runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-13:
Jamen jeg synes helt ærligt, at det er den forkerte vej ind i debatten.
For jeg synes ikke, det på nogen måde er optimalt, at man skal gå 9-10 år i folkeskole, 3 år på en ungdomsuddannelse og derefter bruge 3 eller 4 år, eller hvor lang tid man nu bruger på at tage en bachelor, for så at konstatere, at det ikke var det rigtige, man havde valgt, og at man nu lige tager en uddannelse mere.
Det synes jeg – og jeg må sige det ligeud – ikke er hensigtsmæssigt.
Det synes jeg ikke det er.
Derfor mener jeg ikke, at konklusionen på det her skal være at lade være med at gøre det, vi har gjort bredt hen over midten, nemlig at skabe nogle rammer for, hvor mange typer uddannelser man kan tage.
Konklusionen skal jo være en anden.
Den skal være, at vi i øvrigt – og det tager vi hul på i foråret – sammen med arbejdsmarkedets parter ser på, hvordan vi så laver et efter- og videreuddannelsessystem ude på arbejdsmarkedet, der gør, at når man er ansat ude på arbejdsmarkedet, måske også med et givent sæt formelle kvalifikationer, kan man med afsæt i det flytte sig og udvikle sine kvalifikationer, så man kan fastholde beskæftigelse over et helt langt arbejdsliv.
Det er min tilgang til det.
Og jeg kan jo godt høre både på det spørgsmål, der kommer her, og det, der kommer fra Enhedslisten, at det så er en tilgang, jeg ikke deler med Radikale Venstre og Enhedslisten.
Jeg glæder mig så over, at jeg deler det med et bredt flertal i Folketinget.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-13:
Tak for det.
Jeg er enig med statsministeren i, at det jo taler for, at man begynder at kigge fremad og tænke over, hvordan man kan holde et opsving i live.
Jeg synes måske, det havde klædt statsministeren, om han dengang, han var i valgkamp og endnu ikke var statsminister, ikke havde affærdiget de samme tanker som ren masochisme, men altså, det skal vi jo ikke blive ved at træde rundt i.
Lad os nu se fremad.
Men der er jo to ting, der gør sig gældende.
Det ene spørgsmål er, om der er tilstrækkelig med arbejdskraft, mens det andet spørgsmål er, om folk har de rigtige kvalifikationer.
Og derfor vil jeg gerne vende tilbage til den sag, hvis alvor jo ikke bare er tydelig ved de mange underskrifter, men også ved at selv Enhedslisten trækker på Finanssektorens Arbejdsgiverforening for at understrege sine pointer; så ved vi, at vi har fat i en alvorlig sag.
Og det har vi, for det er jo rigtigt, at det kan blive dejligt med juleferie, men jo ikke for alle de unge mennesker, som med ét slag har fået at vide, at de drømme, de havde, har regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet nu lagt et loft over.
Jeg synes personligt, at begrebet uddannelsesloft i sig selv på en eller anden måde er meget fremtidsfjendsk og i hvert fald ikke emmer af noget som helst af det, som statsministeren plejer at sige, nemlig at man skal lægge til og ikke trække fra osv. I hvert fald er logikken jo helt fraværende, når pengene skal bruges til at finansiere udgifter til ledighed og signalet til de unge mennesker er, at hvis de vil forfølge deres drømme, så skal de først gå i 5 år, hvor de ikke bruger den uddannelse, de har, før de kan komme uden om det her loft.
Jeg har fået en række henvendelser, men en af dem, der har gjort indtryk på mig, og som jeg gerne vil høre statsministeren om vi i fællesskab kan komme med et godt råd til, er Anne, som har taget en bachelor i spansk og nu gerne vil være ingeniør.
Jeg vil bare spørge: Synes statsministeren, det er et problem, at unge kvindelige humanister, som har fået en interesse for ingeniørfaget, i for høj grad søger i den retning, og at løsningen er, at man i 5 år skal lade være med at bruge sin bacheloruddannelse for så at kunne komme uden om regeringens loft, altså hvis man ønsker at forfølge sine drømme?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-13:
For lige at gå direkte til spørgsmålet vil jeg sige, at vi vil fortsætte med at gøre det, vi allerede har gjort.
Vi har bl.a. lavet en aftale, som sikrer, at vi nu får flere praktikpladser, for det har været en barriere i de unges uddannelsesvalg mod de faglærte erhvervsuddannelser, at der var et billede af, at man ikke kunne færdiggøre sin uddannelse, fordi der ikke var nogen praktikplads i den anden ende.
Det tror jeg har betydet noget for de unges uddannelsesvalg.
Det har betydet noget for mødrene, som alle undersøgelser viser er dem, der sådan set enkeltstående har den største indflydelse på de unges uddannelsesvalg.
Vi har i trepartsforhandlingerne aftalt, at der skal være mulighed for, at folk kan få en faglært uddannelse, hvis ikke de har en i forvejen, på dagpenge.
Vi tager hul på tredje fase af trepartsforhandlingerne til foråret og vil se på hele VEU-perspektivet, altså voksen- og efteruddannelsesområdet, hvor der er brug for med de mange ressourcer, der er i spil – der skal muligvis flere til – at få skabt mere fleksibilitet, at gøre det mere arbejdsmarkedsorienteret, at være mere dynamisk med at tage temperaturen på, hvad det egentlig er for et uddannelsesbehov, arbejdsmarkedet har.
Det er den type ting, vi skal gøre. Vi har i øjeblikket et ekspertudvalg siddende, som til foråret skal komme med nogle anbefalinger til os om, hvordan vi bygger oven på folkeskolen, fordi vi jo ved, at der er unge, som så at sige ikke får taget det rigtige hop fra endt folkeskole ind i ungdomsuddannelserne, og som kommer til at ende i en situation, hvor de foretager mange omvalg eller fravalg, og hvor de risikerer at blive tabt på gulvet.
For det handler også om at bruge samfundets ressourcer bedst muligt, og det kan jo aldrig blive et selvstændigt mål, at folk skal have flere forskellige uddannelser.
Altså,
den grundlæggende rigtige målsætning må være, at folk får den for dem rigtige uddannelse og gerne første gang.
Så noget af det, vi ser på, er bl.a., om man kan styrke kommunernes rolle, give kommunerne et større ansvar, et større entydigt ansvar, for at hjælpe de unge på vej.
Så det er jo en vifte af ting, også mere end det, jeg har nævnt her.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-13:
Så synes jeg, det er ærgerligt, at regeringen samtidig foretager besparelser i vores uddannelsessystem, der gør det sværere for folk, der f.eks. er på produktionsskolerne.
Unge mennesker, som statsministeren jo hylder i Løkkefonden, er nogle af dem, der er udsatte og i virkeligheden skal benytte sig af en produktionsskole for at komme videre i livet, for at komme til det mål, som vi sådan set kan være enige om, nemlig at blive faglært.
Der må jeg sige at jeg er helt uenig med regeringen i forhold til de besparelser, man foretager på produktionsskolerne.
Man rammer simpelt hen de udsatte.
Jeg synes, det er sådan lidt dobbelttydigt, at regeringen siger, man gerne vil alt det her, at man gerne vil have velkvalificeret arbejdskraft, at man gerne vil have dygtige unge, men samtidig skærer ned på SU'en, skærer ned på uddannelsesvalget og skærer ned på produktionsskolerne.
Det er ligesom at tale med to tunger, og jeg tror egentlig, det ville være meget sundt med lidt ærlighed i debatten.
Så siger statsministeren, at vi skal kigge på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Det er SF helt klar til.
Jeg synes sådan set, det er afgørende.
Det var en af de ting, vi sikrede flere midler til, mens vi sad i regering.
Og statsministeren siger i den forbindelse, at der skal flere penge til.
Jeg vil spørge statsministeren, om regeringen så sætter penge af på finansloven til, at man kan levere penge i trepartsforhandlingerne til at sikre, at flere kan efter- eller videreuddanne sig.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-13:
Jamen jeg betragter det som en kommentar.
Jeg føler ikke noget behov for at gå dybere ned i det.
Jeg har sagt noget generelt om, hvad det er for et medielandskab, jeg gerne ser.
Det er også sådan, vores mediestøtte er bygget op.
Den Korte Avis modtager mig bekendt mediestøtte, og det er jo et udtryk for ikke at have taget stilling til indholdet, fordi hvis vi lagde det som standard, at vi politisk kun gav støtte, hvis vi ligesom stod bag indholdet, så ville hver mand og kvinde i den her sal jo sikkert have sit eget bud på, hvordan støtten skulle fordeles.
Jeg vil bare sige, at den tilgang til det, altså som lovgiver, at vi dyrker pluralismen og det mangfoldige medielandskab, hvor meninger skal kunne brydes og udtrykkes, står jeg vagt omkring.
Det håber jeg selvfølgelig også, at resten af samfundet tager til sig, og at det også indgår i den måde, som man rundt omkring i virksomhederne tilrettelægger sit annoncebudget på.
Men at stå og tage stilling til, hvordan bestemte navngivne virksomheder disponerer i kølvandet på det her sådan meget turbulente Facebook-drevne fænomen, som jeg ikke skal gentage spørgerens ordvalg omkring, vil jeg ikke gøre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-13:
Tak til statsministeren for svaret.
Altså, man kan jo sige, at det, der gør den her sag speciel, er, at den begrundelse, der gives, f.eks. af Nordea, der startede hele den her proces, er, at avisen har et ofte meget negativt fokus på islam og indvandring.
Jeg deler jo statsministerens kommentar tidligere – jeg tror, det var i forbindelse med hr. Morten Østergaards spørgsmål – nemlig at man normalt, når man annoncerer, jo annoncerer uden en politisk dagsorden, man annoncerer for at nå sit publikum.
Og så annoncerer man jo ofte gennem nogle bureauer, der sætter annoncer bredt ind, hvor det nu giver mening
Men her går Nordea jo direkte fra at annoncere politisk neutralt til at have en politisk dagsorden med sin annoncering, fordi man åbenbart ikke vil annoncere et sted, hvor man har et negativt fokus på islam og indvandring.
Den Korte Avis' journalistiske profil passer ikke til Nordea, som det bliver sagt.
Det er i hvert fald i sådan nogle sammenhænge, jeg håber, at statsministeren opfordrer virksomhederne til lidt eftertanke, for man kan sige, at hvis virksomhederne på den måde begynder at sige, hvor de vil annoncere, og hvor de ikke vil annoncere, så vil jeg da tro, at der er flere steder, hvor Nordea skal til at overveje, om de skal rykke annoncer ind.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-13:
Tak for det.
Det er jo sådan hinsides politik i den forstand, at vi jo altså taler om selvstændige mennesker og selvstændige retssubjekter og virksomheder, der reagerer, som de jo sådan set må, og det skal jeg i hvert fald være varsom med at blande mig i.
Jeg kan sige helt overordnet, at jeg sådan set synes, det er vigtigt, at vi har et mangfoldigt medielandskab, og jeg orienterer mig selv bredt i det.
Jeg læser Den Korte Avis; jeg læser også nogle længere aviser; jeg læser bredt rundt; jeg bladrer også i Arbejderen nogle gange.
Jeg synes sådan set, det er en styrke ved det danske medielandskab, at det er præget af en variation.
Og det er jo så det, vi understøtter med noget mediestøtte.
Mig bekendt får Den Korte Avis mediestøtte, og det er jo et udtryk for, at dem, der har givet den mediestøtte, synes, at også den avis hører til i det danske medielandskab.
Og det håber jeg selvfølgelig også at der i markedet vil være en respekt for.
Det er nok så langt, jeg kan gå.
Jeg synes altid, det er godt, at man lige trækker luft ind og tæller til ti, når man agerer på sådan nogle hurtige bevægelser, der sættes i gang.
Og der har været mange forskellige eksempler på, hvordan virksomheder måske med en meget lille fodfejl pludselig er blevet voldsomt eksponeret.
Det er jo tidens trend, fordi vi har en informationsudveksling, som er så hastig.
Der, hvor det i særlig grad stiller nogle krav, er jo hos os, der bærer ansvarets kæder, og også folk, der har et public service-ansvar.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg også har iagttaget, hvordan Danmarks Radio har spillet en rolle i det her.
Det synes jeg sådan set er mere bekymrende, for nu at sige det, som jeg mener det, end at en enkelt privat virksomhed selv disponerer over sit eget annoncebudget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-13:
Tak for det, formand.
Og tak til kollegerne for fleksibiliteten.
Mit spørgsmål handler også om Den Korte Avis, som statsministeren berørte lidt tidligere, og det er på ingen måde for at anfægte virksomheders ret til selv at bestemme, hvor de vil placere deres annoncekroner.
Det siger sig selv, at i et frit samfund må man jo selv om det.
Det er mere for at få en diskussion med statsministeren om det tankevækkende i det, der sker, i forhold til det, man jo på moderne dansk kan kalde en shitstorm, som pludselig vælter ind over et lillebitte medie, som i det her store medielandskab, vi ellers har, forsøger at udgøre en lille kritisk stemme i forhold til en af de største udfordringer, som vi jo har i den vestlige verden, og som handler om politisk islam eller islamisering, eller hvad nu man skal kalde det, der på forskellig vis kan udfordre de værdier, vi står for.
Vi taler jo ikke om novicer, der står bag det her.
Vi taler om en tidligere rådgiver for den socialdemokratiske statsminister Ralf Pittelkow, og vi taler om en tidligere minister fra både Socialdemokratiet og Venstre Karen Jespersen, som altså har valgt at bruge deres tid på at fortælle kritisk om en udvikling i samfundet, kritisk om noget, som de ser kan være en stor fare for vores samfundsindretning.
Og pludselig, på ganske få dage, bliver man mødt af sådan en, på moderne dansk, shitstorm, hvor mindst 29 annoncører på ganske få dage flytter deres annoncer væk fra avisen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-13:
Jeg vil helst ikke foregribe de trepartsforhandlinger, og det hænger bl.a. sammen med, at vi har aftalt med arbejdsmarkedets parter – i øvrigt efter deres eget ønske – at den her tredje fase af trepartsforhandlingerne er skubbet over på den anden side af overenskomstforhandlingerne.
Og derfor ville det på alle måder være uhensigtsmæssigt, hvis jeg så stod som den tredje part og udtrykte mig meget konkret om det.
Vi har en aftale med arbejdsmarkedets parter om, at når de har fået håndteret overenskomstforhandlingerne – hvor der i princippet også kan være temaer, der relaterer sig til det her, det ved vi jo ikke, og det er bl.a. derfor, vi har skubbet det til bagefter – så mødes vi igen.
Og så vil vi selvfølgelig til den tid gøre vores forventninger op.
Jeg kan sige på det helt overordnede plan, at det her samfund får brug for at foretage nogle kompetenceløft, som ikke bare har sigte på, at folk ligesom får en uddannelse til en start og så klarer sig med den, men som har sigte på at få vedligeholdt og bygget videre på nogle kompetencer, man har, og som rakte til, at man kunne starte på arbejdsmarkedet, for at sikre, at man også kan blive på det.
Det er derfor, vi har en ambition om at afsætte et milliardbeløb – altså et milliardbeløb – til kompetenceløft.
Vi har så ikke den frihed bare at sige, at de penge trækker vi i en automat ved siden af.
Og det er derfor, vi har peget på, at de penge bl.a. skal tilvejebringes, ved at vi forhåbentlig sammen med partierne her på Christiansborg i 2017 kan justere på verdens mest generøse SU-system, så vi får frigivet penge til en sådan kompetencefond.
Og det ville glæde mig meget, hvis SF ville medvirke positivt til det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-13:
Jeg synes, at når man svarer på, hvor pengene skal komme fra, så skal man også lige tænke ind, hvad det er, vi skal leve af i fremtiden.
Vi ved godt i Danmark, at vi ikke kommer til at leve af nordsøolien eller for den sags skyld mineraler i undergrunden.
Vi kommer til at leve af det, de unge får i hovedet i dag.
Selvfølgelig ville det være bedst, hvis de kunne nøjes med én uddannelse, men der er bare folk, der vælger forkert.
Jo færre af dem, jo bedre.
Udfordringen er, at regeringen – sammen med Socialdemokratiet desværre – har gjort det enormt svært for dem, der senere i livet finder ud af, at de er nødt til at læse noget andet.
Men jeg vil gerne tilbage til det her med, at statsministeren siger, at efter- og videreuddannelse senere i livet vil man gerne bruge flere penge på.
Har statsministeren tænkt sig at lægge en pulje frem i forbindelse med trepartsforhandlingerne, så man faktisk kan sætte flere penge af til nogle af de mennesker, der er ufaglærte i dag, og som nok ikke vil have et job i 2020'erne og derfor har brug for en videreuddannelse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-13:
Jeg er meget enig i, at vi skal være ærlige, og derfor kan man selvfølgelig godt stille sig op og skabe det billede, at alt det gode, man vil gøre, skal man bare gøre oven i det, man gør i forvejen.
Jeg ved ikke, hvor pengene skal komme fra.
Altså, jeg er rigtig, rigtig optaget af, at unge kommer godt fra start, og det kan altså godt gå hånd i hånd med, at jeg så også gerne vil passe på vores alle sammens penge.
Og en af de måder, hvorpå det kan komme til at gå hånd i hånd, er jo, at vi sørger for at gøre det rigtigt første gang.
Altså, hvis man gør det rigtigt første gang, er det billigere for os alle sammen, og det er også bedre for den unge.
Derfor giver det rigtig, rigtig god mening f.eks. at se på, om vi i hele den der kløft, der er mellem kommune og folkeskole og det videre ungdomsuddannelsesliv, kan skabe mere entydigt ansvar, skabe større sikkerhed for, at man bliver flyttet det rigtige sted hen første gang.
Det vil være godt for den unge, det vil være godt for samfundsøkonomien.
Det samme gælder så i øvrigt i forhold til det med at sikre, at der også er økonomi til kompetenceløft i vores samfund.
Ja, det er rigtigt, at regeringen har en ambition om at justere i SU'en.
Så ja, det kan sagtens gå hånd i hånd.
Tak for det.
Jeg er jo sådan lidt bekymret over for den form for topstyring, der nu begynder at snige sig ind i Alternativet efter så kort tid.
Jeg troede, man havde en helt ny tilgang til det, og så lægger man simpelt hen hånden på vægten i forhold til det direkte medlemsdemokrati.
Nå, men det må man jo selv ligge og rode med.
Jeg kan jo se flere felter, og ikke mindst glæder jeg mig meget til, at vi, når vi kommer ind i det nye år – jeg deler i øvrigt hr. Uffe Elbæks opfattelse af, at det bliver rart med noget juleferie for alle – skal se på, hvordan vi fremmer et endnu bedre iværksættermiljø i Danmark.
Det, vi har lagt frem i dag omkring taxi til fremtiden, er jo også et udtryk for en anerkendelse af, at arbejdsmarkedet forandrer sig: det der med, at man enten er selvstændig eller er lønmodtager, der kommer nye mellemformer, og vi får brug for at skabe nogle rammer, hvor entreprenante mennesker kan prøve deres ideer af, og som kan give dem mulighed for, at de kan vokse sig store.
I hele det der felt, der handler om at pleje iværksættergenet i den danske befolkning, både håber og tror jeg der vil være mange steder, hvor regeringen kan samarbejde med Alternativet.
Det ser jeg meget frem til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-13:
Tak for det.
Statsministeren nævnte tidligere i svaret, at det måske udgjorde et særlig problem eller en særlig udfordring, at Danmarks Radio som public service-station har en studievært, der også går ind i den her diskussion.
Det foregik nærmere bestemt i fredags, hvor værten havde konstateret, at der stadig var nogle, der annoncerede i netavisen, altså Den Korte Avis, hvorefter han sagde: »Nu er der gjort opmærksom på det, og så kan det være, at der ryger et par annoncer flere. Ellers kan I jo altid gå ind og tjekke denkorteavis.dk og så kontakte de respektive firmaer på deres Facebook-side.« Jeg går ud fra som en given ting, at statsministeren også i opfølgningen på det, han sagde tidligere, selvfølgelig tager klar afstand fra, at Danmarks Radio på den måde indgår i den her debat.
For en ting er jo, at de private virksomheder, hvilket vi ser helt ens på, selvfølgelig selv afgør, hvor de vil annoncere; noget andet er, at det så er ærgerligt, synes jeg, at de ikke lige tænker sig om, men nu begynder at indgå i sådan en politisk debat om den udvikling, vi ser i vores samfund, og som andre er nervøse for.
Men her har vi jo at gøre, som statsministeren var inde på tidligere, med en public service-station, som alle skal betale medielicens til, og der duer det selvfølgelig ikke, at de indgår på den her måde.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-13:
Jo, det er vigtigt, og det er også derfor, at regeringen ikke har noget ønske om at tage et opgør med den danske sommerhusregel, som vi fik forhandlet ind som en forudsætning for vores tilslutning til EF tilbage i 1972.
Det er jo også en af grundene til, at man i mange kommuner, der er store sommerhuskommuner, har et ønske om at fastholde den regel.
Det rokker så ikke ved, at der også findes kommuner rundtomkring i Danmark, hvor tingene ser lidt anderledes ud, og hvor man faktisk udtrykker et ønske om mulighed for – og det er borgmestre af skiftende politisk observans – at udlændinge også kunne købe for at få skabt gang i væksten, for at få sat huse i stand, for at sikre, at den bund, der måske er faldet ud af sommerhusmarkedet i de konkrete kommuner, kunne genetableres.
Og det er baggrunden for, at regeringen har sagt, at vi gerne vil undersøge muligheden for, om det kan lade sig gøre at opretholde den danske sommerhusregel helt generelt som hovedregel, kombineret med, at man i specifikke udvalgte områder, hvor der er en stærk lokal efterspørgsel for det, altså forsøgsvis kunne lade udlændinge købe.
Det står tilbage at få afklaret, om man i EU og hos Kommissionen vil være med til at lave sådan en forsøgsmodel, som går hånd i hånd med den danske sommerhusregel, for vil man ikke det, kan projektet ikke lade sig gøre.
Altså, jeg har jo meget præcist afvist at svare på spørgsmålet, og så kan man selvfølgelig godt spørge igen, også med den spændvidde, der spørges om her.
Det er selvfølgelig ikke 4 år, og jeg ved godt, når jeg svarer på den her måde, at den socialdemokratiske propagandamaskine vil gå i gang, og at man så vil sige, at statsministeren ikke afviste, at pensionsalderen bliver sat op til, jeg ved ikke, hvor meget det er, lad fantasien få frit spil, det må man jo gøre, som man har lyst til.
Vi kunne selvfølgelig ikke drømme om at gøre noget, som ikke er gennemtænkt og fornuftigt og forsvarligt, og det spiller vi ud med i det nye år, og det gør vi jo bl.a. også, fordi vi så sent som i går har fået en økonomisk redegørelse, der viser, at det går rigtig godt i Danmark.
Ledigheden er nu så lav, at den ikke har været lavere de sidste 40 år, når man undtager 2 år – 2006 og 2007 – hvor dansk økonomi var overophedet.
Derfor står vi i den situation, at vi, hvis vi skal sikre, at opsvinget holder ved, så vi får vækst og gør Danmark rigere, er nødt til at se på, hvordan vi får skabt et større arbejdsudbud.
Og en af vejene til det er at bede mennesker, der kan, om at arbejde længere.