runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Vi har tænkt os at levere på det.
Men når der bliver sagt, om der snart kommer noget, er det måske lidt en fortegning af virkeligheden.
I de seneste finanslove, vi har indgået aftaler om med partierne i forståelsespapiret, har vi jo bl.a. åbnet op for at permanentgøre muligheden for udvidet gratis psykologhjælp til vores unge mennesker.
Så der er jo en lang række tiltag, som allerede er indført, og som er ved at blive indført her og nu.
Og så siger jeg, at ud over det kommer der så en sundhedsreform med nogle flere tiltag, men det helt store er selvfølgelig 10-årsplanen for psykiatri, som særskilt vil tage fat i børne- og ungepsykiatrien, ikke kun behandlingsmæssigt, men også forebyggelsesmæssigt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-16:
I vores forståelsespapir står der netop, at der skal laves en national handlingsplan for børn og unge.
Har regeringen tænkt sig snart at levere på nogle af de her ting, så vi kan hjælpe børn og unge med at komme i bedre trivsel?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Nej, det er vi jo slet ikke.
Det er et af de største samfundsproblemer, man har i Danmark, men jo faktisk også i mange, mange andre lande.
Det er en generation, som i øjeblikket slås med dårlig mental trivsel og også dårlig fysisk trivsel; som slås med ensomhed; som slås med selvskader; som slås med dårligt selvværd, og hvor vi som samfund slet ikke formår at gribe dem og slet ikke formår at invitere dem med i det fællesskab, det er også at være ung.
Så det er vi slet, slet ikke i mål med.
Vi tager nogle skridt med sundhedsreformen, men det næste skridt, som kommer derefter, er selvfølgelig 10-årsplanen for psykiatri.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-16:
Mener regeringen og ministeren virkelig, at vi er nået tilfredsstillende i mål med nogle bud på, hvad det er, vi kan gøre i forhold til børns og unges trivsel?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Det er korrekt.
Vi modtog jo, fordi vi satte det i gang og bestilte det, et fagligt oplæg fra Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsen med en grundig gennemgang af, hvad der skal til for at lave det, der kan munde ud i en 10-årsplan for vores psykiatri: Hvordan kan vi forebygge langt bedre, og hvordan kan vi sætte ind langt bedre?
Og det handler både om meget, meget syge patienter, men også om bedre forebyggelse og om det, der hedder lavtærskeltilbuddene.
Og nu spørges der her til børn og unge, og det handler netop også om at styrke børne- og ungepsykiatrien, som jo er et af de hovedpunkter, som rapporten omhandler, og den vil jeg anbefale at man dykker ned i.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-16:
Dog har vi set markante stigninger i mistrivsel blandt børn og unge oven på corona.
Det melder mange forskellige, også fagpersoner, tilbage med, og det kan vi også se i forskellige undersøgelser, bl.a. den sundhedsprofil, der blev offentliggjort her den anden dag, og som viser, at det rent faktisk er sådan, at hver tredje unge kvinde er i mistrivsel, og at hver femte unge mand er i mistrivsel.
Så vi har set nogle alvorlige stigninger.
Jeg er med på, at det har været en stigning, der har været der over tid, men det er også en, der er blevet intensiveret, og derfor mener vi, at det er en rigtig god anledning til at sige, at vi er nødt til at have fat i nogle akutte indsatser i forhold til at sætte ind lige nu og her for dem, der er ramt på deres trivsel.
En anden ting er jo også 10-årsplanen.
For nu hørte jeg ministeren tale lidt omkring den langsigtede plan.
Den har vi jo ventet på i et godt stykke tid, og så vidt jeg er informeret, er der indkaldelse til forhandlinger.
Men hvad har regeringen tænkt sig at gøre i forhold til netop at løse de mange og store udfordringer, der er i psykiatrien, med den store mistrivselstendens, vi ser?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Tak for det spørgsmål, som jo altså handler om, om man kan bruge den her coronakrigskasse, som er det populære navn for den kasse, der er i Finansministeriet, til at adressere det her problem.
Formålet med den her krigskasse er at håndtere midlertidige udfordringer i lyset af covid-19.
De udfordringer, som spørgeren her hentyder til, er stigninger i børne- og ungepsykiatrien, og det er jo ikke midlertidigt, desværre.
Sammenlignet med 2015 har ca. 7 pct. flere børn og unge været i kontakt med psykiatrien i 2018.
Så der var altså også allerede før corona en alvorlig stigning, og børne- og ungepsykiatrien har oplevet en stigende tendens over de sidste 10 år; det er faktisk virkeligheden.
Coronakrigskassen er altså lavet til de her midlertidige akutte ting.
Kan man gøre noget nu og her på kort sigt for at løse et konkret problem, så gør vi det og bruger den til det.
Én ting er, at det ikke er et problem, som lige er opstået på grund af corona.
Noget andet er, at det heller ikke er et problem, som vi kan løse nu og her, for psykiatrien står jo over for præcis de samme grundlæggende udfordringer, som vi har i resten af sundhedsvæsenet.
Det gælder ikke mindst i forhold til rekrutterings- og fastholdelsesudfordringer.
Psykiatrien mangler simpelt hen kompetente medarbejdere.
Det gælder bl.a. for psykologer i vores kommuners psykologisk-pædagogiske rådgivning – det, der hedder PPR.
Det vil sige, at vi står og mangler psykologer, og det gør vi også i vores andre ordninger med psykologer.
Så det er ikke muligt at sige, at det her er et kortsigtet problem, som kan løses nu og her med midlertidige ordninger.
Derfor er krigskassen, som der spørges til her, altså ikke det rigtige sted at finde finansieringen til at løse de udfordringer, som jeg er fuldstændig enig i er der.
Men de er ikke midlertidige.
Hvis de var det, havde det været nemmere, men det er altså nogle mere grundlæggende udfordringer, vi har.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-16:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til at tage »coronakrigskassen« i brug for at aflaste børne- og ungepsykiatrien nu og her og sikre, at børn og unge får den hjælp, de har brug for, idet en nylig undersøgelse fra Indenrigsministeriets benchmarkingenhed viser, at 12 pct. flere børn og unge har været i kontakt med psykiatrien i første halvår af 2021 sammenlignet med samme periode i 2018, og idet »coronakrigskassen« blev taget i brug for at sænke ventelister i sundhedsvæsenet?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Jo, men jeg helt sikker på, at hvis cigaretter blev opfundet i dag, så ville de være forbudt at indføre på nogen markeder, i hvert fald på det danske; det er jeg helt sikker på
Men nu er de altså indført i Danmark.
Så vi kender fuldstændig til den afhængighed, de sygdomme og de dødsfald, som rygning skaber, men nu har vi det i vores samfund, og vi må sørge for at få det elimineret fuldstændigt.
Der er jo masser af andre ting, som vi har forbudt fra starten af, fordi vi vidste, at det var farligt, men det her vil være noget, vi gradvis vil have et forbud mod at købe i Danmark, hvis vores forslag bliver til virkelighed.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Men hvis nu bare stille og roligt nåede frem til, at der ikke var nogen under 18 år, der var begyndt at ryge, når de blev 18 år, var vi så ikke nået rigtig, rigtig langt – frem for at begynde at lave noget, som jeg synes er lidt mærkeligt, altså at have et samfund med en myndighedsalder, der varierer, og hvor man som myndig må noget forskelligt?
For hvornår er der så en næste ting, som man heller ikke må, hvis man tilhører bestemte aldersgrupper, altså hvis man er for gammel, for ung eller noget andet?
Så kunne vi ikke blive enige om at sige, at vi har nogle aldersgrænser i dag, som ikke fungerer godt nok, og at vi skal have dem til at fungere, altså at det er der, vi må gøre en indsats?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
De nuværende aldersgrænser, som jeg synes er for slappe, er vi for dårlige til at overholde.
Og det kan også være en del af vores sundhedsreformdiskussioner at drøfte, hvad vi kan gøre for at få en bedre kontrol med det.
Vi bruger en del midler på at kontrollere det her, og man fanger utrolig få, men vi har tal for, at det er meget, meget udbredt, altså at det er alt for nemt at få fat i de her stoffer.
Det andet er så, at vi nu har nogle år til at planlægge det her, og det betyder så, at vi kan se på, hvad der er af nye betalingsmuligheder, hvad der kan laves af forskellige aldersverificeringer og andre ting.
Vi må drøfte med hinanden, hvordan man kan gøre det bedst muligt, sådan at det praktisk er til at håndtere i virkeligheden.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-16:
Tak, formand.
Kan ministeren bekræfte, at han tager udtalelser fra Det Dyreetiske Råd – der er nedsat for at rådgive ministeren i forbindelse med fastsættelsen af regler om dyrevelfærd og dyreetik – til efterretning og handler ud fra dem, og at ministeren således efter at have læst Det Dyreetiske Råds seneste udtalelse om minkproduktion, hvori et enigt råd på baggrund af den eksisterende forskning inden for området vurderer, at hold af mink i små bure er uacceptabelt, er enig i, at en genstart af minkavl i Danmark vil være dyrevelfærdsmæssigt uforsvarligt?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-16:
Jeg er rigtig glad for at høre, at ministeren er åben over for det.
Og jeg håber, at ministeren vil tage sine kolleger med i hånden, så vi får en helstøbt plan for, hvilke initiativer vi kan sætte i gang, for vi bliver nødt til at komme i gang nu.
Jeg forstår godt, at ting tager tid, men nu har vi også ventet i 3 år på den her nationale handleplan og nogle helt konkrete initiativer.
Vi kan jo læse os til, at regeringen har nogle konkrete initiativer, når det gælder unge og deres rygevaner og forhold til alkohol, men der mangler virkelig noget konkret handling i forhold til den mentale mistrivsel.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-16:
Altså, jeg mener simpelt hen ikke, vi skal stå og forhandle om det her i Folketingssalen – for at sige det ligeud.
Jeg forstår godt ivrigheden; der er kommet nye tal, og så forstår jeg godt den ivrighed, der så kommer i Folketingssalen.
Men det er bare for at sige, at for mig er det utrolig vigtigt at levere nogle konkrete ting, som ændrer på den konkrete virkelighed.
Derfor er jeg glad for de ting, vi har gjort i forhold til minimumsnormeringer, og jeg er glad for de ting, vi har gjort i forhold til de nationale test.
Jeg synes, vi er kommet rigtig langt i forhold til trivselsdagsordenen.
Men det er jo åbenlyst, at det ikke er nok, for stigningen er der, og derfor synes jeg bestemt, vi skal komme videre.
Men i forhold til beløb og hvordan vi gør og alt det her, synes jeg, at vi klarer det i et forhandlingslokale.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-16:
Jo, men spørgsmålet er, om det er godt nok, og det synes jeg bare tydeligt og klart vi kan se at det ikke er.
Og vi skal simpelt hen langt tættere på en eller anden form for handleplan.
Så jeg vil høre, om ministeren er indstillet på at indkalde til nogle forhandlinger eller drøftelser omkring, hvordan vi kan iværksætte initiativer.
Og jeg vil også i samme forbindelse høre, om ministeren vil være med til, at vi gør det tværsektorielt, så vi både får sundhedsministeren og socialministeren med.
For det handler om det hele menneske.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-16:
Jeg tror i øvrigt også, at hvis man dykker ned i de her tal, vil en del af den stigning, vi ser – en meget drastisk stigning, jeg er fuldstændig enig i alvoren omkring det her – have med pandemien at gøre.
Og vi skal slet ikke tage fejl af, at det er der altså et kæmpe efterslæb omkring.
Men det er jo det, der er årsagen.
Der har det været vigtigere for os, jo i øvrigt også i samarbejde med jer, at sætte penge af til trivselsindsatsen her og nu.
Det har været vigtigere, end at den nationale handlingsplan blev gjort færdig.
Så jeg tror, at hvis ikke vi havde gjort den her og nu-indsats, så havde tallene set endnu værre ud.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-16:
Det er rigtigt, at vi har lavet nogle gode aftaler, som jeg også tror vil være med til at rykke på lidt af det.
Men der er ingen tvivl om, at vi i SF ville være gået langt videre, både i forhold til hvor mange test vi skal have, men også i forhold til hele karaktertyranniet, der hersker i folkeskolen og faktisk i hele uddannelsessystemet.
Når vi ser på de markante stigninger, er det jo ikke en lille, blidt stigende kurve; det er en voldsomt stigende kurve.
Og jeg mener bare: Når hver tredje unge kvinde i det her land er i mistrivsel og hver femte unge dreng i det her land er i mistrivsel, så er der noget, der er rivravruskende galt, og så har vi travlt.
For vi bliver nødt til at tage fat, og vi bliver nødt til at komme i gang med at gøre et arbejde, der sætter ind i forhold til de unges mentale trivsel.
Det handler også om den struktur, det handler om det samfund, og hvad det er, vi byder børn og unge i det her samfund.
I vores forståelsespapir står der bl.a., at vi skal fremme børn og unges trivsel, og vi skal have en national handleplan for mental sundhed særlig i uddannelsessystemer, som skal identificere tiltag, der fremmer børn og unges trivsel og mindsker præstationskulturen.
Den skal bl.a. omfatte en vurdering af, om karakterer kan fylde mindre i uddannelsessystemet, og om karakterskalaen skal ændres, og om der skal indføres andre prøveformer, samt færdiggøre den igangsatte evaluering af optagelsessystemet.
Det står i vores forståelsespapir.
Nu er vi næsten 3 år henne i den her regeringsperiode.
Er vi ikke langt bagud – særlig når vi ser på, hvordan stigningen går i den helt forkerte retning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-16:
Nu tror jeg, den er der.
Det er jeg lige så bekymret for, som SF er, og jeg synes faktisk også, vi har et rigtig godt samarbejde om det.
Der er ufattelig mange veje ind til problematikken, fordi årsagerne til og baggrunden for mistrivsel er vældig forskellige fra den ene unge til den næste.
Det kan være, fordi man kommer fra en mægtig bumlet hjemmebaggrund; det kan være nogle store strukturelle ting i vores samfund såsom karakterskalaen, der er med til at lægge pres på de unge mennesker.
Hvis jeg bare sådan skal nævne et par stykker, har vi jo lavet en stor aftale om de nationale test, som er noget af det, der også har ligget SF rigtig meget på sinde – altså om det her testsystem, man havde fået lavet, hvor det var helt umuligt for børnene at gennemskue, hvad det egentlig var, de blev testet i, og hvor de hele tiden følte sig bagud, fordi de ikke kunne se, at opgaverne sluttede nogen steder.
Der har vi jo så at gøre med en anden gruppe med en anden type af problemstillinger.
Vi har også lavet aftalen om minimumsnormeringer, hvor der kommer mange, rigtig mange, flere penge ud til daginstitutionerne og dermed flere voksne og dermed et større nærvær, som forhåbentlig også vil sætte sig i, at børnene kommer bedre i vej, også på trivselskontoen.
Og så har vi lavet en massiv indsats i forhold til ordblinde – altså bare for at tage en næste problematik, som også handler om trivsel, for
går man igennem en hel skoletid, uden at det er blevet opdaget, at man er ordblind, jamen så har man selvfølgelig også på trivselskontoen nogle udfordringer.
Jeg tror, vi skal blive ved med at turde at gå så forskelligartet til det, at vi siger, at trivselsdagsordenen handler om mange forskellige problemstillinger.
Derfor skal vi også turde tænke det ind i de forskellige aftaler, vi laver, og have trivselsbriller på, også når vi vurderer de forskellige aftalekomplekser.
Det håber jeg vi kan fortsætte det gode samarbejde om.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-16:
Er ministeren ligesom SF bekymret for, om vi gør for lidt for at bekæmpe mistrivsel blandt børn og unge, idet Den Nationale Sundhedsprofil fra 2021 viser en klar stigning i mistrivsel blandt unge?
Særlig er mistrivslen høj blandt unge kvinder, hvor andelen, der har en lav score på den mentale helbredsskala, er tæt på 35 pct. – altså hver tredje unge kvinde.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-16:
Jamen formand, det er håbløst; jeg får jo ikke noget svar.
Jeg frafalder mit sidste spørgsmål, formand.
Det er meningsløst.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-16:
I forhold til mink har vurderingen været, at det var inden for rammerne af det, der var rimelig dyrevelfærd.
Så beslutningen i forhold til at slå mink ned har ene og alene handlet om folkesundheden.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-16:
Altså, regeringen siger, at dyrevelfærd ligger dem meget på sinde.
Statsministeren siger det til mig her i salen direkte.
Det er ministerens ansvar.
Altså, hvad er ministerens holdning til dyrevelfærden i forhold til mink?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-16:
Inden vi af hensyn til folkesundheden tog beslutningen om at slå minkene ned i 2020, var vurderingen, at det var forsvarligt at have minkproduktion i Danmark.
Så beslutningen om at slå de her mink ned handlede ene og alene om folkesundheden.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi tager tingene i den rigtige rækkefølge.
Nu afventer vi Statens Serum Instituts vurdering af, hvordan det ser ud i forhold til folkesundheden, og når vi har deres grønne lys for eventuelt at åbne op igen, må vi tage diskussionen om, hvad vi gør herfra.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-16:
Altså, statsministeren har sagt til mig her i salen, at hun og regeringen går rigtig, rigtig meget op i dyrevelfærd.
Dyrevelfærd er den her ministers ansvar, og jeg mener simpelt hen ikke, at det kan passe, at ministeren ikke vil udtale sig om det.
Minkhold udgør et kæmpestort dyrevelfærdsmæssigt problem.
De er også det, der hedder semiakvatiske.
Det betyder, at de har svømmehud mellem tæerne.
Altså, de er skabt til at svømme og jage i vand, og man må mildest talt sige, at der ikke findes særlig meget vand i et minkbur.
Så de befinder sig sandsynligvis i en permanent stresstilstand.
Det er da en problematik, vi er nødt til at forholde os til nu, da vi netop er ved at genoverveje minkproduktionen i Danmark, ikke mindst fordi Det Dyreetiske Råd også synes, at det er uacceptabelt at holde mink i små bure.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-16:
Det er jo godt, at ministeren tror ting og sager.
DEAs rapport peger jo lidt i en anden retning, og de har trods alt kigget ned i de data, der i hvert fald er lagt til grund for at lave den form for beregninger.
Som sagt er det godt at tro og håbe, og jeg hører faktisk, at ministeren i hvert fald til at starte med siger, at man som minimum vil beholde andelen af unge, der tager en videregående uddannelse.
Hvis nu ministeren tager fejl, hvor lang tid skal der så gå, før ministeren griber ind?
Hvor mange færre unge vil ministeren tillade får en videregående uddannelse, før man vil gribe ind i den her aftale?
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-16:
Formålet med lovforslaget er jo at styrke den kommunale opbakning til mindre vedvarende energi-anlæg.
Det kan være solcelleanlæg, eller det kan være vindmølleparker eller kystnære vindmølleparker.
Og jeg synes jo, at det klart vigtigste element i det her lovforslag er, at kommunerne ikke bare får ret til at lave indsigelser mod de store energianlæg, men faktisk får lov til at sige nej tak, hvis de ikke vil have dem.
Det synes jeg er en god sikring på borgernes vegne, som kan være sådan en lynafleder, ved at man kan få stoppet de projekter, som der vil være stor lokal modstand imod.
Jeg er selv valgt i Ringkøbing-Skjern-kredsen, som er der, hvor Vesterhav Syd ligger, og har jo oplevet modstanden.
Der er selvfølgelig også nogle, der har bakket op om det, men i hvert fald, lige meget hvad, har det givet en kæmpe splittelse i befolkningen, fordi der har været meget delte meninger om det her anlæg.
Og der synes jeg, det kunne have været godt, hvis der trods alt havde været nogle lokale repræsentanter, som kunne have taget stilling til, om man syntes det eller ej.
Og var man utilfreds med det, kunne man vælge nogle andre til byrådet.
Så jeg synes, det er rigtig godt, at vi får givet kommunerne den her mulighed, og også, at man nu får udvidet den her såkaldte åben dør-ordning, så det også gælder kystnære projekter, og at man også dér har den her vetoret, så kommunerne kan få lov til at sige nej, hvis de vil det.
Jeg vil dog også gerne benytte lejligheden til at sige, at jeg synes, man skal passe på, når man siger 0-15 km.
Jeg tror, at mange kan leve med et vindmølleanlæg, der ligger 15 km ude; det er trods alt ret langt.
Men med det her kunne det jo også være 500 m ude, og det kunne også være 1 km ude.
Altså, jeg kan jo huske, at da man lavede Vesterhav Syd, sagde man, tror jeg, at det skulle være mellem, var det 3 km og 20 km, og så blev det jo sjovt nok 3 km, for det er der, det selvfølgelig er mest rentabelt at lave det, så tæt på kysten som muligt.
Så når man bare siger 0-15 km, bliver det jo nok tættere på 0 km, end det gør på 15 km, og det synes jeg bare man skal være opmærksom på, for det kan altså have ret store både visuelle og støjmæssige og andre gener, man så skal tage stilling til.
Men forhåbentlig kan den her vetoret jo så være med til at bremse de ting, som ikke giver mening, altså hvis det bliver for tæt på kysten og generer for mange.
Men Dansk Folkeparti er en del af den her aftale, og jeg synes, det er godt, at vi får den her vetoret, så vi kan godt støtte det her lovforslag.
Jesper Petersen (S), 2022-03-16:
Jeg mener, at det – må jeg sige – er et meget stærkt hypotetisk spørgsmål, og at min frygt faktisk er, at vi, hvis ikke vi lavede en aftale som den her, så ville risikere, at færre fik en videregående uddannelse, fordi der bliver længere til den, og mulighederne vil blive dårligere.
For at undgå det er der et meget bredt flertal i Folketinget, der her tager et betydeligt ansvar, og det er vigtigt både for de unge og for udviklingen i hele vores samfund.
Derfor er vi i gang med at implementere den aftale på bedst mulig vis.
Lotte Rod (RV), 2022-03-16:
Tak for det.
Det er jo næsten ikke til at bære, at elever skulle have endnu et år med corona, og vi må bare gøre alt, hvad vi kan, for at der i resten af skoleåret er plads til fællesskabet, at være sammen og at fordybe sig i fagene og ikke bare sådan en halsen efter og træning til eksamen.
Derfor vil jeg gerne benytte lejligheden til at sige tak for de forskellige aftaler, vi har lavet, både den om prøverne til sommer, men også den her aftale, som jo handler om, at man ikke behøver at erstatte alle de timer, som man har tabt, som de andre ordførere også har været inde på.
Da jeg ligesom løb ned over høringssvarene, vi fik, studsede jeg over, at Danmarks Lærerforening har skrevet tre linjer, hvor de udtrykker deres tilfredshed med det.
Det tror jeg simpelt hen aldrig at jeg har set før, altså at de kunne gøre det så kort.
Signe Munk (SF), 2022-03-16:
SF's aldeles fremragende ordfører på området kunne ikke være her i dag, så salen må tage til takke med undertegnede.
Det lovforslag, vi behandler i dag, giver mulighed for at undlade erstatninger af aflyste undervisningstimer som følge af covid-19.
Og det er noget, vi i SF har presset på for.
Det er vigtigt for skolerne, at de aflyste timer ikke skal erstattes, for det vil presse undervisningen og eleverne endnu mere.
De har i forvejen været under et enormt pres, og hvis man skulle have en masse erstatningstimer, ville det betyde et endnu mere urimeligt pres.
Derfor er vi glade for i SF, at det her lovforslag kan lette presset.
Samtidig har personalefraværet været højt på mange skoler, og det har skabt et hårdt pres på personaleressourcerne.
Uvisheden om, hvordan det skal håndteres i fremtiden, har skabt meget stor usikkerhed på skolerne, og det er netop en usikkerhed, vi er glade for nu at kunne fjerne.
Det har vi bl.a. kunnet se i den store stigning, der er, i mistrivsel blandt børn og unge.
At overbebyrde dem med mange ekstra erstatningstimer vil presse dem endnu mere i forhold til trivslen.
Af den grund er vi i SF glade for, at ministeren har lyttet både til os, men i særdeleshed også til lærerne, skolelederne og eleverne, så skolerne nu med ro i maven kan have fokus på at få indhentet efterslæbet på en hensigtsmæssig måde uden at øge presset.
Derfor bakker SF op om lovforslaget.
Det er godt for personalet og for børnene og de unge i skolerne.