runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-23:
Altså, nu har Enhedslisten ikke eksisteret før 1989, og jeg er født i 1983.
Men jeg må da i hvert fald sige, at den begejstring, som hr. Søren Espersen udtrykte i forhold til Ronald Reagan, på ingen måde er noget, jeg deler.
Han havde jo den lidt akavede fornøjelse af at blive dømt for statsterrorisme, eksempelvis i forhold til Iran-Contra-affæren og minering i forhold til Nicaragua.
Så der er en masse ting, man kan kritisere, ligesom han ødelagde velfærdssystemet, altså den smule, der var, i USA.
Men når jeg nævnte Roosevelt før, var det jo, fordi det var der, han lagde nogle planer, som heldigvis blev ført ud i livet, og som stod i stor kontrast til de uhyrligheder, som Stalin havde planlagt, og den sådan koloniale tilgang, som Churchill eksempelvis havde.
Nicolai Wammen (S), 2017-03-23:
Tak for det, og også tak til udenrigsministeren.
Jeg er enig i, at det har været en god debat, der klart har markeret, at der er et bredt flertal i det danske Folketing bag et stærkt transatlantisk forhold, men også at vi har nogle klare bekymringer i forhold til dele af den amerikanske politik.
Når det undrer mig, er det på baggrund af det møde, der var i Baden-Baden, hvor den amerikanske finansminister jo klart forhindrede en vedtagelse, og det må man vel sige er en konkret handling.
Så jeg vil blot høre, om det var en fortalelse fra udenrigsministerens side, eller om det er regeringens holdning, at der ikke er sket noget konkret i forhold til frihandel, der trækker i den forkerte retning fra amerikansk side.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-23:
Nej, det vil jeg selvfølgelig medgive.
Den er taget af bordet, og så skal den på bordet igen, og så skal vi se, hvor det så lander.
Det skal forstås på den måde.
Nicolai Wammen (S), 2017-03-23:
Tak for det.
Jeg opfatter svaret som en opbakning til finansministerens citat, og det synes jeg er fint, for det er en vigtig sag at få formidlet til vores amerikanske venner.
Jeg hørte så også statsministeren sige, at når det gælder frihandel, gælder det om – og det er frit citeret – at sætte den her dagsorden over for de mennesker, man møder alle relevante steder.
Nu er det jo så en meget relevant herre, som statsministeren møder i næste uge.
Jeg tror hurtigt, at man med de udtalelser, der er kommet fra Donald Trump i de seneste mange måneder, vil kunne lave en lang smørrebrødsseddel over, hvad man kunne have af bekymringer, man kunne rejse over for præsidenten.
Jeg vil blot spørge, om de to ting, som et bredt flertal her i Folketinget altså vedtager, er noget, vi lægger særlig vægt på, er bekymringer, som statsministeren vil rejse over for den amerikanske præsident, når de mødes i næste uge.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-23:
Tak for det.
For det er sådan set, for nu at sige det på jysk, ikke så dårligt endda, at vi har fået en mulighed for at få det her møde i næste uge i en situation, hvor indtil videre kun tre europæiske ledere har besøgt Det Hvide Hus.
Og det er jo sådan set en positiv måde at komme ind i den debat med den amerikanske præsident på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-23:
Tak til formanden.
Det er ikke første gang, at Villumsen og Wammen forveksles, men lytter man til det politiske indhold, vil man høre, at det kan variere ganske meget; så bliver man sikkert klar over forskellen.
Når jeg har skrevet mig på spørgerlisten her i dag, er det for at stille et spørgsmål til statsministeren angående det kommende møde i næste uge.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-23:
Tak for det.
Nu er mødet i næste uge blevet endelig bekræftet af Det Hvide Hus i dag, og det er jo så under planlægning.
Jeg bliver nødt til at sige helt åbent, at med tanke på den tid, der vil være til rådighed, kan jeg jo ikke stå her og binde mig til en specifik dagsorden.
Jeg kan sige, at jeg ønsker at være fuldstændig loyal over for det, der er min egen politik, og som så heldigvis også er en politik, der er funderet i et bredt flertal i Folketinget, og formidle den politik bedst muligt i situationen.
Jeg er nødt til at svare på den måde.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-23:
Tak for det.
Det er jo helt korrekt, at det forslag til vedtagelse, som kommer til at opnå flertal, lige præcis ikke har en bekymring eller kritik af den amerikanske præsidents position i forhold til kvinders rettigheder med.
Men fra en lang række partier – både fra Enhedslisten, men også fra Socialdemokratiet og De Radikale – har der jo i løbet af debatten i dag lydt en opfordring til at tage det med, så jeg vil bare opfordre statsministeren til at overveje, om ikke den bekymring kan blive taget med til mødet i Det Hvide Hus.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-23:
Jeg svarede bestemt ikke på spørgsmålet på en sådan måde, at man kan tolke, at jeg ikke overvejer at gøre det, og jeg anerkender heller ikke, at regeringens fulde politik kan udlæses af det her forslag til vedtagelse.
Der står, som hr. Nicolai Wammen også påpegede det, bl.a. – og man kan jo se det på regeringens hele ageren – hvor vi står i den her sag.
Altså, den danske udviklingsminister var blandt initiativtagerne til et konkret projekt, der handlede om at rejse penge.
Der er en konkret bevilling fra Danmark i relation til det spørgsmål, hr. Nikolaj Villumsen fremhæver.
Derfor deler vi – altså regeringen og Enhedslisten – på det her punkt politik.
Mit svar var, at det er min ambition med den tid, der er til rådighed for mig under mødet med den amerikanske præsident, at formidle så meget af regeringens – og i det her tilfælde er det altså med opbakning i Folketinget – politik som overhovedet muligt.
Og jeg tror, det ville være uhensigtsmæssigt, hvis det baserede sig på, at det var Enhedslistens ærede folketingsmedlem eller det bagvedliggende sekretariat, der skulle udarbejde mine talesedler.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Skal jeg så som minimum forstå det sådan i forhold til hr. Holger K. Nielsens indledende ordførertale, at såfremt det fortsat bliver sådan, at man kan sende uledsagede flygtningebørn tilbage, væk igen – modsat det, der gælder i dag, hvor man ikke kan gøre det, heller ikke under Dublinforordningen – så vil SF ikke stemme for?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-23:
Tak for det.
Man kan også vende citatet om og sige, at Danmark har en stærk interesse i, at frihandel fremmes.
Det betyder, at alle tendenser til tilbageslag ikke er af det gode, og alle manglende fremskridt i international frihandel er heller ikke af det gode, altså det er grundsynspunktet.
Derfor er jeg jo også bekymret ved, at der med den rollefordeling, vi nu har, Europa og USA, ikke på nogen overskuelig måde kommer fremskridt i TTIP, og jeg har også taget ned med bekymring, at det ikke lykkedes på G20-topmødet at omfavne den her dagsorden.
Så jeg deler jo det grundsynspunkt.
Jeg mener, at det er vores opgave så at sætte den dagsorden så stærkt, som vi overhovedet kan, alle relevante steder.
Det gælder i forhold til vores amerikanske venner i forhold til at prøve at formidle det synspunkt, at verden bliver rigere og ikke fattigere af at samhandle.
Danmark er et levende bevis på det.
Men det handler selvfølgelig også om, at man andre steder, hvor man så kan fremme det, og der er EU jo en meget relevant ramme, fremmer det synspunkt.
Det er jo sådan set også det, der er baggrunden for, at der i kredsen af europæiske regeringsledere er sendt et signal, topmøde efter topmøde på det seneste og formentlig og forhåbentlig også vil blive gjort det i Rom her i weekenden om, at vi skal accelerere de forhandlinger, der allerede er i gang, bl.a. med Japan.
Nicolai Wammen (S), 2017-03-23:
Tak for det.
Spørgsmålet ville nok være lidt anderledes fra min navnebror bag mig her.
Til statsministeren vil jeg sige tak for de venlige bemærkninger.
Noget af det, vi jo har talt en del om i dag, er frihandel, og også det møde, der fandt sted i Baden-Baden, hvor den amerikanske finansminister blokerede for, at der kunne vedtages fornuftige ting.
I den anledning udtalte finansminister Kristian Jensen: »Det er stærkt, stærkt bekymrende for Danmark, at den amerikanske administration har det her syn på frihandel.«
Det siger finansministeren, og så siger han også, at hvis ikke situationen udvikler sig i en positiv retning, kan man risikere at stå i en situation, hvor der kommer en handelskonflikt mellem Europa og USA.
Jeg vil blot for en god ordens skyld høre, om statsministeren vil gøre finansministerens ord til sine, altså at det er stærkt, stærkt bekymrende for Danmark, at den amerikanske administration har det her syn på frihandel.
Udenrigsministeren rejste jo selv diskussionerne både om kvinders rettigheder og også i forhold til indrejseforbuddet som noget, der har vakt bekymring set med den danske regerings øjne.
Det er noget, man har tilkendegivet.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-23:
Nej, det gjorde jeg ikke, for der var ikke tale om et decideret møde, altså af den traditionelle halve times længde, som er det normale, vi har.
Man kan sige, at det var et møde i kanten af et møde.
Fordi anledningen var et møde i ISIL-koalitionen, drejede det sig for mit vedkommende sådan set først og fremmest om at understrege, at Danmark står side om side med amerikanerne og de mange andre lande, som deltager i den kamp, og også at understrege, at vi bidrager – vi bidrager væsentligt til det.
Det var det, der var emnet for selve dagen, og det var derfor, at det var det, som jeg berørte i min korte samtale.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-23:
Tak for det.
I forhold til udenrigsministerens indlæg slår det mig, at det egentlig er ret tankevækkende, at man har en situation, hvor den danske udenrigsminister står på Folketingets talerstol og udtrykker bekymring for, om den amerikanske præsident får sin politik igennem.
Altså, man håber fra den danske udenrigsministers side, at den amerikanske præsident ikke kommer igennem med sin politik.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra udenrigsministeren, er, om det, når man står i den situation som dansk udenrigsminister, så giver grundlag for nogle overvejelser.
Altså, bør det være sådan, at forholdet til USA fremadrettet er førsteprioritet i dansk udenrigspolitik, ligesom det – efter min klare opfattelse – har været siden 2001, når man har en situation, hvor udenrigsministeren er bekymret for, at den amerikanske præsident får sin politik igennem?
Eller giver det anledning til, at man fra dansk side i sin politik skruer tiden tilbage til før 2001 og arbejder for eksempelvis en styrkelse af FN?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-23:
Nej, det giver anledning til det, som jeg også understregede i min tale, nemlig at vi holder fokus på at have vores kontakter til det amerikanske system; at tale med de konkrete amerikanske politikere; at tale med de embedsmænd, som vi kan komme til at tale med; at vores udenrigsministerium fungerer; at vores ambassade arbejder osv. – også i forhold til hvad vi kan samle af informationer om resten af verden.
Det er da fuldstændig, synes jeg, fair og i orden at sige, at jeg ikke ønsker mere protektionisme, og at jeg i det omfang, præsident Trump ønsker mere protektionisme, ikke håber, at han kommer igennem med sin politik.
Vi ønsker at forsvare kvinders rettigheder, og i det omfang, man laver politiktiltag, som begrænser kvinders rettigheder eller gør det sværere for kvinder at fastholde deres rettigheder, synes vi ikke, det er den rigtige vej at gå.
Når man arbejder med dekreter om indrejseforbud, hvor vi ikke synes at man møder det enkelte menneske som et individ, men som en del af en gruppe, så tager vi stilling til det og håber ikke på, at man lykkes med at komme igennem med det.
Og i det omfang, man er på vej igennem med det, tager vi fat og prøver at få løsnet op i forhold til det – sådan som vi også gjorde det, og det havde også nogle konkrete effekter.
Det er den måde, jeg synes man skal arbejde med det på.
Men det fører jo ikke til – og slet ikke på nuværende tidspunkt – konklusioner i retning af, at vi ikke skal fastholde et meget tæt samarbejde og også håbe på, at det fortsat vil være sådan, at det transatlantiske samarbejde står helt centralt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-23:
Tak for det.
Når jeg spørger, er det jo, fordi man ved at spole tiden tilbage til eksempelvis 2003 vil se, at et flertal her i Folketinget – ikke hr. Anders Samuelsen og ikke undertegnede – stemte for at gå i krig i Irak uden om FN og dermed i strid med folkeretten.
Det var jo en situation, hvor man kan sige flertallet i Folketinget havde en holdning om, at det var nok bare at stå ved siden af USA; man behøvede ikke rigtigt en klar international verdensorden.
Når vi så står i en situation i dag, hvor Danmarks udenrigsminister udtrykker bekymring for, at den amerikanske præsident får gennemført sin politik, så kunne man jo forledes til at tro, at det måske var en fordel for Danmark, at der var en stærk international verdensorden og vi derfor ligesom skulle prøve at dirigere politikken væk, altså så vi ikke bare nøjedes med at stå ved siden af USA, men mere aktivt arbejdede for eksempelvis at styrke FN som et alternativ til den hidtidige linje på i hvert fald en række områder.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-23:
Det er dansk politik – og det er det, der bredt og længe har været et flertal for i Folketinget – at vi skal fastholde et stærkt transatlantisk samarbejde, og at vi også skal sørge for, at EU er stærk på de områder, hvor det er vigtigt at EU er stærk.
Vi skal bruge de redskaber, vi kan, og det gælder også FN.
Det er ikke sådan, at det ene udelukker det andet.
Det er vigtigt – og det var også noget af det, som jeg understregede i min tale – at den form for samarbejde, som vi har med amerikanerne, jo netop består i, at vi kan sige noget til hinanden og også kritisere hinanden i forhold til konkrete handlinger.
Det er jo det, der kendetegner, at vi lever i en vestlig og fri verden: at vi kan gøre det.
Det gør vi også, og det fremførte jeg i min tale eksempler på, at vi helt konkret har gjort.
Vi har muligvis også været med til at påvirke, at man ikke er endt der, hvor vi frygtede det i forhold til konkrete amerikanske udspil.
Det er ikke sådan, at jeg siger, at de sidder og læser alt, hvad vi vedtager her i Folketinget, eller læser samtlige tweets fra den danske udenrigsminister.
Så højt skal man heller ikke sætte sig selv.
Men jeg tror da, at det er med til at påvirke sådan generelt, og hvis vi så kombinerer det med, at vi har en stærk dialog med ikke bare præsidenten, men med en lang række indflydelsesrige amerikanske personer, politikere, så tror jeg, at det er den rigtige måde at gribe det an på.
Karen J. Klint (S), 2017-03-23:
Tak for det.
Tak til fru Marianne Jelved for en spændende ordførertale, der netop viser, at vi sådan set på tværs af partierne har suppleret hinanden rigtig godt, også i forhold til strukturdebatten.
Det er jo rigtigt, at vi skal nærlæse høringsnotatet.
Både på side 7, 10, 15 og 18 har jeg i hvert fald fundet nogle ting, som er meget vigtige, bl.a. det, at hvis provstier og andre bliver fanget ind af nogle forsøg, er det stadig væk menighedsrådene, der skal friholde dem økonomisk.
Så mit spørgsmål kommer til at gå på den følgegruppe, som fru Marianne Jelved også nævner.
Jeg har den personlige holdning, at jeg synes, der også skal være nogle ansatte med, for det er jo i høj grad ansatte, der måske kommer til at være aktive aktører i nogle af de strukturændringer, der kan laves forsøg med.
Hvilken faggruppe og hvilken personkreds er det, fru Marianne Jelved ser i en følgegruppe, eller er det åbent for nuværende?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-23:
Men ordføreren kom i besvarelsen af det sidste spørgsmål så også ind på, at man var bekymret over klimaet.
Når jeg skriver mig på for at spørge, var det egentlig for at spørge: Er der andet end frihandel, NATO og nu så også klima, som Venstre er bekymret for i forhold til de beslutninger og udmeldinger, der er kommet fra Trump?
Som jeg sagde tidligere, mener jeg, at Trump er en type person, hvor jeg tror at man snyder sig selv, hvis man tror, at den rigtige vej er at gå på listefødder.
Jeg tror faktisk, det er fornuftigt at tale klart, og derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Venstre her i dag: Er der andre områder, hvor man mener at Trump har truffet en problematisk beslutning?
Naser Khader (KF), 2017-03-23:
Hvis det en dag sker, foretrækker jeg din fars fætter.
Christian Langballe (DF), 2017-03-23:
Det er egentlig ikke, fordi vi skal føre en lang, trættende diskussion, med hensyn til hvordan forslaget er skruet sammen, men jeg synes bare, der er forskel på, at et menighedsråd beslutter sig for at lave en ordning sammen med et andet menighedsråd frivilligt, og at man så at sige går ind og pålægger provstiudvalget at være med på et forslag.
Jeg synes sådan set, at hvis de vil gøre tingene på en anden måde og gerne vil samarbejde på en bestemt måde, er det sådan set fint og godt nok for mig – bare jeg så kan blive fri for at være med, hvis jeg ikke har lyst til at være med i det.
Men der er jo garanti for, at det er sådan, det er.
Men det, som jeg synes er problemet, er der, hvor friheden ophører, hvor det egentlig bliver til en tvang, hvor man kan sige, at initiativretten flyttes, og at pengene også bliver trukket ud af provstiet.
Der synes jeg altså der er et problem, for kan man så overhovedet sige nej, og hvordan og hvorledes?
Jeg synes, at provsten skal være fri til at sige nej til at støtte det, men at folk så i øvrigt kan gå i gang for deres egne ligningsmidler, for så har de også selv det økonomiske ansvar for det – altså menighedsrådet, ikke? – og det synes jeg egentlig er sådan, det bør vende.
Men det er bare en tanke og et indlæg, og ministeren behøver ikke at svare på det lige nu.
Tak for talen.
Det er sådan set bare, fordi ordføreren ytrede ønske om at blive medlem af folkekirken.
Det har jeg jo en ganske enkel løsning på: Ordføreren kan bare blive døbt.
Og det kan jeg godt klare, hvis det er det, der skal til.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-23:
Altså, ministeren har ikke overbevist mig om, at man ikke skal prøve at lægge en retning for, hvor de her forsøg skal hen.
Det, jeg så finder, er jo i høringsnotatet, hvor det drejer sig om, at der skal være erfaringsopsamling, som kan føre til en generel revision af den kirkelige lovgivning.
Jamen i hvilken retning?
Det er jo ikke bare revision for revisionens skyld.
Hvad er det, der skal animere menighedsrådene til at sige, at det vil de prøve?
Det er jo dem, der bliver den bærende kraft i forsøgene, fordi de er der under alle omstændigheder.
Der synes jeg bare man er nødt til at sætte sig tæt ved siden af ministeren og være med til at overveje, hvad det er for nogle rammeforsøg, der så skal udbydes hvert år, og så bliver det jo ministeren, der alligevel lægger nogle retninger.
Jeg synes også, det er interessant at finde ud af, hvad det er, vi vil med folkekirken.
Mette Bock (LA), 2017-03-23:
Altså, jeg kan fortælle, hvad intentionen har været her fra min side, og det er faktisk at skabe en større frihed til, at man kan være kirke på sin egen måde inden for den generelle folkekirkelige lovgivning.
Jeg har i årtier været ude i de her sognehuse og har hørt det ene suk efter det andet om, hvor bureaukratiske, besværlige, regeldrevne og ineffektive systemerne er.
Så tanken er jo netop at give en mulighed for, at man kan gøre det på en måde, som virker bedre.
Og det er ikke sikkert, at det er den samme måde i Varde, som det er på Vesterbro – og det er den viden, vi gerne skulle have frem.
Så formålet er egentlig ikke nye – sådan hørte jeg heller ikke fru Marianne Jelved – styringssystemer.
Det er faktisk at få fjernet nogle af de snubletråde, som så åbenbart er derude.
Og hvis ikke der er folk, der melder sig til forsøgene eller har forslag til andre forsøg, vi skal gøre, så må man jo sige, at vi på en måde har håndteret noget af den kritik, som der i hvert fald har været en del steder i de senere år, af, hvor topstyret og bureaukratiske tingene er.
Men vi må se, hvad der kommer ud af det.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-23:
Tænk, hvis det havde været indledt med, at der skal være en generel mulighed for at lave forsøg i folkekirken, således at der kan skabes større frihed til at være kirke på ens egen måde.
Så har man jo en eller anden forestilling om, at man kan lave om på tingene, så der bliver mere frihed, og så vi selv kan bestemme noget mere måske.
Altså, det er bare sådan nogle ting, jeg leder efter, altså som en slags pile for, hvad der er visionen, vi skal være fælles om.
Tænk, hvis vi havde en folkekirke over hele landet, der pludselig griber den vision og arbejder med på den.
Det ville være flot.
Mette Bock (LA), 2017-03-23:
Jeg vil bare sige kort, at jeg sagtens kan forstå den problematik, der bliver påpeget; vi må vi jo lige prøve at tænke igennem og drøfte, hvordan vi kan få den landet.
For jeg kan sagtens følge tankegangen.
Jeg har bare ikke lige løsningen på, om det præcis skal være den løsning, hr. Christian Langballe påpeger, eller om vi skal finde på noget andet.
Jeg er bare bange for, at vi kommer til at lægge en for tung dyne ned over de her forsøg, allerede inden de kommer i gang – men lad os drøfte det undervejs.
Naser Khader (KF), 2017-03-23:
Jeg kan godt lide folkekirken.
Kunne kirkeministeren ikke give undertegnede dispensation til at blive medlem af folkekirken som kulturkristen muslim?
Jeg synes, det er en vigtig kulturel institution, vi har, som vi skal passe på og værne om.
Med det her lovforslag giver vi menighedsrådene mulighed for fleksible rammer for organisering af deres opgaver, så de i højere grad selv kan vælge vægtningen mellem kirkelige og administrative opgaver.
Menighedsrådene er en del af den offentlige forvaltning og er derfor med rette underlagt lovgivning, som af mange opfattes som vanskelig og svær.
Der er tale om en masse lovgivning, som er nødvendig, fordi et menighedsråd ikke bare er et aktivitetsudvalg.
De planlægger rigtig meget i kirken, de administrerer ejendomme m.v.
Menighedsrådene er virkelig en god forgrening af dansk foreningsliv, men der er for meget papirarbejde, der er for meget administration, og nogle steder bliver det så omfattende, at det tager fokus fra de sjovere kirkelige opgaver.
Så vi skal give menighedsrådene mulighed for selv at lette deres arbejde, og det gør vi uden straks at tale om strukturreformer.
Så med lovforslaget giver vi mulighed for forsøg, hvor menighedsrådene selv kan vælge en del papirarbejde fra uden at ændre ved folkekirkens decentrale struktur.
Det er en forsøgsordning, hvor menighedsrådene selv spiller ind med forslag til, hvordan de vil have vægtningen mellem kirkelige og administrative opgaver.
Det skal gøre det lettere at være frivillig i folkekirken.
Det er også noget, som er blevet bakket op af menighedsrådenes formand, Søren Abildgaard.
Når vi i Folketinget nu snart vedtager loven, er det afgørende, at det også bliver nogle gode forsøg, man laver – nogle forsøg, der fremmer menighedernes liv og vækst.
Det ser jeg frem til at følge.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-23:
Principielt er det åbent, men jeg har faktisk ikke tænkt i medarbejderorganisationsrepræsentanter, for de er jo ligesom på anden vis tæt på menighedsrådene, og hvem der nu ellers arbejder med det her.
Men jeg har faktisk tænkt på, at der kunne sidde nogle mennesker, som har nogle andre tilgange til hverdagslivet i folkekirken – det kan være nogle forskere, det kan være kulturpersonligheder.
Jeg synes, man skal tænke bredt om, hvem det er, der kan være med til ligesom at formulere en vision, en retning for den måde, som kirken måske kan komme til at fungere på, eller nogle retninger.
For ud fra de udfordringer, vi står over for i det danske samfund, er det meget svært for mig at se, hvordan verden ser ud om 15 år, og hvad der så er brug for.
Det var derfor, jeg indledte med at understrege, at folkekirken jo har en unik placering i vores samfund ved at være en central institution i hvert sogn, en medlemsforening præget af frivillige helt igennem.
Det er jo en gave i et civilsamfund, som er vant til at arbejde og tage aktion for at løse opgaver sammen.