runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-13:
Nej, det kan faktisk ikke, og jeg mener også, at det lidt er en tænkt situation.
Det virker, som om man tror, at der er en enkelt husejer, der laver et kystsikringsprojekt.
Det tror jeg faktisk ikke jeg har oplevet nogen steder.
Det har næsten altid været en række husejere, en grundejerforening, et område hen over en kommunegrænse, altså mellem to kommuner, eller et eller andet, hvor man siger, at man er nødt til at lave noget beskyttelse, fordi der lige dér foregår en erosion, og at der er noget i fare.
Og så laver man typisk et projekt mellem flere grundejere.
Det er også, fordi de her projekter typisk er dyre.
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Vi kan jo snakke om, om det er en grundejer eller fem grundejere på række, men mekanikken er jo den samme.
Altså det, der vil ske derude, er jo, at hvis så de her fem eller otte grundejere er blevet enige om at lave deres projekt, vil de næste fem eller otte grundejere, som ikke laver et projekt, pludselig opleve en voldsom øget kysterosion på grund af det her projekt, som altså bare kan sættes i værk, fordi man nu synes, at man vil gøre det på den måde, som man tror er bedst.
Man skal heller ikke indkalde sagkundskab på det her felt – man kan sådan set bare gå i gang, når kommunen har givet en tilladelse.
Kan ordføreren ikke se, at det er et problem, måske ikke for den enkelte nabo, men for de næste otte naboer, der ligger ved siden af, som vil opleve en voldsom øget kysterosion?
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-13:
Nej, det kan jeg fortsat ikke.
Og det kan jeg ikke, fordi jeg har været ude at se husene falde i havet.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke kan se, at det er et problem for de folk.
Vi har sågar herinde i Folketinget været med til at vedtage, at nu kan – kan – kommunerne lade være med at opkræve ejendomsskatter, hvis ens grund er ude under havets overflade.
Det var da godt.
Heldigvis, for jeg håber da ikke, at der er nogle kommuner, der opkræver ejendomsskat for en grund, når den ligger ude under havets overflade.
Jeg kan forstå, at oppositionen mener, at det kun er Kystdirektoratet – jeg mener, at det er flere.
Som jeg mener der står i det her lovforslag, må de projekter, man kan godkende, ikke gøre skade på andre.
Men vi ser jo f.eks. også infrastruktur, som vi som stat eller kommune har lavet, altså havne, gøre skade.
Har man kunnet klage over det?
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg tror ikke, der er nogen, der kan klage over det.
Det er også ligesom bare sket.
Så vil folk selvfølgelig gerne lave en beskyttelse af deres ejendom, det er klart, og så må man jo gøre et eller andet.
Så ja, det er rigtigt, at vi alle sammen gerne vil have kystbeskyttelse, men eftersom der ikke er sket noget i rigtig mange år, så er jeg meget, meget glad for det, der sker nu.
For jeg ønsker ikke at se flere huse falde i havet.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Jeg var rigtig glad for at høre ordføreren sige, at det selvfølgelig ikke må gøre skade på andre, og det kan jo være svært at afgøre, hvis man ikke har de andres perspektiv med.
Det er jo derfor, det er smart, at der er en mulighed for at komme med indsigelser, hvis man er en nabo, som f.eks. får ekstra indslag på sin kyststrækning på grund af det her projekt, og man så ikke nødvendigvis bliver hørt.
Så vil ordføreren være med til, at vi kigger på, at hvis det her faktisk kan gøre skade på andre, er der også en mulighed for, at de naboer kan blive hørt i sådan en proces her?
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-13:
Men jeg mener faktisk, at den mulighed allerede ligger der, fordi der står, at man ikke må udføre projekter, der kan gøre skade på andre.
Det betyder jo også, at kommunen så har en forpligtelse til ikke at sige ja til sådan nogle projekter, selvfølgelig ud fra en vurdering.
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Tak for det.
Når vejret raser og stormene hærger og man har oplevet borgere, der helt bogstaveligt står i vand til knæene og tættere på deres kyster, forstår man frustrationen, som har været der i årevis, over, at man ikke har kunnet komme igennem med forskellige kystsikringsprojekter.
Det er netop lige præcis baggrunden for, at regeringen og ministeren og forhåbentlig også – ser det ud til – et godt flertal står bag ved, at nu skal der ske noget i sagen, nu skal vi have noget fremdrift, sådan at man kan få kystsikringsprojekterne på plads, så man kan passe på sin ejendom.
Og som også fru Pia Adelsteen har redegjort så fint for, kan vi hjælpe til, at borgerne kan passe på deres ejendomme, og når der er behov for det, kan de gå sammen om det, så der ikke skal falde huse i havet.
Præcis det her lovforslag handler jo også om at få forenklet sagsbehandlingen.
Som det også er fremgået af debatten tidligere, har vi også kunnet se tilbage på de sager, der har været, og der er også under offentlig debat blevet klaget over det igen og igen, de har skulle behandles igen og igen og om igen og igen, og det er jo lige præcis det, som vi gør op med her.
Så jeg er glad for, at vi nu forhåbentlig kan få fremdrift i det, så vi kan passe godt på vores kyster og folk kan passe godt på deres ejendomme, og på den baggrund støtter Venstre naturligvis lovforslaget.
Jeg skulle også hilse fra Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-04-13:
Det er først bare en kort bemærkning til det forhold, at De Konservative ikke møder op i salen i dag.
Jeg synes, det er rimelig specielt, også set i lyset af at vi havde diskussionen omkring fredningen i påsken, hvor det lød, som om De Konservative havde en holdning til fredningsspørgsmålet, og nu kan de så ikke møde op, når regeringen direkte i lovgivningen underminerer vores fredningspraksis.
Det synes jeg er rimelig rystende.
Venstre plejer at være et parti, der går lidt op i ejendomsretten.
Vil ordføreren ikke forklare mig, hvorfor naboer til kystsikring skal stilles så fundamentalt forskelligt i forhold til at sikre deres ejendomsret, afhængigt af om de er naboer til et kystsikringsprojekt, som er et fælles kommunalt projekt, eller et privat kystsikringsprojekt?
Det håber jeg at Venstres ordfører kan.
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Jeg vil allerførst helt afvise, at vi underminerer de fredninger, der er foretaget igennem mange år.
Vi står fuldstændig på mål for alle de fredninger, der er foretaget igennem mange år.
Vi underminerer heller ikke fredningspraksis.
Det er korrekt, at der sker nogle ændringer i den her lovgivning i forbindelse med behandlingen af de her ansøgninger, der ligger der.
Det var også en del af debatten tidligere.
Jeg kan tilslutte mig de bemærkninger, der har været om det.
I forhold til det næste spørgsmål: Der synes jeg sådan set der er lagt op til, at vi får en fremdrift, og det er også kommunen, der skal godkende projekterne.
De har jo så også en vejledningsforpligtelse og også en forpligtelse til at have overblikket over, om det i sin helhed er på plads og er, som det skal være.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-04-13:
Det er simpelt hen ikke nok at tale om en eller anden generel fremdrift i tingene.
Det er jo ikke det, jeg spørger om.
Det, jeg spørger om, er, om ordføreren ikke vil være venlig at forklare, hvorfor en ejendomsbesidder med en ejendomsret skal stilles fundamentalt anderledes som nabo til et privat kystsikringsprojekt versus at være nabo til et fælles kommunalt kystsikringsprojekt.
Hvorfor skal ejendomsretten og muligheden for at forsvare sin ejendomsret være så fundamentalt forskellig, afhængigt af hvem der har initieret kystsikringsprojektet, som man skal være nabo til?
Der er ikke beskrevet nogen logik i lovforslaget.
Det må Venstres ordfører da være i stand til at forklare på mere grundig vis end ved at henvise til en eller anden fremdrift, som jeg ikke kan se giver nogen mening i forhold til spørgsmålet.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Vi går sådan set alle sammen ind for kystbeskyttelse.
Hvad skal man gøre, hvis man er nabo til et kystprojekt og kan se, at okay, det kommer lige pludselig til at betyde, at ens grund begynder at være tæt på at falde i havet?
Skal man så kunne have sin stemme og blive hørt?
Synes Dansk Folkeparti, at de mennesker, der er naboer til de her projekter, om de er små eller store, skal have en ret til at blive hørt?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Nu overtager kommunen nogle kompetenceområder, som de som udgangspunkt ikke har forstand på.
Det kan være, at de får det med tiden, det kan man jo ikke udelukke.
Vi står i en situation, hvor vi har nogle klimaforandringer, som medfører, at havene stiger, så vi kan lige så godt indstille os på, at vi kan risikere, at der er flere steder, som bliver oversvømmet.
Jeg hørte, at ordføreren nævnte i sin tale, at man ikke må skade andre.
Det synes jeg da er et godt udsagn, men i det her lovforslag synes jeg der er et stort problem, nemlig at hvis man laver noget hård kystsikring via en grundejerforening, der går ud og skaffer nogle penge og får lavet et projekt, så kan det skade andre.
Der synes jeg at det er et stort problem, at man, hvis det er et privat projekt, så ikke har en klagemulighed.
Der kan jo godt være en anden grundejerforening, der ligger i det samme geografiske område, som kan se nogle problemer i det, hvis der er en grundejerforening, der laver noget markant, for så kan det have en negativ effekt på deres bebyggelse.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det ville være rimeligt, at der var ens klagemulighed, uanset om det var et privat projekt eller et fælleskommunalt projekt.
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-13:
I vores optik i Dansk Folkeparti er det helt klart ude i kommunerne, at man kender sine områder, og jeg kan ikke se, at der skulle være noget i vejen for, at de folk, der sidder ude i kommunen, og som kender deres egen kommune og kender stederne, skulle have en kompetence til at give en dispensation, i forhold til om man vil lave kystsikring omkring noget, der er fredet, frem for en landsretsdommer, der måske aldrig har været i området.
Tak for det.
Meget kort går det her jo simpelt hen ud på, at vi har givet noget ulovlig statsstøtte i 2 år.
Det har vi selvfølgelig ikke haft lov til, så vi støtter også i Dansk Folkeparti, at der bliver givet hjemmel til, at der bliver rettet op på det her, sådan at man ikke giver ulovlig statsstøtte.
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Tak for det.
Da der er redegjort for det, er der ingen grund til at gå dybere ned i det.
Venstre støtter det naturligvis også, og så skulle jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2018-04-13:
Lad os håbe, at det effektive tempo fortsætter resten af dagen også.
Jeg vil blot tilkendegive, at Liberal Alliance selvfølgelig også støtter forslaget, sådan at vi kan få bragt orden i statsstøtten på det område igen.
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Og Alternativet støtter forslaget.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Radikale Venstre støtter også en lovliggørelse.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Tak for det, formand, og tak for bemærkningerne fra ordførerne, som jeg vil tage til efterretning og ikke knytte yderligere bemærkninger til.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-04-13:
Tak for det.
Og tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Jeg vil gerne lige spørge ordføreren om spørgsmålet omkring naturfredninger versus ønsket om kystsikring.
Jeg opfatter jo egentlig Dansk Folkeparti – og det skal forstås på allermest positiv vis – som et konservativt parti, hvad angår danske værdier, altså et parti, som tager vare på danske værdier og dermed også danske naturværdier.
Altså, fredninger – det kan være Stevns Klint eller Grenen ved Skagen – repræsenterer jo lige præcis beskyttelsen af nogle helt enestående danske værdier.
Er det en ændring, som Dansk Folkeparti er tryg ved?
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-13:
Ja, det er vi, og det er vi, fordi det i vores optik slet ikke giver mening, at man freder et område for derefter så at se det falde i havet.
Det har vi jo set nogle steder.
Vi har set Natura 2000-områder udpeget, fredede områder udpeget, som man så ikke kan sikre.
Og for os at se er det lidt underligt, at man ønsker at frede noget, at bevare noget, at udpege speciel natur for så derefter at sige, at vi i øvrigt ikke må beskytte det på en måde, så vi også bevarer det.
Næh, nu skal vi bare lade den fri dynamik råde, og så falder det i havet.
Så for os giver det her rigtig god mening.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-04-13:
Nogle steder er den særlige natur, som man har fredet, som den er, som en konsekvens af den kystdynamik.
Så nogle steder kan det formentlig give mening, at man lader naturen råde i forhold til de her naturværdier, mens det andre steder sikkert er det modsatte, der gør sig gældende; der kan det være nødvendigt at lave en kystsikring, også ved fredede områder.
Det kan man formentlig sagtens diskutere.
Men det, jeg spørger til, er: Er det fornuftigt, at den dispensation gives af kommunerne i stedet for af den meget tunge kompetente enhed, vi har i øjeblikket, som er Fredningsnævnet med en landsretsdommer i spidsen?
Erling Bonnesen (V), 2018-04-13:
Jeg kan svare klart og præcist: Vi kan stå fuldstændig på mål for det lovforslag, som ligger nu.
Og hvis spørgeren ser nogle uklarheder, som han ikke rigtig har fået på plads, er han da velkommen til at stille spørgsmål om det i udvalgsbehandlingen.
Jeg har også forklaret, at det er kommunen, der, samtidig med at den får den her kompetence, har ansvaret for at sikre, at det i sin helhed er på plads.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-04-13:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, er fremsat på baggrund af, at der kræves hjemmel i dansk lov til at foretage tilbagebetaling af ulovlig statsstøtte.
Afgiftsordningen blev ikke anmeldt til Europa-Kommissionen, og da Kommissionen efterfølgende har dømt ordningen ulovlig og uforenelig med det indre marked, er Danmark forpligtet til at tilbagesøge de støttebeløb, som afgiftsordningen har medført.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget som fremsat, da det vil give hjemmel i dansk lovgivning til at gennemføre Kommissionens afgørelse.
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Nu sagde ordføreren lige i sit svar til den foregående ordfører her, at det ikke vil komme til at betyde noget for fredningerne.
Men det, vi kan se i lovforslaget, er jo, at fredningsnævnene skrives ud, altså at det ikke længere er den fredningskompetente myndighed, der skal gå ind i de her sager; det er alene kommunen, der skal se på det her.
Og der er i øvrigt meget lavere dokumentationskrav til projekterne.
Det vil sige, at man kan nøjes med at skrive, at man med et projekt vil beskytte et sommerhus eller et stykke landbrugsjord, og så er der ikke krav om at skulle dokumentere yderligere for projektet.
Så hvordan kan ordføreren påstå, at det her ikke vil komme til at betyde noget for fredningerne?
Det vil da helt tydeligt komme til at betyde noget for fredningerne.
Men jeg tænker, at vi måske af hensyn til de mange tilhørere derude skal gøre klart, hvad forskellen er på fuld prøvelse og retslige forhold.
Fuld prøvelse er jo, når man kan gå ind i substansen.
Retslige forhold er sådan noget med, om det er indleveret til tiden, om der står den rigtige adresse på og den slags ting.
Det, der fjernes med det her forslag, er jo den fulde prøvelse.
Der står godt nok i lovforslaget, at det ikke er hensigten at ændre beskyttelsesniveauet, og jeg tror, det var det, ordføreren refererede til.
Men i dag er det jo sådan, at når man klager, kan man gå ind og klage over forhold i forhold til strandbeskyttelseslinje, klitfredning, VVM-tilladelse, sø- og åbeskyttelse, fredninger osv. osv.
Alt det der falder væk for 90 pct. af projekternes vedkommende.
Der kan man altså ikke gå ind og sende en klage, der siger, at jeg tror fredningen her bliver dårligere, eller at strandbeskyttelsen trues af det her projekt eller den slags ting.
Man kan kun gå ind, hvad angår sådan nogle projekter, og klage over, at noget er for sent indleveret, eller at der står en forkert adresse på.
Carsten Bach (LA), 2018-04-13:
I øvrigt tak til hr. Christian Poll for at give den her beskrivelse, som jeg i virkeligheden mener er meget nøgtern og rigtigt givet.
Det er jo netop den lange remse, som hr. Christian Poll selv var inde på, der gør, at det her tager lang tid.
Og der er et hensyn at tage også her til tiden; der er et hensyn her at tage til initiativet hos den enkelte grundejer til at kunne gå ind og sikre sin egen private ejendom, uden at det skal igennem et langt bureaukratisk spil frem og tilbage imellem myndigheder og klageinstanser for både det ene og det andet og det tredje parameter.
Så jeg synes måske egentlig, at mit svar lå meget godt i beskrivelsen fra hr. Christian Poll.
Christian Poll (ALT), 2018-04-13:
Jeg er jo helt enig i, at der er rigtig mange af de projekter, som har taget alt for mange år at beslutte.
Det kunne man løse ved at kigge på at skabe en samtidighed i sagsbehandlingen.
Det ville være det, som ville være interessant, hvis man skal lave den lille løsning her, altså at gå ind og se, om vi ikke kan køre nogle forløb parallelt, ved siden af hinanden, sådan at vi kan få nogle hurtige afgørelser.
Det ville jeg være helt med på.
Men det, man gør her, er jo, at man fjerner dokumentationsgrundlag, demokratisk mulighed for indblanding og i virkeligheden også simpelt hen svækker retsbeskyttelsen for de borgere, som vil blive påvirket af projekterne.
Carsten Bach (LA), 2018-04-13:
Som jeg sagde, vist også til hr. Christian Rabjerg Madsen, så deler jeg den her bekymring, og jeg vil se frem til den udvalgsbehandling, vi skal have, hvor jeg er sikker på, at oppositionen vil stille en lang række spørgsmål til det her.
Dem vil jeg læse meget nøje.
Jeg er dog, som jeg også gav udtryk for i min tale, meget fortrøstningsfuld i forhold til det lokale demokrati, hvad angår håndteringen af de her sager i fremtiden ude i kommunerne, for jeg mener, at det er ude lokalt, at den her slags sager skal håndteres, for det er der, man har hånden på kogepladen og har kendskab til de lokale forhold.
Så jeg er meget fortrøstningsfuld og har meget stor tillid til det lokale demokrati.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Det er jo fint, at ordføreren har tillid til myndighederne.
Jeg kommer til at tænke tilbage på, da amterne blev nedlagt og kommunerne overtog nogle opgaver på miljøområdet.
Der oplevede man lokalt at savne amterne, fordi de alligevel anlagde en eller anden helhedsbetragtning i forhold til et større geografisk område.
Så overtog kommunerne nogle opgaver, og så kunne det være meget lokale forhold, man prioriterede
Jeg tror, at noget lignende kunne ske her, når kommunerne overtager en ny opgave.
Og jeg har altså ikke en tro på, at det er i samtlige kommuner, som har en kyststrækning, at det bliver håndteret godt.
Kommuner kan blive udfordret af, at en grundejerforening tager et initiativ til at lave en hård kystsikring.
Her lagde ordføreren i sin tale vægt på noget omkring helhedsbetragtning, men det kan man jo ikke sikre.
Skulle kommunen så sige nej til den grundejerforening og sige: Vi venter lige, til der kommer nogle flere ansøgninger?
Jeg synes ikke, at det ikke er rimeligt, at der ikke er en klageadgang for borgerne, uanset hvem der har ophavsretten til et projekt.
Kan ordføreren ikke se det?
Carsten Bach (LA), 2018-04-13:
Som jeg allerede har givet udtryk for et par gange, forstår jeg udmærket bekymringen, og jeg har jo også læst høringssvarene fra både den ene og den anden og den tredje organisation, og jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen og til, at vi får kigget dybere ned i det her.
Jeg er sikker på, at oppositionen vil blive beroliget.
I forhold til det om demokrati og det om, hvorvidt kommunen kan løfte opgaven, som hr. Søren Egge Rasmussen refererer til, da amterne blev nedlagt: Jeg kan måske godt genkende noget af den beskrivelse i forhold til situationen, da amterne blev nedlagt, men jeg synes jo så, at vi i dag står i en situation, hvor kommunerne rent faktisk godt kan løfte de her opgaver og har fået det her kompetenceløft.
Som jeg også gav udtryk for i min tale, skal den her overdragelse jo ske på ordentlig vis, og der skal vejledninger til.
Det er jo også beskrevet fra ministeriets side, at Kystdirektoratet vil lave nogle overdragelsesforløb med kommunerne osv., hvor det er relevant.
Så det er sådan set
sikret, at den kompetence bliver flyttet med over i kommunerne.
Så er det klart, at det måske ikke lige er fra dag et, at man kan løfte det her hundrede procent, men så har man stadig væk mulighed for at trække på vejledning fra Kystdirektoratet.
Igen mener jeg, at man her forsøger – måske bevidst, måske ubevidst – at sætte noget op, hvor man snakker kommunalt kontra privat.
For det er faktisk ikke det, der er tilfældet her.
Jeg forstår udmærket godt bekymringen, og jeg deler den sådan set, og jeg vil se frem til en udvalgsbehandling, hvor der måske vil være nogle i oppositionen, måske hr. Christian Rabjerg Madsen selv, der kan stille nogle spørgsmål til det her, så vi kan få belyst, præcis hvad det her dækker over.
Og så tror jeg faktisk, at den bekymring, der er her i salen, og som jeg til dels også selv deler, kan forsvinde som dug for solen.
Og det er min opfattelse, at der her også er tale om, kan man sige, at adressere det problem med, at nogle af de her mange og lange klageprocesser lokalt lidt trækker initiativet ud i forhold til netop at kunne beskytte sin ejendom.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Og jeg ønsker ikke, at vi her kommer frem til noget, der er lige så slemt for vores kystsikring.
Men jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarede på det her med retssikkerheden for den borger, der kan komme i klemme, fordi der er en eller anden initiativrig grundejerforening, som kommer først med at lave en hård kystsikring, og så går det ud over andre.
Der synes jeg afgjort at det ville være rimeligt, at borgeren har en klagemulighed.
Carsten Bach (LA), 2018-04-13:
For det første tror jeg måske, at min definition af ordet katastrofe er en lille smule anderledes end hr. Søren Egge Rasmussens.
For det andet vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at kommunerne fuldstændig totalt nu og i al fremtid skal negligere alle hensyn til alt muligt andet som naturfredning, naboer osv.
Der skal stadig væk være en dokumentation for, at de kystsikringsanlæg, der bliver opført rundtomkring, faktisk har en virkning, og at de ikke har en negativ virkning for naboer osv.
De hensyn skal stadig væk varetages.
De bliver varetaget i dag.
Nu skal de i stedet for varetages af kommunerne, men de skal stadig væk varetages.
Ida Auken (RV), 2018-04-13:
Det er lidt et nyt Liberal Alliance, vi ser i øjeblikket, fordi det, jeg hører ordføreren stå og sige, er, at han synes, at det er rigtig godt at tage rettigheder fra enkelte borgere, hvis bare kommunen har givet en tilladelse, altså, at man nu i 90 pct. af tilfældene synes, at bare kommunen har givet en tilladelse, skal de enkelte borgere, der er naboer til de tilladelser, ikke længere have nogle rettigheder.
Det er bare et nyt Liberal Alliance, som jeg ikke har set før, men det er måske en del af den her forandring, der er i gang i partiet, og ordføreren kan måske uddybe, hvad det er for et liberalt synspunkt, der nu siger, at hvis kommunen har givet en tilladelse, skal man ikke længere have en rettighed i 90 pct. af tilfældene som nabo eller som borger i kommunen.