Karsten Lauritzen (V), 2019-02-08:
Jeg nævnte jo f.eks. den her pulje, man har, hvor man støtter forskningen i teknologi, der kan mindske landbrugets klimapåvirkning.
Det handler også om, hvordan landbruget bruger sprøjtemidler, hvordan landbruget i øvrigt laver miljøpåvirkning, og hvordan man ved at øge biodiversiteten også kan mindske klimapåvirkningen fra landbruget.
Når jeg ikke kan redegøre for det andet end på de her overordnede linjer, er det, fordi det, jeg primært beskæftiger mig med som skatteminister, er skattedelen.
Men jeg er sikker på, at hvis Enhedslistens ordfører ønsker at stille spørgsmål på beslutningsforslaget her, kan jeg indhente et godt og omfangsrigt svar fra mine kollegaer energi-, forsynings- og klimaministeren og miljø- og fødevareministeren.
Det her vil kunne mærkes særlig for de små indkomster, men i forhold til en gennemsnitsdansker, som køber 400 g oksekød nede i Netto eller i Fakta eller i Irma, tror jeg at man skulle skrue voldsomt meget mere op for afgiften, før man får de ønskede effekter.
Det er min vurdering, men selvfølgelig er der en effekt af en afgift.
Jeg skal også afsløre her, at vi faktisk har haft en afgift på kød i Danmark, og at den blev indført af en Venstreminister og en borgerlig regering.
Det var fedtafgiften.
Den har vi så afskaffet igen, fordi den var umulig at administrere.
Tak for det, formand.
Alternativet har fremsat et beslutningsforslag, B 58, om indførelse af en forbrugsafgift på okse-, kalve- og lammekød.
Alternativets forslag indebærer, at der pålægges en forbrugsafgift på 17 kr. pr. kg kød for oksekød, lammekød og kalvekød.
En sådan afgift vil dog ikke være hensigtsmæssig af en række årsager, og dem vil jeg komme ind på her.
Først og fremmest er det forventningen, at afgiften kun vil have en meget begrænset effekt på det danske klimaregnskab.
En afgift på forbrug af oksekød vil alt andet lige betyde, at det danske forbrug af oksekød vil falde.
Produktionen i Danmark vil dog formentlig kun falde meget lidt, idet kødet i stedet for vil blive eksporteret.
Så selv om Danmark har et hjemmemarked for kød, eksporterer vi en stor del, så det vil ikke flytte meget på, hvor meget kød der bliver produceret i Danmark, men det vil muligvis give sig udslag i, at der er nogen, der vil spise lidt mindre kød.
Når det kun er lidt mindre, er det også, fordi man foreslår en afgift på visse former for kød, og det binder man så op på en argumentation om, at kød fra drøvtyggere klimamæssigt er det mest belastende.
Derfor foreslår man ikke, at afgiften skal gælde svinekød eller kyllingekød, og det kan måske ud fra sådan en klimamæssig argumentation være fornuftigt nok, men når man skal lave en sådan afgift, skaber man den situation, at der opstår nogle andre problemer.
Så jeg tror, at en del af dem, der vil vælge ikke at spise noget oksekød, fordi der nu er afgift på det, vil spise noget svinekød eller noget kyllingekød i stedet for.
Og man har måske så fået en meget lille klimaeffekt, men der er nogle andre miljømæssige effekter, som man så får fremmet.
Afgiften vil også være et administrativt monster, og der kan man spørge, om det ikke er lidt vel voldsomt formuleret, men der må jeg helt ærligt sige efter 1.000 dage i Skatteministeriet, at når vi opfinder nye afgifter, og dem har skiftende regeringer – jeg ved ikke, om man må sige »ved Gud« her i Folketinget?
Det må man ikke, nej; så fortryder jeg det – haft rigtig dårlige erfaringer med.
Og jeg må sige, at vi har haft rigtig dårlige erfaringer i Skatteministeriet med at opfinde nye afgifter, og det, der på papiret virker som sådan en ligetil politisk løsning – vi løser et miljømæssigt problem eller et sundhedsmæssigt problem eller et fordelingsmæssigt problem ved at opfinde en ny afgift – er fint, når man har forhandlet det og folk står og klapper ude foran forhandlingslokalet, efter at man er blevet interviewet til TV-Avisen.
Når embedsmændene så skal omsætte det, der politisk er besluttet, og det skal virke ude i virkeligheden, dukker alle problemerne op.
Og hvis man lavede en afgift på kød som den, der foreslås af Alternativet, vil der dukke enormt mange administrative problemer op, for oksekød er ikke bare noget, vi sælger i 400 g-pakninger nede i Netto eller i Fakta, det bliver også blandet i en masse ting, og der skal man jo finde ud af, hvor meget kød der er i det ene eller det andet, og så skal der betales afgift efter det.
Er det f.eks. en salat, skal man opgøre, hvor meget kød der er i, og hvor meget afgift der skal betales.
Det gælder pizza: Hvis der er skinkestrimler på, skal der altså ikke afgift på, men hvis det er oksestrimler, skal der.
Det gælder postej: Hvor meget kød er der i virkeligheden i sådan en leverpostej, eller er der andre ting i?
Og det gælder pølser, kødfars m.v.
Så derfor kan det godt være, at det på papiret ud fra en klimamæssig dagsorden er en oplagt måde at redde vores klimaregnskab på, at vi får danskerne til at spise mindre kød, men når man kigger grundigt på forslaget, ser man, at der er nogle meget, meget kraftige argumenter imod det.
Og derfor afviser regeringen beslutningsforslaget.
Jeg vil dog sige, at vi er helt enige med Alternativet i, at vi skal finde bedre klimaløsninger til landbruget, men på trods af at landbrugssektoren har reduceret sin klimapåvirkning betragteligt siden 1990'erne og de danske fødevarer i dag er blandt de mest miljø- og klimavenlige i verden, mener regeringen, at vi skal gå videre, og at vi skal nå mere, især fordi vi har et ønske om at være klimaneutrale i 2050.