runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-22:
Nu vil jeg bare lige starte med at korrigere hr. Peter Skaarup.
Altså, det er jo ikke min vurdering som justitsminister eller regeringens vurdering, at samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester er så stærkt, som det nogen sinde har været.
Det er vores myndigheders vurdering.
Altså, den udtalelse, jeg refererede til før, er jo fra Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste, og de baserer det jo på styrken og mængden af de informationer, de i øvrigt får af partnertjenester.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-22:
Tak til justitsministeren for besvarelsen her, og jeg synes jo, det er virkelig godt og positivt, hvis det er sådan, at vi kan være sikre på, at vi efter hele den her sag omkring Forsvarets Efterretningstjeneste er lige så godt stillet, som vi var før den, i forhold til at kunne udveksle oplysninger til gavn for danskernes sikkerhed i dagligdagen.
Det er jo det, justitsministeren siger, så det må vi jo ligesom lade stå til troende er vurderingen fra justitsministerens side og regeringens side.
Når det så kommer til selve håndteringen af hele den her sag fra regeringens side, synes jeg jo godt, at man kan sætte spørgsmålstegn ved, om det er foregået og gjort på den rigtige måde, og det er der også en række eksperter der har sagt til offentligheden, altså at de mener, at det har skadet Danmarks omdømme, at man har håndteret den her sag så kejtet og så amatøragtigt, som det har været tilfældet.
Det gælder både tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen, og det gælder forskellige analytikere, der beskæftiger sig med efterretningsforhold, der mener, at regeringens håndtering har været meget amatøragtig og kritisabel.
Så jeg kunne på den baggrund godt tænke mig at spørge justitsministeren, om justitsministeren og regeringen fortryder det, som den tidligere regering gjorde, nemlig at man sådan fra den ene dag til den anden hjemsendte en række medarbejdere på baggrund af tilsynets rapport, som jo efterfølgende viste sig ikke rigtig at holde vand.
Var det en forkert håndtering fra den daværende regering og forsvarsministers side, at man valgte at hjemsende en række medarbejdere og i øvrigt starte en sag på den lange bane, som virkelig har kostet mange kræfter for systemet og for retsvæsenet?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-22:
Jeg er bestemt ikke afvisende over for at diskutere, om der kan gøres noget yderligere.
Jeg tror stadig væk, at det er for tidligt at konkludere, at vores eksisterende strafferetlige værn ikke er tilstrækkeligt.
Jeg vil selvfølgelig følge de sager, der er verserende, og hvor der er rejst sigtelser, meget, meget tæt.
Jeg tror også, vi kommer til at se mere, også anmeldelser fra enkeltpersoner.
Man er jo ikke straffri, alene fordi man skriver noget på Facebook.
Men det kræver jo, særlig når det sker i demonstrationsoptog, at myndighederne er i stand til at identificere dem, der kommer med ytringer, der kan kategoriseres som udtrykkelig billigelse af terror.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-22:
Tak for det.
Vil ministeren tilkendegive sin holdning til, at skoleelever ned til 4. klasse som en del af undervisningen ligger på knæ for islam i den lokale moské?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Og det er noget af det, som vi kommer til at lægge vægt på, ligesom vi også kommer til at gå ind i de brede spørgsmål om diskrimination af folk, når man eksempelvis, som det bliver nævnt, søger en læreplads, søger en bolig, søger andre af de ting, hvor man bliver diskrimineret i det danske samfund.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-22:
Nu fik ministeren sagt før, at Danmark ikke er et land, hvor racisme trives.
En ud af fem grønlændere oplever diskrimination ifølge Institut for Menneskerettigheder, og dobbelt så mange af de lønmodtagere, der er etniske minoriteter, oplever diskrimination på arbejdspladsen.
Jeg håber, ministeren vil anerkende, at det er tal, der i den grad viser, at vi har diskrimination i det her land – og racisme, vel at mærke.
Vil ministeren ikke fortælle om sine ambitioner for det her område nu, hvor ministeren har overtaget handlingsplanen?
Hvad kan vi forvente for de danske etniske minoriteter?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Grunden til, at det ligger i Udlændinge- og Integrationsministeriet, er, at der er en række af de problematikker, der har at gøre med integration og har at gøre med, kan man sige, det møde, der er mellem dansk kultur og andre kulturer, som også ligger i Udlændinge- og Integrationsministeriet, bl.a. regulering af kommunernes integrationsindsats.
Derfor er det naturligt for os at lægge det der, og det tror jeg egentlig passer meget godt.
Og det er i princippet også et spørgsmål om efterskoler, som jo hører under et helt andet ressort, og det er et spørgsmål om sociale tilbud, som hører under et helt andet ressort.
Men nu har vi så valgt, at det er her, vi bedst kan koordinere den indsats.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-22:
Nu er det jo ikke kun grønlændere, men også danske statsborgere i Danmark, der udsættes for racisme.
Hvordan kan det så være, at det bliver overført fra Justitsministeriet til Udlændinge- og Integrationsministeriet?
Når vi ser på, hvordan vi kunne lave et opgør med racismen i Danmark, kan man jo f.eks. også kigge på politiet, som i dag laver en opgørelse af, hvilken religiøs gruppe man kommer i, når man bliver udsat for hadforbrydelser.
Så kan ministeren svare på, hvordan det kan være, at man så flytter det til det ministerium?
[Taleren talte grønlandsk].
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Nej, det synes jeg ikke at man gør.
Hvis det, man ønsker, og som jeg synes er en stærk ambition, er, at rigsfællesskabet består af tre selvstændige lande, som har en forbindelse, så synes jeg også, det er fair nok at betragte det på den måde, at grønlændere, som bor i Danmark, selvfølgelig skal ses som alle mulige andre nationaliteter, der bor i Danmark.
Og det, der handler om racisme imod grønlændere, er sådan set en af mine vigtige prioriteter i den her handlingsplan mod racisme og noget af det, som jeg allerede har haft gang i og arbejder med, fordi jeg mener, det er et stort problem, at grønlændere bliver udsat for langt mere diskrimination i Danmark, end man gør, hvis man kommer til andre lande i Europa.
Det har selvfølgelig noget at gøre med den fortid, som Danmark og Grønland har sammen, og som vi bliver nødt til at forholde os til, både som dansk regering, men sådan set også som Folketing.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-22:
[Taleren talte grønlandsk].
Jeg vil gerne starte med at spørge ministeren, om ministeren kan redegøre for, at man har flyttet den her handlingsplan fra Justitsministeriet til Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Det er jo således, at når man blot hører det – at man flytter det fra Justitsministeriet – tænker man lidt
: Er det, fordi man fra regeringens side mener, at problemet netop ligger i dem, der udsættes for racisme, eller er det, fordi man tænker, at de eneste, der udsættes for racisme, er folk, der er udlændinge og asylansøgere?
For når man tænker på det, er eksempelvis vi grønlændere også født som danske statsborgere – vi har ikke et valg – og alligevel udsættes rigtig mange danske statsborgere i hele Danmark for racisme.
Men overser man så ikke også dem, negligerer man ikke også de danske statsborgere, der udsættes for racisme, når man flytter det fra Justitsministeriet til Udlændinge- og Integrationsministeriet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Jeg mener grundlæggende ikke, at Danmark som sådan er et racistisk land.
Jeg køber ikke den præmis, og jeg mener, at man skal passe på med at bruge udtrykket strukturel racisme.
Det er sådan set ikke, fordi jeg ikke forstår, hvad det betyder, men fordi der er en masse identitetspolitikere og folk, der har et helt andet verdenssyn, som hiver problemer, der findes i andre lande, ind i Danmark og siger, at så må det også være sådan her.
Altså, lad os f.eks. tage Black Lives Matter, som er en bevægelse, der springer ud af en racisme, der foregår i USA, og som man så forsøger at replicere på Danmark, vel vidende at der jo ikke er eksempler på, at f.eks. afrodanske borgere er blevet slået ihjel af politiet.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-22:
I en ny undersøgelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder bliver Danmark placeret som det fjerdemest racistiske land i EU.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Det er jo, bl.a. fordi der er kommet en ny regering.
Det var jo ikke Socialdemokratiet, der ikke ønskede, at den gamle regering kunne fortsætte.
Jeg tror sådan set heller ikke, det var Alternativet, men det var jo et af støttepartierne, som væltede regeringen i oktober sidste år.
Hvis ikke man havde gjort det, havde der nok været en sandsynlighed for, at vi kunne have haft gang i det arbejde nu her.
Men det er jo vilkårene.
Når man danner en ny regering, ligger der jo en masse opgaver, som der skal tages stilling til: Hvor skal de ligge henne, hvem skal tage fat i dem, hvornår skal de prioriteres, og hvad er først i køen?
Det er klart, at det også har påvirket sådan en proces som den her.
Jeg havde da håbet, at vi kunne have fortsat med den gamle regering og så gennemført det her ligesom så mange andre gode initiativer.
Tak for spørgsmålet.
Jeg kender ikke den konkrete sag, og jeg ved derfor heller ikke, hvad der er gået forud – om der før det har været en dialog med forældrene om det pågældende besøg – men generelt vil jeg sige, at det er sundt i sig selv, at folk får indsigt i forskellige kulturer, men, og det er et stort men, det skal meget nøje overvejes, om det er passende, at især yngre folkeskoleelever aktivt tager del i religiøse handlinger i trossamfund uden for folkekirken i undervisningssammenhæng.
Jeg tror i hvert fald, at jeg som forælder selv ville synes, at det var upassende, hvis et af mine børn havde været en del af den type af religiøs udøvelse som en del af deres undervisning.
Udgangspunktet er selvfølgelig, at vi er i Danmark, og at dansk kultur og tradition i folkeskolen er det, der er bærende, ligesom i alle andre offentlige institutioner, og jeg håber, at alle offentlige medarbejdere selvfølgelig også holder sig det for øje.
Jeg mener, vil jeg så også sige som repræsentant for regeringen, at det bedste er, at man løser de her ting lokalt og drøfter, hvordan man kan få det til at være det gennemgående princip.
Så vil jeg sige for en god ordens skyld, at regler om aktiviteter i folkeskolen hører under børne- og undervisningsministeren, men generelt set er det min holdning, at i alle offentlige institutioner er man ikke bare ansat.
Hvis man er leder af en skole, en børnehave, en svømmehal, et folkebibliotek, eller hvad man er, så er man ikke bare lønmodtager; så er man repræsentant for det danske samfund, og man skal selvfølgelig bære det danske samfunds demokratiske værdier og andre værdier med sig, når man udøver sit arbejde.
Det gælder også her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-22:
Tak for det.
Det synes jeg simpelt hen at udlændingeministeren skal tage en meget alvorlig samtale med undervisningsministeren om, for jeg synes simpelt hen, at det skal sendes ud til skolerne, at det her ikke duer.
Altså, det, det drejer sig om, er, at den 12. november var det 4.b fra Endrupskolen og den 9. november var det 4.a fra Borupgårdskolen, der var på besøg i den samme moské.
Jeg ved ikke rigtig, hvorfor ministeren ikke har set det, for det florerer faktisk ret meget på de sociale medier; så det kunne ministeren måske godt lige have orienteret sig en lillebitte smule om.
Man ligger på knæ.
Man får som barn lov at stå på den her stol og lege imam.
Jeg må så bare sige, at sjovt nok var der også en video fra den 13. november, hvor man så, at en 5. klasse bad.
Den er slettet.
Det kan være, at de følger lidt med i, at der er en spørgetid her i Folketinget, og at vi nu tager det op.
I den video stod der, at det var børnene og lærerne, der selv bad om at bede en bøn.
Jeg synes, det er fuldstændig utilstedeligt, og det bør ikke foregå i det danske samfund, som ministeren selv siger.
Det er kulturen i det her land, vi retter ind efter.
Folkeskolen er utrolig vigtig for at præge eleverne.
Jeg kunne jo læse på de sociale medier efterfølgende, at man havde fået, sagde lærerne, et fremragende indtryk af det og af læren i islam på baggrund af det her.
Derfor må jeg bede ministeren om virkelig at tage den her sag alvorligt, meget alvorligt, og hvis ikke ministeren vil tage den selv med undervisningsministeren, er jeg selvfølgelig parat til at gøre det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-22:
Først og fremmest vil jeg også godt sige velkommen til de involverede folk.
Jeg synes, det er rigtig stærkt at høre de stemmer, det handler om, de stemmer, vi laver regler for at beskytte.
Så det mener jeg er vigtigt at få frem.
Og nej, det er ikke muligt – altså, svaret på det konkrete spørgsmål er nej.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at man ikke skal opleve, at man, når man prøver at råbe op om, at ens arbejde er utrygt og farligt, bliver lyttet til, og så er der også et samfund, der skal håndhæve de regler, vi i fællesskab har lavet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Jeg tror ikke, at der er noget parti, der de sidste 5 år har gjort mere for at slå ned på ekstrem islamisme, end Socialdemokratiet har gjort.
Vi har lavet en donationsliste, så bestemte folk ikke kan donere penge.
Vi har lavet prædikantlister, så man ikke kan komme ind i landet.
Vi har forsøgt at få igennem i Folketinget, at deres prædikener skulle oversættes, hvilket der ikke var flertal for.
Vi har forsøgt at slå ned på muslimske friskoler, hvad der ikke var flertal for.
Jeg tror ikke, at spørgeren kan komme på noget parti, der har taget hårdere fat, og som har lavet flere konkrete forslag.
Heldigvis er meget af det kommet igennem.
Men vi er en partner i arbejdet imod, at de her værdier skal til at dominere i vores samfund.
Det vil vi ikke have, og det gør vi alt, hvad vi kan, for at undgå.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-22:
Jeg savner sådan set også svar.
Det er jo fint nok, at ministeren står og siger alle de ting, der bliver sagt.
Det gør ministeren og ministerens partikammerater i Socialdemokratiet tit, men jeg savner bare, at man gør noget ved det.
Det er jo fint nok at give Dansk Folkeparti ret, men det er også en ting at få ret i det lange løb, og der behøver vi altså en regering til at medvirke til det.
Når man sidder i regering, kan man jo gøre rigtig, rigtig mange ting – mange flere ting, end man kan som oppositionsparti, og det synes jeg altså regeringen skal skrive sig bag øret.
Man kunne måske rette henvendelse til skolerne om, om de samme elever så efterfølgende også var i en kirke og bad fadervor.
Nu har de lige ligget der med rumpen i vejret og bedt til Allah.
Var de så efterfølgende i en kirke og bede fadervor?
Det tror jeg ikke på, fordi det jo kunne være, at der var nogle muslimske elever eller deres forældre, som absolut ikke ville have det.
Men kristne forældre følger jo bare lidt med, og læreren synes, det er i orden, og man tør ikke rigtig sige fra.
Der har regeringen og vi andre en pligt til at sige: Det skal ikke foregå i det danske samfund.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Det er børne- og undervisningsministeren, der har ansvaret for vores folkeskoler, men jeg mener, at vi i alle de sammenhænge, vi kan, og det har jeg sådan set også selv forsøgt på som minister, skal stå fast på, at man som offentlig leder af en skole, en svømmehal, en daginstitution, eller hvad det nu er, også har et ansvar for, at de værdier, som er bærende i vores samfund, bliver ført igennem i den måde, man driver sin institution på, dvs. folkestyre, ligestilling og det, at man opdrager sine børn på en ordentlig måde.
Alle de ting skal selvfølgelig være gældende, og det skal de enkelte ansatte også udleve.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-22:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at det her er et skolesamarbejde mellem Folkekirkens Skoletjeneste
og 35 skoler, der alle sammen skal ud at besøge den her moské og insinuere underkastelse til de her dybt afstumpede værdier.
Hvad vil regeringen gøre for at sørge for, at det her ikke foregår ude i vores danske folkeskoler?
Tak for det.
I forlængelse af fru Pia Kjærsgaards spørgsmål er jeg nysgerrig på, hvad ministeren egentlig mener om, at islam på den her måde sniger sig ind i vores offentlige institutioner.
Synes ministeren ikke, at der er noget grundlæggende problematisk ved, at danske folkeskoleelever insinuerer underkastelse til nogle dybt, dybt afstumpede værdier, der ligger i islam?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Ja, det er jo den kulturkamp, der foregår i rigtig mange byer og bydele rundtom i Danmark, og jeg tror, vi gør os selv en bjørnetjeneste – det tror jeg heller ikke spørgeren er uenig i – hvis vi begynder at bakke og sige, at så behøver man ikke komme ind og se, hvordan det foregår i en kirke, eller komme ind og se den lokale kirke, hvis det er, at man har en anden baggrund.
Det synes jeg er sundt.
Sådan er det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-22:
Man er iklædt islamisk beklædning.
Man ligger på knæ for at bede.
Den værste video er åbenbart slettet.
Man syntes måske, at det var lige lovlig meget, fordi det også ville blive bragt op i Folketingssalen.
Men jeg må så bare sige, som ministeren også siger, at det er meget naturligt inden for folkekirken at gå i kirke f.eks. til jul, men der tror jeg også, at ministeren ved lige så godt som mig, at der er nogle kræfter i skolen, nogle elever, som vil føle sig meget, meget krænket over at komme ind i en dansk kirke, og derfor bliver det ikke til noget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Jeg kan kun opfordre til også at tage det op med undervisningsministeren.
Jeg tror, han vil svare præcis det samme, for han har også siddet i den stol, jeg sidder i, tidligere.
Jeg oplever jo og hører fra folkeskolelærere, at der er elever med minoritetsbaggrund fra muslimske lande, som slet ikke vil gå ind i en kirke, når de skal på besøg.
Selvfølgelig skal man kunne besøge en folkekirke – det er åbenlyst, for det står i vores grundlov, og det er vores religion her i landet – men også en katolsk kirke eller en moské og se, hvad der foregår, og kigge lidt rundt.
Men at deltage i religiøs udøvelse har jeg svært ved at se er nødvendigt for at forstå, hvad en religion går ud på.
Jeg synes, det er fornuftigt, hvis man som lærer tager det på sig og siger – det kunne være i samfundfagsundervisningen eller andre steder – at det er vigtigt at lære om, hvad islam er for en religion.
Der er, som spørgeren siger, en tendens til, at nogle af de her værdier sniger sig ind i den offentlige sektor nogle steder, hvor det bekymrer mig utrolig meget.
Det er altså nogle af de praksisser, som også gælder for voksne mennesker, skilsmisseråd og alle mulige andre religiøse parallelstrukturer, som man desværre hører om også sniger sig ind i nogle af de myndighedsopgaver, som vi har i vores offentlige sektor.
Det er jeg meget bekymret for.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-22:
Her 2 år efter har vi stadig ikke set skyggen af en handlingsplan mod racisme.
Sidst jeg var på talerstolen, fik jeg at vide, at det ville være i år.
Der er ikke sket noget siden da, og imens er vilkårene for etniske minoritetsdanskere ikke blevet bedre, bestemt ikke.
De er tværtimod blevet værre.
Vi ser, at hver tredje med etnisk minoritetsbaggrund jævnligt oplever racistiske tilråb, eksempelvis på fodboldbanen.
Fatma og Ahmed skal sende 52 pct. flere jobansøgninger end Camilla og Morten, inden de bliver indkaldt til jobsamtaler, og det er på trods af – på trods af – at de har de samme kvalifikationer.
Minoriteter i sundhedsvæsenet oplever, at deres sundhed bliver ignoreret og negligeret, fordi deres smerter jo bare er etniske smerter.
Så nu vil jeg gerne spørge igen: Hvordan kan det være, at det har taget 2 år – det er 2 år siden, vi afsatte pengene – at komme hertil, hvor vi ikke engang har lavet en handlingsplan?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med selvfølgelig at slå fast, at racisme er helt uacceptabelt, og at det ikke skal finde sted i et land som Danmark.
Vi har haft et folketingsvalg efterfulgt af en lang regeringsdannelse.
Vi har fået en ny regering, der efterfølgende har haft en proces for at finde ud af, hvordan opgaverne skal prioriteres, og hvordan de skal fordeles.
Det har også gjort sig gældende for handlingsplanen mod racisme, der i sommeren 2023 blev overdraget fra Justitsministeriet til Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Det har betydet, at handlingsplanen er blevet lidt forsinket, men jeg kan forsikre om, at vi i regeringen stadig har høje ambitioner for bekæmpelsen af racisme.
Arbejdet er i fuld gang, og i mit ministerium er vi i gang med at undersøge de mulige initiativer, der kan indgå i handlingsplanen.
Det regner vi med at offentliggøre i første halvdel af 2024, og der vil jeg invitere alle Folketingets partier til en drøftelse af handlingsplanens tematikker og initiativer, for i mine øjne er kampen mod racisme et område, som vi bredt i Folketinget burde kunne enes om.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-22:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er glad for, at Liberal Alliance erkender, at man bliver nødt til at gå på kompromis med det totalt frie valg, hvis man ønsker at nå den politiske målsætning: at fastholde gymnasier i landdistrikter.
Det bliver, kan jeg allerede nu forudse, det væsentligste politiske dilemma, som vi skal finde balancen i.
Jeg synes selv, at den elevfordelingsaftale, der blev indgået i sidste valgperiode, var god.
Jeg synes også, det er fint, at vi er, hvor vi er nu, fordi 94 pct. faktisk får deres førsteprioritet opfyldt.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-22:
Jeg synes bare ikke, at vi politisk skal stå i vejen for, som det fungerer nu, at man fordeler elever rundt blandt de store gymnasier, for det var jo ikke meningen med den aftale, man har lavet.
Det var meningen, at man skulle hjælpe de små landdistriktsgymnasier.
Der vil jeg også gerne være med til at gå på kompromis med det helt frie valg, for at vi også har nogle gymnasier i yderområderne.
Jeg synes bare ikke, at man kan være bekendt at have en maksimumskapacitet.
Jeg kunne godt tænke mig spørge ministeren – det er jo ikke nogen hemmelighed, at det ikke er Socialdemokratiet, der har forhandlet indkomstfordelingen ud – om Socialdemokratiet mener, at indkomstfordelingen var en fejl.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-22:
Jeg vil starte med at sige, at vi aldrig kommer op at få 100 pct. opfyldelse af de unges førsteprioritetsansøgninger, for der vil altid være nogle gymnasier, som er mere populære end andre, og både af hensyn til de rent fysiske forhold på de populære gymnasier, men også af hensyn til at kunne opretholde andre gymnasier, bl.a. i landdistrikter, bliver man nødt til at have et eller andet niveau af elevfordeling.
I år havde vi 94 pct., der fik deres førsteprioritet.
Det synes jeg ikke er helt elendigt, og derfor er jeg heller ikke så bekymret for at fordele efter den metode også til næste optag.