runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Nye Borgerlige støtter ikke klimaloven og 70-procentsreduktionskravet i 2030.
Med dette forslag vil regeringen nu have et indikativt 2025-mål – et mål om en reduktion af drivhusgasser på 50-54 pct. i 2025 i forhold til niveauet i 1990.
Idet klimaloven er en realitet, er Nye Borgerliges ønske, at reduktionerne foretages så billigt som muligt og med mindst mulig skadevirkning for erhverv og borgere.
Et krav om en given reduktion i 2025 gør ikke dette lettere.
Det må forventes, at der løbende bliver udviklet ny teknologi, og derfor er den såkaldte hockeystavstilgang fornuftig, hvor de største reduktioner foretages sidst i perioden.
Vi har netop indgået en aftale om landbruget, og det fremgår klart, at der er teknologier, der skal udvikles, for at kunne nå det aftalte mål.
Hvis vi tvinger noget igennem på et tidligere tidspunkt, vil det have yderligere negative konsekvenser for erhvervet.
Det giver ikke mening, at Danmark skal gå så langt foran alle andre lande.
Det er endda, uden at det har den mindste betydning for den globale udledning.
Den globale udledning stiger år for år, og det vil den formentlig fortsætte med en rum tid endnu.
Hvorfor skal Danmark så pålægge sig selv strammere krav end alle andre?
Det er ikke til at forstå.
At vores handlinger skulle inspirere andre lande til at følge i vores fodspor er naivt.
Selvfølgelig er kineserne ligeglade med, hvad Danmark foretager sig.
Kineserne, der nu står for 30 pct. af den globale udledning, mere end EU og USA sammenlagt og ca. 300 gange den danske udledning, bygger stadig nye kulkraftværker, mens vi i Danmark diskuterer kødfrie dage i de offentlige køkkener – et forslag, som heldigvis ikke blev til noget.
Hvorfor skal Danmark reducere sin udledning inden for alle områder?
Hvorfor skal Danmark det?
Den eneste måde at opnå globale reduktioner af CO 2 -udledningen på er gennem udvikling af rentabel teknologi.
Danmarks bedste bidrag vil derfor fortsat være at arbejde med udvikling af teknologiske energiløsninger.
Det er vi dygtige til.
For at kunne gøre det skal vi sikre Danmarks vækst og velstand.
Det kræver, at vi stopper med arbitrære mål for Danmark, som ingen gavnlig effekt har.
Det er tvingende nødvendigt, at reduktionerne i udledningerne af drivhusgasser ikke sker ved at afvikle eller flytte produktion til udlandet.
L 31 er derfor endnu et skridt i den forkerte retning.
Det er kortsigtede, populistiske løsninger og mål uden reel effekt.
Det eneste positive, der er at sige om et indikativt mål,
er, at det er indikativt.
Men er det et indikativt mål?
Det er det ikke ifølge lovteksten, så vidt jeg kan se.
I et nyt stk. 2 under § 1 står der: »Formålet med denne lov er endvidere, at Danmark skal reducere udledningen af drivhusgasser i 2025 med 50-54 pct. i forhold til niveauet i 1990.«
Det lyder mere som et krav end som et indikativt mål, til trods for at man i lovforslaget kalder det for et indikativt mål.
Nye Borgerlige kan ikke støtte L 31.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Nu kan jeg høre, at ordføreren taler meget imod sådan nogle mål om CO 2 -reduktioner.
Så står jeg lidt og undres over, at Nye Borgerlige er gået med i en landbrugsaftale, hvor man har et bindende CO 2 -reduktionsmål på 6 mio. t fra landbruget inden 2030, når man samtidig kan se, at det er lidt svært sådan med sikkerhed at sige, at Nye Borgerlige er nogle, som betragter de her menneskeskabte klimaforandringer som noget, som vitterlig er menneskeskabt, og som vi skal tage alvorligt.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvorfor Nye Borgerlige kan gå med til at pålægge landbruget at komme med CO 2 -reduktioner på mindst 6 mio. t inden 2030; endda i et spænd, der kan gå op til 8 mio. t – en reduktion på 55-65 pct. af landbrugets samlede CO 2 -udledninger.
Jamen jeg har sådan set andetsteds spurgt ind til, hvor stor forskellen er mellem det oplæg, Socialdemokratiet lavede, og det, som det endte med, bl.a. i forhold til beskæftigelse.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: Hvad er det, Nye Borgerlige havde indflydelse på i den landbrugsaftaletekst, som det endte med at blive?
Det er jo rigtig positivt, at vi har kunnet lande en landbrugsaftale, hvor der er et bindende reduktionsmål på 6 mio. t CO 2 i landbruget.
Det kan nemmest nås, hvis det er sådan, at man reducerer antallet af husdyr i Danmark.
Vi har i landbrugsaftalen prioriteret økologi.
Hvis man omlægger hele landbruget til økologi, sparer man 4,5 mio. t.
Det, at vi får hævet økologien fra 10 til 20 pct., giver 0,5 mio. t, og det medfører, at der reelt på det areal er færre husdyr, fordi de økologiske landbrug har halvt så mange dyr, som man har i det konventionelle landbrug.
Vi har også fået lagt ind, at der bruges over 1 mia. kr. for at fremme en mere plantebaseret kost.
Så jeg synes faktisk, der er nogle gode spor i den samlede landbrugsaftale.
Det er lidt svært at få igennem i en bred kreds.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-14:
Tak til ordføreren.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at ordføreren også her i debatten i dag lægger op til, at vi skal have et højere mål end 70-procentsmålet.
Enhedslisten støttede også Frie Grønnes forslag om en klimalov 2.0, så tak for det.
Jeg hører også ordføreren sige, at vi skal have mere klimahandling, så jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan det hænger sammen med den landbrugsaftale, man for nylig har indgået med regeringen og mange andre partier, hvor man jo har udeladt den animalske produktion.
Hvordan hænger det sammen med, at man gerne vil mere klimahandling?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Nu bliver der refereret til klimaloven og til, hvad vi skal forsøge at opnå der.
Men for os at se er det centrale i klimaloven, at vi skal leve op til Parisaftalen.
Nu er der faktisk nogle, der indikerer, at 70-procentsmålet ikke er nok.
I en artikel i dag har en af de fremmeste klimaforskere sagt, at det nok er 78 pct. i stedet for.
Kan ordføreren se nogle muligheder for, at vi får inddraget Klimarådet i at revurdere, om 70-procentsmålet er for lavt, så vi dermed kommer frem til, at vi skal højere op med vores ambitioner?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Jeg er først og fremmest enig med naturvidenskaben i det.
Jeg tror ikke, at et 70-procentsmål i 2030 er tilstrækkeligt, og vi vil gerne være med til at sætte et højere mål.
Om det så skal ske via den ene eller den anden vej, ved jeg ikke.
Politisk er det i hvert fald vores hensigt hen ad vejen at nå længere end blot de 70 pct. i 2030.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Tak for en god tale.
Jeg ved, at ordførerens parti barsler med et større klimapolitisk udspil.
Jeg synes, det er meget positivt, at partierne byder sig til med gode idéer til, hvordan vi løfter klimaindsatsen.
Jeg er nysgerrig på, om ordføreren kan løfte sløret for, hvilke initiativer der ligger i Radikale Venstres kommende udspil – som jeg kan forstå snart er klar til at komme i trykken – som konkret kommer til at levere på 2025-målet.
Hvad er det for nogle initiativer, der ligger deri?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg vil ikke løfte sløret for hele udspillet, før det kommer.
Men jeg kan bl.a. gentage noget, vi har meldt ud i offentligheden, nemlig at vi går ind for et klimabidrag, når man skal ud at flyve; vi vil pålægge hver eneste flybillet en ekstra pris, som skal gå direkte til at opkøbe og udvikle ptx-brændsler – noget, som vi i vores forslag mener vil kunne spare op imod 1 mio. t CO 2 i udledninger inden 2030.
Det er blot et af flere tiltag, som vi kommer med i god tid inden kommende forhandlinger.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Jeg synes også, det er på sin plads, at vi kommer til at kigge på rammerne omkring flytrafikkens grønne omstilling, hvilket jo også er en del af regeringens grønne køreplan at vi skal næste år.
Kommer det her forslag om flytrafikken til at bidrage i 2025, eller er det først i 2030 ifølge jeres plan?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Det er jo meningen i vores udspil, at vi så hurtigt som muligt skal indføre det her klimabidrag.
Det kommer i første omgang bl.a. til at bidrage ved at hæve prisen på en flyrejse ganske beskedent, mens selve formålet, nemlig at få sat skub i udviklingen af ptx, nok ikke kan nå at have en betydelig klimaeffekt inden 2025.
Men det er dog et klimaudspil, der ligger i tråd med den betragtning, jeg har om at nå videre end de 70 pct. allerede i 2030.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Og vi vurderede, at det var vigtigt, at vi var med i de her forhandlinger og stod sammen med resten af blå blok for at prøve at trække det i en retning, så det ikke blev så skadeligt, som regeringens udspil, og så skadeligt, som det ville have været, hvis det var en aftale, der var lavet med rød blok alene.
Så det er derfor, vi er gået med.
Og vi mener, at aftalen er blevet betydelig bedre end det, der var udgangspunktet.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Jeg mener fortsat, at 70 pct. er enormt ambitiøst.
Jeg har ikke læst den pågældende artikel, som ordføreren refererer til, men jeg mener, at 70 pct. er meget ambitiøst, og at det er vigtigt, at vi også holder snuden i sporet i forhold til at levere på de konkrete virkemidler, som skal få os dertil.
Det er regeringens store fokus, det er Socialdemokratiets store fokus, altså at vi aftale efter aftale bringer os tættere på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Nu står der jo i klimaloven, at sigtet er, at vi skal leve op til Parisaftalen.
Og der er forskere, der kommer og siger til os, at hvis Danmark skal yde sit bidrag til at leve op til Parisaftalen, er 70-procentsmålet ikke nok.
Så er det jo ikke nok bare, som ordføreren gør, at holde fast i, at vi har et ambitiøst mål, og at vi forsøger at gøre noget praktisk.
Kan ordføreren ikke se, at vi er i en situation, hvor vi er nødt til at revurdere, om 70 pct. er seriøst nok?
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Som sagt har jeg ikke læst den pågældende artikel, men jeg vil nu alligevel sige, at når vi ser på landene rundtomkring i verden, er der få steder, hvor man går lige så ambitiøst til klimapolitikken, som vi gør i Danmark.
Det er jeg stolt af, og jeg er også stolt af den fremdrift, som vi sikrer, så vi her, blot 2 år efter at vi blev enige om at lave en klimalov, er nået dertil, hvor vi har anvist halvdelen af vejen.
Det synes jeg er meget ambitiøst, og det viser handling bag vores store ambitioner.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-14:
Tak til ordføreren.
I forhold til Klimarådets anbefalinger omkring det her delmål i 2025 har de været ude at sige, at man også burde have andre indikatorer, så man ligesom kan holde øje med, hvordan det går med at opnå de her mål og vores 2030-mål.
Så vil jeg høre ordføreren, hvordan ordføreren forholder sig til det, og hvordan regeringen forholder sig til det, som Klimarådet også siger, altså at vi samtidig med det her delmål også skal have de her andre supplerende indikatorer at måle på.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Det kommer nok an på, hvad det konkret er for nogle indikatorer, ordføreren har i tanke.
Altså, i vores klimapolitik har vi jo nogle mål: Eksempelvis blev 1 million elbiler i 2030 jo med transportaftalen sat som en målsætning.
Så på den måde synes jeg egentlig, at vi har en klimapolitik, hvor vi også konkretiserer, hvordan det er, vi skal måle på, at vi får en fremdrift.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-14:
Så vil jeg prøve at spørge på en anden måde: Hvorfor er det, at der ikke er flere indikatorer i dette lovforslag i forhold til det her delmål for 2025?
Hvorfor er det, der ikke er andre indikatorer med?
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Ja, det kunne man selvfølgelig godt vælge at have gjort, og vi havde jo også, da vi lavede klimaloven, en generel snak om, hvor mange indikatorer osv. man skal lave.
Men jeg tror jo også, det er vigtigt, som klimaprogrammet også viser, at der er forskellige veje til, at man kan nå i mål med en 2030-målsætning.
Klimaprogrammet viser f.eks. forskellige scenarier, så derfor synes jeg måske også, det kan blive lidt for ufleksibelt, hvis der bare er en lang række indikatorer, som er de vigtige.
Det væsentligste er, at vi når i mål med de mål, som vi har sat os, og som står i klimaloven.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Nu sagde ordføreren, at vi har et ambitiøst klimamål, og det er jo så det 70-procentsmål, som vi har i 2030.
Og nu har vi så et nyt mål i 2025, og det synes vi i Enhedslisten er rigtig vigtigt.
Men der er jo også en udvikling, som sker derude, og jeg synes, det er noget tankevækkende, når den dansker, der har været med til at samle sammen på IPCC-rapporten, den sidste alvorlige rapport, i en artikel i dag kommer frem til, at hvis vi i Danmark skal leve op til Parisaftalen, bør vi egentlig hæve vores mål fra 70 pct. til 78 pct.
Det bliver jo så spændende, hvad Klimarådet kommer med af anbefalinger til Folketing og regering, når vi kommer frem til februar, altså om Klimarådet vil inddrage den nyeste viden om, at der skal mere til for at nå i mål med Parisaftalen.
Så jeg kunne jo godt tænke mig at høre, om ordføreren også er kommet til den erkendelse, at vi står over for, at vi skal hæve vores mål i Danmark.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Tak for ordet.
Med L 31 tilføjer vi et delmål til klimaloven på 50-54 pct. CO 2 -reduktion i 2025.
Vi har et ambitiøst 2030-mål, men vi skal også sikre handling på kortere sigt.
Det har vi gjort, og det skal vi fortsætte med at gøre, og et ambitiøst 2025-mål er med til at sikre det.
Det samme er regeringens nylig fremsatte grønne køreplan, som understreger, at vi ikke skal skubbe de sværeste beslutninger til allersidste øjeblik, til engang i slutningen af 2020'erne.
Det understreger vi med køreplanen.
De sidste 70-procentsreduktionsmålsbeslutninger skal træffes
Lad mig også punktere myten om, at dansk klimapolitik står stille, at det hele blot er fremtidssnak: I juni 2020 stod Danmark til at ville reducere drivhusgasudledninger i 2025 med 40,9 pct. sammenlignet med 1990-niveau.
Med den seneste fremskrivning fra april 2021 og med landbrugsaftalen står vi nu til at reducere vores drivhusgasudledninger med 48,7 pct. i 2025.
Det skyldes politisk handlekraft og de mange aftaler, som er lavet med et bredt politisk flertal.
Og lad mig bare nævnte tre konkrete områder, hvor vi allerede eller om kort tid kan se en effekt.
Vi kan se udviklingen i salget af grønne biler, som er steget markant efter den grønne transportaftale; det kommer også til få indflydelse på reduktionerne i 2025.
Ifølge klimafremskrivningen forventes udledningerne fra oliefyr at falde fra 0,62 mio. t i 2019 til 0,24 mio. t i 2025, for gasfyr vil der være et fald fra 1,29 mio. t i 2019 til 0,71 mio. t i 2025 – ganske mærkbart – og med landbrugsaftalen forventes også en CO 2 -reduktion i 2025 med 1,2 mio. t CO 2 -ækvivalenter.
Så meget er allerede sket og sker.
Men vi skal selvfølgelig videre, og heldigvis er den grønne omstilling blevet en sag, som vi står sammen om i Danmark.
Det ulmer af engagement rundtomkring i danske virksomheder, organisationer og foreninger.
Tak for indsatsen og de mange vigtige input, som vi får, til vores arbejde herfra.
Den ambitiøse klimaindsats er kommet for at blive, og derfor bakker Socialdemokratiet selvfølgelig også op om L 31 og om, at vi skal have et ambitiøst delmål for 2025.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-14:
Om det er god politik, tror jeg lige at jeg vil komme ind på i min ordførertale om lidt.
Men jeg synes jo, ordføreren retter sin kritik et forkert sted hen.
Jeg kan da godt forstå, at venstrefløjen er gået med på det her – det må da være skønt.
De er her jo bare for at presse regeringen til at få maksimal socialisme og radikalisme igennem.
Det er da regeringen, vi skal kritisere for netop ikke at ville det brede, mens de går ud og siger, at det er det, de vil.
Og jeg tror altså ikke, at fru Marie Bjerre skal være mere naiv, end at hun kan regne med, at så snart det her er stemt igennem med Venstres stemmer, vil man gå ud og bryste sig af det og netop sige, at ja, ja, så var vi jo ikke mere uenige, og at det nu er vedtaget hen over midten osv.
Jeg kan ikke appellere stærkt nok til, at Venstre gør det samme, som man siger, og det er at stemme nej.
Lad socialisterne om det her!
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Jeg forstod ministeren sådan, at det måske kunne gøres i den her sag, men forstod jeg også, at ministeren mente, at det skulle være en undtagelse?
For det ser ud, som om det vil blive et generelt problem.
Vi har Lynetteholmen, vi har andre ting, hvor vi risikerer, at vi simpelt hen begynder at afskære klageadgangen og den demokratiske proces i forhold til en lang række større byggeprojekter.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Det her er en sag, der drejer sig om det konkrete tilfælde med energiøen i Nordsøen.
Hvad der drejer sig om alle mulige andre sager af lignende karakter, må tages i forbindelse med de sager.
Det her er ikke en generel beslutning.
Betyder det, at man ikke også godt kan træffe en lignende beslutning i andre tilfælde?
Der er fortilfælde, og der vil formentlig også komme tilfælde i fremtiden, hvor man vil have lignende betragtninger.
Jeg forudser faktisk, at inden for mit eget ressortområde, nemlig energi og energiplanlægning, er det den her type diskussioner, vi kommer til at tage med hinanden ret mange gange i de kommende år, for jeg tror, at alle er enige om, at vi har behov for en massiv udbygning af vedvarende energi.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Tak for det.
Og tak til ministeren for hans udmærkede tale, som startede med Poul la Cour, den her vindmøllepioner, der var højskolemand og virkelig prøvede at lægge sig i selen for at opfinde en ny bæredygtig energiform parallelt med højskolebevægelsens opståen.
Jeg vil gerne fra Radikales side foreslå, at vi opkalder vindøen efter Poul la Cour, og vil gerne hermed bidrage til de overvejelser hos ministeren, som måske har en kommentar til, om ikke det var et meget velegnet navn.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Det indgår i overvejelserne.
Var Poul la Cour egentlig radikal, eller var det, før Radikale Venstre blev stiftet?
Det må vi lige have undersøgt.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Poul la Cour var visionær allerede før oprettelsen af Radikale Venstre, men med hans rod i højskolebevægelsen og hans pionerarbejde inden for feltet er jeg ikke bleg for at sige, at han i hvert fald i ånden var velkommen hos De Radikale.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Ja, og så var Poul la Cour jo også ansat af Danmarks Meteorologiske Institut, en institution, som jo hører under mit ministerium.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Nu nævner ordføreren virkemidler, og jeg vil gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren nævne tre virkemidler, der skal prioriteres for at nå det her nye mål?
Nu er der en landbrugsaftale, men ud over det, hvilke virkemidler i forhold til vores industri og i forhold til vores teknologi kunne der være?
Regeringen arbejder jo meget ud fra det her hockeystavsprincip, så hvad er det for nogle teknologier, der hurtigt skal bringe os op på det her mål, hvad skal der gøres for at hjælpe industrien og med hvilke virkemidler?
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Jeg hverken kan eller ønsker at afskære en mulighed for domstolsprøvelse, men jeg synes, det er vigtigt at understrege, at den selvfølgelig er der for dem, som prøver på at gøre det her til et spørgsmål om retssikkerhed, for retssikkerheden er der selvfølgelig.
Selvfølgelig gør de argumenter, der er fremført her i dag, indtryk.
Jeg må også bare i al stilfærdighed påpege, at de andre argumenter – dem, der har ligget til grund for den her beslutning, og som jeg har et indtryk af at der heldigvis er bred opbakning til – altså gør et større indtryk.
Altså, hvis Danmark skal være et foregangsland, og hvis vi skal gøre det her, som jo faktisk handler om noget langt vigtigere end os selv og et lille dansk eventyr, og som handler om at gøre en forskel, også i verden, og vi vil være det første land, der skal lave den her type konstruktion og træffe de beslutninger inden for en tidsramme, der gør, at andre måske kunne have interesse i at følge efter, så har vi ganske travlt, og så har vi ikke råd til at udsætte processer betragteligt på grund af administrative klager.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
[Lydudfald]
... rigtig meget i vores katalog, kan man sige, vi skal igennem i udvalget, så der er jo faktisk allerede en liste derfra.
Nu blev der nævnt CCS, og det er vi jo lige sådan ved at tage hul på, og Nordjyllandsværket har vi faktisk prøvet at spille ind med tidligere for at nå et mål her i 2025.
Hvad er der ellers af tiltag, man kunne se for sig i forhold til det katalog af alle de ting, vi skal igennem her i vores udvalg?
Hvilke tre vil man prioritere?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Jeg er også ny klimaordfører, så jeg kender ikke detaljerne i de der forhandlinger, som endte med deltagelse af en bestemt kreds af partier.
Nu nævner ordføreren ønsket om at få faset kullet ud på Nordjyllandsværket, så jeg vil gerne høre, om ordføreren så mener, at vi hurtigst muligt skal genåbne den klimaaftale, som omfatter industri og energiområdet, for at se på, hvordan vi kan komme frem til flere reduktioner.
Nu bliver Nordjyllandsværket nævnt; det er jo ét emne, men jeg kunne også godt se, at man kunne hjælpe industrien med at udfase mere gas hurtigere med de høje gaspriser, der er i øjeblikket.
Der ville det jo ligefrem være en vennetjeneste, hvis man kunne hjælpe dele af industrien med at udfase noget dyr fossil energi hurtigere og med at komme frem til en elektrificering, som så træder i stedet for.
Så går ordføreren ind for en genåbning af den aftale?
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Det kan jeg bekræfte.
Hvis vi skal nå 2025-delmålet, bliver vi jo nødt til at kigge på, hvordan vi når derhen, og så bliver vi jo nødt til at lave en genåbning af aftalen om energi og industri, hvor vi bl.a. får kigget på, hvordan vi kan nå målene.
Det har vi sådan set også sagt tidligere.
Det har vi også skrevet i et brev til klimaministeren, hvor vi har foreslået en tidligere og mere ambitiøs udrulning af biogas og en hurtigere afklaring af ptx og ccs, og nu foreslår vi altså også en fremrykning af udfasningen af kullet på Nordjyllandsværket.
Men det betyder jo ikke, at alt er oppe i luften; det betyder bare, at vi bliver nødt til at kigge på noget konkret handling.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Socialdemokratiet anerkender fuldt ud, at vi har travlt, også i forhold til at nå vores 2025-målsætning, så selvfølgelig skal vi se på de virkemidler, som der er, og træffe en beslutning om, hvordan vi så lægger vejen dertil.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Jeg synes ligesom hr. Søren Egge Rasmussen, at det også er meget interessante pointer.
Men det, vi skal gå efter – det håber jeg også ordføreren er enig i – er vel, at vi bliver klimaneutrale.
Det er jo det, der hører med til et klimaansvar.
Og det handler jo om, at vi sætter nogle mål, der er så tilstrækkelig ambitiøse, at de går lige til grænsen af, hvad det er, der rent faktisk kan lade sig gøre, så det hele tiden presser os til at kæmpe for klimaet.
Men det bliver jo nødt til at være nogle mål, hvor vi også sørger for, at vi rent faktisk er et foregangsland, og hvor vi rent faktisk bliver klimaneutrale, samtidig med at vi kan vækste, og samtidig med at vi kan skabe flere arbejdspladser, hvor vi sørger for, at vi ikke eksporterer udledninger og arbejdspladser til udlandet.
Så hvis hr. Søren Egge Rasmussen kan komme på flere konkrete forslag til handling, i forhold til hvordan vi kan komme endnu nærmere klimaneutralitet, så lytter vi altid gerne i Venstre.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-14:
Jeg kan jo tilslutte mig kritikken en til en af den måde, regeringen har håndteret det her spørgsmål på.
Dog forstår jeg ikke, at Venstre så ender med at reagere sådan.
For ved at stemme for den her lov, efter at man har tordnet imod, at den er lavet med den yderste venstrefløj – eller i hvert fald med, hvad der er relativt langt ude dér – legitimerer man så ikke bare, at regeringen kan gøre det en anden gang?