runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg må tilstå, at jeg stadig væk er lidt inde i en proces omkring det her; jeg synes, der er mange modsatrettede informationer.
Altså, er det med hensyn til EU sådan, at EU ikke i fremtiden vil acceptere, at vi støtter f.eks. kulturinstitutioner og museer med lån fra Arbejdsmarkedets Feriefond, fordi det er konkurrenceforvridende?
Det virker, som om der er forskellige meninger om det, og der er jeg meget interesseret i at høre ordførerens mening om det.
For det betyder jo en hel del i forhold til, om det er aktuelt at åbne for lån for den type institutioner.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Der er ingen tvivl om, at statsstøttereglerne er komplicerede, og jeg skal ikke gøre mig til jurist og redegøre for de komplicerede regler.
Men jeg kan henvise til, at Beskæftigelsesudvalget faktisk har fået et svar på spørgsmål 113, almindelig del, med tilhørende bilag, der indeholder bl.a. kammeradvokatens statsstøtteretlige vurdering af Arbejdsmarkedets Feriefonds låneportefølje, og heri gennemgås reglerne.
Der kan ordføreren, som virker oprigtigt interesseret i at forstå disse regler, jo så få yderligere viden ved at læse disse regler.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Tak for den henvisning.
Jeg tænkte dog på, om jeg kunne få ordførerens egen vurdering af, om det her bliver et problem.
For det tyder jo på, at der er diskussion om, hvorvidt fondsmidler indbetalt af lønmodtagere bliver betragtet som statsstøtte.
For det er jo ikke en direkte statsstøtte, og det er egentlig ikke statens penge, og jeg vil ikke forpligte ordføreren på alt og sige, at det skal ordføreren simpelt hen kunne på fingerspidserne.
Det er ikke det, der er meningen.
Jeg vil bare lige høre ordførerens egen fortolkning af det.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Jeg tror, vi har en udfordring, hvis man har ydet lån til institutioner, som opererer kommercielt, og som agerer i markedet.
Nu er der jo et antal zoologiske haver i Danmark, og så har jeg ikke nævnt nogen specifikt, men der kan jo være tilfælde, hvor man kan sige, at der er mulighed for, at andre zoologiske haver vil mene, at her er der i hvert fald et konkurrenceelement, som ikke er holdbart fremadrettet.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Tak, og jeg beklager, at jeg forstyrrede før, jeg er lidt tunghør, det indrømmer jeg.
Når Venstres ordfører ikke synes om det her forslag og ikke vil overlade det til Arbejdsmarkedets Feriefond at finde nogle mindelige løsninger med de her organisationer, så skylder han jo reelt ikke mig, men de kulturelle institutioner at sandsynliggøre, at der er en løsning på vej.
Kunne ordføreren fortælle os, hvad det er for en løsning?
Dermed er der tre argumenter for, at stort set ingen af dem – stort set ingen, jeg tænker, at der er en håndfuld af dem – vil komme ind under EU's regler, hvis vi ser sådan på det, og alle de andre vil falde uden for EU's regler.
Er ordføreren ikke enig i det?
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Jeg tror ikke, at tiden er til, at jeg i dag skitserer den konkrete løsning.
Hvis det var så nemt, havde vi jo også allerede fundet hinanden og var kommet med løsningen.
Det her er kompliceret, og ordføreren har fuldstændig ret: Kammeradvokaten har jo skitseret, hvad kammeradvokatens vurdering er.
Så er der spørgsmålet om, hvad vi så kan bruge det til, og hvordan vi kan finde en løsning, hvor vi jo også er i en dialog med EU, der gør, at EU ikke om 1, 2 eller 10 år kommer og påpeger ting, som vi gerne skulle have landet med den her ordning.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Jo, der var et spørgsmål.
Hvis de her kulturelle institutioner ikke kan få regeringspartiets svar og det skal blafre i vinden et stykke tid endnu, skal de så bare leve i den usikkerhed og gøre ligesom Helle Thorning-Schmidt og sige: Nå, men der kommer et godt svar i morgen, i overmorgen og i overmorgen igen?
Hvad er grunden til, at vi ikke bare kan give dem antydningen af et svar på, hvilken vej det her kommer til at gå, sådan at de kan føle sig trygge ved det her?
Nu har de ventet i et år uden at få noget som helst svar.
Er det en rimelig måde at behandle de institutioner på?
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Vi er bestemt opmærksomme på, at der er rigtig mange institutioner her, som holder meget skarpt øje med, hvad det er for en løsning, vi kommer frem til.
Det var jo også derfor, vi mødtes, og allerede i december sidste år meldte ud, at vi satte lånene på pause, men jo også formulerede, hvad der var hensigten med det arbejde, vi har nu.
Det formulerede vi, og det har vi meldt ud, så det er jo klart signaleret fra vores side, at vi ønsker at finde en holdbar løsning og finde løsninger, der gør, at institutionerne også fremadrettet kan fungere.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Det er jo en argumentation med hovedet under armen, men sådan er det jo.
Men, altså, spurgt direkte: Mener Venstre så, at 3.500 er et lavt tal?
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Hvis jeg lige må svare på det, som fru Pernille Bendixen insinuerede, vil jeg sige, at hvis vi gennemførte det med nødbremsen, var det jo ikke sådan, at man bare kunne sige stop til alle ved den danske grænse.
Det kunne man godt, men der er rigtig mange, som først søger asyl, når de er inde i Danmark.
Så det her billede af, at man kan stå ved grænsebommen og sige stop, er jo ikke virkeligheden.
Der er rigtig mange, der søger asyl, når de har krydset den danske grænse, og eftersom den danske grænse ikke er hermetisk lukket, vil det her altid være en afvejning af, hvor mange der kommer ind over grænsen, inden de søger asyl.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Det her blev, som tidligere ordførere har været inde på, også behandlet under den tidligere regering, og dengang stemte Liberal Alliance imod, og det gjorde vi, selv om vi er helt enige i forslagets intention.
Når folk har fået et indrejseforbud i Danmark, skal de ikke være her.
I en optimal verden kunne man sagtens give nogle hårde straffe for at bryde indrejseforbuddet og så lade folk afsone i hjemlandet.
Hvis det her var nemt og smidigt, ville vi ikke have noget problem overhovedet med høje straffe for at bryde indrejseforbuddet.
Men virkeligheden er jo bare den, at selv med 1 års fængselsstraf vil man formentlig kun i meget lille grad kunne sikre, at EU-borgere afsoner i deres hjemland, og for den betydelige andel, der kommer fra tredjelande, vil lange straffe bare betyde store udgifter til forsørgelse af uønskede udlændinge i danske fængsler, og det er bare uhensigtsmæssigt. Med den virkelighed, vi bliver nødt til at agere i, er vi nødt til at være ret pragmatiske og holde os målet for øje.
Flest mulige, der bryder deres indrejseforbud,
skal hurtigst muligt ud igen.
Det vigtigste for os at se
er, at man har en stærk udsendelsesindsats, som ministeren også var inde på, så man hurtigst muligt kommer af med de her mennesker.
Der har man jo også, som også tidligere nævnt, sat det ind ved den seneste finanslov.
Så Liberal Alliance kan ikke støtte forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Tak for det.
Det her er et forslag om at skærpe reglerne for overtrædelse af indrejseforbud, og Dansk Folkeparti foreslår en minimumsstraf på 1 års fængsel.
Der er jo ingen tvivl om, at folk, der har et indrejseforbud, ikke skal rejse ind i Danmark, men jeg har nok svært ved at se, at en 1-årig fængselsstraf gør noget godt for Danmark, fordi de i givet fald skulle sidde i et dansk fængsel.
Derudover er jeg ikke tilhænger af minimumsstraffe, og der er jo i dag allerede strafniveauer, som ministeren også redegjorde for, som er rimelig strenge, alt afhængigt af om det er første, anden eller tredje gang.
Men jeg har nok svært ved at se nogen dokumentation for, at det her i virkeligheden skulle have den store effekt, og dermed mener vi, at det er en rigtig dårlig idé.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Da vi fremsatte det her beslutningsforslag, blev det henvist til ministerens område, og det er jo fuldstændig rigtigt – og det er også vores intention med det – at det er bredere end det.
Det er bredere end udlændinge- og integrationsområdet, for det gælder jo også på retsområdet og, som ministeren også nævner, på sundhedsområdet.
Vi er fuldt ud bevidste om det, der sker på sundhedsområdet, og vi er rigtig glade for, at der bliver lavet en certificeringsordning.
Men det er jo i virkeligheden den, vi gerne vil udvide.
Nu nævner ministeren til sidst i sin tale, at der er tanker om at udbrede det.
Så mit spørgsmål er: Gælder det hele den offentlige sektor, altså alle områder, og hvornår regner ministeren med at have en afklaring af det?
For det synes jeg selvfølgelig lyder rigtig positivt.
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Ja, det kan jeg faktisk sige ja til.
Altså, der er allerede igangsat et arbejde, der skal kigge på mulighederne for at udbrede det til øvrige områder.
Om det bliver hvert enkelt lillebitte hjørne af den offentlige sektor, vil jeg ikke kunne stå her i dag og sige alene af den grund, at den offentlige sektor er relativt stor, og at jeg kender mit ministerium bedst.
Men jeg kan i hvert fald sige, at der er sat et arbejde i gang, og det vil jo ske løbende.
Så man skal fra Alternativets side sådan set se den her afvisning som en relativt mild afvisning af forslaget, også fordi det er et helt konkret og vigtigt emne, der bliver rejst her.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Det synes jeg selvfølgelig også lyder rigtig, rigtig positivt, og jeg tænker, at jeg kan stille et efterfølgende skriftligt spørgsmål for at få præciseret, hvad det omfatter, og hvad tidshorisonten er for det.
For noget af det, der også ligger i vores beslutningsforslag, er en uddannelse.
Altså, man skal undersøge, hvad det egentlig er, der skal til, fordi der også har været den her meget, meget hvasse kritik fra Rigsrevisionen af, at de tolke, vi bruger, simpelt hen ikke er gode nok, og derfor kræves det også, at vi forbedrer uddannelsen.
Jeg tror ikke, at jeg behøver at stå her og nævne de eksempler, der har været, men der har været groteske eksempler på fejloversættelser og fejltolkninger både inden for sundhedsvæsenet og inden for retssystemet og også inden for ministerens eget område.
Jeg hører, hvad ministeren siger, og jeg håber så, at det bliver en hurtig proces, så vi får en afklaring forholdsvis hurtigt.
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Jeg tror ærlig talt, at man må forvente, at det kommer sådan lidt hen ad vejen.
Men nu er det her sat i gang, og jeg synes sådan set, at det er positivt, at det er så bredt forankret, som det nu er.
Jeg tror, at vi alle anerkender, at der er et problem her.
Jeg tror også, at vi alle sammen anerkender, at det måske ikke er så nemt at løse.
Det er ikke lige et snuptag, man gør det med, men der er en proces i gang, og jeg takker sådan set også for, at Alternativet har lagt det her frem, om end vi har afvist det, som vi har.
Men det er så med den begrundelse, at der er sat ting i værk på det her område.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at både ministeren og tidligere ordførere har redegjort meget godt for det.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige i, at det ikke er rimeligt – selvfølgelig – at overtræde et indrejseforbud.
Spørgsmålet er, hvordan man bedst sikrer, at det sker, og proportionerne i det her beslutningsforslag synes lidt skæve.
Hvad vil det koste?
Hvad vil det betyde for fængselskapaciteten?
Det er der ikke nogen bud på.
Vi er sådan set åbne over for sanktioner, hvis det løser et problem, men jeg mangler i dette beslutningsforslag en sandsynliggørelse af, om vi kan løse problemet ved bare at have en højere straf.
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Tak for det.
Vores ordfører på sagen, hr. Mattias Tesfaye, kan desværre ikke være her lige nu, hvorfor jeg har fået lov til at få mulighed for at tage hans ordførertale til dette punkt.
Vi vil gerne sige tak til Alternativet for at rejse det her vigtige spørgsmål, for tolkebistand sker jo bredt, men det er også vigtigt, at der tolkes rigtigt.
Jeg vil faktisk også, selv om det ikke står her i min tale, kvittere for ministerens rigtig fine status på området; den gør i hvert fald mig ret tryg, med hensyn til at det, som vi kan læse om er sat i gang andre steder, også følges til dørs.
Så en kvittering for det.
Så vi er enige med forslagsstillerne i, at vi ikke kan være tilfredse med den nuværende situation på tolkeområdet; der findes konkrete eksempler, som forslagsstillerne jo også nævner i beslutningsforslaget.
Vi støtter derfor mere kontrol med og bedre kvalitet af de tolke, der skal hjælpe nye medborgere med at forstå og finde sig til rette i det danske samfund.
Og vi har noteret os, at det i finanslovsaftalen bliver nævnt, at mulighederne for at udbrede certificeringsordningen til andre områder i den offentlige sektor også vil blive overvejet, og det var jo det, jeg hørte at ministeren også var godt inde omkring.
Så Socialdemokratiet vil grundlæggende den samme vej som forslagsstillerne, men vi mener ikke, at fremgangsmåden med et beslutningsforslag, der for nuværende pålægger regeringen at udarbejde en certificeringsordning i hele den offentlige sektor, er den bedste måde at komme videre på; en ny ordning skal som sagt være gennemarbejdet, og finansieringen skal være på plads.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte det konkrete forslag, men vi samarbejder gerne om at nå i mål på et eller andet tidspunkt.
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Jeg ved ikke, om det bedste tidspunkt er i udvalgsbehandlingen, eller om det er på et senere tidspunkt, men vi diskuterer altid meget gerne de her ting med Dansk Folkeparti.
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Tak for det.
Og også tak til Dansk Folkeparti for at tage det her vigtige emne op, for vi er jo alle sammen dybt bekymrede over, at der er mennesker, som begår kriminalitet i Danmark, og som bliver udvist og rejser ud, og som så kommer ind igen.
Det er en fuldstændig uacceptabel situation at bringe landet i.
Altså, mennesker, der er udvist og har et indrejseforbud, skal ikke vende tilbage og begå ny kriminalitet.
Så vi er meget enige i udgangspunktet.
Og derfor skal vi også fortsætte med at have både udlændingemyndighedernes og politiets fokus på området, men vi skal også have det politisk.
Vi er også åbne over for at være med til at øge straffen, så vi kommer op på det niveau, hvorefter man inden for EU kan hjemsende folk til afsoning i hjemlandets fængsler, men vi har ikke lagt os helt fast på, hvor det så skal ligge; der er vi lidt på linje med det, som ministeren sagde om, at vi mangler nogle økonomiske beregninger, men også nogle praktiske metoder, i forhold til hvilke lande det så er, vi kan udvise til, og hvilke lande vi ikke kan udvise til.
Så derfor har vi nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen og også nogle vurderinger, som vi ønsker foretaget af ministeren, og det vender vi selvfølgelig tilbage til.
Altså, Norge har en højere strafferamme, end vi har, og hvilke erfaringer har de høstet med det?
Får de sendt flere ud end tidligere?
Og er der færre, der vender tilbage og begår kriminalitet i Norge?
I hvilket omfang stiger de økonomiske udgifter for staten, herunder til fængselspladser, hvis beslutningsforslaget bliver vedtaget?
Og der lyttede jeg til, at ministeren faktisk nævnte nogle ret store beløb.
Hvor langt er regeringen i sine bestræbelser på hurtigt og effektivt at sende udenlandske kriminelle til afsoning i hjemlandet?
Og i hvilket omfang skønner ministeren at det er praktisk muligt at overføre de pågældende til afsoning?
Kun en enkelt af de udviste har trodset indrejseforbuddet uden at begå ny kriminalitet igennem de senere år, så det vil sige, at alle de andre faktisk begår ny kriminalitet.
Det er jo ikke holdbart – det er vi meget enige i – og det er også derfor, det er godt, at vi tager debatten nu.
For vi skal ikke være til grin over for resten af verden, ved at borgere fra andre lande kan rejse til Danmark og begå kriminalitet, blive udvist og så tilsidesætte indrejseforbuddet.
Så vi er hverken afvisende eller støttende i forhold til forslaget, som det ligger lige nu – der melder vi tilbage, når vi er færdige med udvalgsbehandlingen, hvordan vi ender med at stemme.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg tror, jeg hørte rigtigt, men bare for at forstå det helt rigtigt: Altså, Socialdemokratiet støtter sådan set principielt, at man skærper straffen på det her område; man skal så lige finde ud af, præcis hvor strafskærpelsen skal ligge, men man støtter sådan set principielt, at straffen bliver skærpet på det her område?
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Ja, hvis det ikke er en boomerangeffekt, vi så skærper straffen til, ved at der så er flere, der optager nogle danske fængselspladser.
Så vi skal have den der balance ind: Er det realistisk at sende folk hjem, eller får vi bare øget belægning i danske fængsler, hvor folk så kan være i længere tid?
Det er den dialog, vi skal have under udvalgsarbejdet.
Men vi er ikke afvisende over for at skærpe straffen, hvis det er det rigtige værktøj.
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Dansk Folkeparti ønsker med forslaget her at skærpe reglerne for overtrædelse af et indrejseforbud.
Konkret ønskes en minimumsstraf på 1 års fængsel, og der skal ikke herske nogen tvivl om min grundlæggende holdning: Selvfølgelig skal vi have straffe, der kan mærkes, hvis man ikke overholder et indrejseforbud.
Indrejseforbuddet gives jo netop for at beskytte Danmark og sende et klart signal om, hvilke personer vi ikke ønsker i landet.
Faktisk er det sådan, at strafferammen kan give op til 3 års fængsel, og det er sådan, at det er en straf, der stiger gradvis, sådan at hvis man overtræder indrejseforbuddet flere gange, stiger straffen.
Så det er jo ikke, fordi der ikke er en straf i dag.
Når det er sagt, ser jeg forslaget her som noget særdeles positivt.
Det tror jeg at jeg gør med rigtig, rigtig mange forslag om hårde straffe, hvis det er sådan, at de har en præventiv effekt.
Det kræver altså finansiering, og det med finansieringen kommer Dansk Folkeparti jo netop ikke ind på.
Det sagt, så vil vi jo ikke, som ministeren var inde på, afvise at drøfte det her med Dansk Folkeparti i fremtiden, især hvis man kan pege på finansiering.
Men indtil vi har de rammer på plads, kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det kan de heller ikke.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Det er mere, fordi sidste gang vi fremsatte det her forslag fra Dansk Folkepartis side, stemte Venstre for, og så må man jo forstå, at Venstre nu har ændret opfattelse, og det skal jeg selvfølgelig beklage.
Men mener Venstre principielt, at der er behov for at skærpe straffen på det her område?
For inden for det seneste år er der sket en stigning i antallet af udviste kriminelle udlændinge, som så alligevel vender tilbage til Danmark.
Og det er jo klart, at hvis de bare ender med at få et par dage i et dansk fængsel, nogle gange nogle uger, så er det måske ikke så afskrækkende.
De er parate til at tage den chance.
Så er det jo klart, at hvis man hæver straffen og der er en større konsekvens, kan det være, der er flere, der så beslutter sig for, at de ikke vil vende tilbage til Danmark, og bliver ude af Danmark.
Så støtter Venstre principielt en strafskærpelse på det her område?
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Principielt støtter vi, at det skal have en meget, meget mærkbar konsekvens, hvis det er sådan, at man bryder sit indrejseforbud.
Siden vi støttede det her beslutningsforslag, har vi jo også, efter vi selv kom i regering, indført en grænsekontrol, der har medført, at der er blevet afvist 5.000 – det tror jeg var det tal, jeg hørte sidst – ved grænsen.
Jeg er godt klar over, at det heldigvis ikke alle sammen er mennesker, der har et indrejseforbud, men vi tager det at værne om de danske grænser meget, meget alvorligt.
Men det grundlæggende er, at vi, som jeg sagde, ser positivt på det her, men det kræver jo, at der kommer en vis form for finansiering, og det ligger altså ikke i det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Men altså, hvis vi er enige om principperne, kan vi også godt finde ud af det med finansieringen.
Det tror jeg på.
Det undrer mig bare, at Venstre tidligere simpelt hen har stemt for det her, men nu altså tilkendegiver, at man vil stemme imod – sådan forstår jeg det – hvis det kommer til afstemning.
Det kan der være forskellige forklaringer på, det er fair nok, men jeg spørger så bare: Mener Venstre principielt, at man bør skærpe straffen på det her område?
Vi mener jo i Dansk Folkeparti, at det skal have en hårdere konsekvens.
Mener Venstre også, at det skal det, eller mener man, at det nuværende niveau er i orden?
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Jamen jeg synes sådan set, at ministeren svarede meget fint på det, nemlig at vi er åbne over for at drøfte det her, og det ville vi jo ikke være, hvis det var sådan, at vi var imod det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-17:
Tak for det.
Forslaget fra Dansk Folkeparti går på at idømme mennesker, som har fået indrejseforbud i Danmark, fængselsstraf, hvis de overtræder forbuddet.
Man kan selvfølgelig grine lidt ad det og tænke, at det er lidt molboagtigt, at mennesker skal sidde i fængsel i Danmark.
Hvis de har fået indrejseforbud, burde de jo i stedet for blive smidt ud, eftersom de har fået et indrejseforbud.
Som ministeren også har anvist i sin ordførertale, vil det føre til, at flere ender i dansk fængsel.
Det vil være voldsomt dyrt, og Dansk Folkeparti har ikke anvist en finansiering.
Derudover rejser det selvfølgelig spørgsmålet, om det overhovedet vil have nogen som helst konsekvens.
Der er ikke anvist, at det skulle have nogen konsekvens, hvis man øger straffen, altså at så færre vil bryde forbuddet.
Hvis vi skal stemme for voldsomme strafskærpelser i Enhedslisten, som Dansk Folkeparti her foreslår, skal det være, fordi det er sandsynliggjort, at det vil have en præventiv effekt på den type af lovovertrædelser.
Det er ikke sket i det her forslag.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg er glad for, at ordføreren anerkender problemet og ser frem til at finde en løsning i forligskredsen.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Jeg tror, vi i Liberal Alliance er meget på linje med det, som hr. Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti fortalte var DF's holdning.
Vi synes, at brugerbetaling som princip er rigtig godt og rigtig sundt, men inden for retsvæsenet er der nogle lidt andre omstændigheder, for man er ligesom nødt til at sikre sig, at folk ved, hvad de er tiltalt for, og hvad de bliver dømt for.
Så der er noget andet på spil i retsvæsenet, hvorfor jeg godt synes, man kan undtage lige præcis det område.
Men generelt er vi store tilhængere af brugerbetaling.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Sådan som jeg forstår det arbejde, der bliver sat i gang, er det at udbrede certificeringsordningen på sundhedsområdet.
Kunne Liberal Alliance være med til at arbejde for, at man også laver en egentlig tolkeuddannelse, som jo bliver anbefalet af de pågældende på hele området, som kender til de her problematikker?
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Jeg ved ikke, om det er rigtigt decideret at lave en tolkeuddannelse.
Jeg synes, det er rigtigt, at det ikke bare er en virksomhed, som bliver certificeret, men at det er den enkelte tolk, som man certificerer, eller i hvert fald at man certificerer den enkelte tolk for at komme uden om nogle af de problemstillinger, vi har set, hvor der bliver tolket skævt, for det kan jo have katastrofale konsekvenser, hvilket vi også har set.
Så om en uddannelse er det rigtige, tør jeg ikke lægge mig fast på her, men vi er helt klart tilhængere af, at der bliver et eller andet øget fokus på kvalitet på det her område.