runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Og tak for talen, selv om Liberal Alliance og Alternativet nok ikke er særlig enige på det her område, hvilket ordføreren også godt er klar over.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge om det her med, at ordføreren nævner, at gebyret er højt, hvilket gør, at der er nogle, der ikke søger.
Jeg kunne godt tænke mig høre, om ordføreren mener, at det er rimeligt, at andre mennesker skal betale for, at der er nogle, der gerne vil have et statsborgerskab.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Jamen Socialdemokratiet tager det bestemt ikke for givet.
Hvis man får statsborgerskabet som en gave og så bryder den samfundskontrakt, som jo ligger i den handling, skal det straffes.
Det skal straffes hårdt.
Og de steder, hvor vi inden for konventionerne kan tage statsborgerskabet fra mennesker, skal vi gøre det, og hvis ikke vi kan det, skal der være en passende straf.
Det er jo derfor, vi har lavet en række stramninger, siden den socialdemokratiske etpartiregering kom til magten i 2019.
Det er jo derfor, der også står i regeringsgrundlaget, at vi skal lave en strafreform, som kigger på, om der er nogle steder, der skal justeres og strammes op.
De her diskussioner kommer til at fortsætte.
Tager man bagdelen på samfundet, skal det have en konsekvens.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Det har det jo så bare ikke.
For vi kan eksempelvis se med de her bandemedlemmer, at de er fløjtende ligeglade.
Det er jo et luksusophold for dem at sidde i fængsel.
For mange af dem er det sådan, at man også får nogle ekstra stjerner på skulderen, hvis man sidder i fængsel.
Vi ved, at over 60 pct. i de københavnske fængsler har en eller anden form for udenlandsk baggrund.
Det er over 40 pct. generelt på landsplan.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Det er jo derfor, vi gerne vil have en ambassadør, der skal kigge på det her.
Og så siger ordføreren, at det ikke kommer til at ske.
Hm, hvis man kigger på, hvordan bevægelsen er i Europa lige nu, kan man sige, at meget af det, den danske regering har brugt år på at promovere i Europa, hvor alle har sagt, at det ikke kunne lade sig gøre, f.eks. modtagecentre i tredjelande, valfarter hele Europa til Danmark for at lære af.
Jeg tror også, at vi her kan gå forrest og ændre situationen.
Heidi Bank (V), 2024-04-18:
Jeg vil starte med at fastslå, at vi i Venstre ikke vil tolerere kriminalitet.
Når man er kommet til Danmark, forventes man at overholde og respektere landets love.
Det gælder også dem, der har været her så længe og i øvrigt lever op til de stramme krav, at de har modtaget dansk statsborgerskab.
Venstre mener derfor som udgangspunkt, at personer, der har begået alvorlig kriminalitet, skal have frataget deres danske statsborgerskab, hver gang det er muligt.
Derfor skal vi også gøre alt, hvad vi kan, for at tage statsborgerskabet fra personer, som begår alvorlig kriminalitet, inden for rammerne af de internationale konventioner.
Det er også derfor, at vi i Venstre tidligere har fremsat beslutningsforslag om, at personer, der har begået bandekriminalitet eller alvorlig narkokriminalitet, skal frakendes statsborgerskab.
Frakendelse af statsborgerskab ved bandekriminalitet er siden blevet en del af indfødsretsaftalen fra 2021 og er blevet til lovgivning.
Herefter har vi også gennemført, at personer med dobbelt statsborgerskab, der gennem kriminalitet handler til skade for den danske stats vitale interesser, skal have frataget deres danske statsborgerskab, uanset hvilken form for kriminalitet det er.
Som forslagsstillerne også er bekendt med, er det også Venstres og hele regeringens ambition at gå, så langt man kan, i forhold til frakendelse af statsborgerskab inden for konventionerne og også at udfordre konventionerne på dette område.
Det er altså en dagsorden, som vi i Venstre er stærkt optaget af.
Men vi er som nævnt også bundet af de internationale konventioner, herunder statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen.
Det betyder, at man ikke kan frakende til statsløshed, og at frakendelse kun kan ske i visse tilfælde, primært omhandlende kriminalitet til alvorlig skade for statens vitale interesser.
Men de muligheder, der så er for frakendelse inden for de rammer, skal vi naturligvis gøre brug af til fulde.
Vi er derfor enige i intentionen bag forslagsstillernes beslutningsforslag.
Så hvis der viser sig at være mulighed for at gå videre i forhold til frakendelse af statsborgerskab, vil vi gerne være med til at få det gennemført.
Med det sagt kan vi dog ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at bringe denne problemstilling til debat.
I Danmarksdemokraterne mener vi ligesom forslagsstillerne, at der skal være stramme regler på udlændingeområdet.
Vi deler derfor også forslagets intentioner, nemlig at udlændinge, der begår kriminalitet, ikke hører hjemme i Danmark.
Vi er enige i den kritik, der påpeger, at det er en udfordring for os med den måde, konventionerne er skruet sammen på i dag.
Og derfor mener vi, at vi fra dansk side med regeringen i spidsen skal gøre endnu mere for at få presset konventionerne til det yderste og få ændret de regler, der er i konventionerne, så det bliver nemmere at sende kriminelle udlændinge ud af landet.
For selvfølgelig hører kriminelle udlændinge overhovedet ikke til her.
Jeg ser frem til udvalgsarbejdet, hvor vi forhåbentlig kan få lavet en plan for, hvordan vi så får presset yderligere på for at få ændret reglerne.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Jeg kunne godt tænke mig spørge ordføreren: Hvori består forskellen på Danmarksdemokraternes politik på det her område og Venstres og Socialdemokratiets politik?
Jeg kan ikke se forskellen.
Vi er jo bundet af de samme konventioner.
Så man hiver sig op på den helt høje hest, og når det så kommer til, at man faktisk rigtig skal grave ned i at få løst problemerne, er Danmarksdemokraterne en afart af Venstre.
Hvorfor?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Det er Dansk Folkepartis holdning.
Vi anerkender, at konventionerne, som de er skruet sammen i dag, er en udfordring med hensyn til at kunne sende flere kriminelle udlændinge ud af landet.
Derfor mener vi også, at vi skal gøre endnu mere sammen med ligesindede lande rundtom i Europa for at få ændret konventionerne, for de kan ændres.
Det er sket før.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Vi sætter danskerne først.
Jeg kan simpelt hen bare ikke forstå, at man hiver sig op på den helt høje hest.
Man kommer ikke til at gøre nogen forskel, før man reelt bryder med de konventioner.
Og det med den der ambassadør kommer aldrig til at ske.
Det kommer aldrig til at ændre det her.
Tusind tak.
Det må vi tage på et andet tidspunkt.
Altså, statsborgerretskonventionen har aldrig nogen sinde gavnet noget som helst – det giver jo sig selv.
Tværtimod giver den bare en masse mere lempelige forhold.
Jeg er sådan set heller ikke enig med ordføreren.
Der er statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen.
Jeg kunne starte fra en ende af.
Så jeg er sådan set overhovedet ikke enig i, at det her gavner danskerne generelt.
Det er sådan set et ubestrideligt faktum.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Men det, som jeg godt kunne tænke mig at høre, er, om ordføreren reelt set ikke mener – for det mener vi i Dansk Folkeparti – at når du får dansk statsborgerskab, udviser man fra den danske stat en tillid.
Hvis du bryder den tillid, er det så bare ligegyldigt for Socialdemokratiet, at man bryder den tillid, eller hvad?
Eller mener hr. Frederik Vad også, at der skal være en konsekvens?
Det er jo f.eks. at sige: Ved du hvad, du bryder den tillid, og så tager vi den her gave fra dig igen, for du kunne ikke leve op til den tillid, vi gav dig.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Vi skal behandle et beslutningsforslag, som handler om at få taget statsborgerskabet fra mennesker, som begår personfarlig kriminalitet, og det er stillet af Dansk Folkeparti.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, som jeg også sagde i forbindelse med det sidste beslutningsforslag, at statsborgerskab er et privilegie og en gave, man får – det er ikke noget, man har ret til.
I Socialdemokratiet har vi det på den måde, at vi inden for statsborgerretskonventionen skal gøre alt, hvad vi kan, for at slippe af med mennesker, som ikke har noget at gøre i Danmark, fordi de skader Danmarks vitale interesser.
Derfor har vi jo senest i 2021 strammet lovgivningen på det her område, og vi står altså på, at vi inden for statsborgerretskonventionen skal kunne smide så mange mennesker ud som overhovedet muligt.
Grunden til, at jeg understreger det med statsborgerretskonventionen, er selvfølgelig, at Dansk Folkeparti ønsker med det her beslutningsforslag, at vi skal væk fra den konvention.
I Socialdemokratiet har vi det sådan, at vi grundlæggende tror, at Danmark får allermest ud af at være en del af et regelbaseret internationalt samfund.
Det har en række fordele, når man er et lille land.
Man sidder med ved bordet.
De store kan ikke bare tromle de små.
Vi i Danmark har også ret god gavn af at indgå aftaler med lande, som vi egentlig ikke bryder os særlig meget om, f.eks. om, at de kan hjemtage deres egne statsborgere.
Jeg var lige ved at sige, at vi i Danmark er verdensmestre i det – det tror jeg trods alt ikke – men vi er i hvert fald vesteuropæiske mestre i at få sendt folk hjem, som har fået afvist deres ophold.
Det er også derfor, at der står i regeringsgrundlaget, at vi skal have udnævnt en ambassadør, som kan tage europæisk initiativ til at kigge på de her konventioner.
Så vi deler intentionen med Dansk Folkeparti om, at mennesker, som skader Danmark, og som vi har mulighed for at sende ud, skal vi sende ud.
Men vi står omvendt også fast på den internationale, regelbaserede orden.
Derfor kommer vi til at afvise beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Hvad angår det, at gebyret er højt, så kan det godt være, at 4.000 kr. for nogle af os herinde, der får en rimelig løn, ikke lyder som så meget, men det kan jo være rigtig meget for nogle, der ikke tjener så meget, og jeg ved, at det afholder en del fra overhovedet at søge om statsborgerskab.
Synes jeg, det er rimeligt, at vi andre betaler for det?
Ja, det synes jeg egentlig at det er.
Det at opnå statsborgerskab er også et vigtigt led i integrationen, fordi folk kan føle sig som en fuldgyldig del af det danske samfund.
Jeg kan jo tale for mig selv, og jeg betaler også ind til den fælles statskasse via min skat, og jeg har i hvert fald lyst til at bidrage til den del og til, at min nabo eller andre i min omgangskreds kan opnå dansk statsborgerskab.
Jeg tror, det vil komme bag på rigtig mange af os, hvor mange der egentlig er i vores omgangskreds, der ikke har dansk statsborgerskab.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det er en ud af ti, der ikke har det.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Debatten er jo nok endt ud i, hvad jeg lidt havde regnet med og forventet, nemlig at der ikke var flertal for forslaget.
Det synes jeg selvfølgelig er drønærgerligt.
Jeg mener helt oprigtigt, at det ville være på sin plads, at vi fik det her gennemført og fik indført, at der allerede ved første genansøgning var et gebyr.
Men det var der ikke et flertal for i dag.
Så derfor vil jeg egentlig bare række ud til aftalekredsen og sige: Jeg håber, at I får sat jer sammen så hurtigt som overhovedet muligt og får kigget nærmere på det her gebyr og får fundet en løsning, der gør, at vi rent faktisk får dækket nogle af de omkostninger, der ligger til den danske stat ved det her.
For i min og Danmarksdemokraternes optik er det helt på sin plads.
Det er ikke en rettighed, at man skal have et dansk pas.
Så tak for debatten, og tak til dem, der har støttet op om det.
Og jeg ser frem til forhåbentlig meget hurtigt at se et resultat fra ministeren og aftalekredsen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti ønsker med det her beslutningsforslag, at der skal indføres love, der sikrer, at et statsborgerskab frakendes i de tilfælde, hvor en person begår alvorlig personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet.
Jeg mener jo, at et dansk statsborgerskab er en stor tillidserklæring fra det danske samfunds side, og at vi selvfølgelig derfor skal stille strenge krav til, hvad man skal leve op til for at få det, og jeg deler grundlæggende forslagsstillernes opfattelse af, at det er vigtigt, at statsborgerskabet skal kunne tages fra personer, der ikke længere gør sig fortjent til det.
Det er i dag sådan, at hvis en person, som har fået et dansk statsborgerskab, efterfølgende dømmes for en strafbar handling og derved har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser, skal den pågældende ved dom frakendes sit danske statsborgerskab, hvis det er muligt inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Formuleringen omfatter samtlige former for kriminalitet, der vurderes muligt inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser, men kriminaliteten skal i den konkrete sag have en sådan karakter og grovhed, at det kan siges at være til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser, før der kan ske en frakendelse, og det følger af statsborgerretskonventionen.
Den nuværende regel blev indført på baggrund af indfødsretsaftalen fra 2021 med henblik på at udvide adgangen for fratagelse af dansk statsborgerskab fuldt ud inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Det vil sige, at mulighederne for at frakende statsborgerskab allerede i dag udnyttes fuldt ud, og det betyder også, at et beslutningsforslag om alvorlig kriminalitet i sig selv skal kunne begrunde, at en frakendelse ikke kan rummes inden for de forpligtelser, vi har internationalt, og forslagsstillerne er i bemærkningerne til beslutningsforslaget også selv inde på det.
I forhold til opfordringen om at melde sig ud af konventionerne kan jeg gentage det, som vi også har diskuteret flere andre gange her i salen, altså at regeringen generelt står fast på det regelbaserede internationale samfund, og at vi generelt mener, at det er en fordel for Danmark og en fordel for små lande i det hele taget at være en del af det, og at vi derfor ønsker at fastholde Danmarks medlemskab af dem.
Vi mener, at konventionerne er et grundlag for at sikre en verdensorden, hvor små lande også har rettigheder.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Tusind tak, og det kommer jo ikke helt bag på mig.
For det er sådan set rigtigt, hvad ministeren siger, altså at hvis man påstår, at man inden for rammerne af konventionerne på nogle af de her områder kan stramme mere, så er det i hvert fald svært.
Det er jo også derfor, det er så dejligt at være et parti, hvor vi faktisk sætter danskerne først, og hvor vi er lidt ligeglade med, hvad der står i gamle, forældede konventioner.
Så det er sådan set det, der er vigtigst for os.
Jeg kan godt huske, da man bl.a. vedtog det her med at frakende statsborgerskabet, hvis der f.eks. var bandekriminalitet, der også var til fare for statens vitale interesser, og der skal du jo både være islamist, terrorist, bandemedlem og alt muligt andet samtidig.
Mit forsigtige estimat var, at det nærmest ikke ville ramme nogen som helst, og jeg tror, jeg taler på vegne af rigtig mange danskere, som nogle gange undrer sig gevaldigt over, at man kan slå folk ihjel, at man kan køre folk ihjel med vilje, og at man kan begå de mest frygtelige gruppevoldtægter og alt muligt andet og så stadig væk bare være fuldstændig fredet af alle partier i det danske Folketing undtagen Dansk Folkeparti.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Så vidt jeg husker, og det kan jeg jo altid komme efter i de skriftlige svar, er der ikke nogen, der har mistet det på baggrund af bandedelen i forhold til den her lovgivning.
Men der er en del, der har mistet det på baggrund af, at de er taget til Syrien for at kæmpe for Islamisk Stat, eller hvem de nu ellers har kæmpet for dernede, og det har der selvfølgelig været mange og lange retssager på baggrund af, fordi der findes mennesker, som tjener penge på at forsvare, at islamister skal beholde deres danske statsborgerskab, selv om man vender Danmark ryggen, og det er jo sådan, systemet er.
Men ikke desto mindre er der altså en del af de sager, som vi har vundet, og hvor det endegyldigt igennem samtlige retsinstanser er blevet stadfæstet, at de folk mister deres danske statsborgerskab.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Det sidste er jeg jo ikke overraskende meget enig med ministeren i, altså ikke, at vores retssamfund er skruet sådan sammen, for det er jo sådan, det er, men jeg er sådan set fuldstændig enig i, at de her mennesker skal miste det, og jeg synes også, det er håbløst, at den nuværende regering desværre har hevet rigtig mange, der stadig væk er til fare for Danmark, tilbage til Danmark.
Jeg mener ikke, at det er deres hjem, og det har de selv valgt fra.
Men når det er sagt, anerkender ministeren så ikke, at vi har et gevaldigt oprydningsarbejde foran os, også fordi man jo tidligere har stemt så mange statsborgerskaber igennem til rigtig mange, som aldrig nogen sinde burde have haft dem, og hvis vi reelt set skal have ryddet op i den massive kriminalitet, vi bl.a. ser fra folk fra hovedsagelig MENAPT-landene, så er vi altså også nødt til at begynde at tage statsborgerskabet fra en masse af dem og smide dem ud?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Nej, jeg er ikke enig i, at den primære måde til at undgå, at folk laver kriminalitet, er at fratage dem statsborgerskabet.
Men jeg er enig i det første, der bliver sagt fra spørgerens side, altså at man har delt statsborgerskaber ud med for løs hånd, og at det også gør, at vi har nogle meget, meget hærdede banditter, som vi i dag ikke på nogen rimelig måde kan udvise af landet.
Det er jeg enig i.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Der er det sådan i Danmarksdemokraterne, at vi mener, at det er meget fornuftigt, at ægtefæller eller andre medfølgende familiemedlemmer skal have en særskilt arbejdstilladelse, hvis de ønsker at arbejde for den samme virksomhed eller koncern, som ægtefællens opholds- og arbejdstilladelse er bundet op på.
Vi har jo desværre – det har også været nævnt tidligere under debatten – set eksempler på, at vores regler, de gamle regler, blev omgået og udnyttet.
Særlig i restaurationsbranchen er der en del tilfælde, hvor man prøver at omgå reglerne og forsøger at omgå intentionen i det, som man gerne vil gøre fra myndighedernes side.
Det var vigtigt, at vi fik lukket det hul i lovgivningen, synes vi.
Som jeg forstår det, er det forslagsstillernes argument for forslaget at gøre det nemmere for udlændinge at komme i beskæftigelse i Danmark, samtidig med at man mindsker bureaukratiet.
Det er jo en sympatisk tanke, det er der ingen tvivl om, og det er sådan set en tanke, man i hvert fald generelt kan dele.
Man kan sige, at på det her område er det eneste, der i dag skal til, for at eksempelvis en udenlandsk forsker kan arbejde på samme universitet som sin mand eller sin hustru, at vedkommende ansøger selvstændigt om arbejdstilladelse.
Det burde jo egentlig ikke være noget problem for en udlænding, der kommer til Danmark, som gerne vil Danmark og gerne vil arbejde her, at man så særskilt søger om en sådan opholdstilladelse.
Der er jo desværre svindel og humbug inden for nogle af de her brancher, og der er det nødvendigt, at man har nogle regler.
Så vi mener i Danmarksdemokraterne, at de nuværende regler er meget fornuftige, for selvfølgelig skal vi forhindre snyd med udenlandsk arbejdskraft.
Hvis ikke vi gør det, risikerer vi, at der er danske medarbejdere, der ikke kan få job, fordi der er nogle, der kryber uden om reglerne.
Så grundlæggende forstår vi godt, hvad det er, forslagsstillerne vil, men vi synes bare ikke lige, at redskabet er det rigtige, og kommer derfor ikke til at støtte forslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for svaret.
Det er jo ikke et krav for nogen, der lever her i landet, at man nødvendigvis skal have dansk statsborgerskab.
Derudover kunne man, når det gælder de lavere indkomster, jo eventuelt forestille sig, at man kunne spare op, hvis man virkelig gerne ville have et dansk statsborgerskab.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Det, som jeg synes er positivt ved det her beslutningsforslag, er jo, at eksempelvis unge mennesker og for så vidt også voksne, som er i praktik i en daginstitution, og som indgår i den bemanding, der er i daginstitutionen, og får løn for det, f.eks. hvis man nu læser til pædagog, optjener på lige vilkår med de andre, der er ansat, eller at man, hvis man arbejder på en byggeplads, hvor ens løn jo også indgår i den afregning, som man afleverer for det arbejde, der er lavet, og derfor indgår på lige vilkår, så også, når man er i den praktikperiode, optjener på samme vilkår, som hvis man var på arbejdsmarkedet.
Det er det, jeg synes er positivt ved det her forslag.
Så vil jeg sige, at jeg har meget på bordet i øjeblikket.
Jeg arbejder på et udspil om negativ social kontrol, jeg arbejder på vores handleplan mod racisme, og jeg har en indfødsretsforligskreds, der er meget interesseret i også at lave nogle ændringer.
Så jeg har en masse ting at lave i øjeblikket.
Det er ikke sådan, at jeg går særlig meget ledig.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Der blev det hele ødelagt for mig, altså med den sidste bemærkning.
Jeg er sådan lidt en positiv person, så jeg kunne høre alle mulige gode ting i ministerens tale, og det lød nærmest, som om ministeren faktisk var positiv over for at kigge på nogle af de ting, der står her i beslutningsforslaget, hvis ikke det hele, så nogle af elementerne, f.eks. i forhold til praktikophold.
Så siger ministeren også, at regeringen har deres egen prioriteringsrække.
Kan ministeren komme lidt nærmere ind på, hvad det er, ministeren finder positivt i det her beslutningsforslag, som vi er fire partier der har fremsat, og som, som jeg hører det, regeringen faktisk har intentioner om at arbejde videre med, og hvor det så ligger i prioriteringsbunken?
Er det helt nederst, midterst, eller kunne vi forvente det måske allerede i efteråret?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Der er jo meget stor forskel på at få adgang til det danske arbejdsmarked og at få adgang til tidsubegrænset opholdstilladelse.
Hvis man ønsker sig en tidsubegrænset opholdstilladelse, skal man som udgangspunkt tage et arbejde, og det kan der være mange fordele forbundet med.
Jeg er stor tilhænger af, at folk kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, der er nogle unge, som vil have bedre af at være på en arbejdsplads end nødvendigvis at tage en uddannelse, selv om jeg tror, det er rigtigt, at for de fleste unge vil det være tilfældet, at en uddannelse er en vej ind til arbejdsmarkedet, men det er jo en afvejning, som den enkelte skal lave.
Jeg synes ikke, det skal være sådan, at bare fordi man er indskrevet på en uddannelse, optjener man i forhold til beskæftigelseskravet.
Dén store generelle ændring er jeg uenig i.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Så lad mig spørge på en anden måde: Hvad vil udlændingeministeren sige til alle de unge mennesker, som får at vide af undervisningsministeren, der er fra den samme regering, og som endda også er fra det samme parti, som udlændingeministeren er en del af, at de skal tage uddannelse, og at uddannelse er den vigtigste adgangsbillet til det danske arbejdsmarked?
Hvad vil ministeren sige til de unge mennesker, som jo ikke kan søge om permanent ophold, fordi de tager en uddannelse?
De får én besked fra børne- og undervisningsministeren og en anden besked fra udlændingeministeren.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Der er intet forandret, sådan i store træk.
Men fru Rosa Lund er jo inde ved kernen af det her.
Der sad en socialdemokratisk mindretalsregering før, og der var jeg minister.
Men det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at det parlamentariske grundlag, som vi havde på det tidspunkt, væltede os som regering.
Så kom der folketingsvalg, og i forhold til den regeringskonstruktion, som der var, tabte det parlamentariske grundlag ni mandater, og så havde vi en helt anden parlamentarisk situation.
Det er klart, at så er det jo det regeringsprogram, der er nu, som jeg arbejder efter.
Det er der jo intet som helst overraskende i, og det har vi jo også konstateret flere gange tidligere.