runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
I går besøgte jeg en storfamilie i Givskud.
Michelle og Henrik havde en masse børn, og det var de rigtig glade for.
Jeg har også – i takt med at vi har diskuteret børnechecken og forringelserne af den – fået rigtig mange henvendelser fra danske familier, der bliver ramt af det her.
Det er fra Bettina og hendes mand, der begge to arbejder og har seks børn; fra Sussie og hendes mand, der begge to arbejder, har seks børn og bor i Odense.
Der er rigtig mange andre henvendelser, som jeg ikke kan referere, fordi afsenderne gerne vil være anonyme, idet de synes, hele debatten bliver stigmatiserende over for dem som storfamilier.
Vi har fået en kommuneoversigt, der viser, hvordan det her rammer.
Og der kan vi jo se, at præcis de kommuner, der bliver ramt hårdest, og hvor de her familier bor, også er dem, der i ringeste grad får noget ud af regeringens bebudede skattelettelser.
Det er kommuner som Læsø, Lemvig, Ringkøbing-Skjern, Tønder osv.
Synes hr. Kristian Thulesen Dahl ikke, at det er urimeligt, at familier på den måde bliver straffet, samtidig med at de er nogle af dem, der får mindst ud af de skattelettelser, som regeringen har bebudet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Vi ønsker i Dansk Folkeparti, at Danmark bestemmer, hvem der kommer hertil.
Altså, vi ønsker i Dansk Folkeparti, at det er landene, der får selvbestemmelse over, hvem der vandrer til deres land.
Betyder det så, at der ikke kan komme nogen udefra?
Nej, det gør det jo ikke.
Det betyder, at dem, vi får hertil, er vi sikre på vi har gavn af, og det betyder, at de også kan mærke, at de kommer, fordi de gør gavn.
Det betyder, at alle de steder, hvor man bruger indvandringen som noget negativt til at belaste det danske samfund, kan vi forhindre det.
Og må jeg ikke bare minde om, at der i foråret kom en rapport fra Finansministeriet, der jo blotlagde et kæmpemæssigt underskud på indvandringen til Danmark samlet set – et kæmpe stort underskud.
Skulle vi ikke gøre noget ved det, så vi i højere grad sikrer, at dem, der kommer hertil, faktisk er dem, der bidrager til det danske samfund, mens de andre kan vi forhindre i at komme hertil?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det er rigtigt, at jeg, Radikale Venstre og vistnok også regeringen på sine gode dage, tror jeg, synes, at det vil være klogt at øge mulighederne for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft – det er jo også det, der massivt efterspørges i virksomhederne, som har svært ved at tage imod de ordrer, som de ellers kunne få, hvis produktionen skal foregå i Danmark.
Men det, hr. Kristian Thulesen Dahl jo sigter på, og som vi også hørte i talen, er jo ikke bare at undlade at skabe et bedre rum til mere udenlandsk arbejdskraft, men også at forhindre, at den fri bevægelighed fortsætter, altså at den mulighed, der er, for at rekruttere fra andre EU-lande, skal forblive på samme vilkår, som gælder i dag.
Vi hører, når hr. Kristian Thulesen Dahl taler varmt for en dansk ordning eller det Brexit, som Storbritannien forhandler, at udgangspunktet er, at der skal være et stop for den fri bevægelighed.
Derfor vil jeg bare bede hr. Kristian Thulesen Dahl om en gang for alle at få sagt, at det, man ønsker, er et opgør med den fri bevægelighed og dermed muligheden for at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft fra f.eks. Østeuropa.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Der er selvfølgelig flere muligheder – og tak til hr. Morten Østergaard for spørgsmålet.
Altså, at der er kommet en del til Danmark, som lever i vores samfund og ikke er beskæftiget, kan man nok også godt skrive under på, altså på, at sådan er det nok også.
Så der er fortsat et arbejde at gøre med at få folk, der er uden for beskæftigelse, i beskæftigelse.
Der er også en anden mulighed, som jo er, at virksomheder – og det gælder både offentlige og private – bliver bedre til at værdsætte seniorerne på arbejdsmarkedet, for i takt med at der kommer flere ældre, er der jo gudskelov også flere, der er rørige og raske og faktisk gerne vil blive på arbejdsmarkedet, hvis de bliver efterspurgt.
Så man kunne se at komme i gang, og det ønsker vi jo man gør – ikke ved at vi tvinger seniorer til at blive længere på arbejdsmarkedet, men ved at de føler sig efterspurgt af virksomhederne.
Der ligger altså også arbejdskraft der.
Og så er der som det tredje det, at der er stadig flere, som føler det nødvendigt – fordi de er presset på arbejdspladsen, altså bliver stresset og presset og føler sig kørt over – at gå på deltid.
Altså, hvis der blev indrettet arbejdspladser, hvor man i højere grad følte det var muligt at være, så var der nok også flere, der ville blive på fuld tid i stedet for at gå på deltid.
Der ligger altså også en arbejdskraftressource der.
Så nej, vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, for jeg ved jo, at det næste spørgsmål, der kommer, vedrører, at det eneste svar på det her fra De Radikale er øget indvandring udefra.
Og nej, det er det ikke, vi har faktisk ressourcer i det her samfund, vi godt kunne bruge bedre.
Tak for spørgsmålet.
Dansk Folkepartis holdning er jo krystalklar, og den udtrykte jeg også tidligere.
Jeg har forklaret tidligere, hvorfor vi mener det.
Det er helt åbenbart, at det er sådan.
Jeg synes da også bare, at man skal stille spørgsmålet videre til statsministeren, som jo kommer på talerstolen senere, for at høre, om statsministeren er enig i, at det spiller en rolle, eller om statsministeren mener, at det overhovedet ikke spiller nogen som helst rolle for integrationen.
Det synes jeg da vi skal have at vide.
Så er det jo muligt efter det, eventuelt i en anden runde, at tage ordet igen, hvis vi skal have afklaret, om vi så ser os mest enige med statsministeren eller fru Mette Frederiksen.
Christine Antorini (S), 2017-10-05:
Jeg vil godt fortsætte, i forhold til hvor enigheden egentlig er størst.
Vi har jo med glæde bemærket, at Dansk Folkeparti har stået meget fast på, at der skulle ske en vækst i det offentlige forbrug, faktisk på 0,8 pct.
Vi har også noteret os, at Dansk Folkeparti er de eneste, der er blevet inviteret ind i et forhandlingsrum i forhold til finanslov, vækstpakke, skattereform og andet.
Derfor har jeg brug for at høre formanden for Dansk Folkeparti bekræfte, at det, man går til forhandlingerne med, er 0,8 pct. vækst i offentligt forbrug – det er det, man skal have et markant og solidt resultat på.
Mogens Jensen (S), 2017-10-05:
Tak for svaret.
Det er jeg glad for at høre, og grunden til, at jeg er glad for det, er jo, at jeg har set, at Dansk Folkepartis finansordfører sådan set er åben over for, at man hæver loftet op til topskattegrænsen.
Hvis det skete, ville det efter Skatteministeriets egne tal give en HK'er 0 kr., en LO'er 240 kr. og en direktør op til 5.120 kr. i skattelettelse, og det vil dermed reelt være en topskattelettelse.
Men jeg kan høre på formanden, at Dansk Folkepartis opfattelse er, at det medvirker man ikke til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Og i forhold til det med topskattelettelser glædede det os jo i første omgang, da vi hørte, jeg tror, det var fra udenrigsministeren, der var i tv og sige, at nu var det med topskattelettelser pillet af bordet.
Men det er jo rigtigt, at da vi så så det udspil, der kom, var der topskattelettelser, men i den udgave, at man har fjernet det såkaldte loft over beskæftigelsesfradraget, som hr. Mogens Jensen er inde på, og så får det den samme virkning, som en topskattelettelse på vel godt og vel 2,7 pct. Vores holdning til det spørgsmål er uændret.
Altså, de har fået skattelettelser i forskellige udgaver i de sidste 8-10 år, under skiftende regeringer, og det kan vi jo komme dybere ind i, hvis der er ønske om det.
Men nu må man også sige, det også handler om rimelighed, og hvis der er plads til skattelettelser, synes vi jo, som det har været nævnt mange gange, at så bør de altså gives til dem med de lavere indkomster.
Så det bør være dem, der står for tur.
Mogens Jensen (S), 2017-10-05:
Jeg synes, der jo kunne være grund til at glæde sig over, at det Socialdemokratiet og DF imellem er lykkedes at få stoppet regeringens planer om at lave topskattelettelser og om at hæve pensionsalderen.
Men nu forsøger man jo igen at lave topskattelettelser ad bagvejen, ved at man vil hæve loftet for beskæftigelsesfradraget.
Jeg vil bare høre ordføreren, om han er enig med Socialdemokratiet i, at det rent faktisk er at lave topskattelettelser ad bagdøren, og om Dansk Folkeparti ligesom Socialdemokratiet også er imod det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Men det er jo, fordi vi både må leve i den situation, at vi lige nu har afgørende indflydelse i forhold til den regering, der sidder, men også med den risiko, at tingene kan forandre sig, og at der pludselig sidder nogle andre.
Derfor ønsker vi selvfølgelig at gøre alt, hvad vi kan, for at få Socialdemokratiet til at gøre det så ubetvivleligt over for den danske befolkning, at man ikke vil kunne føre en slappere udlændingepolitik, og at det rent faktisk også er sådan, det vil være i fremtiden.
Det må vi jo se om lykkes.
Men det er jo simpelt hen, fordi vi ikke mener, at vi har råd til at have 4-årige perioder sådan indimellem dem, hvor vi har afgørende indflydelse, altså hvor tingene slækkes, og hvor der igen ikke er styr på indvandringspolitikken.
Ja, det kan jeg desværre rigtig godt, og det gyser i mig bare ved tanken om både det, der skete dengang, men også om det skulle ske igen.
Det er jo også derfor, jeg synes, det er virkelig interessant, at de partier, altså specielt De Radikale, Alternativet og Enhedslisten, åbenbart vil have en helt anderledes udlændingepolitik, der jo i langt højere grad lægger Danmark frit for folk fra lande, der er meget, meget svære at integrere i det danske samfund.
Det vil være dybt, dybt skadeligt, det vil eskalere antallet af parallelsamfund, det vil gøre det sværere at få tingene til at fungere i Danmark.
Det vil sprænge den fællesskabsfølelse og samhørighed, vi ellers har i det danske samfund.
Det er virkelig en skræmmende tanke, at det måtte ske igen, som det skete i 2011, hvor løftet forud for valget ellers var, at der ville blive fastholdt en stram udlændingepolitik, som vi i fællesskab havde ført i 00'erne.
Så skete der det modsatte efter valget i 2011.
Marcus Knuth (V), 2017-10-05:
Mange tak.
Hvis jeg må følge op på det spørgsmål, som hr. Jakob Ellemann-Jensen stillede i forhold til udlændingepolitikken, ville jeg jo ønske, at jeg kunne dele hr. Kristian Thulesen Dahls glæde over Mette Frederiksens udmelding om at ville følge en stram udlændingepolitik, såfremt hun skulle få regeringsmagten.
Men jeg vil spørge, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan huske, hvad Helle Thorning-Schmidt sagde i 2010.
Hun sagde: Vi, Socialdemokratiet, kommer ikke til at lempe udlændingepolitikken.
Jeg kunne ikke drømme om at gå over mod en lempeligere politik, som jeg tror vil være til skade for integrationen og i øvrigt også for Socialdemokraterne.
Så man kan godt droppe den tanke, hvis man sidder på venstrefløjen.
Efterfølgende lempede, i hvert fald ifølge hr. Morten Østergaard, Socialdemokratiet udlændingepolitikken 45 gange.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl huske den proces?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Jamen det kan jeg bekræfte.
Det, vi gik til valg på i 2015, og det, vi også efterfølgende har gjort klart, er jo, at vi mener, at det er det, der er nødvendigt for at sikre, at vi også i fællesskab kan løse de opgaver, vi gerne vil have løst i det her samfund.
Det er jo egentlig paradoksalt, at vi skal kæmpe så meget for det, for det var jo en vurdering, vi delte for år tilbage med Venstre og Konservative.
Så der må nok i forhandlingslokalet være en vis forståelse for vores synspunkter, når vi kommer og siger det, vi gør, for det har i hvert fald tidligere været fælles gods.
Marcus Knuth (V), 2017-10-05:
Jamen når nu vi hørte Helle Thorning-Schmidt afgive et løfte og siden gøre det diametralt modsatte, hvordan kan hr. Kristian Thulesen Dahl og danskerne så tro på fru Mette Frederiksen, når hun kommer med noget, der simpelt hen lyder som et ekko fra fortiden?
Pernille Skipper (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål på vegne af de tusindvis af studerende, som er i gang med at gøre sig klar til demonstrationer rundtomkring i landet.
De kommer til at samle sig her i eftermiddag kl. 16.00, og det gør de, fordi de er – man må ikke bande i Folketingssalen, hvis man måtte, havde jeg indsat et bandeord her – sure over det, der hedder omprioriteringsbidraget, altså de 14,7 mia. kr., der bliver taget fra hele uddannelsesområdet, fra erhvervsuddannelser og andre ungdomsuddannelser over til de videregående, frem mod 2021.
De er rigtig sure over konsekvenserne.
For de mangler værktøj, de mangler undervisningstimer.
Deres gymnasielærere løber for hurtigt.
Det er hele vejen rundt.
Og de bliver endda bakket op af virksomheder og af Dansk Industri og af Dansk Erhverv og fagforeninger og så mange andre.
Og jeg giver dem ret; jeg har ret svært ved at se, hvordan man kan blive ved med at effektivisere.
Nu har regeringen lige afskaffet produktivitetskravet eller vil, siger de, afskaffe produktivitetskravet på sygehusene.
Og det er det samme, der gør sig gældende på uddannelserne.
Der er jo altså en eller anden grænse for, hvor meget man kan effektivisere en undervisningssituation, uden at det skader kvaliteten, og nu står der tusindvis af studerende i dag, som gerne vil have det her stoppet.
Det helt korte spørgsmål er: Hvad er Venstres, statsministerens partis, svar til alle de her studerende?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Jeg er meget glad for, at fru Pernille Skipper tager den her bekymring med ind.
Vi lytter til dem, der demonstrerer og protesterer, også selv om der bliver brugt råb, som man ikke må bruge her i Folketingssalen.
Lad os lige få proportionerne en lillebitte smule på plads: De studerende i Danmark har fri og lige adgang til gratis uddannelse, får den højeste uddannelsesstøtte i hele verden.
Vi bruger flere penge end nogen sinde på uddannelse.
Når fru Pernille Skipper siger om det her omprioriteringsbidrag, at man ikke kan blive ved med at spare 2 pct., vil jeg sige, at jeg tror, der grundlæggende er en sund øvelse i at spørge sig selv: Kan vi gøre det her på en bedre måde?
Kan vi gøre det her på en mere omkostningseffektiv måde?
Det lyder jo på fru Pernille Skipper, som om det her omprioriteringsbidrag, som har dækket mange områder siden 1980'erne, men som jo altså kun har dækket uddannelsesområdet siden 2016, sidste år, er noget, der har været i gang i utrolig mange år.
Det er det jo altså ikke.
Jeg er helt sikker på, at man også på uddannelsesområdet kan finde ting, man kan gøre bedre.
Det har man gjort på nogle uddannelsesinstitutioner.
Jeg er helt sikker på, at man kan lære af hinanden.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge ind til statsministeren og Venstres påståede engagement i klimasagen.
Når jeg hører ordføreren svare på mine kollegaers spørgsmål, får jeg en fornemmelse af, at Venstre tror, at den eneste sektor, der belaster klimaet, er energisektoren, og hvis man tror det i Venstre, kan jeg godt forstå, at det ser så slemt ud, som det gør.
Man har jo bl.a. lavet en landbrugspakke, som øger CO2-udledningen; man har sat elbilsalget fuldstændig i stå; man har nedsat afgiften på fossilbiler to gange; man har annonceret, at man vil bygge flere motorveje og nedsætte taksten over Storebælt, hvilket alt sammen ifølge eksperter vil øge CO2-udledningen.
Så har I været bundet af et energiforlig, som blev vedtaget, da I ikke havde magten – og heldigvis for det, for det betyder, at der sker en fremdrift inden for energiomstillingen, selv om I gør alt, hvad I kan, for at modarbejde det.
I har udskudt en planlagt havmøllepark, I har gjort alt, hvad I kunne, for at bremse kystnære møller, og så har I for nylig lavet en snæver aftale om finansieringen af vind- og solenergi, der bliver kritiseret af både industri og erhvervsliv for at være alt, alt for dyr, i forhold til hvad man får for pengene.
Hvad er det så, man har gjort inden for landbrug og inden for transport, som skulle nedbringe Danmarks belastning af klimaet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Så får man jo også noget at skulle have sagt i forhold til udmøntningen af det her.
Altså, jeg kan forstå, at samtlige socialdemokratiske gruppemedlemmer tilsyneladende kun har fået side 1 i den spørgeguide, der er blevet delt rundt, og at man derfor kommer til at hægte sig fast i det her spørgsmål.
Og det kan vi så muntre os med resten af dagen.
Trine Bramsen (S), 2017-10-05:
Jamen når Venstres ordfører står på Folketingets talerstol og praler med, hvor god regeringen er til tal, hvorfor kan vi så ikke se et regnestykke på de her 5,2 mia. kr.?
Kan vi få fremlagt et regnestykke her i dag, der viser, hvor pengene skal komme fra, eller må det stå hen i det uvisse?
For ordføreren bliver ved med at sige, at han ikke kan se, at bestemte grupper skal betale for det.
Men nogen må jo skulle betale den her regning.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Det synes jeg egentlig jeg prøvede, allerede da hr. Nikolai Wammen stillede spørgsmålet, hvor jeg sagde – og jeg citerer nu hr. Jakob Ellemann-Jensen: Jeg ser ikke for mig, at vi kommer til at skære i ydelsesbeløbene.
Trine Bramsen (S), 2017-10-05:
Nu står Venstres ordfører jo og bryster sig af regeringens beregninger.
Man kan diskutere kvaliteten af de beregninger, når nu statsministeren så efterfølgende må ud og undskylde centrale regneeksempler, som er kommet fra regeringen.
Men jeg mener faktisk heller ikke, vi er færdige med at diskutere de her 5,2 mia. kr., og hvem det er, der skal betale dem.
Ordføreren svarede ikke på lige før, om dagpengemodtagernes ydelser skal beskæres, for at man kan give skattelettelser.
Så det vil jeg gerne have et svar på.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Det er jo ikke Danmarks valg, at Storbritannien forlader EU, og alle valg har konsekvenser, også nogle ulykkelige konsekvenser.
Jeg tror, at det her omkring personernes frie bevægelighed bliver et meget stort problem i forhold til den her udtræden, fordi der er mange briter, som bor, arbejder eller er pensionister rundtomkring i resten af Europa, og der er mange europæere og mange danskere, som arbejder i Storbritannien.
Vi aner ikke, hvordan det kommer til at ske.
Men jo, selvfølgelig har vi en interesse i at få de bedst mulige handelsbetingelser for begge parter, men først og fremmest for Danmark.
Og det er jo ikke noget, som vi alene af de tilbageværende 27 lande kommer til at afgøre; det skal vi jo gøre i den samhørighed, som vi stadig væk er en del af, og som Storbritannien ikke længere ønsker at være en del af.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Men spørgsmålet er jo hvorfor.
Altså, jeg er jo fuldstændig enig med statsministeren i, at Danmarks velstand er drevet frem af samhandel med andre lande, tæt samhandel, altså det, at vores virksomheder har mulighed for at afsætte deres produkter, herunder jo også til Storbritannien.
Hvorfor er det ikke vigtigere end at sige til briterne: Det kan I kun få, og det kan vi kun lave sammen, hvis I samtidig accepterer fri indvandring til jeres land?
Altså, det er jo en politisk beslutning, at man har koblet de der ting sammen.
Så spørger jeg bare: Hvorfor er det i Danmarks interesse at koble de der to ting sammen?
Hvorfor er det ikke i Danmarks interesse at sige til briterne: Vi vil gerne have den tættest mulige samhandel med jer i fremtiden, helst i det indre marked, og vi er villige til og synes faktisk, det kan være okay, at I samtidig får lov til at bestemme over indvandringen til jeres land, for det er vigtigere for os at holde jer i det tætte handelssamarbejde, end det er at pådutte jer fortsat fri indvandring til Storbritannien?
Hvorfor er det ikke i Danmarks interesse at mene det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Jamen noget må regeringen jo have gjort, al den stund at Verdensbanken har kåret Danmark til at være verdensmester i grøn energi.
Så hvis ikke man vil tage mit ord for pålydende, og det plejer venstrefløjen desværre ikke at ville, og det er jeg da ked af, jamen så kan det jo være, at man vil lytte til Verdensbanken.
Altså, de aftaler, som ordføreren nævner her, om fødevarepakken og andre pakker handler jo, som jeg også sagde før, igen om at finde den her balance, hvor vi skal sikre, at vi er foran på klimaområdet, uden at vi ødelægger erhvervet.
Og det var man altså ved at gøre med landbruget.
Det, undskyld mig, må jeg sige som ordfører for Venstre, Danmarks Liberale Parti, vores gamle bondeparti, kan vi ikke have siddende på os, og det kan Danmark altså heller ikke.
Det her betyder noget.
Det betyder noget for den velfærd, der også er vigtig for Enhedslisten, at vi altså får kradset nogle penge ind i kassen.
Den balance er svær, og den balance skal vi finde.
Vi bliver nok ikke helt enige om, hvor den balance er.
For os er det altså vigtigt, at vi ikke fuldstændig udhuler de forskellige hverv, men at vi giver dem mulighed for at eksistere på en grøn og bæredygtig måde.
Altså, jeg er jo en af dem, der begræder, at Det Forenede Kongerige forlader EU.
Jeg synes, det er drønærgerligt, fordi det har været en af vores vigtige allierede og det er en gammel samhandelspartner på rigtig mange områder.
Det, som er vigtigt for Danmark i forhold til Det Forenede Kongeriges udtræden af EU, er Danmarks interesser; det er først og fremmest Danmarks interesser, som vi skal varetage.
Med hensyn til hvordan tilknytningen bliver i forhold til det indre marked, vil jeg sige, at jeg tror, at man skal være forsigtig med at pådutte De Britiske Øer vores egen indstilling til det der, ud over hvad der sådan – og undskyld egoismen i det fra dansk side – gavner os selv.
For det er jo dem, der har valgt at træde ud, og hvordan de kommer til at være tilknyttet, må vi så se på.
Men det indre marked består jo altså af fire friheder, og det er både kapital, varer, tjenesteydelser, men også personer.
Og med hensyn til den der a la carte-model, som man måske, måske ikke – det er lidt uklart i øjeblikket – forsøger at sjakre sig frem til, altså hvor man siger, at man gerne vil have flødeskummet, men ikke det, der er nedenunder, vil jeg sige, at sådan spiller klaveret jo altså ikke.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-10-05:
Så svaret er, at vi ikke vil være lige så ambitiøse som Macron, altså vi vil vente til 2050 i stedet for 2040?
Er det sådan, jeg skal forstå ordføreren, altså at det er det, ordførerens parti ønsker og regeringen ønsker?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Det vil jeg da i første omgang ønske Frankrig al mulig held og lykke med.
Og så lad mig sige, at her handler det igen om, at der jo er en balance at finde, al den stund Danmark ikke er en ø.
Nu blev det kritiseret før, at der blev lavet en aftale om indvinding af olie fra Nordsøen.
Jeg vil sådan set hellere have, at det er olie, der bliver indvundet i Nordsøen, vi bruger, så længe vi er afhængige af olie – og det skal vi være så kort tid som overhovedet muligt – end at det er olie fra andre lande.
Så det her med at sige, at vi stopper med at bruge vores egen olie og så bruger vi andres i stedet for – jeg ved ikke, om det er det, ordføreren lægger op til – ville jeg synes var en rigtig dårlig idé.
Regeringens ambitioner, hvad angår afhængighed af fossile brændsler, er jo, at vi skal være uafhængige af fossile brændsler i 2050.
Det synes jeg er en god ambition, jeg synes, det er en rigtig flot ambition, og den er jeg ikke i tvivl om at vi kommer til at leve op til.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-10-05:
Jeg synes jo, det er dybt problematisk, at der ifølge Undervisningsministeriet er sparet omkring 1 mia. kr. på erhvervsuddannelserne, og det håber jeg også ordførerens parti synes.
Jeg har heldigvis i dag fået en positiv udmelding fra hr. Kristian Thulesen Dahl om, at han vil tage det med til finanslovsforhandlingerne.
Derfor vil jeg i stedet for spørge om noget helt andet – det er en lidt speciel måde at gøre det på.
I Frankrig har præsident Macron i sommer annonceret, at man ikke længere vil give licenser til at efterforske olie og gas, og man vil helt stoppe med fossil indvinding senest i 2040.
Hvad siger ordføreren til det?
Er det noget, regeringen vil følge efter?