runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Det er jo rigtigt hørt.
En af de bekymringer, jeg f.eks. har, og som jeg måske faktisk også synes er den eneste svaghed ved borgerforslaget, er det med diskussionen.
Altså, man må jo også have en diskussion af, om det, vi gør, i for høj grad fremmer enkeltsagsdemokratiet på bekostning af helheden, eller det ikke gør.
Det mener jeg faktisk er en meget vigtig diskussion.
I øvrigt deler jeg den analyse, at vores demokrati er meget sårbart, og det ser vi jo særlig i disse år.
Derfor synes jeg jo, at den her diskussion fortjener, at man breder den ud.
Da jeg sagde ja på forespørgslen fra hr. Morten Østergaard om, hvorvidt jeg ville gå med i Præsidiet, var det jo ikke med et ønske om at sidde pælesidning i stolen der, men et ønske om at tage fat i hele grundlovsproblematikken og vores demokrati: tokammersystem, ikketokammersystem, hvordan styrker vi det lokale demokrati?
Det kommunale selvstyre er jo også blevet sårbart over for vores beslutninger herinde i Folketinget.
Jeg synes, der er så mange ting at diskutere, herunder så også den i princippet fremragende idé, der kommer fra hr. Uffe Elbæk, og som jeg jo også har noteret mig rent faktisk fungerer ret godt i udlandet, og det vil vi godt kigge nærmere på.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Nej, jeg skal nok undlade at begynde at citere, men tak for indlægget.
Jeg kan i øvrigt godt forstå det dilemma, som ordføreren beskriver.
For hvis jeg skulle kigge tilbage til for 5-10 år siden, ville jeg have været meget klar på nærmest at revolutionere vores demokratiske system, og sådan har jeg det ikke længere.
Jeg synes, vi står en i meget sårbar demokratisk situation, hvor vi på den ene side skal stå op for vores demokratiske institutioner, fordi de er under pres, og vi på den anden side skal udvikle det.
Jeg vil for bare lige at understrege forskellen i forhold til klimaborgertinget, som er med i klimaloven – og det er fuldstændig rigtigt, at det var noget, der var meget vigtigt for os at slå på – sige, at det, vi så foreslår her, jo er, at borgerne selv tager tematikker op, og at der også ligger et uddannelsesforløb i det.
De bliver jo klogere, de sætter sig ind i det rent faktisk at forholde sig til nogle komplekse politiske problemstillinger.
Men jeg hører ordføreren sige, at man er villig til at tage diskussionen over i UFO og finde ud af, om der skal laves en beretning, og så finde ud af, hvad der er en gangbar vej for den her idé.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-16:
Men netop det der med, at borgerne kan samle underskrifter og bringe dem ind til Folketinget, var jo et ønske fra folket, som vi lyttede til, og som vi tog til efterretning, og som vi så senere fik sat i system.
Det fungerer nu i bedste velgående.
I forhold til det der med at have et borgerting er det jo sådan, som det er blevet nævnt tidligere, at vi lige har nedsat et klimating.
Kan vi så ikke afvente og høre, hvad der kommer ud af det?
For det er jo også en systematik, hvor vi herindefra vælger at sætte noget i system.
Bagefter evaluerer vi på det og ser, hvad der var godt, hvad der var skidt, og om det er noget, vi skal fortsætte med, og om det er noget, vi skal brede ud.
Christian Juhl (EL), 2020-01-16:
Jeg undrer mig nu lidt over, at Dansk Folkeparti ikke kan se fordelen ved det her.
Kunne det ikke have været rart at have kunnet forudse, at hele klimadebatten eksploderede, sådan at man må revurdere sin politik og ikke miste ufattelig mange stemmer ved at ryste på hovedet af klimabevægelsen og kalde dem for klimatosser?
Jeg mener, at der da er et vist behov hos os alle sammen for at få nogle bedre input i den daglige debat.
Jeg deltager også i mange møder, men her er der en mulighed for at sætte det lidt i system og give os nogle ekstra impulser.
Det har frigivet så mange ideer.
Prøv at gå ind på hjemmesiden og tæl, hvor mange der engagerer sig i at prøve at stille forslag og samle 50.000 omkring et forslag.
Det er en fantastisk positiv energi, der bliver frigivet i de her processer.
Hvorfor skulle vi ikke arbejde lidt mere med det?
Det kunne være, at det kunne redde Dansk Folkeparti fra flere valgkatastrofer.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-16:
Det er jo netop det, man kan med borgerforslag.
For det er ikke noget, vi bestemmer herindefra.
Og der kan jo, som hr. Uffe Elbæk siger, godt være sager, hvor vi egentlig ikke synes, at det er særlig fedt at skulle tage stilling til dem.
Der kan være alle mulige grunde til det.
Og så rejser borgerne en sag og får den herind i Folketingssalen, og så tvinger de os til netop at tage stilling til den sag.
Så den mulighed er der jo allerede i dag.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Det betyder, at den enkelte borger – hvis man ellers kan få 50.000 andre til at bakke en op – kan bringe nogle tematikker, nogle spørgsmål her ind i salen, som vi herinde måske gerne ville undgå, eller det kan være spørgsmål, som vi synes er svære at håndtere.
Så bliver vi udfordret af borgerne til at sige, at den her dagsorden faktisk er rigtig, rigtig vigtig.
Det er jo det, der er ideen med et borgerting, nemlig at borgerne, som udgør borgertinget, ikke er bundet af partipolitiske interesser eller andre særinteresser.
De kommer som borgere, og sammen finder de konsensus og rejser en debat over for os.
Det er den dynamik, vi ønsker.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-16:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål, men jeg vil gerne replicere på det, hr. Uffe Elbæk siger.
Det med tilliden til politikerne er jo fuldstændig rigtigt.
Der tænker jeg, at vi selv delvis har noget af skylden for det, men at vores presse og medierne jo i høj grad er med til at lave sager, hvor folk sidder derude og river sig selv i håret og tænker, hvad det dog er for nogle mennesker, der går rundt inde på Christiansborg.
Det tror jeg altså er en del af det, desværre.
Jeg oplever selv et rigtig positivt samarbejde med de borgere, jeg møder.
De er glade for at blive hørt, og de er taknemlige for, at man vil bruge sin tid på dem.
Jeg tror egentlig, at det var ordene i første omgang.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Tak for bemærkningerne fra Dansk Folkeparti.
Igen, jeg har jo sagt det mange gange efterhånden: Vi har nogle værktøjer herinde, som vi bruger på den måde, som vi nu synes fungerer bedst.
Så det her er jo ikke en kritik af det, der allerede eksisterer herinde.
Og hvis det, vi har herinde, fungerede så fantastisk godt, så er det da forunderligt, at tilliden til os politikere ligger og roder så lavt, som den rent faktisk gør.
Så der er jo et eller andet galt, når vi på den ene side kan se, at tilliden til os politikere aldrig har været lavere, og at der på den anden side er så få, som har lyst til at blive medlemmer af politiske partier.
Det tror jeg ikke på nogen måde afspejler det politiske arrangement, der er ude i befolkningen.
De vil gerne deltage politisk aktivt, involvere sig, hvis formerne og mulighederne er de rigtig.
Det er derfor, vi siger, at det her ikke er et angreb på det repræsentative demokrati, det er ikke et angreb på de værktøjer, vi har, men det her er et forsøg på at skabe nogle nye værktøjer, fordi problemet stadig væk er der.
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Det synes jeg er meget sympatisk alt sammen.
Men det, jeg falder over, er jo, at Dansk Folkeparti næsten ikke kan fremsætte et forslag uden at sige, når det så bliver afvist: I kan bare lade være med at gøre det bedre for nogen.
I kan bare sørge for, at udlændinge har det dårligt, så vi andre kan få det bedre.
Og jeg har det jo sådan personligt, at jeg synes, at der ikke er noget mere usselt, end at man spiller de sårbare, de syge og de udsatte ud mod hinanden.
Og det er faktisk det, jeg synes fru Liselott Blixt gør her.
Det er jo ikke nødvendigt – det er ikke nødvendigt – at sige, at udlændinge skal have det dårligt, for at man kan gennemføre sådan et forslag.
Eller er det?
Liselott Blixt (DF), 2020-01-16:
Nej, jeg mener, at lige præcis det her forslag gør, at vi stiller folk mere lige, i stedet for at der er nogle af os, der har råd til at betale, mens andre skal en lang vej og være sygemeldte osv. for at kunne komme i behandling; for at have råd til det.
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Er det et princip for Dansk Folkeparti, at nogle skal have det dårligt, for at andre kan få det bedre?
Liselott Blixt (DF), 2020-01-16:
Nu er der mange ordførere, der bliver ved med at sige, at der ikke blevet anvist finansiering, men det er der.
Vi lavede en nærhedsfond, som skulle være en del af vores sundhedsreform, og en af de ting, vi medtog, var, at vi skulle prioritere offentlige investeringer for 2,3 mia. kr.
Ud af dem kunne vi da godt finde 140 mio. kr.
Danske Regioner har en formue på 300 mio. kr. liggende.
Det ved jeg ikke om de stadig væk har, men det havde de dengang, og det var også noget, vi tog med i Nærhedsfonden.
Så der var rigtig mange penge i Nærhedsfonden – der var over 8 mia. kr. – og nogle af de ting kunne vi da sagtens tage op igen for at finde de 140 mio. kr. Så det her er altså finansieret.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-16:
Det er også fair, at man ikke vil røre ved skatten.
Men når jeg bringer det på bane, er det netop, fordi der ikke er anvist finansiering på det.
Og så synes jeg, det er fair nok, at vi snakker om, hvor vi kunne finde finansieringen til at kunne få det samme resultat.
Hvis vi giver folk bedre mulighed for at komme til fysioterapeut, så kan det vel være hip som hap, om vi gør det på den ene eller den måde.
Altså om det er staten, der sikrer det, eller om det bare er borgerne, der gør det af egen fri vilje – der vil jeg så gerne have, at det er borgerne, der kan gøre det her af egen fri vilje, og som kan træffe de her valg.
Jeg henviser til det, fordi man ikke selv har anvist finansiering.
Og så siger jeg, at hvis man sænkede skatten, kunne man reelt set også have fundet pengene til det.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-16:
Det er jo et hypotetisk spørgsmål, og nu er jeg ikke skatteordfører eller finansordfører, så jeg kunne nævne mange områder, hvor jeg både ville hæve og sænke for at få det til at passe i forbindelse med sundhedsområdet, men det vil jeg overlade til dem.
Det med skatten rører jeg ikke – så havde jeg måske sat den op for at få nogle flere penge til sundhedsvæsenet i stedet for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-16:
Når man kigger på forslaget, er det fem gange, man kan få tilskud.
Det tilskud, som sygesikringen cirka giver, er på omkring 113 kr., det vil sige, at det giver 565 kr. om året.
Hvad ville DF sige, hvis vi nu gav den enkelte borger en skattesænkning på 565 kr.?
Der bliver sagt, at der ikke er penge til det, men på den måde kunne man selv finansiere det, og så ville være der frit valg for alle.
Så hvis vi bare sænkede skatten med 565 kr. pr. indbygger i Danmark, så ville vi sådan set kunne løse det her problem.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Inden vi nåede frem til den, nåede ordføreren lige sådan at mene noget om Alternativets sådan ledelsesstruktur og hvem der bestemmer i Alternativet, og også at vi vil bestemme helt ind i familiens privatsfære.
Og jeg ved ikke helt, hvordan koblingen var til det forslag, som vi har foreslået.
Men det, vi har ønsket, er at sige: Hvordan kan vi kvalificere debatten og de beslutninger, vi skal træffe herinde i Folketinget?
Og der er ingen modsætning mellem forslaget om et borgerting og så Folketingssalen, altså det, vi foreslår herinde.
Så det er en falsk modsætning, som ordføreren sætter op, vil jeg bare lige understrege.
Jeg bliver nysgerrig på at høre, om Liberal Alliance støtter borgerforslag.
Og nu snakker jeg ikke borgerting, jeg snakker borgerforslag.
Borgerforslag var også et bud på, hvordan vi kunne få nogle debatter ind i Folketingssalen, som vi ellers ikke ville have fået.
Så jeg skal bare lige være sikker: Støtter man i LA borgerforslag, eller gør man ikke?
Liselott Blixt (DF), 2020-01-16:
Jamen det er jo netop det, der er forskellen på Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Vi vil hjælpe danskerne.
Vi vil hjælpe de mennesker, der har knoklet i Danmark og stadig væk knokler for at få det til at køre, og ikke sige til flygtninge og indvandrere: Bare kom her, så får I gratis sociale ydelser, og I kan få en lejlighed før alle andre.
Nej, vi vil hjælpe danskeren, og det er det, der forskellen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-16:
Ordføreren sagde i sin første bemærkning, at man ligesom skulle lade alt blomstre.
Men der er nu altså også mange gange noget snusfornuft i at prøve ting af, og man kan sige, at klimaområdet jo ikke er et lillebitte, snævert område – det er faktisk et meget bredt område.
Det er hele det grønne område, der spiller ind i forhold til vores problematiske klimasituation.
Derfor synes jeg, vi er gået rigtig langt, og vi har en bred aftale om det, og det er da noget af det, jeg tror vi vil komme til at høste rigtig meget af.
Jo, borgerforslag har vi også prøvet af.
Det er også alment kendt, at man også kan være kritisk og lidt skeptisk i forhold til nye politiske tiltag, men vi er i gang i forhold til et borgerting, og det forventer vi os fra socialdemokratisk side rigtig meget af.
Christian Juhl (EL), 2020-01-16:
Jeg tror nu ikke, jeg sagde, at vi skal prøve alt af.
Det tror jeg nok borgerne selv kan finde ud af, for der er rigtig mange ting, der ikke skal sættes i gang herfra.
Men sådan noget som det her, som ligesom klimaborgertinget kunne give os nogle erfaringer, synes jeg da ikke der er noget problem i at sætte i gang parallelt.
Der er ikke nogen, der mister overblik, der er ikke nogen, der farer vild og går i en anden retning.
Jeg vil minde om, at vi har haft rigtig gode erfaringer med borgerforslagene, og alle, selv dem, der var skeptiske over for det – det husker jeg at der jo var nogle der var – er godt tilfredse og synes, det er en rigtig god ordning, og at den faktisk fungerer rigtig godt.
Folk har virkelig taget det til sig, og næsten alle danskere, der interesserer sig for politik, kender modellen og arbejder meget aktivt med den, kan vi se på hjemmesiden.
Og nogle gange lykkes det at samle så mange underskrifter, at der kommer en debat i Folketinget, som bliver taget
vel imod
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-16:
Jeg synes faktisk, hr. Christian Juhl udtrykker nøjagtig det samme som det, jeg har stået og talt for her, nemlig at det er vigtigt, at vi får sat forsøg i gang, at vi får prøvet ting af, at vi eksperimenterer med ting.
Men jeg synes, der er en usandsynlig stor parallelitet mellem det, vi i forhold til klimaområdet og klimaborgertinget politisk har besluttet, og det, Alternativet foreslår her, som blot skal være inden for en bredere ramme.
Det er jo også Alternativet, der har bragt det med ind i forhandlingerne om klimaloven, og derfor tror jeg også – jeg kan også se, at hr. Uffe Elbæk nikker anerkendende til det – at der er parallelitet.
Så vi vil fra socialdemokratisk side prøve ting af, og jeg synes, at det er at nedskrive den socialdemokratiske holdning, når man siger: Hvorfor prøver man så ikke bare alt af?
Her er vi politisk enige om, at vi prøver noget af, vi evaluerer det, vi laver justeringer og tager en bred politisk drøftelse af, om vi skal udfolde det yderligere.
Så det er i gang.
Christian Juhl (EL), 2020-01-16:
Jeg synes da, det er meget smukt citeret.
Der står rigtig mange andre ting derude, som er ganske underfundige og værd at tænke over.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører: Hvis det skal være en dynamisk proces, at vi hele tiden prøver at udvide og forbedre demokratiet, skal det så ikke foregå via nogle forsøg og eksperimenter?
Det er jo ikke nogen store milliardinvesteringer, der er tale om.
Så hvorfor ikke lade tingene udfolde sig og lade blomsterne blomstre lidt mere frit i stedet for bare at sige: Jeg kender et citat, og vi har jo gjort lidt, så det må vi hellere nøjes med?
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Så jeg hører det, som ordføreren kommer med her, som et signal om, at der er en villighed til at blive ved med at kigge på vores demokratiske processer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-16:
Jeg har givet udtryk for, at vi synes, at vi skal lade klimaborgertinget være vores forsøg.
Det har vi allerede politisk besluttet, der er sat en ramme, som er meget fri, inden for det, der er det grønne område.
Ja nuvel, der er en grænse, men hele det grønne område er trods alt meget stort, komplekst og utrolig bredt.
Så jeg synes, vi er i gang, og der er også blevet lyttet til det, Alternativet har haft som et ønske, og vi synes fra Socialdemokratiets side, at det er interessant.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Allerførst vil jeg sige, at det er dejligt at høre, at Socialdemokratiet er åbne for at diskutere muligheden for et mere permanent borgerting.
Vi foreslår jo som sagt en forsøgsperiode på 3 år, og det, der i det her forslag adskiller borgertinget fra klimaborgertinget, er jo, at klimaborgertinget på forhånd har fået defineret det tema, de skal snakke om, i kraft af regeringen, men det, som vi foreslår her, er, at borgertinget selv definerer, hvad for temaer de vil tage fat på og arbejde med, når de er i samling.
Mit spørgsmål til ordføreren for Socialdemokratiet er, om man kan være åben for, at vi, når vi sender det her over til UFO, alligevel arbejder med det og diskuterer, hvordan et forsøg kan se ud.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-16:
Ja, og jeg synes faktisk, at det lige nøjagtig i dag giver mening at gå ud og læse, hvad der står på frisen her uden for salen.
Det er 100 år siden, det blev skrevet, at folkets liv er lovens fylde.
Det er vi forpligtet på, og hvis vi føler os forpligtet på det, skal vi naturligvis også hele tiden se det som en dynamisk udvikling, hvordan man får befolkningen involveret i de demokratiske processer.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Det var bare lige i forhold til det sidste, hvor jeg også har lyst til at understrege en ting.
Og det er jo, at vi har kigget på, hvordan det har fungeret i Irland, hvordan det har fungeret i Frankrig, og hvordan det har fungeret i Belgien på nationalt niveau.
Men også kigget på, hvordan det fungerer på lokalt niveau, byniveau, om det er Madrid eller det er Gdansk eller senest herhjemme i København, hvor man har brugt den her arbejdsmetode.
Og alle steder viser det sig, at det har været med til at kvalificere den politiske debat både blandt borgerne, men også i de repræsentative kamre, som diskussionerne lander i.
Det synes jeg i hvert fald er vigtigt, når vi så skal tage det over UFO, bl.a. også at få det tydeliggjort.
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Men hr. Uffe Elbæk ved godt, at jeg elsker, når man lader sig inspirere af udlandet, og vi har jo lidt en tendens til at tro, at vi altid gør det rigtige og det perfekte her i Danmark.
Det er ikke nødvendigvis sådan.
Men sagen er jo også, at der er forskellige måder at gøre det på i udlandet bare i forhold til repræsentationen.
Og det kan vi samle lidt mere konkrete oplysninger ind om, og ellers vil hr. Uffe Elbæk jo også løbende kunne oplyse udvalget og herunder mig om det, og hvad der så er erfaringerne med de forskellige udvælgelsesmetoder.
Så vi vil gerne være med til at kvalificere det og er helt åbne og positive over for diskussionen.
Men jeg kan endnu ikke helt sige, hvad vi ender med at stemme, hvis det kommer ned i salen til afstemning, hvad jeg jo må forvente at det gør, qua det, som jeg redegjorde for, altså den diskussion og det sindbillede, som jeg gav med Halfdan Rasmussens remse.
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Det kan jeg måske være i tvivl om.
Jeg fornemmer faktisk, at i løbet af debatten her bliver den radikale ordfører mere og mere varm på forslaget.
Jeg hørte det, som om man faktisk var i tvivl om, hvorvidt det nu var hensigtsmæssigt.
Men som sagt synes jeg, at borgerforslagene er en god mulighed for, at borgerne kan få os i tale, og vi har lovet dem, at hvis der er tilstrækkelig opbakning til et borgerforslag, behandler vi det også her i Tinget.
Det synes jeg er en fremragende ordning.
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Jamen måske kunne det her forslag, hvis det udformes rigtigt, være med til netop at skabe noget mere dynamik nedefra og – igen hvis det udføres rigtigt i den måde, man institutionaliserer det på – være med til, at vi ikke blot fremmer enkeltsagsdemokratiet.
Vil hr. Per Larsen ikke medgive, at borgerforslaget har den svaghed eller risiko i sig, at det fremmer enkeltsagsdemokratiet på bekostning af helheden, hvor et borgerting, f.eks. et klimaborgerting, rent faktisk har mulighed for at brede paletten ud?
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Jamen igen vil jeg sige, at der er den forskel, at borgerforslagene jo er noget, der kommer nedefra.
Det er noget, borgerne tager initiativ til og stiller, og så har vi så givet dem muligheden for, at de kan behandles her i Tinget, hvis de opnår tilstrækkelig tilslutning.
Det her initiativ, som Alternativet kommer med, er jo sådan noget, som kommer ovenfra, hvor man så siger: Nu skal vi så have udpeget nogle til at drøfte nogle specielle emner.
Et eller andet sted synes jeg, det vender forkert.
Demokratiet skal vokse nedefra.
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Hvis man går tilbage i historien til 1920'erne og 1930'erne, vil man kunne forvisse sig om, at Konservative syntes, at det der med parlamentarisme var en farlig galej, man sådan var på vej til at bevæge sig ud på.
Så på den måde ligger afvisningen jo sådan set i meget fin forlængelse af den tradition, selv om jeg godt ved, at det ikke er den, som Konservative i dag står for.
Så er der jo alligevel som altid også et særligt lyspunkt i historien, og det er jo, at faktisk så sent som i går stod fru Mette Abildgaard begejstret på Folketingets talerstol og fortalte stolt, at Konservative Folkeparti var gået med på borgerforslaget, hvorimod andre partier, som blev skoset for at have været mere reaktionære i den sammenhæng, ikke havde været med.
Er hr. Per Larsen i den sammenhæng så ikke så bange for at sætte sig på den forkerte side af historien med sådan en blank afvisning, når nu Konservative er så glade for, at de stod på den rigtige side af historien i forbindelse med borgerforslaget?
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Jeg synes jo, at demokratiet er meget levende.
Der foregår en fantastisk god debat, og den kommer nedefra.
Her har man jo ligesom lagt op til, at man vil lave et fast forum af en eller anden art, hvor der bliver udpeget nogle mennesker, som måske ikke engang har noget på hjerte.
Altså, jeg synes jo, at den måde, som demokratiet fungerer på i dag, hvor folk blander sig i debatterne og påvirker politikerne, fungerer glimrende.
Christian Juhl (EL), 2020-01-16:
Jo, men nu var det ordføreren selv, der snakkede om åbenhed
Det var derfor, jeg tog det op nu, når der er et konservativt medlem, der er på talerstolen.
Jeg mener, at vi i den her situation vel sagtens kunne arbejde på en måde, sådan at det ikke er os, der sender opfordringer ud til at få kommentarer til noget, vi har lavet som lovforslag, men at der er nogle af borgerne i vores land, som sætter sig sammen og diskuterer nogle emner, de selv har valgt, og gør sig nogle refleksioner og tager nogle debatter og prøver at se, om de kan finde frem til nogle nye og bedre forslag, som ikke vi har lavet, men som de har lavet.
Det er jo en afgørende forskel på den proces, ordføreren snakker om, og det, der er i det her.
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Som jeg også redegjorde for i mit første indlæg, synes jeg, vi er dækket rigtig godt ind, og det her handler jo ikke om mere åbenhed i forvaltningen, sådan som jeg læser det.
Det handler jo om, at man vil prøve at brede noget debat ud i nogle faste fora med nogle mennesker, som så er udpeget til det.
I forhold til den debat, der ellers foregår i medierne, hvor folk har mulighed for at påvirke både kommunalpolitikerne, regionspolitikerne og folketingspolitikerne, så synes jeg rent faktisk, at vi er dækket godt ind.