Per Larsen (KF), 2023-11-10:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for at stille det her borgerforslag med forslaget om, at aktiv dødshjælp legaliseres, når særlige omstændigheder til stede.
Med den formulering kan alle jo lægge deres egen fortolkning i, hvornår der er særlige omstændigheder.
TV 2's »Operation X« viser i øjeblikket et afsnit med titlen »Nødråb i natten«, hvor man bl.a. følger 19-årige Mathias, som er multihandicappet og behøver hjælp til alt døgnet rundt.
Mathias bliver svigtet på det groveste, grænsende til vanrøgt, alt imens dem, som er ansat til at hjælpe ham, ser tv og slapper af ved computeren.
Jeg tænker, at Mathias, hvis det her forslag, vi nu behandler, bliver vedtaget, vil være i risiko for at blive kategoriseret som værende i særlige omstændigheder.
Hvor vil jeg så hen med den frygt?
Jo, hvis vi åbner for aktiv dødshjælp, ser jeg en risiko for, at livet devalueres og mister sin værdi, og det ønsker jeg bestemt ikke.
Livet er unikt, og vi skal ikke slå ihjel.
Vi skal derimod sikre patienter og mennesker med behov for hjælp en kærlig, omsorgsfuld behandling, som udøves med respekt og opfylder borgernes behov.
Sådan skal det være, hvad enten det er de multihandicappede, de psykisk syge, de ældre eller mennesker, der er blevet demente eller har fået en hjerneskade eller på anden måde har behov for andres hjælp og omsorg.
Vi må aldrig komme dertil, som man ser det i andre lande, hvor man har indført aktiv dødshjælp.
Ser man til Holland, er der eksempler på ældre demente, som bliver tilbudt dødshjælp frem for fortsat behandling.
I Canada er der ifølge nyhedsbureauet AP flere historier, hvor syge tilbydes dødshjælp.
Et eksempel er Roger Foley, der lider af degenerativ hjernesygdom, som han var blevet indlagt med i den canadiske by London i staten Ontario.
Han blev så rystet over sundhedspersonalets vedholdende omtale af dødshjælp som et svar på hans sygdom, at han optog en samtale.
Nyhedsbureauet AP har hørt optagelsen, hvor hospitalets direktør for etik og patientrettigheder først fortæller Roger, at hans indlæggelse koster det, der svarer til godt og vel 7.600 kr. i døgnet, og derefter, da Foley spørger, hvad han kan sætte i værk på længere sigt, tilbyder Roger, at han kan få hjælp til at dø.
Jeg havde ikke selv talt om dødshjælp, det var dem, der bragte det på banen, sagde han til AP.
Det løber mig selvfølgelig koldt ned ad ryggen, når jeg læser de her eksempler fra lande, der har indført aktiv dødshjælp.
Jeg er simpelt hen bange for en glidebane.
Vi skal derimod sikre, at mennesker, der er døende, og som er uhelbredeligt syge, altid sikres en værdig og fredfyldt død.
Det handler om palliation, altså smertelindring, så den døende ikke lider unødigt.
Det kan være på hospice, på hospitalet eller i eget hjem, hvor de palliative teams kan rykke ud med deres ekspertise i smertelindring.
Jeg er også godt klar over, at der er en situation, hvor intentionerne om en værdig død ikke altid opfyldes, og det skal vi så til gengæld blive bedre til, og ingen skal i min optik dø i lidelse.
Spørgsmålet er jo det her med, hvor nært forestående døden skal være, for at en patient kan få tilbudt behandling, altså om døden vurderes til at være nogle timer eller få døgn væk, eller om det drejer sig om flere dage og uger.
Det skal præciseres, om det drejer sig om dage eller uger.
Så er det også gældende, at patienter altid kan frasige sig behandling ved dødelig sygdom eller bede om smertelindring, og det skal selvfølgelig også efterleves.
Det gælder eksempelvis også for mennesker, som f.eks. er i respirator, og som ønsker, at respiratoren bliver slukket.
I Det Konservative Folkepartis folketingsgruppe er der en overvejende majoritet imod at indføre aktiv dødshjælp i Danmark, men der er også enkelte medlemmer af gruppen, som er for.
Tak for ordet.