Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Tak for ordet og anledningen til endnu en gang at tage en debat om en mulig opdatering af magtudredningen.
Det er jo et forskningsprojekt, som oprindelig blev sat i gang på foranledning af Folketinget og havde til formål at analysere det danske folkestyres situation ved overgangen til det 21. århundrede – et storstilet og vigtigt projekt, som jeg tænker at rigtig meget af vores offentlige samtale og rigtig meget af vores demokratiske arbejde har kunnet trække på.
En opdatering af det vigtige arbejde har tidligere været fremsat som ønske i beslutningsforslag B 138 i samlingen 2019-20, som det også fremgår af spørgsmålet.
Forslagsstillerne ønskede med beslutningsforslag B 138, at regeringen skulle nedsætte et bredt udvalg af eksperter fra universiteter, virksomheder, fagbevægelse, foreningsliv m.v. for at udarbejde en opdateret udgave af magtudredningen med særligt fokus på det politiske liv, medierne og foreningslivet.
Forslagsstillerne ønskede endvidere, at regeringen skulle generhverve domænet www.magtudredning.dk, så man her løbende kunne dokumentere processen vedrørende en opdatering af magtudredningen.
Som jeg også sagde i forbindelse med førstebehandlingen af beslutningsforslaget, vil jeg her sige – selv om ordføreren for forespørgerne siger, at vi ikke nødvendigvis skal gentage alle de gode argumenter – at regeringen havde og fortsat har sympati for ønsket om en opdatering af det her arbejde.
Det er vigtigt at holde øje med magten, og det er vigtigt at have et vågent øje på, hvordan vores folkestyre udvikler sig.
Vi har et stærkt demokrati i Danmark, men så meget desto mere grund er der til at værne om det og løbende holde udkig med, om der er farer, vi skal styre uden om.
Folkestyrets vilkår ændrer sig løbende med samfundsudviklingen.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er nogle af os, der deltager i den offentlige demokratiske samtale, som mærker en påvirkning fra den digitale udvikling, de sociale mediers indtog og et forandret mediebillede
Det er selvfølgelig fornuftigt forskningsmæssigt at have det her grundlag for debatten om folkestyrets tilstand og ikke mindst om, hvordan vi kan styrke og få flere med i det demokratiske fællesskab.
Heldigvis er der også rigtig mange dygtige forskere på de danske universiteter, der beskæftiger sig med netop de emner, og det er en vigtig forskningsmæssig indsats, de yder.
Jeg mener oprigtigt, at der under den her hat er utrolig mange interessante og vigtige emner at tage fat i.
Personligt mener jeg f.eks., at det er rigtig vigtigt, at vi også som politikere interesserer os for den mistillid til både politikere og systemet, der vokser frem mange steder.
Og det er også vigtigt at belyse udviklingen og baggrunden for den her mistillid i en forskningsmæssig og måske også international sammenhæng.
Ulighed i demokratisk deltagelse er helt centralt at have med i de her perspektiver.
Faldende medlemstal i partierne og betydningen af de sociale medier for den demokratiske samtale er andre eksempler.
Polariseringen i samfundet kunne også nævnes som et meget vigtigt emne.
Såfremt der er interesse for mere forskning i folkestyrets tilstand og den folkelige deltagelse – og det har jeg en fornemmelse af at der er, også selv om ordføreren for forespørgerne ikke fik mulighed for at læse den fælles vedtagelsestekst op endnu – mener jeg, at vi må se på finansieringen, i forbindelse med at vi jo i forvejen har tradition for bredt blandt Folketingets partier at se på den samlede forskningsprioritering i forskningsreserven i efteråret.