runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Men man vil se, at vi kommer til at stemme for alle de forbedringer, der er her.
Vi har om nogen arbejdet målrettet for – det håber jeg fru Mette Frederiksen vil medgive mig – at løfte f.eks. både pædagog- og læreruddannelserne, så vi er ikke kun universiteternes parti, overhovedet.
Men vi er også universiteternes parti.
Og vi har jo også brug for almene gymnasier, fordi det er derfra, vi får pædagoger, det er derfra, vi får lærere, det er derfra, vi får sygeplejersker, og det er derfra, vi får jordemødre.
Så den der lidt bashing, jeg nogle gange oplever af den almene dannelse, de almene gymnasier og andre videregående uddannelser end lige velfærdsuddannelserne, forstår jeg simpelt hen ikke helt.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-01-16:
Det er altid lidt farligt at kommentere voldtægtssager og voldtægtspolitik, bestemmelser osv., for man får lynhurtigt skudt i skoene, at man ikke tager problemet seriøst, hvis man ikke har en eller anden markant opfattelse på området, og hvis man mener, at tingene kan gøres anderledes, og jeg vil derfor gerne understrege, at vi i Venstre tager det seriøst – ingen tvivl om det.
Voldtægt er en forfærdelig forbrydelse, det har andre også været inde på, og jeg skal ikke gentage det her, og jeg skal heller ikke gentage det, som justitsministeren var inde på omkring de undersøgelser, der i kriminologisk forstand er foretaget på det her område.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt har fremsat et forslag om en opdateret undersøgelse af gerningspersoner i voldtægtssager, og jeg vil gerne støtte det så langt, at jeg vil sige, at vi skal have en opdateret undersøgelse af voldtægtssagerne, altså ikke bare af gerningspersonerne, men også af alle de andre problemer, der er knyttet til den lovændring, som trådte i kraft den 1. januar 2021.
For lige at gøre det op, hvad angår gerningstidspunktet, og hvor mange domme vi har, må vi jo altså sige, at det omfatter voldtægter, der har fundet sted efter den 1. januar 2021, og som måske er pådømt i efteråret 2021 eller senere, som kan komme i betragtning.
Det er dog et begrænset antal.
Men på et tidspunkt skal den her lovgivning evalueres, og det skal den også, når det drejer sig om det, som fru Mette Thiesen var inde på, altså hvad der er et samtykke – der skal vi da se på retspraksis – og om der er omvendt bevisbyrde, som fru Mette Thiesen også indikerer.
Jeg vil også sige, at vi har tal for, hvor mange anmeldelser der er, og jeg synes desværre, der er så store tal, og var vi i 2022 ikke oppe på 1.900 anmeldelser?
Det er i hvert fald en gevaldig stigning.
Kigger vi så på de forhold, der bliver dømt i, så synes jeg, jeg har noteret, at 160 personer er blevet dømt i 580 forhold, og man kan tage til indtægt, at der her er en ualmindelig god lovgivning.
Det er også godt, at vi får nogle forbrydere dømt – det er jeg kun tilhænger af – men i forbindelse med den samme undersøgelse synes jeg nok også der var grundlag for at se på, hvad der så er med alle de tilfælde – og der er jo et enormt antal med en difference – hvor politiet ringer på døren lørdag morgen og beder Peter på 16 år om at iklæde sig en dna-dragt og komme med på stationen med stor risiko for at blive varetægtsfængslet på baggrund af en anmeldelse, som politiet måske dårligt nok har haft tid til at undersøge.
Altså, politiet tager det her ekstremt seriøst, og det er også derfor, at det foregår på så voldsom en manér.
Jeg tror nok, vi skal ind at se på, om det kan laves om.
For det kan jo simpelt hen ødelægge en hel familie, og det gælder jo, hvad enten der er noget eller der ikke er noget i sagen.
Så ja, der er bestemt nogle ting her, der skal undersøges, men jeg vil ganske ligesom forgængeren her på talerstolen sige, at vi skal have en generel undersøgelse, men at vi også lige skal have et lidt bedre datagrundlag for det.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Som jeg sagde lige før til den tidligere spørger, er der jo ikke en modstand mod at undersøge det her på et tidspunkt.
Det, som ordføreren spørger til, er, om vi kan lave en identisk undersøgelse inden for indeværende år, og der er vurderingen så, at det ikke er muligt.
Det betyder ikke, at vi ikke allerede gør en masse forskellige ting, bl.a. de ting, vi har vedtaget i en politiaftale, hvor spørgerens parti jo også er med.
Så er jeg ikke enig i, at der er omvendt bevisbyrde.
Vi har også haft den her debat ad flere omgange, og det er jo ordførerens påstand og alene ordførerens påstand, at der skulle være en ny praksis, hvor der er omvendt bevisbyrde.
Det er ikke vurderingen fra nogen af de instanser, vi normalt læner os op ad, bl.a. Rigsadvokaten og statsadvokaten.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Det er jeg da utrolig glad for at høre.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Radikale slår jo sig op på at være et fordomsfrit parti.
Derfor er det sjovt, at Radikale udviser så voldsomme fordomme om Dansk Folkeparti.
Jeg kan forsikre ordføreren om, at Dansk Folkeparti aldrig har draget den slutning, at fordi mellemøstlige eller ikkevestlige indvandrere er overrepræsenteret i den personfarlige kriminalitet, betyder det, at alle i de pågældende grupper begår kriminalitet.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Som radikal synes jeg som udgangspunkt, at al viden og fakta er godt, men jeg skal da ærligt tilstå, at jeg er ærgerlig over, at der er nogle, der misbruger den statistik, vi har, til at mistænkeliggøre hele befolkningsgrupper.
For selv om en gruppe er overrepræsenteret i en statistik – f.eks. er der blandt unge mænd med mellemøstlig baggrund en højere kriminalitetsrate end blandt kvinder eller danske mænd på samme alder – så betyder det jo ikke, at alle i den her gruppe er kriminelle.
Det er der, hvor jeg tror uenigheden mellem Dansk Folkeparti og Radikale Venstre består.
Vi tør godt tale om en overrepræsentation, men vi kunne aldrig nogen sinde finde på at slutte fra det, at der er en overrepræsentation, at man så kan generalisere en hel befolkningsgruppe.
Men vi kan aldrig være imod data og viden.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Så er det ny politik fra Radikale Venstre, at man ønsker, at de oplysninger skal ud til borgerne, og at det er godt, at borgerne ved, at dem, der begår hovedparten af den personfarlige kriminalitet, er mellemøstlige indvandrere?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Tak for det.
Vi føler os dækket rigtig godt ind af regeringens ord om beslutningsforslaget.
Signalementer har til formål at identificere konkrete personer, ikke at lægge op til en offentlig debat.
Dermed ikke sagt, at vi ikke ønsker den offentlige debat.
Det er jo derfor, at vi får lavet statistik over dømtes herkomst.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Mai Mercado (KF), 2024-01-16:
Så bliver jeg bare nødt til at læse op af hr. Mikkel Bjørns eget forslag, hvor der står: »Folketinget pålægger regeringen i indeværende folketingsår at udarbejde initiativer, som sikrer, at politiet altid, når et sådant er til rådighed, oplyser et præcist signalement ved udgivelse af døgnrapporter eller omtale af specifikke hændelser«.
Det er jo ikke mig, der står og finder på, at det her kommer til at skade efterforskningen.
Det er jo lige præcis de store og vigtige aktører som eksempelvis Dommerforeningen og politiet, som vurderer, at det her forslag kommer til at gøre mere skade end gavn.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Det handler tværtimod om, at der i Rigspolitiets interne håndbog står, at de skal udvise særlig agtpågivenhed om gerningspersoners etnicitet, og at det selvfølgelig er oplysninger, der skal ud til borgerne.
Det er det, det her forslag handler om, men jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti har misforstået det.
Mai Mercado (KF), 2024-01-16:
Altså, i gamle dage slog Dansk Folkeparti sig op på lige præcis at sikre en stærk retspolitik.
Det her beslutningsforslag udstiller, at Dansk Folkeparti ingen viden har om, hvad et sådant forslag kommer til at have af effekt på retspolitikken.
Man aner ikke, hvilke effekter det her kommer til at få på domstolene og på politiet, og det synes jeg man skylder at gå hjem og undersøge ved at tage kontakt til Dommerforeningen og Politiforbundet, og så vil man se, at det her kommer til at skade efterforskningen, og at beslutningsforslaget er helt i hegnet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Det Konservative Folkeparti er jo et parti, der altid meget gerne slår sig op på at være hårde og stramme i retspolitikken.
Man vil gerne være hård over for kriminalitet – »tough on crime« tror jeg er det konservative slogan sådan mere eller mindre.
Men sandheden er jo, at Det Konservative Folkeparti med afvisningen af det her lovforslag udviser en kolossal tolerance, altså at man bliver blød i knæene over for de kriminelle mennesker derude, som begår personfarlig kriminalitet mod helt almindelige danskere, samtidig med at borgerne ikke kan få indsigt i den kriminalitet, der bliver begået mod dem.
Det er sandheden om det, Det Konservative Folkeparti lige har sagt fra Folketingets talerstol.
Mai Mercado (KF), 2024-01-16:
Tak for det, formand.
I dag behandler vi B 19, et beslutningsforslag om journalisering af signalementer.
Det er et beslutningsforslag, som består af to dele.
Den første er at pålægge politiet at sikre, at der altid oplyses et præcist signalement – altså altid oplyses et præcist signalement – ved enten udgivelse af døgnrapporter eller omtale af særlige hændelser over for offentligheden eller medier.
Derudover skal regeringen pålægges at sikre, at politi og domstole journaliserer et præcist signalement af anholdte, mistænkte, sigtede, tiltalte og dømte.
Det er meget omfattende.
Grundlæggende er vi i Det Konservative Folkeparti af den overbevisning, at dette beslutningsforslag kommer til at gøre mere skade end gavn.
Lad os starte med politiet.
Det er ikke altid til efterforskningens bedste, at der udsendes et præcist signalement, heller ikke til offentligheden eller medier.
Politiet skal have mulighed for at tilbageholde vigtige oplysninger af hensyn til efterforskningen.
Det kan være om særlige kendetegn ved den formodede gerningsmand.
Det kan være om den bil, vedkommende kører i.
Det kan være oplysninger om forbrydelsens modus operandi.
Så når man altid skal oplyse et præcist signalement, binder man politiet for hårdt, og det vil uvægerligt gå ud over politiets efterforskning.
Så er der domstolene.
At påbegynde journalisering af signalementer vil være en helt ny opgave.
I dag journaliserer domstolene i udgangspunktet retsbøgerne og dombøgerne og opbevarer sagens bilag, mens sagen verserer ved retten.
Dommerforeningen vurderer, at det dermed vil medføre brug af betydelige økonomiske ressourcer for domstolene at journalisere signalementer.
Der er ingen tvivl om, at det beslutningsforslag, vi behandler i dag, vil medføre en stor administrativ og økonomisk byrde for både domstole og politi.
Sluttelig er vi i Konservative egentlig lidt i tvivl om, hvad formålet med beslutningsforslaget er.
For det lader til, at formålet er, at der skal være sådan en oplysning til borgerne om samfundet, således at man som borger kan læse mere detaljerede signalementer, men konsekvensen vil altså samtidig være, at man overdænger både domstolene og politiet med en stor økonomisk og administrativ byrde, samtidig med at det vil føre til dårligere efterforskning og dermed færre opklarede forbrydelser.
Dermed kan Konservative ikke støtte det her beslutningsforslag.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-16:
At de ikke nødvendigvis skal, betyder jo ikke, at de ikke må.
Altså, hvis de mener, det er nødvendigt for sagen eller for opklaringen, må de jo gerne fortælle de detaljer, som de kan fortælle.
Så nej, jeg ser det her som værende noget, der vil kunne øge bureaukratiet, og så må vi jo også spørge: Hvor skal den ekstra tid så komme fra?
Hvilke sager er det, der ikke skal gennemføres eller undersøges i samme grad som tidligere, hvis betjentene skal bruge tiden på det her?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Ordføreren siger, at Liberal Alliance også er tilhænger af øget gennemsigtighed, men det er jo det, det her forslag handler om.
Det handler om gennemsigtighed.
Det handler om at fjerne det røgslør, som ligger i retsplejelovens § 818, og som gør, at politiet ikke nødvendigvis skal opgive et præcist signalement, når medierne ringer og spørger ind til personfarlig kriminalitet.
Er Liberal Alliance ikke indstillet på, at vi løfter det røgslør og sørger for at gøre gennemsigtigheden i vores retspolitik større i det hele taget?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-16:
Jeg synes, det er en lille smule pudsigt, at justitsministeren står her og remser alle de undersøgelser op, som der har været sat gang i, og som man siger vi laver osv.
Det, mange af dem har tilfælles, er, at vi spørger ofrene, hvordan de oplever situationen.
Men er det ikke på tide, at vi nu får noget mere viden om den anden part i, hvad kan man sige, det kriminelle forhold, nemlig udøverne?
Vi har en offerudsathedsundersøgelse hvert eneste år, og den er såmænd vigtig nok, men vi har ikke en, som fortæller os noget mere om gerningsmændene.
Kan ministeren ikke godt se, at det faktisk er en udfordring, hvis vi skal kunne forebygge mere?
Nu er det jo sådan, at vi netop har fået en samtykkelov.
Kunne det så ikke også være nærliggende at forestille sig, at sammensætningen af gerningspersonerne har ændret sig med den nye lovgivning, hvorfor vi også har brug for sådan en undersøgelse?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Jeg synes jo i virkeligheden også, det er vigtigt for mig at understrege, at jeg ikke står her og afviser beslutningsforslaget.
Det, der ligger til grund for afvisningen af det, er heller ikke, at man i Justitsministeriet på et tidspunkt iværksætter en ny undersøgelse med fokus på gerningspersoner i voldtægtssager.
Men jeg synes jo egentlig, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt selv begrunder, hvorfor det giver god mening at afvente, nemlig at der stadig væk ikke er et tilstrækkelig solidt datagrundlag, altså at der med andre ord ikke er nok afsluttede sager med baggrund i den nye samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse.
Derfor giver det bedre mening at vente med at lave sådan en undersøgelse frem for at iværksætte den i indeværende år, sådan som beslutningsforslaget lægger op til.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-16:
Det er jeg overhovedet ikke, fordi det er stikprøver.
Så der er ikke noget fuldstændigt grundlag, og det omfatter i øvrigt også kun én part og ikke flere parter, som den burde gøre, og som undersøgelsen fra 2009 gjorde.
Det her er ikke noget nyt.
I Dansk Folkeparti vil vi faktisk gerne have minimumsstraffe, og vi vil gerne have højere straffe for voldtægt, men derfor er vi også nødt til at sikre os, at vi har en voldtægtsbestemmelse, som ikke skaber omvendt bevisbyrde eller decideret justitsmord.
Det er jo sådan set derfor, vi er nødt til at kigge på det her område, både i forhold til de anmeldelser, der er i forhold til voldtægt osv., men vi har også bare nogle klare indikationer på, at de unge mænd ikke ved, hvad samtykke er, og at der nok også er en del unge piger, som har svært ved at vurdere, hvornår det egentlig er et overgreb.
Og jeg forstår bare ikke, hvorfor man ikke vil undersøge det.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Tak for det.
Jamen der er sådan set ikke noget, vi er bange for, og det er jo fair nok, at man er uenig i, at man skal bruge mere tid til at få undersøgt flere domme.
Jeg vidste ikke, at fru Mette Thiesen nu på den korte tid her er blevet tilhænger af, at vi skal have mere viden om den her lovgivning med udgangspunkt i at finde ud af, hvordan vi kan gøre noget.
Der er ikke noget, der tyder på, at den kritik, som fru Mette Thiesen rejser i forhold til det her forslag, har noget på sig.
Altså, der er både kommet en vurdering fra Rigsadvokaten og fra statsadvokaten, og den er jeg meget, meget tryg ved at læne mig op ad.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-16:
Tusind tak.
Altså, vi kan jo bare konstatere, at den undersøgelse, der ligger, var over en 2-årig periode, og at det er 3 år siden, at samtykkeloven blev indført, så det argument virker sådan en lille smule grebet i blinde.
Og vi sad faktisk for noget tid siden i et samråd, hvor justitsministeren sammen med hele embedsværket i forbindelse med en helt konkret sag, som jeg læste højt, ikke kunne svare konkret på, om der var samtykke, og når justitsministeren sammen med hele embedsværket ikke kan svare på så simpelt et spørgsmål, hvordan dælen skal en 16-årig dreng så kunne vide det?
Så det er jo en bunden opgave, når man vedtager en lovgivning som den samtykkelov, som blev indført for 3 år siden.
Når vi som lovgivere vedtager noget, hvor vi nu ret tydeligt kan se, at der eksempelvis er nogle domme, der udelukkende er baseret på et enkelt udsagn, så er vi simpelt hen nødt til at kigge det igennem.
Det er blevet anbefalet af Justitia, og det er blevet anbefalet af flere andre fagpersoner.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Jeg synes ikke, at spørgeren lyder målløs, men tak for spørgsmålet.
Men det er jo det, som jeg lige sagde i forhold til det forslag, som ordføreren her fremsætter, og som handler om at lave en ny undersøgelse, der med udgangspunkt i en gammel undersøgelse skal være færdig inden årets udgang.
Der siger jeg, at man må se det forslag i lyset af, at vi for ikke særlig lang tid siden, altså for et par år siden – jeg tror selv, at ordføreren var ordfører på det forslag – indførte den nye samtykkebaserede bestemmelse i straffeloven, hvilket jo gør, at mange af de sager, der kører nu, er forholdsvis nye.
Derfor er der ikke så mange af dem, og derfor venter vi på, at der er et bedre datagrundlag, end der er nu.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-16:
Jeg må sige, at jeg er målløs over det argument, altså hvis det datagrundlag, vi har nu, ikke er godt nok, og hvor det i virkeligheden omfatter flere domme, end man havde fra 2000 til 2002, hvor langt færre blev sigtet og langt færre blev dømt for voldtægt.
Hvis det ikke er godt nok, er det, som ordføreren står og siger nu, så, at der er forkerte sigtelser eller forkerte domme?
Jeg prøver bare at forstå det.
Ordføreren siger, at det grundlag, vi har nu, ikke er godt nok.
Hvad er det præcis, der er i vejen med det grundlag?
Sker der forkerte sigtelser, eller forekommer der forkerte domme?
Eller hvad er det, ordføreren prøver at sige, når grundlaget ikke er godt nok til at kunne lave en undersøgelse?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Tak for spørgsmålet, og jeg håber også, at ordføreren hører en imødekommenhed fra min side i forhold til at gøre mere for at blive klogere.
Det, som bare er vores udgangspunkt, er, at den nye lovgivning fortsat er for ny, til at man kan lave en undersøgelse, som kan give noget data, som i hvert fald er brugbart til at kunne blive klogere på den her dagsorden.
Derudover har vi jo heller ikke sagt, at den måde, hvorpå man laver en ny undersøgelse, nødvendigvis skal være identisk med den måde, som man gjorde det på i årene 2000-2002.
Men det, som ordføreren skal høre, er jo, at vi er meget optaget af at gøre noget ved det her område.
Det er derfor, vi har været med til at vedtage en lang række initiativer, og at vi følger det, og jeg diskuterer det også, når der er folk, der indkalder til samråd, hvor man mener, at nogle af de initiativer, vi har vedtaget, ikke virker.
Men at lave en egentlig undersøgelse, som jo er det, som ordføreren ønsker vi skal lave, inden årets udgang har man jo så vurderet ikke er muligt med det datagrundlag, som der er nu.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-16:
SDU lavede faktisk en interessant undersøgelse, som nu ligger 5-6 år tilbage, og som lige præcis viser, at 58 pct. af de sigtede for voldtægt har en tidligere sigtelse for et seksuelt overgreb bag sig.
Det indikerer jo i hvert fald, at der er nogle gengangere, og her er det, at det bliver ekstraordinært interessant for mig at få mere viden omkring den gruppe, fordi det rummer et forebyggelsespotentiale, og jeg synes jo ikke, at målet i sig selv skal være, at vi skal få dømt en masse.
Selvfølgelig skal vi dømme dem, der begår en forbrydelse, men målet må jo være at forhindre, at der er nogle, der bliver ofre og bliver udsat for en krænkelse.
Og det er jo derfor, jeg synes, det er så vigtigt, at vi får mere viden om de her mænd, og den undersøgelse, vi har, som er mest valid, omhandler domme fra 2000-2002.
Det er altså rigtig, rigtig mange år siden.
Så kunne det ikke godt give mening at lave en undersøgelse nu, så vi får mere viden om gerningsmændene og vi kan forebygge bedre?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Tak for det, hr. formand, og tak til forslagsstillerne for at sætte emnet på dagsordenen.
Beslutningsforslaget, som vi nu skal behandle, vil pålægge regeringen at igangsætte en ny undersøgelse af gerningsmænd i voldtægtssager.
Lad mig starte med at erklære mig enig i grundtanken om, at vi skal sikre, at arbejdet med voldtægtssager sker på et tidssvarende grundlag.
I Socialdemokratiet mener vi, at voldtægt er en af de værste og mest alvorlige forbrydelser, vi har, og at voldtægtsområdet skal have højest mulig prioritet og opmærksomhed.
Det kan efter omstændighederne godt betyde, at man skal sætte gang i nye initiativer og nye undersøgelser, så vi kan styrke forebyggelsen af og indsatsen mod voldtægter og sikre grundlaget for en retfærdig behandling af voldtægtssager.
Men det her lovforslag skal ses i lyset af, at vi for ikke så lang tid siden i 2021 indførte den nye samtykkebaserede bestemmelse i straffeloven, der fundamentalt ændrede den måde, voldtægtssager bliver behandlet på.
Bestemmelsen ser ud til grundlæggende at ændre på, hvordan vi som samfund ser på voldtægt og samtykke, hvilket bl.a. så småt viser sig i statistikkerne i form af en stigning i antallet af anmeldelser.
Hertil kommer, at vi også har sat gang i andre initiativer, som gerne skulle gøre en forskel, bl.a. med den brede aftale om politiet og anklagemyndigheden, som indeholder flere tiltag, der skal styrke indsatsen over for ofre for voldtægt.
Så i Socialdemokratiet synes vi, at det på nuværende tidspunkt er for tidligt med en sådan undersøgelse, som forslagsstillerne lægger op til.
Der er simpelt hen for mange ting i gang, og datagrundlaget er fortsat for spinkelt, som justitsministeren lige var inde på.
Dermed ikke sagt, at det ikke på et tidspunkt kan blive relevant, for vi er helt enige i, at det er vigtigt, at vores myndigheders arbejde sker på baggrund af tidssvarende viden.
Men der skal være tilstrækkeligt med data, før evalueringer og undersøgelser kan give et retvisende billede, og der synes vi ikke vi er på nuværende tidspunkt.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Vi er ikke afvisende over for at undersøge noget på noget tidspunkt, men jeg vil bare igen henholde mig til, at jeg synes, det er nogle meget voldsomme ord, der bliver kastet ud i salen her, som justitsmord og andet.
Der er jo ikke noget, der tilsiger, at det er tilfældet.
Virkeligheden er – og det forstår jeg sådan set også godt – at uddannelsesinstitutioner, familier osv. også skal vænne sig til at have den her samtale med deres børn og unge om, hvad det egentlig er, samtykkebaseret sex indebærer.
Men jeg må også være ærlig at sige, at det jo altså heller ikke er et sekund for sent, når vi i vores tidsregning skriver år 2024.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-16:
Ja, og det er jo det, der er en ret stor usikkerhed om.
Selv dygtige forsvarsadvokater, juraprofessorer osv. er ude at sige, at der altså er nogle ting i den her samtykkelov, der gør, at der er en ret stor mulighed for, at der nærmest er en eller anden form for omvendt bevisbyrde, og at der sker deciderede justitsmord.
Det er jo derfor, vi er nødt til at have den her undersøgelse, også i forhold til at se, hvad det er for en gruppe, der bliver ramt.
Er der en større andel af eksempelvis unge mænd under 20 år?
Det er jeg ret sikker på der er, men det virker bare ekstremt mærkeligt, at man ikke vil undersøge det nærmere.
Det er 3 år siden nu.
Hvor lang tid skal der gå?