runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-14:
Tak, formand.
Det her handler så om, hvad vi mener om de her to ændringsforslag uden for betænkningen.
Jeg er enig i meget af det, som fru Theresa Scavenius siger.
Jeg synes godt om intentionen i forslagene, og hvis fru Theresa Scavenius rækker ud til Alternativet for at samarbejde om principielle, generelle beslutningsforslag, der skal gøre anlægsprojekter mere gennemsigtige, også Lynetteholm, Amager Fælled og Hærvejsmotorvejen, altså generelt i forhold til lovgivning, som bringer lys og gennemsigtighed ind i anlægsprojekterne, så er vi klar.
Jeg opdagede de her ændringsforslag i går aftes, tror jeg.
Jeg har haft en enkelt nat til det, og det er simpelt hen for lidt.
Jeg har ikke tænkt mig at stemme imod, fordi jeg faktisk synes, der er så gode intentioner i det, så derfor stemmer Alternativet gult med henblik på at komme videre ad den vej, men at gøre det principielt, så det ikke bare er Egholm, men er alle de steder, hvor der er et røgslør foran anlægsprojekterne, som vi kan få bearbejdet.
Tak, formand.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-14:
Der er ingen tvivl om, at et projekt som det her kræver så meget åbenhed som muligt.
Kritikpunkterne er mange, og den folkelige modstand er stor.
Samtidig er forvirringen over brudstykker af informationer, der kommer frem i diverse medier, til at tage at føle på.
Derfor er vi i SF, Enhedslisten og De Radikale helt enige i intentionen om mere åbenhed og let adgang til informationer for berørte borgere.
Vi mener dog ikke, at disse ændringsforslag sikrer dette på den mest hensigtsmæssige måde, og kan desværre ikke stemme for ændringsforslagene.
I tråd med forslagsstilleren ønsker vi dog, at den proces, der måtte komme efter den vedtagelse af anlægsloven, vi nok desværre skal gennemgå lige om lidt, skal være præget af gennemsigtighed og lydhørhed over for berørte borgere.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-14:
Jeg noterer mig svaret.
Det er jo også et andet et af ændringsforslagene.
Hvad er ordførerens holdning til det?
Sofie Lippert (SF), 2024-05-14:
Det er relativt almindelig praksis, at vi begrænser muligheden for klageadgang efter høringsperioder, når vi vedtager en anlægslov, for at man ikke i det uendelige kan bremse et projekt ved at indsende klager, som så skal behandles, og vi gør det også ved andre forslag.
Derfor kan vi i SF ikke støtte op om en generel fjernelse af hele den paragraf, for noget af det er nu engang nødvendigt.
Så er det også lidt en uskik at sidde at pille i et forslag, man under alle omstændigheder kommer til at stemme nej til.
For uanset om den her klageadgang er der eller ej, kommer SF til fortsat at være imod en tredje Limfjordsforbindelse hen over øen Egholm.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Jeg tror ikke, jeg kan vurdere alle de her sager, der bliver nævnt.
Jeg har ikke, må jeg være ærlig at sige, et indblik i dem alle sammen.
Det er jo et princip, vi har, og som jeg synes det er værd at holde fast i.
Hvad angår f.eks. Nordic Waste, er vi jo i gang med at afdække, om der kan placeres et yderligere ansvar.
Det synes jeg er fornuftigt at forfølge.
Men jeg synes ikke, jeg har forudsætninger for at vurdere de her konkrete sager.
I dag har vi slet ikke haft et spørgsmål fra Alternativets medlemmer, men det vil jeg så glæde mig til næste gang.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-14:
Jeg er jo kun ked af, at det er en almen praksis, og det er jo derfor, vi kunne starte med at stoppe med at have den praksis og starte her ved det her lovforslag.
Men jeg noterer mig svaret og er meget ærgerlig over, at SF og måske også de andre partier, som ordføreren taler på vegne af, ikke står på borgerens side i forhold til det her, selv om I netop er imod lige præcis det her specifikke lovforslag.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-14:
Spørgeren har jo ikke stillet tilsvarende ændringsforslag til det lovforslag, vi skal behandle lige om lidt, altså L 113, hvor der er nogle lignende bestemmelser.
Så måske det for spørgeren også handler mere om egen valgkreds end om generelle ændringer af vores system.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-14:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men jeg føler mig alligevel lige kaldet til at gøre opmærksom på, at der intet er ved det her forslag og den procedure, vi kører her, som er anderledes i forhold til alle andre anlægsprojekter.
Tværtimod.
Den eneste forskel er, at vi har undersøgt langt mere ved den her forbindelse og det her projekt, end vi normalt ville gøre på det her stadie, hvor vi skal tage en beslutning i dag omkring en anlægslov.
Derfor synes jeg, at det jo er utidigt, at man fra Folketingets talerstol ikke bare diskuterer politiske uenigheder, men udtaler kritik af vores embedsværk, som fru Theresa Scavenius direkte gør.
Jeg synes, at det er over grænsen.
Hvis der har været noget som helst ved det her lovforslag, som havde været i en gråzone, ville embedsværket skrive det i bemærkningerne.
Og tro mig, der har været meget debat om det her, så det havde de jo gjort, hvis de havde været i tvivl.
Så jeg synes virkelig, at det er utidigt at sætte spørgsmålstegn ved vores miljømyndigheder og kalde det juridisk ugyldigt osv., fordi man har en politisk uenighed.
Der er ingen lokale eller regionale miljømyndigheder, som har yderligere bemærkninger for nærværende.
Miljøstyrelsen har været tæt inde over det her projekt.
De har stillet adskillige spørgsmål undervejs.
Alt er besvaret, de har kvitteret – jeg har sendt kvitteringen til ordføreren – og de har ikke yderligere bemærkninger for nærværende; de er tilfredse.
Derfor synes jeg, at det er under al kritik, at man ikke holder sig til den politiske uenighed, men går over og taler generelt om den her form for misinformation, splittelse osv., fordi man er uenig i projektet.
Som SF's ordfører nævnte, behandler vi under næste punkt på dagsordenen et nyt anlægsprojekt, hvor man kan stille nøjagtig de samme spørgsmål.
Det har man ikke gjort, og derfor må jeg egentlig bare opfordre til, at man naturligvis stemmer nej til de stillede ændringsforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-14:
Jeg har faktisk også primært holdt ministeren ansvarlig for, hvad der foregår i Vejdirektoratet og Transportministeriet.
Men faktisk bemyndiger Folketinget jo i øjeblikket embedsmændene så meget, at de efterhånden er de magtfulde mennesker i det her samfund, og derfor er det selvfølgelig klart, at meget af vores kontrollerende arbejde her i Folketinget også skal handle om embedsmændene og ligesom sørge for, at den faglige kvalitet er i orden.
Det, som jeg har interesseret mig for, er jo netop, hvorvidt den faglige kvalitet i den private konsulentrapport fra Sweco er tilstrækkelig.
Vi ved jo, at Miljøstyrelsen har kritiseret den sønder og sammen og har haft masser af kritikpunkter, så den faglige diskussion er jo ikke bare noget, jeg siger; det er faktisk noget, vores netop statslige myndigheder siger.
I forhold til at der findes andre lovforslag, som den tidligere ordfører også nævnte, så er det jo lidt uretfærdigt.
For I ved jo udmærket godt, at jeg som løsgænger ikke har mulighed for at læse alle lovforslag og derfor kun læser enkelte lovforslag, og dem sætter jeg mig så ind i og behandler.
Så hvad der foregår i forbindelse med andre lovforslag, kan jeg desværre ikke udtale mig om.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-14:
Jeg kan i hvert fald garantere ordføreren for, at det ikke er uretfærdigt.
For det her er fuldstændig samme procedure, som vi har i forbindelse med alle anlægsprojekter.
Alle beregninger for det her projekt kører efter fuldstændig samme skabelon, og vi kan naturligvis ikke opfinde beregningsmetoder og freestyle, alt efter hvad for et projekt man kan lide og ikke kan lide.
Vi laver dem naturligvis sådan, at de er sammenlignelige.
Når det kommer til, at Miljøstyrelsen har stillet spørgsmål, så er ordføreren både oplyst skriftligt og flere gange mundtligt i forbindelse med samråd om, at ja, det har de, og alle de spørgsmål, de har stillet, er blevet besvaret, sådan at det for Miljøstyrelsen er på et tilfredsstillende niveau, hvorfor de også har kvitteret med, at de ikke har flere bemærkninger til de spørgsmål, de har stillet.
Altså, det har været tilfredsstillende for nærværende.
Derfor synes jeg simpelt hen, at det ikke bare er på grænsen til det ordentlige, men ud over det ordentlige at blive ved med at fremhæve gamle spørgsmål, som er håndteret, er besvaret, som om man ikke håndterer de bekymringer, der er i forhold til miljø osv. i den her sag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-14:
Jeg er godt med på, at vi er meget uenige om, hvad der er ordentlig adfærd her i Folketinget, og hvordan man laver ordentlige procedurer.
Jeg mener grundlæggende, at det her lovforslag er et eksempel på, hvordan vi træffer beslutninger på et ufuldstændigt grundlag, og det er jo også derfor, der sandsynligvis kommer en retssag omkring det her lovforslag.
Det er, fordi vi ved det med dokumentation, og der er så mange undersøgelser med kritik, og der er netop alle de svar i forhold til Miljøstyrelsen.
Det er muligt, at mange i den her sal ikke ved, hvad sagen drejer sig om, men det handler om, at transportministeren har en mail, hvor Miljøstyrelsen svarer, at de er tilfredse, men de har indgivet nogle høringssvar, som er ekstremt kritiske og netop siger, at der er behov for en lovliggørelse af lovforslaget, som ikke er blevet gjort på det nuværende grundlag.
Så grundlæggende er vi meget uenige, og det er faktisk en politisk uenighed, tror jeg, om, hvordan vi laver politik.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-14:
Men jeg forstår ikke, at ordføreren kan være sig selv bekendt og blive ved med at rejse rundt med en fortælling om, at vores styrelse ikke er tilfredsstillet med de svar og den dialog, der har været, når jeg sort på hvidt har sendt over til ordføreren, at de er tilfredse.
De medier, der har talt med Miljøstyrelsen, har også citeret Miljøstyrelsen for, at de er tilfredse med de svar og den måde, man håndterer det på.
Selvfølgelig har der været en lang række spørgsmål.
Det er jo netop det, der er årsagen til, at vi er gået op i, at man skulle få besvaret alle de spørgsmål, der er, inden vi skal behandle det i salen i dag i forhold til en anlægslov.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-14:
Tak for det svar.
Som nævnt i min indledning er det i vores samfund jo ikke kun dyrevelfærden, som der er penge i at køre helt i bund.
Desværre er der også rigtig mange penge i at dumpe affald og slam i vores miljø og i vores fælles natur.
Den seneste tid er vi blevet konfronteret med en lang række miljøkatastrofer, nye og gamle
: Der er norsk spildevand, som er blevet udledt i årevis i Agersø Sund, der er Cheminova, og så er der selvfølgelig katastrofen i Ølst, hvor Nordic Waste har deponeret giftig jord i årevis i mængder, som ikke på nogen måde har været under kontrol, og det efterlader en gigantisk regning.
Samtidig udtrykker statsministeren i flere sammenhænge, at her i Danmark har vi det princip, at forureneren betaler.
Men er det det, vi ser?
Mener statsministeren, at katastrofen i Ølst, Cheminovasagen og den årelange udledning af oliespildevand er gode eksempler på, at forureneren betaler?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-14:
Der er intet i det her, der er mærkeligt.
Vi har sat penge af i vores finanslovsforslag til at opretholde alle uddannelser i landdistrikterne.
I dag er der 20 pct. af en ungdomsårgang, der slet ikke får nogen uddannelse efter folkeskolen.
Så var der plads i vores samfund til alle.
Vi ved ikke eksakt, hvad resultatet bliver, men professionsskolerne selv mener jo, at der samlet set på grund af regeringens øvelse i Danmark kommer færre uddannede ud fra professionsskolerne og vores velfærdsuddannelser, fordi der er færre, der får lov til at søge i byerne, og der er færre, der bliver lukket ude der, end der vil søge ude i landdistrikterne.
Hvorfor ikke sige, at vi er et rigt samfund, der har råd til at uddanne de unge de steder, hvor de unge er og vil have uddannelserne, og råd til at løfte de sidste 20 pct., og så satse på det?
For det tror jeg egentlig at vi er enige om.
Og lad os så bruge nogle flere midler på det i stedet for at afskære unge fra deres livsdrømme og så sørge for, at de kan få en uddannelse, de gerne vil have.
Det er jo absurd.
Der kommer til at stå en kø af studerende ude ved DTU, der gerne vil ind at læse.
Erhvervslivet vil gerne have dem, og I skærer 7 pct. af ingeniøruddannelserne væk nu.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Jeg synes bare, at i den uddannelsespolitik, der har været ført i mange år, hvor Radikale Venstre har spillet en stor rolle, er der godt nok blevet slukket mange drømme.
Der er der blevet slukket mange drømme, fordi vi f.eks. ikke har prioriteret erhvervsskolerne godt nok.
Den har været mod stx.
Strømmen af penge, prestige og anerkendelse har ikke været mod erhvervsuddannelserne.
Så med åbne øjne har man slukket drømmen for rigtig mange i det her samfund.
Det er bare ikke dem, der råber højest.
Det er bare ikke dem, vi møder i politik.
Det er ikke dem, vi ser på de sociale medier.
Det, den her regering er i gang med, er en mere praktisk folkeskole og juniormesterlære.
Det er at styrke fgu'erne.
Det er at styrke ordblindeundervisningen.
Det er at føre penge fra universiteter til erhvervsuddannelser.
Det er, synes jeg, at se dem, der virkelig har et behov for uddannelse og for at blive løftet.
Så er jeg i øvrigt enig i det, der bliver sagt.
Der er for mange unge i Danmark i dag, der slet ikke får en uddannelse, og jeg er villig til at gøre næsten hvad som helst, gerne sammen med Radikale Venstre, for at få den store gruppe – vi kalder det potentialegruppen – med ind, enten i et arbejdsfællesskab eller i et skole- og uddannelsesfællesskab.
Så det vil jeg meget gerne arbejde sammen med Radikale om.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-14:
Men hvorfor skal vi dog banke løs på de universitetsstuderende?
Tænk på, hvor dansk erhvervsliv var, og hvor dansk økonomi var, hvis ikke vi havde haft så mange, der valgte at uddanne sig godt og bidrage til dansk økonomi med et kæmpe skattebidrag, fordi de får høje indtægter, og fordi de er veluddannede.
Jeg vil om nogen – kig bare igen på vores finanslovsforslag – gerne løfte erhvervsuddannelserne endnu mere end i dag, men da ikke ved at lukke ned for den almene dannelse og da ikke ved at lukke vores universitetsuddannelser.
Det er både-og.
Og det vil jeg gerne tage statsministerens hånd i forhold til, men jeg synes, at det er helt misforstået at banke løs og sige, at det er forkert, at folk tager en lang videregående uddannelse i stedet for en erhvervsuddannelse.
Selvfølgelig skal vi gøre erhvervsuddannelserne bedre.
Vi har en udfordring der.
Det er jeg enig i.
Men vi skal da ikke banke løs på de andre studiepladser og andre unge, der vælger andre veje, af den grund.
Så var der lige EU's landbrugsstøtte, som statsministeren måske kan nå til sidst.
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi vi interesserer os meget for, om vi kan få et samarbejde med regeringen i forhold til den kæmpe udfordring, vi har med vandmiljøet.
Vi skal jo have Polen og Sverige med.
Så vil statsministeren være med?
For det er der andre regeringspartier der har været mere tvivlende over for.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Nu har jeg ikke haft lejlighed til at se Radikales forslag, og jeg tror, at der kommer mange forslag frem i løbet af de næste par uger, men helt generelt vil jeg gerne tilkendegive, at vi selvfølgelig gerne vil se ind i et samarbejde, også hvad angår vandmiljø, med Radikale Venstre.
Og vi har behov for en grøn omstilling i de europæiske landbrug.
Så må jeg sige, at jeg ikke synes, at det er at banke løs på nogen, og jeg synes ikke, at vi behøver at banke løs på nogen.
Men vi bliver også bare nødt til at være ærlige om, at der har været en prioritering i uddannelsessystemet hen imod de videregående uddannelser og hen imod det almene gymnasium, og at det har været på bekostning af helt almindelige unge, der har ønsket at gå en anden vej.
Det er jo en form for uddannelsessnobberi, som jeg synes har sneget sig ind i vores samfund, og som vi nu er i gang med at gøre op med.
Så bliver man altså også nødt til, synes jeg, at stå på mål for, at hvis der er faldende ungdomsårgange og man ønsker, at der skal være bæredygtige og gode seminarier rundtomkring i landet, velfærdsuddannelser og universitetsuddannelser, så kan vi ikke opretholde det samme antal studiepladser.
Det betyder i virkeligheden bare, at vi tager ansvar for et Danmark, der hænger sammen, også uddannelsesmæssigt.
Det er jeg glad for at der er opbakning til, men man kan ikke både glæde sig over uddannelser, der flyttes ud, og så stemme imod aftalen, synes jeg.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-14:
Statsminister, når vi nu er ved universiteterne, kunne man her for en 14 dage siden se en EU-debat på Maastricht Universitet.
Jeg ved ikke, om statsministeren selv så med, men det var første gang, at Danmark havde en såkaldt Spitzenkandidat, undskyld, formand, i EU-sammenhænge, nemlig Anders Vistisen, som er Dansk Folkepartis spidskandidat.
Han repræsenterer det, der hedder ID-gruppen i Europa-Parlamentet.
Jeg synes personligt, det var en spændende debat.
Det er første gang, at der var nogen, der for alvor gik til den linje, som kommissionsformand Ursula von der Leyen har repræsenteret.
Derfor tror jeg, at vi har været mange, der har set frem til, som vi nærmer os den 9. juni, at der skulle komme flere af den slags debatter.
Den næste er så på næste torsdag igen, den 23. maj, som desværre nok bliver en lidt kedelig omgang, for dem, der arrangerer den debat, er det, der hedder EBU, som er sådan en forening af de store, typisk offentligt ejede, mediehuse, herunder f.eks. DR, i Europa.
De har besluttet, at Dansk Folkepartis partigruppe, ID-gruppen, ikke må være med.
På trods af at debatten faktisk foregår i Europa-Parlamentet, som man på en eller anden måde skulle antage er alle europæeres hus, så har DR's EBU-paraply besluttet, at der må Dansk Folkepartis gruppe ikke være med.
Man kalder det en afgørende showdown – nærmest som der, hvor hele den her EU-valgkamp skal kulminere, og hvor de, der måske ikke lige har fulgt med de seneste 5 år, kan danne sig et indtryk af, hvordan brydningerne er, og vide, hvor man skal sætte sit kryds, men hvor vel at mærke de EU-kritiske grupper ikke er med, underforstået, at dem skal man ikke stemme på.
Nu er statsministeren jo pressens minister, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad statsministeren egentlig mener om hele det her setup og DR's rolle i det.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Jeg vil ikke påstå, at jeg kender alle detaljer i den her sag, og jeg må også være ærlig og sige, at selv om jeg forstår, at det var en spændende debat, havde jeg ikke selv lejlighed til at følge med.
Det er heller ikke mit indtryk, at det på den måde var sådan en kioskbasker, men det er jo godt, at der er EU-debatter på alle mulige niveauer, også i massemedierne, så det bakker jeg selvfølgelig grundlæggende op om.
Jeg kan jo selv meget godt lide også at diskutere med politiske modstandere, og det er jo en del af vores demokratiske tradition, at vi gør det.
Jeg kender ikke til den konkrete beslutning, men det, jeg nåede at se, inden jeg gik til spørgetimen, er, at hverken DR eller TV 2 viser den pågældende debat, og det er nok det, mit vidensniveau strækker til.
Og det er rigtigt, at jeg er pressens minister, men trods alt ikke for pressen uden for landets grænser.
Så i første omgang har jeg bare noteret mig, at DR og TV 2 siger, at de ikke viser debatten.
Jeg håber, at jeg har forstået det korrekt.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-14:
Det tror jeg er helt rigtigt, men det kan man jo så også overveje om er den rigtige beslutning.
Ville det rigtige ikke være, at man som DR pressede på i forhold til at sikre, at det rent faktisk er et rum, hvor alle de opstillingsberettigede partigrupper kunne være, i stedet for at sige, at DR ikke viser den, og så er det ligegyldigt, at det foregår tordnende udemokratisk?
Faktisk har jeg ros med til statsministeren for også at afstå fra den fælles, kunne jeg forstå, erklæring blandt socialdemokrater, som jo langt hovedparten af hendes kolleger rundtomkring i EU har skrevet under på, om, at efter et valg vil man ikke samarbejde med Dansk Folkepartis partigruppe dernede, en såkaldt cordon sanitaire, som man kalder det dernede – en fælles forståelse af, at sådan nogle som Dansk Folkeparti vil man ikke samarbejde med.
Der var jeg glad for, at statsministeren også som partiformand var ude at sige, at det ville hun ikke selv tage del i, at alle, uanset hvad man stemmer på, er legitime og skal have lov at tage del i det her.
Derfor synes jeg måske, at statsministeren burde komme med en lidt klarere opfordring til DR om at gøre noget imod det her helt uacceptable udemokratiske uvæsen.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Det er faktisk meget rigtigt, at det er to forskellige problemstillinger, og ligegyldigt hvordan vi vender og drejer det, er det jo altså landmændenes ansvar, hvis de har ansvaret for dyrene, at overholde den gældende lov.
Jeg tror, at noget af det, vi hele tiden skal overveje, hvis vi f.eks. taler om kontrol, er, om vi kan gøre det endnu mere målrettet der, hvor vi ved der er problemer.
Vi har masser af virksomheder i Danmark, der overholder reglerne, og som gør alt, hvad de kan, både for deres medarbejdere og i de tilfælde, hvor der er dyr.
Skal vi i virkeligheden have noget mindre tilsyn og kontrol der?
Det er det, vi kalder risikobetonede tilsyn.
Det har vi f.eks. brugt i Arbejdstilsynet, i perioder i hvert fald, for så til gengæld at skrue op der, hvor vi ved der er problemer.
Jeg har ikke noget problem med at sanktionere hårdere.
Hvis man har ansvaret for levende væsener, skal man altså behandle dem ordentligt.
Jeg mener sådan set ikke, det kan gradbøjes.
På den længere bane er der jo et EU-spor.
det er der.
Der er meget at gøre endnu på europæisk plan, hvad angår dyrevelfærd.
Som jeg sagde før, har jeg ikke nærmere kendskab til hverken den beslutning, der er truffet i EBU, som er det rigtige navn.
Jeg har bare noteret mig, at man ikke viser det fra DR og TV 2's side, og jeg har egentlig tillid til, at DR træffer de beslutninger, de ønsker at træffe.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-14:
Så vil jeg gerne følge mere op på, hvad vi så kan gøre ved det, for det er faktisk sådan, at i en tredjedel af grisestaldene og i 40 pct. af kvægstaldene har man fundet minimum et og op til flere problemer, der udløste sanktioner.
Der er også en lektor fra Aarhus Universitet, der efter at have læst den rapport udtaler, at selv hvis man overholdt lovgivningen, ville der stadig være meget, der lod tilbage at ønske, hvad angår dyrevelfærden i de danske stalde.
Så det er altså sådan, at loven ikke bliver overholdt i alt, alt for mange tilfælde; hvad vil statsministeren gøre ved det?
Derudover er det sådan, at dyrevelfærdsloven, som før omtalt ikke engang er god nok.
Så jeg vil bare igen spørge statsministeren: Hvad vil I gøre nu og på den lange bane?