runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Jeg vil gerne starte med at understrege, at regeringen bestemt ikke ønsker at holde nogen på pinebænken, som spørgeren lægger til grund.
Tværtimod har jeg jo gentagne gange sagt, at regeringen nu er gået ind i finanslovsforhandlingerne med et ønske om at anvende en del af forhandlingsreserven til at videreføre netop indsatsen for ordnede forhold på arbejdsmarkedet.
Det har vi meldt ud allerede i august måned med finanslovsforslaget for 2018.
Nu er vi så i den gode situation for Danmark og dermed også for Socialdemokratiet, at vi har landet en finanslovsaftale, der sikrer en afklaring om Arbejdstilsynets rammer i 2018 og 2019.
Det synes jeg vi skal være tilfredse med og glade for.
Det er jeg i hvert fald.
Så er vi jo i den situation, at vi, inden vi skal fejre jul, har en finanslov på plads, som er med til at skabe en god ramme for den fremadrettede økonomi i 2018 for Arbejdstilsynet.
Troels Ravn (S), 2017-12-13:
Det såkaldte armslængdeprincip, som ministeren berørte her mod slutningen, er jeg fuldstændig enig i.
Det er meget, meget vigtigt at værne om det princip.
Jeg mener også, det er rigtig godt at høre ministeren sige, at der er potentiale for fremskridt.
Det er vigtigt at sige, at Danmarks Radio har en forpligtelse til at fortælle nyheder i hele Danmark og fra hele Danmark.
Lad mig lige også vende mig til det med de bebudede besparelser på 12½ pct. af Danmarks Radios budget.
Der frygter jeg jo for Danmarks Radios tilstedeværelse i eksempelvis Sydjylland og Sønderjylland, hvis regeringen får held til at beskære Danmarks Radio med 12½ pct.
For hvad vil der så ske med den dækning, som Danmarks Radio Syd i dag kan levere?
Hvilke konsekvenser vil det have for landsdelen og de historier, som Danmarks Radio, regionerne, kan producere i dag?
Det er altså rigtig, rigtig vigtigt, at besparelserne ikke får de konsekvenser, at det her område bliver svækket.
Mette Bock (LA), 2017-12-13:
Jeg er overhovedet ikke uenig med spørgeren eller for så vidt nogen af de andre politiske partier her på Christiansborg i nødvendigheden af og vigtigheden af, at vi får afspejlet hele Danmark i den mediedækning, der er.
Det er vi et hundrede procent enige om.
Det fremgår af de public service-kontrakter og andre aftaler, vi har med de medier, som støttes fra statens side, at sådan skal det være.
Det står der allerede nu, og sådan skal det også være fremadrettet.
Jeg bor jo som spørgeren i Jylland, og jeg har da også indimellem undret mig over, hvorfor der nu bliver vinklet på den måde, der gør, og hvorfor hvilke historier finder vej til hvilke medier.
Og det er jo det, som hører til en kritisk mediesamtale, nemlig at den slags skal vi altid diskutere.
Jeg synes bestemt, at der er et potentiale for fremskridt.
Deri deler jeg sådan set borgmestrenes bekymring.
Hvordan det konkret skal komme til at udmønte sig og udformes må afvente de kommende medieforhandlinger.
Så vil jeg gerne runde af med at sige, at jeg synes, det er vigtigt principielt at skelne imellem det, altså at vi siger, at der er opgaver, der skal løses, og så overlader det til ledelser og bestyrelser i medievirksomhederne, hvordan de så tilrettelægger det.
Troels Ravn (S), 2017-12-13:
Tak til ministeren, og tak for svaret.
Det er jo helt rigtigt, at det er i medieaftalen, at de her forhold aftales.
Jeg mener, at der er grund til at have en skærpet opmærksomhed på det her område.
Eksempelvis hvis vi ser på, hvor DR's medarbejdere er placeret, ser vi, at der er 2.763 medarbejdere i København, 330 i Aarhus, 45 i Aalborg, 35 i Aabenraa og eksempelvis kun 2 placeret i Esbjerg.
De her tal er i sig selv med til at skærpe vores opmærksomhed.
Det er sådan, at vi ønsker et Danmark i balance, også når det gælder mediedækning.
Sammenhængskraften i Danmark er vigtig, og her spiller fremtiden for de medieinstitutioner, som er forpligtet til at levere public service til borgerne, altså Danmarks Radio, TV 2, tv-regionerne, en meget væsentlig rolle.
Den virkelighed, der skabes i landsdækkende radio- og tv-medier, er ofte ikke den virkelighed, borgerne ude i landet oplever, men derimod en medieskabt virkelighed set fra hovedstaden.
Jeg vil tillade mig også lige som afslutning på den her første runde at bringe et åbent brev fra 35 af landets borgmestre ind i vores debat her.
Brevet er bl.a. sendt til kulturministeren og Udvalget for Landdistrikter og Øer, og i brevet beder borgmestrene om bedre mediedækning i hele landet, fordi hele Danmark bidrager med vækst, ideer og nyskabelser.
Mette Bock (LA), 2017-12-13:
Som bekendt er DR's forpligtelser fastlagt i medieaftalen for 2015-2018 og i DR's public service-kontrakt for samme periode.
Der skal man jo bemærke, at der står: til hele befolkningen.
Altså, uanset hvor man bor i dette land.
Så det er en public service-hovedopgave for DR at spejle hele Danmark bl.a. ved at tilbyde en bred samfundsmæssig dækning og afspejle mangfoldigheden af kulturer, livsopfattelser og levevilkår, som er i de forskellige dele af landet.
Det er en specifik forpligtelse, at DR i aftaleperioden for 2015-2018 skal styrke den regionale dækning, så den afspejler mangfoldigheden, og at DR skal drive regional radioprogramvirksomhed.
Og en vigtig del af DR's regionale programvirksomhed varetages i dag af de ni distrikter, der er rundtomkring i Danmark.
De har adresser i Aalborg, Holstebro, Aarhus, Vejle, Esbjerg, Aabenraa, Odense, Næstved, Rønne.
Og så er der København.
Distrikterne her producerer både regional og landsdækkende radio, og de udkommer også med landsdækkende nyheder fra hele landet på DR's andre platforme.
DR har desuden i 2016 besluttet at flytte cirka 165 årsværk fra København til Aarhus og Aalborg, og når der bliver spurgt til, om ministeren vil arbejde for at sikre, at DR er til stede i alle dele af landet, så er mit svar, at det er DR sådan set allerede, og det skal DR blive ved med at være.
DR opfylder de forpligtelser, som vi har fastlagt, både i medieaftalen og i public service-kontrakten, og vi kan selvfølgelig altid diskutere i medieaftalekredsen, om vi mener, at forpligtelserne skal være anderledes i den kommende aftaleperiode.
Det vil i så fald være et emne, som vi kan tage op i forbindelse med de forhandlinger om en ny medieaftale, som indledes her i det nye år.
Om resultatet af en skatteaftale får betydning for den økonomiske ramme for DR, er jo for tidligt at sige noget om endnu, da der endnu ikke er indgået en aftale.
Troels Ravn (S), 2017-12-13:
Vil ministeren arbejde for at sikre, at Danmarks Radio er til stede i alle dele af landet, og mener ministeren, at et sådant arbejde ville blive udfordret, såfremt der i en skatteaftale skæres væsentligt i Danmarks Radios budget?
Mette Bock (LA), 2017-12-13:
Altså, som nævnt kan jeg ikke forholde mig til, hvad en eventuel skatteaftale eller hvad kommende medieaftaler kommer til at indeholde.
Men jeg kan garantere, at min opmærksomhed, i forhold til at medierne skal dække hele landet, vil være der fuldt og helt.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Jeg tror, man skal tage vismændenes kritik og sætte den ind i en sammenhæng.
Man kan få det indtryk, at man kunne have brugt de 1½ mia. kr., vi har brugt på at nedsætte bo- og gaveafgiften, på andre måder.
Det har vi ikke valgt at gøre, og det er af en række andre årsager – vi har heller ikke kunnet finde flertal for det.
Derfor skal man sætte tingene ind i en sammenhæng, og jeg vil bare erindre om, at det var Socialdemokraterne, hr. Jens Joels eget parti, der kom som en tyv om natten og afskaffede formueskattekursen og fik 500-600 mio. kr. ekstra i kassen.
De penge er jo ikke gået til at sikre bedre vilkår til de fonds- og familieejede virksomheder i det hele taget.
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Vi kunne jo også have taget en diskussion om, hvordan man kunne hjælpe de familieejede virksomheder med fortsat at skabe arbejdspladser og blive på danske hænder uden nødvendigvis at diskutere, om de skulle slippe billigere i skat, men altså at man kunne gøre noget andet for dem.
Og det er jo derfor, vi lidt går efter at sige til regeringen, at det her ikke handler om at brandbeskatte.
Det handler om, hvorvidt det i virkeligheden er den bedste hjælp at nedsætte beskatningen, som regeringen ønsker.
Der er jo reminiscenser i det her af den diskussion, der foregår lige nu, hvor det hele handler om lavere skatter.
Men der er ikke rigtig nogen ude i virkelighedens verden, der synes, at det er det mest presserende problem, Danmark står over for.
Det er diskussionen om de familieejede virksomheder nok heller ikke, men vi tager ned, at skatteministeren mener, at det er afgørende, og at de økonomiske vismænd så siger, at det faktisk er den forkerte medicin i forhold til det, vi ellers er fælles om at ville, nemlig at bevare arbejdspladserne i Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Der går en lige linje fra min argumentation, da vi indførte det her, og så til den diskussion, vi har her.
Og jeg er bare ikke af den samme opfattelse som Socialdemokratiet, altså at man skal brandbeskatte danske virksomheder.
Det mener jeg ikke man skal.
Det var det, hr. Jens Joels gode kollega hr. Benny Engelbrecht gjorde i sin tid som skatteminister.
Som en tyv om natten kom man og brandbeskattede gode, familieejede virksomheder.
Jeg lytter selvfølgelig til den faglige kritik, der måtte være af det, men det er min tyrkertro, og det vil jeg arbejde for som skatteminister.
Og så må vi bare være enige om have en politisk uenighed om det her.
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Det var ikke meningen, at skatteministeren skulle blive provokeret af, at jeg prøvede at kvalificere, hvorfor man mener noget andet end det, som vismændene siger.
Vi har jo sagt, at vi f.eks. gerne vil gøre det nemmere at bevare familieejede virksomheder på danske hænder ved at lette deres overgang til f.eks. erhvervsdrivende fonde.
Så vi er meget enige med skatteministeren i, at det er ekstremt vigtigt at bevare arbejdspladserne, og vi synes også, at der skal være en balance.
Det, der har været lidt påfaldende her, er, at regeringen og skatteministerens argumenter for, hvorfor det var nødvendigt at give en skattelempelse til nogle af de her relativt rige familier i Danmark, var, at det var nødvendigt for at bevare arbejdspladserne.
Det er jo så det, som både økonomerne og alle mulige andre siger har en kontraproduktiv effekt, og så skulle man måske bare stå ved, at det er, fordi man har lyst til at begunstige de virksomheder på bekostning af fællesskabet.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Jeg kan erindre mange ordførertaler, hvor hr. Jens Joel eller en af hr. Jens Joels kollegaer har udtrykt, at deres holdning baserer sig på en faglig vurdering og så på, hvad de mener, hvad de tror, og jeg må sige, at jeg tror, at det er bedst for rigtig mange familieejede virksomheder, at de bliver på danske hænder, og at de bliver i familiens eje, og jeg mener også, at det moralsk er det eneste rigtige.
Det kan godt være, at hr. Jens Joel og Socialdemokraterne mener, at man kan komme og tage en familieejet virksomhed, brandbeskatte den, sørge for, at den bliver solgt til en udenlandsk kapitalfond, og så skaber det mere vækst og velstand i Danmark, men jeg tror ikke på det som skatteminister.
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Jeg kunne godt tænke mig at give skatteministeren mulighed for at kvalificere det, skatteministeren tror.
Hvorfor?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Den 2. juni vedtog Folketinget med stemmer fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti en gradvis nedsættelse af bo- og gaveafgiften fra de her 15 pct. til 5 pct. ved overdragelse af en erhvervsvirksomhed.
Det Økonomiske Råd kritiserer i deres produktivitetsrapport, at der dermed indføres en skattemæssig forvridning mellem forskellige typer arv.
Det var også det, spørgeren var inde på i sidste spørgsmål.
Det vil ifølge Det Økonomiske Råd kunne hæmme produktiviteten, fordi det bliver mere fordelagtigt at overdrage inden for familien frem for at sælge til tredjepart.
Jeg tror personligt, at den her frygt er overdrevet.
Med afgiftslempelsen sikrer vi, at pengene bliver i virksomhederne, frem for at de havner i statskassen, hvormed det undgås, at virksomhederne drænes for likviditet, der ellers ville kunne investeres i maskiner og teknologi.
Det gør sig særlig gældende for nogle af de virksomheder, som måske ligger uden for de større byer, hvor man ikke lige kan gå ned i banken og låne en masse penge til at videreudvikle og investere i virksomheden, hvor det i særlig grad er en problemstilling uden for de større byer, hvor både spørgeren og mit eget parti jo ellers generelt har et ønske om at sikre en bedre vækst og erhvervsvilkår.
Derfor understøtter det efter min mening både væksten og produktiviteten i de familieejede virksomheder at lave afgiftssænkelsen.
Jeg skal naturligvis ikke kunne udelukke, at det driftsøkonomisk kunne være mere fordelagtigt at sælge til en kapitalfond eller en udenlandsk investor, få lukket virksomheden ned, fjerne værdierne, fyre medarbejderne og starte det hele op i Polen.
Jeg skal ikke kunne udelukke, at det kunne være, at det var en bedre forretning for dem, der købte virksomheden.
Men familieejede virksomheder har som nævnt ofte en stærk lokal forankring, og det vil måske være mere effektivt, hvis de blev solgt og man flyttede administrationen til de større byer og produktionen til udlandet.
Jeg tror som sagt, at det vil være et fattigere Danmark uden de familieejede virksomheder, specielt i de områder, der ellers let kunne blive klemt af udviklingen.
Så ja, jeg tror stadig, at lempelsen af boog gaveafgiften bidrager til at skabe vækst og arbejdspladser i hele Danmark.
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Så får vi mulighed for at tage den debat.
Jeg læser op: Mener ministeren fortsat, at regeringens lempelser af arveafgiften vil skabe vækst og arbejdspladser, eftersom de økonomiske vismænd i deres rapport om Danmarks produktivitet rejser kritik af den reducerede arveafgift og vurderer, at det kan have en negativ effekt på produktiviteten?
Troels Ravn (S), 2017-12-13:
Det vil afslutningsvis for mig være rigtig vigtigt at slå fast, at det altså handler om, hvordan vi bedst kan understøtte vores demokrati og den demokratiske debat – der er noget stort på spil her – med vores mediestøtte.
Og her er der behov for, at Danmarks Radio og de andre public service-medier kommer ud i landet, og der er behov for at styrke lokale medier.
Det kan vi eksempelvis gøre ved at styrke Danmarks Radios regioner såvel som den regionale og lokale dækning på den landsdækkende flade, ligesom der er grundlag for at overveje, om den regionale dækning på TV 2's landsdækkende flade skal udvides.
Hvad vil ministeren umiddelbart sige til det?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-13:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er helt i orden at holde medarbejderne i Arbejdstilsynet på pinebænken med maksimal usikkerhed om, hvorvidt der skal spares og fyres medarbejdere i Arbejdstilsynet efter nytår, nu, hvor regeringen her midt i december endnu ikke har fået en finanslov med de lovede midler til Arbejdstilsynet på plads?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Hvad der er fair, og hvad der ikke er fair, skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Jeg skal bare sige, at jeg glæder mig til, at ekspertudvalget kommer med anbefalinger, som kan danne baggrund for en helt ny tænkning af den måde, vores arbejdsmiljø bliver prioriteret på.
Jeg er slet ikke et sekund i tvivl om, at der stadig væk er stor plads til forbedring i forhold til den måde, som vi går til opgaven på – noget af det kan kræve nye investeringer, andet kan kræve, at man indretter sig anderledes – og vi skal selvfølgelig sørge for at sikre, at de penge, vi bruger på vores arbejdsmiljø, både direkte og indirekte, bliver brugt bedre og mere fornuftigt.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-13:
Tak for det.
Jeg synes, at det, som ministeren svarede, var meget interessant.
For jo, vi er meget, meget glade for at se det i forhold til forligskredsen og i forhold til ekspertudvalget, og vi havde også forventet, at man i det ekspertudvalg og i den forligskreds skulle se på, hvilket niveau Arbejdstilsynet skulle være på, og det kan vi stadig væk gøre.
Men der synes jeg jo bare, at det er meget forkert og ikke helt med respekt over for forligskredsen, at man inden da begynder at skære ned på Arbejdstilsynet.
Der burde man jo sådan set vende det om, så man ikke først siger: Her har I færre penge, og så kan vi bagefter tale Arbejdstilsynet.
Det burde man nu ikke have gjort.
Men nu har vi så et lavere niveau at aftale ud fra, og det er måske ikke helt fair.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Nu tror jeg, vi skal tage det i den rigtige rækkefølge, for nu er medspørgeren jo allerede kommet langt videre end den, der er spørger, og starter med at beskrive et eller andet kaotisk forløb, som jeg slet ikke kan se, nemlig et forløb, hvor vi ikke skulle få vedtaget en finanslov.
Det kommer ikke til at holde vand.
Vi får vedtaget en rigtig god finanslov, og når den så er vedtaget, tror jeg man skal tage det i den rigtige rækkefølge.
Og så kommer vi selvfølgelig også til i sommeren 2018 at se på, hvordan Arbejdstilsynets opgaver skal være i fremtiden og ikke mindst også, hvordan de økonomisk skal prioriteres.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-12-13:
De drøftelser ser vi jo også frem til, det gør jeg i hvert fald, for vi står jo, som ministeren også rigtigt siger, med en arbejdsmiljøindsats, som vi ikke kan være tilfreds med – det kan vi som forligspart i hvert fald ikke – og vi bliver nødt til at kigge på det på en anden måde.
Men det, der så kommer til at stå tilbage, er – og jeg kan måske få en bekræftelse af ministeren her – om der ved den næste finanslov så vil ligge et forslag fra regeringen om en forhøjet og også en ensartet bevilling til Arbejdstilsynet fremadrettet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Først og fremmest synes jeg at vi jo skal glæde os over, at vi nu faktisk i bred enighed her på Christiansborg har nedsat et ekspertudvalg, som nu gentænker vores arbejdsmiljøindsats.
Det er der også et meget akut behov for, for vi har udfordringer i forhold til dele af vores arbejdsmiljø – som det også er spørgeren bekendt.
Når det arbejde er færdiggjort, altså når ekspertudvalget afleverer deres forslag, som det jo er forventningen sker op mod sommerferien 2018, har vi jo netop også fundamentet for at sætte os ned og politisk se på, hvordan Arbejdstilsynet og dermed vores arbejdsmiljøindsats skal prioriteres i årene, der kommer.
Det vil jeg glæde mig til også at drøfte med Socialdemokratiet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-12-13:
Tak for det.
Det er jo glædeligt – i hvert fald for ministeren – hvis ministeren tror, at der kommer en finanslovsaftale.
Som hr. Leif Lahn Jensen jo glimrende beskriver, er resten af verden, alle dem uden for døren her, jo i total uvidenhed.
Og det er de jo bragt i, fordi et af regeringspartierne tilsyneladende ikke har i sinde, eller i hvert fald har meddelt, at de ikke vil stemme for finansloven, hvis der ikke er nogle andre ting, der også falder i hak.
Så i mellemtiden står vi med et andet problem.
Nu hører jeg ministeren sige, at bevillingen bliver rigtig fin.
Jeg har jo noteret mig, at over de senere år er det kun gået én vej i forhold til bevillingen til Arbejdstilsynet, og det er nedad.
Jeg har også hørt ministeren sige, at det da vil være glimrende, hvis man f.eks. får en ensartet bevilling.
Jeg har set to forskellige ting her.
Bevillingen går stadig væk nedad, og jeg kan overhovedet ikke se, at det, som ministeren selv giver udtryk for om en ensartet bevilling fremadrettet, er til at se i det forslag, der ligger.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Tak for det.
Men til at starte med kan man sige til Leif Lahn Jensen, at det er en god idé lige at trække lidt jysk frisk luft ned i maven og lade det cirkulere rundt; det skader aldrig.
Man kan være helt tryg ved, at regeringen stemmer for den finanslovsaftale – den faktisk rigtig gode finanslovsaftale – vi har indgået.
Så sidder vi selvfølgelig også nu og venter i spænding på, om alle de løfter, som Socialdemokratiet har givet, kommer som ændringsforslag.
Men den tid, den glæde.
Man kan glæde sig over, at der er en finanslovsaftale – det er godt for Danmark, og det er også godt for Arbejdstilsynet.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-13:
Men set udefra ser det bare ikke ud til, at det er statsministeren, der bestemmer i regeringen.
For det ser ud til, at Liberal Alliance og den del af regeringen ikke vil være med til at stemme for finansloven.
Så der er åbenbart andre end statsministeren, der bestemmer i regeringen.
Derfor spørger jeg igen: Hvad har Arbejdstilsynet at gøre godt med?
Skal de fyre, eller skal de ikke fyre?
Hvad har de af midler?
Det synes jeg sådan set er vigtigt at sende nogle signaler om som minister på området.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Lad mig starte med at sige, at mig bekendt har jeg ikke set nogen ministre sidde oppe i et træ endnu, og det tror jeg heller ikke jeg kommer til.
Men det kan jo være at spørgeren ser noget, jeg ikke har set.
Men jeg vil sige noget helt klart til spørgeren, for det er selvfølgelig klart, at hr. Leif Lahn Jensen ikke skal gå rundt og have det dårligt på den måde op mod jul.
Statsministeren har klart sagt, at regeringen naturligvis stemmer for finansloven, og dermed er der jo også skabt den sikkerhed, der er nødvendig, for at sikre, at Arbejdstilsynet også ved, hvordan deres økonomiske situation ser ud i 2018.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-13:
Jamen jeg vil sige, at jeg jo aldrig forventer det store, når en borgerlig regering kommer med en finanslov.
Men jeg blev utrolig meget skuffet, da jeg egentlig forventede, at man fjernede de besparelser, der var i forhold til Arbejdstilsynet.
Og jeg forventede især, at Dansk Folkeparti var bannerfører for at få fjernet de her besparelser.
Men det viser sig, at der jo kommer besparelser.
Det vil sige, at ja, der er klarhed nu.
Man kommer til at lave besparelser, og det skuffede mig utrolig dybt.
Men senere skete der noget, så al klarhed sådan set blev fjernet med et, for så er der jo dele af regeringen, der siger, at de ikke kan stemme for finansloven alligevel.
Det vil sige, at der jo er totalt kaos i regeringen, hvor det virkelig sejler ret meget.
Man ved egentlig ikke, om man har en finanslov eller ej, og det betyder, at Arbejdstilsynet egentlig ikke ved, om de har de midler, der skal til, for at gøre det, de gør hver dag.
De knokler alt, hvad de overhovedet kan, for at føre et ordentligt tilsyn derude og for at sørge for, at der er et ordentligt arbejdsmiljø ude i virksomhederne.
Arbejdstilsynet har haft en meget svær opgave, men lige nu står de der, og de aner ikke, hvad der er af midler, og hvad der ikke er af midler.
Hvis man skal forstå det sådan, at der er en finanslov, jamen så står den på besparelser, også lavet af Dansk Folkeparti.
Men vi har jo også dele af regeringen siddende oppe i et træ, og de ved ikke, om de vil stemme for finansloven eller ej.
Så jeg er bare nødt til at sige, at hvad søren skal Arbejdstilsynet regne med, for vi ved jo ikke engang, om vi har en finanslov.