Karsten Lauritzen (V), 2017-01-10:
Jeg vil takke for den altovervejende positive modtagelse af lovforslaget.
Baggrunden er jo – hvilket også en række ordførere har været inde på – lidt sørgelig, nemlig at vi er i en ekstraordinær situation som følge af, at jeg besluttede at suspendere det såkaldte EFI-system.
Suspenderingen har nødvendiggjort, at der skal udvikles et helt nyt inddrivelsessystem, og det har jo medført en nedsat inddrivelsesaktivitet.
Det er helt vigtigt, at inddrivelse af gæld til det offentlige kommer på fode igen, og at den vel at mærke er lovlig, korrekt og effektiv.
Det var derfor, at den tidligere regering, den smalle Venstreregering, i foråret 2016 indgik en aftale med KL om, at kommunerne overtager inddrivelsen af deres ejendomsskatter og det, der hedder andre fortrinsberettigede krav, som også hr. Jesper Petersen – tror jeg det var – gav en fin gennemgang af, nemlig rottebekæmpelsesgebyr og en række andre ting, altså ud over ejendomsskatterne.
Aftalen blev i juni 2016 fulgt op af Skatteudvalgets beretning om kommunernes overtagelse af inddrivelse af fordringer som led i behandlingen af beslutningsforslag B 144, fremsat af bl.a. fru Lisbeth Bech Poulsen, altså SF.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, er således en opfølgning på aftalen og det beslutningsforslag og den beretning, der blev skrevet.
Det har været medvirkende til, at vi nu fremsætter det her lovforslag i dag.
Lovforslaget sikrer jo så, at ejendomsskatter og andre kommunale fortrinsberettigede krav vil blive inddrevet hurtigst muligt.
Og det giver kommunerne mulighed for selv at tilrettelægge en effektiv inddrivelse af de kommunale ejendomsskatter og lignende krav, så man kan komme i gang med afviklingen af det, der desværre er en stigende gæld fra borgerne til kommunerne.
Overdragelsen af inddrivelsesopgaven til kommunerne med hensyn til de her fortrinsberettigede krav er et af flere lovgivningsinitiativer, som fremadrettet skal forenkle, genoprette og effektivisere inddrivelsesområdet.
Og et af de helt store lovforslag er jo forenklingslovforslaget, som kommer senere i samlingen, hvor vi altså forenkler inddrivelseslovgivningen for effektivt at kunne it-understøtte den.
Der er så nogle, der har stillet en række spørgsmål.
Hr. Jesper Petersen, hr. Rune Lund havde nogle meget faktuelle spørgsmål, som de gjorde opmærksom på at de ville stille under udvalgsbehandlingen, og dem skal vi selvfølgelig bestræbe os på at besvare rettidigt, men også fyldestgørende.
Jeg tror også, der faldt et par bemærkninger om den diskussion, der har været her, om det, der handler om, at der jo er et DUT-krav fra kommunernes side; når de overtager en del af det, der tidligere var en statslig opgave, skal der følge nogle penge med – det er sådan et klassisk KL-synspunkt – og det gør der så også i den her sag.
Mit principielle udgangspunkt er, at vi skal have en effektiv inddrivelse, og så har jeg sådan set ikke så stærke ideologiske holdninger til, om den opgave er forankret i staten, i kommunerne eller måske helt eller delvis hos en privat aktør.
Men jeg har det udgangspunkt, at den ikke kan være fordelt på alle aktørerne permanent, og at det bedste vil være at finde én aktør, der kan løfte inddrivelsesopgaven fremadrettet.
Og der får vi så et godt udgangspunkt med det nye it-system – der ikke er blevet bygget fra bunden, men er købt som en hyldevare, der bliver rettet til – den nye forenklede lovgivning, som kommer senere i folketingssamlingen, og så det her lovforslag.
I al stilfærdighed vil jeg i forhold til debatten om penge, man flytter over til kommunerne, og om SKAT skal have flere penge, sige, at der godt kan være områder, hvor der er behov for at tilføre SKAT yderligere midler, men her før jul var der jo en bred kreds af partier, der indgik en aftale om en investeringsplan, hvor man for finansloven for 2017 og for 2018 tilførte ganske mange penge til skattevæsenet – et historisk løft til skattevæsenet, som vi ikke har set mage til i mange år.
Regeringen gav i den forbindelse tilsagn om, at de penge, der mangler at blive anvist finansiering til frem mod 2020, for at man kommer op på de 7 mia. kr., vil regeringen tage på sine skuldre og anvise finansiering til i kommende finanslove – sådan at vi i 2020 har brugt 7 mia. kr. på at investere i vores skattevæsen.
Og en meget stor del af de penge bliver brugt på at få styr på inddrivelsen, for der er rigtig mange penge for vores samfund i ikke at få styr på inddrivelsen.
Derfor synes jeg måske, at den debat om DUT i forhold til kommuner og stat er en meget, meget lille del af den debat.
Og man skal huske det store billede, som altså er, at et meget, meget bredt flertal i Folketinget har tilført SKAT rigtig, rigtig mange penge, og at rigtig mange af dem går til inddrivelsesområdet.
Men andre spørgsmål og debatten tager jeg selvfølgelig her i salen, og ellers vil jeg svare i løbet af udvalgsbehandlingen.