runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Det er jeg simpelt hen utrolig glad for at Venstre gerne vil være med til at se på, uden at jeg selvfølgelig synes, at der er blevet lovet noget.
Det lykkedes os selv at få sat 20 mio. kr. af på finansloven til lokale energifællesskaber; det var før krigen.
Det er selvfølgelig ikke nok, så tak for måske at ville være med til at diskutere, om vi kan give det et kæmpestort løft, så vi kan få danskerne med bredt i kampen mod Putins gas og for at sikre os via lokal energiproduktion, gerne i hele landet.
Der er jo nogle byer, der er gået foran, f.eks. Hvide Sande, som har nogle folkemøller, som fungerer fantastisk godt og giver næring til byen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Vi må og skal se meget fordomsfrit på, hvad vi kan gøre, både her og nu og på længere sigt.
Jeg har i hvert fald ikke nogen fordomme med mig ind i det forhandlingslokale, det vil jeg gerne sige.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Min bekymring er, når jeg kigger rundt i det europæiske landskab, at der også er Orbán og andre kræfter, som måske ikke ønsker, at vi skal gå særlig meget længere.
Kunne Venstre ikke være med på det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jeg tror, at vi deler opfattelsen af, at sanktioner virker bedst, hvis man er flest mulige, der kommer med dem.
En gang imellem kan den bedste måde at få andre med på være at gå forrest, og en gang imellem er det at stille sig på høgenes side i de her diskussioner.
Og min appel til den danske regering har hidtil været og vil fortsat være: Sørg for at stille jer på høgenes side.
Vi skal have hårde sanktioner, og jeg mener i den optik ikke, at de kan blive hårde nok.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har et ligeværdigt og respektfuldt samarbejde i rigsfællesskabet, og jeg synes sådan set i al beskedenhed også, at vi gør ganske meget for, at det er sådan, og jeg har indtryk af, at alle tre parter har en oplevelse af et rigsfællesskab, der udvikler sig dynamisk, respektfuldt og ordentligt i den her tid, og det skal det også.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Tak for det, formand.
I søndags stod vi op til fuldstændig forfærdelige billeder fra den ukrainske by Butja – en by, mange af os nok ikke havde hørt om før.
Butja er en by, der ikke ligger særlig langt væk, det er ikke særlig langt væk fra vores gader, fra vores hjem, fra vores familier.
Det er uhyrligt, og det er dybt foragteligt.
Først og fremmest er det en tragedie for de mange mennesker, for de familier, som nu skal begrave deres kære, hvis de ellers kan finde dem, og billederne fra Butja får i hvert fald mig til at tænke på nogle af de absolut mørkeste billeder, mørkeste kapitler i Europas historie, som vi alle sammen har talt om vi ikke troede vi skulle opleve igen i vores levetid.
Den frie verden må og skal fordømme de forbrydelser, som er begået.
Krigen har nu varet i over en måned, og ødelæggelserne og elendighederne bliver kun værre og værre hver eneste dag, og det rejser selvfølgelig igen og igen spørgsmålet om, hvad vi stiller op med Putins Rusland.
Hvordan reagerer vi på hans invasion af et land, hvordan reagerer vi på hans trussel mod Europa, på hans trussel mod os?
I Danmark har vi blandt flere andre initiativer reageret ved at indgå et nationalt kompromis om dansk sikkerhedspolitik.
Det er en aftale, som vil styrke vores forsvar, det er en aftale, som vil sikre, at vi er stærkt forankret i de alliancer, som er med til at skabe tryghed, stabilitet og frihed i Europa.
Nu er det ved at være en måned siden, vi indgik det nationale kompromis, og en væsentlig del af den aftale er, som vi har talt om tidligere, at Danmark skal være uafhængig af russisk gas.
Vi skriver helt præcist, at regeringen og aftalepartierne er enige om hurtigst muligt at drøfte konkrete tiltag med afsæt i et kommende energi- og forsyningsudspil.
Det vil sige, at i lyset af den eskalering, der sker på slagmarken i Ukraine, haster det med en ambitiøs plan, og derfor vil jeg bare gentage min opfordring til at sætte fart i det arbejde, og jeg ser frem til det, som regeringen præsenterer her efter påske.
Så vil jeg understrege, at jeg ikke mener, at arbejdet er gjort med at træffe nogle vigtige beslutninger om mere havvindenergi og andre initiativer, som får effekt på lang sigt.
Vi har brug for at udfase russisk gas, vi har brug for at gøre det nu og ikke om flere år, og hvis krigen fortsætter på den måde, vi har set det i Butja, kan jeg kun se for mig, at alle europæiske lande bliver tvunget til at fremrykke planerne for udfasning af russisk gas nu.
Det er en massiv opgave, den skal vi være forberedt på i Danmark, og jeg håber, at vi kan mødes på tværs af Folketinget for at tage fat på den opgave snart.
Tak for ordet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg er jo glad for, at vi er så mange partier i det danske Folketing, der bakker op om NATO-samarbejdet og den indsats, der bl.a. foregår i de baltiske lande lige nu.
Der er ingen tvivl om, at det er vigtigt, og vi bakker derfor også op om, at vi sender 800 soldater af sted, hvilket jeg også ved at Venstre gør.
Men skal NATO's fokus i fremtiden – det er i virkeligheden et åbent spørgsmål – ikke være vores territorialforsvar?
Er det ikke der, NATO i virkeligheden skal bruge de fleste ressourcer, i stedet for at kigge på angrebskrige rundtomkring i verden, altså fokusere på at forsvare vores territorium?
Hvad siger Venstre til det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Det er jo den omstilling af det danske forsvar, som vi skal igennem, og det er det forhåbentlig også for NATO's vedkommende.
Man kan jo sige, at verden har ændret sig, og betydningen af et stærkt territorialforsvar er meget, meget tydelig nu.
Det har Putins invasion sørget for.
Men man skal ikke afvise, at det kan være nødvendigt at tage ansvar i andre dele af verden.
Vi gjorde det for år tilbage, da vores vigtigste allierede, USA, blev angrebet fra Afghanistan.
Der var vi med til at tage ansvar for en NATO-allieret.
Det er sådan, det er at være med i NATO.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg er glad for, at Venstre også har fokus på territorialforsvar.
Noget af det, vi har fokus på, er også hele spørgsmålet om cybersikkerhed.
Jeg ved godt, at der er nogle, der synes, det er lidt morsomt, men det er jo faktisk der, vi som et meget digitalt land virkelig er følsomme.
Hvad ser Venstres formand som udsigterne i forhold til at investere i cybersikkerhed?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
En prioritering, vi absolut bringer med os ind i forhandlingslokalet, når vi skal til at tale om det næste forsvarsforlig, er cybersikkerhed, men det er også hele Arktisområdet, og det er hele spørgsmålet om værnepligt.
Der er mange ting, som vi kommer til at tale om.
Og når vi er et gennemdigitaliseret land – og det er vi jo, selv om det kan godt være, at vi en gang imellem synes, at der er knas med det, men når vi sammenligner os med stort set alle andre lande, er vi meget, meget langt fremme – betyder det bare også, at vi er afsindig sårbare, netop fordi vi er så effektive på den front.
Jeg er enig i statsministerens kommentar.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Jeg vil også meget gerne erklære mig enig, men så let slipper hr. Jakob Ellemann-Jensen så ikke med mig, som han gjorde med statsministeren.
For er der nogen, der ikke mener, at vi skal udfase russisk gas?
Jeg har endnu ikke mødt nogen – det er i hvert fald meget, meget få.
Det store spørgsmål, det vanskelige spørgsmål, som hr. Jakob Ellemann-Jensen jo så forsømmer at give et svar på, er: Hvad skal vi sætte i stedet?
Han siger, at den grønne omstilling ikke kan klare det.
Det er jeg meget enig i.
Jeg tror, det er 3 pct. af EU's energiforbrug, der i dag kommer fra vedvarende energikilder.
Så hvad er det?
Kunne det f.eks. være, at man bruger en del af den genopretningsfond, som EU lavede i forbindelse med corona, til energiuafhængighed, får bygget nye havne osv., så vi kan få gas ind fra USA?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Altså, der er to udfordringer med russisk gas – den er russisk, og det er gas.
I forhold til gasdelen er udfordringen jo den grønne omstilling, og det skal vi svare på på lang sigt, men vi er nødt til at svare på den anden del, altså at den er russisk, på kort sigt.
Noget af det, vi kan gøre, er at skrue op for biogas; noget af det, vi kan gøre, er at gøre det mere, hvad kan man sige, brugervenligt for virksomheder at anvende de erhvervsordninger, der er, for at udfase gas og også at gøre det nemmere for forbrugere at udfase deres naturgasfyr.
Og så skal vi se på i fællesskab, hvordan vi styrker vores energiinfrastruktur i Europa.
Hvordan sikrer vi, at vi bliver uafhængige hurtigst muligt?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Nu har vi jo bl.a. takket være hr. Jakob Ellemann-Jensens parti en solidaritetsklausul, der gør, at dansk produceret energi er europæisk produceret energi.
Så den lille slat, hvis jeg må sige det sådan, som biogas kan bidrage med, forslår jo ikke meget i en europæisk, i en EU-mæssig sammenhæng.
Så jeg synes, det ville være godt, om hr. Jakob Ellemann-Jensen ville forholde sig til det konkrete forslag, jeg kommer med, altså at vi i forhold til de 5.000 milliarder, tror jeg det er, der er sat af som en genopretningspakke efter corona, som er øremærket til den grønne omstilling, i samlet flok fra Folketingets side siger til EU: Der vil vi gerne have, at de bliver lavet om til at være en uafhængighedsfond, som sikrer os nye investeringer, så vi bliver uafhængige af russisk gas.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jamen i min optik kan man jo slå to fluer med et smæk her.
Hensigten er jo sådan set at blive uafhængige af russisk gas, og det haster, men det er altså også at få en grøn omstilling.
Og det er også noget, vi som land kan have gavn af, både for at der er et land til vores børn, men så sandelig også for at der er et velfærdssamfund for dem.
For det her handler om danske virksomheder og deres mulighed for at sælge grøn omstilling i resten af Europa.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Og tak for en rigtig, rigtig flot tale med nogle meget rørende og rigtige beskrivelser af det forfærdelige, vi ser lige nu, og som i virkeligheden også peger på det, som er det store problem, nemlig den energiafhængighed, der er, af russisk gas og af gas i det hele taget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til sanktionerne, for ét er gas, noget andet er olie og kul.
Burde man måske også gøre det i forbindelse med olie og kul?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det var så flot en tale fra Venstres formand, og jeg vil blot erklære mig enig og sige tak for beskrivelsen af det, vi oplever på vores kontinent lige nu.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Tak for svaret.
Nu kan vi også se, at en gang imellem kan det jo godt ske, at, lad os sige en minister, som egentlig ikke er valgt til Folketinget, også har mulighed for at tale i Folketingssalen, f.eks. fordi man er demokratisk valgt i et andet forum, lad os sige Europa-Parlamentet.
Og derfor tænker jeg også, at hvis vi er demokratiske, som vi jo siger vi er, burde vi også kunne finde nogle muligheder for, at folk, der er demokratisk valgt i det danske kongerige, også kan deltage i debatter på ligeværdig vis.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Tusind tak for en virkelig, virkelig flot og rørende tale.
Jeg deler sådan set alle følelserne, men jo også intentionerne om at blive uafhængige hurtigst muligt, og derfor vil jeg stille et konkret spørgsmål.
Vi har i Radikale Venstre fremlagt en plan for, hvordan vi hurtigst muligt bliver uafhængige.
Det kræver også, at vi sætter en dato på at blive 100 pct. fri af gas og selvfølgelig særlig russisk gas i Danmark.
Det er muligt, og derfor vil jeg spørge, om ikke Venstres formand er enig i, at det kræver fremrykning af de aftaler, vi allerede har om energiøer og energi fra havvind- og landvind.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jeg håber inderligt på, at vi er uafhængige af russisk gas, førend vi får etableret de her energiøer, for ellers har det ærlig talt voldsomt lange udsigter.
Det er derfor, jeg også siger, at vi er nødt til at gøre noget på lang sigt, men at vi også er nødt til at gøre noget på ganske kort sigt set i lyset af de forbrydelser, som vi ser.
Jeg synes helt ærligt, at det er voldsomt svært at forsvare det her med, at vi siger, at vi hælder nogle penge tilbage i den her forfærdelige krigsmaskine for til gengæld at få noget gas, så vi kan holde varmen.
Altså, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at slippe af med den.
Altså, jeg kender ikke det konkrete forslag.
Det lyder som en udmærket idé, for jo mere vi ser til hinanden, des bedre er det i virkeligheden.
Nu har vi jo heldigvis en grundlovssikret repræsentation af både Grønland og Færøerne i Folketinget, og hvis man skal tale om demokratisk overskud eller underskud, tror jeg, der er en overrepræsentation sådan forholdsmæssigt set.
Det synes jeg er godt, og jeg synes, det er vigtigt, og jeg synes, det er rigtigt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Nu er vores mandater, f.eks. de to folketingsmedlemmer fra Grønland, jo baseret på, at man i 1953 valgte, at Grønland skulle blive præcis som Danmark.
Men det har vi jo senere fundet ud af ikke rigtig kunne lade sig gøre.
Senere har vi fået vores eget parlament og vores egen regering, og det har så også resulteret i, at vi f.eks. har fem partier i Grønland, men der er kun to, der er repræsenteret i det danske Folketing, ergo er der nogle stemmer, der går tabt ved dette.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jeg står bare lige og tæller; jeg tror, der er 15 partier repræsenteret her og nu i Folketinget, og jeg gruer for den kommende folketingsvalgkamp, hvor vi vil være en 52-53 stykker.
Altså, jeg er enig i, at det er godt at have et tæt samarbejde, og at have det parlamenterne imellem tror jeg vil være en styrkelse for os alle sammen.
Så det ser jeg meget gerne fordomsfrit på.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Hvad er det, der får Venstre til at mene, at vilkårene i vores asylsystem er gode nok for flygtninge fra Afrika og Mellemøsten, men bestemt ikke er gode nok for ukrainere?
I Frie Grønne mener vi ikke, at de er gode nok for nogen som helst.
Men hvad er det, der får Venstre til at mene det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Det er, at vi mener, at vi har et særligt ansvar for vores nærområde – det mener vi at alle lande i verden har.
Og der er forskel på, om det er flygtninge, der flygter fra lande, som geografisk ligger i nærheden af Danmark eller ikke ligger i nærheden af Danmark.
Det må man gerne være imod, det må man gerne mene meget om, men det er derfor, vi ser sådan på det.
Hvis bare alle lande i verden tog samme ansvar for deres nærområde, som Danmark gør, så var verden et bedre sted.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Vi er naturligvis uenige her.
Har hele den her situation med ukrainske flygtninge fået Venstre til at genoverveje sit syn på flygtninge, sit syn på hele asylsystemet?
Har det givet anledning til nogle genovervejelser, i forhold til om det nu er den rigtige måde, vi behandler vores flygtninge på?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Vores asylsystem er en af dem.
Muligheden for at få arbejdstilladelse er en anden af dem.
Det er også blevet nævnt tidligere, at det bliver meget tydeligt, når der er kommet så mange ukrainere til Danmark, hvor utrolig meget bureaukrati vi pakker mennesker ind i i det her land – formentlig ud fra gode hensigter.
Og det bliver vi nødt til at gøre noget ved.
Det skylder vi også de mennesker, der er kommet hertil, som gerne vil ud på arbejdsmarkedet.
Arbejdsgiverne står og vil gerne tage imod dem; så skylder vi også at få dem igennem den her mølle, og det illustrerer situationen at vi ikke gør godt nok.
Lad os lære af det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg havde indtil forleden ikke hørt om Butja i Ukraine, men billederne af kun nødtørftigt tildækkede massegrave, de mange likviderede i gaderne og husene har nu for altid indskrevet Butja som et af de mørkeste kapitler i moderne europæisk historie.
Den by, jeg indtil for nylig ikke havde hørt om, og hvor menneskene bare for få uger siden levede et stille og fredeligt liv, har nu indskrevet sig i historiebøgerne som et af de mørkeste steder i europæisk civilisation siden Srebrenica.
Vi har ingen grund til at tro, at Putins brutale og næsten nådesløse tropper ikke har gjort og ikke fortsat gør det samme mange andre steder i Ukraine.
Putins brutalitet og krigsforbrydelser er mere end konkrete.
Men det er også ondskabens konkrete manifestation af noget mere abstrakt, nemlig angrebet på selve tanken om den moralske struktur, vi troede var gældende i Europa.
Civilisationen er et tyndt lag fernis.
De billeder, vi forleden fik fra Butja i Ukraine, fylder mange af os med lige dele rædsel og vrede og afmagt, for uanset hvor meget lyst man kunne have til at sende alverdens bomber ned over Putin, ved vi også, at det er vores – politikere i Vestens – lod ikke at udløse tredje verdenskrig.
Det ansvar og den byrde påhviler Vestens ledere, hvor tungt det end er ikke at kunne gribe mere direkte ind.
Man siger, at håb ikke er en strategi, og det er sandt.
God opførsel skåner ikke nogen fra bødlers og bøllers brutalitet.
Lønlige håb om fred, nedrustning og dialog skåner ingen, når først verdenshistoriens krigsmaskiner sættes i bevægelse.
Ikke desto mindre har vi brug for håb, og menneskets historie bærer da også på lige så mange eksempler på mennesker, der rejser sig igen og bygger op, hvor andre har væltet og ødelagt.
Men håb har også brug for at blive konkret; håb har brug for at blive omsat i handling – handling, der tager os væk fra afmagten, handling, der løfter os over det fromme håb, handling, der løfter os fremad og udvirker en reel forandring.
Derfor står det mig også ganske klart, at det, vi har set fra Butja, må have en meget naturlig konsekvens.
Som hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde før, må og skal vi lukke for al import af olie og gas fra Rusland øjeblikkeligt med de omkostninger og konsekvenser, Europa vil skulle bære.
Vi må solidarisk EU- og NATO-landene imellem deles om de muligheder, der er for at sikre boliger og virksomheder energi.
Vi kan ikke fortsætte som nu.
Vi må og skal slukke for pengestrømmen til Putin, også selv om vi vil opleve knaphed i en periode.
Vi skal have gang i det, som Robert Habeck fra SF's søsterparti i Tyskland har kaldt frihedsenergi, og at alle vedvarende energityper kommer i gang.
Vi skal også acceptere en række kompromiser i et par år, men vi skal have gang i frihedsenergien for Ukraines skyld og for vores egen skyld.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Tak for endnu en meget, meget flot tale fra en af Folketingets partiledere.
Jeg glæder mig over, hvordan vi evner at arbejde sammen i de her meget, meget svære spørgsmål, og er også glad for, at det bliver sagt fra SF's side, at herfra står dilemmaerne jo så i kø.
Og der er en ting, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til.
En af grundene til, at vi i hvert fald endnu ikke har kunnet få så meget vedvarende energi, som vi egentlig gerne vil have, er jo, at der ofte er meget lange ansøgningsperioder.
Der kan være klageadgang, og der kan være forskellige miljøhensyn, og jeg har indtil nu sådan set anerkendt det hele, men hvis vi skal producere meget mere vedvarende energi, anerkender SF så, at vi nok også kommer ind i nogle dilemmaer der?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
For hvis vi vil opsætte landvindmøller; hvis vi vil opsætte flere vindmøller til havs; hvis vi vil lave mere biogas, for at nævne eksempler på noget af det, som vi har brug for, eller for den sags skyld flere solceller, kommer vi også til at diskutere behandlingstiden.
Derfor har det faktisk været ret vigtigt for SF at kigge på, om vi kan få det endnu hurtigere igennem systemerne og få noget bureaukrati afskaffet.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jamen det er jeg jo enig i.
Balancerne er vigtige, og lokal inddragelse, som det også blev sagt fra Alternativets side før, er også utrolig vigtigt.
Men jeg tror, at uanset vores opbakning til balancerne og at vi gerne vil have alle ordene med, havner det på et tidspunkt på vores bord.
Hvis vi vil have meget mere vedvarende energi i Europa, hvis vi vil frigøre os reelt fra den russiske gas, skal vi jo opføre så mange solenergianlæg, så mange landvindmøller og så mange havvindmøller på så kort en periode, at vi sikkert kommer til at gå på kompromis med flere forskellige ting.
Og der håber jeg bare, at vores ønske om at komme af med den russiske gas strækker hele vejen, også når vi skal til at træffe de lidt svære beslutninger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Nu har SF siden 1970'erne faktisk stået på den side om, at vi skulle investere i vedvarende energi, og har også været opmærksom på, at det ikke kun handler om klimaet, det gør det også, og miljøet, det gør det også, men at det sådan set også handler om sikkerhedspolitik, og det har vi i virkeligheden glemt lidt i diskussionen i Danmark.
Derfor er vi selvfølgelig klar til at give den fuld gas og også kigge på den grønne energi – som sagt: Det er frihedsenergi.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Fru Pia Olsen Dyhr siger, at hendes parti siden 1970'erne har slået på den her dagsorden, dvs. i 50 år.
I dag er vi der, hvor 34 pct. af det danske energiforbrug kommer fra vedvarende energikilder, og det vil med lidt hovedregning sige, at skal det være samme frekvens fremadrettet, går der 100 år, før vi er oppe på 100 pct.
I EU er det endnu værre.
Der er vi helt nede på, at det kun er 3 pct. af energiforbruget, der kommer fra vedvarende energi.
Hvor lang tid har fru Pia Olsen Dyhr til at vente på den grønne omstilling, mens Putin fylder lommerne med penge fra Europa?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Tak for talen.
Partilederen siger, at man ønsker, at større inddragelse også skal finde sted i det nordatlantiske samarbejde i rigsfællesskabet.
Vi har i nogle tilfælde et demokratisk underskud, når vi kigger på det samarbejde, der er mellem de parlamenter, vi har i rigsfællesskabet.
Har partilederne gjort sig nogen tanker omkring, hvordan dette eventuelt kan styrkes?
Bl.a. er Siumut jo kommet med et forslag til et folketingsråd, hvor de forskellige parlamentarikere fra andre parlamenter end Folketinget også kan mødes.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi inddrager alle parter af rigsfællesskabet.
Jeg er også bare nødt til at sige, at jeg jo deler ambitionen om, at Arktis skal være et lavspændingsområde.
Verden ser bare anderledes ud.
Og for få måneder siden var det helt utænkeligt for mange af os at sige andet, end at Arktis selvfølgelig er et lavspændingsområde; andet ville have været utænkeligt.
Vi er et andet sted i dag.
Det bliver vi også nødt til at tage højde for, når vi taler om forsvarsforliget.
Det håber jeg også er opfattelsen i naalakkersuisut og i Inatsisartut.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Det er jeg helt enig i, men hvis ikke vi træffer beslutningerne inden for meget kort tid i forhold til at få fremrykket de her ting, lukker vinduet, og så bliver vi ikke i stand til at levere, hverken på uafhængigheden eller på vores klimamål.
Derfor håber jeg, at vi er fælles om det synspunkt, at det her skal ske, lige så snart vi kommer ind i forhandlingslokalet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jeg glæder mig også til at komme ind i det forhandlingslokale og få sat skub i de her ting, og jeg tror egentlig, at netop det med hastigheden var noget af det, jeg også lagde vægt på i min tale, altså, at det er noget, som af flere årsager haster.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Tak for det.
Også tak herfra til hr. Jakob Ellemann-Jensen for en god tale.
Venstre er indgået i det her nationale kompromis, hvor man forpligter sig på at bruge op til 18 mia. kr. ekstra hvert år på forsvaret.
Det er nogle rigtig kloge udgifter at prioritere.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at viljen til at prioritere i de eksisterende offentlige udgifter, der er på mere end 1.200 mia. kr. om året, ikke var til stede, og at man derfor lægger op til at finansiere det med underskud.
Men alting har en ende – det sang Shu-bi-dua i hvert fald engang – og på et tidspunkt får vi også et blåt flertal.
Så jeg vil egentlig høre: Er det hr. Jakob Ellemann-Jensens ambition, at de penge, vi skal finde til forsvaret, når der kommer et blåt flertal, er nogle, vi reelt finder gennem reformer, i stedet for bare at køre med underskud?