Mogens Jensen (S), 2020-10-30:
Også her en tak til forespørgerne og partierne bag forespørgslen, for det er selvfølgelig også en vigtig diskussion at have om, hvordan vi sikrer, at vi også fremover kan have en minkbranche i Danmark.
Det går jeg gerne ind i ved at besvare de to spørgsmål, der er stillet her.
Som vi jo allerede har konstateret i forbindelse med F 9, var de foranstaltninger, som blev sat i værk i sommer, ikke tilstrækkelige til at inddæmme covid-19-smittespredningen i de danske minkbesætninger.
Derfor besluttede regeringen den 1. oktober, at alle covid-19-smittede minkbesætninger og de ikkesmittede besætninger i en zone på 7,8 km rundt om de smittede besætninger skulle aflives fremadrettet.
Sundhedsmyndighederne har vurderet, at minkbesætninger potentielt udgør et stort reservoir af coronavirus med tilhørende risiko for yderligere mutationer, og at den fortsatte udvikling af minkvarianten af covid-19 kan udgøre en potentiel fare for folkesundheden i Danmark.
Undersøgelser udført af Dansk Veterinær Konsortium, som jo er et samarbejde mellem Københavns Universitet og Statens Serum Institut, har vist, at de eneste signifikante risikofaktorer for, hvorvidt der sker smitte af covid-19 på en minkfarm, er størrelsen på besætningen og afstanden til den nærmeste minkfarm med smitte.
Strategien for at bremse smitteudviklingen er derfor at aflive smittede minkbesætninger samt besætninger inden for en radius på 7,8 km herfra.
Fastsættelsen af de 7,8 km – nu er der blevet spurgt til det en hel del gange fra bl.a. Venstres side – beror på en risikovurdering fra Dansk Veterinær Konsortium, der er baseret på data fra de første 20 farme med smitte.
95 pct. af de farme lå inden for 7,8 km fra en anden farm med smittede mink.
Arbejdet med at kunne redegøre for årsagen til den store smittespredning på danske minkfarme er jo samtidig en meget højt prioriteret indsats, som Fødevarestyrelsen i et tæt samarbejde med sundhedsmyndighederne og de nationale veterinærfaglige eksperter arbejder med i en samlet indsats for at inddæmme spredningen af covid-19.
Fødevarestyrelsen undersøger derfor også andre mulige smitteveje end den mellem mennesker og mink og er bl.a. i kontakt med personale, foderleverandører, maskinstationer, vikarbureauer og dyrlæger, som har deres færden ude på farmene.
Der er senest blevet stillet spørgsmål om, hvorvidt spildevandsrensningsanlæg kan spille en rolle i covid-19-smittespredningen.
Statens Serum Institut arbejder også med at koble viden om covid-19-smittede personer til personkredse, som er knyttet til minkproduktionerne.
Men indtil videre er der altså ikke fundet andre sandsynlige smitteveje end humansmitte ind og ud af minkfarmene.
Det er bare ikke tilfældet, og det er derfor vigtigt for mig igen at gentage, at mink smittet med covid-19 kan smitte mennesker og udgør dermed en trussel for folkesundheden.
Den aktuelle situation viser, at der fortsat sker spredning af virus mellem mennesker og mink, men det er klart, at vi overvåger situationen kontinuerligt.
Vi vil vurdere, om tilgangen bør ændres, hvis der kommer ny viden, eller om der skal ske nye tiltag, som kan vise sig at være lige så effektive eller mere effektive til at bremse smittespredningen af covid-19 i mink.
Således har vi på baggrund af de løbende vurderinger i dag meldt ud, som jeg har været inde på under den foregående forespørgselsdebat, at Fødevarestyrelsen fra den 2. november vil begynde arbejdet med fritestning i udvalgte besætninger.
Det kommer dog kun til at ske i besætninger, som er smittet tidligt i forløbet, og det vil under ingen omstændigheder komme til at ske i besætninger syd for Limfjorden.