runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2018-03-20:
Tak for det.
Jeg må jo sige, at jeg fuldt deler de bemærkninger, som et flertal af partierne er kommet med i deres betænkningsbidrag, nemlig at hvis man skulle støtte forslaget, som det ligger nu, og sådan som Enhedslisten har fremsat det, så vil Danmark komme i en situation, hvor man ikke kan arbejde for en indeksering af f.eks. børnechecken eller for nogle af de andre ting, som hr. Kenneth Kristensen Berth nævnte.
Og det er selvfølgelig ret interessant, at man på den ene side gerne vil have de muligheder, som et bredt flertal i Folketinget støtter, og så samtidig støtter et forslag, som man kan se går i den fuldstændig modsatte retning, hvis man læser det, som er foreslået af den organisation, der hedder EFS, og som hr. Kenneth Kristensen Berth så også fik læst op på engelsk og, tror jeg, derefter fik oversat til dansk.
Jeg må sige, at jeg fuldt og helt deler de betragtninger fra Dansk Folkeparti.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-03-20:
Jeg tror egentlig ikke, at arbejderne i EU – eller i hvert fald arbejderne i Danmark – er specielt interesserede i at bidrage til børnechecks til østarbejderes børn, som bor i Østeuropa, og som aldrig har set Danmark.
Jeg tror heller ikke, de er interessede i at bidrage med SU til østeuropæere eller andre europæere, der kommer hertil for at studere og så lige får et par timers arbejde og så kan få SU oveni.
Det tror jeg heller ikke at danske arbejdere er til.
Der må man bare sige, at hvis man ophøjer det her, som det ligger nu, til en del af traktaten, så er det det, man får.
Derfor kan vi ikke støtte det.
Christian Juhl (EL), 2018-03-20:
Det kunne jo være, fordi de har læst forslaget.
Det vil jeg tro.
Derfor mener jeg, at når vi snakker om grundlæggende rettigheder, kan man jo ikke afvise, at EU kan finde på skøre ting.
Altså, det er der vist bevis for; akademikere ville sige, at det var der evidens for.
Men det her forslag handler jo ikke om, hvad EU vil næste år; det handler om, hvad arbejderne i Europa gerne vil, og hvad vi gerne vil i de forskellige lande, hvor vi gerne vil give arbejderne og deres organisationer mulighed for at danne deres løn- og arbejdsforhold på frie og ordentlige vilkår, og hvor de ikke bliver begrænset af EU.
Det er det, det her handler om, og det er derfor, jeg synes, at det er ganske, ganske besynderligt, at DF bare står af.
Bent Bøgsted (DF), 2018-03-20:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag vedrører jo det psykiske arbejdsmiljø.
Det betyder utrolig meget ude på arbejdspladserne, at man har et godt psykisk arbejdsmiljø, at man ikke føler, at man hele tiden er presset og ikke tør sige noget om, hvad det er, der er årsagen, hvis man har nogle problemer.
Der har – som det også blev sagt af hr. Lennart Damsbo-Andersen – været stor diskussion om, hvordan man får problemerne frem ude på arbejdspladserne.
For vi skal huske på, at psykisk arbejdsmiljø jo ikke bare er noget, der har at gøre med forholdet imellem lønmodtagere og arbejdsgivere; det er lige så meget imellem kolleger indbyrdes, hvor det somme tider kan være meget værre.
Derfor er det også nødvendigt, at Arbejdstilsynet har mulighed for at tale med dem, der føler sig ramt, uden at der er andre, der kan høre det.
Det er det, det her lovforslag går ud på.
Metodeudvalget har arbejdet med det, men der er alligevel ikke rigtig nogen, der har fulgt de anbefalinger, der er kommet fra Metodeudvalget.
Derfor bliver der nu lavet en lovgivning, der betyder, at Arbejdstilsynet kan tage en snak med den enkelte lønmodtager, uden at der er andre, der hører det.
Men der er også mulighed for at tale sammen i grupper, hvis Arbejdstilsynet vil tale med en gruppe af medarbejdere.
Der skal jo også være mulighed for det, hvis der er en lønmodtager, der siger, at vedkommende ikke har lyst til at sidde og åbne op for sine problemer over for sine arbejdskolleger eller over for arbejdsgiveren, hvis nu det er en af kollegerne, der er problemet.
Så er det jo ikke lige sagen at sidde og snakke i sådan en gruppe.
Men Arbejdstilsynet kan så tale med den enkelte for sig selv og som sagt i grupperne også, uden at arbejdsgiverne hører, hvad der bliver sagt.
Vi ved godt, at der er utilfredshed med det, og vi ved også godt, at arbejdsgiverne gerne vil have, at de kan overvære det hele.
Men der skal være en vis rimelighed i det, for når man skal lukke op for sine inderste problemer, skal man kunne sidde stille og roligt over for Arbejdstilsynet uden at føle sig presset på nogen som helst måde.
Men altså, hvis Arbejdstilsynet sidder over for en gruppe, skal vi jo selvfølgelig også passe på, at det ikke bliver sådan, at det er Arbejdstilsynet, der ligesom giver dem svarene på, hvad de skal sige.
Det skal være noget, der kommer fra hjertet hos de berørte, og jeg går også ud fra, at det er sådan, det bliver.
Dansk Folkeparti synes, det er et godt forslag, og vi har heller ingen bemærkninger til den præcisering i loven, der med hensyn til midlerne til tværgående aktiviteter siger, at det skal være to eller flere branchefællesskaber eller Arbejdsmiljørådet, der skal have pengene.
Så vi kan i Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-03-20:
Jeg kan sige og bekræfte over for hr. Finn Sørensen, at jeg som beskæftigelsesminister jo altid er drevet af saglighed, så det vil mit svar også bære præg af.
Hans Andersen (V), 2018-03-20:
Tak for det, og tak til de forrige ordførere for at gennemgå lovforslagets detaljer.
Jeg kan sådan set gøre det forholdsvis kort, for jeg tror, vi alle kan se fornuften i at sikre klare rammer for Arbejdstilsynets beføjelser.
Det mener vi selvfølgelig også i Venstre, og derfor kan vi kun bakke op om det her lovforslag.
Vi må desværre erkende, at vi har en udfordring med særlig det psykiske arbejdsmiljø rundtomkring på landets arbejdspladser.
Derfor kan jeg kun se det fornuftige i, at vi sikrer mulighed for, at ansatte kan tale frit fra leveren med Arbejdstilsynets medarbejdere, uden at chefen lytter med, hvis det i øvrigt er arbejdsmiljøfagligt begrundet.
Så er det selvfølgelig vigtigt, at vi rammer en balance, hvor vi også husker arbejdsgiverne i det her, for de enkelte arbejdsgivere spiller selvfølgelig en nøglerolle i forhold til at løse udfordringen i arbejdsmiljøet, og derfor skal de selvfølgelig ikke sættes helt uden for døren.
Men jeg mener bestemt heller ikke, at vi gør det med det her lovforslag, for jeg synes, der er fundet en god balance, som også sikrer arbejdsgivernes rettigheder, og jeg er overbevist om, at arbejdsgiverne også i fremtiden vil spille en central rolle i forhold til at løse udfordringer med arbejdsmiljøet, og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-03-20:
Tak, formand.
Lovforslag nr. L 152 drejer sig om at indføre en ordning, som i højere grad sikrer, at ejere eller varige brugere af uforsikrede køretøjer også betaler for de skader, de selv forvolder.
Det gøres ved at indføre dagsgebyrer ved manglende betaling af ansvarsforsikringspræmie, dvs. på uforsikrede køretøjer.
Det handler også om at indrette ordningen på en måde, så det virker stærkt motiverende på de uforsikrede ejere eller varige brugere, ved at de gebyrer, de pålægges, hurtigt overstiger den forsikringspræmie, der skulle være betalt, og ved at sikre, at dagsgebyrerne tillægges udpantningsret.
Med den nuværende ordning dækkes skader forvoldt af uforsikrede køretøjer af garantifonden Dansk Forening for International Motorkøretøjsforsikring, DFIM, og det betyder i sidste ende, at udgifterne, i gennemsnit 45,1 mio. kr. om året, som Rasmus Prehn også lige nævnte, betales af de lovlydige køretøjsejere, som allerede har tegnet ansvarsforsikring.
Og når vi, som er lovlydige køretøjsejere, skal dække udgifterne, som er forvoldt af lovbryderne, så gør vi det via forhøjede forsikringspræmier.
Det er hverken ret eller rimeligt, at lovlydige borgere skal betale for de skader, de uforsikrede lovbrydere forvolder.
Med denne ordning retter vi op på det og sender regningen direkte til dem, der bryder loven.
Og med ordningen giver vi også tilladelse til, at dagsgebyrerne tillægges udpantningsret, på samme måde som præmier for ansvarsforsikringen er tillagt udpantningsret efter de gældende regler.
Med andre ord sikrer vi, at pengene kan indkræves på den ene eller den anden måde.
Fremover vil det således være ejerne eller brugerne af de uforsikrede køretøjer, som også betaler for de skader, de selv forvolder.
Derfor støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-03-20:
Tak for de bemærkninger, der er faldet her under førstebehandlingen af det her lovforslag, hvilket jo også meget fint illustrerer vanskeligheden ved den debat, som vi står over for.
Det er jo trods alt ikke hver dag, at opbakningen fra oppositionen næsten er større end fra regeringspartierne – det skylder man jo også at sige i det åbne rum.
Det er jo først og fremmest en balancegang i forhold til at sikre, at Arbejdstilsynet har de nødvendige beføjelser, men omvendt er det også en respekt for de arbejdsgivere, som jo, synes jeg, altid har en interesse i at sikre, at deres medarbejdere har et godt arbejdsmiljø, men hvor der desværre kan udvikle sig uhensigtsmæssig adfærd, som kræver, at man gør noget ved det.
Det gælder jo ikke mindst i forhold til det psykiske arbejdsmiljø, hvor man ikke umiddelbart kan se og observere problemerne på samme måde, som man kan i forhold til fysisk arbejdsmiljø.
Med en tydelig hjemmel til, at Arbejdstilsynet kan tale med de ansatte uden andres tilstedeværelse og til afholdelse af gruppesamtaler som dataindsamlingsmetode, skaber vi nogle klare rammer for tilsyn med det psykiske arbejdsmiljø.
For vi skal selvfølgelig både tilgodese arbejdsgivernes retssikkerhed, men også muligheden for at afdække arbejdsmiljøet på virksomheden.
Og det er jo lige præcis hele kernen af det lovforslag, der nu i dag bliver diskuteret.
Jeg synes, det er vigtigt, at parterne er med til at sætte rammer for indsatsen på det her område.
Endelig finder jeg det også vigtigt, at den usikkerhed, der er opstået, om grundlaget for Arbejdsmiljørådets tildeling af midler til partsindsatsen på arbejdsmiljøområdet fjernes med lovforslaget, ved at der bliver lavet en præcisering af de gældende bestemmelser.
Lad mig kvittere for nogle, synes jeg, på alle måder meget fine og nuancerede ordførertaler, som jo for alles vedkommende er endt med, at man støtter forslaget.
Og så må vi se på, hvordan udvalgsbehandlingen kan være med til at præcisere nogle af de, kan man sige, både bekymringer, men også nogle af de spørgsmål, som man kunne have i den forbindelse, og det vil jeg glæde mig til.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-20:
Jamen det er nu også min opfattelse, at der generelt er et godt arbejdsmiljø på de fleste arbejdspladser.
Selvfølgelig er der altid brodne kar, og selvfølgelig vil der altid være problemer rundtomkring, men sådan generelt at mistænkeliggøre virksomhederne og arbejdsgiverne er vi ikke med på.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-20:
Men så vil jeg egentlig bare spørge ordføreren, om han så ikke er enig i, at det bedste sådan set ville være, at arbejdsgiveren havde sørget for at have et arbejdsmiljø, der gjorde, at man slet ikke havde den her situation.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-20:
Jeg kan da selvfølgelig bekræfte, at det ikke er sådan, at der lægges op til, at der hele tiden skal holdes samtaler med medarbejdere, uden at arbejdsgiveren er til stede, men at det er under specielle forhold.
Men det ændrer ikke på mit synspunkt, altså at jeg hellere så, at man lod være med at have samtaler, uden at arbejdsgiveren var til stede.
Men det understreger jo, at der er muligheder for at lave værre lovforslag.
Og derfor kan den her afværgedagsorden, som regeringen har, med at prøve at fremsætte noget, som så kan repræsentere et kompromis mellem forskellige synspunkter, måske være meget klogt, for så undgår man noget, som er endnu værre set fra virksomhedernes synspunkt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-20:
Tak for det.
Allerførst vil jeg sige tak for og anerkende, at Konservative også støtter forslaget.
Som ordføreren kan høre, er det jo et bredt Folketing, der bakker op om det her.
Jeg skal bare lige have ordføreren til at bekræfte over for mig, at det her lovforslag rent faktisk gør nøjagtig det, som ordføreren selv efterlyser, netop at man starter med at have en samtale, hvor man er i samme rum og mødes.
Man skal faktisk starte med, når man kommer som konsulent, at have et møde med arbejdsgiveren og arbejdsmiljøorganisationen, og derefter kan man så gå i gang med sine sonderinger sammen med arbejdsgiveren eller dennes repræsentant.
Og det er først i det øjeblik, hvor konsulenten kan konstatere, at man ligesom ikke kan have fremdrift og der kan være tvivl om, om man når frem til det, som der er meningen med at man laver en undersøgelse, at man så må bede arbejdsgiverens repræsentant om at gå udenfor et øjeblik.
Jeg vil bare lige have ordføreren til at bekræfte det, altså at de ting, som ordføreren selv siger, rent faktisk er indeholdt i forslaget, og at det her jo i virkeligheden kun er om den lille del, der handler om situationen, når det ikke kan lade sig gøre.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-20:
Lovforslaget her er faktisk ret simpelt.
Det er ikke så meget, der bliver lavet om i lovgivningen, men primært er det, at Arbejdstilsynet får mulighed for at afholde samtaler med medarbejdere, uden at arbejdsgiveren er til stede.
Og det synes vi sådan set er en dårlig idé, fordi det kan give anledning til misforståelser, at der kan afholdes samtaler med medarbejdere, hvor arbejdsgiveren ikke kan høre, hvad der bliver sagt, og derved ikke har mulighed for at komme med indvendinger.
Så vi synes, de bedste samtaler må foregå, mens arbejdsgiveren er til stede, så man hører begge parter.
Det er jo fuldstændig, ligesom man kender det fra f.eks. en retssag.
Der sidder man også i det åbne og fortæller, hvordan man oplever tingene, så alle kan høre, hvad der bliver sagt, og kan komme med forskellige synsvinkler på det.
Regeringen har så valgt at fremsætte lovforslaget af frygt for, at dem, der ønsker at udvande arbejdsgivernes retsstilling endnu mere, ville komme med noget mere vidtgående, hvis ikke man gjorde det.
Det respekterer vi, den strategi kan der også være noget ræson i, og derfor skal vi selvfølgelig nok støtte lovforslaget her.
Men grundlæggende synes vi faktisk, at vi bevæger os i en uheldig retning.
Torsten Gejl (ALT), 2018-03-20:
Alternativet stemmer for forslaget.
Vi synes, det er klogt at indføre enkeltsamtaler og gruppesamtaler mellem Arbejdstilsynet og medarbejderne ude på virksomhederne, og vi synes også, det er en fin præcisering af muligheden for enkeltaktiviteter.
Så herfra er det bare et ja.
Laura Lindahl (LA), 2018-03-20:
Tak for det.
Med det her forslag vil man give lovhjemmel til, at Arbejdstilsynet kan afholde både individuelle samtaler og gruppesamtaler uden arbejdsgivers tilstedeværelse under tilsynsbesøg.
Denne lovhjemmel gives ud fra et ønske om at styrke kontrollen med det psykiske arbejdsmiljø.
Jeg synes, det er et rigtig dårligt forslag.
Jeg synes, Arbejdstilsynets kontrol er stukket helt af fra et ellers fornuftigt formål.
Det oprindelige formål, nemlig at beskytte arbejdstager imod alvorlige skader som følge af f.eks. mangel på udstyr eller dårlige procedurer, er vi meget langt forbi.
Fagbevægelsen og venstrefløjens nye kæphest, et bedre psykisk arbejdsmiljø, lyder på overfladen rigtig sympatisk, fordi vi jo alle sammen rigtig gerne vil gå rundt og have det dejligt på arbejdspladsen.
Men at vi skal have en statslig myndighed rendende rundt og sikre, at vi alle sammen har det godt på arbejdspladsen, er for mig at se meget formynderisk.
Det er også et udtryk for en dyb mistro til virksomheder, som om de har en selvstændig interesse i, at arbejdsmiljøet skulle være dårligt.
Vi kommer til at stemme for det her forslag, selv om vi isoleret set mener, at det trækker i den forkerte retning, men vi kommer til at stemme for, fordi vi er en del af regeringen.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-21:
Altså, hvis alle lande havde en registreringsafgift som den danske, hvor brændstoføkonomien var så afgørende for beskatningen, så ville jeg måske købe hr. Henning Hyllesteds påstand om, at nogen kunne finde på at manipulere med de her målinger, men Danmark er et af de små lande i Europa.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at store bilproducenter, der sælger biler i hele verden, vælger at lave forkerte målinger af brændstoføkonomien for at sælge lidt flere biler i Danmark.
Det er vi simpelt hen for lille et land til.
Men hvis det ikke lykkes, så er det jo værd at overveje.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-21:
Såfremt EU’s standardiserede test ikke rettes op og der fremover indrapporteres mere retvisende CO2-testresultater, hvorledes vil ministeren så sikre, at den danske stat ikke fortsat de facto går glip af flere milliarder i afgifter hvert eneste år?
Tak for ministerens redegørelse for de der tests.
Der er jo lige nøjagtig det problem ved også den nye test, at det stadig væk er en laboratorietest, ligesom den gamle var.
Nå, det er det ikke endt med.
Den rapport her, som jo bl.a. omtaler et måskeafgiftstab på 24 mia. kr. i perioden 2010-2016, siger også, at den nye metode, netop det med at lave en kobling mellem den gamle og den nye metode, kan reducere gabet i CO2-udledningen, dvs. brændstoføkonomien, men også at det stadig væk ikke vil være de rigtige tal, der opgives.
Når den her rapport har påpeget, at der måske er et tab på 24 mia. kr., men det er sådan set ligemeget, om det kun er 15 mia. kr., eller hvad det nu var, så kan jeg ikke helt forstå, at skatteministeren ikke er mere opsat på at få det rigtige billede og dermed også iværksætte nogle nationale muligheder – vi var lidt inde på det i det forrige spørgsmål – for at tjekke, om det virkelig er rigtigt, fordi det har så stor indflydelse i lige nøjagtig Danmark med den måde, vi har indrettet vores indregistreringssystem.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-21:
Tak for spørgsmålet.
Altså, EU har introduceret en ny metode til at måle bilers brændstoføkonomi.
Det er det, der hedder worldwide harmonized light vehicles test procedure, WLTP, altså en verdensomspændende harmoniseret letbilstestprocedure, som fremadrettet skal afløse den nuværende målemetode, som hedder NEDC-metoden.
Den forkortelse kan jeg ikke redegøre for, men det er så den, den nye målemetode skal afløse.
Og den nye metode er taget i brug for personbiler, der er blevet typegodkendt i EU fra den 1. september sidste år, og den vil blive indfaset de kommende år.
Frem mod 2020 vil forbrugerne have mulighed for at sammenligne bilernes målte brændstofforbrug mellem de to standarder, og herefter vil WLTP-metoden være fuldt indfaset.
Det er en metode, der udmærker sig ved, at den i højere grad afspejler reel kørsel i forhold til den nuværende metode.
Og skiftet mellem de to metoder synes jo altså at være udtryk for sund fornuft, og det er i øvrigt det, hr. Henning Hyllested efterspørger.
Derfor skal vi selvfølgelig også tage højde for den nye målemetode i det afgiftsregime, vi har, og hvis den nye målemetode giver anledning til skvulp i bilbeskatningen, vil jeg naturligvis drøfte det med de partier, der står bag aftalen, og se på, hvordan vi får neutraliseret de ændringer sådan, at det, vi har aftalt i forhold til bilbeskatning, også bliver gennemført.
Herunder – som hr. Henning Hyllested spørger ind til – at de penge, som vi får ind fra registreringsafgiften og har regnet med kommer ind, også kommer ind i de kommende år, når sådan en ny standardiseret testmetode bliver taget i brug.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-21:
Det går jo lidt på det samme: Såfremt EU’s standardiserede test ikke rettes op og der fremover ikke – der skal stå ikke – indrapporteres mere retvisende CO2-testresultater, hvorledes vil ministeren så sikre, at den danske stat ikke fortsat de facto går glip af flere milliarder i afgifter hvert eneste år?
Ja, men det bygger alligevel på nogle af de opgivelser, som bilproducenterne kommer med.
Her synes jeg jo altså, at problemet er, at de lande, som typegodkender, er de selv samme lande, som også er bilproducerende, eller som bilproducenterne befinder sig i, og det har jo vist sig, at den mekanisme er ikke god, det er ikke sundt, at der er den der kobling.
Det er derfor, at vi synes – og det vil jeg da gerne høre ministerens kommentar til – at en mulighed jo er, at man rent faktisk i Danmark laver nogle stikprøvekontroller.
De kunne udføres af Dansk Teknologisk Institut, eller DTU, eller hvem der nu kunne lave den slags ting, så man hele tiden selv, når man nu som land har baseret sit afgiftssystem på det her, har kontrol med, om der opgives korrekt.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-21:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg er enig med hr. Henning Hyllested i, at vi skal sørge for, at vi har sikret indtægterne, for staten tjener mange milliarder på registreringsafgiften og på bilbeskatningen.
Vi er et af de lande i verden, hvor vi – selv efter de sænkelser, regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti – betaler mest i bilbeskatning.
Og jeg er sikker på, at mange danskere synes, det er alt for meget, og godt kunne tænke sig, vi satte afgiften yderligere ned.
Men nu har vi lavet en aftale, som vi betragter som langtidsholdbar, og vi mener også, den tager højde for de udfordringer, der måtte komme.
Og hvis der skulle vise sig nye udfordringer, er jeg sikker på, at aftalepartierne vil være med til at rette lovgivningen til, så vi beskytter vores afgiftsprovenu, samtidig med at vi jo heller ikke kommer i en situation, hvor vi pludselig får mange flere milliarder ind end det, vi egentlig havde forestillet os.
For milliarderne kommer jo ikke fra bilproducenten.
De kommer jo fra de danskere, der køber en bil.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-21:
Om man gerne vil have pengene i kassen eller ej, okay, det kan vi skændes om eller være uenige om i lang tid.
Men vi er vel enige om, trods alt, at reglerne skal overholdes.
Og når man nu beviseligt har haft bilproducenter, som simpelt hen har løjet deres bilmodeller bedre rent brændstoføkonomisk og dermed også CO2-udledningsmæssigt, når man har løjet dem bedre, end de i virkeligheden er, så synes jeg jo, det vil være naturligt – ikke mindst som skatteminister, men i det hele taget – at man prøver at gardere sig imod, at det fortsat sker, og at man derfor kommer til at mangle penge i kassen.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-21:
Nu siger hr. Henning Hyllested, at jeg meget gerne vil have de her milliarder i kassen, men det vil jeg faktisk ikke.
Jeg vil gerne have, at alle betaler den skat, de skal, men regeringen har jo en aktiv dagsorden om at sænke beskatningen på biler.
Vi synes, biler skal være billigere, for at flere danskere kan have råd til en bil.
Den kollektive trafik fungerer jo fint i de større byer, men ude på landet, hvor jeg ved at hr. Henning Hyllested også har – hvis ikke sine rødder, så i hvert fald en stor viden om forholdene – kan det være svært, og der skal vi bruge bilerne. Så jeg har ikke noget ønske om at øge beskatningen, men jeg har naturligvis et ønske om at sørge for, at alle betaler den rigtige skat.
Vi har også tillid til, at man fremadrettet – selv om man må sige, der har været problemer bagudrettet – finder ud af at få testet på den rigtige måde, så det ikke er muligt at snyde.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-21:
Uanset de nye grænser for god brændstoføkonomi osv., som skatteministeren jo også henviser til, er de jo stadig væk afhængige af, at de oplysninger, som der foreligger på den enkelte bil, altså den enkelte bilmodel og biltype, er korrekte.
Vi har tidligere været inde omkring det her, og nu er der kommet en rapport, der påviser, at Danmarks tab kan være på helt op til 24 mia. kr. i perioden fra 2010 til 2016.
Det er jo ganske mange penge, som jeg vil tro at skatteministeren meget gerne ville have fingre i, hvis det var muligt.
Men det handler jo så også om det fremadrettede, og jeg vil spørge: Hvad er det, regeringen har gjort, og hvad gør man for at sikre sig, at de oplysninger, man nu får, altså de opgivelser, der nu kommer fra bilproducenterne, er korrekte?
Altså, hvad gør man som skatteminister for at sikre sig, at man rent faktisk får det provenu i kassen, som man er berettiget til, uanset at grænserne er blevet hævet?