runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2018-10-26:
Enhedslisten støtter også det her lovforslag.
Og ud over de ting, som andre ordførere har hæftet sig ved og glædet sig over, så vil vi da glæde os over det punkt, der handler om, at man udvider valgretten til europaparlamentsvalget for personer med dansk indfødsret, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne, og som midlertidigt har taget ophold i et tredjeland.
Så det synes vi da lige at vi også skal glæde os over.
Så er der Dansk Folkepartis kritik af spørgsmålet om at få en nøjagtig definition af den valgret, som herboende EU-statsborgere kan udøve via deres valgret i forhold til at stille op til kommunale og regionale valg og valg af danske medlemmer til Europa-Parlamentet.
Der deler vi jo Dansk Folkepartis grundholdning om, at det skal EU ikke blande sig i.
Men desværre er det jo i den her sag sådan, at hvad enten Dansk Folkeparti piber eller synger – og Enhedslisten piber og synger med – så har de mennesker den valgret, som er beskrevet her.
Så det her opfatter jeg som en teknikalitet, altså sådan at det er beskrevet i valgloven, hvordan vi skal forvalte de menneskers valgret i selve valghandlingen, fordi, og det har Dansk Folkeparti jo indset – og flere andre også – EU-retten i sådan et spørgsmål har forrang for dansk ret.
Det kan man være glad for eller vred over, og det er vi principielt vrede over i Enhedslisten, men i betragtning af, at det jo ikke ændrer noget som helst, kan vi lige så godt få det beskrevet i valgloven.
Men okay, vi må se på Dansk Folkepartis ændringsforslag.
Det vil vi selvfølgelig gøre med åbent sind, men i udgangspunktet har vi bare måttet sluge den kamel, for nu at blive i den sprogbrug.
Til sidst vil jeg da også glæde mig over et andet punkt, og det er jo, at antallet af danske medlemmer af Europa-Parlamentet udvides fra 13 til 14 medlemmer.
Det betragter jeg jo som en oplagt forøgelse af mulighederne for, at både Folkebevægelsen mod EU og Enhedslisten kan blive repræsenteret i Europa-Parlamentet ved næste valg.
Så det ser jeg da frem til.
Og så skal det selvfølgelig ikke opfattes som en advarsel imod, at andre lande melder sig ud af EU, eller forstås på den måde, at vores grådighed efter at få pladser i Europa-Parlamentet kunne få os til bare at sige, at det skal man ikke gå så højt op i.
Vi har ikke ændret opfattelse af Danmarks medlemskab af EU.
Så det ændrer ikke noget som helst i den forbindelse.
Så vi vil fortsat arbejde, hvad det angår.
Susanne Eilersen (DF), 2018-10-26:
Tak for det.
Det er jo en pose blandede bolsjer, vi står med her, med mange forskellige små justeringer inden for noget af det vigtigste, vi har, nemlig valgloven og vores demokrati.
Mange af de her ændringer ligger jo lige til højrebenet og giver rigtig god mening, men der er også noget lovgivning, hvor EU pålægger Danmark at ændre på vores valglov, og det er vi jo i Dansk Folkeparti grundlæggende uenige i at de skal blande sig i.
Men jeg starter med det, der ligger lige for, nemlig at vi i Danmark går fra 13 til 14 medlemmer i Europa-Parlamentet i forbindelse med den situation, der sker med Brexit, og selvfølgelig at kandidatlister ikke må være ens.
Det giver jo rigtig god mening, at det ikke kan lade sig gøre.
Det giver også god mening, at vi reklamerer mere og mere på vores hjemmeside, både kommuner og regioner og Indenrigsministeriet, om de valghandlinger, der foregår, sådan at borgerne er så oplyste som muligt, og at stedfortrædere, som kommer ind til enkelte møder i kommunalbestyrelser eller regioner, også kan få et vederlag for det.
Der er andre småting, som også giver god mening.
Derimod har vi det i Dansk Folkeparti rigtig svært med det, når EU-lovgivning kommer ind og lægger sin klamme hånd på os og fortæller, hvad vi her fra demokratiets talerstol skal stemme for eller imod, især når det drejer sig om den demokratiske valghandling i Danmark.
Derfor vil Dansk Folkeparti under udvalgsbehandlingen fremsætte et ændringsforslag, hvori vi beder om, at lovforslaget opdeles, og at følgende punkt udskilles: EU-borgere skal have mulighed for at stemme og opstille til kommunalvalg og regionsrådsvalg fra den dag, hvor de tager ophold i Danmark, uanset om de er registreret i CPR eller ej.
I Dansk Folkeparti mener vi, at vi skulle gå den anden vej, sådan at det kun er folk med dansk statsborgerskab, der kan stemme ved danske valg og dermed have indflydelse på den politik, der føres i Danmark, for ikke at tale om, at EU-statsborgere nu gives mulighed for at stille op som kandidater, det er vi imod.
Dette lovforslag udstiller jo endnu en gang den magt, som EU faktisk har over nationalstater og dansk lovgivning.
Det vil vi gerne argumentere imod, især også når det sker over for demokratiske valghandlinger i Danmark.
Derfor afventer Dansk Folkeparti udvalgsbehandlingen, inden vi tager endelig stilling.
Magnus Heunicke (S), 2018-10-26:
Tak for det.
Selve valghandlingen er jo helt central i et folkestyre.
Der skal være tillid til den, det skal foregå ordentligt, og man skal sørge for, at reglerne er optimale hele tiden.
Og jeg må faktisk være ærlig og sige, at jeg, før jeg fik det her ordførerskab, ikke anede, at man sådan set ændrer valgloven nærmest hvert eneste folketingsår – i hvert fald mens jeg har været ordfører – med småbitte justeringer.
Og det, der er gået op for mig, er, at valgloven skal passes, plejes og pudses og skrues på, som var det finmekanik, og at når der opstår ting, skal vi være klar til at ændre den.
Derfor vil jeg her i min fremførelse komme med en ros til embedsværket i ministeriet for at følge det her og for at være nidkære og grundige og udvise rettidig omhu med hensyn til at justere og være klar til at justere, når der er behov for det. Det her lovforslag er for os at se en justering af en masse små elementer, som har vist sig at være eller at kunne blive uhensigtsmæssige, omkring valghandlingen
Jeg kan nævne et par af de ændringer, som kan foretages.
Der var ved sidste kommunalvalg eksempler på, at der, når vælgerne skulle op og sætte deres kryds, var lokale partier, der havde samme navn.
Det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt, og derfor bliver det nu ved den her lille ændring fastsat – ja, det kan synes ubetydeligt, men det betyder jo noget – at man inden for samme kommunalbestyrelses eller regionsråds område altså ikke kan have to lister med samme navn.
Sådan er der en lang række, og jeg vil ikke gennemgå dem alle sammen her.
Hvis man er interesseret i det, kan man gå ind og finde lovforslaget i sin helhed.
Der er dog også en større ændring her, nemlig at antallet af danske medlemmer af Europa-Parlamentet hermed hæves fra de 13 medlemmer i dag til 14 medlemmer efter næste valg.
Og det er selvfølgelig, fordi briterne har valgt at udtræde af Den Europæiske Union, at vi altså får 14 medlemmer fremover.
Med de ord vil jeg – og det kommer nok ikke som den store overraskelse – sige, at vi Socialdemokrater kan støtte det her, som er en fintuning, en justering.
Der kommer nok også en næste år eller næste år igen, i takt med at vi forsøger at holde valgloven helt optimal, da valghandlingen stadig væk er en central og vigtig del af vores folkestyre.
Jeg har lovet ligesom ved sidste lovforslag også at hilse fra SF's ordfører, som er optaget af forhandlinger andre steder på Slotsholmen i dag, og sige, at de også støtter det her lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-26:
Nu har jeg jo selv haft fornøjelsen engang af at være medlem af det parti, som hr. Martin Lidegaard repræsenterer, og Radikale Venstre var i hvert fald dengang utrolig optaget af grundloven.
Medmindre Radikale Venstre har et ændringsforslag til grundloven om, at man skulle kunne foreslå noget sådant, er det jo ikke noget, der kan lade sig gøre.
Det vil sige, at det giver fuldstændig sig selv, hvorfor det er, at de ikke kan stille sådan et forslag.
Det ville ikke være i overensstemmelse med de regler, der gælder for, hvem der kan stille forslag her ifølge grundloven.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-26:
Ministeren behøver bestemt ikke overbevise mig om spørgsmålets vigtighed.
Det er jo også derfor, at jeg ville argumentere for, at det er utrolig vigtigt at gøre det her med de centrale aktører, altså med kommunerne, med boligselskaberne og ikke imod.
Det er derfor, at det her element af lidt tvang undrer mig, og det er derfor, jeg spørger specifikt ind til det.
Altså, hvis det er så vigtigt, hvorfor er det så kun kommunalbestyrelserne, der kan tvinges til at behandle et forslag?
Det var mit spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-26:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod det – undskyld, jeg siger det – at vi vil tvinge dem til at tage lovgivning op ude i kommunerne, altså at de skulle behandle forslag ude i kommunalbestyrelsen.
Okay, fair nok.
Det er korrekt, at det gør vi, og at vi ikke giver det modsatte mandat, hvis det er det, der bliver spurgt om.
Det er fuldstændig korrekt.
Vi skal jo se på, hvad det er for udfordringer, vi står over for.
Der er jo masser af udfordringer i samfundet.
Nogle er store, nogle er små.
Den her udfordring er jo ikke blevet behandlet godt nok – hverken af de regeringer, hr. Martin Lidegaards parti selv har siddet i, eller af andre regeringer i de seneste årtier.
Vi har ikke gjort det godt nok.
Jeg tror altså ikke – undskyld, jeg siger det – at det er en marginal udgift i et lillebitte hjørne af det her, der er afgørende for, om vi får løst det her.
Der er tale om kæmpe økonomiske udfordringer.
Der er tale om kæmpe sociale udfordringer.
Der er tale om kæmpe kulturelle udfordringer, som vi ikke kan tillade at vores samfund også står med om 10 år, når vi kommer til 2030.
Det er det, det her handler om.
Jeg er åben over for det, hvis Radikale Venstre skulle have flere forslag til, hvordan vi kan forhindre en regning på over 30 mia. kr. årligt, hvordan vi kan forhindre, at folk bare lever af offentlige kasser og i øvrigt opfører sig, som de vil.
Det er også det, vi skal forhindre med det her.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-26:
Det, der fik mig til tasterne her, var, at ministeren helt korrekt sagde: Vi har jo masser af central styring og centralisme i forvejen; vi har jo pakket kommunerne ind i stram budgetdækning og alle mulige andre.
Jeg vil endda sige, at vi har pakket dem for meget ind, hvis man spørger mig, og jeg troede egentlig også, at ministeren kom fra et parti, der ønskede færre snærende centrale bånd, mere frihed og tillid på det kommunale niveau og på det institutionelle niveau til at løse de opgaver, og færre procesmål.
Det er flere processer.
Det er flere metoder, som vi nu trækker ned over hovedet på de aktører, der skal få virkeligheden til at forandre sig, og som vi også er helt enige om.
Derfor synes jeg, det er et virkelig ejendommeligt argument, at vi i forvejen har en masse af de her snærende centrale bånd: Så lad os bare indføre nogle flere af dem.
Jeg vil gerne lige kvittere for, og jeg har også læst høringsnotatet, at man skriver – jeg synes ikke, det er nogen stor indrømmelse – at man ikke må skabe unødig meget administration, især ikke inden for nye områder.
Det er jo mere et fromt håb, vil jeg sige, man skriver ind i lovgivningen, end det er det, man kunne kalde hård lovgivning.
Men der, hvor jeg virkelig synes at ministeren trods alt ikke helt svarer på kritikken, er, at med det her får de tre repræsentanter lov til at tvinge kommunalbestyrelserne til at tage lovgivning op.
De kan ikke tvinge nationale politikere til at gøre det.
Er det ikke korrekt forstået?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-26:
Jeg siger, at det er Folketinget, der sætter rammerne om kommunalbestyrelsernes arbejde.
Det kan nogle gange ske sådan, at det vil opleves indskrænket, i forhold til hvad det har været hidtil, og nogle gange kan det opleves sådan, at det bliver udvidet, i forhold til hvad det har været hidtil.
Men der er jo ikke noget udemokratisk ved, at man med et demokratisk flertal beslutter, hvad rammerne er om arbejdet i kommunalbestyrelserne.
Vi skaber ikke ghettoer ved at kalde regeringens plan en ghettoplan eller ved at kalde repræsentanterne for ghettorepræsentanter.
Der er ghettoer, hr. Roger Courage Matthisen, og det er det, der er problemet.
Dem vil vi afskaffe, og når vi har afskaffet dem, er der ikke ghettoer, og så har vi ændret virkeligheden.
Og det er virkeligheden, vi skal ændre, ikke den anden snak.
Det er virkeligheden, vi skal ændre.
Lene Foged (LA), 2018-10-26:
Da Liberal Alliances ordfører ikke kan være til stede her i dag, har jeg fået lov til at holde hendes tale.
Forslaget her sikrer, at tre udpegede ghettorepræsentanter skal holde øje med udviklingen på ghettoområdet.
Det er en del af regeringens indsats for afvikling af ghettoområderne.
De skal hjælpe kommunen med at foretage fornuftige indgreb og skal i særlige tilfælde kunne stille begrundede forslag, som en kommunalbestyrelse er forpligtet til at tage stilling til.
I Liberal Alliance mener vi, at opgøret med ghettoområderne bør have høj prioritet.
Børn, som vokser op i sådanne områder, får indskrænket deres muligheder for at gå deres egne veje.
Det kan man som liberal ikke leve med.
Vi støtter derfor forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2018-10-26:
Da Venstres ordfører er blevet akut forhindret, har jeg lovet at tage ordførertalen i denne sag.
Dette lovforslag handler om at gennemføre en række nødvendige ændringer af valgloven og ændringer af lov om kommunernes styrelse.
Antallet af danske medlemmer af Europa-Parlamentet ændres jo som bekendt fra 13 til 14 som følge af Storbritanniens udtræden af EU.
Derudover laver vi en udvidelse af valgretten til europaparlamentsvalget til udlandsdanskere, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne, og som midlertidigt har taget ophold i et tredjeland.
Forslaget indeholder også nogle moderniseringer af kommunernes styrelse, som der også tidligere er blevet redegjort for under behandlingen her, så det skal jeg ikke gentage.
Jeg kan sige, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Så skal jeg også hilse fra Det Konservative Folkeparti, som ikke har mulighed for at være til stede, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Hvad konstruktionen angår, forstår jeg det sådan på ordføreren, at ideen om at have nogle, der kan være et rejsehold og nogle tovholdere, kan være god.
Men i det her forslag er det jo staten, der skal ind og bestemme, hvem det er.
Altså, det vil sige, at det ikke er de lokale, der selv er med til at udpege de kvalificerede personer, som skal sidde og være repræsentanter for de udsatte boligområder.
Hvad synes ordføreren og ordførerens parti om det?
Magnus Heunicke (S), 2018-10-26:
Tak for det.
Lovforslaget, vi nu skal førstebehandle i Folketinget, er et forslag, som sætter reglerne for, hvordan de tre nyudpegede ghettorepræsentanter skal kunne fungere, ikke mindst at de får muligheden for at stille begrundede forslag, som en kommunalbestyrelse er forpligtet til at tage stilling til.
Hvad handler alt det om?
Jamen det handler om, at de tre repræsentanter er en slags rejsehold, som skal ud og i samarbejde med boligorganisationer, kommunalbestyrelser og selvfølgelig også ministerier og statslige myndigheder gøre alt, hvad de kan, for at bekæmpe parallelsamfund for at forbedre tilværelsen i udsatte boligområder, således at vi faktisk kan se, at der også bliver fulgt op på de ting, der er vedtaget gennem den lovgivning, der er.
Det er det punkt, vi vil fokusere på i udvalgsbehandlingen, som altså starter, når vi er færdig med den her førstebehandling.
Derfor er det på nuværende tidspunkt for tidligt at sige, hvad vi endeligt vil stemme til det her lovforslag.
Men selve ideen om tre repræsentanter som en slags rejsehold, der følger op, synes vi om.
Det handler altså alene om, om deres mandat, deres redskab, er effektivt og fleksibelt nok.
Jeg har lovet at hilse fra SF's ordfører, som er optaget af forhandlinger andetsteds præcis nu, og sige, at SF ikke har gjort deres stilling op, men vil følge sagen tæt med en særlig fokus på ikke at skabe unødigt bureaukrati i den her sag, men det kan man jo følge i Folketingets udvalg.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-26:
Tak for det, og tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at tilvejebringe hjemmel til ekspropriation og forundersøgelser i forbindelse med anlæg af master og dertilhørende tekniske anlæg til brug for mobil- og internetdækning i tog.
Med den politiske aftale om en moderne jernbane, Togfonden DK, blev det besluttet, at der skal sikres god internetdækning i alle tog på statens jernbaneanlæg, så passagerer har mulighed for at anvende toget som en fuldt funktionsdygtig arbejdsplads.
Ved aktstykke nr. 9 af 13. oktober 2016 er der afsat 101 mio. kr. til anlæg af master og dertilhørende tekniske anlæg langs jernbanen.
Banedanmark har undersøgt, hvor masterne skal placeres for at sikre størst mulig forbedring af mobil- og internetdækning i tog.
Banedanmark ejer dog kun 37 pct. af de nødvendige arealer fuldt ud.
Uden hjemmel til ekspropriation ville Banedanmark derfor skulle erhverve de øvrige arealer ved frivillige aftaler med de berørte lodsejere.
For opstilling og drift af master og dertilhørende tekniske anlæg er det desuden nødvendigt at etablere adgangsveje, hvilket også kræver en forhandlingsproces om adgangsret eller arealoverdragelse med de berørte lodsejere.
Det har dog vist sig særdeles vanskeligt at opnå frivillige aftaler med lodsejerne, og dette vil kunne medføre både forsinkelser af dele af projektet, og at mobil- og internetdækning vil blive mangelfuld, fordi der ikke kan anlægges master på de nødvendige placeringer.
Lovforslagets primære formål er at skabe hjemmel til, at Banedanmark ved ekspropriation kan få overdraget de arealer, som Banedanmark ikke selv ejer.
Derved kan masterne placeres, så der opnås god mobil- og internetdækning i tog.
Det bemærkes i den forbindelse, at anlæg af master langs jernbanen samtidig vil medvirke til en mærkbar forbedring af mobil- og internetforbindelsen i de berørte lokalområder.
Det er desuden nødvendigt, at Banedanmark tidligt i anlægsprojektet kan få adgang til privat ejendom.
Lovforslaget har derfor også til formål at give mulighed for, at Banedanmark mod behørig dokumentation og uden retskendelse kan foretage de nødvendige forundersøgelser i forbindelse med anlæg af master og dertilhørende tekniske anlæg.
Til slut vil jeg gerne igen sige tak for de positive bemærkninger, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen i samme positive ånd.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-26:
Flere skal benytte den kollektive transport, togene skal køre til tiden, og priserne skal på længere sigt nedad.
Selvfølgelig forventer passagererne i dag, at de kan arbejde under rejsen.
Det er en kæmpe fordel ved at benytte toget, at man kan bruge tiden fornuftigt undervejs, herunder at der selvfølgelig er en stabil netforbindelse.
Der vil også være fordele, ved at man har en bedre mobildækning, så man også på den måde kan bruge sin tid fornuftigt, hvis DSB så samtidig forstår at følge op på det, så de passagerer, der ønsker at undgå larm, unødig høj tale i telefoner, får tilstrækkelig mange stillekupeer.
Vi har diskuteret det i SF, og vi har endnu ikke haft nogen, der har haft fantasi til at komme med forslag til, hvordan det har kunnet lade sig gøre.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-26:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: I Radikale Venstre tror vi modsat en række regeringsordførere på, at toget rent faktisk har en fremtid.
Toget kan flytte flere på mindre plads end bilen, det kan køre hurtigere, fordi der ikke er trafik på sporene, og så kan folk bruge tiden på noget, som de holder af.
De kan læse, skrive, arbejde eller noget helt andet.
Det kræver dog ofte, at der er internet, og her halter det.
Radikale Venstre har været med til at afsætte penge i Togfonden DK til, at staten kunne opsætte master, som teleselskaberne kunne bruge til at skabe internet i togene.
Det kan vi selvfølgelig kun bakke varmt op om.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Tak for det.
Forslaget er jo meget godt gennemgået af de tidligere ordførere.
Som Socialdemokratiets ordfører lagde vægt på, er det jo herligt, at vi samme dag, som vi for at øge vores trafiksikkerhed går ind og sanktionerer hårdere mod brug af håndholdte elektronikenheder i biler – det skal koste et klip i kørekortet – så kan gå ind og faktisk booste incitamentet til at tage og anvende den kollektive transport.
Det er jo noget, der ligger Alternativet meget på sinde, igen i forhold til sundhed, klima og ikke kun mobilitet.
Vi ved, at det har omkostninger for folkesundheden, hvis vi kører for meget i bil i forhold til faktisk at komme hen til en station, et knudepunkt for noget kollektiv transport, enten via gåben eller cykel.
Så vi kan kun bakke op om, at vi så får boosted mulighederne for at bruge vores devices og arbejde aktivt i togene.
Så det er rigtig, rigtig godt.
Så er der rejst nogle bekymringer omkring ekspropriationen, og det er selvfølgelig noget, vi skal være opmærksomme på.
Det er heldigvis ikke de helt store områder, der skal eksproprieres, og så vidt jeg forstår, er de fleste aftaler også lavet på helt fredelig og dialogisk vis.
Det tror jeg skal være ordene.
Lene Foged (LA), 2018-10-26:
Forslaget her har til formål at skabe hjemmel til, at Banedanmark ved ekspropriation kan få overdraget de arealer, som Banedanmark ikke selv ejer, og som er nødvendige for at kunne anlægge master og tekniske anlæg til brug for mobil- og internetdækning i tog.
I Liberal Alliance synes vi, det er positivt, at vi nu kan få muligheder for at skabe en god og en mere stabil mobil- og internetdækning i togene til glæde og gavn for pendlerne.
Det betyder, at folk i højere grad vil kunne udnytte deres transporttid mere effektivt og anvende toget som en fuldt funktionsdygtig arbejdsplads.
Vi noterer os i Liberal Alliance, at Banedanmark vil prioritere at finde placering til netudbygningerne på egne arealer.
Og som ordfører hr. Henning Hyllested også nævnte, kan vi bestemt også se fordelen i, at borgerne og samfundet i det nærliggende lokalområdet langs med jernbanerne vil opleve betydelig forbedrede mobil- og kommunikationsmuligheder som følge af de nye masteplaceringer.
Derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-10-26:
De sidste mange gange, hvor jeg har været i Jylland og har taget bilen, har der altid været problemer hen over Fyn, og man har holdt i lang kø, fordi der har været sket en eller anden ulykke.
Jeg har så taget toget nogle gange, og der har det bare kørt gnidningsløst – Aarhus-København, 3 timer, no problem.
Det er så godt, at der er aviser i toget, så man har noget at læse i, og man kan se på sin egen telefon, men internettet fungerer ikke optimalt endnu.
Det er det, vi skal gøre noget ved med det her lovforslag.
Vi skal kunne komme på internettet perfekt, når vi kører fra A til B i Danmark.
For at undgå udfald i forbindelsen, som mange oplever det i dag, når de tager toget fra f.eks. København til Aalborg, er det vigtigt, at man har antennemaster stående langs Banedanmarks skinner.
Da Banedanmark kun ejer 37 pct. af de arealer, man har behov for, er det nødvendigt, at man tilkøber eller eksprorierer de nødvendige arealer, så vi kan få opsat de master, der skal til for at dække Danmarks skinnenet hundrede procent.
Der vil derfor med dette lovforslag kunne gives hjemmel til, at transport-, bygnings- og boligministeren ved ekspropriation vil kunne erhverve de arealer og rettigheder, der er nødvendige for opsætning af masterne og dertilhørende tekniske anlæg og adgangsveje.
Arealerne skal ligge direkte op ad og tæt på jernbanen, de vil have en størrelse på ca. 10 x 10 m, og der skal til enhver tid være mulighed for adgang til disse arealer via adgangsveje.
Lovforslaget giver samtidig tilladelse til, at man i opstartsfasen til enhver tid vil kunne have adgang til disse arealer for at lave de nødvendige forundersøgelser i forbindelse med anlæggelse og opsætning af master og dertilhørende tekniske anlæg.
Så for at følge udviklingen i samfundet og lette dagligdagen og kommunikationen, når vi kører i tog, vil DF naturligvis støtte op om dette forslag.