runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jeg kan sige, at vi, umiddelbart efter at regeringen blev dannet og vi havde holdt åbning af det nye Folketing, havde møde i rigsfællesskabet, og der var det her faktisk en af de ting, vi diskuterede.
Der har vi lagt en plan, kan man sige,
Så vi fortsætter det arbejde, der var påbegyndt, før den nye regering tiltrådte, med det meget, meget klare sigte, at der er et ønske hos Færøerne, men i øvrigt også hos Grønland om at komme tættere på EU.
Det gælder på handelsområdet, men også på andre områder, og det arbejde fortsætter vi.
Anna Falkenberg (SP), 2023-02-07:
Tak for svaret.
Grunden til, jeg også spørger, er, at den makrel, der bliver spist her, faktisk ikke importeres fra Færøerne, og det bliver den jo ikke, fordi vi ikke har mulighed for at eksportere færdigproduceret makrel, som makrel i dåse er, til et EU-land.
Det var lidt derfor, jeg lavede den reference.
For at trække spørgsmålet lidt videre vil jeg sige, at jeg ved, at den forhenværende regering lavede et stort arbejde for at etablere en kontakt imellem EU og Færøerne, og at den nuværende også støtter Færøernes ønske om den her nye handelsaftale.
Men hvordan ser statsministeren at den videre proces skal være, altså hvis vi faktisk skal flytte det fra at være snak, en ambition og et ønske til faktisk at blive en realitet?
Hvad er det regeringens og statsministerens intention at gøre videre for at fremme det her formål?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jeg tror ikke, der er nogen i regeringen, der sådan forsøger at fralægge sig et ansvar på det her område med henvisning til EU, men når en minister bliver spurgt, hvad det er, der gør, at reglerne er, som de er, så skal vedkommende svare på det, og hvis svaret er EU-regulering, er det EU-regulering.
Det betyder ikke, at regeringen ikke i øvrigt vil samarbejde med de nordatlantiske mandater her i Folketinget og afsøge, om vi kan få det ændret.
Jeg synes ikke helt, at man kan angribe en minister for at svare på det faktuelle, altså på, hvorfor tingene er, som de er, men jeg vil da gerne have en større smidighed på det her område, og derfor bliver svaret nok også lidt som før, nemlig at det jo er skatteministeren, der er ressortansvarlig minister og ikke mig som statsminister.
Men jeg synes, det er en relevant problemstilling, og regeringens holdning er sådan mere generelt, at alt, hvad der måtte være af hindringer for, at vi har et godt, velfungerende, smidigt og hverdagsnært rigsfællesskab, vil vi altid gerne se om ikke vi kan udfordre og gøre noget ved.
Anna Falkenberg (SP), 2023-02-07:
Tak for svaret.
Jeg deler statsministerens betragtning om, at det er vigtigt at have Færøerne og Grønland med i alle beslutninger, der bliver truffet.
Det gælder både regeringerne, men også os nordatlantiske mandater, for det er her, mange af de beslutninger, der påvirker Færøerne og Grønland direkte, bliver truffet.
Så tak for det svar.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Sambandspartiet og jeg ønsker en fornyet handelsaftale med EU, således at Færøerne i højere grad kan eksportere færdigbehandlede madvarer som f.eks. færdigproduceret makrel til det europæiske marked.
Jeg kunne derfor tænke mig at høre, eftersom statsministeren også selv har givet udtryk for at kunne lide makrelmadder, hvad statsministeren mener nødvendigheden af en ny handelsaftale mellem Færøerne og EU er.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Tak, også for det spørgsmål.
Det er helt gensidigt; vi havde rigtig gode drøftelser på Marienborg, synes jeg, med alle fire nordatlantiske mandater.
Når vi skriver, som vi gør, i regeringsgrundlaget, er det jo for også at sende et meget, meget klart signal fra vores side om, at den ligeværdighed og den respekt, vi mener der skal være mellem de tre parter i rigsfællesskabet, er det, der skal gennemsyre vores samarbejde.
Et af de områder, hvor det er helt åbenbart, at vi har behov for et meget, meget tættere samarbejde, er jo forsvars-, udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
For verden flytter sig, krigen er kommet tilbage til vores eget kontinent.
Det har vi gjort med kontaktudvalget under den tidligere socialdemokratiske regering.
Det var et samarbejde, der fungerede rigtig godt, og det har vi bekræftet med hinanden at vi ønsker at fortsætte, selv om der nu er skiftet regeringer i alle tre lande og vælgerne har talt.
Så det er jo i virkeligheden en tilkendegivelse af, hvordan vi værdimæssigt som regering ser på rigsfællesskabet.
Anna Falkenberg (SP), 2023-02-07:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at takke statsministeren for de gode drøftelser, vi havde under regeringsforhandlingerne.
Jeg synes, det er vigtigt, at rigsfællesskabet fylder så meget i regeringsgrundlaget.
Det bekræftede statsministeren også med den indledende bemærkning, så tak for det.
I regeringsgrundlaget står der, at regeringen vil inddrage Færøerne og Grønland i beslutninger, der har konsekvenser for rigsfællesskabet.
Denne sætning mener jeg er meget central i forhold til vores videre arbejde.
Men vil statsministeren forsøge at uddybe, hvad hensigten er bag denne ordlyd, og hvordan man konkret vil udmønte denne rettesnor?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jeg tror jo i virkeligheden, at det vigtigste i den her sammenhæng er vores fælles opmærksomhed omkring det.
Og derfor er det rigtigt, hvad enten det er store forhindringer eller små forhindringer, at de ansvarlige ministre, for det vil være på forskellige områder, får det at vide og kan lave så målrettet en indsats som overhovedet muligt.
Så synes jeg jo helt generelt, at det er et ansvar for alle regeringens ministre, men også Folketinget, når vi lovgiver, at holde øje med, om det er noget, der kan have en negativ konsekvens for rigsfællesskabet, altså om der kan være noget, man ikke er opmærksom på, når man i øvrigt sidder og enten forbereder en lovgivning, vedtager en lovgivning eller følger op på en lovgivning.
Så vores fælles opmærksomhed tror jeg i virkeligheden er vores bedste våben, og der er i hvert fald et tilsagn fra regeringen om, at vi gerne vil være med til at løse de problemer, der er.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-02-07:
Så der bliver fulgt op herfra.
Noget andet, som vi ved statsministeren også er med til, er jo rigsmøderne, og her drøftes stort og småt.
Vi ved også, at listen med grænsehindringer desværre vokser sig længere og længere, fordi der bliver anmeldt flere og flere ting.
I regeringsgrundlaget har regeringen en målsætning om, at der skal skabes et tværgående overblik over det udestående lovarbejde og de grænsehindringer, der skal løses i fællesskab mellem Grønland, Danmark og Færøerne, men oplevelsen er, at der kommer flere og flere ting på listen – i virkeligheden hurtigere, end man får løst de ting, der er kommet på listen, altså de grænsehindringer.
Og i det her konkrete tilfælde kunne det jo godt være en oplysningskampagne sammen med toldvejledning.
Det kunne også godt være, at Danmark tog fat i EU for at finde en løsning på det her med frihandel.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Først og fremmest må I ikke sælge alle makrellerne til andre.
Vi vil også gerne have det i Danmark.
Nej, spøg til side.
Jeg tror aldrig, jeg har fået et spørgsmål om makrel i Folketingssalen, men jeg har godt nok fået det mange andre steder og er stadig væk fuld af forundring over, hvor mange danskere der ikke spiser makrel i tomat.
Men så er det godt, at vi har et rigsfællesskab, hvor man forstår værdien af den her spise.
Jeg er fuldstændig enig.
Vi har behov for at knytte Færøerne meget, meget tættere til EU, og det er vi i fuld gang med.
Det gælder på handelsområdet, men det gælder jo også i en række andre henseender.
Og så sent som i går havde jeg en videokonference med den svenske statsminister – Sverige er jo formandskabsland for EU lige nu – hvor vi også diskuterede det nye EU-format med samarbejde med flere lande og flere partnere til EU.
Så det er jeg meget, meget optaget af, ikke mindst på handelsområdet.
Af mange årsager har vi en interesse i at få koblet Færøerne meget, meget tættere på EU.
Så det er der fuld opbakning til i den danske regering.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-07:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ordføreren også nåede til det afsnit, der handlede om, at folk, der er syge eller fejler noget, og som af den grund får brug for tandbehandling, faktisk skal have det tilbudt gratis, tror jeg jeg hørte ordføreren sige – ellers kan ordføreren nemlig få lejlighed til at sige det lige om lidt.
Er det løberen, der får en meniskskade, der selv skal finansiere behandlingen af den, er det skiløberen, der har været på skiferie og kommer hjem med et brækket ben, der selv skal finansiere at få benet sat sammen igen, eller hvor går grænsen egentlig for det der personlige ansvar, når det handler om vores sundhed?
For vi er vel enige om, at dårlige tænder også får konsekvenser for folks helbred i almindelighed.
Så hvor går grænsen egentlig for Liberal Alliance i forhold til brugerbetaling på sundhed?
Louise Brown (LA), 2023-02-07:
Jamen grænsen går her ved tænderne.
Vi kan selv tage ansvar for vores tænder.
Vi kan ikke altid selv tage ansvar for, hvordan vores knoglebygning er.
Så så længe man kan gøre noget ved sin tandbehandling og sin egen tandhygiejne, skal man også gøre det i vores optik.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-07:
Der er da utrolig stor forskel på, hvad det er for nogle tænder, folk har.
Der er faktisk lige så stor forskel på vores tandstruktur, som der er forskel på vores knoglestruktur.
Så hvad er det, der er årsagen til, at tænderne skal vi selv finansiere, hvis det er sådan, at de går i stykker, men ikke benene, og mener ordføreren vitterlig, at hvis det var sådan, at det var fuldstændig gratis, ville vi rende til tandlægen hele tiden?
Louise Brown (LA), 2023-02-07:
Jeg mener, at vi er nødt til at sætte et loft, som jeg siger.
Altså, hvis vi gør det helt gratis eller skatteyderbetalt for alle at kunne gå til tandlægen, hvor er grænsen så?
Hvordan skal vi kontrollere det, så pengene ikke bare fosser ud af systemet?
Så derfor synes jeg, at det er en forkert måde at gøre det på.
Og i henhold til tænderne er det jo, som vi også siger, sådan, at hvis man er født med noget kronisk, der gør, at man har dårlige tænder, skal man selvfølgelig have hjælpen.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg hørte jo en utrolig positiv åbning i ordførerens tale, for ordføreren siger, at man ligesom skal sammenstille det med, hvordan det er i sundhedsvæsenet generelt, og at der bliver man behandlet, hvis man bliver syg.
Så jeg skal bare høre, om jeg skal forstå det sådan, at hvis det er sådan, at man går til tandlægen og passer sine halvårlige eller årlige forebyggende besøg ved tandlægen, og at hvis der så kommer tilstødende komplikationer, som kræver en form for behandling, fordi man har fået en tandsygdom, så er det Liberal Alliances opfattelse, at så skal det naturligvis være vederlagsfrit, ligesom det er i det øvrige sundhedsvæsen.
Louise Brown (LA), 2023-02-07:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det skal ikke være vederlagsfrit, hvis det handler om, at det er, fordi man ikke selv har passet ordentligt på sine tænder.
Hvis man børster sine tænder og sørger for at have en ordentlig tandhygiejne, bør det heller ikke være nødvendigt at få en ekstra behandling senere hen.
Og som jeg siger: Sundhedsvæsenet behandler syge borgere, ikke raske borgere.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Men der er jo også folk, der får en tandsygdom, uden at det er selvforskyldt.
Altså, ordføreren eller jeg eller andre kan sagtens gå til tandlægen regelmæssigt og alligevel opleve at få paradentose.
Man kan opleve, at man får huller i tænderne.
Man kan opleve, at man falder, slår sig og knækker en tand.
Der er der jo en forskel på, hvordan man bliver behandlet, hvis det sker i tanden, i forhold til hvis det sker på næsen eller på fingeren.
Så er ordføreren ikke enig i, at det ikke er al tandsygdom, som er selvforskyldt, men at man rent faktisk godt kan få en tandsygdom, uden at det er noget, man selv er skyld i?
Louise Brown (LA), 2023-02-07:
Jo, og i vores 2030-plan dækker vores forslag til behandling også ulykke.
Paradentose kommer jo også, hvis man ikke er ordentlig ved sine tænder, hvis man ikke sørger for at få renset sine tænder osv.
Det har jeg da i hvert fald fået at vide af min egen tandlæge og er derfor opmærksom på det.
Man skal have hjælp, hvis man har en tandsygdom, som man ikke er herre over er kommet til en.
Louise Brown (LA), 2023-02-07:
Tak for det.
Jeg kom bare lige til at tænke på et tænkt eksempel: Der er en fin middag hjemme i min stue, og der er stearinlys på bordet, og jeg skal lige række noget vand til gæsten overfor, og der kommer til at gå ild i mit hår, og det bliver helt kort og grimt, og jeg bliver nødt til at gå til frisøren.
Hvem skal betale det?
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Nej, det er, fordi vi faktisk ikke ved det.
Det er formentlig meget, meget store summer, i og med at det er en meget, meget lang række meget, meget alvorlige sygdomme.
Nu koster en hospitalsindlæggelse 20.000-30.000 kr. om dagen.
Det er derfor, jeg er meget opmærksom på, om vi måske kunne finde nogle afledte besparelser der til at lave en type forfinansiering af gratis tandpleje.
Louise Brown (LA), 2023-02-07:
Tak, formand, og tak for ordet.
Det er, fordi det for mig handler om et personligt ansvar.
Som et liberalt menneske har jeg den grundholdning, at mennesker som udgangspunkt er stærke individer, der kan tage ansvar for deres eget liv.
Staten ikke til for at sikre, at alle borgere lever et bekymringsfrit liv uden modgang.
Staten skal være der, når alt andet svigter.
Det er, når det personlige overskud er brugt op, og når de nære relationer ikke kan træde til, at staten skal gribe os, så vi ikke falder for dybt.
Men at man som et voksen sundt menneske har et ansvar for noget så basalt som sin egen tandhygiejne, burde simpelt hen ikke være et kontroversielt synspunkt.
Et argument, som også forslagsstillerne bag forslaget bruger, er, at alt for mange mennesker ikke kommer til tandlægen, fordi det er for dyrt, og at det ville have en forebyggende effekt, hvis vi gjorde det skatteyderbetalt, fordi flere så ville komme til tandlæge, og at man derved så ville kunne forebygge en række tandsygdomme senere i livet.
Og det er der sikkert en pointe i.
Men udgangspunktet i det danske sundhedsvæsen er, at staten træder til med sundhedsydelser til syge borgere.
Vi betaler jo heller ikke et fitnessabonnement til alle danskere, fordi det ville kunne forhindre nogle i at blive overvægtige.
Jeg frygter, at det her kan blive en glidebane, hvis vi på den her måde åbner for at betale for den her type sundhedsydelser for sunde og raske borgere.
Er det virkelig skatteyderne, der skal betale for en tandrensning til en helt rask borger?
Det mener jeg ikke.
En stor del af de mennesker er i dag overladt med regningen selv.
Ja, der er selvfølgelig mulighed for at søge alle mulige tilskudsordninger, som er målrettet borgere med meget specifikke sygdomme, og i Liberal Alliance vil vi gerne styrke de borgeres rettigheder.
Derfor har vi i årevis talt for, at hvis du har en kronisk sygdom, som gør, at du har brug for tandlægebehandling, så skal det finansieres via staten.
Vi har sågar afsat knap 1 mia. kr. til det i vores 2035-plan, fuldt finansieret.
Ud over at jeg mener, at det ville være at tage det personlige ansvar fra folk, så ville et forslag som det her også kunne blive uoverskuelig dyrt.
Med det her forslag ville man jo udskrive en blankocheck, hvis ikke man sætter et loft over, hvor ofte man må gå til tandlægen.
Kunne man forestille sig, at staten skulle betale for en borger, der går til tandlægen for at få lavet en tandrensning hver anden måned?
Sætter man derimod et loft over tandlægebesøg, opnår man så egentlig den ønskede effekt om at få flere til at gå til tandlægen?
Jeg har svært ved at se, hvor de her penge skal komme fra.
Hvis man nu sad i regering, kunne man jo fjerne en helligdag eller to, men jeg hører, at regeringen heller ikke går ind for at finansiere det her forslag.
Det ville nok også være lidt for upopulært, selv for den regering.
Så Liberal Alliance kommer altså til at stemme nej til beslutningsforslaget, fordi vi mener, at tandhygiejne er et personligt ansvar – det er ikke statens – og fordi det ville være ekstremt vanskeligt at finde finansiering til det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-07:
Nu står vi med et borgerforslag, hvor det foreslås at indføre vederlagsfri tandpleje og tandbehandling i Danmark.
Jeg kan jo sådan set godt forstå, når man kigger på systemet udefra, at man kan undre sig over, hvorfor det er gratis at gå til lægen, og hvorfor det koster at gå til tandlægen.
Det tror jeg vi alle sammen synes der er en eller anden form for manglende logik i; men der er jo en historik bag det.
Udfordringen er selvfølgelig, at det koster rigtig, rigtig mange penge, hvis vi skal gennemføre det her.
Som udgangspunkt er vi i Danmarksdemokraterne i og for sig sympatisk indstillet over for, at tandbehandling bør ske på lige fod med anden behandling.
Det er sympatisk og hensigtsmæssigt og kan være med til at skabe en større lighed i tandsundhed, men der er jo altså også de omkostninger, der ligger i det.
Når det er sagt, er der grupper af udsatte borgere, som det kan være meningsfyldt at tage bedre hånd om, end vi gør i dag, og det kan være meningsfyldt at se, om vi kan forebygge sygdomme og fremme tandsundhed bedre.
Det kan være socialt udsatte, ældre mennesker med demens, og samtidig er det relevant, at flere unge kommer hyppigere til tandlæge.
Her er der allerede taget initiativer, så f.eks. 18-21-årige omfattes af vederlagsfrie tilbud i den kommunale børne- og ungdomstandpleje, ligesom der også er ordninger, der understøtter, at de mest udsatte borgere, f.eks. hjemløse, kan komme til tandlæge uden beregning.
Vi vil selvfølgelig gerne være med til at se på, om der er steder, hvor vi kan justere, og om der er steder, hvor vi kan sige at vi kan gøre det bedre.
Men omvendt vil jeg også sige, at jeg ikke tror, at der er nogen af os, der er til stede her i dag, der ikke godt selv kan betale for at gå til tandlæge.
Så derfor er vi nødt til at starte et sted, hvor vi må sige: Her er det virkelig nødvendigt, her er der virkelig noget, der skal gøres.
Samtidig kan man så også sige, at vi lige nu har en helt grundlæggende udfordring med at skaffe tandlæger nok.
Det er så en helt anden problemstilling, og det oplevede jeg hjemme i min egen kommune i går.
Vi har i lang, lang tid desperat forsøgt at få en reel tandlæge til børne- og ungetandplejen – det kan ikke lade sig gøre.
Der er ikke nogen tandlæger med en passende uddannelse, der er interesseret i det.
Så der er selvfølgelig også en udfordring dér, der skal løses.
Men helt grundlæggende vil vi selvfølgelig gerne være med til at se på, om vi kan sikre en bedre tandbehandling med fokus på dem, der mest trænger til det.
I forhold til det her konkrete forslag kan vi ikke stemme for det, fordi vi ikke kan se finansieringen for os.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-07:
Jeg vil meget gerne gå ind i en dialog med spørgeren.
Hvis vi kan dokumentere, at det samfundsøkonomisk er godt, altså at vi rent faktisk kan skaffe nogle penge ved at bruge nogle penge, så er vi jo altid klar og vil også meget gerne invitere ind på mit kontor til en konstruktiv dialog om de her ting.
Hvis man nu skal være realistisk, kan det godt være, at nogle af pengene kan komme hjem, men det er nok svært at forestille sig, at det en til en er en overskudsforretning, og at der ikke skal findes nogen finansiering, hvis man vil gøre noget ekstra på det område.
For heldigvis bliver tandsundheden trods alt bedre, og langt de fleste kommer jo til tandlægen.
Men jeg vil meget gerne have en dialog med spørgeren om det.
Monika Rubin (M), 2023-02-07:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til de borgere, som har stillet det her borgerforslag.
Derfor skal der også lyde en særlig tak til de partier, som i sin tid tog idéen med ind på Christiansborg.
I forhold til det konkrete borgerforslag vil jeg sige, at det ikke er første gang, som vi også hørte, at man i den her forsamling skal tage stilling til, hvorvidt vi i Danmark skal have skattebetalt tandlæge.
Vi har haft lignende borgerforslag til afstemning to gange tidligere, og det kan jeg faktisk godt forstå.
Jeg kan godt forstå, at det kan forekomme ulogisk, at noget sundhed er såkaldt gratis, hvor andet ikke er, for tænder er også en del af kroppen; tænder er også sundhed.
Men i dag forholder det sig sådan, at når vi skal til tandlægen, må vi have pengepungen frem.
Jeg mener derfor, at forslaget, vi behandler i dag, er sympatisk, og jeg har fuld forståelse for, at over 50.000 danskere støtter borgerforslaget – og nu for tredje gang.
For det forholder sig sådan, at der er ulighed i sundhed, når det kommer til tandsundhed, og det, selv om vi ser en løbende forbedring på området.
Det mener jeg vi politisk skal vedblive med at have fokus på hvordan vi mindsker, altså ulighed i sundhed generelt, ikke kun i tandsundhed.
Men selv om det skulle blive såkaldt gratis for den enkelte borger at gå til tandlæge med det her forslag, vil regningen jo ikke være gratis.
En regning på mange milliarder kroner årligt vil lande i det offentlige.
Så vores »men« i forhold til det her sympatiske forslag består i al sin enkelhed i fraværet af finansiering af forslaget, for hvor skal vi finde pengene?
Moderaterne kan på den baggrund ikke støtte forslaget, men vi vil se frem til sammen med resten af regeringen at se på, om der kan laves en ny model for tandplejen, og jeg vil se frem til en fortsat samtale om tandsundhed i Sundhedsudvalget med jer andre.
Og som en sidste bemærkning vil jeg gerne understrege, hvor vigtigt det er, at vi har en løbende debat om danskernes sundhed, og opfordre til, at den fortsætter, og jeg sætter derfor pris på det her forslag.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Noget af argumentationen var jo næsten et ekko af de tidligere taler, nemlig at det er et sympatisk forslag, men at vi desværre ikke har råd.
Så jeg vil bare gerne spørge ordføreren: Er Moderaterne villige til gradvis at afskaffe egenbetalingen på tandlægebehandling, på receptpligtig medicin og på lægehenviste ydelser?
Og lad os bare starte med tandlægebehandling, altså med tandsundhed, for som ordføreren selv siger, er der jo en klart forebyggende effekt i forhold til det – det betyder noget i forhold til at mindske ulighed i sundhed.
Det er altså intentioner, som ordføreren selv tilkendegiver at Moderaterne også har.
Vil det også afspejles i den konkrete politik, at man er villig til at finde midler til at afskaffe egenbetalingen, hvis ikke i ét hug, så i det mindste gradvis?
Monika Rubin (M), 2023-02-07:
Mange tak for spørgsmålet.
Nu er det sådan, at ulighed i sundhed jo faktisk ikke kun er noget, vi kan gøre noget ved i sundhedsvæsenet.
Det handler også om vores socialpolitik, det handler om skolepolitikken, og det handler om børnehaverne.
Så generelt vil vi i Moderaterne rigtig gerne have fokus på ulighed i sundhed på tværs af sektorer og altså ikke kun i sundhedsvæsenet.
Det her forslag og også mange af de andre forslag, som Enhedslisten kommer med, er jo desværre noget, der koster rigtig mange penge.
Og lige nu kan jeg ikke se, hvor vi kan finde de penge – hvor vi kan finde den finansiering.
Men jeg vil helt klart gerne være i løbende dialog om, hvordan vi kan bedre det i forhold til ulighed i sundhed.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Jamen jeg forstår simpelt hen ikke, at man kan sige, at man kan finde 7 mia. kr. til at give skattelettelser, og så samtidig sige, at man ikke kan finde penge til at nedbringe ulighed i sundhed.
Altså, i de beregninger, vi har fået, på, hvad det koster med vederlagsfri tandlægebehandling, har man jo netop ikke indregnet de positive effekter af den forebyggende indsats.
Det er i hvert fald et rimelig kvalificeret bud på det.
Så er det virkelig ordførerens opfattelse, at bare det at begynde en udfasning af egenbetalingen på sundhedsydelser kan man simpelt hen ikke finde midler til?