runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2025-01-29:
Begge dele er jeg enig i og kan bekræfte.
Det vigtige for os er, at der selvfølgelig kommer noget ud af Sammen om Fritiden, at det ikke bliver en snakkeklub, men at der også kommer politisk handling bag.
Jeg er helt enig i, at det kommunale selvstyre er afgørende, for at man får tilpasset alle vores velfærdsydelser til det behov, der er lokalt, men også fordi man lokalt kan finde gode samarbejdsmuligheder både med skolen, men det kan også være med fritidslivet mere generelt.
Så er jeg helt enig: Vi skal ikke lægge beslag på det selvstyre.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-01-29:
Så beskeden til dem, der har knoklet, som Arne, der har arbejdet på bryggeri i over 40 år, er: Du skal blive længere tid på arbejdsmarkedet, fordi vi i Folketinget synes, at der skal være et værksted på Fanø.
Det er sådan, jeg må forstå beskeden i dag.
Lotte Rod (RV), 2025-01-29:
Ja, vi synes i Radikale Venstre, at vi skal holde fast i det, som er den mest solidariske tilbagetrækning, og til gengæld ikke have de andre ordninger.
Det synes vi, fordi vi gerne vil prioritere at gøre det ordentligt for vores børn.
Vi har i årevis skåret ned; vores fritidshjem er blevet beskåret med over 2 mia. kr.
Det kan vi gøre meget bedre, og derfor vil vi gerne prioritere, at det faktisk skal kunne lade sig gøre at lave de fedeste fritidshjem.
Det ikke, fordi der skal være de samme værksteder alle steder, men vi skal da begynde at have en holdning til, at man som barn selvfølgelig skal kunne være et i et træværksted eller et musikrum eller kunne have en bålhytte, og så skal det se forskelligt ud, alt efter hvordan forholdene er rundt omkring.
Men princippet om, at et fritidshjem skal have egne lokaler og have værksteder, synes jeg vi burde kunne være enige om.
Kim Aas (S), 2025-01-29:
Tak til ordføreren.
Overordnet er det svært at være uenig i temaet om, at de unge skal have det godt, og at vi skal passe på vores børn og unge, og at de skal prioriteres.
Jeg kan også mærke, at ordføreren er inspireret af sin egen tid i 1990'erne.
Det var noget helt andet.
Det var før fritidshjemmene.
Jeg kommer fra et sted, hvor jeg ved at fritidshjemmene og sfo'erne har værksteder og bålhytter.
Så jeg tror, der vil være nogle kommuner, der vil spørge: Jamen hvorfor skal vi gøre noget, som vi gør i forvejen?
Det er jeg bekymret for.
Så vil Radikales ordfører bekræfte, at man vil tage fra de ældre og give til de unge?
Lotte Rod (RV), 2025-01-29:
Ja, det vil jeg gerne bekræfte.
Altså, når jeg er så optaget af at få en formålsbeskrivelse af vores fritidshjem, er det jo, fordi det i dag nogle steder bare ikke er godt nok, fordi vi ikke har nok holdning til, hvad der skal være.
Jeg er optaget af, at man som barn kan komme ind i en anden verden end skolen.
Altså, det skal ikke være inde i ens klasselokale, og det skal heller ikke bare være ude på en gang.
Altså, grunden til, at det hedder et fritidshjem, er jo, at det skal være et hjem og have den stemning af, at der dufter af boller, og at man kan få lov til at fordybe sig i forskellige interesser.
Det er slet ikke, fordi det skal være ens.
Tværtimod vil jeg jo gerne gøre op med den der standardisering, som der er, ved at det er rykket ind på skolen.
Vi skal have nogle fritidshjem, som ser mere skramlede ud og har lidt flere bløde møbler og har forskellige værksteder.
Jeg tror bare, at vi kun kommer derhen, hvis vi som Folketing prioriterer de penge, det koster, at man faktisk har friheden til at gøre det.
Kim Aas (S), 2025-01-29:
Beklager.
Men tak for svaret omkring økonomien.
Det er jeg rigtig glad for.
Det kan vi selvfølgelig ikke støtte fra Socialdemokratiets side.
Som tidligere kommunalpolitiker kan jeg godt være bekymret over, at vi på den ene side arbejder på at afbureaukratisere og arbejder på at få lavet den frihed til, at man i den enkelte kommune kan sørge for at prioritere, mens vi med det her beslutningsforslag kommer til at gå i den modsatte retning og overbureaukratiserer igen, så der vil være nogle kommuner, der vil sige: Jamen vi gør noget i forvejen, så hvad skal vi så gøre det her for?
Er man ikke bange for, at man afbureaukratiserer igen?
Lotte Rod (RV), 2025-01-29:
Nej, det er jeg ikke.
For vi bliver nødt til at have en diskussion med hinanden om, hvad der giver den pædagogiske frihed.
I dag er der ikke en frihed.
For hvis det er så stramt med pengene, og hvis man er inde i klasselokalerne, som jeg gav eksemplet på før, og man er nødt til at pakke alting ned, når dagen er slut, så har man jo ikke friheden til at lave alle mulige fede forløb.
Derfor kommer den pædagogiske frihed jo med, at vi sikrer, at rammerne er der til det.
Anni Matthiesen (V), 2025-01-29:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, som hr. Kim Aas var lidt omkring.
Jeg synes, at der er noget modstridende i det, som fru Lotte Rod var inde på, for med den ene hånd vil man gerne give frihed og plads til forskellighed, og så vil man alligevel gerne med den anden hånd, altså det her beslutningsforslag, styre fra Christiansborg.
Kan fru Lotte Rod ikke godt se, at det, der bliver sagt, strider imod hinanden?
Lotte Rod (RV), 2025-01-29:
Nej, det mener jeg overhovedet ikke det gør.
Vi har jo en diskussion om, hvad friheden er fra , og hvad friheden er til , og i alt for mange år har vi været for ligeglade med fritidspædagogikken.
Vi har ikke stillet nogen krav til, hvor godt det skal være, og hvad børn egentlig skal kunne møde dér.
Derfor er det for mig et spørgsmål om at lave en egen lov med en formålsbeskrivelse.
Det er jo netop der, vi så siger: Hvad er det, man kan forvente?
Altså, hvad det er, der skal være til stede?
Det er jo faktisk et værn imod, at man sparer sig til ligegyldighed.
Anni Matthiesen (V), 2025-01-29:
Fru Lotte Rod sagde her i forbindelse med et spørgsmål, der blev stillet, at Radikale Venstre er klar til at prioritere, hvad det koster.
Vil det sige, at uanset hvor mange milliarder, det her koster, så vil Radikale Venstre finde de penge?
Og så er jeg jo nødt til at sige igen, at så er det jo ikke engang sikkert, at de anvisninger, som der er i beslutningsforslaget, er nok.
Så uanset hvad det koster, er Radikale Venstre altså parat til at betale?
Lotte Rod (RV), 2025-01-29:
Det er faktisk ret svært, for situationen i kommunerne er jo meget forskellig; men mit allerbedste bud er, at det koster 3 mia. kr. om året.
Det vil jo være fordelt sådan, at der de første år mange steder vil være brug for etableringsomkostninger, altså penge til at købe en gammel villa eller ombygge en del af skolen.
Så vil man jo, i takt med at vi får opbygget fritidshjemmene, skulle flytte nogle midler over og bruge flere penge på at have flere pædagoger ansat i værkstederne for at få dem til at fungere.
Men det allermest seriøse regnestykke, jeg har kunnet komme frem til, er, at det koster 3 mia. kr. om året.
Vi vil gerne sige – og vil vi gerne stå ved – at vi gerne vil lave en generationskontrakt.
For os er det vores allervigtigste opgave, at vi giver vores børn nok pædagoger i børnehaverne, at vi laver gode skoler, som er gode for alle børn, og at vi får fritidshjemmene tilbage.
Det vil vi gerne prioritere at bruge vores fælles penge på, og derfor siger vi også ærligt, hvor vi vil finde pengene til det, og derfor siger vi helt åbent, at vi prioriterer at tage pengene fra de ældre og til gengæld give dem til børnene.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-01-29:
Tak for det.
Og tak for talen, og igen tak for at bringe det her på dagsordenen i Folketinget.
Det synes jeg er supergodt.
Jeg synes, at ordføreren lidt laver en stråmand på mig, når ordføreren siger, at jeg skulle have sagt, at der ikke skulle være værksteder.
Jeg lagde i min tale meget vægt på, at det skulle bestemmes kommunalt, og at der formentlig også er værksteder mange steder i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren helt konkret, om der skal være et værksted på Fanø, og så kunne jeg også godt tænke mig at spørge lidt ind til finansieringsdelen.
Hvorfor synes ordføreren, at det er rimeligt, at det er de allerfattigste pensionister, altså dem, der her på fredag får flere penge på kontoen, og den gruppe af mennesker, der har været over 40 år på arbejdsmarkedet og i dag modtager Arnepensionen, som skal være med til at betale for det her?
Lotte Rod (RV), 2025-01-29:
Tak for talen, og tak for at tage os med tilbage på fritidshjem.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF til jeres ambitionsniveau.
For jeg er virkelig glad for, at I gerne vil støtte forslaget, men der er jo lidt forskel på, om man bare tænker, at vi skal give en lille smule penge, eller om man også i SF er enig med os i, at vi skal gøre det her ordentligt, altså at vi skal prioritere at bruge de penge, det faktisk koster at lave rigtig gode fritidshjem, hvor der er pædagoger nok, og hvor der er rigtige værksteder.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-01-29:
Jeg synes, det er en god indvending, at der skal være mulighed for at afvente Sammen om fritiden, og det vil jeg egentlig tage med i udvalgsbehandlingen.
Men jeg synes, at det, at der indkaldes til forhandlinger, kun er godt, og det synes jeg godt man kunne forpligte hinanden på i Folketingssalen.
Anni Matthiesen (V), 2025-01-29:
Så hvis det bringes til afstemning, før vi får anbefalingerne, vil SF stemme imod – eller hvad?
Det er bare lige for at få det præciseret.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-01-29:
Nej, vi vil stille et ændringsforslag, og det kan jeg måske godt præcisere.
Vi vil stille et ændringsforslag om, at man afventer udspillet fra Sammen om fritiden, og at det dermed er derefter, der skal indkaldes til forhandlinger.
Det kan jeg egentlig høre at vi ikke er så uenige om, og det synes jeg ville være den bedste måde at lande det på.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-01-29:
Tak for det, og tak for, synes jeg, en rigtig god tale, der også lægger vægt på, hvor vigtigt det er med et godt fritidsliv.
Noget af det, jeg godt vil gribe fat i, er finansieringsdelen.
Jeg forstår på ordføreren, at det ændringsforslag, SF gerne vil stille, handler om at afvente anbefalingerne fra Sammen om fritiden, og det synes jeg da giver god mening.
Det må jo betyde, at SF så accepterer, at det her bliver prioriteret som en del af Radikale Venstres børneløfte, og at man altså skal afskaffe Arnepensionen.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens holdning til.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-01-29:
Jamen vi har et højt ambitionsniveau.
Nu ligger der den her undersøgelse.
Det var det, jeg kunne finde fra BUPL fra 2023 om, hvor meget der egentlig er blevet skåret på det fritidspædagogiske område siden folkeskolereformen, og det må man jo sige er et ret voldsomt beløb, nemlig 2,2 mia. kr.
Jeg synes, det er relevant at få kigget på en opdatering af den analyse.
Er der blevet sparet mere siden?
Ministeren har en forventning om, at det vil gå den anden vej.
Og så synes jeg, vi må kigge på, hvordan vi kan få indfaset, at man kan nogle af de ting, som vi alle sammen kan mindes at man kunne i gamle dage.
Nej, det er jo en del af bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Beslutningsforslaget går på, at der bliver indkaldt til forhandlinger.
Det er det, vi stemmer om.
Så er der nogle bemærkninger, hvoraf vi ikke er enige i dem alle sammen.
Det er klart, at vi har en helt anden finansieringsplan.
Vi kunne f.eks. foreslå, at man lod være med at gennemføre de topskattelettelser, som ligger i aftalen fra bl.a. regeringen, og som bliver gennemført næste år.
Så det, vi stiller ændringsforslag til, er jo det, der er selve beslutningsforslaget, og ikke bemærkningerne til det.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-01-29:
Tak for det, og tak til Radikale Venstre for at sætte fritidshjem på dagsordenen.
Fritidshjem kan være en rigtig vigtig del af børns hverdag og noget, der bidrager til deres trivsel, udvikling og sociale fællesskab.
Det giver børn trygge rammer til at lege og til læring, samtidig med at det understøtter familien i en travl hverdag.
Derfor er det også afgørende, at der er nok pladser, og at det behov selvfølgelig bliver imødekommet.
Men vi mener, at det ansvar ligger hos kommunerne og ikke hos staten.
Kommunerne har det bedste kendskab til de lokale forhold og behov og kan derfor tilpasse udbuddet til efterspørgslen mere effektivt.
En centralisering af ansvaret vil skabe unødvendigt bureaukrati, og det er ikke sikkert, at der på samme måde vil blive taget højde for de lokale forskelle.
Ved at lade kommunerne stå for opgaven bevarer vi fleksibiliteten og sikrer, at det nok bliver en bedre og mere ubureaukratisk metode.
Jeg vil give ros for at anbefale, at fritidshjemmene skal være selvejende, men LA kommer altså til at stemme imod.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-01-29:
Tak for det, formand.
Tak til Radikale Venstre for at fremsætte dette beslutningsforslag.
Forslaget omhandler etablering af fritidshjem for alle børn fra børnehaveklasse til 6. klasse, og som ordfører for Moderaterne vil jeg erklære mig enig i intentionen om, at børn skal have adgang til fritidstilbud af høj kvalitet.
Det er vigtigt, at vi skaber rammer for trivsel, fællesskab og muligheder for børn i hele landet.
Vi mener dog ligesom andre ordførere, at den lokale frihed er afgørende, og at kommunerne er de nærmeste til både at forstå og håndtere de konkrete behov blandt børn og unge i deres område.
Derfor mener vi ikke, at nationale formålsbeskrivelser for værksteder eller en ensartet model med fritidshjem nødvendigvis er vejen frem.
Der er behov for, at kommunerne har friheden til at tilpasse fritidstilbuddene efter de lokale forhold.
Fritidstilbud skal være anderledes end skolen og give børnene frihed til at fordybe sig i forskellige aktiviteter og interesser, men vi skal undgå at fastlåse kommunerne i rigide strukturer og nationale rammer, der kan hæmme den pædagogiske frihed og kreativitet.
For Moderaterne er det ikke afgørende, om et fritidshjem kaldes et fritidshjem, en sfo eller en juniorklub.
Det, der betyder noget, er kvaliteten af det pædagogiske arbejde og de fællesskaber, der kan skabes.
For som ministeren også nævner, tror jeg ikke, børnene tænker på strukturen bag deres fritidstilbud.
De mærker de gode relationer og aktiviteterne, og derfor bør vi prioritere kvalitet og indhold frem for organisatoriske modeller og gøre det så lidt rigidt som muligt.
Det er også værd at bemærke, som også er blevet nævnt af andre, at forslaget indebærer en betydelig økonomisk investering, 3 mia. kr. årligt.
Det er i en tid, hvor vi altså står over for ret store regninger, der hober sig op.
Så det vil vi også have en bekymring omkring.
Vi mener, at de eksisterende økonomiske rammer allerede giver kommunerne mulighed for at styrke fritidstilbuddene, hvis der er en politisk vilje til det lokalt.
Samtidig ser vi også frem til resultaterne fra arbejdsgrupperne under Sammen om Fritiden, som forhåbentlig kan give nogle værdifulde input til, hvordan vi kan styrke fritidstilbuddene yderligere.
Det vil vi meget gerne tage en drøftelse med bl.a. forslagsstillerne om.
For vi anerkender som nævnt intentionerne bag beslutningsforslaget og ønsker også at tilbyde børn et alternativ til især skærmene, hvilket er en mærkesag for os, men vi må samtidig fastholde, at den bedste løsning findes i et samarbejde mellem stat, kommuner og de involverede aktører med respekt for netop lokale forskelle.
Så i Moderaterne kan vi ikke tilslutte os forslaget.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-01-29:
Det forstår jeg overhovedet ikke hvordan man kan udlede af det, jeg siger.
SF vil ikke skære i Arnepensionen.
SF står stadig bag det, som vi meldte ud den 1. maj sidste år, og som Socialdemokratiet jo afviste, nemlig at vi vil forbedre Arnepensionen.
Når jeg siger, at vi ikke stiller ændringsforslag til bemærkningerne i et beslutningsforslag, så er det, fordi det ikke er det, der stemmes om.
Vi kan have forskellige bemærkninger til et beslutningsforslag.
Det er klart, at vi ikke er enige i at skære i tilbagetrækningsordningerne, heller ikke i Arnepensionen.
Så det er der ingen grund til at skyde hinanden i skoene.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-01-29:
Tak for det.
Det er så taget ad notam – altså et eller andet teknisk i forhold til Arnepensionen.
Men jeg håbede jo egentlig, at jeg kunne få ordføreren til klart at afvise her, at SF vil være med til at skære i Arnepensionen.
Jeg noterer mig, at den 1. maj var SF ude at sige, at man ville forbedre Arnepensionen, men jeg synes, at meldingerne er lidt noget andet i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-30:
Det er først i forhold til kommentaren omkring finansiering.
Altså, når ikke engang beskæftigelsesministeren ved, hvad udgiften er, så synes jeg måske, det virker lidt mærkeligt at kritisere to partier for ikke at vide, hvad udgiften er, men netop fremsætte et forslag om at skulle finde ud af, hvad de udgifter er.
Det var bare lige en kommentar i forhold til den del.
Så er det i forhold til det med de privatansatte.
For en af tingene er jo, at vi også er arbejdsgivere for de offentligt ansatte, men hvordan tænker ordføreren at vi kan inddrage og tænke de private arbejdsgivere ind i et arbejde, der så kunne være i forhold til en model, der rammer bredere og rummer mere?
Steffen Larsen (LA), 2025-01-30:
Lad mig komme med et specifikt eksempel på, hvordan man kunne gøre det.
Man kunne f.eks. tage gruppen af ambulancereddere, og så kunne man sige, at hvis du er ansat som ambulanceredder inden for de normer og regler, som er på det område, så ved vi også, at du, uanset om du er privat eller offentligt ansat, støder på nogle af de her problemer.
Det kan man jo sige, og hvis man i den form for arbejde møder det, at man kan blive ramt af stresssymptomer eller lignende, og det kan udredes, at det drejer sig om ens arbejde, så synes jeg da, at man på en eller anden måde kunne gøre sig fortjent til en eller anden form for ekstra understøttelse eller hjælp i sit arbejde, hvor en pulje eller lignende kunne være det, der udgjorde den hjælp.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-30:
Okay, men ville det f.eks. betyde, at Liberal Alliance også mener – hvilket er meget åbent ment, for jeg tror faktisk, jeg synes, det er en rigtig god idé – at man ville gøre det ligesom på veteranområdet, hvor der er lavet en omvendt bevisbyrde i forhold til ptsd, og at man så også skulle gøre det i forhold til f.eks. falckredderne?
Steffen Larsen (LA), 2025-01-30:
Til en vis grad kunne jeg måske godt være fristet til at sige ja, men det er der, hvor jeg vil sige, at vi nok også skal kigge på de længerevarende konsekvenser af den politik.
Vi er nødt til at være sikre på, hvordan vi gør det.
Jeg tror, at sandsynligheden for, at en soldat, der f.eks. har været i krigszoner i 8 år, er ramt af ptsd, på grund af at han var soldat, er overvejende stor.
Men er det en ambulanceredder, der måske i længere perioder f.eks. bare har kørt syge personer som helt almindelig sygekørsel, så begynder jeg at sige, at så må vi nok overveje, hvad det er, der kunne være konsekvensen, og hvad der har været vejen til ptsd, hvis det er det, eller i hvert fald sygdom.
Så der tror jeg måske, vi skal kigge på den nærmere udredning.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-01-30:
Tak for det, og tak for talen.
Og tak for at være enig i intentionerne.
Men jeg undrer mig over, at ordføreren siger, at man ikke kan støtte forslaget, som jo handler om, at nu bliver vi nødt til at komme i gang med at gøre noget ved det her problem, og man heller ikke ved, om man kan stemme for et forslag, altså et konkret forslag, som ingen ved hvordan kommer til at se ud, fordi det selvfølgelig vil koste penge og det skal finansieres.
Hvad er ordførerens forslag så til, hvordan vi kommer i gang, altså seriøst kommer i gang med at løse det her problem nu?
Steffen Larsen (LA), 2025-01-30:
Jamen ligesom med så mange andre ting synes jeg jo egentlig, at vi skal få tallene på bordet, og jeg synes sådan set, at regeringen lader til at være meget villig til at starte et arbejde op.
Så kan vi jo se, om vi bliver indkaldt til forhandlinger, og ellers må vi jo selv begynde at rode med tallene og stille nogle spørgsmål.
For vi kan jo stille spørgsmål til ministeren, hvor vi kan bede om at få klarhed over, hvad omkostningerne ved de forskellige grupper kunne være, hvis man f.eks. ville give dem forskellige rettigheder.
Det kan vi stille spørgsmål om, og det synes jeg sådan set man burde gøre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-01-30:
Det er blevet forsøgt, og der er jo ikke et svar.
Det er derfor, det her forslag også kommer op, i forhold til om vi så ikke skal finde ud af, hvad svaret er, og om vi ikke skal finde ud af, hvad det er, vi skal gøre.
Skal vi ikke i det mindste aftale, at det arbejde skal sættes i gang?
Det er klart, at regeringen jo bare kan tage initiativ til at gå i gang med arbejdet, men det er jo ikke sket, og det er derfor, vi fremsætter forslaget nu, for vi synes faktisk, at det haster, og vi synes, det er nødvendigt, at der er et fælles fokus på det her.
Og det er jo det, som vi i vores parlament har muligheden for, altså netop at pege på, at det her faktisk er en vigtig sag, som vi i fællesskab gerne ville pålægge regeringen at håndtere, hvis vi kunne skaffe et flertal for det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-01-30:
Jeg lover, at det ikke skal skille sig ad, om det hedder offentligt ansatte eller privat ansatte i den sammenhæng.
Det er vigtigt for os, at vi for alvor får sat handling bag ordene i forhold til mennesker, der arbejder i højrisikojob og risikerer alvorlig ptsd på baggrund af nogle af de kriser, ulykker, vold og andet, som de oplever i deres job, og at vi er enige om, at dem har vi et ansvar for at sætte handling i gang for nu.
Charlotte Munch (DD), 2025-01-30:
Noget af det, som gør mig så enormt glad for at sidde i lige præcis det her udvalg, er, at jeg synes, at vi på tværs af politiske overbevisninger osv. altid er rigtig gode til at lytte og også til at arbejde sammen, og jeg tror også, at det er derfor, at vi netop i Beskæftigelsesudvalget har kunnet lande så mange aftaler med så mange som muligt og nogle gange endda med os alle sammen.
Det synes jeg er ret fantastisk.
Måske er det et levn fra min kommunalpolitiske tid, men jeg kan så godt lide, når vi sidder om bordet og får snakket om alt det her og man får skudt ind med det, man gerne vil.
Det synes jeg nogle gange kan være en mangelvare, når man står heroppe og skal prøve at få en sag igennem eller et forslag stemt igennem.
Vi kan ikke bakke op om det, men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke er klar til at arbejde videre, og vi sætter os også gerne ved bordet, når vi forhåbentlig bliver indkaldt til et eller andet i fællesskab.
Så vil jeg også igen gerne rose det her forslag.
Jeg synes, at det er sindssygt godt.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-30:
Tusind tak.
Æren går jo især til dem, der er ramt af det til daglig og har været med til at udforme det og lagt et kæmpe arbejde i det.
Det har været undervejs i over et år.
I forhold til at lande en tekst sammen vil jeg gerne høre, om Danmarksdemokraterne vil hjælpe med, at vi får sat 2025 ind i teksten, så det ikke bare kommer til at flagre i vinden igen, men vi faktisk får sat et tidspunkt på, sådan at vi kan se de mennesker i øjnene og siger: Prøv at høre, vi går simpelt hen gang i arbejdet med det samme.
Så er der også det om, hvad der kommer til at ske bagefter.
Vil ordføreren hjælpe med at gøre det så konkret som muligt, også gerne i forhold til det med de private?
Charlotte Munch (DD), 2025-01-30:
Det med, om det egentlig er i 2025, synes jeg faktisk allerede ministeren var inde på, tror jeg.
Så det synes jeg, at ministeren er opmærksom på.
Det er ikke det væsentlige for mig at få skrevet ind her, så længe det bliver gjort, og det synes jeg at jeg lyttede mig til.
Jeg synes faktisk også, at jeg har lyttet mig til, at alle os regeringspartier har været enormt positive over for det her.