runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Hegelund (EL), 2023-10-13:
Tak for ordet.
Som socialrådgiver er jeg virkelig glad for, at vi kommer til at prioritere højere, at alle børn og unge får så god en oplevelse som overhovedet muligt med at gå i skole, og at det sker i nogle rammer, hvor de så vidt som overhovedet muligt har nemt ved at lære.
Jeg synes i hvert fald, det er enormt vigtigt, at vi får højnet kvaliteten dér.
Så i Enhedslisten bakker vi selvfølgelig op om de her to forslag.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at der også bliver holdt bedre øje med, om kvaliteten er god nok i forhold til både godkendelse og tilsyn med tilbud, der både har social støtte og specialundervisning.
Og så kan der jo godt være noget med: Hvad er den bedste model for sådan et tilsyn?
Men generelt kan vi selvfølgelig kun bakke op om klare rammer og bedre kvalitet for samarbejdet omkring udsatte og anbragte børn og unge og fokus på deres læring og støtte.
Jeg synes også, det er smart, at der bliver den her kvalitetsaftale mellem specialtilbuddet og så den kommune, som det ligger i.
Men jeg synes, SF har en pointe i, at i det her samarbejde er elevernes stemme selvfølgelig også enormt vigtig, og at de skal sikres medbestemmelse.
Så jeg er da også nysgerrig på at høre, om det kan komme med.
Jeg er lidt bekymret for en ting, selv om det er rigtig godt, at der i højere grad skal laves de her pædagogiske og psykologiske vurderinger omkring læringsudfordringer, hvis man er lidt i tvivl om, om man kan opfylde undervisningsbehovet.
Der er også det her med, at hvis man skal sende et barn til en anden kommune, når det skal anbringes, skal man også lige sørge for at vurdere behovet for specialundervisning først.
Nu har jeg jo selv arbejdet som socialrådgiver i en socialforvaltning, og det er nok ret almindelig viden, at man har for travlt, og at der ikke er nok ressourcer.
Jeg tænker også, at alle her er opmærksomme på, hvor pressede de er i PPR.
Og det er ikke, fordi vi ikke vil bakke op om de dele af forslagene.
Det gør vi selvfølgelig.
Vi vil bare gerne have, at der er blik for, at det godt kunne være, der var brug for, at der fulgte flere ressourcer med i samme omgang.
Det kan man jo tage med ind i finanslovsforhandlingerne.
Så skulle jeg hilse fra Alternativet og sige, at de også bakker op om begge forslag.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-13:
Tak, formand.
Jeg skal stå mere klar, for I starter tiden, når jeg går op ad trappen.
Jeg har nu ikke så meget at sige.
Vi kan lige tage konklusionen først: I Nye Borgerlige støtter vi ikke forslag, hvor lovgivningen bag ikke er gennemtænkt, og det er den ikke her.
Så vi har ikke støttet det tidligere, og vi kommer ikke til at støtte det nu.
Men når fru Lotte Rod fortæller den her historie om et menneske, der har fået angst og så ikke bliver hjulpet, bliver jeg også nødt til at forklare, hvorfor vi ikke støtter det.
I min egen kommune har byrådet i går valgt at lukke noget, der hedder Læringscenter Himmerland.
Det er for de allermest specielle børn, vi har, og som har brug for specielle tilbud.
Hvorfor gør man det?
Det gør man, fordi man kan spare 850.000 kr.
Det er 44 børn, som nu skal ud i folkeskoletilbud; man ved ikke rigtig, om man kan løse opgaven, men man kan som byråd spare 850.000 kr.
Det er jo virkeligheden.
Jeg har selv været byrådspolitiker, og der er det sådan, at når man sidder og skal lave et budget, tænker man: Vi skal jo finde 1 mio. kr., og jeg får stemmer, hvis jeg laver en kunstgræsplæne, men jeg mister ikke nogen stemmer ved at lukke et læringscenter som Læringscenter Himmerland, og så ryger tingene.
Det skal vi sikre os imod, og jeg ved ikke, hvordan vi sikrer os imod det, for jeg ved godt, at der er kommunalt selvstyre, og at der er andre problematikker, men måske er der nogle områder, vi skal løfte væk fra kommunerne, fordi der er nogle mennesker, der er for vigtige til, at man skal sidde og spare på deres område for ganske små penge, når man faktisk godt ved, at det nok bliver et ringere tilbud.
Så jeg anerkender, at der er mange gode ting i lovforslaget, men Nye Borgerlige kommer ikke til at støtte det af den grund, og fordi vi synes, at det er bekymrende at se, at man et eller andet sted ikke mener, at private skal have lov at være udbydere, medmindre de bliver selvejende institutioner, aktieselskaber eller sådan noget.
Det synes vi ikke er nødvendigt.
Meget af det her bliver drevet af ildsjæle, og ofte bliver nogle af de bedste tilbud også drevet af folk, som bare har et cvr-nummer og en personligt ejet virksomhed.
Vi er sikre på, at det er blevet besluttet i en forhandlingssituation, hvor ideologi har været mere gennemtrængende end spørgsmålet om, hvad der egentlig er behov for, og hvad der er godt.
Vi anerkender, at der er mange partier herinde, der støtter forslaget, men i Nye Borgerlige kommer vi naturligvis ikke til at støtte det.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-13:
Tak til ministeren for talen.
Jeg bliver nødt til lige at gentage nogle af de spørgsmål, som jeg rejste i min ordførertale, netop i forhold til de høringssvar, der er kommet, bl.a. fra Børns Vilkår og Dansk Erhverv, som jo går på det med, at de kan frygte, at visitationen kommer til at hvile på økonomi snarere end på et fagligt hensyn.
I forhold til det spørger Dansk Erhverv, om man ikke kan præcisere det, så man i hvert fald er sikker på, at det er det faglige, kan man sige, der kommer foran i forhold til barnets tarv.
Der vil jeg godt høre ministeren, hvad ministeren tænker om de bekymringer, som jo er relevante, og som er rejst i høringssvarene.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
De her lovforslag er jo en udmøntning – det ved ordføreren sådan set bedre, end jeg selv gør – af et samlet politisk initiativ, der hedder »Børnene Først«, og det skal selvfølgelig også bære de her lovforslag.
Det duer ikke, at man sidder nede på forvaltningen og visiterer, på baggrund af hvilket tilbud der er billigst.
Der er jo nødt til at ligge en faglig vurdering til grund.
Det er udgangspunktet.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-13:
Jeg er glad for imødekommelsen, i forhold til at ministeren vil præcisere det.
Men jeg vil også godt lige høre ministeren i forhold til det andet, som jeg også rejste, netop det der med – vi har faktisk debatteret det lidt i dag med hensyn til tilsyn – at Danske Handicaporganisationer finder det problematisk, hvis kommunerne skal indgå kvalitetsaftaler og også føre tilsyn med egne tilbud.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-10-13:
Tak for det, formand.
I onsdags præsenterede regeringen et nyt udspil, der skal styrke kvaliteten i vores folkeskole.
Overliggeren for det udspil er, at alle børn fortjener en god skolegang, der kan styrke deres videre færd i livet.
Undervisningen på anbringelsessteder og i dagbehandlingstilbud har været kritiseret.
De her såkaldte interne skoler er blevet kritiseret af bl.a. Ombudsmanden.
De interne skoler er jo skoletilbud, der skal sikre, at også anbragte, sårbare og udsatte børn får den fornødne undervisning af en høj kvalitet, og de her interne skoler har altså vist sig ikke at leve op til kravene.
Det er som nævnt blevet påpeget af Ombudsmanden, at kvaliteten har været mangelfuld og utilstrækkelig, og det er jo kritisabelt og uacceptabelt, da anbragte børn er nogle af samfundets mest sårbare, og vi skylder dem at give dem de redskaber, som de har brug for for at kunne bryde de udfordringer, som de jo uforskyldt er havnet i, så også de har gode livsmuligheder.
Det er vores ansvar som beslutningstagere at sikre, at rammerne er til stede for, at de her børn også kan få en uddannelse af høj kvalitet, som kan bane vejen for en bedre fremtid for dem, og derfor er jeg glad for, at vi i dag førstebehandler L 27 og L 28, der skal styrke undervisningen for anbragte og udsatte børn og unge.
Vi skal hjælpe udsatte børn, og det er en mærkesag for Moderaterne.
De to lovforslag udmønter dele af en bred aftale, der skal sikre, at det fremover er den enkelte kommune, der har myndighedsansvaret for tilbuddene, og de skal fremover indgå i beliggenhedskommunens skoletilbud som et særligt tilbud ved siden af det kommunale skolevæsen, der også tilbyder støttende indsatser i form af behandling og pædagogisk støtte.
Med lovforslaget udskifter vi desuden betegnelsen »anbringelsessted« til »børn- og ungehjem«, ligesom vi fremover også vil kalde de her dagbehandlingstilbud for behandlings- og specialundervisningstilbud.
Det har altså noget at sige, hvilke ord vi bruger, og »hjem« er altså noget, der har nogle bedre associationer end »anbringelsessted«.
Med det her lovforslag styrker vi undervisningen for anbragte og udsatte børn, og derfor støtter Moderaterne forslaget.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-13:
Tak for ordet, formand.
Man kan jo spørge sig selv, om vi med inkassolovene i Danmark ikke i forvejen har et marked for sekundær opkrævning af lån og på kreditområdet.
Men det er jo sådan, at når EU har gennemført NPL-direktivet, er der en række krav til, hvordan vi i Danmark skal sikre et reguleret marked for kredit.
Derfor er vi glade for en minimumsimplementering af direktivforpligtelserne og samtidig også for, at man strammer op på forbrugerbeskyttelsen.
Vi har noteret os, at der er positive høringssvar fra Forbrugerombudsmanden, at der sikres krav til ordentlig information til forbrugerne, når misligholdte lån gives videre eller sælges videre, og dertil er der en række andre forbrugerbeskyttelser.
Vi tager dog grundlæggende positivt imod regeringens implementering af NPL-direktivet og dermed også det her lovforslag.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-10-13:
Tak for det.
L 39, som vi behandler her, skal være med til at styrke vores finansielle sektor.
Med lovforslaget gennemføres et EU-direktiv og Rådets direktiv om kreditservicevirksomheder og kreditkøbere.
Formålet er at fastlægge fælles europæiske regler samt fremme udviklingen af et sekundært marked for misligholdte lån udstedt af kreditinstitutter.
Aftalen skal samtidig beskytte låntagerne og deres rettigheder, så aktørerne skal behandle låntagerne redeligt og respektere deres privatliv.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Mona Juul (KF), 2023-10-13:
Tak for ordet.
Det er rigtig godt, at et kreditinstitut kan overføre kreditaftaler til en kreditkøber, for en kreditservicevirksomhed har mange gange bedre forudsætninger for at håndtere og forvalte kreditaftalen.
Som jeg forstår det her forslag, er formålet også at fremme lige præcis den udvikling, altså at fremme, at misligholdte lån, der er udstedt af kreditinstitutter, kan varetages af kreditservicevirksomheder.
Ved at forbedre mulighederne for kreditinstitutternes salg af misligholdte lån kan overdrevne bunker af lån her også forhindres og dermed i langt højere grad sikre en robusthed i den finansielle sektor og sikre, at den finansielle stabilitet øges, bl.a. fordi meget mindre misligholdt gæld hos kreditinstitutterne vil frigive kapital, der jo så kan bruges til at fremme långivningen af nye aktiviteter.
Det gør mig en lillebitte smule i tvivl om, hvorvidt lovforslaget rammer den rigtige balance, og jeg vil faktisk foreslå udvalget, at vi får en teknisk gennemgang i Erhvervsudvalget, og så er jeg sikker på, at vi derefter fra Det Konservative Folkepartis side også kan støtte forslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-10-13:
Tak for ordet, formand.
L 39 er jo en konsekvens af EU-retten og et behov for et nyt regelsæt, så det er svært at sige så meget om det.
Det er rammende, som det skal være, så i Liberal Alliance støtter vi lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2023-10-13:
Tak for det.
I Radikale Venstre synes vi også, at det her lader til at være et rigtig fint lovforslag.
Det er vigtigt at understrege, at der jo ikke er nogen, der vinder, hvis der er misligholdt gæld og misligholdte lån.
Det gør hverken låntageren eller udlåneren, og derfor synes vi, det er rigtig fint, hvis vi rent faktisk kan gøre det bedre der.
Jeg synes, det er et fint forslag fra fru Mona Juul i forhold til at få en teknisk gennemgang i udvalget, så der ikke er nogle ting, der står ubesvaret.
Men umiddelbart støtter Radikale Venstre i hvert fald også lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-13:
Tak for det.
Som den tidligere ordfører også sagde, behandler vi jo nu to lovforslag, som begge skal være med til at styrke undervisningen for anbragte og udsatte børn og unge.
Lovforslagene her står faktisk på skuldrene af en meget bred politisk aftale, som blev indgået tilbage i 2022, hvor vi netop blev enige om at sikre kvaliteten i undervisningen for den her gruppe af børn og unge.
På samme måde, som der er store krav til kvaliteten af undervisningen i folkeskolen, skal vi også sikre det for anbragte børn unge.
De skal have de bedste forudsætninger, også selv om de så ikke kan gå i en almindelig folkeskole, men i en specialskole eller i en specialklasse.
Vi skal sikre, at de undervisningstilbud, vi kan tilbyde, også understøtter en videre skolegang med gode tilbud, der kan hjælpe med at bære unge ud af deres udsathed, så de på lige fod med andre unge kan komme til at gennemføre en ungdomsuddannelse.
De sproglige justeringer, der lægges op til i lovforslaget, er også med til at understøtte det formål, at det er for de unges bedste, at vi skal sikre en god undervisning.
»Dagbehandlingstilbud« ændres her i lovforslagene til »behandlings- og specialundervisningstilbud« for at gøre det helt klart, at tilbuddet har to formål, hvor vi altså skal øge kvaliteten af undervisningen.
»Anbringelsesstedet« ændres til »børne- og ungehjem«.
For som der også blev sagt i den sidste ordførertale, er netop det med nu at kalde det for et hjem utrolig vigtigt.
Centralt i de her to lovforslag er også kommunens rolle.
Beliggenhedskommunen skal være med til at kvalitetssikre tilbuddene, og kommunerne skal være med til at indgå kvalitetsaftaler med institutionerne på samme måde, som de jo også fører tilsyn med kvaliteten i deres folkeskoler.
Så Venstre støtter naturligvis lovforslaget.
Der var jo nogle ting, som den tidligere socialdemokratiske regering havde fokus på, da de havde deres regeringstid, og jeg vil ikke lægge skjul på, at det var noget af det, som vi også i Venstre dengang var bekymrede over.
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Tak for det, og tak for talen.
I høringssvaret fra Danske Erhvervsskoler og -Gymnasier kan vi se, at de ud over det spørgsmål, som jeg stillede til den tidligere ordfører i forhold til færdiggørelsestaxameteret, undrer sig over, at man ikke længere har en ambition om at skrive bæredygtighed og grøn omstilling som perspektiver ind i formålsparagraffen for erhvervsuddannelserne.
Og svaret fra ministeriet på det høringssvar er, at der ikke længere er flertal for det, og det undrede mig bare lidt.
Derfor ville jeg høre, om det virkelig kan være rigtigt, at Venstre ikke vil have, at vi skriver øget bæredygtighed og grøn omstilling ind i formålsparagraffen for erhvervsuddannelserne, for det må vel være det, det betyder, hvis der ikke længere er flertal for det.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-10-24:
Socialdemokratiet og regeringen har jo for ganske nylig præsenteret nogle ambitioner for folkeskolen, som taler ind i lige præcis det, ordføreren snakker om.
Det synes jeg er rigtig, rigtig fornuftigt, og jeg er helt enig i, at det er en vej, vi skal ned ad.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-24:
Ordføreren skal ikke være ked af, at han ikke forstod spørgsmålet, for det forstod ham, der stillede spørgsmålet, faktisk heller ikke selv.
Så det er jo fair nok.
Altså, det giver jeg fuld kredit for at man ikke forstod.
Men spørgsmålet lyder således, og det var det, som var tilsigtet: Er Socialdemokraterne villige til ud over det her lovforslag måske at have en større indsats for, at vi sikrer, at man allerede i folkeskolen lærer de unge mennesker, hvad det er, der skal til for at få en læreplads, og positivt går ind i, at vi får lavet en lovgivning, der gør, at mesterlæren bliver genindført i meget større stil?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-10-24:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstår, hvad det konkrete spørgsmål er.
Men altså, jeg synes, det er rigtig, rigtig fornuftigt, at skolerne i langt højere grad bliver belønnet, hvis de hjælper elever ud i lærepladser.
For det at få en læreplads, og det ved hr. Kim Edberg Andersen jo selv, da han har en fortid, hvor han har været meget involveret i det med lærlinge, betyder noget.
Det betyder noget at have en læreplads, og det betyder noget at have et firmas logo på sin trøje.
Man er faktisk lidt ekstra stolt, hvis man også har det, mens man går på grundforløbet, og det synes jeg ikke der er noget dårligt i.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-24:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler nu her i Folketingssalen, er af sådan mere teknisk karakter, og jeg har derfor besluttet mig for primært at fokusere på formålet med det her lovforslag, nemlig at vi skal sikre, at vi får flere faglærte, og at vi skal styrke vores arbejdsmarkedsuddannelser.
Vi har hårdt brug for flere faglærte i Danmark.
Beregninger peger på, at vi kommer til at mangle næsten 100.000 faglærte i 2030, særlig inden for handel og kontor, men også inden for jern og metal, og derfor er det strengt nødvendigt, at vi får løftet erhvervsuddannelserne.
Det har længe været en mærkesag for os i Venstre, og derfor er det også vigtigt, at vi nu får taget fat og kommer i gang, så vi får sikret flere faglærte.
Jeg er rigtig glad for, at lovforslaget her søger at gøre forskellige tilskudsordninger bedre for lærlinge og virksomheder, og det indebærer bl.a., at veu-bidraget øges.
Og det indebærer en afskaffelse af færdiggørelsestaxameteret på grundforløbet på erhvervsskolerne, hvor pengene herfra i stedet skal gå til at belønne erhvervsskolerne, når der indgås aftaler om praktikpladser under grundforløbet.
Jeg håber, at initiativerne her kan resultere i, at vi forhåbentlig får flere faglærte.
I Venstre støtter vi generelt op om de initiativer, der er med til at styrke erhvervsuddannelserne, og derfor støtter vi selvfølgelig også i Venstre det her lovforslag.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-24:
Tak for det.
Se, det var meget bedre, altså når ordføreren selv kom på talerstolen og forklarede, hvad det var, bekymringen var, og bekymringen er jo dybest set, sagt på sådan helt almindeligt nordjysk, at man fodrer hunden med dens egen hale, og det bliver man ved med, og derfor flytter vi penge rundt, og så går vi alle sammen ud og skåler på, hvor dygtige vi den her gang er.
Og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at nok især erhvervsskolerne har behov for, at vi får kigget ind i, at vi finansierer den uddannelse, de skal levere.
Men så siger ordføreren alligevel det med klimaparagraffen.
Der bliver jeg jo nødt til at minde ordføreren om, at det ikke er skolerne, der uddanner håndværkerne, men at det er virksomhederne.
Skolerne skal bare sørge for at levere det, som virksomhederne har brug for, og så skal virksomhederne såmænd nok lære dem om den grønne omstilling, hvis der er en god forretning i det, og det behøver vi ikke sidde og pille os i fingrene over for at gøre herindefra.
Jeg mener ikke, at vi skal sidde og have fingrene i det.
Jeg tror, at noget af det udvikles nedefra og op.
Men tak til ordføreren.
Jeg forstår, hvad ordføreren mener, og det med at fodre hunden med egen hale er jeg enig i.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-24:
For mig er formålsparagraffen også en paragraf, som forhåbentlig skal være langtidsholdbar, holde i mange, mange år.
Derfor synes jeg også, man hele tiden skal overveje, hvad det er, man skriver ind i formålsparagraffen.
Jeg vil også gerne understrege, at for os i Venstre er det rigtig, rigtig vigtigt, at man har fokus på den grønne omstilling.
Det tror jeg også på at man har i erhvervsuddannelserne.
Men derfra og til at ændre formålsparagraffen – det har vi ikke ment var nødvendigt.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-10-24:
Vi mangler arbejdskraft i hele landet.
Det er både akut, men det er også strukturelt på den lange bane, hvor vi kommer til at mangle meget arbejdskraft.
Det gælder i det private, men det gælder også i det offentlige, hvor vi mangler faglært arbejdskraft i alle vores nære velfærdsinstitutioner.
L 32, som vi behandler i dag, er et teknisk lovforslag baseret på trepartsstof, som basalt set – som der allerede er redegjort for af de tidligere ordførere – handler om at skaffe flere faglærte og understøtte vores arbejdsmarkedsuddannelser.
Lovforslaget foretager et par tekniske justeringer såsom at fastsætte AUB-bidraget og det aktivitetsafhængige veu-bidrag, og det betyder, at vi belønner de virksomheder, der bidrager til at uddanne erhvervsuddannet arbejdskraft, mens de virksomheder, der ikke i tilstrækkelig grad bidrager til at uddanne erhvervsuddannet arbejdskraft, i højere grad bidrager til finansieringen.
På Moderaternes prioriteringsliste er det meget højt placeret, at vi får flere faglærte, og det er en forudsætning for at fremtidssikre både vores velstand og vores velfærdssamfund.
Derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-24:
Tak for det.
Altså, jeg er jo som en fra boomergenerationen ikke i tvivl om, at de unge mennesker godt ved om klimaet og den grønne omstilling.
Det er jo ikke folk på min alder, der limer sig fast ude på vejene, men det er jo typisk folk, der går i erhvervsskoler og i gymnasier, så de er nok bevidste om det.
Men er det i forhold til det der med skolerne så frygteligt, at der er nogle skoler, som, hvis de leverer dårligt, hvis de ikke sørger for at få deres elever ud, hvis de leverer dårlige uddannelser, så får problemer med økonomien?
For man kunne jo håbe på, at de så fandt ud af at gøre uddannelsen bare en lille smule bedre, sådan at de fik flere elever, og at de fik nogle flere igennem, og at de derved så også fik en bedre økonomi.
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Okay, men kan ordføreren sætte en lille smule flere ord på, hvorfor det ikke er nødvendigt?
For når man skriver i regeringsgrundlaget, at erhvervsuddannelserne er enormt vigtige for den grønne omstilling, og at man har det her fokus på, at flere faglærte også er en del af det at løfte den grønne omstilling i Danmark i fremtiden, hvordan kan det så være, at man ikke kan se sig selv i at skrive netop det ind i formålsparagraffen, blandt andre ting naturligvis?
Det synes jeg ville være meget oplagt at gøre med de ambitioner, regeringen har.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-24:
Tak for det.
Jeg blev helt varm om hjertet, da jeg hørte en socialdemokrat stå at sige fra Folketingets talerstol, at man var kommet frem til en erkendelse af, at man selvfølgelig ikke skulle have penge for noget, som man ikke udførte.
Det er jo rart at høre, at socialdemokrater kan komme frem til en erkendelse af, at man selvfølgelig ikke skal have penge for at sikre en elev en læreplads, hvis eleven allerede har en læreplads.
Men er der ikke noget andet?
Man kunne jo godt, når man er vant til at være i erhvervslivet, have en formodning om, at nogle skoler havde en større interesse i, at eleverne først fik lærepladser, efter de var et stykke henne i skoleuddannelsen, i stedet for at man måske allerede tidligere fortalte unge mennesker, at de skal søge lærepladser.
For incitamenter virker jo.
Økonomiske incitamenter virker, og jeg kan høre, at Socialdemokraterne er på vej ned ad den rigtige vej nu i forhold til det her med økonomiske incitamenter.
Så er det ikke sådan, at vi måske nu, når de ikke kan tjene penge på ikke at sikre, at folk har lærepladser, altså inden de kommer ind og tidligt i forløbet, på den her måde sikrer ...
Hov, tiden er gået.
Vi tager det i spørgsmål to.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-10-24:
Jo, det anerkender jeg i den situation.
Men noget af det, der har været et kæmpestort problem på vores erhvervsuddannelser og med overgangen fra grundforløb osv. til hovedforløb, har været, at for få elever har haft lærepladser.
Det har været, at der er blevet indgået for få lærepladsaftaler.
Jeg ved ikke, om ordføreren har lavet det regnestykke, i forhold til hvad det faktisk betyder, at skolerne får ekstra økonomi med, når de rent faktisk gør noget ud af at formidle de her lærepladser.
Er der måske i virkeligheden flere, der får en læreplads ud af det i sidste ende, hvilket jo så også gør, at en elev vil blive tilknyttet skolen i længere tid?
Det regnestykke har jeg ikke lavet, men det vil jeg gerne være med til at undersøge.