runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Ja, det er nok lidt mere den retning, vi peger hen imod, altså hvis vi snakker om modtagelse af flygtninge.
Generelt står vi jo også på det princip, at vi gerne så, at Danmark tog imod 200 flere kvoteflygtninge om året, så vi kommer fra 300 om året til 500 om året.
Men når det kommer til den her mekanisme, ville vi jo nok hellere pege hen imod, at man skulle vise solidaritet på den her måde.
Man kan jo fint diskutere, om de 200-300 ekstra, vi vil tage imod, vil gøre den store forskel i forhold til de parallelsamfund, vi desværre ser, men som der jo heldigvis også bliver færre af, hvis man ser på listen over parallelsamfund, der lige er blevet udgivet af Social- og Boligministeriet.
Jeg synes dog også, det kunne være interessant at få en debat om, hvor mange, og det tror jeg er et nyere perspektiv, der kommer hertil fra udlandet via studieordninger.
Der kommer jo rigtig mange hertil fra udlandet via studieordninger, og det skaber jo i den grad parallelsamfund og integrationsproblemer.
Nu er det ikke Danmarksdemokraterne, jeg henviser til, men i hvert fald nogle af de mere liberalistiske partier på højrefløjen har i stigende grad sagt, at vi bare skal hente tusindvis af dem, uden at der har været en diskussion af det.
Så at tage de 200 her og gøre det til det store problem synes jeg er at slå fluer med et bordtennisbat – nej, jeg har ikke en metafor for det, beklager.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
I princippet kan man selvfølgelig alt, hvis man gerne skal gå på to ben, men sagen er jo bare, at vi i forvejen, og det vil jeg høre ordførerens vurdering af, jo har kæmpemæssige integrationsproblemer i Danmark, specielt med flygtninge, der kommer fra nogle af de lande, vi omtaler her.
Altså, der er Afghanistan, hvorfra vi har en del boende på tålt ophold, som ikke vil tage tilbage og ikke kan tage tilbage, mener de, selv om nogle lande er bedre til at sende dem hjem, end Danmark er.
Jeg synes, det er en farlig udvikling, hvis SF vil gå den vej.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Når vi kigger på antallet af kvoteflygtninge, har SF i lang tid stået på, at det burde være 500 i stedet for omkring 200-300; jeg tror, det svinger de enkelte år, uden at kunne huske det præcise regnestykke.
Det mener jeg er et mere passende antal, men det er klart, at det jo ikke kan stå alene.
Jeg synes også, at vi skal være bedre til at udvise de kriminelle udlændinge, vi jo så tager imod.
Jeg synes godt, man kan gå på to ben og udvise lidt mere solidaritet, bl.a. med de kvoteflygtninge, som jo er de hårdest ramte flygtninge, vi har overhovedet i det internationale asylsystem, samtidig med at man også siger, at hvis man som udlænding kommer til Danmark og begår meget alvorlig kriminalitet, vil vi altså helst ikke have dig her i landet.
Jeg synes godt, at man kan gå på de to ben.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg skal bare lige spørge ordføreren i forhold til flygtninge, vi modtager i Danmark, hvad det var, ordføreren mente med, at vi skulle tage flere kvoteflygtninge.
Vi har jo lige taget 200 kvoteflygtninge fra Rwanda, Eritrea og Afghanistan.
Det er noget, Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne har besluttet sig for.
Men mener SF så, at vi skal tage yderligere 200 kvoteflygtninge?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Hvad der skaber højreradikalisering i de syd- og østeuropæiske lande, skal jeg ikke gøre mig til ekspert på.
Så det er ikke så sort og hvidt som at sige, at hvis vi gør det her, kommer der markant mere højreradikalisering i Sydeuropa og Østeuropa.
Der er også nogle andre områder, der spiller mere ind på det.
Jeg synes jo, at vi med det her, også generelt med asyl- og migrationspagten, tager et mere solidarisk skridt.
Er vi helt i mål
Nej, det er vi ikke, men det er mere solidarisk end det system, vi har lige nu.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Det var jo sådan set et svar, men synes Socialistisk Folkeparti og hr. Mads Olsen så, at vi har fundet en fair og solidarisk måde at løse den her problemstilling på, hvis vi ender i en situation, hvor alle de rige nordeuropæiske lande betaler de fattigere øst- eller sydeuropæiske lande for at tage sig af flygtninge?
Skaber det ikke en eller anden form for skævhed?
Er vi ikke bange for, at der så kan opstå endnu mere højreradikalisering osv. i de sydeuropæiske eller østeuropæiske lande?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Det er jo også derfor, vi går ind for, at man skal tage de her 200 ekstra kvoteflygtninge om året, som det ser ud lige nu, ikke?
Så jeg synes jo godt, man kunne gøre mere, når det kommer til modtagelsen af flygtninge, end vi gør nu.
Det synes jeg er et fint folkesocialistisk perspektiv at have med.
Men når det kommer til en eventuel situation, hvor den mekanisme skal aktiveres, kommer jeg ikke til at lægge mig fast på, om Danmark skal modtage 10 pct., eller hvor mange det i givet fald vil være.
Det må vi jo diskutere, når vi kommer dertil.
Jeg siger bare, at som udgangspunkt vil jeg i hvert fald hælde til, at vi i højere grad bruger betalingsmekanismen, end at vi skal tage imod dem alle sammen.
Men det er jo også en diskussion, vi må have på det pågældende tidspunkt, når udfordringen viser sig.
Jeg synes i hvert fald, at det er en bedre form for solidaritet end det, højrefløjen lægger op til, som bare er at lade de østeuropæiske lande sejle deres egen sø.
Så tror jeg hurtigt, vi kan se et asylsystem i Europa, der bryder sammen, og det tror jeg i hvert fald ikke vil være i Danmarks interesse.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Det havde jeg bare lyst til at få gentaget.
Det er egentlig ikke, fordi jeg tror vi selv har truffet nogen beslutning i Radikale Venstre om, om vi vil betale eller tage flygtninge, men jeg tror, det ville ligge meget godt til os også at tage imod en rimelig andel.
Derfor har jeg bare lyst til at stille et spørgsmål til SF, altså som et venstreorienteret, solidarisk parti; Socialdemokratiet har jeg opgivet i den sammenhæng.
Det klinger bare sådan lidt underligt – sorry, no hard feelings, og undskyld det engelske, men det virker altså bare lidt underligt – at et gammelt folkesocialistisk parti vil sidde i et rigt europæisk land og betale et fattigere sandsynligvis øst- eller sydeuropæisk land for at tage sig af problemerne med flygtninge.
Undskyld, er det virkelig folkesocialistisk politik i dag?
Er det definitionen på international og europæisk solidaritet, at man betaler de fattige for at tage sig af flygtningeudfordringen?
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Tak for det.
Og tak til hr. Mikkel Bjørn for talen.
Jeg følte mig bare lige foranlediget til at spørge om noget, når nu hr. Mikkel Bjørn siger, at man ikke skal have noget i 18-årsfødselsdagsgave, altså nogle privilegier.
Det har hr. Mikkel Bjørn og jeg jo fået; vi fik jo stemmeretten som 18-årige, fordi vi var født og opvokset i Danmark, og havde derfor også muligheden for at kunne stemme.
Så hvad er det, der adskiller os fra andre mennesker, der er født og opvokset i Danmark?
Tak for det, formand.
Når jeg indtager talerstolen nu, er det ikke, fordi Enhedslisten pludselig er blevet Folketingets største parti, desværre.
Det skyldes udelukkende velvilje fra hr. Anders Kronborg fra Socialdemokratiet, som har givet mig lov til at hoppe lidt frem i talerrækken, fordi jeg er lidt presset på tid.
Så tak for det, og tak for et godt samarbejdende folkestyre her.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke Danmarksdemokraterne for at fremsætte et forslag, som er så let for mig og Enhedslisten at tage stilling til; det letter jo vores arbejde.
Der er brug for at lette adgangen til at få statsborgerskab, ikke til at gøre det sværere.
Danmarksdemokraterne foreslår for det første at indføre en 10-årig prøveperiode for nye statsborgere – en periode, hvor de pågældende risikerer at miste statsborgerskabet igen, hvis de begår kriminalitet.
Det ville være en meget farlig vej at gå, hvis man på den måde indførte første- og andenklasses danske statsborgere.
Dem på første klasse ville være sådan nogle som hr. Kristian Bøgsted og undertegnede, som ikke ville kunne fratages statsborgerskabet.
Dem på anden klasse ville være dem, der kun var danskere på prøve.
Det ville være ganske urimeligt.
For det andet vil Danmarksdemokraterne have indført en ordning, så ansøgere skal skrive under på, at de anerkender staten Israels eksistensberettigelse.
Jeg har svært ved se, hvad spørgsmålet om Israels ret til eksistens, som jeg i øvrigt er fuldstændig enig i, har at gøre med muligheden for at få dansk statsborgerskab.
For det tredje ønsker forslagsstillerne en kulegravning af statsborgerskabsområdet.
En sådan kulegravning ville naturligvis forlænge den allerede alt for lange sagsbehandlingstid i indfødsretssager.
Jeg har indtryk af, at embedsværket allerede hver dag kulegraver sager med stor nidkærhed for at kunne kontrollere, om den enkelte ansøger lever op til de meget vidtgående og langt hen ad vejen meningsløse krav, der i dag stilles for at opnå statsborgerskab.
Lad mig understrege, at jeg på ingen måde kritiserer de pligtopfyldende embedskvinder og embedsmænd.
Min kritik rejser sig alene mod de politikere, der har vedtaget de helt urimelige regler.
For det fjerde ønsker Danmarksdemokraterne en screening af ansøgernes værdier, altså en form for sindelagskontrol med henblik på at forhindre, at ansøgere, der mener noget forkert, kan afskæres fra at blive danske statsborgere.
Enhedslisten går ikke ind for sindelagskontrol.
Som sagt kan Enhedslisten ikke støtte det her beslutningsforslag.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Til det med, at det var nemt for Enhedslisten, vil jeg sige: Det var så lidt.
Så står den jo lige i forhold til det forslag, vi havde før, på det punkt i hvert fald.
Det overrasker mig jo ikke, at Enhedslisten siger nej til de her stramninger.
Igennem den periode, jeg nu har været ordfører på området, har jeg i hvert fald forstået det sådan, at Enhedslisten ønsker at fjerne stort set alle de krav, der er i dag, medmindre det er et absolut minimum.
Men jeg vil alligevel bare spørge ordføreren, om Enhedslisten mener, at en, der er kommet til landet, og som vi har udvist tillid og hjulpet og støttet, og som rent faktisk går rundt med de tanker, at man f.eks. skal bruge islamisk jihad mod jøderne i Danmark – og måske ligefrem offentligt ytrer det – fortjener statsborgerskab i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Jamen for mig at se er det ikke et spørgsmål om, om man fortjener statsborgerskab i Danmark.
For mig handler det grundlæggende om demokratiske rettigheder.
Skulle det føre til nogen former for handlinger, har vi jo heldigvis også en straffelov og et politi, der kan efterforske den slags handlinger, og man kan efterfølgende blive stillet for en domstol og straffet for dem.
Men i forhold til holdninger har vi jo en ret vidtgående accept af, hvad man kan tillade sig i det danske samfund, selvfølgelig stadig væk under de begrænsninger, der er i forhold til injurier og andet.
Men ellers er det jo en af forudsætningerne for at være et demokratisk samfund, at man også må acceptere at høre på ytringer, man er dybt, dybt uenig i.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Det er sådan set heller ikke det, der er problemet, altså at man skal have lov til at ytre sig på den måde.
Det må man da hjertens gerne.
Men så mener jeg bare ikke, at man har gjort sig fortjent til at få et dansk pas.
For det at få et dansk pas er simpelt hen ikke en menneskerettighed.
Det er ikke en rettighed, der er skrevet ned, at bare fordi du har været i Danmark i et vist antal år, skal du have et pas.
Det er så det, der er forskellen.
Jeg mener ikke, at man har fortjent et pas, hvis man har sådan nogle holdninger, selv om man gerne må sige dem.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Der vil jeg nok være mere optaget af at imødegå den form for holdninger og sørge for, at der blev så få af den type holdninger som overhovedet muligt, end af at begynde at sige, at folk så ikke må have stemmeret.
For mig er det fundamentalt i et samfund, at man har stemmeret.
Til gengæld synes jeg også, at det er fundamentalt, at man til hver en tid forsvarer de demokratiske rettigheder og også imødegår folk, der har antidemokratiske holdninger.
Det vil jeg meget hellere bruge min tid på.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-29:
Tak for det, formand.
Som tidligere i dag mener Venstre, at der skal stilles strenge og retfærdige krav til dem, der ønsker at blive danske statsborgere.
Statsborgerskab er ikke kun en formalitet; det er en rødbedefarvet adgangsbillet til det danske fællesskab, og den billet skal gives til mennesker, der respekterer vores love og respekterer vores danske værdier.
Vi har set alt for mange eksempler på personer, der har begået grov kriminalitet i Danmark, og som ikke er blevet udvist, selv om domstolene har ønsket det.
Det er ikke godt nok, og derfor har vi i Venstre også sagt det meget klart: Hvis vi ikke kan ændre den nuværende fortolkning af konventionen, må vi være parate til at udtræde af den, for Danmark skal selvfølgelig have mulighed for at udvise personer, der begår alvorlig kriminalitet.
Når det gælder beslutningsforslagets konkrete og hele indhold, kan Venstre desværre ikke støtte det.
Vi er som udgangspunkt åbne over for at kigge på en screeningsmodel, men det skal foregå på den rigtige måde og på et oplyst grundlag, for vi har netop, som ministeren også var inde på, nedsat en ekspertgruppe, der skal undersøge, om man kan screene statsborgerskabsansøgere for antidemokratiske holdninger og værdier.
Vi i Venstre og regeringen ser meget frem til at se, hvad de afrapporterer.
Der foregår i øvrigt også et arbejde i udvalget.
Nu er jeg selv nytiltrådt medlem af Indfødsretsudvalget og har egentlig også fulgt med på sidelinjen på nogle af de møder, der har været, hvor man har haft eksperter udefra til at komme, og det har også været rigtig godt at være med i.
Jeg tror ikke, om man er tvivl om, at Venstre ikke støtter forslaget, men til sidst er det bare meget, meget vigtigt at få sagt meget tydeligt, at Venstre selvfølgelig mener, der skal ske noget.
Det skal være fortid, at udemokratiske typer med bindegale holdninger og ytringer kan få det ypperste i vores samfund, nemlig statsborgerskab.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Tak for talen.
Det er dejligt at få ordføreren ind i udvalget.
Jeg har kun et enkelt spørgsmål, og det er – ud fra det, ordføreren også siger her – at jeg bare vil høre, om det er rigtigt forstået, at ordføreren og Venstre faktisk gerne ville have, at vi fik sat gang i nogle nye forhandlinger om en ny indfødsretsaftale, hvor vi kunne få kigget på nogle stramninger, hvilket vi i hvert fald er en del partier herinde der har opfordret til de sidste 3 år.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-29:
Ja, det er Venstres holdning, at det er på høje, høje tid, at der sker noget.
Det er også derfor, at det bliver superinteressant at høre, hvad den ekspertgruppe kommer med i, jeg tror det var juni måned, der blev sagt.
Det betyder de facto også, at det faktisk kan være sidste gang i næste uge, hvor vi netop har et lovforslag på, inden der potentielt kommer nye regering og eventuelt kommer en ny form for screeningsmodel, hvis det er det, det ender ud med.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det er jo ikke helt sammenligneligt med rigtig mange andre forvaltningsområder, fordi vi her har nogle lidt særlige rammer på grund af den måde, grundloven regulerer indfødsretsområdet på.
Det gør jo, at skøn og den slags kan man ikke overlade til forvaltningen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Jeg synes ikke rigtig, ministeren forholder sig til den problematik, vi rent faktisk har.
Ministeren vil gerne se, hvordan man kan gøre det her.
At lave en screeningsmodel kan man jo gøre på flere forskellige måder.
Det ser vi også i forhold til screening til f.eks. offentlige embeder.
Det at screene folk er jo ikke noget, der er nyt.
Den screeningsmodel kan vi så indrette på forskellige måder.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at der er eksperter, der kigger på, hvordan man kan gøre det.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Tak for talen.
Først vil jeg være helt ærlig og sige, at det nok var lidt, som jeg havde forventet, nemlig at det ville lyde fra ministeren, at vi har nedsat en ekspertgruppe.
Der går noget tid, inden den er klar, og lur mig, hvis man kender arbejdet på den måde, om ikke der først ligger et resultat engang efter et kommende folketingsvalg.
Ministeren snakker f.eks. om, at man ikke kan kontrollere det med Israel.
Så er ét spørgsmål, om ministeren ikke mener, det er problematisk, at vi kan have folk gående til demonstration herude, der skriger: From the river to the sea, altså fra floden til havet.
Det er jo en tydelig tilkendegivelse af, at man ønsker at udslette staten Israel.
Mener ministeren ikke, at sådan en udtalelse er problematisk, hvis man samtidig mener, at man har demokratiske værdier og vil have et dansk statsborgerskab?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det mener jeg er problematisk, men når jeg sådan virkelig prøver at slå min fantasi til, kunne jeg også godt forestille mig, at der var nogle af de der kedelige typer, som går og skriger på, at staten Israel skal udslettes, som ville være i stand til at svare det rigtige, når de skulle udfylde et eller andet felt for at kunne opnå statsborgerskabet.
Så de ville sikkert bare skrive under på, at de anerkender det, selv om de ikke nødvendigvis mente det.
Det er jo det, der er problemet i mange af de spørgsmål, vi taler om i forbindelse med statsborgerskab, og det er, at man igennem tiden har uddelt statsborgerskaber til utrolig mange mennesker, som ikke på nogen måde føler sig danske og ikke abonnerer på grundlæggende frihedsværdier, og som i virkeligheden ønsker at lave Danmark fundamentalt om.
Det er jo trist, at det har været sådan, og derfor var det godt, at man tilbage i 2021 strammede op på indfødsretsaftalen, men det er en udfordring for os, hvordan vi gør det her på en klog måde, og derfor er jeg, som jeg nævnte, spændt på at se, hvad den her ekspertgruppe når frem til.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Tak for det.
Lad os skynde os videre til kulegravning af statsborgerskabet; der er knap så meget tid her.
Jeg medgiver gerne, at vi i hvert fald indtil nu ikke har hørt om voldsomme fejl ovre fra ministeriet og styrelsens side, efter at ministeren blev minister, men vi så jo bare adskillige fejl før.
Det, vi mener med at få det kulegravet, er behovet for at få det kigget igennem, så vi netop sikrer os, at der ikke ligger flere af de her alvorlige fejl og venter derovre.
Synes ministeren ikke, det ville være en idé?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Nu stod jeg lige kort øjeblik og overvejede, om jeg skulle tage æren for, at der ikke er sket nogen fejl, men det må jeg hellere lade være med, for det ville nok være for useriøst.
Men jeg har ikke noget grundlag for at tro, at der er en masse fejl i det system, vi har.
Der arbejder man ret grundigt med at leve op til alle de regler, som Folketinget har fastsat, og hver gang der så er nogle sager, som på den ene eller anden måde falder uden for de fastsatte regler, eller hvor der er et tvivlsspørgsmål, så kommer de jo over i Indfødsretsudvalget, fordi der, jævnfør grundloven, jo ikke må skønnes i den her type sager.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at spørge ministeren lidt ind til den del af forslaget, der handler om indførelse af en screeningsmodel.
Vi i Liberal Alliance er bare der, at vi ved, der er behov for, at vi screener ansøgerne bedre, for lige nu er der for mange eksempler på antidemokrater, der bliver tildelt dansk statsborgerskab.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren: Ønsker ministeren, at der skal indføres en screeningsmodel, så vi kan frasortere antidemokrater fra at få dansk statsborgerskab?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg vil sige det på den måde, at jeg i hvert fald er meget spændt på at se, hvad den her ekspertgruppe når frem til, for umiddelbart synes jeg, det ville give god mening, hvis man kunne lave sådan en screeningsmodel.
Men der er så også bare, og det ved vi jo, alle mulige vanskelige juridiske og tekniske hensyn, som man skal tage stilling til og vurdere.
Det er jo derfor, at jeg synes, det fornuftige er at afvente og se, hvad den her ekspertgruppe vender tilbage med.
Det kan være, vi har fået en blå regering, når ekspertgruppen er færdig, og så kan en blå regering jo indføre det umiddelbart, hvis alle blå partier er helt enige på forhånd.
Men det er ikke, fordi jeg på nogen måde har en modvilje mod at lave en screeningsmodel.
Tværtimod glæder jeg mig meget til at se, hvad ekspertgruppen når frem til, og jeg håber selvfølgelig, at de kan præsentere noget, som er realistisk at administrere.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Det danske statsborgerskab er den største tillidserklæring, man kan få af det danske samfund.
Det er ikke en rettighed, man har krav på, blot fordi kalenderen viser, at man har været i Danmark i nogle år.
Det er en gave, som man skal gøre sig fortjent til.
Men sandheden er desværre, at alt for mange igennem årene har fået dansk statsborgerskab uden reelt at dele vores værdier.
Vi har set mennesker få dansk pas, som efterfølgende kvitterer for det ved at begå grov kriminalitet eller modarbejde det demokrati, de er blevet en del af.
Vi har fire konkrete forslag med i dag, som vi håber at vi i Folketinget kan finde opbakning til.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg bed bare mærke i, at ordføreren sagde, at hvis ikke man fik ændret konventionerne, ville man træde ud af dem.
Det troede jeg kun handlede om én konvention, altså statsborgerretskonventionen.
Eller er der andre konventioner, som Venstre også gerne vil træde ud af?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-29:
Jeg tænkte faktisk, med det samme jeg sagde det, at jeg nok skulle have været mere konkret: Det er selvfølgelig statsborgerretskonventionen, Venstre har været ude at melde ud om.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Jeg tror, jeg vil starte med at præcisere noget.
Liberal Alliance har aldrig meldt sig ud af aftalekredsen bag indfødsretsaftalen.
Vi fik derimod en orientering fra den daværende udlændinge- og integrationsminister om, at vi ikke længere ansås for at være en del af aftalekredsen.
Så det vil jeg i hvert fald gerne lige præcisere.
Derudover kunne jeg ikke lade være med at bemærke, at hr. Mohammad Rona på talerstolen sagde, at der ikke var kommet andet end dårlige forslag.
Vi har ikke de rette værktøjer til at gøre det, hvilket gør, at der på lovforslagene er antidemokrater.
I Liberal Alliance har vi foreslået, at der skal indføres en screeningsmodel, og sagt, at vi gerne have nogle kloge mennesker til at kigge på, hvordan vi kan gøre det.
Men hvordan mener hr. Mohammad Rona at vi skal frasortere antidemokraterne?
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der var et forslag fra Liberal Alliance i forhold til screening af ansøgere, og jeg vil også være ærlig og sige, at i starten tænkte jeg sådan lidt: Ahr, hvad er nu det for noget?
Men man kan også bare sige, at vi har startet et arbejde.
Der er jo en arbejdsgruppe i gang i forhold til at finde ud af, hvordan vi i fremtiden skal screene de her ansøgere.
Det har vi ikke noget imod.
Derfor er der nedsat en arbejdsgruppe, og jeg håber da også, at de på et tidspunkt i indeværende år kommer med et forslag til, hvordan vi kan se på det her.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Hvis man gerne vil indføre det her, kan jeg ikke forstå, hvorfor det så var, at Moderaterne og resten af regeringen stemte nej til Liberal Alliances forslag, som vi kom med i foråret, hvor vi netop sagde, at vi ønskede at indføre en screeningsmodel.
Så jeg kan ikke helt finde ud af, om Moderaterne vil indføre en screeningsmodel, eller om det er noget, de måske vil kigge på, når syltekrukken en gang er færdig.