runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-20:
Tak for det, formand.
Og tak til både transport-, bygnings- og boligministeren og forsvarsministeren for at kunne møde så hurtigt til den hasteforespørgsel, der vedrører brandsikkerhed på landets plejehjem og bosteder.
Denne hasteforespørgsel er indkaldt i kølvandet på den tragiske dødsbrand på Farsøhthus i Allingeåbro ved Auning.
Det er endnu en tragisk brand med dødelig udgang, der ikke burde ske, og hvor vi skal gøre alt, hvad der står i vores magt, for at det ikke sker igen.
Efter branden er det kommet frem, at plejehjemmet havde dispensationer, og det er endda dispensationer, man godt kunne sætte spørgsmålstegn ved om skulle være givet; en dispensation, der er helt tilbage fra 1997, der lød på, at der lå en brandstation i nærheden.
Dispensationer burde altid kun kunne gives for en tidsbegrænset periode, hvorefter de skal generhverves.
I Dansk Folkeparti har vi været meget bekymret for, om brandkravene er gode nok i ældre eller renoverede plejehjem, der er bygget før 1977, det vil sige plejehjem, der er bygget før de nye og skrappere krav, som vi har i dag til nybyggeri i bygningsreglementet.
Derfor bad Dansk Folkeparti Folketinget om at behandle beslutningsforslag B 26 i december, men der var desværre ikke nogen opbakning til forslaget på daværende tidspunkt.
Vi er bekymret for, om ikke det er uhensigtsmæssigt, at alle kommuner, der driver et plejehjem, dermed er økonomisk ansvarlige for at skulle føre tilsyn og godkende dispensationerne, men det var der desværre ikke lydhørhed over for.
Dog er vi jo så glade for at kunne konstatere, at transport-, bygnings- og boligministeren også tog branden alvorligt.
Ministeren har iværksat en undersøgelse, hvor halvdelen af kommunerne har svaret tilbage, og resultatet var langt værre end frygtet.
Om alle kommuner, der fraviger krav om brandsikkerhed i vores boliger, udtalte ministeren: »Det er helt uacceptabelt, at der i kommuner her i landet, der under andre foranstaltninger fraviger de krav, der er for brandsikkerhed i vores plejeboliger.«
Så ministeren har selv påpeget, at der er kommuner, der fraviger kravene til brandsikkerhed i vores plejeboliger.
Vi taler om borgere, der ofte ikke er i stand til at komme ud af bygninger ved egen hjælp, og hvor der om natten kun er 1-2 medarbejdere til 35-40 borgere.
Alle ældre skal kunne føle sig trygge på vores plejehjem, herom er der ingen diskussion, og Dansk Folkeparti har indkaldt til den her hasteforespørgsel for at høre, hvilke tiltag regeringen agter at sætte i værk med den viden, som ministeren nu har fået, og som er blevet blotlagt her.
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-20:
Vi er i Dansk Folkeparti rigtig glade for de ting, der allerede er blevet sat i værk, og at ministeren tager det her med brandsikkerheden på vores plejehjem utrolig alvorligt.
Som ministeren selv siger, så taler vi om mennesker, som måske ikke selv har mulighed for at flytte sig i tilfælde af en brand.
Nu er det sådan, at vi har to sæt regler, vi kører efter.
Det er, om bygningerne er fra begyndelsen af 1970'erne, eller om de er bygget senere, med hensyn til sprinklere og alarmer osv., hvis de står urørte hen.
Som jeg forstår det, og det må ministeren godt lige bekræfte mig i, er det kun, hvis et plejehjem har en ombygning af en vis art, at det så går ind under de nye bygningsreglementer.
Så vil jeg godt høre, om ministeren har tænkt sig, at der fremadrettet skal ske nogle stramninger over for plejehjem, der er fra begyndelsen af 1970'erne og før, som ikke har været ude for en ombygning og derefter ikke lever op til de brandkrav, vi har i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Jeg vil også sige tak til fru Susanne Eilersen for samarbejdet her.
Vi har inspireret hinanden, tror jeg.
Fru Susanne Eilersen har haft nogle gode ideer, som nu er blevet regeringens politik, og regeringen har også haft gode ideer, som nu, tror jeg, er fru Susanne Eilersens politik, så det har været et godt samarbejde.
Hvis det ikke er derude – og det er det, som undersøgelsen tyder på – så er det formentlig, fordi man ikke har gjort, som loven kræver, og derfor er behovet ikke, som jeg ser det, at få ændret loven, behovet er at få overholdt loven.
Og det er det, som mit arbejde her tager sigte på, og det er det, som vi nu vil få styr på med det arbejde.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-20:
Tak for det, og også tak fra mig for redegørelsen om den meget ulykkelige sag, som vi jo er fuldstændig enige om aldrig mere må gentage sig.
Men spørgsmålet om, hvordan vi så bærer os ad med at holde kontrol med, at det faktisk ikke sker igen, er jeg lidt optaget af.
Jeg undrer mig bare over, hvem der skal kontrollere de certificerede virksomheder, og kan vi i virkeligheden ikke godt forenkle det, sådan at vi er sikre på, at vi rammer plet, når det er sådan, at vi går ud og laver de her eftersyn?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Loven om de certificerede virksomheder, som skal gælde for byggesagers forhold omkring brandsikkerhed, er allerede vedtaget.
Den findes allerede derude og er i gang med at blive implementeret.
Der er jo to problemer.
Der kommer de certificerede rådgivere ind som dem, der skal sikre, at kommunen overholder reglerne.
Hvis de ikke overholder reglerne, kan en certificeret rådgiver så fratages sin autorisation til at være det.
Så er der spørgsmålet om de brølere, der allerede er derude.
Der håber jeg, at vi kan finde en løsning, så brandsynet kan spille en større rolle, ikke kun med hensyn til at se på, om man har lavet brandøvelser, og om der står møbler de steder, hvor der ikke må stå møbler, men også med hensyn til, om bygningen lever op til de byggetekniske krav.
Det er et arbejde, som skal foregå på tværs af Transport-, Bygnings- og Boligministeriet og Forsvarsministeriet, fordi beredskaberne hører under Forsvarsministeriet.
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-20:
Og tak for ordførernes tale.
Det er jo klart, at vi ligger meget tæt op ad hinanden – det er et problem, som alle partier herinde tager meget alvorligt, tror jeg rolig man kan sige.
Det eneste, som kunne bekymre mig lidt, er det der med – selv om ordføreren sagde, at man ikke skulle til at jagte folk – om folk må ryge eller ikke ryge, når de kommer på et plejehjem.
Altså, det er jo stadig væk borgernes eget hjem.
Og jeg vil bare sikre mig, at Socialdemokratiet nu ikke vil gå ud og sige, at folk, der skal på plejehjem, ikke længere må ryge.
Så jeg skal bare lige have bekræftet af ordføreren, at det ikke er sådan, det er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-02-20:
Jeg mener, at opgaven skal ligge hos kommunerne.
Det er kommunen, der ejer bygningen, det er kommunen, der driver bygningen, det er kommunen, der anviser, hvem der skal bo i bygningen, så det rigtige må jo være, at det er kommunen, der har det her ansvar, men man skal selvfølgelig være opmærksom på, at kommunen så også løfter den opgave, som kommunen har.
Man kan sige, at den fordeling af opgaverne, som der er mellem transport-, bygnings- og boligministeren – det er et langt navn, du har der, så skal vi ikke kalde dig trafikministeren fremover?
– ja, som der er mellem trafikministeren og mig i det her, går jo på, at ministeren er ansvarlig for byggelovgivningen, hvor der fastsættes de her byggetekniske brandkrav, dvs. til selve den fysiske bygning, herunder branddøre, brandalarmer, sprinkleranlæg osv.
Beredskablovgivningens regler supplerer således byggelovgivningens byggetekniske brandkrav med nogle driftsmæssige krav, og de driftsmæssige forskrifter vedrører således alene driften, dvs. brugen af bygningen, og vedrører primært bestemmelser om flugtveje og brandslukningsmateriel og ordensregler.
Beredskabslovgivningens regler om de driftsmæssige krav gælder, uanset hvornår bygningen er taget i anvendelse eller lokalerne taget i brug.
Så det er jo ligesom den, hvad skal man sige, overordnede opgavedeling, der er.
Jeg kan ikke her angive, hvad der vil skulle laves om, men det tror jeg de to ministerier vil diskutere fremover.
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-20:
Det er jo dejligt at høre, at også brandsynet nu skal have en opstramning.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre forsvarsministeren, om det så også er tænkt sådan, at de her brandsyn skal udvides.
I dag skal man jo i forbindelse med brandsyn kun gå ind og kigge på anvendelsen og indretningen af boligerne, som jeg har forstået det, og ikke kigge på bygningens beskaffenhed og konstruktionen, altså om der er sprinkleranlæg og andet.
Vil det her yderligere brandsyn medføre, at beredskaberne nu også kan kigge på bygningernes beskaffenhed, og om der er sprinklere og andet?
Er det det, som ministeren påtænker?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-02-20:
Transport-, Bygnings- og Boligministeriet er ved at foretage en undersøgelse, som jo netop er blevet omtalt.
Jeg har så noteret mig, at Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen den 29. januar 2019 har fremsendt et brev om lovliggørelse af brandsikkerhedsforhold i plejeboliger til en række kommuner.
Det er et grundprincip, at myndighederne lever op til det ansvar, de bliver tildelt.
Kommunerne har i dette tilfælde et ansvar for at sikre, at landets plejeboliger drives i overensstemmelse med beredskabslovgivningens og byggelovgivningens krav til brandsikkerhed.
Hvis kommunerne ikke selvstændigt kan løfte denne opgave, er det regeringens holdning, at vi må iværksætte yderligere tiltag til styrkelse af brandsikkerheden i plejeboliger.
Jeg vil derfor sammen med transport-, bygnings- og boligministeren undersøge, hvordan de lovpligtige brandsyn i plejeboliger kan udvides og bruges til at sikre, at byggelovgivningens krav om brandsikringstiltag fremover efterleves.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-20:
Tak for det, og også tak for besvarelsen af forespørgslen.
Beredskabet er jo dem, der kommer ud og oplever, hvor galt det kan gå, når det går galt.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om forsvarsministeren selv har et bud på, om Beredskabet i virkeligheden ikke også var de bedste til at lave de her tilsyn og sikre, at brandsikkerheden er i orden.
Det er trods alt dem, der ved, hvor skavankerne er, og hvor det er, der skal sættes ind.
Så ville det have været mere effektivt, hvis man i virkeligheden havde lagt den her opgave hos Beredskabet fra starten?
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-20:
Nu kan man heldigvis få lavet en masse fine juledekorationer med de der batterilys i, som også ser hyggelige ud – så vi ikke glemmer hyggen ude på vores plejehjem.
Men jeg er i hvert fald glad for, at ordføreren siger, at vi skal fokusere på de hjælpemidler, der kan afhjælpe, at branden ikke sker, altså i forhold til at der ikke må komme fokus på, om borgere må ryge på vores plejehjem eller andre steder.
Så det var sådan set bare en kommentar om, at jeg er glad for, at SF også har den holdning til det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-20:
Så kunne jeg måske få lov til at gentage, at måske skulle Dansk Folkeparti og SF hjælpes ad med at sørge for, at der er noget mere personale, for jo mere personale der er i lige præcis de situationer, jo større chance er der for, at vi faktisk lykkes med at undgå, at det er rygning, der er årsagen til branden.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Det her spørgsmål, som jo egentlig kan synes såre enkelt, som vi har haft tre samråd om, og som også involverer forskellige ministre og forskellige politiske ressort, gør jo, at vi får en diskussion om, hvem der gør hvad.
Jeg kan sådan set godt forstå, at man spørger, hvorfor vi ikke bare gør det ene eller det andet.
Det her er jo meget enkelt, for hvis jeg nu holder fast på, og det gør jeg, at man overfører oplysninger fra CPR til passet – det er enstrenget, og det er til at forholde sig til – så afhænger hele den sag kun af, om man vil lave en landekode i CPR-registeret, der f.eks. hedder Palæstina, hvis det er det, man vil, og det er økonomi- og indenrigsministeren, der kan sige ja eller nej til det.
Jeg kan ikke stå her og forholde mig udenrigspolitisk til forskellige spørgsmål om Israel eller ikke Israel og Palæstina.
Det hører ikke under mig.
Christian Juhl (EL), 2019-02-20:
Ja, men det er jo sådan set bare en dårlig undskyldning, al den stund at vi har haft tre ministre i det samme samråd, og ministrene måtte selv bestemme, hvornår de tog ordet, de måtte selv bestemme, hvem der skulle give svar på de spørgsmål, vi stillede.
Der fik vi heller ingen klar besked.
Det har tidligere kunnet administreres sådan, at man lod det være et åbent felt og dermed skrev det, som borgeren ønskede eller kunne dokumentere som hjemsted.
Det gør man jo f.eks. i mit pas.
Der skriver man jo ikke Danmark, der skriver man et bynavn, godt nok ikke det rigtige bynavn, men et bynavn, og dermed er det jo et åbent felt og en åben praksis, og derfor er det bureaukratisk spilfægteri fra regeringens side, hvis ikke man vælger at sige, at her kan vi godt være en lille smule pragmatiske.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Det er svært, for det egner sig dårligt til korte bemærkninger, det her.
Men jeg har da forståelse for, at man kan have et ønske om en særlig betegnelse, som skal anvendes som fødested, men måske skal vi bare spørge hinanden om, hvad formålet med et pas egentlig er – nu skal jeg ikke forholde mig til kørekortet, men til passet – og det er, at passet tjener som rejselegitimation for danske statsborgere, så myndighederne har mulighed for at sikre og kontrollere deres identitet.
Og der handler det selvfølgelig om, at vores systemer spiller sammen, så det, man har registreret i CPR, også hænger sammen med det, vi registrerer i passet.
Det synes jeg giver god mening.
Jeg ved godt, at vi ser forskelligt på det her, men jeg synes, at det giver god mening, at de to systemer hænger sammen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-20:
Vi har snakket om det her mange gange med både justitsministeren og andre ministre.
Justitsministeren bliver ved med at nævne sikkerhed, men det må jo dybest set dreje sig om bureaukrati, for hvordan kan vi ellers godkende papirer udstedt i eksempelvis Holland, når de kan bruge forskellige betegnelser og ikke de her landekoder, vi kender til?
Hvordan kan vi godkende det sikkerhedsmæssigt, hvis det altså er et sikkerhedsspørgsmål, som ministeren nævnte det i sit første svar?
Og hvis det ikke vedrører sikkerhed, men jo rent bureaukrati, hvordan kan ministeren så forsvare det bureaukrati, når det går ud over mennesker, der føler sig krænket og chikaneret på den her måde?
Hvorfor mener ministeren ikke vi skal have et opgør med den form for bureaukrati?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Punkt 1: Det hollandske spørgsmål, som også kom op her, er det, i hvert fald i den her sammenhæng, lidt svært for mig at svare på, altså vedrørende den konkrete sag i Holland.
Det kan jeg jo uddybe skriftligt; det er meget svært at stå her og gøre.
Punkt 2: Hvis man føler det krænkende, at der skal stå noget bestemt i ens pas, eller at man ikke får skrevet det fødested, der er vigtigt for en, så er der én måde, man kan løse det her i Folketinget, og det er, ved at økonomi- og indenrigsministeren siger, hvordan der skal registreres i CPR.
Hvis der er et flertal i Folketinget, der siger, at der skal være den her landekode og den mulighed, jamen så er det det, der er politisk flertal for – altså, hvis vi nu siger, at der skal være den landekode.
Det ser jeg bare ikke for mig.
Der har været andre udfordringer i den her sag.
Derfor har jeg nok svært ved at se, at jeg som justitsminister skulle sige: Skriv, hvad I vil, i jeres pas, det er vi ligeglade med; hvad der står i CPR eller står i passet, betyder ikke noget.
Vi er vel enige om, at et dokument skal have den højeste sikkerhed, man overhovedet kan få.
Og det synes jeg der gives ved at trække oplysningerne fra samme database.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-20:
Men igen bliver det her med sikkerhedsspørgsmålet ved med at hoppe frem og tilbage.
For hvis vi kan anerkende det fuldt ud i eksempelvis hollandske papirer – man kan få skiftet mellem nogle forskellige betegnelser, der ikke er særlig beskrivende – så er der jo ikke tale om et sikkerhedsspørgsmål, men om rent bureaukrati.
Det er det, jeg synes at ministeren egentlig bliver nødt til at forholde sig til: Mener ministeren virkelig, at det er rimeligt i det samfund, vi lever i i dag, med alle de muligheder, vi har digitalt, at bureaukrati skal stå i vejen, når borgere nu gang på gang har meldt, at det her har de et problem med?
Det er både borgere fra Palæstina, men jo også borgere fra andre steder, der har rejst det her problem, og det er jo det, vi har talt om i samråd.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Jeg skal ikke på nogen måde gøre mig til fortaler for bureaukrati.
Nu er det jo spørgerens udlægning, at det her bare er rent bureaukrati.
Altså, kan vi så ikke stole på dokumenter fra andre lande, hvis der er forskellige regler?
hørte jeg lidt der blev spurgt til.
Jeg har det jo sådan, at vi er nødt til at stole på – det gør jeg i hvert fald – at hvert enkelt land selvfølgelig har en sikkerhed omkring deres rejsedokumenter, for
Og der synes jeg, vi som danskere, som danske myndigheder, skal anstrenge os for, at det, vi har i vores dokumenter, i hvert fald er præcist og rigtigt, og at der ikke åbnes for risiko for fejl, fordi nogle systemer lige bliver kørt manuelt, i stedet for at de overføres til hinanden.
Det kan jeg høre at vi ikke er enige om.
Christian Juhl (EL), 2019-02-20:
Jeg vil gerne vende tilbage til det der med det krænkende.
Når vi så på møde efter møde har været enige om, at der ikke for tredjelande er noget problem i, hvad der står i passet, hvad angår fødested, fordi det er helt andre steder, man bruger til at tjekke mennesker, og det er der, den optimale sikkerhed er, når der ikke er nogen problemer i EU, hvor der nemlig er forskellig praksis i forskellige lande, og når der nu er et land, som har indført, at man kan kalde det Vestbredden, Gaza eller Østjerusalem, ja, så må danske myndigheder jo også leve med det, når der kommer hollandske folk til Danmark.
Derfor forstår jeg det ikke.
Jeg er enig i, at det kun er et bureaukratisk spørgsmål, og jeg synes, at ministeren skal løfte sig ud af den rolle med at forsvare bureaukratiet og i stedet for se på de borgere, som kan have gavn af en lidt mere gelinde måde at gøre det på.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Punkt 1: Man kan i hvert fald få skrevet Mellemøsten på, men det forstår jeg så man kan sige ikke er i orden.
Men det kan man få; det kan man bede om.
Punkt 2: Man kan jo så vælge at gøre noget andet.
Altså, hvis hr. Christian Juhl kan overbevise økonomi- og indenrigsministeren om, at der skal være en kode i CPR, der hedder Palæstina, Gaza, eller hvad det skal være, og det så står i CPR-registeret, så kommer det også til at stå i passet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-02-20:
Men hør nu her: Udgifterne til forsvaret er i perioden fra 2000 til 2017 faldet med 5,75 mia. kr., og på alle de andre områder er det steget.
Så selve spørgsmålet er jo absurd, for pengene til forsvaret er ikke taget nogen steder fra.
Eva Flyvholm (EL), 2019-02-20:
Jeg må sige, at jeg selvfølgelig ønsker mig en mere fredelig verden, men det gør mig sådan set ikke til pacifist.
Det betyder også, at jeg godt kan se, at der kan være nogle udgifter til forsvaret, der er legitime, men det, der er gang i her, er et sindssygt farligt våbenkapløb, som man putter ind i oprustning.
Der er blevet hævet rigtig, rigtig meget sidste år og nu igen i år, fordi Trump siger flere penge til militæret, og forsvarsministeren vil ikke engang forholde sig til, hvordan de her penge skal bruges.
Det synes jeg da er helt urimeligt, og det er netop i en kontekst, hvor vi mangler penge til velfærd, og hvor der i den her regering i øvrigt bliver brugt færre penge på udvikling, end der har været gjort tidligere, og hvor der bliver lavet en meget dårligere klimaindsats.
Så kan man godt jonglere rundt med tallene, som det er, men helt ærligt: Jeg synes, forsvarsministeren skylder en forklaring på, hvorfor det er rimeligt at bruge de her 1,5 mia. kr. ekstra på forsvaret, når man ikke engang kan svare på til hvad, og når man må sige, at pengene selvfølgelig går fra de andre områder.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-02-20:
Det er fuldstændig legitimt at være pacifist og ikke ville bruge penge på forsvaret.
Det skal jeg slet ikke blande mig i.
Det står jo for Enhedslistens egen regning.
Men det bekymrer mig, at vi kan få et spørgsmål, som i bund og grund er helt forkert, nemlig hvordan vi kan forsvare at lade forsvarsbudgettet stige igen, når der samtidig bliver skåret i velfærd, klima og udvikling, og hvor vi kan påvise, at der i denne lange periode ikke er sket nogen nedskæring på det område.
Det er jo ikke en fair debat, for det er bare at slynge ud.
Jeg anerkender, at fru Eva Flyvholm – jeg ved ikke, hvad jeg skal bruge af udtryk – foragter alt, hvad der har med militær at gøre og ønsker sig en rigtig, rigtig fredelig verden, hvor vi kan gå rundt på blomster.
Men man kan jo i hvert fald prøve at være lidt hæderlig i sine spørgsmål, og der er ikke nogen sammenkædning mellem, at vi bruger flere penge til forsvaret frem mod 2023 og så det, som fru Eva Flyvholm spørger om her.
Eva Flyvholm (EL), 2019-02-20:
Vi ser nok ganske forskelligt på præmissen, i forhold til at man kan sige, at vi har en situation nu, hvor der mangler penge til velfærd.
Det handler også om, at der er blevet mange flere ældre, og det handler om, at der bliver mange flere børn, og der er simpelt hen brug for penge til at lukke det hul.
Det mener jeg ikke at regeringen gør.
Regeringen mangler i øvrigt selv 1,2 mia. kr. til at lukke hullet i sit sundhedsudspil, men samtidig kan man altså godt finde ekstra 1,5 mia. kr. til forsvaret.
De her ekstra 1,5 mia. kr. til forsvaret, som forsvarsministeren bebudede her for et par uger siden for at imødekomme Donald Trumps ønske om højere militærudgifter, kommer jo – må man bare sige – oveni, at den her regering og forsvarsforligskredsen sidste år kom med en historisk stor hævning af det danske forsvarsbudget, og det går jeg også ud fra at forsvarsministeren vil vedkende sig.
Det var i hvert fald noget, som man gik ud og sagde meget tydeligt på det tidspunkt, og som altså betyder, at man hvert eneste år bruger adskillige milliarder mere på forsvaret, end vi før har gjort.
Der er jo ikke nogen andre steder, hvor man i forhold til de offentlige budgetter bare går ud og finder penge på den måde, og det ikke engang er klart, hvad man vil bruge dem på endnu.
Jeg har heller ikke hørt forsvarsministeren svare klart på, hvad de her ekstra midler til militæret skal bruges på.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti og Konservative kunne tænke sig at bruge nogle flere penge på kampfly.
Jeg ved også, at det jo tidligere har været løftet, at de her penge, som ellers skulle gå til velfærd, fordi de kommer fra råderummet, ikke skulle bruges til kampflyene.
Så det kunne jeg sådan set godt tænke mig også at høre fra forsvarsministeren.