runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Vi hørte jo i går, at statsministeren forsøgte sig med en form for undskyldning.
Jeg tror i hvert fald ikke, vi kommer tættere med den nuværende statsminister på at erkende, at der var nogle ting, der nok skulle have været grebet anderledes an i forhold til diskussionen om danskernes arbejdsmoral.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge beskæftigelsesministeren netop i hendes funktion som beskæftigelsesminister og så også med det tilhørsforhold, som ministeren har til Socialdemokratiet, hvilke refleksioner ministeren gør sig i forhold til fagbevægelsen.
Det skabte jo virkelig nogle dybe kløfter og nogle hårde fronter mellem fagbevægelsen og regeringen og jo i den her situation også Socialdemokratiet.
Hvilke initiativer kunne ministeren forestille sig kunne være med til at genopbygge den tillid, som jeg selv oplever som så åbenlyst udfordret.
Man har i fagbevægelsen taget det meget ilde op og føler sig tromlet.
Det er der vel ingen tvivl om at de gør.
Så hvad er egentlig ministerens planer for at få den her tillid etableret?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Tak til rækken af ordførere, der på trods af en meget sen fyraften i nat og nu også igen en meget sen fyraften i dag alligevel formår at vise et passioneret folkestyre og, synes jeg også, på langt de fleste stræk have en virkelig ordentlig debat, som har været omkring arbejde, men også mangel på kolleger, mennesker med handicap, seniorer, arbejdsulykker, stress, det rummelige arbejdsmarked og også økonomi, politik og prioritering af de penge og medarbejdere, vi har.
På mange måder synes jeg egentlig, at det at sidde i kredsen her her til aften har bragt os vidt omkring, men på en rigtig ordentlig måde, hvor vi også har fået nogle af de store spørgsmål vendt.
Det er ikke nogen overraskelse, tror jeg, for nogen af de tilstedeværende, at afskaffelsen af store bededag som helligdag og dermed det, at vi nu har 10 i stedet for 11 helligdage i vores land, er der fortsat meget forskellige synspunkter på.
Det tror jeg ikke en forespørgselsdebat kan ændre på.
Men når uenighederne er så store, har jeg i virkeligheden endnu større respekt for, at man har kunnet have en dialog undervejs også om dybden og bredden i de prioriteringsspørgsmål, vi som politikere også skal forholde os til.
Så herfra vil jeg i virkeligheden bare sige tak for forespørgselsdebatten og for debatten.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-30:
Det ved vi jo ikke.
Altså, i 2008 havde vi så lav ledighed, at man var nødt til at omskrive skolebøgerne, og i 2013-2014-stykker steg den igen.
Nu er den så på vej ned igen.
Altså, jeg tror, det er svært at sige, præcis hvordan det er.
Men om det så er sådan, at vi står foran en højkonjunktur, der bider sig fast i lang tid, jamen så er det også muligt at få folk med udfordringer ind på arbejdsmarkedet, at få folk, der har sværere ved at bide sig fast, ind.
Jeg mener, at der stadig er en stor ressource, vi kan bruge.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Jeg er faktisk hundrede procent enig i den del.
Altså, vi skal være bedre til at få dem på kanten af arbejdsmarkedet ind på arbejdsmarkedet – specielt nu, hvor vi mangler dem.
Det tror jeg er en rigtig vigtig del, som vi skal arbejde med hele vejen igennem.
Men det er jo også sådan, at arbejdskraft ikke kommer af sig selv.
Der er noget demografi, og lige nu er vi mange, mange ældre, der skal passes på, og det var der ikke, da vi var unge.
Altså, der var det noget andet.
Så lige nu kigger vi ikke ind i, at vi får en stor ledighed.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at blive lidt klogere på, hvorfor det var, at man ikke indgik i f.eks. trepartsforhandlingerne for at prøve på en eller anden måde at inddrage arbejdsmarkedets parter.
Noget af det sidste, vi faktisk gjorde, inden flertallet skiftede, var at prioritere over 1 mia. kr. i forhold til offentligt ansatte og at skære ned i forbindelse med jobcentrene.
Så vi er egentlig helt med på, hvordan man både kan prioritere pengene klogere, men også prioritere pengene anderledes.
Der er også mange stillinger, som vi gerne så blev brugt på nogle helt andre måder, og det kan vi glædeligt have en debat om.
For mig handler det faktisk ikke om at være imod.
Min indignation og mit engagement handler om alt det, jeg er for.
Det handler om at være for frihed, det handler om at være for rettigheder til lønarbejdere, det handler om at være for at have en forårsfridag, som man kan bruge sammen med dem, du holder allermest af.
Og så handler om at være for at finde et arbejdsudbud der, hvor det er klogt, og hvor det giver mening, og der har vi flere konkrete forslag.
Den ene ting er i forhold til de tusindvis af fleksjobbere, og den anden ting er i forhold til de tusindvis af seniorer, og den tredje ting er i forhold til de tusindvis, der er røget ud af arbejdsmarkedet på grund af psykiske arbejdsskader, og den fjerde ting er på grund af de tusinde, som vil ryge ud af arbejdsmarkedet på grund af fysiske arbejdsskader.
Derudover er der rigtig mange andre ting.
Nå, nu bliver jeg stoppet.
Men jeg vil meget gerne fortsætte listen, og jeg håber, at Venstre skriver ned.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Tak, og tak til ordføreren for en god tale.
Mit spørgsmål går på, at det er nemt at være imod, og vi hører en masse, der er imod den her løsning, men hvad er alternativet?
Så kan man selvfølgelig vælge at sige, at det alternativ, som Enhedslisten er kommet med, har jeg lige hørt, er, at vi kunne helt lade være; vi kunne altså bare helt lade være.
Man kunne faktisk helt lade være med at lave politik.
Men det tror jeg trods alt heller ikke Enhedslisten ville gøre.
Det vil I i Enhedslisten jo ikke være med på, så hvad er jeres løsning til at finansiere det hul, der vil være, hvis ikke man gjorde, som regeringen gjorde?
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Jeg ved da ikke, om det skyldes store bededag, at Novo Nordisk producerer noget mere.
Det kunne jo være, at det var, fordi forskerne, som har arbejdet med Wegovy, har nogle fridage indimellem, så de kan tænke rigtig klart, når de endelig kommer på arbejde.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Nu gav ordføreren mig jo lige en ny tanke, for hvis det er Wegovy, vi kan takke for det, er det jo netop Novo Nordisk, og hvis der er nogen, der har glæde af, at vi får en ekstra arbejdsdag, er det jo Novo Nordisk.
Det er jo ligesom dem, der sørger for, at Danmark har så stort et økonomisk overskud, som vi har i dag.
Så jeg håber, vi kan have en fælles glæde over, at de på den måde kan tjene endnu flere penge, end de gjorde tidligere.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Det er altid rart, at der kommer nogle penge.
Det er selvfølgelig ikke en forbrydelse, og ved ordføreren hvad?
Det kunne jo være, det ovenikøbet var kommet, fordi man havde afskaffet bededag, at så var milliarderne trillet ind, men det ved vi jo ikke, for vi har ikke fået nogen ordentlig evaluering af det.
Personligt tror jeg, vi kan takke Wegovy for det, men det er en helt anden snak.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Tak, og tak for talen.
Jeg skal bare lige forstå, om ordføreren ser det som en forbrydelse, at det er lykkedes for den nuværende regering at skaffe flere penge, end man oprindelig regnede med.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Tak for ordet, formand.
Siden da er pengene væltet ind i råderum, så det behov for flere penge forsvandt næsten hurtigere end høringsperioden.
Med afskaffelsen af store bededag som helligdag gjorde regeringen i vores bog sig skyldig i flere synder.
Man har blandet sig unødigt i arbejdsmarkedsmodellen med de to parter.
Man havde en høringsproces på, jeg tror, det kun var en uge.
Man ignorerede danske værdier, kultur og historie.
Man kørte den danske folkekirke over og stillede spørgsmål ved biskoppernes ret til at ytre sig.
Man fremlagde økonomiske beregninger, som viste sig ikke at holde vand.
Og så har man bidraget til politikerleden ved at indføre et ret stort indgreb lige efter et folketingsvalg uden overhovedet at have italesat det inden.
Så jeg er jo meget interesseret i at høre, om der har været en målbar stigning i arbejdsudbuddet og ikke mindst i produktiviteten: Hvor mange ekstra fuldtidsstillinger er der reelt blevet skabt som følge af den ekstra arbejdsdag?
Hvordan har arbejdsmarkedets parter reageret på ændringen?
Og har der været stigninger i krav om kompensation eller andre fordele under overenskomstforhandlingerne?
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Der er absolut ingen planer i den nuværende regering om at afskaffe flere helligdage.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Vil Moderaterne udelukke, at de kunne finde på at bakke op om afskaffelsen af flere helligdage for at finde ressourcer eller skaffe flere i beskæftigelse?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg har et spørgsmål.
Jeg blev lidt inspireret af, at ordføreren sagde, at ordføreren havde været ansat i Finansministeriets økonomikontor.
Derfor er mit spørgsmål, om ordføreren kan bekræfte, at man jo ikke kigger på regnskab i staten, men at man kigger på budget og finanslov; man kigger fremad.
Det vil sige, at når man regner ud, at der er 8.500 i arbejdsudbud, kigger man frem, og så regner man jo råderummet ud, og det er det, der er vigtigt.
Det er det, som man budgetterer efter, og det er det, man så lægger velfærdsydelserne ind omkring.
Derfor er det selvfølgelig super vigtigt, at man regner på det og kommer frem til nogle tal, nemlig 8.500 i arbejdsudbud og 3 mia. kr. i permanent finansiering.
Kan ordføreren bekræfte, at det er den rigtige måde at regne på?
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Helt konkret har man rent økonomisk lige fundet, hvad der svarer til 7½ gange store bededag.
Så til det med, at de penge, som man får ved at afskaffe en forårsfridag, ikke kunne findes andre steder, vil jeg sige, at det kunne de da sagtens.
Derudover har man siden 2011 givet over 50 mia. kr. i skattelettelser til primært de rigeste, og man lægger op til at give endnu flere milliardrabatter, bl.a. til arvinger.
Og der ved vi, at de økonomiske vismænd har sagt, at det betyder, at vi kommer til at arve mindre, men det må de åbenbart godt.
Så de rige kan få mere frihed, men folket skal arbejde mere.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Jeg synes, det i virkeligheden er nogle meget alvorlige anklager mod demokratiet.
Jeg vil bare gerne lige påpege, at det hele er foregået ganske, ganske demokratisk, uanset hvad ordføreren måtte mene.
Og så blev det også nævnt, at så skulle man have været ærlig før valget.
Så jeg synes bare, at det er nogle grove anklager generelt.
Til det med, at vi stjæler fra ungdommen, som er en anklage mod Moderaterne, vil jeg sige, at så stjæler folketingspolitikere jo altid folks tid, for vi kræver ligesom af alle, at de arbejder.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, at det er ret dramatisk.
Nu diskuterer vi løbende, at regeringen lægger op til at skulle hæve pensionsalderen for f.eks. de unge, der er på arbejdsmarkedet i dag, men det er jo faktisk 3 måneders fri tid, som Moderaterne er med til at tage fra ungdommen – 3 måneder, som de kunne have brugt på at uddanne sig, måske rejse et sted hen i verden, de ikke har været før, være sammen med deres familie, bruge det til at udvide deres barsel, hvad ved jeg.
Hvad kunne man have brugt 3 måneder på igennem et helt liv?
Det er faktisk det, som Moderaterne tager fra ungdommen, og som de ikke kommer til at få tilbage.
Det synes jeg er ret dramatisk.
Til den anden ting vil jeg sige, at jeg så bare er uenig med Moderaterne.
Jeg mener, at det er en forsimpling af, hvad det er, overenskomsterne og den danske model er.
For det er da netop antidemokratisk over for vores overenskomstsystem at gå ind og bryde med det og at gøre det fra Folketingets side af, i stedet for at det er noget, der er tæt på, og som vi selv har indflydelse på.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Tak, og tak for talen.
Der kom jo mange store, flotte ord, og der var noget med frihedsrettigheder, der var noget med demokrati, og det lød jo alt sammen meget dramatisk.
Jeg vil gerne have ordføreren til at erkende, at der stadig væk er ca. 140 fridage om året, så det ikke er danskernes frihed som sådan, der er blevet inddraget.
En anden ting, jeg godt kunne tænke mig at høre ind til, er det her brud på demokratiet.
Er vi enige om, at det var en demokratisk valgt regering, der kom med det her forslag, og at det var Folketinget, der tog den her beslutning, og at det ikke var en form for diktatur?
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Enhedslistens holdning til det angreb, det var at afskaffe store bededag – et angreb både på befolkningen, vores levevilkår, arbejdsforhold og, ja, frihed – er jo velkendt.
Men lad mig bare understrege endnu en gang, at vi synes, det er forrykt, at regeringen sammen med Radikale Venstre simpelt hen har tvunget folket til at arbejde en dag mere og fjernet en forårsfridag, som mange mennesker værdsætter rigtig meget, og som giver lidt mere tid sammen med ens venner og familie, når det bliver lidt lysere og grønnere.
Vi synes, det er skadeligt og også farligt, at regeringen sammen med Radikale Venstre med lovmagt har grebet ind i de gældende overenskomster, og vi synes, det er en hån mod demokratiet, at man simpelt hen stjæler en fridag, lige oven på at der har været et folketingsvalg, hvor man ikke var ærlig omkring det.
Og nu her, hvor vi skal diskutere konsekvenserne af det, er det jo interessant at se, at statsministeren er på retræte, eller næsten, for man holder jo stadig væk stædigt fast i, at vi ikke kan få vores forårsfridag tilbage.
Måske er meldingerne kommet på grund af de konsekvenser, der har været, måske også, fordi regeringen massivt har tabt opbakning og mistet sit flertal i meningsmålingerne, fordi folket har vist, at det koster dyrt at angribe lønmodtagerne; at det koster dyrt at ramme vores vilkår og rettigheder.
Og jeg håber, det betyder, at regeringen fremover vil tænke sig om en ekstra gang, før den griber ud efter vores rettigheder og vores frihed.
Blandt nogle af de konsekvenser, det har haft, er helt konkret et tillidsbrud.
En anden ting er i forhold til vores overenskomster, og så er det også det, at økonomien jo ikke hænger sammen her.
Forudsætningerne rammer skævt.
Desuden synes jeg, at det handler om demokratiet, og ikke kun, i forhold til at man ikke var ærlig om det under valget, men at man ikke lytter til befolkningen; at man simpelt hen tromler igennem med det, til trods for at der er et så massivt flertal i befolkningen imod det.
Her kommer jeg til at tænke tilbage på, da jeg var omkring de 20 år og forhandlede min første overenskomst igennem.
Og det her med – jeg kan tydeligt huske det – at skulle koordinere med kollegaerne og netop diskutere, hvad det er, der er vigtigt for os på vores arbejdsplads, og have dialogen med arbejdsgiverne og alle de der forskellige forhold,
er jo faktisk en udvidelse af demokratiet, i forhold til hvordan det er i rigtig mange andre lande.
Altså det med, at når man går over dørtærsklen til en arbejdsplads, hvor der faktisk er en overenskomst, så har man større indflydelse på løn og arbejdsvilkår, end man har i rigtig mange andre lande, hvor det er noget, der er lovbestemt.
Det er for mig en styrkelse af demokratiet, at vi faktisk har den danske aftalemodel, og det er derfor, jeg faktisk også mener, det har haft konsekvenser for vores demokrati, hvad man har gjort.
Så jeg håber at det her gør, at det aldrig nogen sinde kommer på tale igen og bliver noget, man overvejer at gøre en gang til, men at vi tværtimod får vores fridag tilbage.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Jamen tusind tak.
Det var da en glimrende idé.
Skulle vi ikke tage at prøve at få skrevet det ind i nogle af de her vedtagelsestekster, der ligger på bordet?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Ja, og der har vi jo så den meget elegante form, at enhver folketingspolitiker kan sende et spørgsmål til finansministeren, så det vil jeg da anbefale at man gør.
Jeg vil selv følge op på det.
Jeg er da interesseret i, om det er 10.000, for så ser det jo bedre ud.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Jamen det er en politisk beslutning, hvad for nogle helligdage vi har i det her land, og det var også en politisk beslutning her i Folketingssalen, at et flertal i Folketinget syntes, vi skulle have 10 i stedet for 11.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Det synes jeg i hvert fald ikke at jeg har grundlag for at sige at man ikke kan.
Det bør man da tænke over om man kan, for det er da i så fald noget af det nemmeste.
Hvis man alligevel møder bilen og der er nogle ubetalte bøder, må der jo kunne ageres på det.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-30:
Men det sidder jo også i politibiler i dag.
Så forestiller ordføreren sig ikke også, at man sagtens, hvis man er ude at køre i sin politibil, godt kunne vinke en lastbil, som bliver genkendt, ind, hvis den har en ubetalt bøde?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Altså, jeg åbner jo i talen, som jeg holder på vegne af Preben Bang Henriksen, op for, at der må være andre muligheder, fordi der er andre muligheder i andre lande, og at man bør kunne kigge på det.
Skal vi ikke lige vente på, at arbejdsgruppen er færdig, og så se, hvad den kommer med?
Men vi er ikke lukkede over for det, og jeg håber, at man kan høre det.
Mads Olsen (SF), 2024-05-30:
Tak for ordet.
Jeg tager ligeledes denne sag i salen som vikar for Karina Lorentzen, der heller ikke havde mulighed for at være her i dag.
Som det er i dag, kan anpg-kameraer ved den danske grænse ikke anvendes til at kradse ubetalte bøder og afgifter ind fra udenlandske køretøjer, når de forlader landet.
Det er grundlæggende udtryk for en uholdbar situation, at udenlandske køretøjer let kan forlade Danmark, uden at føreren afregner ubetalte bøder og parkeringsafgifter.
Af samme grund er vi faktisk også positivt indstillet over for ambitionen i det her forslag.
Det giver faktisk rigtig god mening.
Ser man på et eventuelt provenu, er det da heller ikke kun småpenge, det drejer sig om.
Ubetalte parkeringsafgifter til udenlandske køretøjer løb sidste år op i omkring 15 mio. kr. alene fra rastepladser rundtomkring i landet.
Når vi også har en bekymring ved forslaget, skyldes det, og her bruger jeg Rigspolitiets egne ord, særdeles alvorlige udfordringer – citat slut – som Rigspolitiet står med på it-fronten.
Forslaget her vil indebære integrationen af it-systemer mellem både myndigheder og private p-firmaer, altså noget, som vil kræve ny udvikling af både anpg-systemet og andre af politiets it-systemer.
Desuden vil det også kræve, at vi har folk 24-7 ved landegrænserne.
Det har vi som bekendt ikke i dag.
For der skal jo stå nogen, som kan kræve regningerne inddrevet, og det kræver både penge, it og mandskab.
Derfor synes jeg, at det spørgsmål bedst kan tages op i forbindelse med politiforliget eller i en beretning.
Det gjorde vi også i forbindelse med SF's forslag om de omvendte fodlænker, som netop endte med en beretning, hvor vi aftalte, at det skulle indføres, når det var teknisk, økonomisk og praktisk muligt.
Af den grund vil forslaget her skulle indgå i en samlet vurdering af, hvor behovet er mest akut.
Så der udestår altså en prioriteringsopgave.
Summa summarum synes vi, at det er et rigtig fornuftigt forslag, og vi ville kunne støtte det, såfremt politiet kunne løfte det med hensyn til ressourcer og it.
Men det ligger desværre nok ikke lige på den flade hånd, som andre også har været inde på.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Tak til formanden.
Jeg er også vikar i dag, nemlig for Preben Bang Henriksen, som heller ikke kunne være her, og det er ikke, fordi han ikke har lyst.
Nu siger jeg det på forhånd.
Tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte et endog særdeles relevant beslutningsforslag.
Det gælder ikke blot danskere, men bestemt også udlændinge.
Spørgsmålet er så lige, hvordan vi sikrer inddrivelsen og konkret i dagens beslutningsforslag inddrivelsen over for udlændinge.
Her er det, at forslagsstillerne anviser den vej, at det skal ske via automatisk nummerpladegenkendelse ved udkørsel fra Danmark.
Det lyder bestemt både fornuftigt og effektivt med et nummerpladegenkendelsessystem, så bilen kan hives til side, hvis der er ubetalte bøder eller afgifter her i Danmark.
Det eneste problem set fra Venstres side
er så bare, om det nu også praktisk kan lade sig gøre.
For det er desværre ikke nogen hemmelighed, at politiet mandskabsmæssigt og ikke mindst it-mæssigt er presset p.t.
Så vidt jeg er orienteret fra Rigspolitiet, er der ikke grundlag for at forvente, at der bliver plads til opstart af nye it-udviklingsprojekter for øjeblikket, og jeg kan derfor forstå, at en omfattende anpg-etablering ved grænsen vil være praktisk umulig for øjeblikket.
Personligt har jeg ikke nogen indsigt i Rigspolitiets it-udfordringer ud over den generelle udfordring, nemlig at der er store problemer eller udfordringer, om man vil.
Vi trøster os dog i Venstre ved, at der i Rigspolitiet p.t. er nedsat en arbejdsgruppe, nemlig den, der er nævnt af de øvrige, der har haft ordet, til at afdække mulighederne for bedre at kunne strafforfølge færdselsforseelser begået i udenlandske køretøjer i Danmark.
For det skal ikke være gratis at overtræde dansk lovgivning, hvad enten det drejer sig om en fartbøde eller en parkeringsafgift.
Når det er sagt, kunne man bestemt overveje, om inddrivelsen af disse ubetalte bøder og afgifter med fordel kunne privatiseres eller i det mindste effektiviseres.
Vi skal således ikke langt sydpå i Europa, før vi ser en effektiv offentlig inddrivelse af visse offentlige bøder og afgifter, nemlig ved at man placerer en hjullås på et hjul, således at der kan låses op ved henvendelse og ved betaling på politistationen.
Venstre vil således ikke afvise, at der skal andre boller på suppen i forbindelse med inddrivelsen af bøder for udenlandske bilers forseelser.
Det kunne være relevant at se på under de forestående forhandlinger om politiets virksomhed i de kommende år, men desværre synes anpg-løsningen ikke praktisk gangbar p.t.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Jens Joel (S), 2024-05-30:
Men han blev forhindret, og det er derfor, jeg har sagt ja til at vikariere.
Så det er jo rigtigt, at der garanteret kan være en vis synergi og et vist sammenfald mellem de opgaver, der skal løses.
Men det er omvendt heller ikke helt det samme, og som justitsministeren redegjorde for, er der også den udfordring, at der i virkeligheden er nogle af de opgaver, som ordføreren for forslagsstilleren nævner her, bl.a. inddrivelse af nogle parkeringsbøder, som ligger hos andre myndigheder i dag eller hos private selskaber.
Der gør det selvfølgelig en forskel, om de – eller for den sags skyld den opkrævning – ligesom skal læsses over i det andet system, som politiet står for.
Så det vil jeg ikke på stående fod sige noget skråsikkert om, men det kan jo godt være, at der kan være synergier.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-30:
Jamen jeg er da glad for, at hr. Jens Joel havde tid til at være her i aften, når hr. Bjørn Brandenborg ikke havde lyst til at være her.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge ordføreren om noget.
Der kommer jo også en kilometerafgift, hvor der skal være en kontrol via kameraer rundt i Danmark.
Der har vi også spurgt lidt ind til, om det med opkrævning fra udenlandske køretøjer bliver samme problem som det her.
Hvad forestiller ordføreren sig på det område?
Jamen tak for talen, og tak for, kan man sige, at bakke op om intentionen i hvert fald.
Jeg synes jo også, at det, som ordføreren siger, er en rigtig god idé: Man er i udlandet og ser, at der er blevet sat lås på bilen, og så må man ellers ned at betale, inden man kan få den frigivet.
Det synes jeg jo kunne være en rigtig god idé, som vi godt kunne adoptere herhjemme.
Men jeg vil lige høre ordføreren, om ordføreren ser andre muligheder i det her, f.eks. at man kan sende bøderne til inddrivelse hos myndigheder i andre lande.
Hvordan ser ordføreren på det?