runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2017-03-03:
Det er jeg glad for at ministeren har noteret sig.
Så vil jeg bare høre for det første: Mener ministeren, at det her bør ændres?
Det var sådan det, jeg opfattede i talen.
For det andet: Kan man ikke gøre det her uden at lave en SU-reform til flere milliarder?
Søren Pind (V), 2017-03-03:
Jeg forstår godt dele af oppositionens interesse i at splitte alle forhandlingsforløb op og bare løse tingene en for en, men jeg synes, at det er rimeligt, når der er tale om et forlig, som der jo er tale om på SU-området, at man ser tingene i en helhed, og hvor alle parter bliver hørt ordentligt og grundigt, og man får et rigtigt forhandlingsforløb.
Så det er årsagen.
Men jeg har noteret mig Folketingets utålmodighed.
Det behøver hr. Jacob Mark slet ikke at være bekymret for.
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Mulighederne for at tage en uddannelse for studerende med handicap skal ligesom for studerende uden handicap selvfølgelig være gode.
Derfor er det også vigtigt, at vi i Danmark arbejder for at sikre de bedst mulige rammer for, at en persons handicap ikke begrænser vedkommendes mulighed for at kunne uddanne sig, så langt evner og flid rækker.
Det er en vigtig debat.
I dag har mennesker med handicap på videregående uddannelser mulighed for at modtage et økonomisk tillæg til deres SU i form af et handicaptillæg.
Tillægget skal kompensere for, at handicappede kun i begrænset omfang kan påtage sig et erhvervsarbejde, mens de studerer.
Der er ingen tvivl om, at studerende i dag kun meget, meget sjældent kan opretholde det, vi kalder et fornuftigt levegrundlag, mens de læser, og samtidig have fuld fokus på deres studier.
Studerende med handicap har om muligt endnu større udfordringer med det.
Som det rigtigt er påpeget i bemærkningerne til beslutningsforslaget, er studerende med handicap på erhvervsuddannelser ikke omfattet af denne mulighed.
Der har været forskellige grunde til, at tillægget i sin tid har været udformet, som det er.
Ministeren har været inde på det.
Forslaget tager imidlertid fat på den rigtige problemstilling i den her sammenhæng, i og med at både videregående uddannelser og erhvervsuddannelser er kompetencegivende.
Der er brug for begge dele.
På den baggrund er det selvfølgelig også rimeligt at overveje, om det ikke er på tide at få udlignet den ulighed, der er i muligheden for, at studerende med handicap kan være omfattet af det her handicaptillæg.
Hvis man er indskrevet på en erhvervsuddannelse, skal man selvfølgelig sidestilles med personer med handicap, der læser på en videregående uddannelse.
Eksempelvis er der i dag adgang til specialpædagogisk støtte for personer med handicap både på ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Hvis jeg skal sammenfatte Socialdemokratiets indstilling til det her, vil jeg sige, at vi er utrolig positivt indstillet over for det materielle, beslutningsforslagets intention og baggrunden.
Forslaget kan dog ikke støttes fra vores side, fordi vi ikke mener, at finansieringsanvisningen er rimelig set ud fra beslutningsforslagets vinkel.
Det er ikke et spørgsmål, der skal håndteres gennem dette i Folketinget.
Det skal håndteres i forligskredsen.
Jeg vil selvfølgelig også, som man allerede har kunnet forstå på nogle af spørgerne i salen, opfordre til, at forslagsstillerne tager spørgsmålet op i den relevante forligskreds.
Der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiet vil gå konstruktivt og også positivt ind i en drøftelse af problematikken.
Jacob Mark (SF), 2017-03-03:
Tak for det.
Normalt er jeg ikke så optaget af processuelle spørgsmål i politik.
Jeg synes, at politikken er mere spændende, men det lader til, at vi alle sammen er enige om, i hvert fald hvad jeg hører, i et bredt flertal i SU-forligskredsen, at det her skal ændres, og at der skal ligestilles, sådan at erhvervsuddannelseselever også kan få et handicaptillæg til SU'en.
Sådan som jeg forstår processen for en SU-reform, er den udskudt til næste år, og vi ved jo så ikke, hvornår næste år den skal forhandles.
Det er så i øvrigt en reform til flere milliarder kroner, hvor det her koster 45 mio. kr. efter tilbageløb.
Ville det være smartere at gøre det nu?
Søren Pind (V), 2017-03-03:
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at det fremgår af det forlig, der er på SU-området, at de udgifter ikke må overstige 420 mio. kr., og gør de det, har forligspartierne forpligtet sig til at finde pengene inden for rammen.
Det er jo derfor, at vi skal snakke sammen, og det har jeg faktisk fuld tillid til at vi kan – og også finde løsninger.
Når grænsen er sat ved de 420 mio. kr., er det jo, fordi vi mener, at det er det, vi vil acceptere, og overskridelser skal vi forholde os til at gøre noget ved.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-03:
Tak for det.
Det er nok ikke en overraskelse, at vi i Dansk Folkeparti er sådan lidt utålmodige på det her punkt, for det er brændende nødvendigt hurtigst muligt at få flere faglærte.
Så det gør ikke noget, at ministeren kommer sådan lidt hurtigt i arbejdstøjet her.
I forhold til finansiering er ministeren lidt uenig.
Det, som jeg hører, er, at udgifterne til vandrende arbejdstagere er gået fra et niveau på 19 mio. kr. i udgifter i 2012 til nu et forventet niveau på 0,5 mia. kr. i år.
Så tænker ministeren ikke, at der er en mulighed for at finde nogle penge inden for det her område?
Jeg synes i hvert fald, at det lyder, som om det er gået helt amok med udgifterne på det her område, og jeg synes, at de handicappede på erhvervsuddannelserne ville have mere gavn af de her penge.
Søren Pind (V), 2017-03-03:
Så må synspunkterne jo stå deres prøve i de forhandlinger, og så må vi finde en løsning, som vi i øvrigt plejer at gøre.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-03:
Tak til ministeren for i hvert fald at imødekomme os lidt ved at sige, at ministeren vil se på det her i forbindelse med nogle kommende forhandlinger.
Nu er vi jo i Dansk Folkeparti meget optaget af, at flere skal tage en erhvervsuddannelse, og sådan som vi ser systemet i dag, må man jo sige, at hvis man er handicappet og tager en videregående uddannelse, kan man få et handicaptillæg, men det samme incitament er der ikke i forhold til at tage en erhvervsuddannelse.
Kan ministeren ikke godt se, at der er nogle forhold her, som vi på en eller anden måde bør ensrette, hvis vi også ønsker, at der skal komme flere faglærte?
For regeringen siger jo også selv, at Danmark har brug for flere faglærte.
Så hvordan vil ministeren imødekomme det?
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Vi kan godt lave noget brobygning her.
Det vil jeg godt være med til.
Vi vil gerne se det i en sammenhæng.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi får god tid i SU-forligskredsen til at få alle elementer på bordet og se alle fordele og ulemper ved de forskellige ting.
Men det kan jeg ikke på nogen måde stå her og sige.
Vi bliver nødt til at tage en grundig drøftelse af det set i sammenhæng med de andre elementer, som hele SU-fænomenet indeholder, når vi sidder i forligskredsen.
Jeg vil også gerne sige, som hr. Jacob Mark fra SF jo bl.a. sagde i sit spørgsmål: Kunne det ikke være sådan, at vi kunne komme i gang?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-03:
Det er helt kort, for jeg blev bare en lille smule usikker på, hvor meget af beslutningsforslaget ordføreren støtter.
Det er sådan af ren nysgerrighed: Så Enhedslisten bakker altså op om hele beslutningsforslaget, inklusive det forslag til finansiering, der ligger her?
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Socialdemokratiet går også op i, at vi får flere unge mennesker uddannet inden for den erhvervsrettede del af vores uddannelsessystem.
Det tror jeg at vi har sat flere initiativer i gang for i andre fora, og der håber jeg selvfølgelig, at Dansk Folkeparti vil støtte op om dem.
Det kan vi tage en anden gang, men det er utrolig vigtigt.
Vi står og mangler faglærte unge mennesker, og vi står også og mangler folk, der er midt i livet, som kan tage en videreuddannelse eller blive efteruddannet, således at de kan imødekomme de udfordringer, der er på arbejdsmarkedet.
Til det helt konkrete her vil jeg bare sige: Det skal tages i forligskredsen, og jeg vil gerne være med til at støtte en opfordring til ministeren om, at vi bliver inviteret, når det nu er, at ...
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-03:
Jeg er selvfølgelig glad for, at man vil bringe professionalisme ind i vores arbejde her i Folketinget.
Det er jeg kun glad for at man gør.
Inderst inde burde vi have løst det her for mange år siden.
Det er rigtig ærgerligt, at vi ikke har været opmærksomme på det før.
Derfor har vi jo også en dagsorden fra Dansk Folkepartis side, for også i erkendelse af, at vi mangler rigtig, rigtig mange faglærte, kunne vi godt tænke os at få det her på plads hurtigst muligt.
Har Mette Reissmann selv sådan en tidsfrist for, hvornår Socialdemokratiet ønsker at det her er kommet på plads?
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Socialdemokratiet ønsker også at gøre godt.
Det skal der ingen tvivl være om.
Jeg ønsker også personligt at gøre godt, også for studerende med handicap, og også for studerende, som generelt er på vores erhvervsuddannelser, også dem, som er der uden handicap.
Men jeg har faktisk også bare den tilgang, at når det kommer til økonomi, så tager jeg det meget alvorligt.
Jeg går faktisk til alle økonomiske forhandlinger med en stor grad af professionalisme, og jeg mener også, at man bedst gør det her ved at tage det over i forligskredsen, hvor det hører hjemme.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-03:
500 mio. kr., som man forventer at bruge på SU til vandrende arbejdstagere, er jo heller ikke håndører, vil jeg sige til fru Mette Reissmann.
Derfor synes jeg, at det jo er på sin plads, at man hurtigst muligt finder en løsning for de eksplosivt stigende udgifter, man har her, og får nogle udgifter til handicappede på erhvervsuddannelserne på plads i stedet for.
Er fru Mette Reissmann ikke enig i, at vi kunne gøre så meget godt, hvis vi rent faktisk sikrede det her handicaptillæg til handicappede på erhvervsuddannelserne, også for at sikre, at der er flere, der tager en erhvervsuddannelse?
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Med al respekt vil jeg igen bare med frygt for at gentage mig selv sige til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, at det er vigtigt, at tingene ses i sammenhæng.
Jeg synes faktisk, at det borger for en professionel indstilling til arbejdet og til forholdene, at man betragter tingene i sammenhæng og ikke begynder – og lad mig bare sige, at 45 mio. kr. ikke er håndører, men nu bruger jeg alligevel udtrykket – at dele håndører ud til et godt nok utrolig legitimt formål.
Søren Pind (V), 2017-03-03:
Jo, hvis behovene er nøjagtig de samme, så er det selvfølgelig rigtigt.
Men det, der jo er spørgsmålet, er, om de er det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-03:
Selv tak.
Det håber jeg også at vi kan.
Jeg synes faktisk, det er betimeligt og på sin plads, at Enhedslisten tager den her debat op.
Jeg oplever heller ikke, at det bare er for at have en polemisk debat.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi viser, at det her område er helt afsindig vigtigt for os som danske politikere, og at vi godt både vil kigges i kortene og få stillet de kritiske spørgsmål, for det er kun sådan, vi får mere kvalificerede beslutninger.
Det tror jeg at vi kan blive enige om er vigtigt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Jeg vil bare bekræfte, at det ikke har været vores intention at ramme noget omkring patenter.
Så tak for de positive ord, og jeg vil se frem til, at vi forhåbentlig lander noget med et bredt flertal.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-03:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi rigtig optaget af den her problemstilling om forskeres ytringsfrihed, vel grundlæggende om forskningens frihed.
Det er helt afgørende at sikre, at danske forskere både kan bedrive deres forskningsarbejde uden nogen som helst form for politisk indblanding, men selvfølgelig også, at de har deres fulde ytringsfrihed som alle andre.
Det burde være helt utilstedeligt i demokratier.
Det er bestemt også min opfattelse, at det er der bred enighed om her, heldigvis.
Vi vil have uafhængige universiteter i Danmark, uafhængige forskningsinstitutioner.
For det er faktisk universiteternes opgave at korrigere os som politikere.
Med deres forskere sikrer de institutioner jo, at politikere, virksomheder, meningsdannere, beslutningstagere og alle mulige andre ikke kan hævde, at noget er sandt, fordi det politisk eller på anden måde er opportunt.
Vores forskere, vores universiteter skal være garant for, at der er viden, som kan sige magten imod, når der er brug for det, også når vi synes, det er virkelig irriterende.
Den skal være fri, og den skal være aldeles uafhængig.
Der er flere, der har været inde på, at vi bare må erkende, at også i Danmark har vi haft vores problemer – det er ikke nogen, der kan måle sig med dem, som vi ser ude i verden nu, heldigvis, men det har vi.
Forløbet med landbrugspakken viste, at der er forskere, der har følt sig presset.
Så vi vil i Radikale Venstre meget gerne være med til at gøre det klart, at det ikke er acceptabelt, og at vi i Danmark er meget og forhåbentlig bredt optaget af – det er det, jeg hører – at sikre, at forskning kan bedrives helt og aldeles frit.
Angående de begrænsende klausuler har vi noteret os, at der heldigvis er foretaget ændringer i nogle af universiteternes egne procedurer efter sagen med landbrugspakken.
Det er jo godt.
Men vi vil også gerne være med til at se på, om der kan blive sendt et endnu tydeligere signal fra Folketinget.
Men det er mit indtryk fra Enhedslistens ordførers spørgsmål, at det absolut ikke er det, der er intentionen med forslaget.
Så jeg er overbevist om, at vi kan præcisere det og få det gjort klart i en udvalgsproces.
Jeg vil bakke op om, at vi gennemfører sådan en proces i udvalget, f.eks. ved at vedtage en beretning forhåbentlig med et bredt flertal på baggrund af den meget brede opbakning, jeg fornemmer her.
På baggrund af det tror jeg, det er rigtig vigtigt, at vi får tydeliggjort og sendt et meget klart signal fra Folketinget om, at i Danmark er forskningen fri og uafhængig.
Det synes jeg vi kunne have god gavn af.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Jeg bare gerne kvittere for den positive modtagelse.
Det åbner for nye perspektiver, når det gælder ordførerens idé, som jeg synes kunne være rigtig, rigtig interessant at kigge på.
Det, det handler om, er at sikre åbenhed, sikre gennemsigtighed, sikre, at flest mulige mennesker får lov til at kigge på det materiale, der ligger til grund for de beslutninger, vi træffer herinde, den lovgivning, vi vedtager, osv.
Det er jo en af grundpillerne i vores demokrati.
Jeg glæder mig til at arbejde videre med forslaget i udvalget for at belyse det aspekt, som ordføreren nævner.
Henrik Dahl (LA), 2017-03-03:
Jeg har selv været konsulent i, jeg tror, det er 15 år af min arbejdskarriere eller sådan noget, og jeg har faktisk nogle gange efterlyst en mekanisme som den, der bliver beskrevet, nemlig at man har en klient, som man synes voldfortolker de resultater, man har givet til klienten.
Jeg har ikke noget imod at diskutere, at vi laver en eller anden form for ordning, så man kan komme med indsigelser, men jeg kan bare ikke rigtig se, at det forslag, der ligger her, adresserer problemet.
En eller anden proces eller procedure, hvor man kan hejse et rødt flag, hvis man som konsulent synes, at man bliver voldfortolket, har jeg ikke noget imod.
Bruno Jerup (EL), 2017-03-03:
Jeg er nødt til så at tage fat i det en gang til for at spørge om noget: Ordføreren har sikkert helt ret i, at det er sådan, at når der andre steder i verden er nogle firmaer eller organisationer, der bestiller et eller andet, er det bestillingsarbejde, de beder om og får, og det betaler de for, og sådan er det, men er det rimeligt, at man, når vi nu snakker om ministerierne, når vi snakker om Folketinget, i sådan nogle sammenhænge har den samme præmis, nemlig at ministeriet kan bestille en rapport eller bede om at få løst en opgave, sætte mundkurv på producenter, konsulenten, kald det, hvad det er, og så efterfølgende fortælle noget andet til Folketinget?
Henrik Dahl (LA), 2017-03-03:
Det, jeg bare tror er nødvendigt, er måske at sikre nogle andre procedurer end de procedurer, vi har i dag, så Folketinget kan rekvirere de her oplysninger.
Henrik Dahl (LA), 2017-03-03:
Jeg har bedt om ordet, fordi OECD har udarbejdet et udkast til retningslinjer for samspillet mellem forskere og politikere.
Det er faktisk rigtig godt, og vi kunne måske – den kreds af ordførere, der er her – lave en studiekreds, hvor vi satte os ned og læste det her dokument.
Kunne jeg få ordførerens kommentarer til det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-03:
Det glæder jeg mig også til.
Mette Abildgaard (KF), 2017-03-03:
Vi deltager meget gerne i den videre debat om, hvorvidt mundkurven så at sige er blevet flyttet, for naturligvis skal vi kunne leve op til hensigten, nemlig at vi som folkevalgte skal have det bedste grundlag at træffe beslutninger på.
Det betyder også, at vi får fyldestgørende informationer fra forskerne.
Så den diskussion indgår vi gerne videre i, og vi hører selvfølgelig også gerne forskernes syn på den her sag.
Men vi er i udgangspunktet tilfredse med den oprydning, der allerede er i gang, og den revision af retningslinjerne, som vist sidst skete i 2010, så vidt jeg er oplyst, og som man er ved at se på nu.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Tak for det, og tak for den positive modtagelse.
Der er jo ingen tvivl om, at det, som ordføreren siger, meget præcist hegner det, vi gerne vil sætte ind over for, ind, nemlig at hvis forskere kan se, at det materiale, de har leveret i den forskningsbaserede myndighedsbetjening, ikke bliver præsenteret retvisende for Folketinget, så skal de have mulighed for at ytre sig og gøre de folkevalgte opmærksom på, at der er en skævhed her, som de skal kende, fordi det har konsekvenser for den lovgivning, de er ved at vedtage.
Der er det min frygt, at den mundkurv, som man har fjernet i kontrakterne, fordi den ikke var i overensstemmelse med loven, nu er rykket et andet sted hen.
Det håber jeg bare at Det Konservative Folkeparti vil være med til at kigge på sammen med os i udvalgsarbejdet, så vi sikrer, at lige præcis den mundkurv, der er så afgørende for vores arbejde herinde, bliver fjernet.
Mette Abildgaard (KF), 2017-03-03:
Tak for det.
Tak til Enhedslisten for at have fremsat det her beslutningsforslag og give os muligheden for at drøfte det her i dag.
Forskning udgør et ufattelig vigtigt element for alt det politiske arbejde, vi laver herinde, og for hele den demokratiske debat i Danmark.
I Danmark har vi som bekendt, og heldigvis for det, ytringsfrihed, og det gælder også forskerne.
Og som flere har været inde på tidligere, har man som forsker ovenikøbet ytringspligt – det tror jeg ikke der er så mange andre i det danske samfund der har.
De Konservative mener i den her sammenhæng, at det er vigtigt at understrege, som ministeren også var inde på i sin tale, at Folketinget altid skal have retvisende oplysninger til vores arbejde, og at forskere og andre, som leverer tal, materiale og resultater til Folketingets arbejde og beslutninger, ikke forhindres i at gøre Folketinget opmærksom på, hvis tal, materialer eller resultater ikke bliver præsenteret retvisende for Folketinget.
De skal altid have mulighed for at rette henvendelse til Folketinget, hvis de føler, at det, de har produceret, bliver udlagt i en forkert retning.
Men der er også helt særlige situationer, hvor der er grund til undtagelser for ytringsfriheden.
Det er der flere andre ordførere der har været inde på på talerstolen allerede.
Det kan gælde køb eller salg af ejendomme og aktiver, det kan gælde forhandlingsforløb i EU eller deslige.
Vi kommer ikke til at stemme for Enhedslistens beslutningsforslag, men vi ser frem til arbejdet med en beretning i udvalget.
Og så synes jeg, at Det Radikale Venstres ordfører, fru Sofie Carsten Nielsen, sagde det meget fint, i forhold til at det er rigtigt, at vi har haft udfordringer i Danmark, det har vi også kritiseret fra Det Konservative Folkepartis side, men set i det store billede og sammenlignet med udlandet, er det heldigvis små udfordringer.
Men der har været kontrakter, som ganske enkelt ikke har været gode nok, og derfor er vi meget glade for, at man er ved at kigge på de her retningslinjer over en bred kam og allerede har lavet et oprydningsarbejde på baggrund af nogle af de sager, der har været i Danmark.
Vi ser frem til den videre proces med det her beslutningsforslag.
Jacob Mark (SF), 2017-03-03:
Tak for det.
Og tak for forslaget, jeg synes, det er et ganske vigtigt forslag.
Det var ikke sådan et område, jeg vidste enormt meget om, inden jeg læste beslutningsforslaget, men man blev selvfølgelig mere opmærksom på området netop på baggrund af hele forløbet om landbrugspakken.
Det bør være en selvfølgelighed, at forskere har ytringsfrihed, at forskningen er fri, og at forskere kan fremlægge deres resultater på en måde, der er retvisende, ligesom jeg også mener, at det bør være en selvfølgelighed, at både offentligheden, men også Folketinget kan tilgå den information og de resultater, som man i forskningen er kommet frem til.
Det behøver selvfølgelig ikke være sådan, at det kun er den udøvende magt, der kan det.
Så da jeg læste forslaget i første omgang, tænkte jeg: Det synes jeg er en god idé.
Og sådan har jeg det egentlig også fortsat.
Nu har jeg så hørt lidt på debatten, både på ministerens tale og de forskellige ordførerindlæg, og jeg tænker – sådan som jeg lytter mig frem til – at der egentlig er bred enighed om, at det også bør være sådan, at det er en selvfølgelighed.
Ministeren nævner, at der kan være nogle utilsigtede konsekvenser ved det her forslag, og det synes jeg, man skal tage med i en udvalgsbehandling og sikre, at når vi får lavet en beretning, eller hvad vi end ender med, så er der taget højde for det.
Så nævner Enhedslistens egen ordfører sådan set også det her med, at problemet måske er rykket fra, at det ikke nødvendigvis er ministeriet, men universiteterne, som kan give forskerne en eller anden form for mundkurv på, og det synes jeg man skal undersøge videre.
Så det vil vi meget gerne arbejde videre med.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-03:
Hvorfor ikke tage det papir med i udvalgsarbejdet og se, om vi ikke kan blive inspireret til f.eks. en beretning i udvalget?
For det er jo rigtigt, at det er en fin streg.
Jeg synes, at det, der er det allervigtigste at få understreget, er, at politiske beslutningstagere ikke kan blande sig i forskningens udførelse.
Så er det jo rigtigt, at man kan spørge, hvornår forskere bliver politiske.
Der tror jeg at vi må være lidt mindre fintfølende og have lidt mere fingerspidsfornemmelse, for det er trods alt noget andet, for det er os politikere, der træffer de politiske beslutninger.
Men det er jo rigtigt, at der altid er en balance her.
Den kommer vi næppe til at kunne regulere, heldigvis, for den handler om en grundlæggende ytringsfrihed, men vi kan jo sende retningsgivende signaler og meget gerne med udgangspunkt i brede vedtagelser, som netop er videnfunderede OECD-rapporter.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-14:
Vi skal nok passe på med for meget kritik, for Putin og Rusland gør jo, som de vil.
Jeg vil ikke sige andet, end at hr. Søren Espersen står for det, som DF mener.
Rusland har jo gjort det, de har, og jeg kan ikke sige, hvad vi ellers skulle have stillet op.
Jeg synes ikke overhovedet, at det er i orden, at man krænker andre lande.
Det synes jeg kort sagt ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Tak for det.
Jeg er af den klare overbevisning, at man skal passe meget på med at få et våbenkapløb i Østersøen, og vi skal prøve, om vi ikke kan få en afspænding og ideelt set en nedrustning i en forhandlet aftale.
Men jeg anerkender samtidig fuldt ud, at de baltiske lande kan være bange for Rusland, ikke mindst af historiske grunde, og ikke mindst i lyset af den ulovlige annektering, som Rusland lavede af Krim.
Det fører mig så frem til mit spørgsmål, for med hensyn til annekteringen af Krim meldte udenrigsordfører hr. Søren Espersen jo ud, at det skulle man bare respektere, altså respektere den ulovlige besættelse fra Ruslands side af Krim.