runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-12:
Det er vi helt enige i, men til det vil jeg sige, at det også bare er nødvendigt at sikre sig, at der er nogle gode lokale uddannelsestilbud.
Hvis de rykker til Hillerød eller andre steder, bliver det sværere for de unge at tage de her uddannelser.
Vi har jo i Danmarksdemokraterne i vores finanslovsforslag fremlagt en akutpakke til erhvervsskolerne på 100 mio. kr.
Det er penge lige nu og her.
Regeringen har nogle fugle på taget i en kandidatuddannelsesreform, hvor de måske vil finde nogle penge til de her skoler i år 2028 og 2029.
Det kan de her skoler jo ikke vente på.
Så hvad vil regeringen gøre lige nu og her, på den korte bane, så vi rent faktisk sikrer, at erhvervsskolerne kan lave nogle gode tilbud, både lokalt i Helsingør, men også i andre dele af Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-12:
Jeg har godt hørt om udkastet til finanslov fra Danmarksdemokraterne, som er et af de partier i Folketinget, der faktisk har sat sig ned og udarbejdet et udkast til finanslov – ros for det.
Jeg er rigtig glad for den prioritet og den interesse, der er omkring erhvervsuddannelserne.
Og vi kommer ikke til at vente til 2028 eller 2029, før der vil blive prioriteret ekstra ressourcer til erhvervsuddannelsesområdet.
Det skal ske inden da.
Og det første område, jeg forestiller mig vi skal tage fat i, er social- og sundhedsuddannelserne, som jo udbydes på en lang række social- og sundhedsskoler i hele landet, og som egentlig er rimelig succesfulde og tiltrækker mange, men hvor vi har brug for at få uddannet mange flere, hvis vores hjemmepleje og vores ældrecentre skal hænge sammen.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-12:
Tusind tak.
Hvad er ministerens holdning til den hverdagsterror, der dagligt udføres af uintegrerede udlændinge, og er ministeren tilfreds med udviklingen, hvor fremtiden for danske børn og unge – og danskerne helt generelt – er udfordret, når vi igen og igen kan læse om uintegrerede udlændinge med dominerende adfærd og deres overfald på danskerne, eller mener ministeren, at det simpelt hen er på tide at rydde op efter årtiers forfejlet udlændingepolitik?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Tak for det spørgsmål.
Jeg kender selvfølgelig ikke sagerne i detaljer, men jeg vil sige, at der generelt stadig er integrationsproblemer i Danmark, og det handler selvfølgelig især om unge mænd og drenge, som har indvandrerbaggrund, og som ikke deler det værdisæt, som vi i Danmark bygger vores samfund på.
Jeg tror, at en væsentlig del af det, vi skal gøre for at modvirke den hverdagsterror, som spørgeren spørger til, er for det første at føre en stram udlændingepolitik, hvor der er styr på, hvor mange der kommer til Danmark.
Jeg vil give spørgeren ret i, at der måske i nogle årtier har været en sløset udlændingepolitik, men jeg vil da nok mene, at vi i hvert fald inden for de sidste år har fået noget bedre styr på det.
Det er der heldigvis bred opbakning til i Folketinget, og selvfølgelig er forudsætningen for, at man overhovedet har en mulighed for at gøre noget, at der ikke kommer mange flere til, hvis værdisæt er så anderledes.
Det handler om at sørge for, at der er en stram politik, med hensyn til hvem der kommer til landet, og om, at vi sørger for, at dem, der ikke har lov til at være her, bliver sendt ud igen.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-12:
Tusind tak.
Sådan overordnet set
er jeg jo enig med ministeren.
Problemet er bare, at ministerens parti og rigtig mange andre partier her i Folketinget, fra Enhedslisten til Danmarksdemokraterne, igen og igen støder på de her konventioner, som man er så bange for at overtræde.
Jeg sad faktisk lige og læste, lige inden jeg skulle på talerstolen her, om tre voldelige overfald på Kokkedal Station i Nordsjælland af en voldsparat muslimsk mand, hvor man giver en advarsel om udvisning, selv om anklageren egentlig havde haft det som krav, at vedkommende skulle udvises.
Altså, hvorfor mener ministeren ikke, at de i langt flere tilfælde skal udvises?
De her mennesker skal jo slet ikke være her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Det vil jeg give spørgeren fuldstændig ret i.
Man læser tit om det i lokalpressen, men det er jo ikke så tit, det kommer til de landsdækkende medier.
Jeg har fulgt med i en sag fra Korsør, hvor der er en mand, der på sociale medier har kritiseret islam, og som så bliver overfaldet på et pizzeria.
Vi står på konventionerne, fordi det er den ramme, vi samarbejder med andre lande om.
Det betyder ikke, at vi ikke kan skærpe muligheden for at udvise.
Det leder jeg konstant efter, og hvis der er nogen huller i lovgivningen, vil jeg også meget gerne høre om det fra spørgeren eller andre.
Jeg gør alt, hvad jeg kan, for at sikre, at vi kan få så mange smidt ud som muligt, men inden for konventionernes rammer.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-12:
Der stiller vi jo os lidt anderledes i Dansk Folkeparti.
Vi sætter danskernes sikkerhed og tryghed højere end forældede konventioner, og vi er sådan set fløjtende ligeglade med, om folk eksempelvis bliver statsløse.
Altså, hvis de har brudt den kontrakt, de ligesom har indgået ved at komme til Danmark, og nydt den store tillid, som danskerne har vist dem, og vil have mulighed for at leve i vores dejlige land, men begår vold og kriminalitet, skaber utryghed osv. og får en dom, så skal de selvfølgelig udvises.
Det sker desværre for sjældent, og derfor kunne jeg egentlig også godt tænke mig at spørge om noget.
Nu siger ministeren det her med »inden for konventionernes rammer«, men hvor meget mere kan man overhovedet stramme inden for de konventioner?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Det er Folketinget, som bestemmer, hvordan behandling af lovforslag om indfødsrets meddelelse skal tilrettelægges, men jeg mener faktisk, at lovforslag om indfødsrets meddelelse er egnet til at blive behandlet i fortrolighed, og det er jo meningen med demokratiet, at vores møder her i salen er offentlige.
Derfor er grundlovens § 49 også en bestemmelse, som anvendes meget sjældent.
Senest blev den anvendt i 1924.
Når det så er sagt, synes jeg, at der er nogle oplysninger om enkeltpersoners forhold, som af respekt for borgerne efter min opfattelse ikke egner sig til at blive fremført i offentligheden.
Folketinget har også mulighed for at drøfte sager til fulde i et fortroligt rum i udvalgene, herunder de fortrolige oplysninger om enkeltpersoner, som behandles i Indfødsretsudvalget.
Jeg mener også, at den nuværende ordning for Folketingets behandling af dette lovforslag om indfødsrets meddelelse fungerer fint, og jeg har ikke nogen planer om at foreslå, at forhandlinger om lovforslaget fremover skal lukkes for offentligheden, eller at der i øvrigt skal ske ændringer i processen for tildeling af statsborgerskab.
Jeg mener, det er hensigtsmæssigt, at vi har nogle ansøgere, der optages direkte på lovforslaget, fordi de opfylder alle betingelser, og så er der nogle ansøgere, der bliver forelagt Indfødsretsudvalget.
Og så bliver der i det fortrolige rum i udvalget taget stilling til, om der i særlige tilfælde skal gives dispensation.
Den tilgang indebærer efter min opfattelse, at både udvalgets arbejde og ansøgernes personlige oplysninger beskyttes, og det er også min holdning, at en person, der har ansøgt om dansk statsborgerskab, ikke er tjent med, at private oplysninger bliver delt ud i offentligheden.
Det handler også om sager, som behandles i udvalget.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at jeg ikke er af den opfattelse, at jeg har intimideret hverken formanden for Indfødsretsudvalget eller andre folketingsmedlemmer.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-12:
Jamen så fik vi da én væsentlig erkendelse på bordet.
Når ministeren siger, at loven sådan set rammer hensigten ind, og at vi ikke giver statsborgerskab til kriminelle, og at man i øvrigt også skal beskytte ansøgernes persondata,
hvordan hænger det så sammen med, at ministeren jo selv har fremsat ændringsforslag til sit eget lovforslag for at tage folk af?
Man må gå ud fra, at det så er, fordi det var en fejl eller en forregnelse, at de oprindeligt var kommet på.
Det er det ene element i det her.
Det andet element er, hvad offentligheden så egentlig skal have kendskab til.
For hvis det ikke havde været for Dansk Folkeparti, og hvis ikke det havde været, fordi Dansk Folkeparti har formandsposten i Indfødsretsudvalget, så er der ingen, der vidste, at Folketinget på ministerens anbefaling har givet indfødsret til en udlænding, som altså har en betinget fængselsstraf for trusler på livet.
Er det den slags informationer, som ministeren finder at danskerne ikke kan håndtere at vide om hans egne lovforslag?
Christina Egelund (M), 2023-04-12:
Men det, der er utrolig dejligt ved at leve i et frit og åbent demokrati, er jo, at det står alle, herunder også politikere, fuldstændig frit for at ytre de holdninger, de har.
Jeg forstår, at spørgeren har meget stærke holdninger til lige præcis de her undervisningsbøger, og så står det jo spørgeren fuldstændig frit for at forklare sine holdninger om noget, som spørgeren åbenlyst synes er helt forkert.
Jeg deler ikke den bekymring, og jeg mener heller ikke – og det er jo så et princip, som jeg tager meget alvorligt – at det er min opgave som minister.
Jeg mener faktisk det modsatte: Jeg mener, at det ikke er min opgave at gå ind i at vurdere specifikke lærebøger.
Der er nogle, som har fået den opgave, og den har de fået af os politikere, og det synes jeg vi skal tage alvorligt.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-12:
Man kan jo starte med at sige, at når vi i det hele taget er i den situation i dag, at vi skal ændre det tidligere lovforslag, skyldes det, at vi har lavet en aftale om, at nogle kommuner kan søge om yderligere frisættelse, og det har Viborg Kommune så gjort på to områder, som lige er blevet beskrevet af min kollega, så det vil jeg ikke også gøre.
Ældreministeren har jo selv nævnt, at det ikke vil ændre på borgerens mulighed for frit valg – det vil det ikke ændre på – og det er vi selvsagt meget glade for i Venstre.
Og så har det i øvrigt været sådan, at det af Viborg Kommunes ansøgning fremgår, at kommunen vil sikre, at borgerne fortsat får den hjælp, som de har brug for, samt at der ikke vil være nogen, som stilles ringere som følge af frisættelsen.
Jeg tror, at det vil være de to elementer, som er det vigtigste, når befolkningen skal vurdere: Er det her nu noget godt, eller er det ikke godt?
Jeg synes, at den her frisættelsesdagsorden sådan set er rigtig god, og jeg tror også, det er noget, der vil vinde stor opbakning i Folketinget.
Vi har jo da i hvert fald alle sammen været med til at bane vejen for det.
Og jeg vil godt ved den her lejlighed rose ældreministeren for, at hun har sørget for at få det her gjort færdig og bragt i orden.
Tit kan vi jo blive klandret for, at vi ikke får tingene gjort – vi lover, og vi lover, men der sker ingenting.
Og der synes jeg, at ældreministeren er et strålende eksempel på, at her har man i hvert fald sat handling bag ordene, og det synes jeg kun fortjener ros.
Så Venstre kan støtte forslaget.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-04-12:
Tak for ordet, formand.
Moderaterne ønsker altid at søge den politiske dialog.
Fremtidens løsninger kan komme alle steder fra, i dag kommer det fra Viborg Kommune.
Vi politikere skal af og til lytte, før vi taler.
Det kunne vi alle have glæde af.
Nogle gange er det bedre at lytte end at tale.
Det håber jeg vi kan hjælpe hinanden med.
Velfærdsaftalerne skal frisætte kommunerne fra unødvendigt kontorarbejde, så tiden i stedet kan bruges på den borgernære velfærd.
Dette er særlig relevant på ældreområdet, og det er med ældreordførerkasketten på, jeg står her i dag.
Vi hos Moderaterne er glade for alle forslag, der gør det danske samfund mere effektivt, og vi fjerner alt unødvendigt benspænd.
Vi har rigtig store ambitioner hos Moderaterne.
Vi havde og vi har fortsat store ambitioner for den offentlige sektor, ikke mindst på ældreområdet.
Det er et af de vigtigste mål for vores frisættelsesdagsorden, så det er meget vigtigt.
Vi ønsker at være åbne over for alle nye idéer og forslag, som kan være med til at forbedre den danske velfærd.
Velfærdsaftaleloven understøtter dette ønske, og selv om Moderaterne i tidernes morgen ikke eksisterede i Folketinget, er vi nu glade for, at vi kan være med til at lave nogle moderate justeringer af denne aftale.
Det er justeringer, der skal give borgerne en endnu større oplevelse af frihed og selvbestemmelse, som er rigtig vigtigt for vores ældre.
Det er justeringer, der skal fjerne alt unødvendigt benspænd, det er justeringer, der skal give plads til det, der er vigtigt for vores ældre og i ældreplejen, nemlig pleje og hjælp til borgeren.
Det er også med til at påvirke medarbejdernes arbejdsmiljø.
Arbejdsglæde giver livsglæde til vores ældre.
Det er justeringer, som jeg både som Moderat, men også som sygeplejerske kun kan støtte op omkring.
Vi mener, at den danske ældrepleje skal udvikles.
Den enkelte borger skal have mere livsglæde, for der skal være plads til mere selvbestemmelse og frihed.
Det er de to justeringer af lovforslaget med til at hjælpe på vej.
Vi skal lytte til de offentlige aktører i samfundet.
De har fortalt os, at de ikke har mulighed for at yde en ordentlig ældrepleje.
Selv om ældreplejen grundlæggende er god og mange ældre er rigtig glade for den pleje, de får, fortæller dette lovforslag, at der ikke altid er mulighed for at yde en værdig ældrepleje.
Forslagsstillerne ser plads til forbedring, og det gør vi også i Moderaterne, særlig på de områder, hvor ældreplejen er udfordret.
Ældrepleje med øget fokus på kvalitet mener jeg vi skal have, og det er på den baggrund, at Moderaterne og jeg som ældreordfører bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-12:
Tak for det, og tillykke til ældreministeren med det første lovforslag her i salen.
Bureaukrati er en ressource, som vi i stedet kunne have brugt til mere tid til borgere, der har brug for mere hjælp og pleje.
Og der er rigtig mange ældre borgere, der godt kunne bruge lidt ekstra hjælp.
Og jeg tror ikke, man beder om hjælp, hvis man ikke sådan helt grundlæggende har brug for den.
Derfor var vi i SF også glade for at være med til velfærdsaftaleloven for et par år siden.
Med loven var det hensigten at frisætte kommuner fra unødvendigt bureaukrati, hvilket giver rum til mere faglighed i ældreplejen og større mulighed for, at de ældre får indflydelse på den hjælp, som de modtager.
Det er nogle ekstremt vigtige fokuspunkter, som det er svært at se at nogen kunne have noget imod og i øvrigt være imod – det er også rigtig svært.
Når en af de udvalgte kommuner, Viborg Kommune, udtrykker ønske om at afskaffe bureaukrati på to konkrete punkter, og det ikke stiller nogen borgere ringere, så bakker SF selvfølgelig op om det.
Jeg synes, det giver mening, at det ikke er nødvendigt at sende skriftlige oplysninger til borgere ved mindre justeringer, som i virkeligheden bare er forbedringer af den hjælp, de får.
Jeg var til gengæld også glad for at læse, at vejledningspligten bliver skærpet i forhold til selvvisitation og madservice, for det er selvfølgelig afgørende, at borgere får den nødvendige vejledning, hvis selvvisitationen skal foregå digitalt.
Vi ved, der er mange ældre, der oplever problemer med den stigende digitalisering, og derfor er det også vigtigt, at vi ikke stiller nogen ringere ved elektronisk selvvisitation, og vi må og skal ikke øge den digitale eksklusion med den her justering.
Jeg har dog også noteret mig, at Dansk Erhverv har udtrykt bekymring for, om vi med loven går på kompromis med frit valg.
Det er der også andre der har bemærket her fra talerstolen.
Det er jo nok en naturlig indvending fra en erhvervsorganisation, men jeg vil ikke undlade at bemærke, at frihed altså er vigtigere end frit valg mellem forskellige leverandører.
Jeg er derfor også glad for, at bemærkningen ikke har givet anledning til at ændre i loven, for det ville jo netop resultere i øget bureaukrati, som vi rigtig gerne vil fjerne.
Vi skal have tillid til, at borgerne selv ved bedst, og hånden på hjertet: Ingen borgere ville ønske madservice, hvis ikke det var, fordi de havde brug for den.
Så afslutningsvis vil jeg bare sige, at SF er for forslaget, og vi ser frem til at følge læringen og erfaringerne fra Viborg, Langeland og Middelfart.
Og så skal jeg i øvrigt hilse fra Alternativet, som er enige med SF.
Tak for ordet
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-12:
I Danmarksdemokraterne støtter vi grundlæggende opgøret med bureaukrati i den offentlige sektor, og derfor støtter vi også de klare intentioner, der ligger i velfærdsaftalerne.
Det er der især brug for, fordi bureaukratiet ikke må være det, der fylder i ældreplejen.
Det er omsorgen og plejen, der skal være tid og plads til.
Det er omsorgen og plejen, der er kernen i mødet med de ældre mennesker, og de skal mærke, at det er dem, som er i centrum.
På den baggrund indebærer lovforslaget justeringer af loven om velfærdsaftaler på ældreområdet, som vedrører Viborg, Langeland og Middelfart Kommuner, der siden 2021 har været frikommuner på ældreområdet.
Med forslaget foreslås det, at borgere selv skal kunne visitere sig til madservice ved f.eks. at tilmelde sig digitalt.
Samtidig frisættes borgeren fra foregående ansøgninger og visitation.
Samtidig foreslås det at lempe et skærpet krav til frikommunerne om, at de skriftligt skal oplyse borgeren om, hvilken hjælp der er bevilget, i de tilfælde, hvor borgeren opnår fuldt medhold, eller i afgørelser, hvor der er tale om mindre justeringer, hvor borgeren tildeles mere hjælp.
Dog skal borgeren fortsat oplyses skriftligt i afgørelser, hvor hjælpen nedjusteres, ligesom der skal vejledes om klagemuligheder.
På den måde underlægges frikommunerne samme krav, som gælder i landets øvrige kommuner efter servicelovens § 89.
Afslutningsvis vil jeg på vegne af Liberal Alliance meddele, at de også kan støtte lovforslaget og vil stemme for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-12:
Tak for det.
Som det er sagt, er forslaget, vi her behandler, en grundlæggende idé om at sætte kommunerne fri for unødvendig administration og sikre de ældre en let adgang til den hjælp, de har behov for.
Det er jo helt i tråd med formålet med den oprindelige aftale om velfærdsaftaler på ældreområdet.
I Dansk Folkeparti og for mig personligt er ældresagen og ældreområdet en hjertesag.
Derfor vil vi naturligvis også støtte det her forslag, endda meget gerne, fordi det skaber forbedringer for de ældre.
Særlig er det positivt, at borgere gives en mulighed for selv at tilmelde sig et tilbud, der træder i stedet for madservice.
I Dansk Folkeparti er vi fortalere for mere selvvisitering og selvbestemmelse for de ældre generelt.
Det betyder nemlig, at den ældre både får en hurtig hjælp og den rette hjælp for den enkelte, når behovet opstår.
Det ser vi gerne meget mere af på ældreområdet.
Det er vores udgangspunkt, at ældre medborgere altså ikke beder om hjælp, de ikke har behov for.
Derfor er jeg måske også en smule uforstående over for, at frikommunerne skal kunne indlægge en aldersgrænse for at begrænse tilbuddet om selvvisitation, så det kun vil gælde for ældre over en vis alder.
For ældre er ligesom alle andre forskellige, nogle får behov for hjælp tidligt i livet og andre sent.
Som Ældre Sagen bemærker i deres høringssvar, bør det være behovet for madservice og evnen samt lysten til at kunne selvvisitere sig, der går ud forud for aldersgrænser.
Endelig vil jeg nævne, at det er meget positivt, at det i forslaget indskærpes, at brugen af digital selvbetjening stiller øgede krav til kommunernes vejledningsforpligtelse.
Det er vigtigt, at de borgere, der ikke kan eller vil benytte et tilbud om digital selvvisitation, ikke stilles ringere.
Det er helt centralt og meget vigtigt for Dansk Folkepartis opbakning til forslaget, og vi støtter forslaget.
Så bliver jeg nødt til at sige til ældreministeren, at jeg altså har en vigtig aftale ude i byen, så jeg kan ikke høre svaret.
Men det kan jeg jo læse mig til, og ellers er der jo en udvalgsbehandling.
Så jeg vil bare sige, at vi støtter forslaget.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-12:
Først vil jeg sige tak til ministeren for at komme herned i salen og svare på et så vigtigt spørgsmål, som at vi sikrer nogle gode uddannelsesmuligheder rundtomkring i hele Danmark.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at også som lokalt valgt i Nordsjælland ligger det mig utrolig meget på sinde, at de også i Helsingør, hvor ret mange unge står uden for uddannelsessystemet og uden for jobmarkedet, ikke har et job, kan få god adgang til rent faktisk at tage en uddannelse.
Det er jo det, jeg hører ligger regeringen på sinde.
Nu er Helsingør Gymnasium sådan set også kommet med et helt konkret tilbud, nemlig at de gerne vil huse både hhx og htx for at sikre, at der rent faktisk også er udbud af lige præcis de her uddannelser i Helsingør fremadrettet.
Så der vil jeg da gerne høre ministeren om, hvad ministeren lige præcis tænker om Helsingør Gymnasiums tilbud.
Er ministeren villig til at give Helsingør Gymnasium den her dispensation, så de rent faktisk kan fortsætte tilbuddet om i hvert fald to af de tre uddannelser lokalt i Helsingør?
Mette Thiesen (DF), 2023-04-12:
Det er jo slet ikke det, det handler om.
Det her handler om, at ministeren som politiker og som del af en regering har en holdning til, om det er okay, at man på professionshøjskolerne, hvor vi uddanner pædagoger og lærere – folk, som har med vores børn at gøre – har en form for politisk ideologi, hvor man bl.a. underviser i noget faktuelt forkert.
Altså, det må ministeren da have en holdning til.
Christina Egelund (M), 2023-04-12:
Fordi jeg synes, der er et princip på spil her, som faktisk er vigtigere, nemlig armslængdeprincippet.
Det kan man godt være ligeglad med, og det kan man også være i alle mulige andre henseender, f.eks. når det kommer til kulturpolitik og som i det her tilfælde uddannelsespolitik.
Jeg synes, armslængdeprincippet er vigtigt.
Jeg synes, at det er enormt vigtigt, at vi også politisk anerkender, at der er grænser for politik, at der er noget, der ligger på vores bord, og noget, der ligger på nogle andres bord.
Det her er et tilfælde, som handler om, hvilken beskrivelse der er af kønsnormer i en lærebog.
Det er simpelt hen ikke en politisk opgave at tage stilling til det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Jeg mener selvfølgelig, at man skal kunne behandle det, og det er også klart nok, at Indfødsretsudvalget skal have et vist åbent rum for at have den diskussion.
Men det er jo ikke sådan, så alle oplysninger, der bliver behandlet her i Folketinget, også tilgår alle folketingsmedlemmer.
Vi har et Udvalg for Efterretningstjenesterne og andre steder, hvor det kun er nogle folketingsmedlemmer, som får en information, og så må repræsentanterne for de partier, som sidder der, give en vurdering til resten af deres partier.
Og sådan vil det også være i Indfødsretsudvalget.
Det er der intet som helst mærkeligt i.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-12:
Ja, og det tragiske er jo, at der nogle gange er sammenfald mellem dem, der bliver behandlet i Udvalget for Efterretningstjenesterne, og så dem, der ender på indfødsretslovforslag.
Men det er jo ikke det, der er pointen – eller det er det måske især, faktisk.
Måske er det det, der er pointen, altså at danskerne selvfølgelig skal have mulighed for at kontrollere, når indfødsretsaftalens partier ikke er mand for at løfte opgaven.
Ministeren siger så, at han ikke intimiderer, men jeg ved ikke, hvordan det ellers skal forstås, når man oversender breve med henvisning til straffelovens regler.
Hvad er det egentlig, ministeren så forestiller sig man som folketingsmedlem skal gøre?
Må man, eller må man ikke, i den her lovproces meddele, når der er ansøgere, som har stærkt salafistisk sindelag?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Jeg må sige, at når jeg tænker tilbage på Dansk Folkepartis repræsentanter herinde som hr. Anders Langballe og hr. Søren Krarup, som turde åbent at tage en karsk diskussion om tingets forhold, så fremstår det som nogle epigoner nu, der står for det samme parti og bliver intimideret over, at man tager en åben samtale med dem om fortrolighedsregler.
Jeg tror, vi skal passe på med at blive alt for følsomme, i forhold til hvordan vi diskuterer politik.
Og jeg ved da også, at Dansk Folkeparti historisk har stået meget på det synspunkt, at man skal kunne diskutere åbent og frisk uden nødvendigvis at være bange for, om der nogen, der tager det for nært.