runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Jeg står her med en planche fra hr. Jesper Petersens kollega, hr. Peter Hummelgaard, som blev gennemgået i sidste uge, og her kan vi jo konstatere, at arbejdsløsheden både i 2020, 2021, 2022, 2023 og 2024 kommer til at være over det niveau, som den var før corona – langt over det niveau, som vi efterlod, da vi forlod regeringskontorerne.
Så det er jo lige præcis det, der er skandalen.
Der er ikke noget som helst, i forhold til hvad Venstre mener, som hr. Jesper Petersen kan være i tvivl om.
Jeg forstår godt, at hr. Jesper Petersen gerne vil kaste et røgslør ud over tingene , men Venstre mener, at den her finanslov er blottet for vækstinitiativer.
Jeg kan ikke se et eneste vækstinitiativ i den her pamflet, regeringen har udgivet – snarere tværtimod.
Så vi synes, at man skulle bruge de penge, man bruger, på en mere fornuftig måde.
F.eks. er der tidlig tilbagetrækning; jeg synes ikke, det giver mening, Venstre synes ikke, det giver mening at bruge 2 mia. kr. i 2022 på tidlig tilbagetrækning.
Jesper Petersen (S), 2020-09-08:
Hr. Troels Lund Poulsen svarer jo ikke rigtig konkret på spørgsmålet, og jeg mener stadig væk ikke, det, Venstre siger, hænger sammen.
I virkeligheden er det måske mere et Peter Plys-moment, vi har at gøre med her.
Det, Peter Plys jo på et tidspunkt må forsvare sig med over for Grisling, er: Det var klogt, da det var inde i mit hoved, men så skete der noget på vejen ud.
For arbejdsløsheden kommer jo til at gå nedad, fordi vi investerer.
46.000 flere mennesker kommer næste år til at have et arbejde på grund af regeringens økonomiske politik i nogen grad efter aftaler med Venstre, men det er man åbenbart modstandere af.
Man er åbenbart imod, at vi skal stimulere økonomien, gå til kanten af budgetloven, for at gavne beskæftigelsen og få flere mennesker i arbejde – eller hvad?
Chancen er der igen.
Er Venstre enige i, at vi skal bruge mulighederne fuldt ud inden for budgetloven for at stimulere økonomien?
Jens Joel (S), 2020-09-08:
Tak for det.
Vi holder fast i sporet, for det vigtigste er at bekæmpe arbejdsløsheden.
Socialdemokratiet, regeringen, har fremlagt et forslag og en økonomisk politik, som betyder 46.000 flere i arbejde.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Jeg har ikke kunnet se i regeringens finanslovsforslag, hvad det betyder, i forhold til hvor mange mennesker der vil være i beskæftigelse på baggrund af regeringens finanslovsforslag.
Det kan man ikke se.
Jeg kan ikke se, at det er ambitiøst for en socialdemokratisk regering, der endda også i dag med sin finansordfører holder tale om, at det er forfærdeligt, at folk mister deres job.
Det er jeg helt enig med den socialdemokratiske finansordfører i, men hvad er det helt præcist, man så gør?
Er det rigtigt, at man skal bruge 5 år, før man er tilbage på det niveau, som det var på, da vi overlod regeringsmagten til regeringen?
Jens Joel (S), 2020-09-08:
Vi er jo ramt af en meget, meget alvorlig international krise, og sidst vi var det, tog det så 10 år, inden Venstre fik os tilbage på sporet.
Men prøv nu at svare på spørgsmålet, hr. Troels Lund Poulsen.
Det er jo Finansministeriet, der har beregnet, at regeringens samlede økonomiske politik bidrager til, at vi til næste år har 46.000 flere i beskæftigelse, end hvis vi ikke gjorde de ting, vi har sat os for.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Nu har vi jo ikke præsenteret vores forslag endnu, og det tror jeg godt at hr. Jens Joel som formand for Finansudvalget ved – når man har haft en uge til at se på regeringens finanslovsforslag, er det vist o.k., at man som opposition trods alt lige har lidt længere tid.
Men hr. Jens Joel efterspørger jo, hvad vi mener.
Vi står bag stort set alle de hjælpepakker, der er lavet – alle, tror jeg faktisk.
Jeg ser jo gerne, at man så også udbetaler de sidste 2 uger af de feriepenge, som borgerne har til gode.
Det ville jo være en supergod økonomisk håndsrækning, men der ved vi jo, det er et tiltag, som Socialdemokratiet jo desværre ikke støtter.
Regeringen vælger jo ikke at synes, at danskerne skal have de sidste 2 ugers feriepenge udbetalt.
Det synes jeg er trist.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-09-08:
Jeg kan forstå, at man skal være ganske velbevandret i moderne børnelitteratur for at være finansordfører i det her land.
Det må jeg desværre sige at jeg ikke er.
Jeg kan slet ikke huske, hvornår jeg har læst Rasmus Klump eller Peter Plys eller overhovedet hørt om en gris, der hed Gurli.
Men det, jeg er ret sikker på, er, at alle de historier ender godt, og der er jo nogle mennesker ude i det danske samfund, for hvem det ikke altid ender godt, bl.a. en del af vores ældre, som bor på plejehjem, hvor de ikke får den nødvendige omsorg, kærlighed, værdighed.
Det har der desværre været ganske mange gruopvækkende eksempler på for nylig.
Derfor kunne vi i Dansk Folkeparti godt tænke os, at man lader sig inspirere af det forslag, der er kommet fra børneområdet med minimumsnormeringer, og siger, at vi simpelt hen vil have minimumsnormeringer på plejehjemmene, sådan at vi er sikre på, at alle dem, der har slidt og slæbt for at skabe de værdier, som finansloven så generøst fordeler, også får en værdig afsked.
Kan vi regne med, at Venstre bakker os op i spørgsmålet om en minimumsnormering på plejehjem?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Jeg har ikke tænkt mig, at vi skal indføre minimumsnormeringer i forhold til ældreområdet.
Jeg synes, der er brug for at gøre meget, og der har jo desværre været eksempler fremme, også i Aarhus, hvor jeg sågar tror, at den, der var ansvarlig for området, var Dansk Folkeparti – det var en DF-rådmand, der havde ansvaret – en trist, trist historie.
Jeg siger jo ikke, at det er hendes ansvar alene, men der er jo brug for politisk ledelse, og der er også brug for, at man tager ansvar i kommunen, når sådan noget sker.
Der har også været eksempler i forhold til Randers og andre kommuner.
For det, der er problemet, er jo også, at der er nogle, der er låst i ikke at kunne f.eks. skifte fra en institution til en anden.
Derfor kommer vi ikke til at støtte, at man skal til at levere minimumsnormeringer på ældreområdet.
Jeg er ikke kommet til Peter Plys endnu i forhold til min datter, så jeg kan endnu ikke bevæge mig ned ad den vej, men jeg vil glæde mig til at kunne tage en Peter Plys-diskussion med hr. Jesper Petersen.
Det, jeg bare kan se, hr. Jesper Petersen, er, at der i den prognose, der blev lagt frem, er 146.000 mennesker, der står til at være uden et arbejde her i 2020, så det er jo ikke sådan, at der kommer 46.000 flere mennesker i job.
Der står, at det vil være 138.000 mennesker i 2021 og 125.000 i 2023.
Det synes jeg ikke det er, men jeg anerkender så, at Socialdemokratiet gerne vil have, at arbejdsløsheden skal være så høj.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Jeg synes, det må være mest fair at sige, at vi jo er i gang.
Vi afsatte penge til naturen sidste år.
Vi er i gang med vores naturnationalparker.
Men man bliver selvfølgelig også nødt til at forholde sig til, at verden er blevet ramt af en pandemi – en verdensomspændende sundhedskrise, som betyder, at der skal prioriteres hårdt, og at man også politisk bliver nødt til at fokusere på de spørgsmål, som er de allerallervigtigste: genopretning af økonomien, vores sundhedssituation.
Og derfor har vi sagt, at vi på et senere tidspunkt vil komme med vores samlede naturplan.
Det betyder jo ikke, at vores ambitioner er blevet mindre, og det betyder ikke, at vi i mellemtiden ikke afsætter penge.
Det gør vi rent faktisk – både sidste år og i år.
Jeg tror, jeg må sige, at jeg er en lille smule uenig med fru Sofie Carsten Nielsen, for man skal jo være opmærksom på, at kampen for at få gennemført flere CO 2 -reduktioner går, som Klimarådet meget rigtigt siger, ad to spor.
Der er et implementeringsspor, som handler om, hvad vi gør her og nu.
Der laver vi CO 2 -reduktioner her og nu; det har regeringen været med til, og det kommer vi til at være med til igen.
Det er en vigtig prioritet, som vi deler med Det Radikale Venstre.
Men der er også et andet spor, nemlig udviklingssporet – det spor, der handler om, hvordan vi sikrer de reduktioner, som ligger tæt på 2030, altså som ligger i årene fremover, de reduktioner, som vi i dag ikke har fantasi eller viden til at vide, hvordan vi rent faktisk får hjem.
Hvis de reduktioner skal hjem, bliver vi nødt til at investere i den grønne forskning, og derfor er der bestemt CO 2 -reduktioner på årets finanslov.
Vi sætter 750 mio. kr. af til den grønne forskning.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Tak for det.
Jamen så har jeg to spørgsmål.
Jeg spurgte faktisk: Vil regeringen fremlægge en samlet økonomisk plan, der viser, hvordan regeringen vil få tingene til at hænge sammen?
Og så kan jeg spørge helt konkret, for der er CO 2 -reduktioner på finansloven, siger ordføreren: Hvor mange CO 2 -reduktioner er der på finansloven?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Men jeg tror, vi kan blive enige om, at selv om vi ikke kan svare konkret på det spørgsmål, så er den forskning fuldstændig afgørende, fordi vi endnu ikke kan svare ædrueligt på, hvordan vi kommer helt i mål med vores ambitiøse målsætninger.
Hvad angår den langsigtede økonomiske plan, har vi jo meget klart sagt, at vi skal i balance igen i 2025, og det er den politik, vi forfølger; det er den saldosti, vi forfølger.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Tak for talen, som på mange måder var god.
Jeg er også enig i – der er vi fra Enhedslistens side – at den krisehåndtering, der har været i denne omgang, på mange måder har været meget bedre og væsentlig anderledes end det, vi så for lidt over 10 år siden i forbindelse med finanskrisen.
Det, som undrer mig lidt, er, at ordføreren jo korrekt siger, at finansloven for 2020 var den bedste finanslov i omkring 10 år, og så siger ordføreren: Jamen så fortsætter vi i 2021.
Det er jo ikke helt rigtigt, for med det, regeringen har lagt frem, er ambitionsniveauet lavere, end det var for 2020.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor er ambitionsniveauet lavere for næste år, i forhold til hvad det er for i år?
Der må jeg jo give Venstre lidt ret.
Vi står i en situation, hvor vi investerer os ud af krisen.
Det handler om at investere i en genopretning af vores velfærd, hvilket er meget påtrængende, og det handler om at investere i den nødvendige grønne omstilling.
Så hvorfor er ambitionsniveauet for næste år lavere, end det er for i år?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Tak for spørgsmålet, og tak for at bemærke, at krisehåndteringen er fundamentalt anderledes under den nuværende regering, hvor vi investerer os ud af krisen, og hvor genopretningen skal være socialt afbalanceret.
Det tror jeg er en vigtig pointe.
Jeg tror ikke, jeg sagde, at finansloven sidste år var den bedste i 10 år.
Jeg tror måske, at jeg synes det, men det, jeg sagde, var, at den var den bedste for velfærden i 10 år, og min pointe var så, at vi med den nuværende finanslov bygger ovenpå.
Så må jeg også bare sige, at de ting, vi aftalte sidste år, jo er ved at blive implementeret.
Altså, det er i år og næste år, der bliver afsat penge til psykiatrien, til minimumsnormeringer, til flere lærere, til flere sygeplejersker.
Så vi bygger jo ovenpå.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Det er rigtigt, at vi bygger ovenpå, hvad angår det rene demografiske træk, men sidste år, da vi forhandlede det, som gælder for 2020, leverede vi jo meget mere.
Derfor synes jeg bare, at ordføreren mangler at fortælle os, hvorfor ambitionsniveauet for 2021 ikke som minimum skal være det samme, som det har været for 2020.
Det handler jo om, at vi, som ordføreren også siger, står i en situation, hvor vi skal investere os ud af krisen.
Vi kan investere i en genopretning af velfærden, vi kan skabe arbejdspladser ved at styrke vores velfærd og genoprette den, og vi kan investere i den nødvendige grønne omstilling.
Og vi har rigtig travlt, for vi skal nå et 70-procentsreduktionsmål inden 2030.
Så hvorfor er ambitionerne ikke højere i det, som regeringen har lagt frem?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Det er rigtigt, at vi dækker det demografiske træk, men vi gør faktisk mere end det.
Vi lægger yderligere ovenpå ud over det demografiske træk.
Jeg anerkender også fuldt ud, at der kan være partier, herunder Enhedslisten, som ønsker at bruge flere penge.
Der har regeringen jo ansvaret for, at der skal være balance i tingene.
Vi har den udfordring, at vi efter en coronaepidemi, som nu desværre blusser betydeligt op igen i flere danske byer, står med en prioriteringsopgave, som er vanskeligere og hårdere, end den har været tidligere.
Det ændrer ikke på, at vi styrker velfærden, men man skal huske prioriteringerne, og man skal også huske balancen.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Mange tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til den nok mest jantelovsagtige beskatning, vi har set i Danmark i nyere tid.
Det er generationsbeskatningen af de danske familieejede virksomheder, når datter eller søn skal overtage.
Socialdemokratiet derimod har tredoblet beskatningen, og det er jo altså en beskatning, der vel at mærke ikke rammer fonde, ikke rammer offentlige virksomheder, ikke rammer internationale virksomheder, ikke rammer børsnoterede virksomheder – den rammer ene og alene de danske familievirksomheder.
Så kan ordføreren ikke forklare mig, hvad det er, Socialdemokratiet ikke kan lide ved de danske familievirksomheder?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Jeg kan betrygge spørgeren og alle andre med, at vi elsker dygtige iværksættere.
Vi elsker stærke danske familieejede virksomheder, som skaber i tusindvis af arbejdspladser; som står bag den eksport, som er fuldstændig afgørende for at skabe danske arbejdspladser – danske familieejede virksomheder, som jo også har en tilknytning til Danmark, som betyder, at selv om man måske ser, at nabovirksomheden udflager produktionen til Polen eller andre steder, er det ofte de familieejede virksomheder, der siger: Nej, vi hører til i den her by, vi hører til på den her egn, vi hører til i Danmark.
Og dermed går de forrest.
Det er den type virksomheder, som har bygget Danmark, den type virksomheder, der sikrer, at man også stadig væk har erhvervsforeninger ude i de små byer.
Men det betyder jo ikke, at det skal være sådan, når man giver store formuer videre til næste generation, at de så ikke skal beskattes.
Det skal de selvfølgelig, for det er rimeligt.
Og det er også et af fundamenterne under, at vi kan finansiere vores velfærdssamfund.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Jamen altså, med den kærlighed, som ordføreren udtrykte over for de danske familievirksomheder i den første halvdel af talen, troede jeg et øjeblik, at det var en konservativ, der stod på talerstolen.
Men det giver jo ingen mening at pålægge familievirksomheder en skat, som ikke rammer nogen andre.
Og vi er jo det eneste land i vores del af verden med Socialdemokratiet i spidsen, hvor man går den forkerte vej.
Hvorfor vil Socialdemokratiet være det eneste parti i vores del af verden, der går den forkerte vej?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Så vidt jeg husker, er det sådan, at hvis man kigger på den globale situation, er der meget forskellige satser.
Og der er også lande, som ligger væsentlig over os.
Men det betyder jo ikke, at jeg friholder de virksomheder fra at betale skat.
Og vi mener, at hvis man videregiver store formuer, skal man også beskattes af det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Kan ordføreren ikke forklare danskerne derude rimeligheden i, at de nu skal aflevere endnu flere af deres penge, samtidig med at regeringen fortsætter med at bruge 33 mia. kr. på en forfejlet ikkevestlig indvandring?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Tak for det.
Ligesom den forrige spørger er jeg også lidt optaget af, at regeringen har en række prioriteter, som jo betyder betydelig øgede offentlige udgifter – offentlige udgifter, der overstiger råderummet – og samtidig er der flere af de initiativer, regeringen foreslår, der svækker beskæftigelsen; det er jo dyrt med tidlig pension og prioriterede midler til politiet.
Men der er ikke i finanslovsudspillet afsat midler til at sikre reelle CO 2 -reduktioner eller en vej til at nå 70-procentsmålet.
Man foreslår at øge gælden, og der låner vi af fremtiden, men der er ikke afsat nogen penge til at investere i fremtiden, og det skaber helt ærligt en bekymring hos mig om den sådan mere grundlæggende økonomiske ansvarlighed.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Altså, der er jo flere spørgsmål i det.
Jeg kan forsikre om, at der bliver afsat reserver, sådan at vi kan håndtere det bidrag, som vi skal betale til EU.
Hvad angår den mere vigtige diskussion om, hvad der er ansvarlig økonomisk politik, så tror jeg bare, at jeg vil slå en tyk streg under, at ja, vi går til grænsen af budgetloven; vi planlagde med et underskud.
Og hvorfor gør vi det?
Det er, fordi underskuddet til næste år ikke er en udfordring for dansk økonomi, i hvert fald slet ikke sammenlignet med den udfordring, vi har, hvis vi ikke får styr på arbejdsløsheden.
Det er arbejdsløsheden, der er fjenden – det er den, vi skal bekæmpe – og derfor er det, vi foretager os, ansvarligt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Jeg tror på, at der er rigtig mange ting, vi kan gøre ved at omlægge f.eks. vores afgifts- og skattestruktur.
Jeg tror, at der er rigtig mange veje, vi kan gå, før vi behøver at lånefinansiere.
Men er alle de ting udtømt, er alle de veje udtømt, så handler det her – det prøvede jeg også at understrege alvoren af i min tale – om et eksistentielt spørgsmål.
Det er ikke et eller andet med, om vi kan blive uenige om, hvor meget vi lige skal bruge på driften af vores velfærdssamfund i et enkelt år.
Det her er et fuldstændig grundlæggende spørgsmål.
Derfor kan vi i sagens natur også gå endnu længere.
Det, der står centralt i både EU-lovgivningen og i den danske budgetlov, er, at exceptionelle tider kræver exceptionel handling.
Det betyder, at hvis man vil det, behøver man ikke at holde sig inden for de 0,5.
Det er et teaterstykke, der bliver opført herinde.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Mit spørgsmål går sådan set på en del af det, som den socialdemokratiske ordfører nævnede, nemlig det at bekæmpe arbejdsløshed, og det er jo et vigtigt tema.
Ordføreren nævner selv Rikke, Claus og Elise, og når vi så ser på det, som regeringen fremlagde i sidste uge, og på det under den tekniske gennemgang, vi har haft, så kan vi jo se, at arbejdsløsheden først potentielt i 2025 kommer ned på det niveau, den var før coronakrisen.
Er det tilfredsstillende for de tre mennesker, som ordføreren nu nævner i sin tale, at vi skal helt hen i næste valgperiode, inden arbejdsløsheden kommer ned på det niveau, den var for et halvt år siden?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Man kan vel sige lidt direkte, at hvis vi havde forfulgt den linje, som hr. Troels Lund Poulsens parti forfulgte, hvis vi havde brugt den samme opskrift, som Venstre brugte efter finanskrisen, så ville det tage 10 år for at komme tilbage.
Jeg håber, at vi kan gøre det hurtigere.
Vi går til grænsen af budgetloven, vi sætter kul under alle kedler for at få folk tilbage i arbejde så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er den klogeste strategi, det er det mest ansvarlige.
Det største problem, dansk økonomi har i øjeblikket, er at bekæmpe den arbejdsløshed, og jeg må bare sige, at når jeg ser på Venstres udmeldinger de seneste uger, hvor vi har haft lejlighed til at diskutere det her indgående, så er det jo lidt som at iagttage en sømand på landlov.
Altså, det sejler til begge sider.
Man kritiserer med den ene hånd regeringen for at bruge for mange penge, og med den anden hånd siger man, at det ikke går hurtigt nok med at genoprette økonomien.
Jeg tror, Venstre gør klogt i for resten af debatten at finde ud af, hvad der egentlig er linjen i det her spørgsmål.
Vi bekæmper arbejdsløshed, vi går til grænsen af budgetloven.
Det er regeringens linje.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for omsorgen, og tak for de gode råd, men vi kan jo tage debatten, når jeg selv får mulighed for at være på talerstolen.
Mit spørgsmål er sådan set
: Er det fornuftigt, at der skal gå så mange år, inden der bliver gjort noget for Rikke, Claus og Elise?
Er det virkelig visionært, at vi skal ind i næste valgperiode, altså frem til 2025, inden arbejdsløsheden er nede på det niveau, som den var før coronakrisen, når vi ser på det afsæt, som den regering, jeg selv sad i, gav videre til den her regering?
Er det ambitiøst nok?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Jeg tror, at hr. Troels Lund Poulsen skal bide mærke i den passus i min tale, hvor jeg talte om, at ingen politiker kan trylle.
Hvis jeg eller regeringen kunne trylle, var arbejdsløsheden væk i det her sekund.
Det, vi kan gøre, er med politiske virkemidler at gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe arbejdsløsheden.
Det er i al beskedenhed det, regeringen gør.
Det er en væsentlig anden linje end den, Venstre tidligere har forfulgt under lignende kriser.
Derfor kommer vi også hurtigere tilbage til en bedre situation, end man ville gøre, hvis man sparede.
Jeg håber, at vi i forhold til beskæftigelsen kan komme hurtigere tilbage til tiden før, men her har udlandet også meget at sige.
Næste år holder vi hånden under 46.000 arbejdspladser.
Der ligger jo sådan en præmis i det spørgsmål om, at vi skulle have sat skatterne op generelt – det er jo ikke tilfældet.
Altså, jeg står fuldt på mål for, at vi med et bredt flertal af partier har bestemt os for, at cigaretter skal koste noget mere, sådan at færre unge mennesker begynder at ryge.
Vi havde en uge – sidste uge – hvor vi diskuterede ulighed i sundhed, og hvor vi diskuterede, hvad årsagerne er til, at mennesker med ufaglært arbejde dør 7 år før, at jeg med en lang videregående uddannelse dør.
En af hovedårsagerne til det er jo rygning.
Derfor har vi – et bredt, bredt flertal – sat en afgift på det for folkesundhedens skyld.
Det står jeg fuldt ud på mål for.
En frihed, som i dag er udstrakt til mange andre grupper.
Og det står jeg fuldt på mål for.
Tak for det.
Mange tak for også at bemærke, at vi helt grundlæggende har forfulgt en ny kurs i dansk politik, nemlig en kurs, der handler om, at vores velfærdssamfund ikke skal blive ringere, når vi heldigvis får flere børn og flere ældre.
Det er måske noget, vi diskuterer for lidt, fordi det med det demografiske træk lyder lidt tørt, men det er jo det, der gør forskellen, når de i øjeblikket sidder og laver budgetter i kommunerne og ikke skal have lave de besparelser, som de skulle, da der var et borgerligt styre.
Hvad angår krigskassen, har vi jo afsat 9,2 mia. kr.
Det er jo et meget, meget betydeligt beløb, og forventningen er, at det kan være med til at dække både en genstart af vores økonomi og det forhold, at vores eksport er usikker, men også uforudsete sundhedsudgifter.
Hvis vi står i en situation, hvor en vaccine koster langt mere – det er jo et hypotetisk spørgsmål – forestiller jeg mig, at vi vil gå til det alleryderste for at sikre, at der er råd til en vaccine.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Der siger ordføreren egentlig det, der lidt er min pointe.
Jeg kan ikke forestille mig et eneste partis ordfører, som i Finansudvalget vil stemme nej til et aktstykke, der handler om at betale for en vaccine til hele Danmarks befolkning, uanset hvad der ellers sker.
Og heldigvis er Danmarks økonomi jo kernesund, og jeg er også glad for, at det virker, som om Socialdemokratiet og SF er på bølgelængde, når det handler om at sige: Gode tiders opsparede midler skal bruges til at holde hånden under erhvervslivet og danske arbejdspladser i en krisetid.
Derfor ønsker vi fra SF's side også, at vi øremærker en langt større del af krigskassen ved at sige, at uanset hvad, vil vi understøtte danske arbejdspladser og samtidig bidrage til den grønne omstilling.