runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Grundlæggende tror jeg, det er vigtigt, at vi sikrer, at der er en økonomisk ramme, så man rent faktisk kan agere som kongefamilie, og så man kan drive kongehuset.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-19:
Nu har kongeparret, som jo tidligere var kronprinsepar, løbende fået en højere andel af årpenge, og alligevel har der været underskud år efter år.
Synes ordføreren, at det er rimeligt, at et ekstraordinært tilskud skal dække nogle underskud, altså bør man ikke forvente af kongehuset, at de kan overholde budgetterne, ligesom vi forventer det af alle andre i det danske samfund?
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Tak for ordet.
I mere end 1.000 år har vores kongefamilier været en central søjle i det danske samfund.
Kongehuset har været med til at forme vores lands historie, kultur og arv.
For det danske kongehus er nemlig meget mere end blot en samling af kongelige personer.
For det repræsenterer vores fortid, nutid og fremtid, alt sammen på én gang.
Kongehuset er et symbol på kontinuitet og stabilitet i en verden, der er i konstant forandring.
I Venstre mener vi, at det er vigtigt for danskerne, at vi har institutioner som kongehuset, der kan fungere som et samlingspunkt, for kongehuset binder os sammen som et folk.
Det var vi alle vidner til i januar måned i forbindelse med tronskiftet.
Her kunne vi se, hvordan folk fra alle hjørner af kongeriget mødte op på Slotspladsen for at byde det nye kongepar velkommen.
Uanset ens baggrund eller politiske overbevisning formåede denne begivenhed at samle os som folk og give os en følelse af et fælles tilhørsforhold til vores nation.
For os i Venstre er det vigtigt, at vi fremtidssikrer vores kongehus.
Vi skal nemlig bidrage til at sikre de fremtidige rammer for kongehusets virke.
Vi synes, at vi skal værne om vores traditioner, men samtidig skal vi også sikre, at vores traditioner passer ind i den tid, som vi går i møde.
Samtidig synes vi, at det giver god mening at modernisere kongehusets økonomiske ramme, i forbindelse med at vi har fået et nyt kongepar.
Ændringerne i statens ydelse til kong Frederik X's civilliste er særlig relevante, når man tænker på, at kongehusets økonomi ikke har fulgt den samfundsmæssige udvikling siden tronskiftet i 1972.
Af de grunde vil Venstre gerne støtte lovforslagene.
Benny Engelbrecht (S), 2024-04-19:
Nu kan jeg jo ikke tale på regeringens vegne, al den stund at jeg blot er ordfører for Socialdemokratiet, men hvis man har et ønske om at skabe et større indblik i, hvad man bruger på eksempelvis livgarden, som med deres funktioner på forskellig vis udadtil nok på mange måder er en lige så væsentlig del af vores billede af det – og det var i øvrigt en fantastisk indsats, de gjorde forleden dag i forbindelse med branden på Børsen – så må det være noget, man rejser over for regeringen.
Og det kan man jo så gøre i forbindelse med lovbehandlingen og udvalgsbehandlingen her.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Nu er det jo ikke en ledighedsydelse, som kongefamilien får, men derimod årpenge, som de får, fordi de yder en kæmpe indsats for Danmark og har rigtig mange opgaver, som de varetager.
De har repræsentative opgaver for Danmark, de har opgaver i forhold til at samle os, de har et væld af opgaver.
Så jeg synes ikke, man kan sidestille kongehusets årpenge med overførselsindkomster.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Mange tak.
Det vil jeg da tage op.
Noget af det, som har været vigtigt for mig, har også været at have et tæt samarbejde med vores erhvervsliv i Grønland og så også få etableret et erhvervsnetværk og prøve at se på, om der er nogle områder, hvor man fra Folketinget kan være med til at understøtte det, man ønsker fra naalakkersuisut på erhvervsområdet, hvor jeg ved, at der bliver sat fuldt skub og også fripas på, at man ligesom tager nogle initiativer.
Det, jeg egentlig gerne ville sige tidligere, var, at jeg synes, det er vigtigt at tale om, hvad det er for nogle projekter, man gerne vil have, og i Grønland vil vi gerne have grøn omstilling.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at Danmark engagerer sig noget mere, sådan at der ikke kommer udefrakommende interesser, som vi ikke bryder os om, i Grønland.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
Tak for det.
Ja, og man kan sige, at nu taler vi jo power-to-x i Danmark, og at vi har alt for lidt land og nogle steder måske allerede alt for mange solceller, og folk brokker sig.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Jeg vil også gerne takke ordføreren for en god tale og særlig for at lægge mærke til mit spørgsmål tidligere omkring det her med fordomme.
Jeg har arbejdet meget sammen med fru Aaja Chemnitz om den her Sjómaqpulje, som fru Aaja Chemnitz kom ind på før, og som nemlig er en pulje, der skal gøre det muligt for ungepartnerskaber at besøge hinandens lande og afholde nogle møder, hvor de kan lære lidt mere om hinanden.
Men en ting, som jeg synes er det allervigtigste i det her, er nemlig det, som ordføreren svarede på lige før, og det er det, at man ikke kommer og ser hinandens lande.
Vi kan sidde og skrive så mange bøger og læse så mange bøger, men jeg tror, at det, der virkelig planter et frø i børn og unge og mennesker i det hele taget, er, at man får oplevelsen, at man mærker vinden, at man lugter havet, at man er til stede.
Er ordføreren enig med mig i det?
Susie Jessen (DD), 2024-04-19:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tidligere regeringer har afsat nogle penge til studieture, så der er nogle danske klasser, der tager til Grønland, men jeg så gerne, at man fra regeringens side tog nogle egne initiativer, for man har jo også selv et ansvar i forhold til ens egne danske unge for netop at sikre, at der var noget mere undervisning.
Jeg er meget enig med ordføreren: Lad os prøve at gøre det innovativt.
Det kunne også godt være, at man skulle have et center eller et eller andet sted, hvor man sådan lidt mere interaktivt kunne lære noget mere om Grønland og Færøerne på en lidt mere interessant måde, frem for at det altid er skolebøgerne, man ligesom skal lære om det fra.
Susie Jessen (DD), 2024-04-19:
Ja, og jeg er fuldstændig enig i, at det skal styrkes meget mere, end tilfældet er i dag, og det behøver jo ikke kun handle om skolebøger og det, der sker foran en tavle.
Hvorfor er der f.eks. ikke nogle bedre muligheder for interaktion mellem klasser, altså flere venskabsklasser på tværs, som møder hinanden?
Jeg forstår ikke, hvorfor der ikke er mere af det, end der er i dag.
Det handler om alle mulige forskellige ting.
Der er meget mere, der godt kunne styrkes i skolen, og det har vi et særligt ansvar for, også for at få nedbrudt de fordomme, der måtte være.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tak til ordføreren for talen.
Der er ikke så meget, som Danmarksdemokraterne og IA er enige om, men noget, vi er meget enige om, er, at der skulle være meget mere undervisning om Grønland og Færøerne i folkeskolen i Danmark.
Det er noget, som jeg sammen med mine kollegaer har kæmpet rigtig meget for, men vi har faktisk fået afslag på afslag, fordi man gerne vil sætte skolen fri.
Jeg synes, der er et særligt ansvar i forhold til dannelsesdelen for, at man ved noget om rigsfællesskabet, som man er en del af som dansk ung.
Jeg synes, det er et kæmpeproblem, at man ikke har sagt, at man gerne i strukturen vil være med til at sikre, at danske unge får meget mere viden, også nuanceret viden, ikke kun om det historiske, men også om det moderne Grønland.
Det vil jeg gerne høre om ordføreren er enig i.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Jo, jeg synes jo altid, det er vigtigt at lytte til, hvad der er af ønsker og behov.
Det mest positive er jo, at der helst ikke skal være en konflikt, når man finder løsningerne.
Men det er jo også bare meget ofte sådan, at man først opdager problemerne, når man står midt i miseren.
Derfor kan det andet jo også nogle gange forekomme, nemlig at man opdager: Gud, det her fungerer ikke.
Det kan være, der er moms på noget kunst, man skal transportere mellem landene.
Det opdager man først, når man bliver pålagt den.
Derfor er det først dér, man kan reparere på det.
Så jeg vil ikke udelukke den ene vej frem for den anden, hvis jeg kan sige det sådan.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Det er jeg helt enig i.
En anden ting, som også lægger sig op ad det forrige spørgsmål, er jo nemlig styrken i, at vi finder løsningerne, når vi har nogle udfordringer.
Men det, der historisk set har været gældende, er, at vi finder løsningerne på baggrund af en eller anden konflikt mellem landene.
Lige nu er der som sådan ikke nogen konflikt, men vi har en erkendelse af, at der er behov for nogle opdaterede rammer så at sige.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Der er ingen tvivl om, at den konstruktion, vi har i Danmark, er helt unik.
Selvfølgelig har Åland noget, der minder om det, men jeg tror nok, man må sige, at det selvstyre, som der er både i Færøerne og Grønland, jo er af en helt anden karakter.
For det er jo ikke sådan, at du bare siger det ét sted, og så breder det sig ud.
Man er nødt til at gøre det fra mange forskellige steder.
Men jeg gør i hvert fald, hvad jeg kan for så godt som muligt at forklare andre, hvordan vores fællesskab er.
Jeg synes, det er et godt fællesskab, vi har, og jeg håber, vi kan få flere til at forstå det.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, og tak for det gode daglige samarbejde, vi har.
Det sætter jeg meget stor pris på.
Ordføreren er inde på det Nordisk Råd-møde, der var på Færøerne for nogle uger siden.
Det har skabt en del debat på Færøerne.
Men nu er det nye, som jeg oplever det, at det ikke er Danmark, der står i skudlinjen så at sige på Færøerne, men det måske mere er Sverige, der har den tilgang til Færøerne, at Færøerne er noget andet, end vi selv opfatter os som.
Jeg tror, det er, fordi de andre nordiske lande ikke ved, hvad for et samarbejde og hvad for en erkendelse, vi har imellem landene, af, hvad det er for en konstruktion, vi har.
Så hvordan mener ordføreren, som også er forhenværende minister for området, at vi kan få de andre nordiske lande til at se og forstå, hvad det er for et samarbejde, vi har, og at vi ikke står i vejen for hinanden, når vi har nogle konkrete ønsker til nogle ting?
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Jeg synes, at de forskellige samarbejder, der er på tværs af rigsfællesskabet, er utrolig værdifulde.
Da jeg var på Færøerne sidste sommer, besøgte jeg Nordatlantisk Gymnasieklasse .
Det er et gymnasieophold, der starter i Danmark og slutter i Grønland.
I mellemtiden er man både på Færøerne og Island.
Det er jo en fantastisk måde, hvorpå vi deler den kultur, vi har sammen, og får et bedre kendskab til hinanden.
Vi kan jo ikke sende alle unge i rigsfællesskabet på Nordatlantisk Gymnasieklasse, men ikke desto mindre tror jeg, at vi har brug for mange af sådan nogle projekter for at udbrede kendskabet.
Vi har brug for at gøre meget mere for at få en forståelse for hinanden, for der er mangel på forståelse for hinanden, også blandt de unge.
Susie Jessen (DD), 2024-04-19:
Ja, og jeg synes, det ville være rigtig godt at få styrket folkeskolen, altså på den måde, at man ligesom også viser børnene, hvad Grønland er, og viser, hvad Færøerne er.
Og det er netop ikke altid skolebøger, der er den bedste vej; det er netop at komme ud og snakke med grønlændere og færinger, som kan fortælle om deres fantastiske land, og måske også at styrke mulighederne for, at man kan komme derop.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at det ville være en fantastisk oplevelse for rigtig mange af vores børn, også så de kunne få en større forståelse af, hvad rigsfællesskabet egentlig er.
Så jeg er fuldstændig enig.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Jeg er helt enig.
Så kom ordføreren også ind på det her med Færøerne og fiskeriaftalerne.
Det er noget, der har fyldt ekstremt meget, både på Færøerne og faktisk også her i Danmark, men for mig at se er det vigtigt at holde fast i, at fiskeriaftaler er et ansvarsområde, som Færøerne har overtaget.
Og det tror jeg også er regeringens holdning; det er i hvert fald det, der er blevet udtrykt.
Og der ligger rigtig mange ting bag det, at vi har forlænget aftalen, bl.a. det med bæredygtigt fiskeri.
Vi har ingen kontrol over vores fiskebestande, hvis vi ikke ved, hvad russerne faktisk fisker, både i vores område og i internationalt farvand.
Så det er nogle af de grunde, der ligger bag det.
Og for mig at se er det her ikke sikkerhedspolitik; det her er fiskeripolitik.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-19:
Det er svært at forestille sig noget andet.
Så er der noget, der, for at sige det på den måde, er træls mellem vores to nationer, og det er, når der ligger sådan en sten i skoen, altså hvor vi egentlig er nået frem til noget, og det ser fornuftigt ud, og der så alligevel er en eller anden ting, der irriterer, og som bliver ved med at gnave huller, og det er vel det, der kom til at gøre, hvorfor vi ikke fik det afdækket, og hvorfor det ikke var en del af det, og at Grønland rent faktisk kunne have rejst det noget tidligere, og de så ikke gjorde det.
Så derfor tror jeg bare, det er en god idé at få alle stenene ud af skoen på én gang og dermed også at se på den der menneskerettighedsvinkel.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Mange tak.
Det kan man sådan set godt være enige om.
Hverken ordføreren eller undertegnede har jo været med i forhandlingerne, så vi ved sådan set ikke, hvordan og hvorledes det er.
Det, der bare vides, er, at det har været fordelt på flere forskellige departementer, og at det er blevet samlet i ét departement, og at det er et klart ønske fra naalakkersuisuts side.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren også mener, at Danmark har et medansvar for det.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-19:
Ja, jeg husker godt omtalen i Arnanut, men det, jeg kunne savne, var sådan egentlig den der dokumentaragtige tilgang, som DR valgte at have, og som virkelig kunne være med til at afdække det.
Det er sådan lidt underligt, at det, der har været en offentlig hemmelighed i Grønland igennem årtier, skal afdækkes i detaljer af et dansk medie.
Så det var sådan bare den opfordring til den måske lidt mere kritiske tilgang, som jeg synes den grønlandske presse bør have til politikere og til samfundet.
I forhold til hvad kommissionen skal afdække, synes jeg jo, det virker naturligt, at man afdækker, om der skulle være sket menneskerettighedskrænkelser.
Så det er det første, jeg vil sige.
Så vil jeg alligevel også sige, at det undrer mig lidt, at naalakkersuisut venter så lang tid med at sige det.
Hvis de nu havde sagt det, da man gik i gang med at lave kommissionen, så er jeg faktisk ret sikker på, at den danske regering ville have været imødekommende over for det, og jeg kan næsten heller ikke forestille mig andet, end at statsministeren ville have sagt, at det da også bliver et aspekt af det, der skal afdækkes.
Så jeg synes altså, det skal afdækkes, men jeg ærgrer mig også over, at det sådan kommer bagefter.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tusind tak for det gode samarbejde, og det går også den anden vej rundt.
Der er selvfølgelig nogle partier i Grønland, som taler rigtig meget om, at der er et behov for en pengestrømsanalyse, og det synes jeg bare man skulle se at komme i gang med at få lavet, og så kunne man jo tage snakken derudfra.
Så det er egentlig min respons på den del af det.
Ordføreren kommer så ind på det her med spiralskandalen, og noget af det, man fra naalakkersuisuts side har ønsket, er at få et perspektiv med om, hvorvidt menneskerettighederne er blevet krænket, og det har man fra regeringens side i det kommissorie, man har lavet for forskningsundersøgelsen, ikke ønsket, men naalakkersuisut har så besluttet, at de vil lave det i en særskilt undersøgelse.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om SF mener, at Danmark har et medansvar i forhold til at få undersøgt, hvad det er for nogle menneskerettigheder, der er blevet krænket som en del af spiralskandalen.
Så synes jeg også, det i al retfærdighed er vigtigt at få sagt, at det faktisk var Arnanut, som er et grønlandsk dameblad, som tog sagen om spiralskandalen op, før DR gjorde det.
Men ja, det burde ellers allerede dengang have fået en større respons.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Der er nogen, der har ment, at området er så stort og så beskedent befolket, at det simpelt hen ikke er muligt, at Danmark løfter opgaven, og at man burde gå sammen med andre om det.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-19:
Det er jo klart, at det ikke er nok, og derfor er vi i SF også glade for den arktiske kapacitetspakke.
I forbindelse med de forsvarsforhandlinger, som er pågående, og derfor har vi ikke sådan fået det udkrystalliseret fuldstændig, er SF jo med i den overordnede aftale, og det har i hvert fald for SF – og jeg har også det indtryk, at det gælder for de fleste andre partier – en meget stor betydning, at man giver Arktis en høj prioritet.
Og det er ikke holdbart med den situation, vi har med skibene, hverken når det drejer sig om antallet eller standarden af dem.
Det vil jeg gerne give hr. Sjúrður Skaale helt ret i.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Tak for det.
Nu talte ordføreren en del om overvågning, og at det er vigtigt med overvågning.
Hvordan vil ordføreren betegne den situation, at det danske rige har forpligtet sig til en overvågning, som går fra Østersøen og op til Nordatlanten og helt op i Arktis?
Nu sagde ordføreren, at der ikke er nogen strategisk interesse, men der er vel en forpligtelse til overvågning.
Danmark har, kan man sige, en kæmpekæmpestor geopolitisk spilleplade, men de brikker, man har at flytte med, er ikke så mange.
Man har fem fregatter til det her gigantiske område, og de fregatter er meget gamle.
Det er jo kommet frem, at kanonerne på nogle af dem er rustet fast, og at de ikke kan bruges, og at andre skyder, uden at man har planlagt det.
Hvordan vil ordføreren betegne den situation, at man har så stor en spilleplade med fem gamle brikker at flytte med?
Susie Jessen (DD), 2024-04-19:
Jeg er fuldstændig enig, og som jeg også nævnte i min tale, handler det her jo heller ikke om, at vi fra Danmarksdemokraternes side vil gå ind og diktere noget som helst, men vi synes, det er vigtigt, at man også har diskussionen herinde om bevæggrundene for, at man har lavet den her fiskeriaftale.
Der har jo også været ændringer, kunne jeg forstå, noget med Storbritannien, i forhold til den fiskeriaftale, så der har jo været forandringer.
Men at man, når der har været så meget snak om Rusland og Ukraine-situationen, måske også får den diskussion i dag, synes jeg vil være sundt.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-19:
Det er jo noget, vi jævnligt diskuterer, altså hvor grænsen går mellem, hvad der er en opgave for Danmark skråstreg rigsfællesskabet, og hvad der kunne blive en opgave for NATO.
Og det her er noget, man skal gå til med meget stor forsigtighed, fordi vi jo godt ved, at hvis NATO kommer til at spille en for stor rolle, kan det fra Ruslands side blive forstået som en unødig provokation og oprustning.
Så mit svar vil være, at det er en meget delikat balance mellem, at vi gør, hvad vi kan, for at fastholde en lavspænding, og den udfordring, der vil ligge i det, hvis man giver NATO et større spillerum.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Vi er sådan set meget positive over for et tættere samarbejde.
Det er jeg sådan set også ret overbevist om at man også gerne vil fra regeringens side.
Det skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige; jeg kan ikke tale på regeringens vegne.
Men jeg kunne ikke forestille mig andet, end at der vil være lydhørhed over for det, for vi ønsker jo alle sammen et så godt samarbejde som muligt.
Så hvis der ønskes et stærkere samarbejde, synes jeg, at vi skal arbejde på det og se på, hvad vi kan gøre for at fremme det i fremtiden.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Nu er der vel ikke nogen statsminister før mig, der har været mere optaget af at få afdækket vores fortidige relationer mellem Grønland og Danmark.
Jeg har personligt kastet mig meget ind i det her – både hvad angår spiralsagen, som jeg synes er dybt ulykkelig, eksperimentbørnene og andre forhold tidligere i den dansk-grønlandske relation.
Vi har jo været enige om, hvordan det her forløb har skullet være, altså i forhold til at få nedsat en kommission.
Det har taget noget tid, og det gør det ofte, når man skal nedsætte den slags arbejde.
Og der er jo ikke nogen af os, der har andet ønske, end at det bliver gjort ordentligt og så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Men jeg håber trods alt på bare en lille anerkendelse fra SF af, at der ikke, tror jeg, på noget tidspunkt før har været så stor en opmærksomhed, også fra en dansk statsminister, om de problemer, der har været tidligere.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-19:
Spiralskandalen fylder jo en del i den offentlige diskussion i Grønland.
Det, der er sket, er jo galt nok, så kunne statsministeren give nogle bud på, hvorfor man lader en situation, som i forvejen er gal nok, udvikle sig, ved at det, så vidt jeg kan se, tager unødig lang tid, før man får det undersøgt?
Jeg er jo helt med på, at man har nedsat kommissionen, men er statsministeren opmærksom på, at noget, der i forvejen var rigtig skidt for forholdet mellem Danmark og Grønland, sådan bliver forværret af, at man ikke noget hurtigere griber til at reagere på det, så de oplever i Grønland, at de bliver taget alvorligt i det her spørgsmål?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Nu håber jeg jo, at spørgsmålet er udtryk for, at Liberal Alliance har tænkt sig at blive ved med at være i forsvarsforliget og ikke går ud af det, fordi man ikke ønsker at bidrage til, at vi får indført værnepligt og dermed får stadfæstet et for mig meget vigtigt princip, nemlig at alle også kan gøre noget for deres land.
Så det tager jeg som et udtryk for en god vilje.
Grønland har netop udformet sin egen udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi.
Jeg synes, det er et godt stykke arbejde, og det kommer jo så til at indgå i vores videre drøftelser med hinanden.
Der er et meget, meget stærkt ønske i Grønland om lavspænding.
Det er jo et håb og et ønske, som alle deler.
Men det er klart, at i den verden, vi kigger ind i, skal vi jo evne at forsvare os selv, og det skal vi i alle dele af vores alliance.
Men jeg synes grundlæggende, det er en fin strategi, der er lavet i Grønland.
Carsten Bach (LA), 2024-04-19:
Og tak til statsministeren.
Jeg beklager, at jeg kom lidt for sent.
Jeg blev tilbageholdt af vicestatsministeren i drøftelser om forsvarsforliget.
Sådan kan man jo blive gidseltaget, også i den her sammenhæng.
Så derfor hørte jeg desværre ikke statsministerens indledning af talen, men jeg har læst redegørelsen, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om statsministeren ville forholde sig lidt til den nye grønlandske sikkerhedspolitiske strategi og det faktum, at der deri står, at man ikke ønsker militær opbygning og permanent militær tilstedeværelse.
Mener statsministeren ikke, at det er en lille smule kontrastfyldt, i forhold til at vi jo netop i forbindelse med forsvarsforligsforhandlingerne er enige om at investere massivt i nye militære kapaciteter i Grønland?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Svaret på det spørgsmål er selvfølgelig et ja, og jeg kan faktisk ikke se, at man kan svare anderledes som dansk statsminister.
For jeg synes, at det, vi er lykkedes med igennem de senere år, er at få etableret et mere ligeværdigt samarbejde mellem vores tre lande.
Og hvis man ønsker et ligeværdigt samarbejde, kan det jo kun fungere, hvis vi er enige om, hvordan vi har tænkt os at samarbejde, også i fremtiden.
Så selvfølgelig vil vi som regering være åbne over for det.
Det er jo en dialog, vi allerede har, med både Grønland og Færøerne, og det handler jo ikke mindst om et ønske om en stærkere rolle på det udenrigspolitiske område, hvor vores forfatning, altså vores grundlov, sætter de rammer, den nu engang gør.
Men selvfølgelig skal alle være åbne for at finde nye veje, både pragmatisk, men også politisk.