Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Vi skal i dag behandle et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om udlændinges valgret og valgbarhed til kommunale og regionale valg i Danmark.
Forslaget går ud på, at udlændinge for at have valgret og valgbarhed til kommunale og regionale valg skal have bestået en prøve i dansk 3, altså med andre ord en dansk sprogtest.
Som reglerne er i dag, har udlændinge, der er fyldt 18 år og har fast bopæl i henholdsvis kommunen eller regionen, valgret og er valgbare, hvis de enten er EU-statsborgere eller nordiske statsborgere, eller hvis de uden afbrydelse har haft fast bopæl i Danmark i de seneste 3 år forud for valgdagen.
Med virkning fra den 1. juli 2017 har udlændinge, der er på tålt ophold, og som er udvist eller indsat direkte til afsoning i en af kriminalforsorgens institutioner, dog ikke valgret, ligesom de ikke er valgbare.
EU-retten giver EU-statsborgere ret til at stemme og stille op til kommunale og regionale valg i det medlemsland, hvor de bor, på samme betingelser som landets egne statsborgere.
Det står i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
EU-retten indebærer derfor, at Danmark ikke må stille krav til EU-statsborgere, der ikke også stilles til personer med dansk indfødsret.
Danmark må heller ikke stille krav til EU-statsborgere, som de vil have sværere ved at opfylde end personer med dansk indfødsret, herunder sprogkrav.
Indførelse af et krav om, at EU-borgere for at have valgret og valgbarhed til både kommunale og regionale valg skal have bestået en prøve i dansk 3,
vil derfor være i strid med EU-retten.
Valgret og valgbarhed til udlændinge er dog ikke alene reguleret af EU-retten, men også reguleret i den europæiske konvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau, en konvention, Danmark tiltrådte den 6. juni 2000.
Både EU-borgere og tredjelandsstatsborgere er omfattet af konventionen.
Konventionen indebærer, at Danmark rent folkeretligt er forpligtet til at give udlændinge med 5 års lovligt og sædvanligt ophold i Danmark både valgret og valgbarhed til valg til lokale myndigheder på tilsvarende måde som personer med dansk indfødsret.
Konventionen gælder efter ministeriets umiddelbare vurdering alene for kommuner og ikke for regioner.
Derfor – lige meget om man måtte have sympati for forslaget om, at man skal kunne tale og forstå dansk for at kunne stemme og stille op til et kommunalvalg, eller at EU-borgere skal beherske dansk på et vist niveau for at have ret til at stemme til regionsvalg – er det ikke muligt på disse punkter i henhold til vores internationale forpligtelser at stille et sådant krav.
Jeg vil også sige, at jeg synes, at man skal huske de positive effekter, der også er, på den demokratiske integration, som vi tit taler om, nemlig at folk, der har opholdt sig i Danmark i nogle år, får mulighed for at stemme ved kommunale og regionale valg.
Det giver mulighed for at få indflydelse på det lokalsamfund, som man bor i, og det håber jeg da er med til at øge interessen for det danske samfund, er med til at give en forståelse for de værdier, som det danske samfund bygger på, og i det hele taget er med til at fremme, at man bliver dansk.
Selv om man måtte være uenig, kan vi ikke komme uden om, at beslutningsforslaget er i modstrid med både EU-retten og andre internationale forpligtelser.
Det, man muligvis kan drøfte, er, om tredjelandes statsborgere skal have ret til at stemme til regionsvalg.
Den umiddelbare vurdering er, at det vil kunne lade sig gøre inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser at ændre det.
Men jeg synes på den anden side også, man skal være meget opmærksom på, om det giver mening, at der skal gælde forskellige regler for, hvem der kan stemme til de kommunale, og hvem der kan stemme til de regionale valg, som jo i øvrigt bliver afholdt samtidig.
Og derfor er der også en vis logik i, at der er et sammenfald imellem de persongrupper, der kan deltage i de to valghandlinger.
På baggrund af disse bemærkninger kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.