runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Jeg tror, at jeg fuldstændig kan bekræfte, at hvis der igen måtte udbryde krig i Europa og den ulykkelige situation, vi har, måtte gentage sig, så vil vi gøre noget ekstraordinært, og det er måske det, der adskiller i hvert fald os borgerlige fra den siddende regering, som hele tiden kun ser i principper.
Man har en bugnende statskasse på 57 mia. kr. i overskud og langer sådan nogle håndører ud til ganske få husstande rundtomkring i landet.
Man har 5 mia. kr., man har sparet på støtte, på grund af den høje elpris; dem vil man ikke bruge på grund af en eller anden teknikalitet, som kun, tror jeg, ministeren egentlig forstår det åndelige indhold af.
Så det, jeg vil spørge om, er ikke, hvad sådan det indholdsmæssige er, fordi der har jeg forstået at man vælger alene at køre med sit røde parlamentariske flertal.
Det, det jeg vil spørge om, er: Hvorfor kan de her penge ikke komme ud til danskerne?
Hvorfor skal man vente helt til august?
Altså, hvor mange folk, der skal gå fra hus og hjem, vil ministeren have på samvittigheden, mens han sidder og puger sammen ovre i sit ministerium?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
For det første synes jeg, at jeg redegjorde ganske godt for, hvorfor der ikke er nogen penge at tilbagebetale.
Det er simpelt hen ikke sådan, statsfinanserne er skruet sammen, altså, at fordi der bliver betalt mindre i VE-støtte et år, ligger de penge i en kasse, man så frit kan disponere over, til andre formål.
Hvis det var sådan, det hang sammen, skulle man jo så også i de år, hvor der skal betales mere støtte, tilvejebringe finansieringen, og så skulle jeg indkalde Folketingets partier og sige: Vi mangler 6 mia. kr., og dem må vi så tage fra velfærden eller den grønne omstilling.
Det tror jeg næppe at de samme mennesker, som har foreslået, at vi skal bruge penge nu, ville gå med til.
Der er i øvrigt ikke nogen regeringer, der har gjort det tidligere, og tror jeg heller ikke, at der er nogen regeringer, der vil gøre det fremover.
Men det er selvfølgelig interessant, hvis der er nye signaler fra de borgerlige partier om, at de vil gøre det anderledes fremover, således at hvis der i et år skal betales mindre i støtte til VE, kan man frit disponere over de penge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Nu er det jo en forespørgsel om, om regeringen har til hensigt at tilbagebetale flere penge til danskerne, og nu er der jo en mulighed for hurtigt at tilbagebetale nogle penge til danskerne.
Hvis det er sådan, at man hæver den grønne check for dem med de laveste indtægter, behøver vi ikke at vente på at samkøre nogle registre, og så kan man udbetale en varmecheck.
Det er en af de muligheder, der er på nuværende tidspunkt.
Og jeg kan ikke helt forstå, hvorfor regeringen vil afskaffe den grønne check for en lang række personer i Danmark, så den grønne check efter nytår kun er noget, der vedrører pensionister og førtidspensionister.
Så jeg vil gerne høre ministereren, om ikke regeringen er med på at revurdere reformudspillet »Danmark kan mere I«; de fattige skal få råd til mindre, kan man jo sige.
For der er faktisk et redskab der, der kunne bruges til at kompensere alle med lave indtægter, som jo også har nogle høje elregninger i øjeblikket.
Det ville være en unik mulighed.
Kan ministeren ikke se det?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Tak for det, og også tak til forespørgeren for den her mulighed for at diskutere et meget vigtigt emne.
Mange af dem handler om liv og død, sikkerhedspolitik, og nogle af dem handler også om noget ganske konkret for hver enkelt dansker, i og med at energipriserne som følge af konflikten er steget og fortsat vil være høje en rum tid ud i fremtiden.
Allerede inden krisen i Ukraine var specielt gaspriserne på et historisk højt niveau.
Jeg vil gerne starte med at anholde det, at regeringen ikke skulle have gjort noget for at afhjælpe den situation.
Vi har i allerhøjeste grad gjort noget både i forhold til at gøre danskerne mere fri af fossile brændstoffer, herunder gas, men også for at afhjælpe den akutte situation, som mange danskere står i lige nu, hvor de har problemer med at betale de høje regninger.
Hvis jeg skal starte med den første del først, altså hvad vi har gjort for at nedbringe brugen af fossile brændstoffer i Danmark, så er det måske lidt stærk tobak, når hr. Morten Messerschmidt i vanlig polemisk stil hævder, at regeringen intet har gjort.
Det, der skete efter sidste folketingsvalg, var, at vi lavede et markant kursskifte.
Tag f.eks. havvindmøller: Vi har besluttet siden valget at firedoble Danmarks havvindmøllekapacitet.
Altså det, som det har taget fra 1991 til 2019 at bygge op, har vi firedoblet fra 2019 og frem til nu.
Vi har indført et stop for olie- og gasindvinding i 2050 og aflyst den ottende udbudsrunde netop for at sætte fart på den grønne omstilling.
Titusindvis af mennesker har allerede fået eller får i de her år udskiftet deres gasfyr som følge af vores politik.
Så der er sket enormt meget.
Er det nok?
Åbenlyst ikke.
Vi har stadig væk 400.000 husstande i Danmark, der har gasfyr.
Vi har en biogasproduktion, som er ganske høj.
25 pct. af vores gas får vi fra biogas, men det betyder jo så samtidig, at vi får 75 pct. fra andre kilder.
Langt de fleste af dem er europæiske, og en stor del af den europæiske gas er russisk.
Så både af klimahensyn, men også af sikkerhedspolitiske hensyn skal der gøres noget ved det.
Og derfor har de partier, som står bag den aftale, vi lavede i morges, også aftalt, at vi skal have afsat 250 mio. kr. til forskellige tiltag, der kan gøre fjernvarmen grønnere i Danmark, samtidig med at vi har varslet, at vi inden længe kommer med et større udspil om at gøre varmesektoren grøn – ud over at vi skal have udbygget vores vedvarende energi yderligere, på trods af det tempo, jeg altså talte om tidligere vi indtil videre har lagt for dagen.
Så ganske mange ting er allerede sket; ganske mange ting kommer til at ske også på den helt korte bane.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Tak, formand.
Jeg tror, de fleste er slået af både bestyrtelse og forundring over at se den voldsomme stigning i el- og varmepriserne, som vi er udsat for for tiden, og som jo helt åbenlyst også er det drivende element i forhold til den prisudvikling, som vi oplever på forbrugsvarer og stort set alt andet i vores samfund.
Det er en helt ekstraordinær situation, som selvfølgelig især kan forklares og begrundes med den ulykkelige krig, der er i Ukraine for tiden.
Men en ekstraordinær situation kalder selvfølgelig også på ekstraordinære politiske tiltag, og vi har, tror jeg jeg kan sige, i en bred forstand i den borgerlige familie, men i hvert fald for mit eget vedkommende i Dansk Folkeparti, siddet og kigget med stor forundring på en regering, som intet har foretaget sig i meget, meget lang tid, og som så her i elvte time, lige før en forespørgselsdebat, laver en ny ordning, men som – som jeg forstår det – stadig væk ikke kan finde ud af sørge for, at pengene udbetalt før en gang til august.
Og det er naturligvis ikke til at leve med, ikke for os i Dansk Folkeparti, men selvfølgelig især heller ikke for de mange mennesker, som i dag står over for truslen om at måtte forlade hus og hjem, som simpelt hen ikke kan betale deres regninger, og som ser en regering, hvor statskassen bare bugner.
Jeg forstår, at det seneste finansår havde et positivt resultat på 57 mia. kr., og jeg forstår også, at de høje elafgifter har ført til, at man sparer omkring 5 mia. kr. på støtte, der så ikke bliver givet til VE, og de småpenge, der så allernådigst bliver delt ud her af venstrefløjen, ja, de forslår jo som en vis håndværker et sted, som man sådan set ikke må sige efter forretningsordenen.
Men konklusionen her er, at vi forventer, at der bliver gjort mere, at der bliver gjort noget hurtigere fra regeringens side, og det er derfor, vi har bedt om at få den her hasteforespørgselsdebat i dag.
Jeppe Bruus (S), 2022-03-30:
Der er jo altså sat en beløbsgrænse på 650.000 kr., og det dækker så 419.000 husholdninger.
Det er fuldstændig rigtigt – det vil jeg give ordføreren ret i – at man godt kunne lade være med at have en indkomstgrænse.
Hvis man så skulle give alle danskere, der er i den situation, at de har stigende priser på gas osv., som klimaministeren har redegjort for, 6.000 kr. om måneden, ville den regning selvfølgelig blive meget, meget større.
Vi synes måske, at det er rimeligt nok, at man, hvis man bor i et stort hus og har en kæmpe indtægt, så ikke får glæde af varmechecken.
Det er jo derfor, der er lavet en indkomstgrænse, og den indkomstgrænse på 650.000 kr. synes jeg sådan set er meget rimelig.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Med den indtægtsgrænse, man opererer med her, vil den privatansatte sosu-medarbejder, som jeg forstår på lønstatistikkerne tjener ca. 37.000 kr., så ikke være begunstiget – i hvert fald ikke hvis hun eller han måtte have en ægtefælle, som så måske er folkeskolelærer eller selv er i det samme fag.
Er det virkelig det, som den her regering betragter som høje lønninger?
Vi taler om folk, der har fået nogle meget, meget voldsomme stigninger på både el- og varmeregningerne.
Nogle steder taler vi om 20.000 kr., 25.000 kr., 30.000 kr., altså en månedsløn for de her grupper, der ikke er omfattet.
Er det virkelig regeringens opfattelse, at det er, fordi de er så højtlønnede, at de ikke skal have den her håndsrækning?
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
Da vi forhandlede den første varmecheck, blev et flertal af partier enige om at give 1 mia. kr. til de danskere med de laveste indkomster og de mest stigende varmepriser.
Nu taler DF's ordfører så dunder over for hjælpen, men da sagde Dansk Folkeparti: Nej, det vil vi ikke give; vi vil ikke give 1 mia. kr.
Nu giver vi så 1 mia. kr. mere, så der kommer 2 mia. kr. ud i varmecheck.
Og det er mig bekendt muligt for Dansk Folkeparti at tiltræde den aftale og bakke op om at sende 2 mia. kr. ud.
Så når man taler så meget dunder over for at skulle hjælpe de danskere, der rammes hårdest af de stigende energipriser, ville det være rart at høre ordføreren forklare, hvorfor Dansk Folkeparti så ikke er klar til at give 2 mia. kr. i hjælp.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Næh, for jeg tror simpelt hen, at det spørgsmål skulle have været stillet til en anden.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at der er sparet indtægter.
Det må være en anden, det der spørgsmål skulle have været rettet til.
Der må ordføreren måske lige få styr på sin spinafdeling, sådan at spørgsmålene bliver stillet til de rigtige.
Men jeg kan sige i forhold til det, om det er rigtige penge, man kan bruge, at det håber jeg sandelig det er, for hvis nu elprisen ikke havde været så høj, skulle der have været sendt 5 mia. kr. ud til vindmølleejere og solcelleejere, og hvad ved jeg, rundtomkring i landet, og jeg håber da sandelig, at det er rigtige penge, regeringen sender rundt.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Så synes jeg jo også, det var et sundt princip, hvis man så pegede på en reel finansiering af det.
Så har jeg også et andet spørgsmål.
Ordføreren påpeger igen og igen, at staten tjener en masse penge på den situation, vi befinder os i, men jeg står her med en pressemeddelelse fra Skatteministeriet, der understreger, at det ikke vurderes, at staten kommer til at tjene penge på de høje energipriser, som der er på nuværende tidspunkt, bl.a. fordi der vil komme mindre moms ind fra andre varegrupper, men jo også fordi der kommer færre penge ind fra afgifter, i og med at folk vil reducere deres energiforbrug.
Vil ordføreren forholde sig til det?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Jo, det er et sundt princip, som gælder i sunde, almindelige tider, men når tiderne så skifter og går ind i en anormal tilstand, som det er, når der er krig i Europa, så er det også et sundt princip, at man kan afvige de principper, der gælder for almindelige tider.
Det er fuldstændig ligesom i færdselslovgivningen, for der er det også et sundt princip, at man følger de anvisninger, der gælder på veje og stræder, i forhold til hvor hurtigt man må køre, men er der liv og førlighed på spil, er det klart, at så er der en nødretssituation.
Det samme mener jeg gør sig gældende her.
Som følge af Putin, Ukraine og alt det, der er sket igennem længere tid, har vi en situation, hvor gaspriserne er steget, de generelle energipriser er også steget, og der kan man ikke bare sidde og sige, at vi har et princip, der gælder i gode og normale tider, og derfor vil vi ikke hjælpe.
Der har man en forpligtelse til rent faktisk at have så meget forbindelse til virkeligheden, at man også forstår det, når det er unormale tider.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Tak for det.
Ordføreren er meget optaget af, at staten har sparet penge i år til VE-udgifter.
Ordføreren siger, det er en ekstraordinær situation som følge af krigen i Ukraine, men ordføreren fremførte jo det samme argument omkring de sparede VE-udgifter, før krigen gik i gang.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er, om ordføreren vil lave om på den måde, det her fungerer på rent finanspolitisk, sådan at hvis vi står i en situation om et par år og kan se, at der lige pludselig er brug for at finde flere penge til VE-udgifter, så skal vi ud at opkræve ekstra skatter ude hos befolkningen; eller er det egentlig ikke et sundt princip, at det her skal ses over en længere årrække?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Jeg vil sige, det er en stor åbning.
Jeg rettede jo henvendelse til Enhedslisten allerede mandag aften for at spørge, om vi skulle lave en fælles vedtagelsestekst.
Jeg er ret sikker på, at det, som Enhedslisten måtte kunne formulere, ville jeg nærmest kunne garantere borgerlig opbakning til, sådan at vi kunne lave noget, der var mere ambitiøst end det, der er sket.
Desværre valgte Enhedslisten jo at følge det røde flertal, som man åbenbart føler sig mere komfortabel i end ved rent faktisk at hjælpe nogle flere danskere derude.
Det er jo trist, men jeg føler mig fuldstændig overbevist om, at de tusindvis af danskere, der dermed er blevet svigtet af Enhedslisten, vil huske hr. Søren Egge Rasmussen mere end de 90 venner, han har her i salen.
Det er jo et meget generøst tilbud.
Det skal jeg huske, når magten er skiftet: Ved enhver given lejlighed, det borgerlige flertal så har gjort noget godt,
kan vi ringe over til SF og sige: I må gerne stemme for.
Nej, det er jo ikke sådan, tingene fungerer, fru Signe Munk.
Når vi er imod det her, er det jo, fordi det her er en gedigen hån over for rigtig mange helt almindelige hårdtarbejdende mennesker, som jeg er ret sikker på fru Signe Munk har mødt en hel del af i sin valgkamp – og sikkert også forledt dem til at stemme på sig – altså sosu-medarbejderen, sygeplejersken, politibetjenten, folkeskolelæreren osv., som desværre lige tjener lidt for meget, i forhold til at de marxistisk-socialistiske paradigmer så har muliggjort, at man er begunstiget til at få den her varmehjælp.
Det vil vi bare ikke være med til.
Vi synes, det er en hån.
Vi synes, det er en hån at bruge 2 mia. kr., når man de seneste par år har sparet 5 mia. kr. i forhold til den støtte, der skulle have været udbetalt til VE-teknologi.
Vi synes, det er en hån, når staten har et overskud på 57,6 mia. kr. 2 mia. kr.!
Hvad bilder I jer ind?
Det gør vi jo bl.a. for at finansiere en lavere elregning, altså ved at reducere elafgiften, sådan at folk skal betale mindre til staten, når de bruger strøm.
Det er sådan set meget sund logik.
Men jeg vil komme hr. Søren Egge Rasmussen i møde i den forstand, at når vi er i en ekstraordinær situation, som vi jo er i nu, så vil vi da gerne ekstraordinært bruge den model, der ligger i den grønne check – ikke som en videreførelse, for vi står selvfølgelig ved den aftale, vi har lavet i »Danmark kan mere«.
Det, som er ærgerligt, når man laver sådan en pakke, som jeg kan forstå I røde partier har gjort de seneste par dage og sjovt nok er blevet enige om her sent i aftes, lige før vi skulle mødes i dag – desværre en lille smule uambitiøst – er selvfølgelig, at det så er en lukket klub.
Det ville jo måske, hvis man gerne ville hæve ambitionsniveauet lidt, være betimeligt en anden gang at invitere os andre med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Ja, man kan jo godt harcelere mod den der varmecheck, men hvad er det så, Dansk Folkeparti gør?
Hvad er det, de gør selv?
Hvad er det for en verdensfjern tilgang, Dansk Folkeparti har til tingene?
Dansk Folkeparti er med i »Danmark kan mere«.
Det er jo en aftale, hvor man afskaffer den grønne check for en lang række lavtlønnede i Danmark.
Det er der, hvor man afskaffer den for almindelige kontanthjælpsmodtagere; de kan ikke længere få den grønne check fra nytår.
Når man afskaffer den mulighed, er den mulighed der jo ikke længere for en lang række borgere, som f.eks. er udsat for en højere elregning.
Det ville være meget oplagt at hæve den grønne check i indeværende år og sandsynligvis også næste år.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkeparti, hvorfor Dansk Folkeparti vil afskaffe den grønne check for så mange danskere – så mange lavtlønnede danskere.
Jeppe Bruus (S), 2022-03-30:
Jeg er simpelt hen ikke i stand til at svare på, om vi kan regulere den grønne check på månedsbasis, sådan som der spørges til.
Men det er klart, at vi, som jeg også svarede, sidder og kigger på, hvordan det ser ud i husholdningerne.
Hvordan mærker man det?
Det er jo det, vi er optaget af.
På den ene side har vi jo en økonomi, som er sund og stærk; vi har aldrig haft flere i beskæftigelse, arbejdsløsheden er rekordlav.
På den anden side går tingene ekstremt stærkt.
Hen over – jeg brugte min egen ministertid som eksempel – bare de seneste 6 uger har man mærket det derhjemme i husholdningerne.
Derfor kigger vi jo på, hvordan det ser ud på en lang række parametre.
Nu er man så lykkedes med at lave en rigtig god aftale om en varmecheck i dag.
Er det så gjort med det?
Det er jo ikke sikkert, og derfor sidder vi og kigger på tingene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Jeg synes, det er godt, at skatteministeren holder øje med, hvad der sker derude, og det er jo godt at have nogle redskaber for, hvad man så kan regulere med.
Jeg har noteret mig, at Ældre Sagen synes, at folkepensionen skal hæves med 5 mia. kr., og det er jo så noget, man relativt hurtigt kan gøre.
Vi har også den grønne check indtil videre, og den grønne check vil man kunne bruge til f.eks. at give et særligt tilskud til de lavest lønnede, som også oplever høje elpriser, for den aftale, vi lige har lavet i dag, er jo kun noget, der hjælper nogle specifikke gaskunder.
Så jeg kunne godt tænke mig høre, hvor hurtigt man vil kunne ændre på den grønne check, som er et skattemæssigt fradrag.
Er det noget, vi kunne tage en beslutning om, så der måneden efter vil være nogle mennesker, der vil opleve, at de har et større fradrag, som de kan gøre brug af?
Er det et redskab, som kan bruges så hurtigt, for det synes jeg er vigtigt oven på den her sag med varmen, som tager, synes jeg også, for lang tid?
Er den grønne check noget, vi kan regulere på på månedsbasis?
Jeppe Bruus (S), 2022-03-30:
Det er vores opfattelse, at i forhold til varmechecken gør vi noget konkret og målrettet i forhold til mennesker, som jo altså har en indtægt på under de 650.000 kr., og som har stigende udgifter, fordi de har et gasfyr eller noget andet.
Betyder det så, at alle dem, der ikke er omfattet af den her ordning, ikke kan mærke, at tingene bliver dyrere nede i supermarkedet, eller at udhulingen af deres løn sker, fordi inflationen stiger?
Selvfølgelig gør det da ikke det.
Mærker de det ikke også?
Jo, det gør de da.
De mærker det også på varmeregningen.
Derfor sidder vi også og kigger på og følger med i, hvordan det går ude i husholdningerne, hvordan det ser ud, men det at sige, at vi skulle have et princip om, at når vi laver sådan en ordning, vil der ikke være nogen indkomstgrænse, kan vi jo godt se forskelligt på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Nu er det ikke Enhedslisten, der bestemmer, hvem der bliver inviteret med til forhandlinger.
Men jeg har det faktisk meget fint med den aftale, vi har indgået, og som vi har indgået, fordi der er et lovforslag, der bliver fremsat i morgen, og som skal førstebehandles tirsdag i næste uge og anden- og tredjebehandles om torsdagen.
Nu kunne vi så nå at få 1 mia. kr. mere med i det lovforslag.
Det synes jeg sådan set er godt.
Så vi kom ikke med den her tillægsaftale, fordi Dansk Folkeparti har en forespørgselsdebat i dag.
Det må jeg altså godt nok lige indrømme: Det er ikke derfor.
Det er for at få det med i det lovforslag, som kommer i morgen.
Det er da en lille åbning i dag.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Jeg er helt med på, at Nye Borgerlige vil prioritere på en anden måde.
Nye Borgerlige er jo imod det meste af det, vi laver på det grønne område i Danmark.
Nye Borgerlige er jo et parti, der går ind for at skære massivt i velfærden i Danmark.
Det, der undrer mig lidt, er, at de, jeg skulle til at sige sengekammerater – jeg ved ikke, om man må bruge den slags udtryk – i overført betydning i hvert fald, som sidder der på rækken ved siden af, kan leve med at skulle slås i hartkorn med den slags politik.
Men selv hvis vi sagde, det gjorde, selv hvis vi sagde, det teoretisk set var rigtigt – det, der blev sagt – er det så sådan et samfund, vi vil have?
Er Dansk Folkeparti og Venstre pludselig blevet partier, der synes, at man skal skære massivt i velfærdsstaten, og synes, man skal rulle den grønne omstilling tilbage?
Det er det vel næppe.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvordan I kan sidde der som sådan en treenighed og lade, som om I har en fælles tilgang til det her spørgsmål.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Jah, ligegyldige pressemøder er vist mest noget, regeringen excellerer i, så dem lader vi jer stå for der.
Angående finansieringen skulle man måske have hørt lidt bedre efter og spillet lidt mindre Candy Cross, for det, der rent faktisk var, var de 57 mia. kr., som var overskud sidste år.
Dem nævner jeg ikke noget om.
Jeg nævner, at det er de 17 mia. kr., som man forventer i overskud i år.
Og dem kan man godt bruge som et engangsbeløb, for det er jo et overskud, man forventer i år.
Så har vi en overordnet langsigtet økonomisk plan, og man må hjertens gerne gå ind på vores hjemmeside, www.nyeborgerlige.dk, under »PLANEN«, og der kan man se vores overordnede økonomiske politik, hvor vi faktisk hæver beskæftigelsesfradraget, så folk må tjene 90.000 kr., inden de skal begynde at betale skat, vi fjerner arbejdsmarkedsbidraget, og der er en lang række andre fornuftige ting.
F.eks. fjerner vi registreringsafgiften på biler, så danske børnefamilier ikke skal køre i dårligere biler end svenskerne og tyskerne.
Den plan er fuldt finansieret.
Så der er ikke nogen fantasimillioner her i Nye Borgerlige, men vi vil absolut prioritere tingene på en anden måde.
Men det er fuldstændig gennemregnet.