Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Jeg skal lige komme mig over chokket.
Så Konservative stemmer simpelt hen imod en trepartsaftale?
Man skal godt nok alligevel høre en hel del, før ørerne falder af, men det er modtaget, og det er alligevel en ret stor underkendelse af den danske model, og nu kan jeg ikke hele historien omkring trepartsaftaler, så jeg kan ikke bare stå heroppefra bare sådan on the fly og sige, at det er første gang, jeg har oplevet det.
Det er jo sådan, at det, når man laver trepartsaftaler, er et udtryk for den enighed, man kan komme frem til, og det, der ligger i hele partssystemet, er jo sådan set, at vi hen over de forskellige interesser, der er i vores samfund, og hen over de forskellige holdningsforskelle, der er i vores samfund, finder frem til en enighed med hinanden, og det vil jo selvfølgelig så betyde, at der er dele af det, som man er rigtig glad for, og at der er andre ting, som man gerne ville have haft anderledes, og jeg synes egentlig, at de kommentarer, der er kommet heroppefra i dag, meget godt afspejler det.
Der er det i hvert fald for Socialdemokratiet naturligt, at man så bakker op om det kompromis, der er blevet indgået parterne imellem, og som parterne bakker op om.
Det kan jeg så forstå ikke længere er tilfældet for De Konservative, og det betyder jo i hvert fald – vil jeg sige – at man skal tænke lidt over den danske model på en ny måde, hvis det er sådan, at man fra Folketingets side ikke længere bakker op om de trepartsaftaler, der indgås.
Først og fremmest spørger SF til det her med, om der så ikke kommer til at være et økonomisk hul, og Venstre spørger lidt til det her med, om måltallene er for kradsbørstige, og de to ting har hængt sammen med hinanden i forbindelse med forhandlingerne, og det vil jo altså sige, at der har været sådan en afvejning af, hvor tungt vi tør gå ind i forhold til at sætte måltal op.
Det er ganske rigtigt utrolig ambitiøst at gå ind og sige 60 pct. og 80 pct. – det er der ikke nogen tvivl om – og eftersom vi ikke har prøvet modellen før, er det heller ikke til at sige, hvor det lander, og det vil jo sige, at det er bedste mands bedste bud i forhold til, hvad det er, vi kan løfte, og det er det, som parterne er blevet enige med hinanden om.
Der har der selvfølgelig også været en diskussion om, hvad der så tæller med i de respektive 60 pct. og 80 pct., herunder om det tæller med, hvis uddannelsesaftalen, selv om den godt nok indgås tidligt, først træder i kraft efter et antal måneder, og der er aftalen, at det tæller med.
Der kunne aftalen jo også have været noget andet, altså at måltallet var lavere.
Til gengæld talte de her så ikke med.
Det er jo forskellige veje, man ville kunne have gået i forhandlingslokalet, men det er bare for at tilkendegive, at det selvfølgelig er nogle ting, der har været oppe ved forhandlingsbordet.
Derfor er det heller ikke umiddelbart nogle ting, man bare kan flytte på i forbindelse med behandlingerne her i Folketinget, for så flytter man ved selve fundamentet for aftalen.
Så er det selvfølgelig altid sådan, at Folketinget kan bede om, at vi genforhandler trepartsaftalen – det er helt grundlæggende – men det er simpelt hen bare for at forklare, hvorfor det er, stængerne er endt med at stå på den måde, de er.
Ja, det er faktisk, fordi de respektive holdninger – både dem, som Venstre kommer med på den ene side, og dem, som SF og Enhedslisten kommer på den anden – var til stede i forhandlingslokalet, og derfor har vi forsøgt ret nøje at gå til de forskellige problemstillinger og så finde en balanceret model.
Så vil jeg sige noget i forhold til det her med de sårbare elever – og det er faktisk et andet punkt, som også har været oppe, og det har både Danske Erhvervsskoler og -Gymnasier og det har parterne i øvrigt også bragt op, og vi er fra regeringens side også rigtig optaget af det – altså risikoen for, om der er nogle, der så at sige bliver presset ud af skolerne, fordi skolerne bliver enormt opmærksomme på, at de, hvis de ikke kan skaffe dem en uddannelsesplads, så ikke tæller med i forhold til måltallet.
Det vil også være en problemstilling, vi vil følge tæt og have øjnene rettet på.
Og jeg vil sige i forhold til den del omkring det økonomiske hul, altså det udskudte tidspunkt for hvornår, altså den risiko, der ligger i, at for mange uddannelsesaftaler kommer til at ligge for sent, og at der så er en problematik i forhold til forsørgelsesgrundlaget, at det i dag er sådan, at det er 98 pct., hvor det umiddelbart er i forlængelse af grundforløbet, og at jeg selvfølgelig vil holde øje med det tal.
For udvikler det sig anderledes og uhensigtsmæssigt, bliver vi jo selvfølgelig på en eller anden måde nødt til at gå ind og tale om, om vi har fået lagt snittene rigtigt i forbindelse med det her.