runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Det, jeg synes Socialdemokratiet, regeringen, Liberal Alliance og alle de andre partier, der står bag det her forslag, stadig væk skylder de unge studerende et svar på, er ganske enkelt: Hvorfor?
Hvad er behovet for at skære i su'en og tage 80.000 kr. fra unge studerende, når man samtidig har råd til at uddele massive skattelettelser til folk, der tjener mere end 750.000 kr., 1 mio. kr. og 1,5 mio. kr., har råd til at give særrabatter på arveskatten til arvingerne fra Danmarks største og rigeste familiedynastier, har råd til at sænke skatten for ejendomsspekulanter og har råd til at give massive skattelettelser til dem, der ejer de største ejendomme i Danmark?
Jeg savner simpelt hen grundlæggende et svar på hvorfor.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Tak for ordet.
I de fleste andre lande er det forbundet med risiko at søge ind på en universitetsuddannelse.
Her er uddannelse ensbetydende med gæld.
Så skal man være sikker på at få et vellønnet job bagefter.
Sådan er det heldigvis ikke i Danmark.
Her er uddannelse gratis, og man får ovenikøbet su, mens man læser.
Risikoen for den enkelte er derfor mindre.
Mig bekendt er der ikke andre steder i verden, hvor man både får en gratis uddannelse og su stillet til rådighed på så højt et niveau, som vi har herhjemme.
Derfor er det vigtigt, at vi værner om balancerne, så vi både giver de unge gode muligheder for at tage uddannelse og samtidig sikrer, at der er en rimelighed i systemet.
Derfor ønsker vi nu at ændre lovgivningen, så man har su til den tid, ens uddannelse tager.
Su-systemet skal være rimeligt over for de rengøringsassistenter, murere, pædagogmedhjælpere m.fl., der ikke trækker på det, men som over skatten er med til at finansiere su for unge på universitetsuddannelser og unge, der gennemsnitligt set har udsigt til en høj livsindkomst.
Reglerne er i øjeblikket sådan, at nogle studerende har et ekstra års su, også kendt som det sjette su-år, mens andre ikke har.
Hvorvidt man i dag har et ekstra su-år, afhænger af, hvor hurtigt man er gået i gang med en videregående uddannelse.
Nogle vil forsøge at fremlægge det, som om den lovændring har en social slagside, men sagen er, at 40 pct. af dem, der i dag benytter sig af det sjette su-år, kommer fra hjem med en høj indkomst.
Samtidig har dem, der benytter sig af det sjette su-år, udsigt til selv at få høje indkomster, og der er derfor lidt omvendt Robin Hood over su-systemets nuværende form.
Afslutningsvis vil jeg minde om, at der fortsat vil være særlig lempelige vilkår for enlige forsørgere og studerende med et handicap.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Marie Bjerre (V), 2024-05-08:
Vi skal have fokus på, hvor der er nogle af de her forventninger til køn, der spænder ben.
Et af initiativerne arbejder jeg jo så videre med i den her handlingsplan om mænd og drenge.
Jeg vil gerne lave sådan en »Boys' Day in Care«.
Og andre af initiativerne er adresseret i den aftale, der er lavet om folkeskolen.
Eksempelvis har man lavet juniormesterlære.
Men det er ikke alle anbefalingerne, jeg synes er gode.
Eksempelvis synes jeg ikke, at det er en god anbefaling at skulle udvide folkeskolens formålsparagraf, for det mener jeg vil være forkert.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-08:
Så man skal med nogle geotekniske undersøgelse finde ud af, hvorvidt jorden skal stabiliseres eller ej.
Alt det har jeg forstået at ministeren ikke er så bekymret for, og ministeren siger, at det ikke er så dyrt.
Så her er det økonomiske spørgsmål bare: Hvad kommer det til at koste, og er det puttet ind i budgettet?
Det er sådan set bare det, der er mit spørgsmål.
Kan vi være sikre på, at alle de her undersøgelser, der skal foretages, er en del af budgettet, og at vi derfor sikrer os, at budgettet ikke skrider?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Ja, men jeg kan i hvert fald berolige ordføreren med, at når vi taler om den asbest, der er ved Dall, så er det ikke vanskeligt at håndtere, og det er ikke en dyr løsning.
Ordføreren kommer til at blande sediment fra fjorden sammen med det her, tror jeg, når det handler om deponiet.
Her er forventningen, at man skal dække det til.
Her taler vi om en dæmningsløsning, hvor der ikke skal fjernes jord, men der skal køres jord på.
Så der er ikke nogen forventning om, at man kommer til at skulle grave i deponiet ved Dall.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-08:
Altså, det her spørgsmål handler sådan set meget om den økonomiske del
jeg er med på, at vi har meget forskellige vurderinger af, hvorvidt det her lovforslag juridisk er korrekt, og at vi har meget stærke forskellige politiske holdninger til det her lovforslag.
Her handler det bare om, at jeg som folketingsmedlem prøver at forstå, hvordan jeg skal træffe beslutninger på et oplyst grundlag, hvis jeg ikke kender økonomien bag det her lovforslag.
Der er pointen bare, at det, jeg har offentlig adgang til, er meget lidt.
Det er kun en skitse; det er få sider, hvor der står om det her, og når jeg så spørger, om jeg kan få detaljerne i det, så kan jeg ikke få adgang til det.
Derfor har jeg stillet spørgsmålet til ministeren, og ministeren har bekræftet, at han gerne give mig alle detaljer, og det er jo rigtig positivt, for der er masser af ting, som er interessante at spørge om.
Det handler om, hvordan jorden skal stabiliseres, og der skal laves nogle miljøtekniske undersøgelser af deponiet.
Det er Sweco selv, der siger, at de her undersøgelser er nogle af de planlagte undersøgelser, der skal laves.
Det, der er interessant er: Hvad koster de?
Er de indregnet i budgettet?
For det, som jeg som kontrollerende folketingsmedlem er interesseret i, er at sørge for, at det her projekt i det mindste har en god og stram økonomi, så vi ikke bare rutter med borgernes penge.
Det koster også rigtig mange penge.
Den her jord skal deponeres, den skal hen til et deponeringsselskab osv.
Så hvor bliver alle de her udgifter lagt i budgettet?
Det er derfor, jeg er interesseret i detaljegraden i det: Hvor ligger de henne?
Er det sådan, at man lægger alle de her undersøgelser i reserven, eller er det noget, der kommer senere hen?
Grunden til, at jeg spørger, er jo også, at hvis man kigger i den vejledning, som ministeren også refererer til, så fremgår det, at der ikke i reserven må ligge nogen planlagte undersøgelser.
Der skal kun ligge det helt uforudsete.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Jeg skal lige se spørgsmålet.
Undskyld, jeg fik ikke fat i det.
Det er vi så ikke på nogen måde enige om.
Ved førstebehandlingen og ved første samråd, andet samråd, tredje samråd og måske også fjerde og femte samråd har jeg jo beskrevet, hvordan vi håndterer det her asbestdeponi ved Dall, og der er også sendt skitsetegninger m.v. over om, hvordan man forventer, at det her projekt skal håndteres.
Vi kan jo ikke gennemføre projektet og så bagefter sige: Nu laver vi en anlægslov.
Man gør det jo i omvendt rækkefølge.
Nu har man undersøgt det og screenet det efter alle kunstens regler og på et niveau, som gør, at der ikke er nogen myndigheder i Danmark, som har bemærkninger til projektet, og derfor er det klar til vedtagelse i Folketinget.
Så er jeg bevidst om, at der er to ordførere i Folketinget, altså Torsten Gejl og ordføreren selv, som synes, at man skulle lave flere undersøgelser.
Men jeg er helt tryg ved alle vores myndigheder, og det er Miljøstyrelsen m.v., som har sagt, at de ikke har bemærkninger på nuværende tidspunkt.
Derfor vurderer vi, at man trygt og godt kan gå videre, og derfor betragter jeg det lidt som et holdningsspørgsmål om, hvad undersøgelsesniveauet skal være i anlægsprojekter.
Det her anlægsprojekt er undersøgt langt mere end andre lignende projekter, og der er ikke noget, som er kompliceret ved håndteringen af asbest ved Dall.
Den er gravet ned, og vi forventer, at der bare skal lægges jord på med en dæmningsløsning, og det hele er beskrevet.
Det vil sige, at vi ikke skal grave i asbestdepotet eller noget som helst.
Der er asbest i og omkring Aalborg, og det er utrolig ulykkeligt, men heldigvis er depotet ved Dall ikke vanskeligt at håndtere.
For det første egner spørgsmålet sig nok ikke til de her små hurtige besvarelser, der er ved de her mundtlige § 20-spørgsmål.
Der er ingen af de her undersøgelser, som er en overraskelse.
Man ved præcis, hvordan man skal håndtere asbest.
Både høringer og alt muligt andet viser også, at det ikke er vanskeligt at håndtere asbest, når det er vådt, som tilfældet er her.
Svaret er så desværre bare ikke helt så simpelt, i forhold til hvad reserven er på sådan et anlægsbudget som for den tredje Limfjordsforbindelse, for det er ikke én reserve.
Det er faktisk lidt afhængigt af, om vi taler om det tracé, der går over fjorden, eller det tracé, der er på fastlandet osv.
Men der er ikke noget hemmeligt i det her, og derfor må ordføreren meget gerne få et notat om det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-08:
Præcis, så vi taler om de her planlagte undersøgelser, vi ved skal laves.
Hvor ligger de i budgettet?
Er de inklusive i anlægsomkostningerne, og hvad har man så beregnet i forhold til f.eks. risiko?
Er der lavet en følsomhedsanalyse af, hvorvidt medarbejderne skal have asbestdragter på osv.?
Grunden til, jeg spørger, er, at fru Susanne Zimmer tidligere har spurgt, og der blev refereret til reserven.
Jeg er meget interesseret i at vide, om de her udgifter til de planlagte undersøgelser ligger i selve anlægsbudgettet, eller om de ligger i reserven.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Jamen altså de undersøgelser, der kommer, kommer ikke som en overraskelse.
Det er jo planlagte undersøgelser, der skal laves.
Det er bare navnet på det, altså at man også har referencer til tidligere og lignende anlægsprojekter, og det handler om, at man simpelt hen ved en masse om de data, som indgår i det her projekt, altså om beton, stål og alt muligt andet.
Det kan man så overføre til andre projekter, sådan at man ikke har de her fejlskud.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-08:
Jeg er glad for, ministeren vil oversende det, og så håber jeg, det er den detaljerede version.
Jeg undrer mig dog over svaret, altså at ministeren nu siger, at der er overblik over det.
Jeg synes netop, at på alle de samråd, vi har haft, har ministeren svaret, at der var en masse undersøgelser, vi skal i gang med at lave.
Der står bl.a. i miljøkonsekvensrapporten i forhold til bl.a. Mølholm, at der er nogle undersøgelser, der skal laves senere hen.
Det, der interesserer mig i forhold til den økonomiske del, er her, om det ligger i budgettet, eller om det ligger i reserven, eller kommer det senere hen, altså de udgifter, vi ved der er til undersøgelser specifikt, f.eks. i forhold til Mølholm?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Jeg kan ikke garantere, at man føler, man har et overblik over så omfangsrigt et projekt, som infrastrukturprojektet er, men det er jo ikke generelt, at vi har noget problem med overholdelse af budgetterne, netop fordi vi håndterer dem, som vi gør, i budgetteringsfasen.
Der er jo ikke usikkerhed omkring asbest.
Det er også afsøgt, hvordan man forventer at skulle inddæmme den her dæmning, hvor man skal lave vejen osv.
Så opfølger jeg i næste omgang i forhold til resten.
Selvfølgelig har vi budgetteret med de undersøgelser, som skal være en del af miljøkonsekvensvurderingen.
Så når miljøkonsekvensvurdering kommer, kan vi også danne os et økonomisk overblik over, hvad der kommer af forventede omkostninger til det her.
Der er det, jeg så siger, at jeg tror, ordføreren lidt blander nogle ting sammen.
Man undersøger jo alt i det her; der er intet, der er overladt til tilfældighederne.
Man laver en forholdsvis simpel løsning med den her dæmning, og så er det rigtigt, at man så har sagt, at det skal undersøges, om det er holdbart, eller om man skal ind og lave stabiliserende foranstaltninger.
Men det betyder altså ikke, at man skal til at grave i det eller køre det væk på deponi osv.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Det gør vi for at bidrage til at sikre, at vi i fremtiden også kan have nok pædagoger, sygeplejersker, lærere og andre, og hvis vi vil have det, bliver vi nødt til at have en bedre balance på tværs af uddannelsesniveauer.
Derfor har regeringen sammen med et bredt flertal i Folketinget valgt at indføre den såkaldte sektordimensionering på universiteterne.
Vi har så i forligskredsen, og det er efter ønske fra universiteterne, besluttet den overordnede fordeling af sektordimensionering imellem universiteterne, og derudover har vi klart sagt, at det er universiteterne selv, som er de bedste til at træffe beslutninger om fordeling af sektordimensionering på deres egne uddannelser.
Det har vi gjort, fordi vi helt grundlæggende har stor tillid til universiteterne, og fordi det er dem, som med deres kendskab til deres fag- og forskningsmiljøer er de mest kompetente til at balancere de forskellige hensyn.
Sektordimensioneringen udmøntes derfor som en ramme på det enkelte universitet, hvorfor jeg som minister heller ikke kommer til at pege på, hvor det enkelte universitet skal reducere.
I fordelingen af sektordimensionering imellem universiteterne har vi i forligskredsen særlig lagt vægt på, at der tages hensyn til uddannelsernes dimittendledighed, og at der fortsat skal være et udbud af uddannelser i hele Danmark.
Vi har også lagt vægt på, at der tages højde for, i hvilket omfang det enkelte universitet berøres af både sektordimensionering og omlægning til nye kandidatuddannelser.
Det er egentlig et hensyn, som jeg hører at der er opbakning til, også blandt universiteterne.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Tak for det.
Hvorfor ønsker ministeren sammen med resten af regeringen, SF, LA, Danmarksdemokraterne og Konservative at nedlægge 545 bachelorpladser på Aarhus Universitet, og hvilke uddannelser mener ministeren at pladserne bør lukkes på?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Nogle gange lyder det, som om vi lever i et status quo nu, hvor der bare er frit optag på universiteterne, og at alle, der har lyst til at gå der, bare kan komme ind, men det er jo ikke virkeligheden.
Virkeligheden er jo, at man i dag skal søge ind, og så kan man enten søge ind på kvote 2, eller man kan via kvoterne kvalificere sig til at søge ind på universiteterne.
Sådan er det også i dag, og det kommer da med mange bekymringer for unge, altså om de kan leve op til de krav, der bliver stillet.
Det er virkeligheden i dag, og det er sådan set også virkeligheden, efter at vi sektordimensionerer.
Men jeg kunne da godt tænke mig at høre på et tidspunkt, hvordan Radikale Venstre har tænkt sig at løse rekrutteringskrisen i forhold til velfærdssamfundet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Det er jo også derfor, at vi i Radikale Venstre har forsøgt at få ministeren med til nogle af de ting, som vi synes kunne løse nogle af de her udfordringer, men vi er ikke enige i, at nedlukningen af uddannelsespladser er løsningen for at få flere kompetencer i vores samfund.
Jeg skal bare høre: Hvad siger ministeren til den bekymring, der er hos de studerende og vores unge mennesker på vores ungdomsuddannelser, i forhold til at det her vil øge karakterpresset på nogle af de uddannelser, vi har på universitetet?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jo, jeg er bekymret for den mangel på kompetencer, som vi oplever bredt set i hele samfundet.
Det er jo derfor, der er behov for at gå ind og rette op på nogle balancer, også i vores uddannelsessektor.
Vi er også nødt til at tale om det her på en eller anden form for realistisk måde.
Altså, vi mangler it-uddannede, vi mangler ingeniører, vi mangler faglærte, der kan bygge energiøer, og vi mangler velfærdsuddannede.
Vi mangler sådan set medarbejdere i alle sektorer, og det er vi nødt til at tage til os og tage ansvar for og handle på og ikke bare tale om og håbe på, at det løser sig af sig selv.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Man kan i hvert fald sige, at vi jo sådan set faktisk allerede har den ledighedsbaserede dimensionering.
Det har vi haft i lang tid, og det er også det, der har været med til, at vi har haft et stort fald i optaget på universiteterne de sidste 10 år på 14 pct., fra 2013 til 2023.
Derfor kan det også undre mig, at man tror, at det her bare vil føre til, at man vil rykke over på velfærdsuddannelserne, for det er jo ikke det, vi har set de unge har gjort.
Men er man slet ikke bekymret for, at vi yderligere skubber til den mangel på kompetencer, som erhvervslivet efterspørger?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Men nogle gange er det ikke nok at tale; nogle gange skal man også handle.
Noget andet, vi har talt om i årevis, er den rekrutteringskrise, vi står i i forhold til vores velfærdssamfund.
Det kan man også godt bare blive ved med at tale om, men det løser vi ikke problemerne af.
Jo, jeg har hørt alle bekymringerne, og derfor har vi også gjort os umage med at sektordimensionere efter nogle samfundshensyn, som f.eks. er ledighed og hensynet til uddannelsers udbredelse i hele landet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Det er bare rart at vide, at jeg ikke taler for længe, for det her kan jeg nemlig tale rigtig lang tid om, hvis jeg kunne få lov.
For jeg spurgte, hvilke bekymringer ministeren ser ved at lave den her sektordimensionering.
Hvis svaret, ministeren gav, skal tages som det reelle svar, må det jo tages, som at ministeren ikke har nogen bekymringer overhovedet ved at lave den her øvelse, og det svar undrer mig sådan set helt oprigtigt.
For jeg synes, man kan have politiske uenigheder, hvor man prioriterer forskelligt og gør det med åbne øjne.
Men jeg synes, det er underligt, hvis man bare fuldstændig affejer den kritik og den bekymring, der lyder fra vores erhvervsliv, i forhold til hvilke kompetencer de har adgang til.
Har man slet ikke i regeringen lyttet til, at de bekymringer er der, i forbindelse med at man jo nu lukker studiepladser, hvor folk læser til ingeniør eller tager en it-uddannelse?
Det er alle mulige kompetencer, vi har brug for ude i vores erhvervsliv.
Forholder man sig slet ikke til den bekymring, som unge mennesker rejser, for at det her kan øge karakterpresset for at komme ind på de videregående uddannelser på universitetet?
Jeg synes måske, det er en lille smule bare at affeje de bekymringer, der er.
Jeg har hørt regeringens tale om det her.
Det kan vi så også diskutere, altså om man tror, at det ryk mellem uddannelsesinstitutionerne rent faktisk kommer.
Men jeg vil rigtig gerne høre, om regeringen simpelt hen slet ikke har nogen bekymringer.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
I dag er det sådan, at en fjerdedel af en ungdomsårgang bliver optaget på universitetet.
Det er grundlæggende positivt, at så mange har lyst til at uddanne sig og tage en videregående uddannelse, men hvis vi i fremtiden skal have nok pædagoger, sygeplejersker og lærere, er der behov for en bedre balance på tværs af de videregående uddannelsesniveauer.
Regeringen har derfor sammen med et bredt flertal i Folketinget valgt at indføre en såkaldt sektordimensionering af universiteterne for at få en bedre balance i optaget på de videregående uddannelsesniveauer.
Vi ved godt, at det ikke nødvendigvis passer ind i et regneark, for en pædagog får som bekendt ikke den samme månedsløn som en forsikringsmatematiker, men det siger meget lidt om, hvor vigtig pædagogen er for samfundet.
Allerede i dag har vi endog meget svært ved at imødekomme behovet for uddannede lærere, pædagoger og sygeplejersker, og udfordringen bliver kun større i en årrække fremadrettet, hvor ungdomsårgangene bliver mindre.
Samtidig kan vi se, at søgningen til de professionsrettede uddannelser på velfærdsområdet er faldende, mens søgningen til de akademiske bacheloruddannelser er stigende.
Det kræver, at vi fra politisk hold tager ansvar og skruer på flere forskellige håndtag.
Vi skal investere i kvaliteten af de professionsrettede uddannelser på velfærdsområdet, men vi skal også have andre greb i brug.
Det kræver også, at vi har mod til at træffe nogle valg, der ikke altid er lige populære.
Det ansvar har vi i forligskredsen valgt at tage på os, og det har jeg det sådan set godt med, også selv om det ikke nødvendigvis er populært.
For alternativet til at handle på de problemer, vi har, er jo at lade stå til, og det vil jeg i virkeligheden være mere bekymret for.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Tak for det.
Hvilke bekymringer har ministeren i forhold til sektordimensioneringen, hvor antallet af studiepladser på landets universiteter reduceres med 2.654 pladser?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Jeg prøver at forstå ordførerens ærinde, og jeg kan godt være lidt i tvivl om, om ordføreren virkelig ønsker at få at vide, hvad en konkret del af undersøgelsen til et lille projekt koster.
For så er det nok lidt uhensigtsmæssigt ikke at skrive det i spørgsmålet, altså hvis det er det, man ønsker svar på.
Det, som vi gør, når vi laver anlægsprojekter, er, at vi laver en tilgang efter det, som hedder ny budgetanalyse, og der analyserer man jo ikke præcis, hvad hver enkelt undersøgelse koster.
Der siger man, at erfaringsmæssigt koster de her undersøgelser cirka det her, og så laver man nogle estimater.
Det er selvfølgelig også den eneste fornuftige måde at gøre det på.
Alt andet ville jo ikke kunne lade sig gøre.
Så ville det jo være omvendt: at man skulle bygge det og så bagefter budgettere og sige, at nu ved vi præcis, hvad alt kostede.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-08:
Jeg er interesseret i, hvad undersøgelserne koster i øjeblikket.
Men jeg vil så igen bare gerne have, at ministeren bekræfter, at alle detaljer om, hvad konsulenterne kommer til at koste, bliver oversendt, og hvor dyre de her forskellige undersøgelser er, som ministeren siger at man har en præcis vurdering af skal være der og hvad kommer til at koste.
Det kunne jeg godt tænke mig at Folketinget bliver oplyst om.
Det sidste spørgsmål er – jeg har ikke noget ur, så det kan godt være, jeg får mere tid, bare så I ved det
Det er så fint.
Ud over om vi ved det her med alle detaljerne, er der også blevet lavet en følsomhedsanalyse.
For det sidste, der er at sige, er jo, at det her projekt økonomisk er meget usikkert.
Så hvis det bliver for dyrt, skrider hele projektets rentabilitet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Det synes jeg jo er rigtig ærgerligt.
Jeg havde jo håbet på, at Danmarksdemokraterne ville stille sig sammen med de partier, som afviser det her forslag, også fordi det så var nemmere, om jeg så må sige, at rulle det tilbage igen efter et valg, og det undrer mig også lidt, at Danmarksdemokraterne stiller sig der.
For jeg oplever i hvert fald Danmarksdemokraterne som nogle, der også har fokus på de mennesker i vores samfund med lidt små kår, og det er jo klart, at det, når man skærer i det her su-år, så ikke betyder noget for dem, som har rige forældre.
For det er jo fuldstændig ligegyldigt, de kan bare få nogle penge derhjemmefra til at klare sig igennem det år.
Dem, der bliver ramt, er selvfølgelig dem, som ikke har den mulighed, og det kan vi også se af frafaldet i den her gruppe.
De er, om jeg så må sige, mere bange for at forgælde sig, og frafaldet er ved den slags tiltag her større.
Så nogle vil måske slet ikke få en uddannelse, og andre vil så blive mere forgældede end deres mere velstående studiekammerater.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Måske som en kort bemærkning til det, ordføreren lige sagde, vil jeg bare sige, at der jo er rigtig mange studerende, for hvem livet ramler, men hvor man heldigvis fortsat godt kan gå på sin uddannelse på deltid.
Og det, jeg hører ordføreren sige, er, at så kan det være, at man skal på sygedagpenge eller et eller andet i en periode, men forhåbentlig kan man jo studere en lille smule.
Ordføreren siger i sin tale, at det her er fair over for rengøringsassistenter, murere, pædagogmedhjælpere og en række andre fag, men det her drejer sig jo også om deres børn.
Ordføreren har også ret i, at 40 pct., der benytter sig af det sjette su-år, kommer fra familier, hvor der primært er akademikere.
For de unge, der har forældre, der har deres på det tørre og masser af penge, bliver jo ikke ramt af det her forslag; de kan sikkert låne af deres forældre eller finde andre muligheder.
Det er jo de unge, der har forældre, der lige akkurat kan få tingene til at hænge sammen, som bliver ramt af det her, fordi de ikke længere kan få su, hvis livet ramler og man har behov for ekstra tid.