runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-12-05:
Så det vil sige, at vi ude i min kommune fik de penge igen og igen og igen, og i øvrigt var det ikke kun 500 mio. kr., vi fik sat af, men 750 mio. kr., som man kunne bruge igen og igen ude i kommunerne.
Det er rigtigt, at der kom færre pædagoger, men der blev også sparet i kommunerne på grund af krisetid.
Men ministeren svarede sådan set ikke på mit spørgsmål: Synes ministeren, det er en god idé at lave en minimumsnormering – ligesom man har et klasseloft i folkeskolen – så vi er sikre på, at der er voksne nok til børnene?
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
De fleste er enige i, at værdier hos folk bunder i religion, ikke nødvendigvis individuel aktiv tro, men i den religion, som er baggrunden for indretningen af samfundet, og der findes ikke samfund uden religion.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Det vil sige, at hvis man er socialist eller kulturradikal, som jo er en væsentlig del af den danske historie og kulturarv, er også kulturradikalismen en religion?
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Det er den ikke i sig selv, men det er meget svært at finde nogen danskere i dag, som ikke er kulturkristne.
Det er bare en del af deres væremåde.
De holder fri om søndagen uden at vide, at det egentlig er ud fra en kristen begrundelse, at man holder fri der.
Man har indrettet sit liv efter de omkringliggende traditioner.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Tak for talen.
Jeg er glad for at høre en socialdemokratisk ordfører tale om loyalitet over for Danmark – det er smukt.
Men senere i talen kom der nogle andre ting, som jeg ikke er så begejstret for, og som er det, jeg vil spørge om.
Mener ordføreren, at Danmark er multikulturelt, og at Danmark bør være multikulturelt?
Så det, som ordføreren mener, er, at vi konstaterer, at der er forskellige religioner og kulturer til stede, men at vi fortsat bygger på én samlende, én ledende kultur.
Det er i hvert fald det, som jeg mener.
Jeg håber, det er det, som ordføreren også mener, for ellers er man jo ude i det, som kaldes multikultur, selv om ordføreren så siger, at det ikke er det.
Men hvis man ikke mener, at der er én kultur, der er den ledende, og som er den, som de andre kulturer skal integreres i, så er vi jo ude i noget, som ligner multikulturalisme, selv om ordføreren tog afstand fra selve ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Der var engang en fremragende socialdemokratisk undervisningsminister, Hartvig Frisch, som sagde: Kultur er vaner.
Og i det omfang, det handler om påklædning eller spisevaner, så mener jeg sagtens Danmark kan rumme flere kulturer.
I det omfang, det handler om kvindesyn eller forholdet mellem religiøse regler og politisk vedtagne regler, så mener jeg ikke, at vi kan rumme flere kulturer.
Så jeg mener, at vi skal være præcise, når vi snakker om kulturer, og en del af det kan sagtens rummes i det danske samfund.
Men der, hvor religiøse regler strider mod politisk vedtagne regler, altså demokratiet, så mener jeg, at det er Gud, der har vigepligt.
Jo, det største ansvar vil jo altid ligge hos de mennesker, der rejser til et andet samfund – det mener jeg er indlysende.
Men når jeg siger »vi«, mener jeg ikke alle os, der ikke er muslimer – så mener jeg alle os, der bor i det her samfund. For jeg mener, at vores samfund som fællesskab, som kollektiv har et ansvar for, at vi passer på den samhørighed, der er i vores samfund, og som er forudsætningen for velfærdsstaten.
Jeg har meget svært ved at forestille mig, at vi kan fortsætte en høj grad af økonomisk omfordeling i det her samfund, hvis folk ikke har en oplevelse af, at de er i samme båd.
Derfor betragter det også som en fælles og en politisk opgave at passe på samhørigheden i det danske samfund.
Min egen oplevelse er, at det smuldrer lidt.
Jeg har oplevelsen af, at der vokser kløfter frem i det danske samfund for tiden, og at den politiske vilje til at betale for hinandens knæoperationer er på vej nedad, og det synes jeg er trist.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti ligesom Socialdemokratiet lægger vægt på, at loyaliteten over for vores samfund, det vil sige over for vores stat og den øvrige befolkning, er forudsætningen for, at vi kan få det her til at fungere.
Jeg mener ikke, at man skal understøtte multikultur.
Jeg mener ikke, at en multikulturel udvikling understøtter velfærdsstaten; jeg mener, at det undergraver samhørigheden.
Men jeg mener, at vi bør erkende og ikke have noget problem med, at vi er blevet til et multireligiøst og et multietnisk samfund.
Jeg mener, at der er en forskel på at understøtte en flerkulturel samfundsudvikling og så en fleretnisk og flerreligiøs samfundsudvikling.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Jeg hørte før fru Marie Krarup i en kort bemærkning sige, at religion og værdier er det samme.
Jeg ved ikke, om jeg hørte forkert, men jeg vil godt have bekræftet, om det var det, fru Marie Krarup sagde, og om hun også faktisk mener det.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Mange tak for det.
Hr. Mattias Tesfaye siger, at vi er ved at svigte på begge områder, og jeg er bare så træt af at høre om, hvordan vi svigter integrationen.
Altså, mener ordføreren ikke, at alle indvandrere, men i særlig grad muslimer selv bærer det allerstørste ansvar for at integrere sig, for selv at ville integrere sig, og at det ikke nødvendigvis er os, der har svigtet dem, men dem, der har svigtet os?
Mai Mercado (KF), 2018-12-05:
Jamen vi har en regering, som har prioriteret børneområdet massivt igennem de seneste par år, og vi har også prioriteret klogt.
Hvis man skal lave minimumsnormering, vil det koste 2½ mia. kr. årligt.
Og jeg tror, at alle, som sidder og er engageret i politik eller bare er interesseret i samfundsudviklingen, jo godt kan forstå og se, at det simpelt hen ikke er muligt at prioritere så massiv en sum penge hvert evig eneste år.
Jeg tror på friheden til lokalt at kunne prioritere, og det er jo det, vi understøtter.
Når vi lige præcis laver sociale normeringer, når vi laver dagtilbudsreform, når vi laver barnets første 1.000 dage, så understøtter vi jo lokalt, men tager ikke beslutningskraften fra dem ved at lave en fastsat normering.
Og så er der forskel på at have en undervisningssituation med en klasse og at arbejde pædagogisk med børnene i dagtilbud, som jo bestemt ikke er undervisning, men hvor man kan have større eller mindre grupper, man kan have aktiviteter, og man kan have lege ude på en legeplads.
Det er jo en anden opdeling af dagen, og det tror jeg også at hr. Jacob Mark er godt klar over, når han sidder og ser på, hvad forskellen mellem skoleområdet og dagtilbudsområdet er.
Karen J. Klint (S), 2018-12-05:
Kan ministeren forklare, hvorfor der er forskel på reglerne om adgang til at udføre tjenstlige opgaver i folkekirken på juleaftensdag for gravere og kirketjenere?
Skriftlig begrundelse
Hvis graverens faste fridag falde på ugedagen for den 24. december, og den pågældende har tjenstlige forpligtigelser, kan fridagen henlægges til en anden dag i samme uge.
Spørgsmålet stilles for at få en forklaring på denne forskel.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
I en ny rapport fra Danmarks Statistik lyder forudsigelsen, at der i 2060 vil være ca. 870.000 ikkevestlige indvandrere og efterkommere i Danmark.
I dag har 87 pct. af os dansk oprindelse – i 2060 vil det kun være 79 pct. Kort sagt: Der kommer flere og flere fra ikkevestlige, herunder muslimske, lande, samtidig med at det er de grupper, vi har de allerstørste problemer med at integrere.
Det er særlig de muslimske minoriteter, der danner parallelsamfund fysisk og åndeligt og i mange tilfælde danner en modidentitet til den danske.
Det er derfor, vi har kultursammenstød mellem danske og muslimske værdier så mange steder i vores samfund.
Derfor er det nødvendigt at analysere situationen, sætte sig et mål og udarbejde en strategi på området.
Det synes jeg vi mangler i dag.
I Dansk Folkeparti ønsker vi et frit dansk og demokratisk samfund med en stærk sammenhængskraft.
Vi vil derfor bekæmpe parallelsamfund og islamisering overalt i det danske samfund, samtidig med at vi ønsker tilstrømningen fra muslimske lande begrænset mest muligt.
Jeg ser frem til debatten i dag, hvor jeg glæder mig til at høre partiernes bud på en integrationsstrategi over for muslimer i Danmark.
Jacob Mark (SF), 2018-12-05:
Jeg vender tilbage med yderligere spørgsmål til ministeren, der viser, at de tal ikke helt holder, som ministeren nævner.
Men det, jeg så gerne vil spørge om, er: Ministeren siger, at det vil være indgreb i det kommunale selvstyre at lave en minimumsnormering, men du har jo et klasseloft i folkeskolen – er ministeren så imod det?
Jeg noterede mig også, at ministeren var ude at sige, at det godt kunne være, at man skulle lave en regel for, hvor mange der skulle være i ydertimerne i daginstitutionerne, fordi vi kan se, at der ikke er voksne nok.
Altså, det er da mere et indgreb i det kommunale selvstyre, end det vil være at afsætte et minimum antal ressourcer, som man selv kan råde over ude lokalt.
Hvorfor vil man ikke lave en minimumsnormering, når man gerne vil styre kommunerne på den måde?
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Men erkender ministeren ikke, at der er meget stor forskel på, hvordan folk fra f.eks. Kina, Vietnam og Thailand integreres i Danmark, og hvordan muslimske minoriteter integreres?
Og det næste spørgsmål er: Mener ministeren ikke, at religion og værdier – og værdier bunder jo i religion, så det er stort det set det samme, om man siger værdier eller religion – har en stor betydning for, om man er i stand til at tilpasse sig et andet samfund?
Altså betyder det, at der er en religionsforskel, ikke noget for integrationen?
Mai Mercado (KF), 2018-12-05:
Jeg er meget optaget af, at det er ude lokalt – det tror jeg i virkeligheden også hr. Jacob Mark giver mig ret i – man kender børnegruppen.
Det er her, man ved, hvad der er af udfordringer.
Det er her, man kan dirigere en særlig social normering hen, hvis det er det, der skal til.
At fjerne det fra det kommunale selvstyre er jeg for nuværende ikke parat til.
Men jeg synes, det er vigtigt at få slået fast, at inden for en 2-årig periode har den borgerlige regering prioriteret først 580 mio. kr., derefter 1 mia. kr., hvorimod Thorningregeringen sammen med SF prioriterede 500 mio. kr., som ikke engang kunne mærkes.
Jeg bliver bare nødt til at sige: Det er altså 1-0 til den borgerlige regering.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jamen jeg tror sådan set bare, det er to måder at sige det samme på, for de ikkevestlige lande er jo for en stor dels vedkommende muslimske lande, og det var netop det, jeg trak op, nemlig at problemstillingen ikke drejer sig om den amerikaner, tysker eller englænder, der kommer til Danmark, for de kommer hurtigt ud på arbejdsmarkedet, de forsørger sig selv, de tager værdisættet og den helt almindelige danske hverdag til sig.
Det, der er problemet, er ikkevestlige indvandrere, og der er en stor del af dem naturligvis fra muslimske lande.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Tak for talen.
Jeg er enig i den på mange punkter, men jeg manglede en besvarelse på selve forespørgslen, som jo drejer sig om, hvordan det er gået med integrationen af personer, der er strømmet til fra de muslimske lande.
Det lykkedes ministeren at holde en tale, hvor ordet islam eller muslim ikke indgik, selv om det er det, der er spørgsmålet i forespørgslen.
Så hvordan mener ministeren at integrationen af de personer, der er strømmet til fra de muslimske lande, er gået, og hvad er status på integrationen af denne befolkningsgruppe set i forhold til andre indvandrere fra øvrige lande?
Og hvad er regeringens ambitioner og mål for den muslimske befolkningsgruppe i Danmark?
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Til det første er det jo korrekt, at jeg ikke var med, men vores hovedpointe er jo, at det ikke kan stå alene at snakke om socialtilsynet.
Der er grundlæggende behov for, at vi strukturelt kigger på lovgrundlaget her, og det har jeg forstået også var årsagen til, at vi ikke kunne fortsætte de her forhandlinger, og det er fortsat vores opfattelse, og derfor, som der også står i vedtagelsesteksten, skal opfordringen omkring at genoptage forhandlingerne ses i sammenhæng med alt det ovenstående, jeg læste op, altså alle de andre kommentarer, vi havde.
I forhold til øget brug af tvangsadoption og øget brug af anbringelse er det korrekt, at vi har den holdning, at vi grundlæggende egentlig anbringer meget lidt i Danmark.
Der er mange indsatser, som man klarer på andre måder end ved en decideret anbringelse, men hvor en anbringelse måske i virkeligheden havde været at foretrække.
Der er en del, der viser, at hvis man laver de der små gradvis justerende indsatser, risikerer man i virkeligheden bare at trække det i langdrag og gøre det værre for børnene.
Så i mange tilfælde har vi brug for at være lidt hurtigere på aftrækkeren, og det er baggrunden for vores forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2018-12-06:
Tak for det, og tillykke med den fine tale.
Jeg synes jo i forhold til vedtagelsesteksten, at den bare er lidt hyklerisk i forhold til at genoptage forhandlinger omkring socialtilsynsreformen, for der var et stort ønske om, at vi fortsatte de forhandlinger.
Det andet, jeg vil sige, er med hensyn til at høre ind til Socialdemokratiets holdning i forhold til øget brug af tvangsbortadoptioner og øget brug af anbringelser, for det er jo noget, som Socialdemokratiet har været ude med, så derfor må ordføreren gerne lige knytte et par ord til det.
Karina Adsbøl (DF), 2018-12-06:
Ja, jeg har ti sider.
Der, hvor jeg kom til, er, at jeg har oplevet, at der bliver set stort på det, der hedder barnets tilknytning, dvs. tilknytningen til deres omsorgspersoner, som er utrolig vigtig.
Så vil jeg også sige her fra talerstolen, at vi jo netop har haft adskillige foretræder i Socialudvalget: Vi har haft advokater inde, vi har haft pårørende inde, vi har haft plejefamilier inde, vi har haft bedsteforældre inde for at råbe os op, og så har vi set adskillige dokumentarprogrammer om svigt af familier, børn og deres netværk.
Jeg har noget i halsen her, og jeg drikker noget gammelt vand, som nogle andre har drukket af.
Nå, men forskellen på jeres vedtagelse og vores vedtagelse er jo, at jeres vedtagelse handler meget om Socialtilsynet og socialtilsynsreformen, som vi netop havde siddet og forhandlet, men som netop Socialdemokratiet ikke rigtig, kan man sige, ville give sig på.
Og derfor blev den jo ikke forhandlet på plads.
I Dansk Folkeparti var vi villig til at sætte os ved forhandlingsbordet, men det var jo ikke ønsket fra Socialdemokratiets side.
Tak, minister.
Det kan ordføreren tro jeg vil.
Jeg tænker også, det handler om kultur.
Det handler også om synlig ledelse.
Jeg tænker også, det selvfølgelig handler om, at socialrådgiverne bliver presset fra oven.
Det handler om, at det kan være svært at følge loven præcist, fordi der selvfølgelig også sker lovændringer.
Det handler om at sikre, at vi også fra Folketingets side sender gode vejledninger ud, netop så man hele tiden kan følge med i forhold til, hvad der sker af lovændringer.
Så det handler om rigtig mange ting.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi fra Folketingets side hele tiden har et øget fokus på det her område.
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Tak til ordføreren.
Jeg deler bekymringen over de rapporter, der kommer ude fra kommunerne, om, hvordan det står til.
Og jeg vil faktisk stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg stillede ministeren.
Hvorfor er det så svært at få implementeret det her?
Skyldes det simpelt hen sjusk?
Skyldes det nogle strukturelle forhold, som gør det svært at håndtere de her sager?
Jeg deler og er meget enig i overvejelsen om, at der er mange faktorer i spil.
Og jeg vil blot hejse lille flag for det forslag til vedtagelse, vi selv kommer til at fremsætte lige om lidt, som jo netop forsøger at adressere de her mange forskellige ting, bl.a. også det, som ordføreren nævner med ledelse osv.
Så jeg vil bare kvittere for de perspektiver.
Karina Adsbøl (DF), 2018-12-06:
Ja, det er der, nu skal jeg lige se her i alle mine papirer.
Nu er det jo lige forsvundet, hvor søren har jeg det henne?
Tak, minister!
Super!
Det er så på vegne af regeringen og Dansk Folkeparti:
Folketinget har de sidste 10 år vedtaget store reformer og lovændringer, der skal understøtte indsatsen.
Folketinget konstaterer, at der fortsat er udfordringer med kommunernes implementering af lovgivningen, herunder Barnets Reform.
Kommunerne skal overholde lovgivningen.
Folketinget forventer derfor, at regeringen følger bedre op på kommunernes implementering af nye reformer, herunder benytter relevante redskaber og sanktionsmuligheder over for kommuner, der ikke overholder lovgivningen.
I 2012 blev der lavet en opfølgning på implementeringen af Barnets Reform.
Folketinget opfordrer regeringen til fortsat at følge overholdelsen af lovgivningen tæt og undersøge årsager til stigningen i anbringelser uden samtykke, herunder omfanget af anbringelser af børn og unge med funktionsnedsættelser.
Folketinget forventer endvidere, at regeringen fortsat arbejder for, at kommunerne i højere grad baserer deres arbejde på viden om effekt, samt sikrer, at familierne bliver partshørt, så indsatsen over for udsatte børn, unge og deres familier forbedres.«
Det er jeg utrolig glad for at høre.
Nu hørte vi den socialdemokratiske ordfører være oppe på talerstolen for lidt siden og tale om, at man simpelt hen anbringer for lidt, og at vi skal anbringe noget mere.
Det kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre Venstres ordfører knytte en kommentar til, for som fru Pernille Bendixen sagde, så forebyggede man i den ideelle verden, og så havde man ikke, kan man sige, nogen anbringelser, men så var familierne samlede.
Så måske ordføreren vil knytte nogle kommentarer til det.
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Det vil jeg rigtig gerne, for jeg tror netop, at hvis man er klædt godt på som socialrådgiver, er der ingen tvivl om, at så laver man også det bedste arbejde.
Det kan så være forskellige ting, der gør, at man føler sig godt klædt på.
Jeg vil sige, at alene måske nogle års erfaring inden for området også gør, at man bliver dygtigere til sit arbejde.
Så også tiden, man har været i et arbejde, kan være med til at styrke ens kompetencer.
Men jeg er helt enig i, at det er utrolig vigtigt, at også de socialrådgivere, vi har til at sidde til jo især at varetage de her områder, er uddannede.
For den sags skyld mener jeg, at det er kommunens opgave og en ledelsesopgave de forskellige steder at forsøge at sikre sig, at det er nogle af de dygtige, vi har til at sidde og varetage de her områder som f.eks. § 50-foranstaltningerne osv.
Det er altafgørende, at der også er nogle dygtige folk, der sidder med det.
Karina Adsbøl (DF), 2018-12-06:
Tak til ordføreren for en god tale.
Nu har vi i dag snakket lidt om uddannelse, og det er også noget, ordføreren har erfaring med, tænker jeg, så jeg vil tillade mig at spørge, om ordføreren mener, det er rimeligt, hvis der sidder uuddannede, ikkekompetente medarbejdere til at foretage noget så indgribende, som det kan være, i forhold til en § 50-undersøgelse eller en forældrekompetenceundersøgelse.
Eller mener ordføreren, at man som udgangspunkt selvfølgelig skal være uddannet i det, man sidder og arbejder med, herunder også lovgivningen?
Det er noget, der ofte har været oppe.
Der har faktisk været fremsat et borgerforslag om det, men det er så faldet væk, fordi der ikke blev opnået underskrifter nok.
Det er i forhold til autorisation på området, altså i forhold til socialrådgiveres autorisation.
Så vil Venstres ordfører måske sige lidt om det?
Når ordføreren siger, at vi anbringer for lidt, har ordføreren så noget evidens for det?
I Dansk Folkeparti handler det ikke om antallet, det handler om, at det er de rigtige børn, der bliver anbragt på et veldokumenteret og oplyst grundlag.
Den anden ting, jeg lige vil sige til ordføreren, er: Jeg synes da, at ordførerens parti så skulle være blevet ved forhandlingsbordet.
Vi havde afsat penge til, at vi kunne lave, kan man sige, en aftale på det her område, så der må ordføreren tilbage til sit eget parti og få en forklaring på det.
Som jeg har forstået det, så var der i hvert fald bred opbakning til, at vi fortsatte de forhandlinger.
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Jamen der er jo mange delelementer i, hvordan en kommunal økonomi er skruet sammen, og der er ingen tvivl om, at den kommunale økonomi, set fra vores stol, har været meget under pres – ikke mindst fordi den også i høj grad er blevet udhulet af de elementer, der har ligget i finanslovene de sidste mange år.
Og det sætter den nære velfærd under pres på bl.a. det her område.
Når det så er sagt, har vi konkret foreslået simpelt hen at tage nogle penge til det her fra satspuljemidlerne, og det vil kunne finansiere meget af det et langt stykke hen ad vejen, bl.a. uddannelseskrav osv., som er noget af det, vi foreslår i vedtagelsesteksten.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-06:
I forhold til den vedtagelsestekst, som Socialdemokratiet har læst op, lyder det bare for mig, som om det bliver meget, meget dyrt.
Og i forhold til antallet af sager hos socialrådgiverne – lad os bare pinde det ud – så er det jo bare nogle gange sådan, at når vi fra Folketingets side sender en pose penge ud til kommunerne, f.eks. til at nedbringe antallet af sager pr. socialrådgiver, så siger kommunen: Det er jo rigtig dejligt, at vi nu har fået det antal kroner ekstra, og dem bruger vi selvfølgelig på det, vi skal, men så tager vi bare den samme pose penge et andet sted på samme område.
Og på den måde bliver det jo status quo i forhold til midlerne.
Hvad tænker ordføreren om det?
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Ja, det vil jeg gerne.
I forhold til hvor mange børn der har udfordringer, og som vi ser have psykisk mistrivsel, er det jo selvfølgelig sådan, at anbringelse er et af de sidste greb, man tyer til.
Og det er jo også prisværdigt nok, for det er et meget stort indgreb i en families liv og i et barns liv.
Men ikke desto mindre er det nogle gange det rigtige at gøre for at sikre de børns fremtid.
Flere organisationer, bl.a. Landsorganisationen for sociale tilbud, har været ude at sige, at vi skal passe meget på, at vi ikke falder i den der fælde med, at vi går efter den svenske model, hvor man langsomt optrapper indsatsen og prøver at stræbe efter at holde børn i et normalt liv, for i forhold til nogle af de her børn er det simpelt hen en absurditet.
Og der er vi nogle gange for langsomme til at gribe til det, som vil være det rigtige indgreb, simpelt hen fordi vi har en lille smule berøringsangst.
Og det er det, vi gerne vil adressere.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-06:
Tak for det.
Og tillykke til ordføreren.
Ordføreren siger, at generelt anbringer vi for lidt, og den sætning kan jo tolkes på flere måder.
I Dansk Folkeparti har vi den holdning, at i den bedste af alle verdener anbragte vi slet ikke nogen børn, og det er jo, fordi det forebyggende arbejde gerne skulle gøre, at vi helt slipper for at anbringe børn.
Og derfor bekymrer det mig lidt, at Socialdemokratiet melder ud, at vi anbringer for lidt, for så lyder det, som om det bliver målet i sig selv at anbringe flere børn.
Vil ordføreren lige knytte nogle flere ord til det?
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Lige i forhold til det sidste, så er der jo sådan set også opbakning fra vores side til at give bedre forhold for Socialtilsynet, men det kan bare ikke stå alene.
Altså, hvis vi giver gode vilkår for Socialtilsynet, så kan de godt gå ud og lave et bedre tilsyn, men hvis det, de grundlæggende kigger på, ikke er godt nok, altså hvis lovgrundlaget for det, de skal kigge på, ikke er godt nok – og det er vores opfattelse at det ikke er det – så er det jo ligegyldigt med et endnu bedre socialtilsyn.
Så vi synes ikke, at det kan stå alene, vi er nødt til at kigge på den fulde pakke.
Men jeg tager gerne bemærkningerne med tilbage til min hovedordfører.
Ja, nu blinker den, skal jeg så stoppe?