Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Tak for det.
Nu bliver jeg også nødt til at køre talerstolen lidt ned.
Tak for den positive modtagelse det meste af vejen rundt.
Det her lovforslag betyder, at nyetablerede boliger, der i en lokalplan er fastlagt til helårsboliger, også bliver omfattet af reglerne om bopælspligt, så snart der foreligger en ibrugtagningstilladelse.
Formålet er at styrke en effektiv udnyttelse af hele boligmassen.
Årsagerne hertil kan være mange, men vi skal ikke have halvtomme boliger spredt rundtomkring i vores byer, fordi flere og flere boligejere har råd til at eje flere boliger, som de ikke bruger.
Der er brug for redskaber til at udnytte hele boligmassen på den mest effektive måde.
Det er derfor, vi har lavet regler om bopælspligt, som gælder for boliger, som hidtil har været anvendt til helårsboliger.
Reglerne sikrer, at de boliger, der har været anvendt til helårsboliger, ikke forsvinder fra boligmassen.
Det, vi foreslår nu, er, at udvide reglerne til at udnytte den del af boligmassen, som er klar til at blive taget i brug, til helårsboliger.
Det mener vi er rimeligt.
Man kan f.eks. forestille sig en opgang med to nyetablerede boliger, hvoraf den ene er taget i brug til helårsbolig, mens den anden står tom.
Hvis den førstnævnte bolig bliver tom, vil den i dag være omfattet af reglerne om bopælspligt, og ejeren skal sørge for, at boligen fortsat bebos.
Den anden lejlighed vil i stedet fortsætte med at være tom, som reglerne er i dag.
Det ændrer vi på nu, og det er rimeligt, for vi taler om boliger, der er etableret på baggrund af en lokalplan, hvor kommunalbestyrelsen har stillet et krav om, at boligerne skal anvendes til helårsbeboelse.
Bygherren har opført boligbyggeriet, velvidende at der er tale om helårsboliger, og har i øvrigt selv ansøgt om en byggetilladelse til at opføre helårsboliger.
Og så kommer køberne, som også får at vide, at disse boliger er fastlagt til helårsboliger.
Når reglerne er fastlagt på forhånd og alle har kendskab til dem, synes jeg, det er rimeligt, at vi kræver, at de boliger, som opføres f.eks. i de store byer på de få byggegrunde, der er tilbage, også rent faktisk anvendes til at imødekomme den aktuelle boligefterspørgsel.
I regeringen ser vi lovforslaget i sammenhæng med de kommende lokalplaner med titusindvis af nye boliger, som vil blive bygget i de kommende år.
Vi vil give kommunalbestyrelserne et redskab, der vil understøtte deres beslutning om at opføre helårsboliger.
Så overlader vi det naturligvis til den enkelte kommunalbestyrelse at beslutte, om de vil anvende ordningen.
Lovforslaget vil ikke indebære noget tvangssalg af nye boliger.
Hvis ejeren har sat sin bolig til salg, er det rimeligt, at boligen ikke tages i brug, da det vil besværliggøre salgsprocessen og muligvis påvirke prisen.
Hvis der er tale om et lejemål, er situationen anderledes.
Det vil også være i udlejerens interesse at få anvist en lejer.
Derfor foreslår vi ikke, at disse boliger undtages forordningen.
Forslaget vil ikke finde anvendelse for boliger, der er fastlagt til helårsbeboelse i en lokalplan, der er endelig vedtaget og offentligt bekendtgjort før den 1. januar 2021.
For disse boliger vil de hidtidige regler finde anvendelse.
Samlet set
synes jeg, der er tale om, at lovforslaget på en fin måde har balanceret de forskellige hensyn, der er på spil, når der er tale om regulering af bopælspligt vedrørende nyetableret boligbyggeri.
Derfor vil jeg sige tak for behandlingen.
Jeg vil så bare, fordi der var et konkret spørgsmål undervejs fra Enhedslistens ordfører, sige, at man jo allerede i dag, som jeg er oplyst, har mulighed for fra kommunens side at gribe ind over for folk, der sætter boliger til salg på en måde, hvor det er tydeligt, at man ikke er interesseret i at sælge dem.
Men det skal vi selvfølgelig nok også give en skriftlig opfølgning på, hvis ordførerne rejser det spørgsmål.
Tak for ordet.
Jamen det er jeg fuldstændig enig i, og det er jo også en stor del af det tilbud, man giver til de afdelinger, som ikke har nogen direkte adkomst til den renoveringsramme, der er for de almene boligselskaber, og som jo i første omgang så vil renovere ca. 72.000 og senere måske, for de resterende, ca. 60.000.
Men der er jo stadig i runde tal cirka tre fjerdedele af de almene boliger, som ikke har adgang til de midler, og der er det selvfølgelig især det at kunne gå ind at lave grønne investeringer inden for den ramme.
Det er jo lavet sådan, at man har en underskudsgaranti på den måde, at man selv tager de første 20 pct. af tabet, men hvis man har tab udover det, bliver det dækket af Landsbyggefonden.
Det er jo lavet matematisk på den måde, fordi vi ønsker os, at der er nogen, der prøver nogle ting af, også noget, som går ud over, hvad det er, revisoren nødvendigvis altid kan godkende, men som også har nogle lidt længererækkende perspektiver.
Det håber jeg selvfølgelig også bliver noget af det, der kommer i spil i forbindelse med det her.
Så det er jeg egentlig tryg ved, sådan som det ligger.