runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
En anden årsag til, at jeg spørger, er jo, at der står i notatet, at det skal hjælpe i forhold til en eventuel senere etablering af en timemodel, og timemodellen handlede om, at det skulle tage 1 time mellem de store byer, men at togene ikke skulle stoppe undervejs, hvilket betyder, at den eneste region, hvor der ikke ville være et stop, ville være Region Sjælland.
Det er derfor, jeg synes, det er ærgerligt, hvis det, man laver opgraderingen for, er for at etablere en timemodel, hvor togene bare ikke stopper i en hel landsdel.
Det er derfor, at jeg vil gentage spørgsmålet: Kan ministeren se logikken i, at toget stopper i Ringsted, så man også kan få passagerer på fra Sjælland af?
Christian Juhl (EL), 2019-12-04:
Når en 53-årig mand fra Silkeborg blev taget af politiet i en spritkontrol på Remstrup Å – det er en del af Gudenåen ved Silkeborg – med en promille på over 2,0 i sin 8 m store båd og Retten i Viborg alligevel afgjorde, at han ikke havde brudt loven, mener ministeren så, at loven på det her område er klar nok?
Simon Kollerup (S), 2019-12-04:
Først vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Til at starte med vil jeg gøre opmærksom på, at jeg selvfølgelig ikke kan udtale mig om den konkrete sag fra Silkeborg, som hr. Christian Juhl henviser til, men jeg kan godt sige noget mere generelt om, hvad der gælder for fritidssejlads af den art, som der vist også her er tale om, nemlig at føreren af et fartøj selvfølgelig skal kunne føre det forsvarligt.
Hvis ikke man gør det, kan man blive straffet.
Reglerne er i dag sådan, at for fartøjer, hvor der stilles krav om uddannelse til skibets fører eller eventuelle styrmand, er der fastsat en fast promillegrænse på 0,5.
Når det så handler om fritidsfartøjer under 15 m, hvortil der ikke er uddannelseskrav, er der derimod ikke fastsat en egentlig promillegrænse.
Det ændrer ikke på, at bådens eller skibets fører godt kan straffes, hvis vedkommende er påvirket af spiritus eller andre rusmidler i en sådan grad, at den pågældende person ikke er i stand til at udføre sine opgaver på betryggende vis, uanset hvilken promille sejleren i øvrigt har.
Det var et enigt Folketing, som i sin tid vedtog de her regler.
Når alt det er sagt, kan jeg godt forstå, hvis det kan give anledning til bekymring, at man kan sejle en fritidsbåd med en promille på mere end 2, uden at det har konsekvenser.
Og jeg vil derfor på baggrund af det spørgsmål, som hr. Christian Juhl har rejst i dag, og som jeg synes er meget relevant, bede mit embedsværk om at tage en drøftelse med områdets interessenter og andre relevante myndigheder – herunder bl.a. politiet, som jeg også har set udtale sig i den konkrete sag – om problemets omfang og de eventuelle søsikkerhedsmæssige problemer, der måtte være.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-12-04:
Mange tak.
Jeg vil gøre, hvad jeg kan for at gøre det hurtigt og relativt smertefrit: Hvordan vil ministeren sikre, at det hverken bliver dyrere eller mere besværligt at drive et marked, som JydskeVestkysten beskriver i sin artikel fra den 17. november 2019 »Arrangementer kan blive ramt af store ekstraregninger«?
Christian Juhl (EL), 2019-12-04:
Tak for det.
Det er jeg rigtig glad ved, og jeg er også rigtig glad ved, at man får kigget på alle fartøjer på søerne, på åerne og på havet.
Jeg tror, der drukner rigtig mange mennesker, eller rigtig mange kommer i fare – også fra kanoer og robåde – og det vil sige, at det også er dyrt for samfundet, når en helikopter skal ud og lave en redningsaktion, fordi folk har været for fulde.
Tak for det, og tak for svarene.
Simon Kollerup (S), 2019-12-04:
Jamen jeg regner da med, at der, når vi får kigget det her igennem, kommer en vurdering af, hvad det er for et omfang, problemet har.
Det tror jeg faktisk er ret vigtigt i den her sag, altså at finde ud af, hvor stort problemet med søsikkerheden præcis er i det her tilfælde, og der synes jeg da det er relevant, at man kigger på forskellige elementer, også dem, hr. Christian Juhl har fremhævet i dag.
Hvad det hele munder ud i, og hvornår det kan være færdigt, er jeg ikke i stand til at sige i dag, men jeg tænker, at vi får en god drøftelse, når den dag kommer.
Christian Juhl (EL), 2019-12-04:
Tak for det.
Det er også en rigtig god ekstra ting, for jeg har det sådan, at en promillegrænse burde gælde for alle, også når man færdes til søs.
Vi ved jo netop, hvad der kan ske i trafikken, og der lægger vi jo ikke fingre imellem, uanset hvad det er for et køretøj, man kører – selv på de her små løbehjul skal man jo være ædru når man kører med dem.
Derfor er jeg rigtig glad ved, at I vil tage det hele med, og derfor vil jeg bede om også at få kigget på, om ikke vi samtidig kunne skærpe uddannelseskravene til området.
Jeg ved, at ministeren har nogle dygtige jurister, og derfor ville det være rigtig godt, hvis man samtidig kiggede på det.
Simon Kollerup (S), 2019-12-04:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, det er relevant at tage det her problem, som bliver rejst i dag i det indledende spørgsmål, alvorligt.
Og derfor synes jeg også, det rigtige nu er at bede embedsværket i Erhvervsministeriet tage den nødvendige dialog, der skal til, med interessenterne på det her område og med andre relevante myndigheder.
I virkeligheden kredser vi jo her om, hvordan vi sikrer sikkerheden for hinanden, når vi færdes på vandet, og der er et spørgsmål, der kan rejses, omkring mindre fartøjer, omkring alkohol, omkring vandscootere osv.
Og jeg går ud fra, at man selvfølgelig kigger bredt på spørgsmålet.
Christian Juhl (EL), 2019-12-04:
Tak for det.
Det er jeg rigtig glad ved, for jeg ved, der er mange, der færdes på søerne, men selvfølgelig også ude på havet og i fjordene og havnene i det åbne område; dér er der jo rigtig mange helt små både, som måske er i fare, hvis et relativt stort skib kommer med en beruset skipper om bord.
Og jeg synes også, det er ret provokerende at vide, at man først kan blive straffet, eller at nogle griber ind, hvis det er, at det går galt.
Vores lov er jo bl.a. lavet for at forebygge, og derfor er jeg rigtig glad ved, at ministeren vil kigge på den her sag.
Og der lavede vi en opstramning på nogle af områderne – vandscootere og speedbåde – i forhold til at de skulle være forsikret.
Vil ministeren samtidig kigge på, om det her krav ikke også bør gælde fritidssejlere?
Jeg synes, det er lidt – hvad skal man sige – usikkert at vide, at der måske faktisk slet ikke er en forsikring, der gælder, hvis det går galt med de her fritidssejlere.
Carl Valentin (SF), 2019-12-04:
Ordføreren siger flere gange, at Nye Borgerlige grundlæggende er modstandere af adfærdsregulerende afgifter.
Jeg vil bare høre, om det så også betyder, at Nye Borgerlige helt ønsker at fjerne afgiften på cigaretter, og hvilke konsekvenser det nu engang vil have for folkesundheden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Altså, den eneste, der går ad en vej, som overhovedet ikke giver mening lige nu, er, undskyld jeg siger det, ordføreren.
Jeg spurgte, om ordføreren kunne præcisere, hvor der i selve beslutningsforslaget, altså det, vi skal beslutte, står noget om nogle afgifter, som kræver finansiering.
Det kan man ikke.
Så kommer man med en lang forklaring om, at der står noget i bemærkningerne om eksempler på afgifter, som man efterfølgende kan tage op.
Men det står intet sted konkret i beslutningsforslaget.
Så medmindre det er finansiering til nedsættelse af selve udvalget, som Socialdemokratiet ikke er villige til at finde pengene til, og det er det, man kritiserer, så er det bare en lang undskyldning, fordi man ikke selv kommer med forslaget, og fordi man reelt set ikke har lyst til at reagere på det her.
Og så bruger man en eller anden undskyldning for det, som er en dårlig undskyldning og intet andet.
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
En omgang prosa, bliver der sagt.
Altså, det er ret væsentligt, at man også forholder sig til bemærkningerne til et beslutningsforslag.
Lige siden jeg blev valgt ind første gang i en kommunalbestyrelse i 2001, har læresætningen altid været, at det er fint med rigtig gode politiske forslag, men at man også bare lige skal sørge for finansieringen.
Og i bemærkningerne til det her beslutningsforslag står der højt og tydeligt, at man efterfølgende skal tage stilling til en finansiering af det mindreprovenu, der måtte være.
Og der er rent faktisk tale om et betydeligt mindreprovenu.
Så derfor skal vi have finansieringen på plads.
Men stadig væk vil jeg sige, at i stedet for at tale os fra hinanden, så lad os være enige om, at det er et beslutningsforslag med gode intentioner.
Og regeringen vil tage det til sig og har en dialog og vil fortsætte en dialog med virksomhederne omkring afgifter, der eventuelt kunne gås igennem med en tættekam i forhold til at se, om der er afgifter, vi kan undvære, om der er afgifter, der ikke giver mening, men også afgifter, som skal finansieres.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Jamen det er jo simpelt hen noget grotesk vrøvl, vi er vidne til fra ordføreren på talerstolen.
Der står intet i det her beslutningsforslag om afgifter, der kræver finansiering.
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
Jamen det er jo helt utroligt – altså, det her beslutningsforslag vil jo have nogle provenumæssige konsekvenser.
Altså, der skal efterfølgende findes finansiering, og eksempelvis skønnes det i forbindelse med konsumisafgiften at medføre et varigt mindreprovenu på omkring 320 mio. kr.; i forbindelse med autopærer vurderes det at medføre et mindreprovenu på omkring 45 mio. kr.; i forbindelse med chokoladeafgiften skønnes det at medføre et varigt mindreprovenu på omkring 2 mia. kr.
Det er altså ikke småpenge, vi taler om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Så lad os prøve at tage den lidt videre.
Hvis man går ned i en isbutik og vil købe en softice, er det typisk sådan, at på den maskine, det kommer ud af, kan må slå hanen over på en anden funktion, og så kommer det ud som milkshake i stedet for - altså hvor der ikke er kommet luft i.
Forskellen er bare, at milkshaken er uden afgift, hvor softicen er med afgift.
Kan ordføreren så ikke svare på, hvad der er mest usundt?
For jeg går ud fra, at vi er enige om, at afgifter skal være adfærdsregulerende, så vi skal spise sundere eller bruge mindre energi, eller det kan være af hensyn til klimaet, eller hvad det kan være.
Men hvad feder mest – en softice eller en milkshake, som er lavet af præcis det samme?
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
Nu har jeg jo altså været inde at læse beslutningsforslaget, så når ordføreren udtaler, at der ikke står noget om, at der skal findes finansiering, så ved jeg, at der netop står, at forslaget gerne må medføre et mindreprovenu for staten, og at forslagsstillerne herefter sammen med Folketingets øvrige partier vil tage stilling til de enkelte forslag.
Det er derfor, vi siger, at intentionerne er vi enige i, men at man bliver nødt til at kende til finansieringen.
Det er sådan et godt sundt grundprincip i politik, at man altid skal kende finansieringen til de forslag, man fremsætter.
Omkring det her med afgift på luften i softice: Altså, der er ikke en afgift på luft i softice.
Der er derimod afgift på ismiks, som bruges til at fremstille softice.
Afgiften på ismiks afregnes efter, hvor mange liter is ismikset kan bruges til at fremstille.
Så der er altså ikke afgift på luft i softice.
Men lad mig ellers i øvrigt sige, at jeg er fuldstændig med på, at det er fint med en tættekam at gå igennem afgifter, som ikke giver mening, men der er altså ikke afgift på luft i softice.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Hvis der mangler finansiering i forslaget, hører det jo til i udvalgsarbejdet, og det må man gå ud fra at embedsmændene godt kan håndtere for den løn, de har, allerede nu.
Jeg vil egentlig bare spørge konkret til nogle afgifter: Synes ordføreren, det giver mening, at der er afgift på luften i softice?
Det hedder en svulmningsafgift.
Giver det virkelig mening for ordføreren?
Burde der måske ikke i stedet for være afgift på grundmassen?
Og hvis man kunne sige ja til det, havde det i hvert fald ikke kostet nogen penge, for så er det jo en forsimpling af afgiften, hvor det ikke er luften, man betaler afgift af, men den grundmasse, man laver isen af.
Så hvis det er, fordi man er bange for finansieringen, kunne det jo være en af de ting, som udvalget kunne kigge på om man kunne forsimple.
Men jeg vil gerne høre ordføreren om, hvorfor der er afgift på luften i softice.
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at intentionerne i det her lovforslag er Socialdemokratiet sådan set enig i.
Det er okay at kigge på de afgifter, vi har, og hvis ikke en afgift giver mening i forhold til en god adfærd eller sundhed, hvis det er en fjollet afgift, som det tidligere er blevet sagt i debatten, hvis det er en afgift, der giver unødig stort bureaukrati for eksempelvis en virksomhed, så vil det være rigtig, rigtig fint, hvis vi kunne komme sådan en afgift til livs.
Men på bundlinjen står stadig væk, at tiltagene skal finansieres, og det, der er hovedproblemet for Socialdemokratiet i forhold til det her beslutningsforslag, er, at der mangler en finansiering, og det er altså ikke småpenge, vi taler om.
Det er flere milliarder kroner, der skal til for at finansiere de her forslag til afgiftslettelser.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Nej, men vi snakker om afgifter, som ikke giver mening.
Så må jeg spørge: Synes Venstre, at arveafgiften giver mening at have?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-04:
Nu er vi jo ikke inde og tale om helt konkrete afgifter i dag, så derfor kan jeg ikke stå heroppe på talerstolen og bare begynde at tale om netop én.
Men vi er da med på at gå ind og se på, hvad der giver mening, og hvad der ikke giver mening.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Det glæder mig, at Venstre gerne vil fjerne tossede afgifter.
Vil Venstre også gerne fjerne arveafgiften, som er en fuldstændig gakket afgift?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-04:
Jeg forstår heller ikke helt, hvorfor Socialdemokratiet ikke vil være med til at kigge på: Hvad er det, vi kan gøre, for at gøre det mere simpelt for vores erhvervsliv?
Det skal jo give mening med de regler, der kommer herfra.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Tak for det.
Jeg kan i forlængelse af det sige, at det jo giver god mening, at vi har afgifter, som faktisk har en adfærdsregulerende effekt – altså i forhold til at vi bruger færre ressourcer eller mindre benzin, eller hvad det kan være – men giver det mening, når man har den præcis samme mængde is, hvor der i det ene tilfælde ingen afgift er, og i det andet tilfælde er en afgift?
Vi kommer i øvrigt med et forslag i morgen, som handler om, at afgiften på den pind, der følger med til isen i bægeret, skal tredobles, men at der stadig væk ikke skal være afgift på den pind, der sidder i isen.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-04:
Umiddelbart giver det ikke mening.
Og det er jo også derfor, at vi meget, meget gerne vil indgå i det her udvalg, for at vi kan gå ind og se på, hvad der giver mening, og hvad der ikke giver mening.
Vi skal ikke skabe unødvendige regler for vores erhvervsliv.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Tak for de gode og pæne ord om forslaget.
Jeg vil egentlig spørge til et konkret eksempel.
Men køber man den præcis samme mængde is i et bæger, hvor den samme pind bruges til at sidde og spise med, er der afgift på pinden.
Giver det mening ifølge ordføreren?
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
Tak for ordet, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget her.
Beslutningsforslaget, vi behandler her i dag, handler jo om at nedsætte et forsimplingsudvalg med inddragelse af repræsentanter fra erhvervslivet.
Og konkret så handler det om at forsimple skatte- og afgiftssystemet.
I Socialdemokratiet støtter vi de gode intentioner med beslutningsforslaget.
Vækst i virksomhederne er med til at skabe flere arbejdspladser, og det gør Danmark rigere, og det er derfor positivt, hvis man kan styrke rammevilkårene for danske virksomheder ved at forenkle skattereglerne og afgiftsreglerne, så det bliver mindre besværligt at drive virksomhed i Danmark.
Socialdemokratiet har da også selv foreslået, at man bør oprette en fasttrackordning til skattevæsenet ved udenlandske virksomheders etablering i Danmark.
Skattereglerne er ofte komplicerede, og virksomhederne kan have et behov for sikkerhed for den fremtidige beskatning, som rådgivning fra revisorer eller advokater ikke kan bibringe.
Men tilbage til beslutningsforslaget her.
Der peges på en række konkrete afgifter, som med fordel kan forenkles eller afskaffes, f.eks. på glødepærer, kaffe og chokolade.
Men der peges i den forbindelse ikke på, hvordan man kan finansiere det potentielle mindreprovenu, og så kommer vi ind til sagens kerne for os.
Regeringen har til gengæld bebudet, at man vil indgå i dialog om netop det her problem med erhvervslivet, og Socialdemokratiet støtter derfor intentionerne i beslutningsforslaget.
Vi vil gerne et mere simpelt skatte- og afgiftssystem, når det er muligt, men vi kan ikke støtte forslaget, når spørgsmålet om finansieringen er så usikkert.
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Det er skam ikke nogen blød formulering.
Altså, min egen sådan personlige tilgang til skatte- og afgiftspolitikken er også den, som er regeringens og forståelseskredsens tilgang til den – uden at lægge dem for mange ord i munden; det kan de jo selv redegøre for, når de kommer op på talerstolen – og den er jo, at det ville være godt, hvis man fremadrettet kunne indrette skattepolitikken, afgiftspolitikken på en måde, som gør livet lettere for dem, der spiller efter reglerne.
Det ville være fantastisk, og det ville være rigtig godt, hvis vi så også der kunne prioritere ressourcer til at gøre livet sværere for dem, der ikke spiller efter reglerne, og som bevidst omgår reglerne.
Det er den prioritering, som jeg synes er den interessante, når man taler om forsimpling af regelgrundlaget, når man taler om afbureaukratisering af regelgrundlaget, om nye måde at tilrettelægge indberetninger på og sådan noget, også for dansk erhvervsliv.
Så det er i den her proces en håndsrækning fra regeringen til dem, som spiller efter reglerne.
Nu var det ikke mig, der sagde, at der var skøre og ulogiske afgifter.
Det er det, som forslagsstillerne skriver i deres forslag.
Jeg medgiver, at man sagtens kan diskutere det her, og det synes jeg man skal gøre løbende.
Det gør man i forbindelse med skattereformer, og i andre sammenhænge diskuterer man de her spørgsmål.
Hele kernen i det her spørgsmål er en dialog med erhvervslivet, og den vil regeringen tage med erhvervslivet, og så vil vi løbende vende tilbage til Folketinget om det her spørgsmål.
Så der er ikke nogen uenighed om kernen i forslaget, bestemt ikke.
Men det er sådan, at hvis vi som regering skal diskutere nogle af de forslag, som Dansk Folkeparti har, så er det meget udmærket trods alt at stå på en grund af finansiering, og finansieringen af det her forslag vil koste flere hundrede millioner kroner, hvis vi bare tager dem, der er her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Skatteministeren medgiver, at vi har afgifter i Danmark, som er ulogiske, ja, ligefrem skøre.
Men skatteministeren vil ikke afskaffe dem, fordi det ville kræve finansiering.
Der er to måder at skaffe finansiering på.
Den ene er ved at spare de penge i den offentlige sektor.
Vi har jo i Danmark en af de dyreste offentlige sektorer med de højeste offentlige udgifter på over 1.100 mia. kr., så der var jo noget at tage af.
Men man kunne også vælge en anden model, og det var at afskaffe afgifter, som er skøre og ulogiske, og i stedet hæve skatter, der er mindre skøre og mindre ulogiske.
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Nej, det synes jeg ikke det er.
Men det skal jo ikke aflede opmærksomheden fra selve forslaget.
Jeg tror ikke, at der har stået en skatteminister på den her talerstol, der ikke har sagt, at man skal gøre, hvad man kan, for at forsimple skatte- og afgiftsreglerne.
Det vil vi meget gerne være med til.
Det er derfor, at vi kommer til at igangsætte en dialog med erhvervslivet om nogle af de her spørgsmål.
Og så vender vi tilbage til Folketinget med det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Jeg tror ikke, at ministeren har læst forslaget, for det står faktisk meget specifikt, at det ikke lige præcis er de her afgifter, men at de er nævnt som eksempler på ting, som udvalget kunne kigge på.
Jeg kan læse op fra forslaget, og der står her i mit eget forslag: »Nedenfor er nævnt en række eksempler på, hvad forslagsstillerne mener er skøre eller ulogiske afgifter.
Det skal et fremtidigt forsimplingsudvalg kigge nærmere på.
Nedenstående er således blot for at give eksempler på afgifter, som ikke giver mening, og som kan indgå i udvalgets arbejde.
Der er en lang række afgifter, som ikke giver mening.
Det har jeg så givet nogle eksempler på.
Så er det ikke lidt tyndt at afvise det, fordi der er en manglende finansiering?
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Det er eksempelvis, at der peges på en række afgifter, som skal afskaffes.
Så hvis hr. Dennis Flydtkjær stiller et udvalgsspørgsmål i Skatteudvalget, kan vi vise, hvor mange hundrede millioner af kroner bare den håndfuld, som der er peget på i beslutningsforslaget skulle afskaffes, vil koste.
Det synes jeg er et væsentligt problem ved det her forslag.
Men generelt er vi helt enige i Dansk Folkepartis hensigter, og regeringen vil som sagt arbejde med det her forslag om at forenkle og regelsanere.
Det kan vi gøre ved at kigge bagud, men det kan vi også gøre fremadrettet, når vi tager det forslag for forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Jeg havde egentlig forberedt mig på, at jeg skulle rejse mig op og takke ministeren for at ville støtte forslaget, for han sagde jo sådan set alle de gode ting, nemlig at nu ville man gå i dialog med erhvervslivet, og at man er enig i, at det godt kan gøres simplere.
Det er jo lige præcis det, forslaget lægger op til, altså at Skattestyrelsen skal gå i dialog med erhvervslivet for at finde ud af, hvad det er for nogle afgifter, der måske ikke er adfærdsregulerende, og hvilke afgifter, som måske bare er tunge at håndtere.
Så kunne man komme med et beslutningsgrundlag til Folketinget, så vi sammen kunne finde ud af, om det skulle være en bredere skattebase, der skulle bruges, i stedet for nogle af de her ting, som jo ikke giver mening.
Så jeg fik ikke helt fat i, hvad der er grunden til, at man afviser forslaget, for man taler jo positivt om det, er enig i problemstillingen og vil gå i dialog med erhvervslivet, som der faktisk lægges op til her.
Så hvad er det præcis, man ikke kan støtte i forslaget?