runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Jeg mener, at man, når man kommer til et land, hvor man får ly, og som samtidig er et land, der har den største omfordeling via den offentlige forsørgelse – velfærdsstat, gratis uddannelse, skoler, sundhed osv. – så selvfølgelig, før man kan komme ind i det spor, hvor man overhovedet kan tale om at få permanent ophold, skal vise, at man gerne vil arbejde for det samfund.
Samira Nawa (RV), 2020-12-10:
Jeg forstår, at Venstre og ordføreren går op i det her med, at bidraget sidestilles med at være på arbejdsmarkedet.
Kan Venstre se en model for sig, hvor f.eks. dem, der bidrager ved at være studerende, måske i stedet for at have 30 timers arbejde kunne tælle et studiejob med?
For der er jo også rigtig mange af de her unge mennesker, der både balancerer det at være i uddannelse og så at have et deltidsarbejde eller et studiearbejde, som jo ikke tæller med, sådan som reglerne er i dag.
Men der er jo også en række krav, som man skal opfylde.
Dels er der et krav til, hvor længe man skal have opholdt sig her, dels er der et krav til, hvor meget kriminalitet man ikke skal have begået.
Men i forhold til at bidrage mener ministeren så ikke, at man bidrager til samfundet ved at tage sig en uddannelse, som på den lange bane jo netop gør, at man kan bidrage til statskassen med sin skatteindbetaling?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-10:
Til det sidste vil jeg sige, at det at være i gang med at tage en uddannelse – det kan selvfølgelig hurtigt blive en snak om ord – mener jeg ikke i sig selv er at bidrage, i hvert fald ikke til økonomien i samfundet; det er jo tværtimod at trække på økonomien i samfundet.
Men jeg anerkender da fuldstændig, at man bringer sig i en position, hvor man kan bidrage endnu mere på lang sigt.
Så til det der med retfærdighed vil jeg sige, at jeg synes, det er et udmærket princip, at man siger: Gør din pligt, kræv din ret.
Det betyder, at hvis din ret er, at du skal have adgang til de sociale kasser resten af livet, så er det også rimeligt, at du lige har haft et arbejde i 3½ år først.
Rosa Lund (EL), 2020-12-10:
Tak for det.
Gør din pligt, kræv din ret – det er svært at være uenig i, synes jeg.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at adgangsbilletten til det danske arbejdsmarked og til at komme i beskæftigelse sådan set er at tage en uddannelse.
Det er jo adgangsbilletten ind til vores arbejdsmarked.
Det vil altså sige, at de mange unge mennesker, som starter på en uddannelse, fordi de gerne vil have et arbejde i Danmark, og fordi de gerne vil have permanent ophold, jo tager den uddannelse for netop at kunne komme i beskæftigelse.
Så er ministeren ikke her i gang med at bakke op om en politik, som faktisk spænder snubletråde ud for, at de her unge mennesker kan komme i beskæftigelse i sidste ende?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Jeg må sige, at det her beslutningsforslag for mig er et udtryk for, at det er, som om man ikke husker, hvor privilegeret en tilværelse man har i Danmark, altså at uddannelse er skattefinansieret – og skattefinansieret betyder jo ikke gratis.
Det er enormt omkostningsfuldt at finansiere uddannelsessystemet, det koster skatteyderne hundredtusindvis af kroner, hver gang der er en, der tager en videregående uddannelse i Danmark.
Skal man have adgang til det system og have adgang til goder på lang sigt i Danmark, er det i min verden kun rimeligt, at man selv bidrager, inden man begynder at trække veksler på de her systemer.
Det gør man ikke i praksis ved at stå op om morgenen og gå hen og sidde på en uddannelsesinstitution, som er finansieret af skatteyderne, og hvor man får su hver måned for at dukke op.
Så svaret er nej.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-10:
Jeg er stor tilhænger af uddannelse og fri og lige adgang til uddannelse, men jeg synes ikke, det er helt rigtigt at sige, at man ikke kan få en adgangsbillet ind til arbejdsmarkedet, hvis ikke man har en uddannelse.
Altså, rigtig mange af de syriske flygtninge, der er kommet hertil, er trods alt kommet i arbejde – for få, særlig blandt kvinderne, det er jeg med på, men det er ret mange mennesker, der er kommet i arbejde de seneste år – og en stor del af dem er jo kommet i ufaglært beskæftigelse.
Det er der trods alt stadig væk rigtig meget af i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2020-12-10:
Ja, det er da fuldstændig korrekt, at der er ufaglært beskæftigelse i Danmark, men det er også korrekt, at langt de fleste jobs i Danmark – sådan er det jo blevet, og det ved ministeren selv – kræver en eller anden form for uddannelse.
Ministeren ved også, at det at tage en uddannelse gør, at man har meget bedre forudsætninger for at vælge mellem forskellige jobs og derfor har en meget bredere mulighed for at søge om at komme i beskæftigelse.
Så jeg vil stadig mene, at det at tage en uddannelse er en ret stor del af vejen ind til det danske arbejdsmarked, og jeg mener faktisk, at regeringen og det resterende flertal, som støtter de nuværende regler, er med til at forhindre, at folk kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-10:
Jamen uddannelse er en god idé, helt sikkert.
Jeg tror også bare, det er vigtigt at holde fast i, at de eksisterende regler jo ikke forbyder f.eks. flygtninge at starte på en uddannelse.
Tværtimod kan de jo bare starte og få en fuldt skattefinansieret uddannelse, som et af de få steder i verden man kan indvandre til.
Det kan de bare gøre.
Det, der er diskussionen, er, at hvis man skal have permanent opholdstilladelse, kan man så få udleveret den permanente opholdstilladelse uden at have lagt en eneste time på det danske arbejdsmarked?
Det synes jeg egentlig er et ret vildt standpunkt.
Jeg synes, at der må være et beskæftigelseskrav – vi kan så diskutere, hvor meget det skal være – men at du bare kan tage en uddannelse og være på su uden at have lagt en krone i statskassen og så få permanent opholdstilladelse, duer da ikke.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Med dette beslutningsforslag foreslår Det Radikale Venstre at ændre beskæftigelseskravet for tidsubegrænset opholdstilladelse, så fuldtidsstudium sidestilles med fuldtidsarbejde ved beregning af krav om beskæftigelse.
I Socialdemokratiet mener vi, at man skal gøre sig fortjent til sine rettigheder.
Pligt kommer før ret.
Det gælder også, når vi taler om permanent ophold.
En permanent opholdstilladelse i Danmark betyder, at man ikke kan sendes ud af landet.
Derfor skal vi være sikre på, at folk, der får permanent ophold, også kan tage vare på sig selv.
Vi skal være sikre på, at de reelt er og vil være et positivt bidrag til Danmark.
Derfor mener vi også, at det er helt rimeligt, at man skal opfylde en række betingelser, herunder at man med minimum 30 timers arbejde om ugen beviser, at man vil være en gevinst for Danmark.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-12-10:
Det var jo ikke uventet, men ikke desto mindre kan jeg ærgre mig.
Er ordføreren ikke enig i, at det at tage en uddannelse er et tegn på, at man i fremtiden kommer til at bidrage til det danske samfund?
Måske gør man det ikke lige nu og her, mens man er på su, men det giver i hvert fald en bredere palet af muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet i fremtiden.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Tak for det.
Det tager jeg som en invitation; lad os gøre det.
Jeg vil bare spørge ordføreren om noget, for jeg er sådan set enig i, at man skal kunne gå til terapi og snakke om de ting, der er svære for en, og det kan være rigtig svært at finde ud af, om man er homoseksuel, særlig hvis man lever i et miljø, hvor der ikke er nogen, eller hvor det bliver set meget skævt til.
Men synes ordføreren ikke, at det er problematisk, hvis den terapi indebærer at sammenligne homoseksualitet med pædofili, med vold og med incest, som er det, vi har set eksempler på i de ting, jeg henviser til i beslutningsforslaget?
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-10:
Jo, helt bestemt, og det er også derfor, vi synes, der er rigtig mange gode intentioner heri.
Og vi oplever også og har erfaringer med, at der sker ting, som ikke skal ske.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Tak for det.
Jeg ville sådan set ikke have ordet igen, men tak, fordi I bakker op om det, og jeg håber også, at man så vil bakke op om en drøftelse om et forbud, efter undersøgelsen er færdig.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-10:
Tak for det.
Men et forbud mod forskellige terapiformer, som voksne, myndige mennesker kan vælge og ønske, som de har lyst til, er ikke noget, vi kommer til at støtte i Nye Borgerlige.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-10:
Det er bare, fordi ordføreren både spørger, om det findes, og så siger, at vi skal til at følge de andre lande, så vi også er foregangsland, men det er vel lige præcis det, vi gør, altså følger de andre lande, der også er ved at undersøge omfanget af det her, og hvordan man definerer det, og hvor det sker.
Jeg synes, at hver gang det sker, er det ét tilfælde for meget, men synes SF ikke også, at det jo er det, vi konkret gør, altså afventer den her undersøgelse og så finder ud af, hvordan vi kan gøre det?
Jeg hører lidt forskellige ting, men jeg hører i hvert fald hele centrum-venstre sige – og også nogle af de borgerlige – at det er fuldstændig uacceptabelt, og at det skal stoppes.
Men det er vel fair nok at vente på, at vi har resultaterne om, hvor udbredt det er, og hvordan det foregår.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Bestemt.
Og som jeg også siger, er jeg rigtig glad for, at vi skal have det undersøgt, ligesom de andre lande også har fået gjort eller er i gang med at gøre.
Jeg vil bare understrege endnu en gang, at jeg tror, at jeg fik sat lidt skub i den proces ved at fremsætte det her beslutningsforslag, for det var noget, man satte gang, efter at jeg fremsatte beslutningsforslaget, og det er jo godt.
Så lad os endelig drøfte det videre efterfølgende.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-10:
Tak for ordet, og tak til SF for at fremsætte forslaget og for at tage en rigtig vigtig problemstilling op.
Det er noget, som der bliver talt for lidt om, synes jeg.
Jeg ville også indlede med at sige, at jeg synes, at man har retten til at leve og være, som man er, og alt det der, som der er andre der har sagt af besværgelser.
Så ville jeg egentlig også komme frem til, at vi gerne vil se den undersøgelse, som ministeriet er i gang med at udarbejde, og at vi så ikke vil afvise, at et forbud kan komme på tale.
Men jeg bliver ud over det også nødt til at sige, at jeg synes, at dobbeltmoralen på den her talerstol er tyk – tyk.
Da vi begyndte at tale om et forbud mod genopdragelsesrejser, hvor vi hørte historier om muslimske familier, der sendte deres børn på genopdragelsesrejser, sådan at de kunne blive rigtige og ordentlige muslimer og kunne få noget danskhed taget ud af sig, var der ikke nogen af os, der sagde: Hvordan definerer vi mon genopdragelsesrejser, jeg synes, det er lidt svært lige at finde ud af det; skal vi ikke lige tale lidt mere om det, før vi beslutter os for, om det skal være forbudt?
Der var heller ikke nogen, der stod heroppe og sagde: Jeg synes, der skal være meget vide rammer for, hvad forældre må bestemme over med hensyn til deres børn.
Der var heller ikke nogen, der stod heroppe og sagde: Hvad så, hvis man bliver sendt til psykolog for at kurere sin danskhed?
Er en psykologsamtale også genopdragelse, eller hvad?
Jeg synes helt alvorligt, at dobbeltmoralen er for tyk.
For mig er det fuldstændig ligegyldigt, hvilken religion man bruger som undskyldning for at få folk til at holde op med at leve som det, de egentlig gerne vil, særlig også ens børn.
For mig er det fuldstændig ligegyldigt, om det er den kristne eller den muslimske tro, man bruger som undskyldning for at sige til ens børn, at de skal leve på en anden måde, end de er, og forsøge at få rusket homoseksualiteten ud af dem, eller hvad det er, der er tanken, og det er bare helt tydeligt fra den her talerstol, at det ikke er ligegyldigt for alle herinde i den her sal, og det synes jeg er for meget og for træls.
er dybt forkasteligt.
Er der en eller anden skillelinje imellem negativ social kontrol fra forældre og familie, hvor det så bare er opdragelse?
Ja, det er der, og den er svær lige at finde, men den er ikke sværere i det her tilfælde, end den er i alle de andre tilfælde, vi har diskuteret så mange gange, og selvfølgelig er det ikke okay, når forældre forsøger at få deres børn til at holde op med at være homoseksuelle ved at sende dem i terapiformer eller på alle mulige lejre, som der også har været tilfælde af i andre lande.
Det er ikke okay.
Jeg ved ikke, hvor stort problemet er i Danmark.
Jeg håber virkelig ikke, at vi finder det, når vi går i gang med at grave, men når vi får afdækket området yderligere, vil jeg ikke afvise, at det kan være nødvendigt med et forbud, og så vil vi selvfølgelig ligesom med alle andre forbud, som bliver indført her, skulle definere nærmere, hvad det så omfatter, i lovbemærkningerne.
For det kan vi godt finde ud af, det er rent faktisk vores opgave som lovgivende forsamling.
Tak for det.
Samira Nawa (RV), 2020-12-10:
Jeg og Radikale Venstre er fuldstændig enige med SF i, at man her i Danmark skal have retten til at være den, man er, uanset seksualitet og kønsidentitet.
Derfor er vi i Radikale Venstre heller ikke afvisende over for et forbud mod omvendelsesterapi.
Der er eksempler allerede nu på lande, som arbejder på lignende tiltag.
I maj måned i år vedtog man i Tyskland f.eks. en lov, der forbyder udøvelse af omvendelsesterapi på personer under 18 år, og i Norge er den norske regering i gang med at undersøge dels behovet for et forbud mod omvendelsesterapi i Norge, dels hvordan et forbud kan gennemføres.
I en dansk kontekst er jeg sådan set
rigtig glad for, at den tidligere ligestillingsminister iværksatte en undersøgelse af omfang og karakter af omvendelsesterapi, og at også den nuværende ligestillingsminister siger, at han vil drøfte undersøgelsens resultater med Folketinget.
Radikale Venstre bakker altså ikke op om beslutningsforslaget på nuværende tidspunkt, men vi afviser heller ikke at støtte et forbud på den anden side af fremlæggelsen af den her undersøgelses resultater.
Fatma Øktem (V), 2020-12-10:
Fordi forslagsstilleren nu har nævnt hjemmesiden www.adamogeva.dk, der bliver brugt som undervisningsmateriale,
har jeg været inde og kigge lidt.
Jeg har også læst pressemeddelelsen, der efterfølgende er kommet i forbindelse med den kritik, der har været af hjemmesiden, hvori de beklager de udmeldinger, der har været.
Om det er omvendelsesterapi, er jeg ikke sikker på jeg er enig med ordføreren i.
Jeg har været inde og kigge, og jeg kunne ikke se det.
De begreber er blevet fjernet, og det synes jeg er meget, meget passende.
Alt det andet er meget uheldigt og fuldstændig forkert.
Men om det er omvendelsesterapi, at man siger, at man har den holdning, at homoseksualitet ikke er i orden, ved jeg ikke.
Og det synes jeg bør undersøges, for det handler ikke så meget om, hvad ordføreren og jeg føler.
Det handler jo lige så meget om, hvad dem, der møder det, og dem, der oplever det, føler.
Jeg synes som sagt, det er en forkert holdning, men jeg synes ikke, det er omvendelsesterapi, at de giver til kende, hvad det er, de står for.
Jeg er ikke enig med dem overhovedet, men det er sådan set deres ret, for der er også religionsfrihed i Danmark.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Okay, tak for det.
Jeg bider mærke i, at ordføreren også ser frem til den her undersøgelse, hvor vi kan få undersøgt nærmere, hvad vi kan kalde for omvendelsesterapi.
Foregår det i Danmark?
I hvilke miljøer foregår det osv.?
Forestiller ordføreren sig, at Venstre efterfølgende, når undersøgelsen er færdig, kan bakke op om et forbud mod omvendelsesterapi – lige så meget for at sende et signal om, at det ikke er noget, vi vil acceptere i Danmark?
Fatma Øktem (V), 2020-12-10:
Signalpolitik kan også være meget stærkt, og jeg ved, at bare det, at vi har den her debat og sætter fokus på tingene, også er meget stærkt.
Altså, jeg synes jo ikke, vi skal have et forbud for at have et forbud.
Jeg glæder mig meget til at se undersøgelsen.
Jeg synes, vi skal prøve at gøre det så bredt som overhovedet muligt.
Selvfølgelig vil vi kigge på det, men jeg synes også, vi er nødt til at gøre tingene i den rækkefølge, som alle andre lande har gjort.
Vi vil gerne vide, hvad der er sket i Tyskland, siden de har indført forbuddet.
Norge overvejer det efter en grundig undersøgelse.
Så lad os nu se, hvad der overhovedet er muligt, og om der er det behov, og hvad det er, vores lovgivning dækker i dag.
Derefter vil vi så beslutte, om vi vil være med på et forbud.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Naturligvis, men en tvungen behandling er under alle omstændigheder tvang, hvad vi i SF ikke bryder os om, uanset om det er på det private marked eller i det offentlige.
Ordføreren siger, at der skal være forældretilladelse.
Det kunne være et bud, men problemet er jo typisk, at det er forældrene, der tvinger børnene ind i de her terapiformer, fordi forældrene er imod, at de unge er homoseksuelle.
Jeg er med på, at ordføreren ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Der mener jeg også, at det her er for løst defineret.
Altså, kan man så også sige, at forældre ikke må sørge for, at børn får rettet deres flyveører eller deres tænder?
Jeg var som barn stik imod, at jeg skulle have rettet tænder, og det fik mine forældre gennemført.
Altså, der vil komme en hel masse andre områder, som man også vil diskutere.
Men jeg vil sidestille forældrenes myndighedsområder.
Altså, hvad må forældre, og hvad må de ikke?
Og der synes jeg jo altså, at familien skal have meget vide rammer til at opdrage deres børn og bestemme over dem.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Tak for det.
Nu stillede ordføreren mig et spørgsmål, hvad man jo ikke kan, men nu prøver jeg lige at svare lidt på det alligevel.
Selvfølgelig skal det ikke berøre vores frihedsrettigheder.
Det er selvfølgelig rigtig vigtigt, at vi har vores ytringsfrihed i Danmark og vores religionsfrihed.
Det, vi snakker om her, er, hvis folk bliver tvunget, og der tænker jeg egentlig, at det er underordnet, om man bliver tvunget ind i noget terapi, uanset om det er det offentlige, der tilbyder det, eller om det er det private.
Jeg kan godt se det her med, at der er mange mennesker, der går i alle mulig forskellige slags terapiformer.
Men f.eks. kan man jo ikke få rettet sin næse, hvis man er under 18 år.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Kunne Dansk Folkeparti forestille sig, at et forbud i hvert fald kunne gælde for folk under 18 år?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-10:
Jeg kom til at tænke på, om det også skal gælde den anden vej rundt, altså forbuddet mod omvendelsesterapi.
Gælder det også den anden vej rundt, altså at man ikke må forsøge at omvende heteroseksuelle til at blive homoseksuelle?
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Selvfølgelig, hvis det er noget, der finder sted.
Hvis der er en stor majoritet af homoseksuelle, der tvinger heteroseksuelle til at leve i homoseksuelle forhold, er det da også noget, vi skal have kigget ind i.
Det er ikke noget, jeg har hørt om, men så må ordføreren jo sige til, hvis ordføreren har stor viden om, at det er noget, der foregår.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Tusind tak, og også tak for ordførertalen.
Jeg går ud fra, at Venstre som ved det tidligere forslag også støtter, når det generelt gælder halalcertificerede varer i offentlige institutioner, og ikke bare kød.
Det håber jeg i hvert fald rigtig meget.
Det her vil jo netop lave ensartede regler på området.
Det vil sikre, at man kan vide sig sikker, og at der ikke er nogen offentlige institutioner, hvor de stiltiende accepterer, at penge bliver doneret til islam.
Kan ordføreren ikke sætte lidt flere ord på, hvorfor ordføreren så ikke mener, at det her er den rigtige måde at lave ensartede regler på?
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Vi kan i hvert fald blive enige om, at hvis man i det forum laver et initiativ, der især handler om, at man får fat i nogle af de pengestrømme og overblik over dem, som vi ikke har indsigt i, bl.a. Muslim World League, så er det noget, vi meget varmt vil bakke op om, sådan at vi kan komme det uvæsen til livs, at der er nogle, der bliver betalt af danske forbrugere for at give en certificering, og hvor pengene så går til formål, vi ikke kan se os selv i.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
Det er jo en god start.
Nu har Europa-Parlamentet jo som bekendt ikke initiativret, så det eneste, der kan blive tale om, bliver jo det, der hedder en initiativrapport.
Men det vil være en rigtig fin start, hvis vi kan komme så langt.
Kunne vi så også blive enige om, at hvis Europa-Parlamentet laver et sådant initiativ, vil vi pålægge den danske regering at arbejde aktivt for at fremme det i Ministerrådet?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Jamen jeg kommer jo til at gentage mig selv lidt, for jeg er simpelt hen ikke enig.
Jeg tror, at forbrugerne er udmærket bekendt med, at halalslagtning er udbredt.
Det var jo også derfor, at den tidligere socialdemokratiske regering sørgede for at sikre, at dyrevelfærden i hvert fald var på plads, altså så man altid havde bedøvet dyrene inden osv.
Hvis der er den her store efterspørgsel blandt ordførerne fra blå blok, som måske er lidt overrepræsenteret i forhold til befolkningen i det her spørgsmål, så vil jeg da foreslå dem at arrangere et møde med Landbrug & Fødevarer eller andre, som man så kunne lobbye over for og opfordre til, at erhvervslivet kunne imødekomme den her efterspørgsel, sådan at man kunne købe de her produkter, hvis der er et ønske om det.
Og så må de jo vurdere, om de synes, at der er forretning i det eller ej.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Det mener jeg simpelt hen ikke at ordføreren kan sige noget som helst om, og jeg mener, det er en skævvridning af debatten at påstå det.
Altså, markedskræfterne virker kun under fuld oplysning – sådan er det jo – og der er ikke fuld oplysning.
Altså, folk ved ikke, hvad der er halal, og hvad der ikke er halal, fordi der er ikke nogen mærkning på alle produkter.
Det er det ene.
Det andet er, at det kan være rigtig svært at trænge igennem med budskabet om, at mange af pengene til halalcertificering går til islamisering af Danmark.
De mennesker, der er klar over det her, er i høj grad tilbøjelige til eller ønsker selvfølgelig at vælge halalprodukter fra.
Men oplysningsniveauet er ret ringe, og derfor kan man ikke sige, at når markedskræfterne ikke siger, at der skal produceres noget andet, så skal der ikke produceres noget andet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
Jeg tror egentlig, at hr. Mads Fuglede og jeg er nogenlunde enige om problemet og dets omfang og karakter.
Spørgsmålet er selvfølgelig, hvordan vi så håndterer problemet.
Hr. Mads Fuglede nævner som tidligere ordførere, at det her jo er et anliggende, der hører under EU.
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Altså, det må være den enkelte institution, der vælger produkt til og fra, og hvis vi via EU kan sørge for, at de produkter, man så kan vælge imellem, er nogle, hvor man kan se, hvordan dyr er slagtet, så er det et bevidst valg i institutionen, i stedet for at det er et valg, hvor man måske ikke har sat sig ind i, hvad det er for et produkt, man køber – om man vil vælge det til eller fra.
Det er derfor, at vi mener, at det skal løftes op.
Vi vil ikke ud og blande os i, hvordan man håndterer udvalget i enkelte institutioner, medmindre, som jeg nævnte i oplægget, at der er den her udgrænsning af dansk madkultur.
Det synes vi selvfølgelig er problematisk.
Så vil vi gerne have, at man kan vælge eksempelvis svin til, altså at man giver det tilbud i institutionen.
Men der må være et armslængdeprincip.
Vi vil gerne være med til at kigge på mærkning i EU-regi.
Vi vil ikke ud og blande os i kantinen i daginstitutionerne.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Det synes jeg jo er ærgerligt, men jeg noterer mig også, at ordføreren trods alt vil kæmpe lidt for det også i forhold til EU.
Det synes jeg er positivt.
Men kan ordføreren ikke bekræfte mig i, at det her jo ikke kun er halalcertificerede produkter?
Kan ordføreren ikke anerkende, at mange bække små gør en stor å?