runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Til det første: Vi mener, at det er sikkerhedsargumentet, der er det vigtigste i det her tilfælde.
Så derfor mener vi, at den her mekanisme er berettiget.
Der var en aftale før valget, men præcis hvordan den er udformet, vil jeg ikke kunne gå i detaljer med, for jeg var ikke ordfører på det tidspunkt.
I forhold til Indfødsretsudvalget: Vi kan godt sige ja til den her mekanisme.
Der er nogle områder, hvor vi gerne ser, at Indfødsretsudvalget får en større rolle at spille, men det vil være på nogle afgrænsede områder med fratagelse af statsborgerskab i de tilfælde, hvor man har fået tildelt statsborgerskab ved lov, og hvor det ligger inden for en bestemt periode.
Så der er nogle steder, hvor vi mener, at det vil være berettiget at spille Indfødsretsudvalget på banen.
Men i de her sager mener vi, at den her mekanisme er den hurtigste og den mest effektive.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Tak for bekræftelsen af, at der allerede inden valget lå en form for aftale om, at man skulle gennemføre sådan noget her.
Det sætter det jo i et interessant lys, at vi så lige pludselig bliver ringet op midt i efterårsferien om, at der så skal ske en hastebehandling af noget.
Det synes jeg er en ret interessant oplysning.
Så den er jeg glad for.
Det, jeg forstod på hr. Peter Skaarup i Avisen – og nu har jeg ikke Avisen her, så jeg citerer sådan frit efter hukommelsen – er, at det er en alt for stor magt at give ministeren.
Mener Dansk Folkeparti, at det er en alt for stor magt at give ministeren, eller mener Dansk Folkeparti ikke, at det er en alt for stor magt at give ministeren, i forhold til at kunne træffe den afgørende beslutning for det enkelte menneske?
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Det er okay at give ministeren den magt.
Men vi ønsker på en del andre områder, som også har med fradømmelse af statsborgerskab at gøre, at Indfødsretsudvalget også får mulighed for at spille en rolle, fordi det er en lovgivningssag at give statsborgerskab, og dermed kan det i nogle tilfælde også være en lovbeslutning at fratage det.
Men det er på nogle særlige områder, vi mener, at man skal føre det i marken.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Tak for det.
I henhold til det her lovforslag kan man jo forstå, at ordføreren og ordførerens parti synes, det er helt fint, at det her skal domstolene helst ikke have noget med at gøre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om der er andre steder, hvor ordføreren mener at danske domstole – i forhold til der, hvor de i dag træffer afgørelser for borgere – egentlig sådan helst skulle holde sig udenfor, eller om det skulle overgå til Indfødsretsudvalget eller til ministeren.
Er der andre steder, hvor ordføreren mener at det kunne være en rigtig god idé?
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Det tror jeg ikke lige jeg kan komme i tanker om, og jeg synes heller ikke, det sådan behøver at indgå i dagens debat.
Det her drejer sig om en meget speciel situation, hvor vi har nogle mennesker, som har begået landsforræderi uden for landets grænser, og hvor vi ikke ønsker, at de kommer tilbage til landet.
Vi synes, at de dermed har fortabt deres statsborgerskab, og vi er glade for, at der bliver lavet en mekanisme, så de ikke kan vise sig i Danmark.
Vi synes bare, det er sørgeligt, at det ikke omfatter alle dem, der har begået de her forbrydelser.
Men om man kan indtænke andre forbrydelser begået uden for landets grænser, der minder om landsforræderi, ved jeg ikke.
Det kan man måske godt, men det er jo ikke det, vi skal lovgive om.
Vi skal lovgive om det, som vi skal forholde os til i dag.
Så derfor synes jeg ikke, det er værd at bruge tid på at udtænke alle mulige mærkelige hypotetiske situationer.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Det, der er det specielle i det her, er jo, at man i forvejen ved dom godt kan fratages statsborgerskab, hvis man begår overtrædelse af straffelovens kapitel 12 og 13.
Det, som man jo ændrer, er, at man så kan gøre det igennem et administrativt skøn.
Det er jo det, der er det specielle i den her situation, og derfor kan man godt være nysgerrig efter at høre, om der er andre tilfælde, hvor ordføreren og ordførerens parti synes at de danske domstole lige rækker næsen lidt for meget frem i nogle sager.
Er der andre steder, hvor ordføreren tænker, at man lige skal gå lidt mere på kompromis med domstolenes afgørelser i dag?
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-23:
Man kan jo næsten få den tanke, at der er nogle af kollegaerne herovre, som er lidt for tæt forbundet med folk, der faktisk også på et tidligere tidspunkt har vendt Danmark ryggen.
Det kunne jo være det, der ligger bag, når man tager så let på den slags ting.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om så at bekræfte, at når den her solnedgangsklausul træder i kraft, så udelukker Venstre ikke, at man igen vedtager, at loven fortsat skal gælde, altså at det ikke er sådan, at loven der skal bortfalde.
Det er en fornyet debat, sådan at den også efterfølgende kan gælde.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Det er selvfølgelig Venstres udgangspunkt, og det prøvede jeg også at gøre klart i min besvarelse til fru Mette Thiesen, nemlig at det her handler om et princip om, at vi den her gang har hastebehandlet noget.
Derved har Folketinget ikke fået den fornødne tid til at gennemgå hele lovgivningsmøllen, og den lovgivningsmølle mener vi faktisk er en ret væsentlig del af vores demokrati og vores folkestyre.
Derfor ønsker vi, at det her lovforslag skal gennemgå den lovgivningsmølle inden slutningen af næste folketingssamling.
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-23:
Som en række kolleger efterhånden har gjort, vil jeg også ønske hr. Morten Dahlin tillykke med valget og debuten.
Jeg har jo kendt hr. Morten Dahlin i mange år, og det glæder mig meget på hr. Morten Dahlins vegne, at det den her gang lykkedes at få fingre i et af Venstres mandater.
Hr. Morten Dahlin brugte en del tid på at tale om det her med en reel adgang til at få afgørelsen prøvet ved en domstol.
Det lyttede jeg interesseret til, for jeg kunne godt tænke mig at bede hr. Morten Dahlin om at uddybe, hvad Venstre synes er problemet med det, der ligger i lovforslaget, og hvad det er, Venstre foreslår i stedet for.
Jeg synes, det lyder interessant, og umiddelbart er det da noget, vi gerne vil støtte i udvalgsarbejdet, der kommer senere i dag.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak til hr. Andreas Steenberg, og tak for lykønskningen.
Anden gang er lykkens gang i mit tilfælde, andre skal bruge tre gange.
Jeg behøver kun to, det kan jeg så selv være glad for.
Jamen noget af det, vi kan være bekymrede for ved den adgang til domstolsprøvelse, der ligger nu, er, at der kan være visse situationer, hvor man kan have en god nok forklaring på, at man ikke har kunnet blive oplyst om, at man er blevet frakendt statsborgerskabet inden for de 4 uger.
Derfor kunne en mulighed være at indbygge en form for dispensationsadgang til den her 4-ugersfrist.
Og i det tilfælde ser vi i øvrigt gerne, at den dispensationsadgang ikke bliver bestemt administrativt, men bliver bestemt af domstolene, altså om man skal have adgang til den her dispensationsmulighed.
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-23:
Det lyder fornuftigt.
Jeg kan sige allerede nu, at det ændringsforslag vil vi gerne støtte.
Så har jeg et mere kritisk spørgsmål.
Det slår mig i hr. Morten Dahlins tale, at hr. Morten Dahlin flere gange siger, at de her mennesker overhovedet ikke skal komme til Danmark.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Morten Dahlin, om ikke Venstre og hr. Morten Dahlin er enige i, at mange af de her mennesker jo stadig væk vil komme til Danmark f.eks. for at få prøvet deres sag, hvis de ønsker det.
Men den her lov i sig selv forhindrer sådan set ikke folk i at komme til Danmark.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Jeg er et hundrede procent enig med hr. Andreas Steenberg i, at det er væsentligt, at vi har et godt politi, at vi har en god efterretningstjeneste.
Derfor er jeg også ked af, at den regering, som hr. Andreas Steenberg agerer støtteparti for, har valgt at udskyde forhandlingerne om et politiforlig.
Det ville vi sådan set gerne have haft at man gik i gang med hurtigt.
Men nej, det er ikke korrekt, at vedkommende nødvendigvis skal til Danmark for at få prøvet sin sag.
Rosa Lund (EL), 2019-10-23:
Tak, og jeg vil også gerne sige tillykke til hr. Morten Dahlin med den første tale.
Nu har der jo i løbet af debatten her været meget motivforskning i, hvorfor Enhedslisten er så – det må jeg nok sige – rasende over det her forslag, som vi er.
Jeg skal da så lige prøve at klargøre det lidt for ordføreren, for mit spørgsmål til ordføreren er: Hvor tror ordføreren bedst man lærer at være en terrorist?
Hvor tror ordføreren der er bedst mulighed for at begå en terrorhandling?
Er det, når man er sammen med voldsparate mennesker med krigserfaring, eller hvis man efter en rettergang sidder i et dansk fængsel?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Tak til ordføreren, og tillykke med debuten.
Det er ikke særlig længe siden, jeg selv stod deroppe for første gang – det er en god følelse.
Tilbage til forslaget: Skal man se Venstres opbakning til forslaget som udtryk for, at ministeren er bedre til at vurdere og beslutte, om en person skal miste sit danske pas, end domstolene er?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg kan svare på det meget simpelt og sige, at nej, det er ikke et udtryk for, at vi mener, at ministeren er bedre end domstolene.
Det er et udtryk for, at vi står i en situation, hvor der er nogle mennesker, der kan vende snuden mod Danmark og udgøre en sikkerhedsrisiko for danskerne og Danmark.
Det lægger lovforslaget op til.
Og man kunne jo fristes til at stille et spørgsmål den anden vej, selv om man sikkert ikke må, og spørge, om Alternativet da slet ikke er bekymret for, at de her mennesker skal betræde dansk jord.
Det er nogle af de farligste mennesker i verden.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Det er vi i høj grad, og det vil vi komme ind på i vores ordførertale.
Jeg har et opfølgende spørgsmål: Hvorfor er det så rimeligt, at en minister kan dømme en person, uden at der foreligger nogen strafferetlige beviser for en forbrydelse?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Grunden til, at det her lovforslag og den aftale, vi selv indgik før sommerferien, er vigtige, er, at der er nogle mennesker, der har begået nogle af de værste forbrydelser i verden.
De har tilsluttet sig nogle af de værste terrorbander i verden, mens de har dansk pas og har muligheden for at betræde dansk jord og udgøre en sikkerhedsrisiko for danskerne og for Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Jeg vil da også gratulere ordføreren med, at det lykkedes at få Venstre til at fremstå som mere optaget af retssikkerhed end Socialdemokratiet.
Det er jo flot.
Men derudover kunne jeg godt tænke mig at tage udgangspunkt i den formulering, som ordføreren brugte, om, at de her onde mennesker – og det er de jo – skal blive så langt væk fra Danmark som overhovedet muligt.
Og jeg vil i forlængelse af det spørge ordføreren: Danskere, der er blevet dræbt af Islamisk Stat, er de fleste af dem blevet dræbt i Danmark eller langt væk fra Danmark, i udlandet?
Hvor er der blevet dræbt flest danskere af Islamisk Stat, af terroristerne, i Danmark eller i udlandet?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak til hr. Søren Søndergaard for spørgsmålet, og tak for lykønskningen.
Den sætter jeg oprigtig pris på.
Før jeg svarer på spørgsmålet, bliver jeg nødt til at undre mig lidt; lidt i stil med det, hr. Morten Messerschmidt undrede sig over tidligere, altså den her relativisering af de her mennesker.
Ordføreren siger onde mennesker med hænderne oppe over hovedet.
Det er onde mennesker, det er farlige mennesker, det er terrorister, som vi skal gøre alt i verden for ikke kommer til Danmark.
Så spørger ordføreren, hvor der er lidt flest tab af danske liv i forhold til Islamisk Stat.
Jeg er ikke bekendt med, om nogle af de danskere, der er blevet dræbt på internationale missioner, er blevet dræbt af Islamisk Stat, så det har jeg simpelt hen ikke nogen mulighed for at svare på.
Men jeg kan jo konstatere, at det vel er ordførerens parti, der lige nu går forrest i Folketinget i forhold til kampen for at få sendt soldater til Mellemøsten i forbindelse med situationen hos kurderne.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Men man skulle måske nok sætte sig lidt ind i, hvor danske statsborgere bliver dræbt.
De bliver i høj grad dræbt i udlandet.
Derfor er det at være soft on crime og latterlig lalleglad at ville holde folk væk fra Danmark, hvis resultatet er, at de slipper for retsforfølgelse.
Disse onde mennesker – og jeg mener disse onde mennesker – skal retsforfølges, hvis ikke de bliver skudt på slagmarken af nogen, som kan ordne den del af sagen.
Det har jo så været kurderne.
Hvis ikke de bliver det, skal de retsforfølges, fordi de er en trussel i Danmark og i udlandet, ikke bare mod udenlandske statsborgere, men også mod danske statsborgere, der er på ferie i udlandet, f.eks. på Sri Lanka.
Det synes jeg måske ordføreren skulle tage at overveje i stedet for at tage en rent følelsesmæssig indfaldsvinkel til det her.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak til hr. Søren Søndergaard, og tak for anklagen om, at det er mig, der er følelsesmæssigt påvirket lige nu.
Jeg ville nok vurdere, at det omvendte gjorde sig gældende.
Ordføreren spurgte mig ikke om, hvor der var blevet dræbt flest danskere.
Ordføreren spurgte mig om, hvor der var blevet dræbt flest danskere af Islamisk Stat.
Og der sagde jeg, at det ved jeg ikke.
Ordføreren må meget gerne bagefter fortælle, præcis hvor mange danskere der er blevet dræbt af Islamisk Stat i udlandet.
Jeg mener ikke, at det her forslag er lalleglad, jeg mener, at det er præcis det modsatte.
Det er resolut, og det øger sikkerheden i Danmark.
Det går vi ind for.
Tak til hr. Morten Messerschmidt for spørgsmålet.
Jeg deler hr. Morten Messerschmidts forundring over Enhedslistens tilsyneladende bagatellisering af forbrydelsen at vende sit land ryggen.
Jeg deler i øvrigt også hr. Morten Messerschmidts opfattelse af, at landsforræderi da er en af de værste forbrydelser, hvis ikke dén værste, der kan begås.
Spørgsmålet om solnedgangsklausul handler om et princip om, at vi mener, at vi som Folketing skylder folket at bruge den nødvendige mængde tid på at gennemgå lovforslag.
Derfor ønsker vi – når et forslag bliver vedtaget med hastværk, som det her gør; og det er der en god årsag til at det gør – at vi skal kigge på lovgivningen igen.
Vi har foreslået, at solnedgangen bliver lagt ind, så Folketinget ved slutningen af næste samling skal behandle lovforslaget igen.
Venstres indstilling vil jo være, præcis ligesom den har været den her gang, nemlig at vi selvfølgelig er positivt stemt over for lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Det, der er det helt afgørende, er, at de her forbrydelser er sket uden for landet – det er det, der er det afgørende – og at vi ikke vil have dem ind i landet.
Så det er det, det drejer sig om.
Det drejer sig om at fratage dem muligheden for at komme til Danmark, og vi forsvarer Danmark ved at gøre det her.
Så det der med at forsøge at opdigte alle mulige hypotetiske situationer giver ingen mening.
Det, det drejer sig om, er at forsvare Danmark og det danske territorium imod, at de personer kan komme tilbage hertil.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå på fru Marie Krarup, at det vigtigste spørgsmål er sikkerhedsspørgsmålet.
Det er jeg sådan set enig i.
Så skal jeg bare høre: Hvordan i alverden gavner vi sikkerhedssituationen både for danske statsborgere her i landet, men også for danske statsborgere i udlandet, ved at sige, at vi lader folk, der har begået meget, meget alvorlige forbrydelser, altså krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, eller som i hvert fald er mistænkt for det, slippe for at blive stillet for en dommer, de får bare frataget deres danske statsborgerskab, og så må de løbe rundt, som de vil, de må gøre præcis, som de vil, de skal ikke stilles for en domstol, de skal ikke efterfølgende fængsles?
Hvordan i alverden gavner det sikkerheden både for danske statsborgere, men også i verden som sådan?
Hvordan bliver sikkerhedssituationen bedre af, at vi bare lader folk, der har begået store og alvorlige forbrydelser, løbe rundt, når vi ved, at vi har et ansvar for dem, fordi de er danske statsborgere?
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-23:
Ja, jeg har faktisk allerede stillet nogle spørgsmål lidt i den dur, og så fortalte udvalgssekretæren mig, at Enhedslisten har stillet nogle spørgsmål, der minder om dem.
Så det er vi da i hvert fald enige om at vi skal have afklaret i udvalgsbehandlingen i eftermiddag.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Hvad er vigtigst for Radikale Venstre?
Er det Danmarks sikkerhed, eller er det, at syriensterrorister får en god proces?
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-23:
Jeg mener ikke, at de to ting udelukker hinanden.
Jeg mener, at det vigtigste for Danmarks sikkerhed er, at de her mennesker bliver fanget, og at politi og efterretningstjenester i hele verden gør deres arbejde.
Jeg mener, at det afgjort er det vigtigste.
Og så mener jeg, som jeg sagde i min ordførertale, at vi selvfølgelig skal kunne tage statsborgerskabet fra de her folk, hvis de har begået terror.
Det skal bare foregå ved en domstol.
Det mener jeg sådan set sagtens man kan, samtidig med at man beskytter Danmark og tænker på sikkerheden.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Hvordan ser Det Radikale Venstre på mulighederne for at føre retssager om, hvad der er foregået i en krigszone i Syrien?
Hvad er mulighederne for at indkalde vidner, som kan berette om, hvad der er foregået dernede?
Er der efter Det Radikale Venstres opfattelse gode muligheder for at føre den slags retssager efterfølgende, eller vil der måske være en vis, skal vi kalde det procesrisiko, hvis man skal tale radikalsk, for at man måske ikke kan bevise ret meget af, hvad der er foregået dernede?
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-23:
Jeg sidder heller ikke i Sikkerhedsudvalget eller Kontroludvalget, hvor jeg kan få lov at se sagerne.
Men vi har jo stillet en del spørgsmål om, hvad det er for nogle beviser, ministeren skal se, for at træffe den her afgørelse, for jeg antager, at det ikke bare er efter forgodtbefindende, man skal kunne fratage et statsborgerskab.
Jeg vil antage, at der skal fremlægges nogle beviser, inden man fratager statsborgerskabet, uanset om det er ved en domstol eller hos en minister.
Og hvis man har beviserne, bør man også køre en domstolsprøvelse af det, ellers hører alting op, synes vi.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Tak for svaret, men det giver måske anledning til, at der er noget, vi skal undersøge i udvalgsbehandlingen.
For hvis det er sådan, at der ikke forud for den aktuelle situation i Syrien har ligget advarsler om, at nogle af de Islamisk Stat-krigere kunne finde på at søge til Irak og videre op i Europa eller via andre steder, Tyrkiet f.eks., komme til Europa, så er det jo meget, meget alvorligt; hvis ikke der har ligget indberetninger om det, er det en meget, meget alvorlig sag – altså, det skal man jo ikke være nogen stor ekspert for at vide.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Tak til ordføreren for den første tale her i salen, det klarede ordføreren jo flot.
Jeg skal så bare lige forstå ordføreren rigtigt.
Så det vil jeg godt lige høre ordførerens bemærkninger til.
Så vil jeg også godt lige høre ordføreren om noget andet.
SF var tidligere fremme med et forslag om, at fratagelsen af statsborgerskab skulle foregå i Indfødsretsudvalget, altså skulle ligge i Folketinget.
Er det stadig væk SF's opfattelse, at det vil være bedre, at afgørelsen lå der, frem for at den ligger hos ministeren?
For det vil jo stadig væk grundlæggende være et brud med magtens tredeling.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålene, og tak for lykønskningen.
I forhold til det første om, hvorvidt vi støtter, at det er en minister, der skal fratage statsborgerskabet, vil jeg sige, at det støtter vi i den her særlige situation, fordi det er en meget alvorlig konkret trussel, vi står over for, og en minister er jo chef for hele forvaltningen.
Vi ser jo også andre sager, hvor forvaltningen træffer afgørelser, f.eks. i form af tvangsanbringelser, så derfor ser jeg ikke noget forkert i det.
Når man så samtidig har mulighed for at få prøvet sin sag ved en domstol og ovenikøbet får beskikket en advokat, kan jeg ikke se, hvordan det kan være så meget i strid med vores retsstat.
I forhold til det andet om, hvorvidt det skal være Indfødsretsudvalget, der skal afgøre den sag, har hr. Jacob Mark nok udtalt sig lidt upræcist, vil jeg sige.
Vi mener ikke, at det er udvalget, der skal afgøre det, for når det er en minister, der træffer den beslutning, er det også sådan ifølge ministeransvarsloven, at han kan blive stillet til ansvar for det, han gør.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Men det er jo i strid med en dansk retsstatstradition, for det betyder, at ministeren får beføjelsen til at træffe domstolslignende afgørelser.
Man er jo inde at kigge på kapitel 12 og kapitel 13 i straffeloven, og det er afgørelser ud fra det.
Og det er endda nogle gange på et grundlag, som ikke er kendt for ministeren.
Så er der hele processen om de særlige advokater, der bliver tilknyttet, og som man ikke kan kommunikere direkte med.
Vi er jo inde at pille ved noget grundlæggende der, så derfor overrasker det mig en del, at SF kan støtte den del af lovforslaget.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Nu er jeg jo ikke jurist, men jeg vil sige, at jeg noterer mig, at Justitsministeriet ikke mener, at det er tilfældet, og jeg noterer mig også, at den uafhængige tænketank Justitia mener, at indgrebet er proportionalt, så derfor kan jeg ikke se det store problem i det.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Jeg vil også ønske tillykke med debuttalen.
Og jeg vil sige, at jeg er fuldstændig enig med SF's ordfører i forhold til foragten for Islamisk Stat.
Derfor er jeg og Enhedslisten også så optaget af, at de ikke får mulighed for at fortsætte deres ugerninger, her eller andre steder.
Derfor vil jeg bare spørge SF's ordfører, om hun ikke er enig med mig i, at der både for danskere og for alle andre er en mindre risiko ved, at folk af den type sidder i fængsel i Danmark, end at de går frit rundt i Syrien.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Jeg vil gerne påpege, at det er folk med et dobbelt statsborgerskab.
Det vil sige, at de har tilvalgt det danske statsborgerskab og bibeholdt deres oprindelige.
Og de har kæmpet imod Danmark og Danmarks interesser, så de har faktisk selv automatisk behandlet deres sag.
Det er én ting.
En anden ting er, at jeg gerne vil spørge Enhedslisten om noget: Hvordan har I tænkt jer at indsamle beviser og vidner mod de her mennesker?
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Jeg vil sige til taleren, at det spørgsmål bliver der mulighed for at stille lige om et øjeblik, når Enhedslistens ordfører kommer på talerstolen; så kan man stille det spørgsmål igen og igen.
Så det vil jeg da opfordre ordføreren til at gøre.
Men jeg synes ikke rigtig, det var et svar på mit spørgsmål.
Er SF's ordfører enig med mig i, at det er mere sikkert for danskerne, i Danmark og i udlandet, at Islamisk Stat-terrorister sidder i fængsel i Danmark, end at de går frit rundt i Irak, Syrien eller Tyrkiet og relativt simpelt kan komme til Danmark?
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Nej, jeg er ikke enig med ordføreren, for de her mennesker kan ikke retsforfølges i Danmark, når de har begået deres forbrydelse i udlandet.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Vi ser meget gerne, at de her personer bliver dømt og fængslet i udlandet.
Vi ser ingen grund til, at de skal komme ind på dansk territorium og udgøre en risikofaktor for os andre.
Dermed forsvarer vi selvfølgelig danske statsborgere og Danmark imod de fremmedkrigere, der ville kunne begå onde gerninger i Danmark.
Så det er selvfølgelig en forhøjelse af Danmarks sikkerhed, som det her forslag retter sig imod, og som det også i højere grad vil sikre.
Men der er det problem ved det, at det kun går efter den lille gruppe af personer, som har dobbelt statsborgerskab.
Så derfor højner det ikke Danmarks sikkerhed i så høj en grad, som vi ville ønske at det kunne gøre.