runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Tak for det.
Det svarer jo til, at vi alle sammen skal stemme nej hele tiden, hvis der er noget, der koster 1 kr., fordi det tager vi under finanslovsforhandlingen.
Jeg synes, Danmarksdemokraterne har været meget klare i at sige, at vi fuldt ud anerkender, at der findes masser af ting, inklusive udledninger fra byer og landbrug osv.
Men det er bare ikke det, vi snakker om i dag.
Beslutningsforslaget i dag er meget, meget enkelt skåret til.
Vi hørte ordføreren selv stå og sige på talerstolen, at ordføreren helt anerkendte den del med skarven.
Så kunne jeg forestille mig, at De Radikale er sådan lidt bjergtaget af de her hvide sæler med store brune øjne, så dem vil de gerne snakke lidt om.
Virkeligheden er, at de er rovdyr, som også skader fiskebestanden.
Så vil ordføreren ikke bare forklare mig, hvordan det er gået til, at Radikale Venstre er blevet sådan et mudret parti, som står og siger nej tak til et supergodt forslag, fordi man har nogle andre ting, der er prioriteret, og som lige skal med ind i det?
Hvorfor siger man nej til noget på den her måde?
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Vi prøver faktisk bare at pointere, at der jo er forskellige faktorer, der spiller ind i det her.
Jeg ved godt, at hr. Kim Edberg Andersen rigtig gerne altid vil gøre det meget karikeret at stå der, men jeg synes faktisk, at jeg anerkendte, at der var et godt beslutningsforslag her, som vi gerne vil være med til, nemlig at få kigget på det med skarver, fordi vi synes, at det er vigtigt, at man også har den dimension med i det.
At vi så også gerne vil have lov til at kigge på nogle andre ting, og at jeg faktisk derfor synes, at det er fornuftigt at kigge på de anbefalinger, der er kommet fra Fiskerikommissionen, og de forhandlinger, der skal være der, kan vi jo så mundhugges om.
Men det kommer vi nok ikke videre af.
Per Larsen (KF), 2024-04-04:
Jamen som andre ordførere også har været inde på, er der masser af forskellige presfaktorer, og kvælstof, som jo er det, ordføreren fisker efter, er én af presfaktorerne.
Men det er da klart nok, at i forhold til at opretholde en fiskebestand i et vandløb er det da et kæmpeproblem, hvis det er sådan, at sælerne søger derop for at fange fisk, og det er på samme måde, hvis det er sådan, at skarven henter ynglen.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Vi har faktisk ikke taget fuldstændig og endelig stilling til, præcis hvilken knap vi vil trykke på, hvis det er, at det kommer til afstemning.
Vi håber, at det kan lande i en beretning, så vi rent faktisk i samarbejde kan finde frem til at handle på det her område.
Det vil vi i Radikale Venstre i hvert fald gerne være med til at forsøge at finde en enighed om.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Tak, formand.
De danske lystfiskere og jægere er et folkefærd, som slet ikke får den ros og anerkendelse i hverdagen, som de fortjener.
Alle, der nyder naturen og bevæger sig rundt, hvad end man gør det med fisketegn, jagttegn eller helt uden, ved og kan gøre sig bekendt med, hvor væsentligt det er, at vi har folk, der bruger deres sparsomme fritid på at regulere naturen, så tingene hele tiden er i balance.
Der er helt åbenlyst nogle af de områder og nogle af de regler, der gælder i dag, både for skarver og sæler, men også for andre fugle og dyr rundt i naturen, f.eks. bramgæs, krager osv., som ikke er tilstrækkelige i forhold til at sikre den fornødne regulering.
Derfor synes jeg, at det her på alle måder er et godt forslag.
Jeg kan egentlig ærgre mig lidt over, at hovedparten af debatten sådan har kredset om en eller anden farvekode, og om der nu er røde, grønne eller gule intentioner, for som jeg hører det på dem, vi normalt kan finde ud af tingene sammen med, er det her et reelt problem og derfor også noget, som vi i fællesskab forhåbentlig kan finde en bedre håndtering af.
Der tror jeg, det handler om at se på reglerne.
Nu har vi talt meget om skarv, som jo i dag lovligt kan reguleres, jeg tror fra august til udgangen af marts; det er derfor lidt ærgerligt, når vi kunne høre hr. Lars Boje Mathiesen virkelig ivre efter at komme ud og skyde nogle skarver, at han ikke har benyttet sig af lejligheden, for den udløb lige omkring påske.
Men vi har også brug for en diskussion af, om perioden skal udvides, og om det er for rigidt at få tilladelse i dag – og det samme i forhold til sæler og krager osv.
Men det er jo reglerne, og de regler skal selvfølgelig være, så det passer til de lystfiskere og de jægere, som vi har tillid til står for reguleringen.
Noget andet er jo så kendskab til reglerne.
Jeg vil gerne rette en tak til bl.a. Lystfiskerforeningen for at gøre en stor indsats for at kommunikere ud til sine medlemmer og andre i samfundet, hvilke muligheder der allerede er i dag.
Der tror jeg, at vi, og det er selvfølgelig især henvendt til myndighederne under ministeren, nok godt kan blive bedre til at klargøre, hvad der egentlig er af muligheder.
Selvfølgelig hører de her dyr til i den danske natur, men det handler om at sikre den rigtige balance.
Vi har en lang, stolt tradition for netop jægere og fiskere og andre, som bruger og lever i naturen, og som frivilligt har påtaget sig den her opgave.
Der skal vi sikre, at reglerne selvfølgelig er de rigtige, men også at de er forståelige.
For det er vigtigt af respekt for både vores natur, men især også for lystfiskere og jægere, at vi får givet de her regler og deres håndhævelse det helt grundlæggende eftersyn.
Så tak for det.
Jeg kan i øvrigt så sige, når vi er ved farverne, at Dansk Folkepartis knapper agter at lyse grønt, når vi stemmer.
Tak, formand.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Jeg vil egentlig bare sige tak til Dansk Folkeparti for støtten til forslaget og for, at man også fra Dansk Folkepartis side ser, at det her er et problem, vi skal have kigget på, altså hvordan vi får løst det her til gavn for lystfiskere, fiskebestanden og andre.
Så tak for støtten og opbakningen.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Selv tak.
Jeg tror, det var så langt tilbage som sidste år, at vi rejste problemet i forhold til krager og deres meget intensive rovdrift eller angreb på agervildt og de problemer, det skaber for jægerne, så jeg er kun glad for, at vi i fællesskab kan løfte den her dagsorden.
Det synes jeg er værdifuldt.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Og tak for talen.
Nu nævnte ordføreren før i debatten i et indlæg fra sin pult, at ordføreren da også havde set alle de skarver, der sad rundtomkring på markerne.
Så er det, jeg gerne lige vil høre: Hvor var det præcis, de marker lå?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Det var omkring Roskilde Fjord.
Det kan godt være, at det teknisk set ikke var marker, men det var jord, altså fast grund under fødderne.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Og for at skære igennem i forhold til den der småforvirring, der måtte have været om forskellige farvekoder, så regner jeg ikke med og håber ikke, at vi når dertil, fordi vi netop satser på en beretning.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Jeg synes bestemt ikke, at jeg karikerer noget.
Og Radikale Venstre siger, at det skal være så kompliceret som muligt, fordi vi så får formudret det hele.
For det hele skal ordnes på en gang, alt eller intet.
Så lad mig stille et andet spørgsmål.
Jeg anerkender fuldt ud, at Radikale Venstre også skulle være for den her beretning, men qua den tidligere diskussion, der har været, bliver jeg nødt til at spørge om, hvordan det var, hvis nu det her kom til afstemning i stedet for.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
Det var nu ikke for at stille spørgsmål.
Det er mere, fordi det da er utrolig interessant, at man kan komme ud i så mange forskellige afskygninger af det, jeg rent faktisk sagde.
Det var: Jeg har ikke hørt nogen, der ville sige det.
For vi er jo i vores gode arbejdsfællesskab helt enige om, at vi går efter det med beretningen.
Så det skal selvfølgelig have sin chance, og det har jeg også kvitteret for tidligere, og det hører jeg også min gode ordførerkollega fra Moderaterne sige.
Vi skal gå efter den beretning, og det skal have sin chance.
At der så kommer andre fortolkninger ind over det, må stå for deres egen regning.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jamen så bliver det jo altså lige pludselig sjovt på sådan en eftermiddag her.
Lad os nu være ærlige.
Venstre sagde, at regeringen ikke kommer til at stemme imod det her.
Så er det fair nok, at man nu vil gøre noget andet.
Jeg så også, at ordføreren lige skulle have konfereret med ministeren om, hvad der egentlig er op og ned i det her.
Lad nu være med at digte og prøve at sige, at det ikke var det, der skete, for det var lige præcis det, der skete.
Altså, man kom i tvivl om, hvad der lige pludselig var op og ned i regeringen.
Jeg håber da, at Venstre står ved, at man ikke vil stemme imod det her, og så må der jo være en reel uenighed i regeringen.
Ellers må man da gå på talerstolen som privatist og sige: Nej, jeg har dummet mig, jeg skulle ikke have sagt, at vi ikke vil stemme imod det her.
Så ville den da være lagt død.
Men hold nu op med alt det andet her om, at man påstår, at man ikke har sagt noget, som vi alle sammen har hørt at man har sagt.
Lidt uenighed i regeringen er jo ikke så dårligt.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-04:
Ved De hvad, hr. Lars Boje Mathiesen, det vil jeg simpelt hen anerkende.
For hvis man ikke kan være uenige nogle gange, er det min påstand, at så kan man heller ikke udvikle.
Så jeg er fuldstændig enig i den betragtning, at det er godt at have noget uenighed.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er ordførerens holdning til, at Venstre ikke vil stemme sammen med de andre partier i regeringen?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-04:
Nu ved jeg ikke, om hr. Lars Boje Mathiesen var ude at træde af på naturens vegne lige før og ikke hørte den replik, hr. Erling Bonnesen kom med.
Den udtrykte jo egentlig meget godt, hvad det var, hr. Erling Bonnesen ønskede.
Han ønskede at få den her beretning på lige fod med os, og hvis hr. Erling Bonnesen – og nu tolker jeg det igen – har udtrykt sig uklart, så valgte han i hvert fald at udtrykke sig lidt anderledes den her gang.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Tak for det.
Ja, det er jo vældig interessant, og tak til Moderaternes ordfører, som alligevel er nok nordjyde til at sige, at de i hvert fald ville stemme nej.
Hvis ikke der kom en beretning, ville de stemme nej – altså hvis det kom direkte ned i salen.
Så er det også meget betryggende, at ordføreren samtidig viser, at hun er klar over, hvad hr. Erling Bonnesen sagde.
Så jeg må gå ud fra, at ordføreren så også siger, at Venstre naturligvis også stemmer nej, når det ryger i salen.
For der er jo ikke uenighed i regeringen.
Det er enten en beretning eller et nej.
Vil ordføreren ikke bare bekræfte, at det, ordføreren har stået og sagt på talerstolen, er, at ordførerens parti kommer til at stemme nej, og at det også er det, hr. Erling Bonnesen siger?
Det er enten en beretning eller et nej.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Tak, formand.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
De bliver enige om et nej eller en beretning.
Det minder mig lidt om dengang, vi fik at vide, at det var enten forsvarsforlig eller store bededag, og at vi i sidste fald ville være ude af forsvarsforliget.
Vi kender jo retorikken.
Det bliver et nej fra regeringen, og det har ordføreren banket på plads nu.
Nu er jeg nordjyde, så jeg bliver nødt til at gå hjem og have en kugleramme frem og sådan lige sidde og tælle på det, for det bliver jo lige pludselig rigtig interessant matematik.
Det, jeg hørte hr. Erling Bonnesen sige, var, at man nok vil stemme gult, for han kunne nok ikke leve med at stemme nej.
Så jeg går ud fra, at det bliver gult der, og så skal der en kugleramme til, og så skal jeg jo til at tælle blå og røde, hvad angår de sidste.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-04:
Nu synes jeg jo, det er ordføreren for forslagsstillerne, der skal have lov til at shine for Danmarksdemokraterne, så det eneste, jeg vil sige til allerallersidst, er: Tak for et rigtig godt og konstruktivt forslag.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Tak for det.
Og tak til hr. Per Larsen for den klare melding om, at man stemmer grønt, hvis det her kommer til afstemning.
Det betyder selvfølgelig noget, når jeg skal begynde at tælle antallet af de forskellige farver i forhold til de meldinger, der kommer, og hvad der evt. kunne være dér.
Så jeg vil egentlig bare sige tak for det og tak for den positive modtagelse af forslaget, og jeg ser frem til det fortsatte samarbejde om, at vi får en øget regulering på det her område, for det er nødvendigt.
Per Larsen (KF), 2024-04-04:
Tak for at kvittere for det, og vi satser selvfølgelig på, at vi kan lande et sted, hvor der bliver balance, og hvor vi får lavet en bred aftale om, at vi kommer til at lave en øget regulering i forhold til den regulering, der mangler i dag, hvis man kan sige det sådan.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Når det er sådan, at der ikke er flere fisk tilbage i fjordene, så rejser skarverne ofte op i åerne og spiser stallinger, som er en meget, meget fin laksefisk, som vi har meget få tilbage af i Danmark.
Det er selvfølgelig et problem, men grunden til, at de overhovedet gør det, er selvfølgelig, at der ikke er nogen fisk tilbage i den fjord, hvor de holder til.
Mener ordføreren, at årsagen til, at der ikke er flere fisk tilbage i f.eks. den fjord, hvor den skarvkoloni holder til, er, at skarverne har spist alle fiskene?
Eller anerkender ordføreren, at den primære årsag er, at der er iltsvind i den fjord grundet udledninger af kvælstof fra landbruget?
Per Larsen (KF), 2024-04-04:
Der kan være mange årsager til, at skarven søger ind i de mindre vandløb, og det er klart, at hvis det er sådan, at de er der i større antal, har det selvfølgelig store konsekvenser for fiskebestanden.
Det siger næsten sig selv, for det er jo et af de steder, hvor fiskene skal yngle, og hvor de gerne skulle blive store, sådan at de kan komme til at formere sig, og hvis det er sådan, at skarven henter dem, er det da et problem i forhold til fiskebestanden.
Vi ser også, at lystfiskerforeningerne sætter enormt mange fisk ud for at prøve på at opretholde en bestand, men problemet er jo så bare, at skarven også henter mange af dem.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-04:
Jeg vil i hvert fald sige, at ordføreren har sagt nej, i forhold til at ordføreren mener, at det er utrolig vigtigt, at vi får vendt alting, og at vi får brugt alle de kompetencer, der er, for at lave den bedst mulige løsning.
Det kan godt være, at hr. Erling Bonnesen og jeg ligner hinanden lidt, men nu er jeg alt andet lige ikke hr. Erling Bonnesen, men min tolkning er, at hr. Erling Bonnesen går med en beretning og også ville stemme nej.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Så kender man jo desværre lidt SF igen på det her område, hvor man næsten går helt balalajka, ikke?
Hvis ikke man kan give fiskeriet eller landbruget skylden for det, er det lidt noget skrammel.
Jeg anerkender også, at der er forskellige presfaktorer, men jeg er bare nødt til at minde ordføreren om, at de forskellige presfaktorer også er forskellige, alt efter hvorhenne i landet man befinder sig.
Tag et eksempel som Ringkøbing Fjord og Skjern Å-deltaet.
Det har været en kæmpe succes at få gang i laksefiskeriet derude.
Det er et kæmpe laksefiskeri, man har fået i gang for lystfiskerne derude, men der er ikke ret mange skrubber, og der er ikke ret mange ål tilbage, og hvor forsvinder de hen?
De forsvinder lige nøjagtig som føde for skarv og sæl.
Det er der så grundig dokumentation for i undersøgelser.
Vi snakker om, at over 85 pct. af alt, der forsvinder, forsvinder til skarvkolonierne der.
Så man er nødt til at sige, at der er forskellige presfaktorer.
Vi skal gøre noget ved det her, og det kan vi gøre nu uden at gøre det i sammenhæng med det andet først.
Vi kan gøre det her nu.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Mange tak.
Tak til forslagsstillerne for forslaget.
På rigtig mange områder er det jo ekstremt tydeligt, at vi har presset økosystemers balance, og at livet i havet har det rigtig svært.
Årsagerne til de pressede fiskebestande og det lidende havmiljø er jo rigtig mange.
Det er iltsvind, næringsstofforurening fra landbrug, manglende fri passage for fisk og vandinsekter, fastsættelse af fiskebestande, som ikke overholder biologisk rådgivning, og fiskemetoder, som ikke er skånsomme.
I SF har vi ikke noget imod at regulere skarven eller sælen.
Vi kan se, at der allerede er muligheder for at gøre det.
Men i og med at der er rigtig mange årsager til, at vores havmiljø har det rigtig dårligt, ligger løsningen i en helhedsorienteret indsats, som tager højde for alle presfaktorerne, altså en økosystembaseret tilgang frem for ad hoc at hoppe fra tue til tue.
For det er nødvendigt, at vi får de her løsninger, som samlet får genoprettet naturen og de sunde økosystemer.
Så som sagt har vi ikke noget mod at regulere skarven, men det skal ske sammen med det andet, så vi rent faktisk får en fornuftig genoprettelse af balancen.
Men vi ønsker altså den her helhedsplan.
Vi ser, at netop den her regulering af skarven kan være en del af en indsats for at genskabe sunde økosystemer, men det må ikke stå alene, og at hvis vi skal regulere skarver og sæler skrappere ud over de muligheder, som der allerede er i dag, bør fiskeriet og landbruget ligeledes reguleres, men selvfølgelig ikke på samme måde.
Så SF kan ikke støtte forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Altså, det er jo faktisk allerede i dag en mulighed, hvis man har en viden om et lokalområde, hvor der er en skarvbestand, som truer en fiskebestand.
Det kan også være i fjorde og andre steder.
Så er der mulighed for at ansøge om tilladelse, og der bliver givet mange tilladelser fra Naturstyrelsens side til, at man så kan gå ind og regulere bestanden – ud over Naturstyrelsens egen opgave.
Så hvis man har den viden og er i besiddelse af det, der skal til for at kunne gøre det, så er der allerede i dag mulighed for at spørge Naturstyrelsen.
Men vi kan bare se, at de ordninger ikke fungerer helt godt nok, og jeg tror også, man må være ærlig og sige, at glæden ved at stå for den regulering nok er begrænset for jægerne.
Der er nok sjovere ting at gå på jagt efter end at gå ind og regulere de her skarvkolonier.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Ja, der er så absolut sjovere ting at gå på jagt efter, men både jægere og lystfiskere ser det som deres pligt at sikre det.
Så derfor er man villig til at gøre noget.
Men skal jeg forstå det, ministeren siger, sådan, at de nuværende ordninger sådan set er tilstrækkelige, og at det bare er, fordi der ikke bliver ansøgt nok om det, og at folk sådan set bare skal bruge det nuværende system, og så mener ministeren, at det kan reguleres tilstrækkeligt?
Eller er problemet, at den lovgivning ikke er god nok til det?
Altså, det kan ikke være begge dele.
Hvad er signalet derude til, at folk skal ansøge mere, så den nuværende lovgivning er tilstrækkelig, og så man kan få det reguleret?
Eller er det herindefra, der skal laves ny lovgivning?
Og hvornår kommer den lovgivning, så de lystfiskere og jægere og de folk, der oplever, at skarven overtager mere og mere, kan se, at der kommer til at ske noget på det her område?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Jeg er faktisk stadig væk søgende, i forhold til om det er nødvendigt at lave ny lovgivning.
Det er jeg nu ikke sikker på at det er her.
For vurderingen fra ministeriets side og de eksperter, der er – og der er vi i gang med at spørge vores udenlandske kolleger, hvad der egentlig er af muligheder – er, at der faktisk er rige muligheder, også for at gøre meget mere, end man gør i dag.
Det er der ikke nogen der rejser tvivl om overhovedet.
Men der skal være en balance, og der er ubalance i dag, og den balance skal genoprettes.
Per Larsen (KF), 2024-04-04:
Tak for det, og tak til ministeren for den positive holdning, som jeg hører ministeren give udtryk for, i forhold til at regulere de her bestande.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at de her to arters udbredelse har store konsekvenser for vores fiskebestand.
Sådan løseligt udregnet er det jo noget med, at sælerne fortærer i omegnen af 200 t fisk dagligt, og skarven vel noget, der ligner 20-25 t dagligt, i hvert fald i ynglesæsonen.
Så det siger sig selv, at det gør et kæmpe indhug.
Men jeg er lidt interesseret i at høre: Hvad er det for en yderligere regulering, som ministeren ønsker sig eller tænker på?
For det der med at sprøjte skarvens reder har jeg i hvert fald efterretninger om måske ikke har den helt store effekt, fordi der rent faktisk stadig væk er masser af reder med masser af yngel i, og det har jo store konsekvenser, at man får opformeret bestanden.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Udfordringen er jo i særlig grad, at der altså er en dansk ynglebestand på ca. 31.000 par – det er det tal, vi har – men at man derudover så skal lægge de omkring 200.000 skarver, som er trækfugle, og som ikke yngler her, men som selvfølgelig kommer hertil og slår sig ned.
Så der er altså en meget stor mængde skarver, som jo konsumerer meget, meget store mængder af fisk, også af de fisk, som vi skal beskytte – det er vi forpligtet til at gøre – men som vi slet ikke beskytter godt nok.
Så derfor kan indsatsen i forhold til skarvrederne og ynglebestanden ikke stå alene.
Vi er også nødt til at se det i sammenhæng med vores nabolande, hvor de her store flokke jo overvintrer eller er om sommeren, eller hvordan de nu flyver frem og tilbage.
Per Larsen (KF), 2024-04-04:
Tak for det.
Det er jo sådan set rigtig skønt at høre havets minister have en positiv tilgang til det her, for der foregår rigtig meget naturgenopretning rundtomkring.
Der sættes masser af yngel ud, og sportsfiskerne gør en kæmpestor indsats, og vi laver jo også noget i forhold til at sno vandløbene mere og mere og gør i det hele taget en stor indsats.
Men tænker ministeren, at vi skal have en forhandling, som partierne bliver indkaldt til, med henblik på at lave en reguleringsbekendtgørelse, som der er nogle måltal i?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Derfor har kommissionens eksperter og de grønne organisationer, der har været med, netop også peget på, at man bør se på, hvordan man kan regulere skarvbestanden for at redde vores fiskebestand, altså så de to arter kan leve side om side.
Det bør vi gøre i den sammenhæng.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Det lyder rigtigt fornuftigt at indkalde forligskredsen til at se på det her igen.
Der var dog en lille ting, jeg noterede mig i ministerens tale, nemlig at han trods den meget brede enighed, der synes at være om problemet og om, at der skal findes nogle løsninger, så alligevel indstillede til regeringen at stemme nej.
Det kan selvfølgelig være forkert, men hvis det er tilfældet, vil regeringen jo bringe sig i den kedelige situation, at der er et flertal imod regeringen.
Ville det ikke være naturligt, at regeringen stemte for forslaget, sådan at regeringen kunne være med i den kreds af partier, der skubber på for det her, i stedet for at udelukke sig selv nu, hvor man har mistet sit såkaldte indenrigspolitiske flertal?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Nu må vi se.
Jeg er den første på talerstolen, så jeg tror det lidt for tidligt at sige.
Ulempen ved at være den første på talerstolen er jo lidt, at man bare får mulighed for at fornemme stemningen, men nu må vi se, hvad partierne mener om det her.
Her pålægges man så at lægge en handlingsplan, men det mener vi er det samme som en forvaltningsplan.
Så vi læser det, som om man nok vil stramme forvaltningsplanen, og det er det, vi mener vi bør have nogle forhandlinger om.
Men helt konkret mener vi, at der rent teknisk er de her forvaltningsplaner i dag, og også eksperter, grønne organisationer og andre er med til at rådgive om at fastlægge de her forvaltningsplaner.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Det må vi afvente at se.
Men jeg er glad for ministerens bekræftelse af at inddrage organisationerne, jægerforeningerne, fiskeriforeningerne osv., altså alle de frivillige foreninger, der er rundtomkring, som jo i den grad er berørt af de negative konsekvenser af den alt for store bestand af både skarv og sæler.
Så det synes jeg er positivt.