runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Thorholm (RV), 2022-04-08:
Tak til DF for at fremsætte det her forslag om at sikre vores danske bygningsarv.
Vi holder jo af vores bymidte og husene af ældre dato, som giver et særligt karakteristika og er så dejlige at opholde sig i.
Det skal vi passe på.
Og med en fredet bygningsmasse på kun 3.500 ejendomme er der jo i hvert fald 120.000 i kategorien 1-4.
Det er kommunalbestyrelsens ansvar at udpege de bevaringsværdige bygninger på baggrund af SAVE-registrering.
Der er jo en stor forskel på at være i kategori 1, 4 og 9.
Der pågår jo også ude i kommunerne store diskussioner i byrådene, fordi byrådene og kommunalpolitikerne tager ansvar for diskussionen om, hvad der er bevaringsværdigt.
For når man ligger der i feltet 3-5, er der også meget subjektivitet i det.
Det ser vi.
Vi har bl.a. nedsat et Arkitekturråd, og de er jo bestemt ikke enige om, hvornår det er SAVE det ene og det andet.
Vi synes, at det fortsat skal være et kommunalt ansvar, men vi er interesseret i at se på, om lovgivningen er stærk nok med hensyn til at beskytte vores bevaringsværdige bygninger f.eks. i forhold til planlovsbeskyttelsen.
Vi er desværre ikke med i planloven – vi ville gerne være med – men der har vi ikke mulighed for at påvirke det.
Men vi bakker op om, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe til kortlægning af værdien af og mulighederne for at bevare de bevaringsværdige huse, for det er en særlig kvalitet, vi har her i Danmark.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Tak for det.
Jeg skal beklage på vegne af vores rigtige ordfører, som desværre ikke kunne være her, men jeg har lovet hende, at jeg lige meddeler SF's holdning til det her ellers meget fine beslutningsforslag.
I SF ønsker vi også at bevare den danske bygningsarv, og vi vil derfor gerne anerkende forslaget og forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti for initiativet, og vi har stor sympati for det.
For det er vigtigt at passe på de unikke og smukke bygninger, der kan ses over hele landet.
Men vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag, som det ligger lige nu, fordi vi mener, at det er nødvendigt først at afdække behovet for puljen på 100 mio. kr., og det kræver nogle dybdegående analyser og diskussioner.
Men når behovet så er afdækket, vil vi meget gerne arbejde videre med Dansk Folkeparti på det her område.
Dog stemmer vi for nu imod.
Stén Knuth (V), 2022-04-08:
Jeg vil i hvert fald tage det med hjem til min boligordfører, som er Heidi Bank, og som jeg også har drøftet det her med, og jeg skal over for hende nok nævne den samtale, vi har haft her.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-04-08:
Tak, formand.
Ja, med lovforslaget her tilpasses den danske lovgivning, så den kommer i overensstemmelse med EU-forordningen.
Lovforslaget omhandler medicinsk udstyr og særlig medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik, herunder ansøgningsprocedurer, videnskabsetisk behandling og gebyrer relateret hertil.
Det er et virkelig vigtigt område.
Vi kan mere og mere med sundhedsteknologi, hvilket både kan sikre bedre behandlinger og bedre brug af de knappe ressourcer i vores hårdt pressede sundhedsvæsen, og begge dele er naturligvis i sidste ende til gavn for patienterne.
Derfor er det uhyre vigtigt, at der er klare rammer for ansøgninger om godkendelse, de etiske bedømmelser og de relaterede gebyrer.
Jeg noterer mig dog også, at der fortsat er udfordringer med de såkaldt bemyndigede organer, der kan certificere medicinsk udstyr.
Med det sagt støtter Radikale Venstre forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-08:
Det er jo en række forskellige forslag, der bliver behandlet her, og der går jo en rød tråd igennem det hele, og det bygger på de erfaringer, vi har gjort os under coronakrisen, og på, hvordan vi kan styrke vores sundhedsvæsen og være mere velforberedte til fremtiden.
Jeg vil ikke gå sådan meget dybt ned i de enkelte detaljer, men det er jo bl.a. lovforslaget her, der skal give mulighed for, at det er sundhedsministeren, der kan fastsætte de nærmere krav til det organisatoriske tilhørsforhold for de læger, der i fremtiden vil skulle indgå i de offentlige vaccinationsindsatser.
Det skal tydeliggøres, at SSI har kompetence til at beslutte, hvilke myndigheder eller private virksomheder, SSI kan distribuere vacciner til eller lade være med at distribuere vacciner til.
Og til sidst er der jo som bekendt en dom fra Højesteret omkring patienterstatninger, som betyder, at der skal laves en ny og gennemskuelig praksis for, hvordan der beregnes patienterstatninger i fremtiden.
Så det er alle sammen nogle fine forslag, som Socialdemokratiet bakker op omkring.
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Det ville jo være i en situation, hvor der inden for det område, som jo er skitseret i det, som jeg læste op lige før, kommer en konfrontation.
Det er det, det her handler om, og det er nærmere beskrevet i de operationsplaner og magtanvendelsesdirektiver, som gælder for NATO.
Men det grundlæggende er, at det her sker inden for vores eget eller allieredes territorium, og det er det, der er det centrale heri.
Det er det, der er i det.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-08:
Så vil jeg nøjes med at takke formanden.
Jeg er fuldstændig enig i, at det, vi skal undgå, er at eskalere situationen.
Det er jo netop også derfor, at vi har den bekymring i forhold til at sende de tropper ud med baggrund i den risikoanalyse, der foreligger.
Men kunne forsvarsministeren måske prøve at give et eksempel på, hvad offensiv magtanvendelse så betyder i den her sammenhæng?
Jeg er glad for at høre, at vi i hvert fald ikke åbner op for den risiko, der kunne ligge i det, at man laver aktioner, der rækker ind på russisk territorium, men kunne forsvarsministeren så give et eksempel på, hvad offensiv magtanvendelse konkret betyder, altså, hvad det er, der gives mandat til i forbindelse med det her?
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Svaret er nej.
Som jeg forstår spørgsmålet, kunne det være et tænkt eksempel, som forhåbentlig aldrig nogen sinde bliver til virkelighed, for jeg går ud fra, at vi alle sammen har en interesse i, at det her skal ned i niveau, og at det skal stoppe.
Men hvis eksemplet kunne være det, at der var et russisk luftværnsbatteri, som inde fra, lad os sige Belarus eller Rusland skød mod danske fly over Polen, så ville det jo være en krænkelse af artikel 5 i NATO, og så var der en helt ny situation.
Vi kan ikke med det her angribe det, så at sige, fordi det netop også er, sådan som der står i beslutningsforslaget, lige 8-10 linjer over, hvor beslutningsforslaget altså koncentrerer sig om, at man kan »anvende magt i selvforsvar og i forsvar af allieredes styrker og territorium.«, og det vil det der ikke være.
Men det vil være en helt anden eskalering af konflikten, det vil være et § 5-spørgsmål, og det vil kræve – Gud forbyde det – en helt anden beslutning i det her Folketing.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-08:
Og tak til forsvarsministeren for talen.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en særdeles alvorlig situation, og det er klart, at når vi ikke bakker op om beslutningsforslaget, er det, som jeg også redegjorde for i min tale, med baggrund i både den risikoanalyse og trusselsvurdering, der ligger fra FE.
Men det, jeg godt lige vil spørge forsvarsministeren efter, er det, der står i beslutningsforslaget, om, at der er: »endvidere mulighed for magtanvendelse til at gennemføre de af NATO pålagte opgaver, hvilket bl.a. kan indebære offensiv magtanvendelse.«
Kunne forsvarsministeren præcisere, hvad det betyder?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Rusland truer fred, stabilitet og sikkerhed i Europa.
Danmark er medlem af NATO, og NATO skønner, at der er brug for at opmarchere flere tropper, og spørger Danmark, om Danmark vil give et bidrag.
Det vil vi gerne.
Det vil Danmark gerne.
Det vil Liberal Alliance gerne, og derfor stemmer vi for dette beslutningsforslag.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-04-08:
Rusland har overfaldet Ukraine, men Rusland truer ikke kun ukrainernes ret til at bestemme i deres eget land.
Rusland truer også indirekte Polens, Baltikums, Nordens, ja, hele Europas sikkerhed.
Specielt i Baltikum frygter de for Ruslands krigsmaskine og Putins stormagtsdrømme.
Trygheden er væk i Polen og i de baltiske lande.
Baltikum og Polen fik først deres frihed med kommunismens fald.
De lande er nu igen truet på deres frihed.
Rusland har brudt alle principper om at respektere andre landes grænser og nationale suverænitet.
Ruslands overgreb på Ukraine skal fordømmes, og det er det heldigvis også blevet både af den danske regering, af vores allierede i NATO og af de øvrige lande i den vestlige verden.
Der er indført hårde sanktioner.
Det er både rigtigt og nødvendigt.
Men det er også vigtigt, at grundlæggende principper om at respektere grænser og national suverænitet er bakket op af et stærkt forsvar sammen med vores allierede i NATO.
Et stærkt NATO er det eneste, Putin respekterer.
Et stærkt og forenet NATO er det mest grundlæggende, hvis vi skal gøre os håb om at leve i blot nogenlunde tryghed.
Danmark er medlem af NATO.
Derfor skal vi være klar til at forsvare de lande i vores alliance, som bliver udsat for trusler fra Rusland.
Det er også et forsvar af os selv og vores egen nationale suverænitet.
De danske militære styrker indgår i NATO-alliancens fælles forsvar, og vi skal under denne krise ikke tøve med at bidrage med materiel og soldater i NATO-regi til indsættelse, hvor det er nødvendigt for at forsvare vores frihed.
Regeringen ønsker opbakning fra Folketinget til at bidrage yderligere til det fælles forsvar i NATO-regi med en del af beredskabet.
Vi støtter nærværende beslutningsforslag, og mine tanker går til de danske soldater, som skal forsvare vores og vores NATO-allieredes frihed.
Flere af jer vil blive sendt ud på en mission.
Kom sikkert hjem igen!
Søren Espersen (DF), 2022-04-08:
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti støtter beslutningsforslaget.
Vi synes, det er godt, at der bliver taget fat på det her, vi har været med i hele processen her, og det er jo ikke overraskende, at vi så beslutter det her.
Det er klart en indbydelse fra NATO til noget, som vi ikke selv har bedt om at blive indbudt til.
Det gode ved det her er jo så, at der er ved at komme en realisme i forhold til vores forsvar og hvad det egentlig er, vi mangler.
Og det er egentlig trist, at det skal ske på sådan en baggrund som den her, og at man ikke i tide har styrket forsvaret så meget, som man burde gøre.
Der er et gammelt romersk ordsprog, der hedder, at den, der ønsker sig fred, bør forberede sig på krig, og det forsømmer vi ofte i Danmark og har gjort det også historisk, også med en række katastrofer i den forbindelse.
Så jeg spørger: Hvornår lærer vi det egentlig?
Hvornår lærer vi egentlig, at vi altså hele tiden er nødt til at blive stærkere og stærkere og få det nødvendige nye maskinel, sådan at vi kan tage kampen op og forsvare vores eget land?
Nu har vi så lagt en plan, en 2-procentsplan, frem til 2030.
Det påskønner vi virkelig.
Det ser ud til, at der nu kommer penge på bordet til virkelig afgørende ting.
Ja, ønskerne er jo mange, men der tales om genopretning af en ubådseskadre, at antallet af værnepligtige skal forøges til måske det tre- eller firedobbelte, og at vi skal se på de nødvendige fregatter til Østersøen og til Arktis og på flere kampfly, droner og kampvogne selvfølgelig til modernisering.
Så hvor det ender i det her forlig, ved vi jo ikke.
Jeg er bare meget begejstret for, at vi kommer i gang nu og sætter os i forligskredsen og så bliver enige om for alvor at styrke Danmarks forsvar.
Det har vi en forpligtelse til i forhold til vores eget folk.
Jeg må lige sige omkring det her med værnepligtige, da det ligger mig meget på sinde, at vi får en forøgelse der, at vi i høj grad jo er i en situation, hvor man også integrationsmæssigt vil kunne få en masse ud af værnepligten, da det knytter folk og unge mennesker sammen på tværs af landet her, men jo også, i forhold til hvor man står på den ene eller den anden måde.
Det var vigtigt, kan jeg huske, fra da jeg selv var værnepligtig, at vi netop mødte folk og unge mænd fra hele Danmark og fik en langt større forståelse af, hvad et folk er.
Så lad os håbe, at det også sker.
Mange tak.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-04-08:
Tak for ordet.
Vi skal i dag behandle et forslag, hvor udenrigsministeren beder Folketinget om samtykke til, at et yderligere dansk militært bidrag kan stilles til rådighed for NATO's kollektive forsvar.
Det er et samtykke, som vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis vil give.
NATO er Danmarks sikkerhedsgaranti – så simpelt er det – og derfor skal vi selvfølgelig også bidrage til NATO's kollektive forsvar.
Vi skal have et stærkere forsvar, som bidrager til at bevare den frie verden.
Vi Konservative har længe kæmpet for, at vi skal leve op til NATO's forpligtelser, og det har vi endelig et flertal bag, så vi er glade for, at vi har et næsten samlet Folketing bag den beslutning.
Det kommer til at koste penge, men vi har ikke råd til at lade være.
Alt for længe har vi været et land, som har været afhængig af, at andre forsvarer os, og nu forpligter vi os til at blive en fuldt integreret del af det selskab, hvor vi forsvarer hinanden.
Verden er unægtelig blevet forandret igennem de sidste par måneder, mere end nogen sinde før.
Og der er behov for, at tilhængere af frihed, demokrati og suverænitet står sammen i NATO, i EU og i andre organer, som repræsenterer netop de værdier.
Her har vi heldigvis besluttet, at vi er den opgave voksen.
Vi er rykket sammen i bussen mod Ruslands tyranni og umenneskelighed, og det skal vi fortsætte med både humanitært, økonomisk, diplomatisk og selvfølgelig også militært.
Lad mig afslutte med at sige, at Danmark har et ansvar som NATO-medlem.
Det ansvar har vi ikke i sinde at løbe fra, og derfor kan Det Konservative Folkeparti naturligvis støtte dette beslutningsforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-08:
Jamen jeg er overhovedet ikke i tvivl om, at det i den nuværende sikkerhedssituation i Europa har en enorm betydning for de baltiske lande, at de er beskyttet af artikel 5.
Det tror jeg man bliver nødt til at anerkende, som det ser ud nu.
Men pointen er jo, at det, der står i beslutningsforslaget, og det, der er FE's trusselsvurdering, er fuldstændig entydigt, altså at der ikke er nogen aktuel militær trussel i forhold til de baltiske lande.
Det er jo det, vi skal forholde os til, når vi skal stå og tage stilling til, om vi vil sende et troppebidrag til Baltikum, og der er både en trusselsvurdering og risikoanalyse fra Forsvarets Efterretningstjeneste fuldstændig entydige, altså at der ikke er nogen trussel.
Til gengæld er der en øget risiko.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-08:
Tak for det, formand.
I lighed med de tidligere ordførere har jeg jo den samme opfattelse, nemlig at det er noget rod, at vi skal sambehandle så mange forslag, som ikke umiddelbart har noget med hinanden at gøre.
Jeg synes, at det er tre separate områder, som bør have hver sin særskilte behandling.
Jeg er sådan set fuldstændig enig i det, som både hr. Martin Geertsen, hr. Stinus Lindgreen og fru Kirsten Normann Andersen har nævnt, altså at vi også har brug for en grundigere behandling.
Jeg synes, at det lyder rigtig fornuftigt, at vi får en teknisk gennemgang.
Hvis jeg sådan kort skal berøre de enkelte elementer, så vil jeg i forhold til vaccinationsindsatsen sige, at jeg måske lidt har den modsatte bekymring end den, som hr. Stinus Lindgreen og hr. Martin Geertsen har givet udtryk for.
Min bekymring kan være, om det her kan føre til en øget privatisering.
Vi så nogle ekstremt dyre priser, i forbindelse med at man overlod opgaven til private, frem for at det var noget, der foregik i det offentlige.
Så jeg ønsker i hvert fald en form for sikkerhed for, at det her ikke betyder en glidning, der kan betyde en øget privatisering.
Omkring datadelen er jeg meget enig i de kommentarer, som fru Kirsten Normann Andersen kom med.
Det er helt centralt, at vi sikrer, at der er en grundig sikkerhedsindsats for patienternes data, også netop for at opnå en fortsat høj tilslutning til sundhedsvæsenet og det, at man udleverer data.
Det er klart, at der også ligger en vis risiko i, at man samler så store mængder data hos SSI.
Det giver en risiko for, at der kan ske læk, hvilket jo har temmelig store konsekvenser, når det sker.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det ville være rigtig godt at få en teknisk gennemgang, for det er et særdeles kompliceret område.
Vi skal sikre os, at de bekymringer, der kan være, både fra Dansk Selskab for Almen Medicin og også fra andre høringsparter, skal vi kunne komme i møde eller i hvert fald imødegå.
Så er der den sidste del omkring Patienterstatningen.
Jeg må sige, at jeg også er lidt skeptisk.
Men jeg synes jo, at det, jeg umiddelbart kan se, er, at det faktisk er blevet endnu mere kompliceret, og at det i hvert fald er noget, der kommer til at kunne betyde en mindre erstatning til patienterne.
Derfor har jeg også, som hr. Martin Geertsen redegjorde for tidligere, brug for, at vi får et møde med parterne, også Danske Advokater og Patientforeningen, så vi kan få afklaret, om det her kan løses på en anden måde.
Jeg vil også bare tilkendegive, at jeg synes, at det ville være fornuftigt at få det delt i hvert fald i tre, og så kan vi tage lovforslagene særskilt.
Og det ville være rigtig godt med en teknisk gennemgang især af datadelen, men jo også i forhold til spørgsmålet om Patienterstatningen.
Martin Geertsen (V), 2022-04-08:
Tak for det, og tak for ordet, og tak til regeringen for fremsættelse af denne lille pakke om at opdatere vores nationale love som følge af IVD-forordningen, som træder i kraft den 26. maj i år.
Vi bemærker jo, at IVD-forordningen vil være med til at højne patientsikkerheden, og det sætter vi sådan set stor pris på i Venstre, og det vil jo bl.a. ske ved at styrke tilgængeligheden og skærpe kontrollen i forhold til godkendelse af medicinsk udstyr.
Når det så er sagt, kan vi se, at denne lov også vil betyde, at der vil blive indført nogle nye gebyrer på både erhvervsliv og regioner, når der skal behandles ansøgning om og tilladelse til undersøgelse af ydeevne, ændringer af undersøgelser af ydeevne og udstedelse af eksportcertifikater for medicinsk udstyr osv. osv. i forhold til IVD.
Der vil også være gebyrer for videnskabsetiske vurderinger af ydeevnen, hvor der skal betales et gebyr til videnskabsetiske komitéers behandling af ansøgninger og med etisk udtalelse, og der vil jeg bare sige, at det er lidt vigtigt for os, at disse gebyrer så rent faktisk også bliver omkostningsbestemte, og at der er transparens i de gebyrer, så vi sikrer, at gebyrerne ikke bliver højere end det, der er af udgifter forbundet med at foretage diverse godkendelser.
Derfor vil vi i udvalgsarbejdet spørge ind til det og forsøge at sikre os, at disse gebyrer ikke lige pludselig tager en eller anden himmelflugt, hvor de bliver større end det, der er af omkostninger forbundet med selve godkendelsesprocedurerne, så vi ikke generelt set lægger større byrder på vores erhvervsliv og regioner, end hvad der er nødvendigt.
Men jeg vil da bare sige, at jeg da godt tror, at vi til syvende og sidst kan støtte det her lovforslag.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-08:
Tak for det.
Nyt medicinsk udstyr er afgørende, når vi taler om at sikre bedre behandlingsmuligheder, og derfor skal vi have gode vilkår for at teste nyt medicinsk udstyr, og det er selvfølgelig også i den forbindelse helt afgørende, at der er fokus på patientsikkerheden; at vi har fokus på både de tekniske og etiske aspekter, når vi tester udstyr på forsøgspersoner.
Det handler om den konkrete sikkerhed for de mennesker, der deltager i forsøgene, og det handler om at skabe gode og trygge rammer, så der i befolkningen er tillid til og villighed til at deltage i medicinske forsøg.
Høje krav til patientsikkerheden er med andre ord en forudsætning for, at vi også i fremtiden kan forske i og udvikle ny behandling.
Det gælder selvfølgelig også, når vi taler om medicinsk udstyr til vitro-diagnostik, og derfor er formålet med det her lovforslag altså at implementere den nye EU-forordning og dermed styrke patientsikkerheden.
Lovforslaget betyder konkret, at det fremover bliver et krav, at der ansøges om tilladelse hos Lægemiddelstyrelsen i forbindelse med undersøgelser af medicinsk udstyrs ydeevne.
Derudover vil flere ansøgninger også betyde højere omkostninger, bl.a. for Lægemiddelstyrelsen, og derfor er der også med det her lovforslag mulighed for, at sundhedsministeren kan fastsætte et gebyr, som kan opkræves hos dem, der vil have testet udstyret, sådan som det også i dag gælder med andre typer af medicinsk udstyr.
Vi kan derfor i Socialdemokratiet bakke op om forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-08:
Jo, det er jo en guldgrube, altså vores data.
Nu er det jo så MiBa, det handler om i dag.
Det er en guldgrube, og dataene bruges til at diagnosticere, behandle og helbrede patienter hver dag.
Og vi har alle sammen utrolig stor gavn af det, for det er den viden, som vores sundhedsvæsen bygger på, viden om os selv, viden om andre patienter med samme diagnose.
Det er virkelig afgørende vigtigt, at vi bruger det, men selvfølgelig også beskytter de enkeltes data.
Men det her er jo en styrkelse, fordi det placerer dataansvaret ét sted, nemlig hos Statens Serum Institut.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-08:
Den tekniske gennemgang ser jeg også frem til.
Jeg havde egentlig som andet spørgsmål tænkt at spørge, om ministeren ville være med til at opdele forslaget, men det hørte jeg allerede ministeren sige i sin egen tale at man er indstillet på at se på.
Så vil jeg bare benytte lejligheden til at spørge, om ministeren er lige så bekymret, som jeg er, for de her databehandlinger.
Altså, er det ikke et utrolig vigtigt emne at beskæftige sig med i forhold til sikkerhed, når det er sådan, at vi trods alt er et af de mest digitaliserede samfund i verden?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-08:
Jo, det lyder sådan.
Lad os gøre det.
Nu tror jeg simpelt hen, jeg er fanget, i forhold til at jeg ikke lige på stående fod kan finde præcis den sætning fra høringsnotatet.
Jeg har kun det ene minut til det, så det kan jeg ikke lige finde frem her.
Men det gør vi, og jeg kan så give tilsagn om her fra talerstolen, at når vi skal have vores nu lovede tekniske gennemgang, vil vi også dykke ned i det element.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-08:
Tak for det.
Jeg synes jo også, at digitalisering i sundhedsvæsenet er en styrke på rigtig mange områder, men det er jo også seriøst stof, og det kan man en gang imellem godt blive i tvivl om det er, når man ser lovstoffet i forhold til det.
Altså, det er jo databehandling af grænseløse patientdata, både i forhold til fuldgenom, CPR-register, landspatientregister og andet.
Så det er jo ikke sådan fuldstændig ligegyldigt stof.
Derfor undrer jeg mig simpelt hen også sådan over, at der ikke er en nærmere uddybning i forhold til den del af høringsnotatet, hvor både Dansk Selskab For Almen Medicin og Datatilsynet bemærker, at Sundhedsministeriet ikke har taget nærmere stilling til reglerne i databeskyttelsesforordningens kapitel 5, og ministeriets eneste svar er: Jo, det har vi.
Altså, er vi ikke nødt til at tage sådan en bemærkning fra Datatilsynet lidt mere seriøst og forstå, hvad det er, de mener vi ikke har taget alvorligt?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-08:
Jo, men altså, der er ikke nogen centralisering til ministeren eller til statslige myndigheder.
Det er sådan set regionerne, der siden 2007 har haft opgaven, som faktisk stadig væk har den.
Så det vil være dem, der stadig væk kan tilrettelægge det.
Så kan der jo være en idé i, når nu vi har covid, og hvis der skal være i hvert fald en vis revaccination med et fjerde stik, og det er der jo noget der tyder på – hvor mange det er, og hvornår det præcis skal være, udestår stadig væk, men i løbet af efteråret er jo i hvert fald et sandsynligt scenarie – at overveje: Bør man så også på det tidspunkt gennemføre tilbud om en influenzavaccine?
Det kan jo godt være.
Og det er det, det handler om – at gøre det på den smartest mulige måde.