runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Jeg er da også overbevist om, at hvis man spurgte de vælgere, der stemte fru Mette Frederiksen ind i Statsministeriet, om de ønsker at bruge 300 mio. kr. på at ansætte flere sygeplejersker på hospitalerne, flere pædagoger i daginstitutionerne eller sende flere politibetjente på gaden, eller om de ønsker at bruge 300 mio. kr. på at sætte de sociale ydelser op til primært flygtninge og indvandrere, så tror jeg godt, jeg ved, hvad de vælgere ville vælge.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg synes, det er lidt ude af proportioner, når den gamle traver med, om det kan betale sig at arbejde eller ej, kommer i spil her, og det gælder især, hvis man ser på, hvad det er for en gruppe, vi taler om.
Og har ordføreren evidens for, at netop de mennesker, der har det her rådighedsbeløb, skulle komme tættere på arbejdsmarkedet ved at blive fattiggjort?
Det vil jeg utrolig gerne høre, for indtil videre har jeg kun set evidens for, at det er direkte modsat af det, ordføreren siger, når det drejer sig om det her rådighedsbeløb og den her gruppe.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Spørgeren taler om fattiggørelse af de her mennesker.
Her bliver jeg nødt til rimelig hurtigt at få afklaret en uenighed.
Hvis man som enlig kontanthjælpsmodtager med to børn modtager 18.300 kr. hver måned efter skat, så er man mange ting, men man er ikke fattig.
Jeg synes sådan set, at det er et ydelsesniveau, vi sagtens kan være bekendt i Danmark, og det undrer mig, at der lige om lidt er et flertal i Folketinget, der synes, at det beløb er for lavt.
Jeg vil bare henvise til, at beskæftigelsesministeren, som spørgerens parti støtter ivrigt op om, og den regering, som spørgerens parti støtter op om med ild og flamme, og jeg ved ikke hvad, i svar på udvalgsspørgsmål selv har tilkendegivet, hvilken effekt det her vil have, når vi taler om folk på arbejdsmarkedet.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Nu er det så tilfældet, at den her regering faktisk har taget ansvar for, at regnemodellen ikke præcis kan beregne det for den her gruppe, og det er derfor, vi også skal følge op på regnemaskinens måde at vurdere det på.
Jeg vil mene, at det ville være respektfuldt over for nogle af de mennesker, som er kommet under fattigdomsgrænsen, at man faktisk svarer på spørgsmålet, når det drejer sig om den her gruppe af borgere.
Ordføreren bliver ved med at tale om, hvor meget man får udbetalt, men vi ved fra bl.a. Rådet for Socialt Udsatte m.fl., at det handler om det rådighedsbeløb, man har, ikke et eller andet tal, man kan puste op, på, hvad man får udbetalt efter et eller andet, og hvad du har i børnecheck og alle de forskellige dele.
Det handler om at se på, hvad du har til rådighed, når din bolig er blevet betalt, til at betale din mad, til at betale medicin og de dele.
Det kunne jeg godt tænke mig ordføreren svarede på.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Nej, det vil jeg ikke anerkende, for så ville jeg lyve, og jeg har lært af mine forældre, at man ikke må lyve.
Det her forslag har en effekt.
Færre mennesker vil arbejde; færre børn vil se deres forældre stå op om morgenen og deltage i arbejdsmarkedet, og det er mig så uendelig meget imod.
For jeg tror på, at den måde, vi skaber den mest socialt retfærdige politik i Danmark på, er ved at sikre, at børn kan se deres forældre tage af sted om morgenen og gå på arbejde.
Det er godt for børnene og for familien, og så er det i øvrigt også godt for resten af samfundet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Jeg har et kort spørgsmål til ordføreren: Anerkender ordføreren, at niveauet af ydelser har betydning for, hvor mange mennesker der ønsker at komme til Danmark?
Bjarne Laustsen (S), 2019-11-19:
Det eneste, vi ved, er, som Churchill sagde: Den eneste statistik, jeg respekterer, er den, jeg selv har forfalsket.
Det var det, vi så under Venstres regime i Beskæftigelsesministeriet.
Man producerede den ene rapport efter den anden, der skulle dokumentere, at det at indføre et kontanthjælpsloft var rigtig godt.
Det holdt bare ikke i virkeligheden.
Så derfor: Hvorfra er det ordføreren nu har den viden om konsekvenserne af det ene og det andet?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Jeg vil da opfordre spørgeren til at gå ind og læse de svar, som beskæftigelsesministeren har givet til Beskæftigelsesudvalget, hvori beskæftigelsesministeren sort på hvidt indrømmer, at det her forslag vil betyde, at færre mennesker kommer til at være en del af det arbejdende fællesskab.
Det er ikke mine ord, det er sådan set spørgerens egen partifælle, som sidder i Beskæftigelsesministeriets, ord.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Det er jo helt åbenlyst, at i store dele af hr. Morten Dahlins tale kan man jo ikke andet end at være enig.
Det er, når hr. Morten Dahlin vælger at bruge tiden på at stå og opremse rene banaliteter, altså rene banaliteter om, at det selvfølgelig er bedst at gå på arbejde.
Ja, det er det.
Selvfølgelig er det bedst at vokse op i en familie, hvor forældrene er i beskæftigelse.
Ja, det er det.
Lad os lige prøve at skrælle de der banaliteter fra, som jo selvfølgelig skulle give talen en vis form for oppustethed, og så prøve at skære ind til benet af det.
Ordføreren sagde selv lige før, at den beskæftigelsesfremgang, der har været for borgere på overførselsindkomst, består af flere ting, må jeg så bede ordføreren om at være i stand til at dechifrere de her elementer?
Altså, hvor meget skyldes så en konjunkturfremgang?
Vil hr. Morten Dahlin indvie os i, hvordan man her kan sammenligne udviklingen i de jobs for de her typer mennesker i sammenlignelige lande, der har haft den samme konjunkturudvikling?
Det er det ene.
Det andet er: Kan ordføreren indvie os i, hvad beregningerne viser at kontanthjælpsloftet isoleret set har betydet for beskæftigelsen?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak til spørgeren for det, jeg tror på visse punkter var en kompliment.
Jeg er en lille smule i tvivl, men nu er jeg som udgangspunkt et meget positivt indstillet menneske, så jeg vælger at tage hr. Karsten Hønges kommentar som en kompliment.
Så tak for det.
Jeg tror, vi bliver nødt til at kigge nuanceret på det her for at svare på hr. Karsten Hønges spørgsmål.
Hvis man stiller sig op og påstår, at ydelsesniveauet ingen effekt har for, at flere mennesker forlod kontanthjælpssystemet og blev en del af det arbejdende fællesskab, så er jeg ganske overbevist om, at man tager fejl, lige såvel som jeg er overbevist om, at man tager fejl, hvis man påstår, at det kun er ydelsesniveauet, som har betydning for, om folk forlader kontanthjælpssystemet og bliver en del af arbejdsfællesskabet.
Det er selvfølgelig en kombination af mange ting, herunder konjunkturer, men at stå og påstå, som jeg hører at hr. Karsten Hønge gør, at ydelser ingen effekt har, er altså forkert.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Ja, det er jo da fuldstændig forkert.
Det ville da være en fuldstændig håbløs påstand.
Jeg har simpelt hen ikke hørt noget menneske komme med det, at ydelser ingen betydning har for, hvor mange der kommer i arbejde.
Hvis man forestillede sig, at vi tredoblede kontanthjælpen, har det da selvfølgelig en konsekvens, og kontanthjælpsloftet har jo også haft en konsekvens.
Det har faktisk vist sig at være ret effektivt, altså hvis formålet er at skabe fattigdom, og det har også haft en effekt i forhold til at få folk i beskæftigelse.
Det kan man jo ikke benægte.
Jeg beder bare ordføreren om at forholde sig til forholdet mellem det, at den betydning, det har haft, er fuldstændig marginal, nemlig nogle få hundrede mennesker i beskæftigelse, som muligvis og efter al sandsynlighed var kommet i beskæftigelse alligevel, over for, at man rammer 30.000 familier.
Det er det, jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Som muligvis og sandsynligvis var kommet i beskæftigelse alligevel, siger hr. Karsten Hønge.
Her må jeg nok erklære mig uenig med Karsten Hønge.
Altså, kontanthjælpsloftet, integrationsydelsen, 225-timersreglen har haft en effekt.
Der er nogle mennesker, som er gået fra kontanthjælpssystemet og ind i det arbejdende fællesskab på grund af de her ting, som altså ellers ikke ville have gjort det, og det synes jeg vi skal fejre som en succes.
Det gør vi i hvert fald i Venstre.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-19:
Tak for det.
Jeg må bare starte med at rose ordføreren.
Vi er jo fuldstændig enige om, at det allerbedste, vi kan gøre for børn, der vokser op i fattigdom, er at få deres forældre i arbejde.
Derfor er vi jo både i ordførerens parti og i Socialdemokratiet optaget af det samme mål, nemlig hvordan vi får flest mulige mennesker i arbejde.
Faktisk vil vi jo gerne have alle i arbejde og arbejder for fuld beskæftigelse.
Derfor er jeg jo egentlig lidt nysgerrig på, hvad ordføreren så mener er de bedste redskaber til at få flere i arbejde.
For når man hører ordføreren tale i dag, lyder det jo, som om de redskaber, den tidligere regering tog i brug – kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen – er de bedste redskaber, som ordføreren kender, til at få folk i arbejde.
Men er virkeligheden ikke, at det jo ikke var det, der gjorde, at flere kom i arbejde, eller at det i hvert fald var meget få, der kom i arbejde?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak til hr. Kasper Sand Kjær for spørgsmålet, og tak for tilkendegivelsen af, at Socialdemokratiet også ønsker at få flest mulige i arbejde.
Det er sådan set derfor, jeg står her på Folketingets talerstol og undrer mig over, at man kan tage ordet og sige, at man ønsker at få flest mulige i arbejde, mens vi lige nu behandler et lovforslag fra den socialdemokratiske regering, der har den præcis modsatte effekt, altså vil gøre, at der er færre, der står op om morgenen og går på arbejde.
Derfor må jeg bare konstatere, at Socialdemokratiet åbenbart kun mener det med flest muligt i arbejde i tale og ikke så meget i handling.
Så spørger ordføreren, hvilke redskaber der er mest effektive, og spørger, om det var det, som den tidligere regering gjorde med integrationsydelsen, 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet.
Ja, det var det bl.a., men det var jo ikke det eneste, den tidligere regering gjorde.
Der blev bl.a. lavet brede aftaler, også med spørgerens parti, om at indrette beskæftigelsesindsatsen på en smartere måde.
Jeg tror også, vi skal tænke det bredere både uddannelsespolitisk og erhvervspolitisk, hvis vi skal sikre, at vi får nogle flere mennesker til at deltage i det arbejdende fællesskab.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-19:
Men er vi så i virkeligheden ikke inde ved kernen af, hvad det her lovforslag handler om?
Det handler nemlig ikke om, om vi får flere i arbejde eller ej, for de lave ydelser, som ordførerens parti indførte, da de var i regering, bidrog ikke rigtig til beskæftigelsen.
Det her forslag kommer heller ikke til at gøre den store forskel for beskæftigelsen.
Det, som det her forslag handler om, er jo at sørge for, at der ikke er børn, der vokser op i fattigdom i Danmark, for det fremmer heller ikke beskæftigelsen på den lange bane; det fremmer ikke deres adgang til arbejdsmarkedet på den lange bane.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det her lovforslag i virkeligheden ikke handler om, om der kommer flere eller færre i arbejde, men handler om, hvorvidt børn skal vokse op i fattigdom i Danmark?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Jeg har faktisk ikke et bedre svar.
Jeg tror bare ikke, at ordføreren har lyttet til, hvad jeg sagde.
Det er ikke kun et spørgsmål om at give de her forældre, det handler om, flere penge, det er også et spørgsmål om at lave en ordentlig beskæftigelsespolitik.
Det er et spørgsmål om at lave en 37-timersbidragspligt til dem, der kommer til landet.
Det er et spørgsmål om at sørge for, at kommunerne håndhæver reglerne omkring sanktionerne – noget, som jeg sammen med den tidligere beskæftigelsesminister har været med til.
Det handler om at sørge for, at mennesker står til rådighed, og at sørge for at få mor og far i arbejde.
Så nu håber jeg, ordføreren har lyttet til, hvad jeg sagde, for det er sådan set fjerde gang, jeg har sagt det.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Vi har i Enhedslisten stillet en række ændringsforslag til L 18, fordi vi mener, at hvis vi reelt set vil fjerne de grænsehindringer, som er imellem Danmark, Grønland og Færøerne, så skal vi altså ikke bare gøre det i nogle hensigtserklæringer, men også reelt gøre det i lovteksten.
Og problemet er, som loven står nu, at vi faktisk står i en situation, hvor borgere fra Grønland eller Færøerne kan risikere at komme på integrationsydelse, kan risikere at blive udsat for omvendt bevisbyrde.
Det synes vi ikke er rimeligt, og derfor mener vi, at hvis man rent faktisk gerne vil leve op til ånden i den her lovtekst og leve op til de intentioner, der er med loven, så bør man stemme for ændringsforslagene.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-19:
En central argumentation bag dette lovforslag er jo, at der er masser af børn i Danmark, som lever i fattigdom, så derfor skal jeg høre hr. Leif Lahn Jensen om de konkrete beløb, som folk faktisk får.
Lad os tage en enlig mor med et barn, som lever under kontanthjælpsloftet.
Hun og hendes familie har 15.100 kr. til rådighed, efter at skatten er betalt.
Er det fattigdom, hr. Leif Lahn Jensen?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Det, jeg forholder mig til her, er, at vi skal have et ordentligt og retfærdigt ydelsessystem.
Indtil vi har det, og det håber jeg også Liberal Alliance vil være med til at lave, er det, at vi foreslår her at sørge for, at ingen børn lider afsavn og mangler noget, ligesom vi har hørt så meget om i medierne.
Ydelserne kommer til at gå på to ben, og det ene er, og det er ganske rigtigt, at det skal kunne svare sig at arbejde – selvfølgelig skal det kunne svare sig at arbejde – og det andet ben er, at hvis så mor eller far kommer i en situation, hvor de ikke lige kan få et arbejde, skal det også være sådan, at børnene kan leve under ordentlige forhold, men det beløb, de har, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Det eneste, jeg bare siger, er, at det system, vi har lige nu, bare ikke virker sådan.
For man kan sige – og ja, det kan man jo spørge de borgerlige om: Er der kommet nok i arbejde?
450 mennesker er kommet i arbejde på grund af kontanthjælpsloftet.
Er man tilfreds med det?
Er man tilfreds med, at tusinder af børn lever under kummerlige forhold?
Er man tilfreds med det?
Derfor er det for mig mere et spørgsmål om at tage den snak om det ydelsessystem en gang for alle.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-19:
Jeg tror, det bliver sådan her hele dagen, når man spørger en af de røde.
Man fortæller, at en person med den her baggrund får så og så mange penge, og spørger: Er det i virkeligheden for lidt?
Er det fattigdom?
Så vil I røde politikere stå på talerstolen og tale udenom.
Jeg spørger igen: Er 15.100 kr. til en enlig mor med et barn efter skat for lidt til at leve for?
Bliver man simpelt hen nødt til at have mere end 15.000 kr., når man ikke går på arbejde og har et barn?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Jeg vil så glæde hr. Ole Birk Olesen med at sige, at jeg også kan stå her hele dagen med et smil på læben og svare på spørgsmål, men jeg går ikke ind i en diskussion om kroner og øre.
Men jeg er bare nødt til at sige, at hvis vi har nogle børnefamilier og nogle børn, der oplever, at de ikke har råd til at gå til fodbold, de ikke har råd til at få en julegave, de ikke har mulighed for at være sammen med venner, de ikke har råd til at dyrke det fællesskab med andre, så har vi da et problem.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at de borgerlige ikke kan se det, altså at vi har et system, der har skabt nogle børn på et B-hold, som har det sværere end alle andre, og det er det, vi vil komme uden om.
Henning Hyllested (EL), 2019-11-19:
Tak for det.
Enhedslisten har jo stillet et ændringsforslag om at fremrykke begyndelsesåret for den her nye vestfynske jernbane fra 2023, som det er foreslået, til 2021, men i øvrigt følge den afløbsprofil, der er forudsat i bemærkningerne til lovforslaget, nemlig begyndende med 147 mio. kr. det første år.
Vi synes jo, at problemet har været, at den tidligere regering i den grad har spændt ben for projektet, ligesom de har spændt ben for hele Togfonden DK, og det har jo medført, at vi i virkeligheden står med en forsinkelse – man kan sige på Togfonden DK i al almindelighed, men i hvert fald på det her projekt – på 3-4 år eller noget i den stil.
Togfonden DK skulle jo skabe hurtigere forbindelser på tværs af landet, ikke mindst i det her tilfælde mellem Odense, Trekantsområdet, Aarhus og også videre rundt i landet, men samtidig er fordelen ved det her projekt jo også, fordi vi ved, at kapaciteten på den nuværende vestfynske bane er opbrugt – stort set i hvert fald – at det derfor med den nye bane vil give plads til den fremragende vision, man har på Fyn om det fynske S-tog, der med hurtige frekvenser, altså med flere afgange, skulle forbinde Svendborg med Odense, Middelfart og videre til Trekantområdet i det hele taget.
Vi er rendt ind i den finansministerielle tankegang og regnemaskine om råderum og investeringsloft, og jeg skal give dig, alt sammen politisk bestemte rammer, hvorimod Togfonden DK jo er, skal vi kalde det rigtige menneskepenge; de ruller ind hver eneste dag som følge af den harmoniseringsordning, vi i sin tid lavede tilbage i 2014, på skat fra olien i Nordsøen.
Så der er egentlig ikke noget økonomisk til hinder for at gå i gang med at etablere banen allerede her i 2021, og der er sådan set heller ikke noget teknisk til hinder for det.
Det har vi faktisk fået svar på fra transportministeren; det er selvfølgelig Banedanmark, der har svaret på vegne af ham.
Så vi synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at vi kan konstatere, at der ikke er nogen andre partier, der støtter forslaget.
Vi synes måske ikke helt, det er i overensstemmelse med det, som sådan blev sagt på det møde, som adskillige, både transportordførere og fynske lokalpolitikere, eller hvad vi skal kalde dem, folketingsmedlemmer, var til i Ravnebjerg Forsamlingshus her for 3 uger eller en måneds tid siden, men vi må konstatere, at vi står helt alene med forslaget, og for ikke at skabe unødige kurrer på tråden – vil jeg sige – trækker vi forslaget.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Ja, men her tror jeg, vi bliver nødt til at slå fast over for spørgeren, at det sammenligningsgrundlag, der skal være, selvfølgelig skal være, hvor mange penge der kommer ind på kontoen hver den 1.
At Enhedslisten så har lyst til at lægge alle mulige subjektive og individuelle beregninger ind, går ikke, når vi skal have en saglig politisk debat.
Det drejer sig selvfølgelig om, hvor mange penge der kommer ind på din konto hver den 1. i hver måned.
Det er det eneste seriøse tal, vi har at forholde os til.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Det her drejer sig rent faktisk om beskæftigelsespolitik, selv om jeg kan høre, at spørgeren gerne vil snakke om noget andet.
Men det drejer sig faktisk om det, som for mig er det allervigtigste i det her land, nemlig at man har en ordentlig ydelse, man kan leve af, og at man samtidig har en hjælp, så man kan komme i gang igen i en fart.
Det er beskæftigelsespolitik, og det drejer sig om alle i det her land, fordi det kan få folk i gang, og det er det, vi alle skal leve af.
Hans Andersen (V), 2019-11-19:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører står nu her i Folketingssalen og siger, at med det her lovforslag er der ingen børn, der vil få det skidt.
Jeg må bare konstatere, at der er flere børn, der vil opleve, at mor og far ikke kommer i arbejde.
For konsekvensen af det her lovforslag er sådan set, at færre kommer i arbejde.
Er det godt eller dårligt for integrationen?
Jeg tror, de fleste godt selv kan svare.
Nej, det er det ikke.
For jeg vil spørge ordføreren: Er man fattig, hvis man er enlig forsørger, har to børn og med de nuværende regler har 18.300 kr. om måneden?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Den diskussion er ret interessant.
Jeg havde jo sådan set regnet med, at den kom, og nu kigger jeg sådan set ud i stuerne, ud i kameraerne.
For det, vi snakker om her, er, at det er regnet ud, at ved at vi gør det her, vil konsekvensen for arbejdsudbuddet blive 250 hænder.
Det er man så måske i tvivl om på den her side.
Det er det, vi snakker om, det er det, dem ude i stuerne skal tænke på.
Man skal også bare lige huske på, at det kontanthjælpsloft, som man jo mente kunne skaffe flere tusind i arbejde – det sagde tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen jo flere gange – skaffede 450 mennesker i arbejde.
Men samtidig skabte man mange tusind af børnefamilier, som havde det rigtig svært.
Jeg synes også, de borgerlige skal stille sig selv det spørgsmål: Vil de virkelig være det bekendt?
Det er da også vigtigt, og det synes jeg dem ude i stuerne skal tænke over.
Det er jo også det, vi snakker om.
Hans Andersen (V), 2019-11-19:
Men ordføreren svarer ikke på det konkrete spørgsmål om de 18.300 kr., som vi finder er et rimeligt beløb at have efter skat – efter skat vel at mærke.
Det er der sådan set mange mennesker, der i dag går på arbejde, der ikke engang har.
Men konsekvensen de senere år har jo været, at 30.000 færre er i kontanthjælpssystemet, og at 40.000 børn faktisk har oplevet, at far og mor har skiftet kontanthjælpen ud med et job.
Det er sådan set rigtig godt.
Men spørgsmålet er helt konkret: Hvad mener ordføreren om de 18.300 kr.?
Er det et rimeligt beløb?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Det ved jeg ikke om man får svar på, for jeg har sagt, at jeg ikke går ind i alt muligt med beløb og nogle kroner.
Men jeg kan da garantere hr. Hans Andersen, at hvis Venstre går med til bordet, når vi skal forhandle, så kommer vi til at snakke om det.
For hvor høje skal ydelserne være?
Hvor godt et ydelsessystem skal vi have?
Hvor meget skal vi sikre, at de her børn har et ordentligt levegrundlag?
Hvad skal størrelsen være, for at det kan svare sig at arbejde?
Det kommer vi til at diskutere, og nu kigger jeg på Dansk Folkeparti, Venstre, Nye Borgerlige og alle de andre.
Jeg glæder mig da til at tage den diskussion med jer, når ydelseskommissionen er færdig, for det bliver en interessant diskussion.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-19:
Tak for det.
Jeg kan jo forstå, at grunden til, at man skal give flere penge til folk, der har børn og ikke er i arbejde, er, at børnene ikke skal lide afsavn – det er for børnenes skyld.
Jeg vil egentlig bare høre ordføreren: Hvad er Socialdemokratiets plan, hvis og såfremt de her forældre bruger det øgede tilskud på cigaretter frem for en ny flyverdragt, på Netflix frem for et sundt og varieret måltid mad eller på online casinospil frem for nyt tøj til børnene?
Altså, hvad er Socialdemokratiets plan så?
Er det så at give endnu flere penge til forældrene?
Altså, hvordan kan man vide sig sikker på, at bare det, at man giver forældre, som har svært ved at prioritere deres penge, nogle flere penge, fjerner alle de afsavn, der angiveligt er hos børnene?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Det, som er vigtigt for os, og det, man kan være sikker på, er, at de skal have mulighed for at få et bedre liv.
Omvendt kan man så også spørge Liberal Alliance og dem, der stod i spidsen for kontanthjælpsloftet: Hvordan kunne man være sikker på, at det rent faktisk ville bringe en masse mennesker i arbejde, at man indførte kontanthjælpsloftet?
Det kunne man jo ikke, vel?
For man kunne slet ikke svare på spørgsmålet.
Beskæftigelsesministeren dengang lavede jo flere analyser, som han måtte trække tilbage, og nu har man så fundet ud af, at det måske er 450 mennesker, vi snakker om.
Så man kan ikke engang sikre sig, at det her får folk i arbejde.
Det, vi kan sikre os, er, at mor og far har mulighed for at give de her børn et bedre liv, og det vil vi virkelig gerne; det er det, der betyder noget for os.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-19:
At det giver børnene et bedre liv, at forældrene får flere penge mellem hænderne, er simpelt hen – undskyld mig – et alt for fattigt svar.
Har Socialdemokratiet nogen bud på, hvordan vi får flere forældre i arbejde, hvordan vi får folk til at tage mere ansvar, og hvordan de bliver bedre til at prioritere deres budgetter?
For det nytter ikke noget at give dem 2.000 kr. mere, hvis de går direkte til LeoVegas.dk.