runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Tak, formand.
Da det er et lille forslag, som allerede er blevet rigtig, rigtig godt beskrevet af de forrige ordførere og er støttet af næsten et enigt Folketing, og Alternativet er med i aftalen om afskaffelse af prisloft på overskudsvarme, skulle det godt nok være mærkeligt, hvis vi stemte imod ophævelse af prisloft på overskudsvarme og ændring af kvotebemyndigelse, formand.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Alle dem, der har en eller anden form for indsigt i det her, mener sådan set alle sammen, at det på kort sigt vil betyde en ekstraregning til borgerne.
Derfor er vi imod det her forslag.
Vi mener ikke, at vi på nuværende tidspunkt skal sende en større regning videre til forbrugerne.
Det mener vi er alt for risikabelt.
Og når det er, at de vurderinger, der er lavet på området, fortæller os, at det kan koste op imod 1.200 kr. mere for en ganske almindelig familie, og det bl.a. er derfor, Forbrugerrådet Tænk er imod det, så er Dansk Folkeparti også imod det.
Vi står på forbrugernes side.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-23:
Tak til formanden.
Jeg vil også starte med at sige, at jeg er her som vikar for vores sædvanlige ordfører, Anne Valentina Berthelsen.
Med forslaget afskaffer vi prisloftet på overskudsvarme.
Det synes jeg sådan set er en ret stor ting.
Så vidt jeg har kunnet orientere mig, har Folketinget drøftet prislofter og afgifter på overskudsvarme i næsten 20 år.
Politikere fra stort set alle partier har i den forbindelse hele vejen igennem ønsket sig friere rammer for dette, så vi kunne udnytte energien mere effektivt, og nu er vi endelig nået til en situation, hvor næsten alle lovgivningsmæssige barrierer er ryddet af vejen.
Vi har været nødt til at gå forsigtigt frem for at være sikre på, at der ikke blev skabt et incitament til snyd og såkaldt falsk overskudsvarme.
Frygten for snyd har heldigvis vist sig at være ubegrundet, og mindsettet her i Folketinget har måske også ændret sig lidt.
I dag tror vi faktisk på, at virksomhederne er mere optaget af at ville bidrage til den grønne omstilling end af at ville udnytte enhver mulighed i lovgivningen til at tjene penge uden hensyntagen til klimaet.
Så lovforslaget her er både et fremskridt for klimaet og et udtryk for voksende tillid i det danske samfund, og det synes jeg faktisk er en fejring værd.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Ordføreren siger, at hvis det går galt, vil regningen blive sendt til forbrugerne.
Men det gælder vel også, hvis fjernvarmeselskaberne investerer i alle mulige andre teknologier.
Hvis vi tager et fjernvarmeselskab som f.eks. Viborg Varme, har de to steder, de får overskudsvarme fra, de har energi, og de har gas, og hvis det er sådan, at prisen bliver for høj på den ene del, så skruer de jo bare op for nogle af de andre.
Så det vil da netop være med til at kunne give forbrugerne billigere priser.
Er ordføreren ikke enig i det?
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Altså, når prisloftet bliver fjernet, kan selskaberne sådan set investere på den måde, som de har lyst til, og går de investeringer så galt, kan de jo sende regningen direkte videre til forbrugerne.
Det er jo netop, fordi det på kort sigt vil betyde højere regninger for danskerne.
Jeg mener, at Forbrugerrådet Tænk regnede sig frem til, at det ville koste en ganske almindelig familie med to voksne og to børn omkring 1.200 kr. i yderligere udgifter om året.
I forvejen er regningerne da høje nok.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Hvorfor tænker ordføreren, at et fjernvarmeselskab skulle købe overskudsvarme, hvis det er sådan, at det er for dyrt?
Altså, hvis der er billigere alternativer, hvorfor skulle de så gøre det og pålægge forbrugerne højere varmepriser?
Det forstår jeg ikke.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Tusind tak for det.
Lad mig starte med sige, at vi i Dansk Folkeparti absolut ikke er imod tanken om at bruge overskudsvarme.
Det er jo både klimavenligt og økonomisk fornuftigt, selvfølgelig hvis det sker på de rette vilkår.
Men med det her forslag er det jo ikke forbrugerne, der vinder.
Det er i hvert fald det, som vi kan se i besvarelserne af de spørgsmål, som vi i Dansk Folkeparti har stillet.
Helt almindelige danskere kæmper jo i forvejen med at få hverdagen til at hænge sammen, fordi priserne er steget på alt fra smør til strøm, og hvad der ellers er.
Og når vi taler om en ophævelse af det eneste værn, som forbrugerne har, mod vilkårlige investeringer og prisstigninger, så er det ikke godt, for når prisloftet fjernes, bliver det jo op til varmeforsyningsvirksomhederne selv at sænke prisen.
Og hvem er det så i virkeligheden vi tror de sender regningen videre til?
Vi anerkender fuldt ud, at intentionen bag lovforslaget er at skabe flere investeringer i overskudsvarme og måske på sigt også skabe nogle lavere priser, men det er og bliver altså på sigt.
Lige her og nu betyder det, at det bliver forbrugerne, der skal bære risikoen, og det mener vi ikke er rimeligt.
Vi synes også, at lovforslaget mangler de nødvendige sikkerhedsventiler.
Altså, hvad beskytter borgerne imod, at der eventuelt investeres i projekter, der ikke er rentable?
Hvad gør vi, når varmeregningen stiger, og en ældre i provinsen måske ikke længere har råd til at skrue op for varmen?
Det er jo netop det, vi har i dag.
Altså, der har vi et prisloft, der sikrer, at det kun er de bedste og de mest rentable projekter, der kan gennemføres, og det skaber altså en tryghed.
Dansk Folkeparti var jo heller ikke med i den aftale, der er blevet indgået om det her, og vi kommer også til at stemme imod forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Når jeg tænker tilbage, havde vi et par møder, hvor vi diskuterede, om man kunne afskaffe det her prisloft.
Vi sad der på mødet i december 2023 – 2023 – med æbleskiver ovre i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, og der var den klare besked fra Radikale, Konservative, SF og Enhedslisten, at vi gerne ville ophæve prisloftet.
Det var en meget klar besked, og ministeren sagde, at det ville regeringen så overveje.
Så gik der et år, og så fik vi en aftale om, at det skulle ophæves.
Det, der blev gjort til en stor hurdle, var, om der nu kommer sådan noget falsk overskudsvarme, som gør, at CO 2 -udslippet stiger med 0,1 mio. t.
Jeg må indrømme, at så lidt tillid har jeg ikke til dansk erhvervsliv og til kommunerne og fjernvarmeselskaberne, at jeg tror, det er rigtigt.
Der er det gode jo, at man kan stille udvalgsspørgsmål, så man om et halvt år måske kan få en opgørelse over, hvad det egentlig er, der så går i gang.
Hvis jeg skal tage et eksempel fra Grenaa – hvis det er i orden, og det tror jeg godt formanden synes er i orden – så er det sådan, at der ligger en gærfabrik, og 100 m derfra ligger der et fjernvarmeselskab.
De har sådan set haft en proces, hvor de har aftalt, at der var noget overskudsvarmen fra gærfabrikken, som man gerne ville have ind i fjernvarmesystemet.
Men man har ikke kunnet leve op til de økonomiske krav, der er i regnestykket indtil nu, indtil vi afskaffer prisloftet på overskudsvarmen.
Jeg tror altså, der er mange eksempler som det fra Grenaa.
Der har man så en gærfabrik, der har en proces, hvor de ender med at have noget 34 grader varmt vand, og det skal de egentlig køle ned for at kunne starte gæreprocessen op igen.
Der er det jo smart så at sende det over til fjernvarmeselskabet og få det igennem en varmepumpe og få kølet vandet ned og så få det sendt retur, uden at gærfabrikken har udgift til at køle sit vand.
På varmeværket får man så noget lunkent vand, som gør, kan spare 10.000 t flis om året og komme frem til, at man i en periode sådan set kan lade være med at have sin fliskedel kørende, fordi man har et moderne varmeværk med flere varmekilder.
Der har man normalt brændt noget kul af for at få noget varmt vand.
Det får man så fremover fra fjernvarmeselskabet, og et eller andet sted får man det jo sådan set fra sin egen overskudsvarme.
Det er da en win-win-situation.
Det er jo den type projekter, jeg tror der er rigtig mange af rundt om i landet, hvor det er sund fornuft, at man lader fjernvarmeselskaberne lave de her investeringer.
Det er stadig væk kommunerne, der skal godkende fjernvarmeselskabernes investeringer, så der er jo lidt hånd i hanke med tingene.
Det er jo glædeligt at opleve, at der f.eks. ude i Grenaa var et fuldt færdigt projekt klar til at sende i udbud.
Jeg tror sådan set, der er mange steder i landet, hvor man har forberedt det her, og så er man løbet ind i, at man ikke kunne leve op til tallene i beregningen, og så er det stoppet.
Jeg tror, jeg får ret.
Så jeg synes, det er en glædelig dag, når vi kan førstebehandle det her lovforslag.
Jeg synes, det er rigtig godt.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Det har været en kilde til frustration for både fjernvarmeselskaber og virksomheder og også for os i Det Konservative Folkeparti, at vi sender varme ud til fuglene i stedet for ind i radiatoren.
Det er spild af energi.
Mange virksomheder vil ovenikøbet gerne forære overskudsvarmen til naboerne.
Tanken bag det er lidt sådan her: Hvis I bliver tvunget til at skulle sidde og kigge på os, så giver vi jer en lille smule billig varme, og så er alle glade.
For eksempel har datacenteret i Viborg oven i købet betalt for den rørføring, der skal til, for at overskudsvarmen bliver ført ud af virksomheden, så ikke engang den omkostning skal forbrugerne betale.
Det hidtidige prisloft har stoppet mange projekter, som kunne udnytte og give en konkurrencedygtig pris på en grøn varmekilde.
Den hindring bliver nu fjernet.
Prisloftet var bøvlet, fordi det ændrede sig fra det ene år til det andet, og man kan ikke investere i rør, som skal afskrives over flere år, når man ikke aner, om prisloftet er 300% højere det ene år i forhold til det andet.
Jeg har besøgt flere fjernvarmeselskaber, og jeg er dybt imponeret over, hvordan de går til opgaven med den grønne omstilling.
Flere af dem sørger for at have flere varmekilder som f.eks. biomasse, gas og varmepumper, for på den måde er de ikke så sårbare over for udsving i priserne, eller hvis noget går galt med en af teknologierne.
Der står i lovforslaget, at det med usikkerhed skønnes, at der kan forventes en stigende udledning af CO 2 på 0,1 mio. t i 2030.
Ud over at det er meget lidt, tænker jeg også, at det er en meget forsigtig regnearksberegning ud fra en antagelse om, at hvis man nu kan sælge sin varme, så omstiller man ikke til det grønne.
Men faktum er, at virksomhederne jo er under pres for at skulle omstille sig, for overskudsvarmen kommer jo ikke til at blive en vare, som bare kan betale for alle de afgifter, som vi har tænkt os at belaste dem med, hvis de holder fast i den sorte olie og gas.
Så lad os fejre det her lovforslag, som handler om at udnytte den energi, vi har, optimalt.
Konservative støtter naturligvis lovforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Tak for ordet, formand.
I Moderaterne er vi optaget af, at den grønne omstilling ikke bare sker, men at den sker effektivt, ansvarligt og med mindst mulige bureaukratiske barrierer.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, handler om at fjerne nogle af de hindringer, der står i vejen for, at vi i Danmark kan udnytte overskudsvarme mere fleksibelt og mere markedsnært.
Derfor støtter vi lovforslaget, som indebærer to vigtige ting.
Der er en del, der handler om, at prisloftet på overskudsvarme ophæves, og så er der en del, der handler om VE-certifikater.
Det betyder, at virksomhederne fremover får bedre muligheder for at indgå markedsbaserede aftaler om køb af overskudsvarme, og det giver faktisk rigtig god mening.
Det nuværende prisloft har betydet, at der i nogle tilfælde ikke har været incitament til at investere i de teknologiske løsninger, der skal til for at udnytte overskudsvarmen.
Det spænder ben for udviklingen, og det løser vi nu med dette udmærkede forslag.
Forbrugerbeskyttelsen består – det er vigtigt at slå fast.
Vi noterer os, at der i lovforslaget er en vis usikkerhed, med hensyn til om det muligvis vil give en merudledning på 100.000 t. eller lidt mere mundret 0,1 mio. t. CO 2 i 2030, men der har vi set hinanden i øjnene i aftalekredsen, og hvis det bliver en udfordring, finder vi en løsning på det problem.
I Moderaterne er vi positive over for løsninger, der styrker forsyningssikkerheden, mindsker spild og fremmer grøn innovation, og det er præcis, hvad dette forslag gør.
Det er ikke en revolution, er jeg nødt til at sige, men det er en klog deregulering, der flytter os et godt skridt i den rigtige retning.
Tak for ordet, formand.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-23:
Tak for det, formand.
Det drejer sig om en liberalisering.
Lovforslaget her afskaffer prisloftet over de omkostninger, som fjernvarmevirksomheder kan opkræve hos forbrugerne for udnyttelse af overskudsvarme.
Det øger fleksibiliteten og gør det nemmere for selskaber at investere i bedre udnyttelse af energien.
Sektorkobling kalder man det.
Der er overvejende gode høringssvar, og Liberal Alliance er med i aftalen.
Derfor stemmer vi også for.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Tak, formand.
Dette beslutningsforslag drejer sig i vores optik om at øge kommunernes muligheder for at klimasikre, men også øge deres muligheder for at gøre deres for at minimere behovet for klimasikring, nemlig ved at energieffektivisere.
51 kommuner er højrisikokommuner for stormflod m.v., og private borgere og virksomheder mærker allerede konsekvenserne af klimaforandringerne.
Der blev det for alvor tydeligt for mig, at det diget i Sønderho er selve forudsætningen for byens eksistens.
Et helt lokalsamfund og en lokal kultur risikerer simpelt hen at forsvinde uden klimasikring.
De næste 100 år vil det ifølge DTU koste det danske samfund 400 mia. kr., hvis ikke vil klimasikrer.
De vurderer, at vi med investeringer for 130 mia. kr. vil kunne undgå at få den her regning sat på os.
En hindring for klimasikring lokalt er anlægsloftet, ikke bare på grund af loftet, men også på grund af dets indretning.
Hvis en kommune går ind i et digeprojekt, der koster 50 mio. kr., men kommunens andel af projektet udgør 10 mio. kr., er det faktisk de 50 mio. kr. og ikke de 10 mio. kr., der lægges til kommunernes anlægsforbrug.
Det er ikke optimalt at begrænse kommunernes handlerum for at klimasikre.
Den bedste energi er jo den, vi overhovedet ikke bruger, og jo mere vi kan sænke vores energibehov, jo nemmere bliver det for Danmark at blive et klimaneutralt samfund.
Derfor er jeg også som konservativ glad for, at mit eget parti har presset på i EU i mange år for mere ambitiøs handling på dette punkt, bl.a. med hr. Bendt Bendtsen som chefforhandler på det store bygningsdirektiv i 2018, som blev fornyet sidste år.
Der ingen tvivl om, at vi skal producere mere vedvarende energi, men vi gør det nemmere for os selv, hvis vi samtidig energieffektiviserer.
Beslutningerne træffes bedst lokalt, og derfor er vi glade for, at man med dette forslag søger at give kommunerne mere magt og kompetence over deres klimasikring.
Mange kommuner har penge på kistebunden, som kan komme ud at arbejde, og dem, der ikke har, skal der være andre veje for.
Som flere også har nævnt her, er Klimarådet jo glade for ESCO-modellen, som måske kunne være en del af løsningen – altså, at man som kommune får lavet vigtige energirenoveringer på en skole, hvorefter firmaet bag arbejdet tager sig betalt i besparelsen, indtil arbejdet er fuldt betalt.
På den måde skal der ikke penge op af lommen fra kommunens side, men der bliver stadig gjort noget.
Det er en smart løsning, og vi har brug for gode løsninger, hvis vi skal klimasikre Danmark og have en grøn bygningsmasse.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, og forudsætningen for vores opbakning er selvfølgelig, at det indrettes på en måde, hvor det faktisk klimasikrer eller energirenoverer, og hvor det ikke bare bliver et sekundært hensyn i de projekter, man laver.
Så vi kan støtte forslaget.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Tak for ordet, formand.
I Moderaterne tager vi klimaforandringerne dybt alvorligt.
Vi ser det som en bunden opgave at sikre Danmark bedre mod fremtidens vejrforhold, og vi anerkender fuldt ud behovet for både klimatilpasning og energirenovering i offentlige bygninger.
Men vi mener samtidig, at der er en grundlæggende fornuft i, at kommunale anlægsudgifter er underlagt økonomisk styring, netop fordi kommunerne udgør en væsentlig del af den samlede offentlige økonomi.
Anlægsloftet er ikke bare en teknisk grænse.
Det er en bærende del af vores økonomiske balance mellem stat og kommuner.
Det sikrer, at vi har en fælles ramme for prioritering og en fælles ramme for ansvarlighed.
Intentionerne bag beslutningsforslaget er gode, det anerkender vi fuldt ud.
Når det kommer til energirenoveringer, har kommunerne allerede mulighed for at handle uden om anlægsloftet, bl.a. gennem de ESCO-modeller, som er omtalt tidligere, hvor energibesparelser betaler sig tilbage for selve investeringen.
Hvis kommunerne oplever, at anlægsrammen ikke er tilstrækkelig til at løfte de nødvendige klimaopgaver, er det i økonomiaftalerne mellem regeringen og KL, at dette skal adresseres.
Det er her, vi finder de balancerede og helhedsorienterede løsninger, ikke gennem enkeltsagslovgivning her i salen.
Derfor er det også positivt, at regeringen har stort fokus på klimatilpasningsindsatsen, og at der allerede arbejdes langsigtet med at ruste Danmark til fremtidens klimaudfordringer.
Over halvdelen af kommunerne er allerede udpeget som risikoområder og skal have planer for både forebyggelse og for beredskab.
I planlovsaftalen indgået med bl.a. DF og Konservative skærpes reglerne om klimatilpasning for at beskytte værdier mod oversvømmelse og erosion.
Herudover er der afsat 150 mio. kr. til kystpuljen for 2024, som støtter konkrete projekter i udsatte områder.
Vi vil gerne anerkende Enhedslisten for at rejse en vigtig debat.
Klimatilpasning og energirenovering er afgørende dagsordener, også for os i Moderaterne.
Men løsningen er ikke at undtage enkeltområder fra det anlægsloft, der i det store billede er med til at sikre økonomisk stabilitet og økonomisk ansvarlighed.
Derfor kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-23:
Tak for det, formand.
LA synes, det er en dårlig idé de facto at ophæve kommunernes anlægsloft.
Vi anerkender, at megen bygningsmasse kunne energiforbedres med stor gavn.
Men privatfinansierede energirenoveringsprojekter betragtes ikke som kommunale anlægsudgifter og er derfor ikke omfattet af loftet.
I praksis betyder det, at kommuner i dag har en række værktøjer, de kan bruge, bl.a. Kommuneleasing eller ESCO som finansieringsmodeller, og derved sprede omkostningerne ud over en årrække.
I det omfang, det ikke er nok, er der alligevel noget klogt i at sætte en ramme for kommunernes nyanlæg af hensyn til keynesiansk makroøkonomi og statsfinanser.
Så Liberal Alliance stemmer nej.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-23:
Jamen så mener SF, at vi jo f.eks. kunne stoppe med at give en masse skattelettelser ud til alle mulige og så bruge dem på noget, som måske har mere værdi for fællesskabet, som det her.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Nej, for hvis kommunerne bare bruger løs her, bliver vi nødt til med den samlede offentlige økonomi in mente at indsnævre råderummet for offentlige investeringer et andet sted.
Så pengene skal findes ligegyldig hvad, hvis pengene bliver brugt.
Så lad mig gentage: Hvor skal pengene komme fra?
Marianne Bigum (SF), 2025-04-23:
Det er et rigtig godt spørgsmål.
I rigtig mange af de her sager, som jeg kender til, har kommunerne jo faktisk i forvejen pengene, men de kan ikke få lov til at bruge dem.
Så det er da et godt sted at starte.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Det her vil jo betyde, at vi kommer til at bruge flere penge.
De offentlige udgifter vil stige.
Den offentlige gæld vil stige, medmindre SF kan fortælle, hvor pengene skal komme fra.
Så det er mit spørgsmål: Hvor skal pengene komme fra?
Marianne Bigum (SF), 2025-04-23:
CONCITO har vurderet, at op imod en tredjedel af Danmarks landmasse potentielt vil blive påvirket af klimaforandringerne, og COWI har i en analyse lavet for Realdania anslået, at uden handling vil vi i Danmark om 100 år have udgifter på 43 mia. kr. om året til at udbedre skader på grund af oversvømmelse.
At undtage rentable klimatilpasningsprojekter og energirenovering af offentlige bygninger fra anlægsloftet er både rettidig og fornuftig klimapolitik, ligesom det er rettidig ansvarlig økonomisk politik, da det er investeringer, som kommer godt igen, og som vil spare os omkostninger til skader på sigt.
Kommunale tilpasningsprojekter udføres for det meste af spildevandsselskaberne og finansieres af lån, som så tilbagebetales via spildevandsafgifter og ikke er omfattet af anlægsloftet.
Kommunale klimatilpasningsprojekter ud over dette, som kræver kommunal investering, og som vil være med til at passe på vores værdier og samfund, vil med fordel kunne undtages anlægsloftet, og vi er derfor for forslaget.
Vi kan bruge rigtig meget tid på at snakke om mange af de her forslag enkeltvis, men der er altså brug for handling med de her tiltagende klimaforandringer, og derfor vil jeg og SF gerne gentage vores kraftige opfordring til, at regeringen kommer i gang med arbejdet med en samlet national klimatilpasningsplan, der skal indeholde konkrete løsninger og finansieringer.
Det haster.
Men tak til ordføreren for at fremsætte forslaget i dag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-23:
For jeg er sådan set meget enig med de to foregående ordførere, og jeg er også kommet frem til den samme konklusion.
Men beslutningsforslaget handler jo, som det også allerede er blevet nævnt, om, at man ønsker at untage investeringer i klimatilpasning og i energirenoveringer i offentlige bygninger fra det gældende anlægsloft i kommunerne, og det synes vi i Danmarksdemokraterne er en dårlig idé, så derfor kommer vi til at stemme nej til det her beslutningsforslag.
Anlægsloftet er jo grundlæggende et godt værktøj til at styre økonomien og sørge for, at der er en generel økonomisk styring af kommunerne, så man ikke bare kan bruge løs af pengene.
Det er vigtigt i et samfund, at der er en prioritering, der hele tiden finder sted, og den prioritering foregår altså bedst ude i kommunerne.
Vi frygter meget, at man, hvis man laver den her undtagelse, simpelt hen kommer til at udhule de økonomiske rammer, og at det kan ende med, at man kommer til at omfordele penge til ting, der ikke nødvendigvis er hensigtsmæssige, men at det måske kan også ende i en økonomisk overophedning.
Folketinget ligger jo i København, hvor vi er nu, som har en kæmpe kasse i forhold til befolkningen, og det er ret mange milliarder, de lige kunne pumpe ud i økonomien næste år, som der måske ikke er plads til, og som kan give inflation eller andre ting, og omvendt er der den ulempe, at de i kommuner som Lemvig eller andre steder ude i landdistrikterne måske ikke har likviditeten.
Så hvis man fjernede anlægsloftet, ville de slet ikke investere mere, fordi de ikke har pengene til det.
Så det ville også komme til at give en kæmpe skævvridning hen over landet.
Men jeg frygter nok allermest, at det giver en manglende prioritering af borgernære opgaver, som jo er det, kommunerne allermest er sat i verden for at varetage.
For det kan godt være, at man i Varde siger, at man skal have en ny daginstitution,
og at man i Holstebro siger, at det er en ny skole, og man måske i Aalborg siger, at man laver energirenoveringer, men det er jo en kommunal beslutning og en kommunal prioritering, man er nødt til at tage derude.
Så grundlæggende synes vi, det må være det kommunale selvstyre, der laver den her prioritering, og det er jo ikke for at underkende, at der er et behov for at lave energirenoveringer, og jeg er med på, at det, hvis man kan lave et bedre indeklima i en skole, er godt for indlæringen.
Men det kunne jo også godt være, at man i en kommune valgte at sige, at man i stedet hellere vil bygge en helt ny skole, og det er også godt for indeklimaet, og det er også godt for klimaet, men det er jo ikke en beslutning, vi kan tage, at det f.eks. lige skal være energirenoveringer.
Men hvad nu hvis man bygger noget nyt?
Det kunne nogle steder også godt være en god idé.
Men det er lokalt, man ved det, og det er altså ikke Folketinget, der ved det.
Så jeg forstår godt hensigten med det, men det er altså ikke en god måde at gøre det på.