runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-04-26:
Mange tak til ministeren for besvarelsen.
Det glæder mig som Socialdemokratiets transportordfører, at landets justitsminister beklager den her situation, for det er jo altså en meget paradoksal situation.
Vi har for ganske nylig haft en ret stor debat om at ændre det her, fordi Danske Busvognmænd og chauffører i årevis har advokeret for at få de samme standarder som i resten af Europa, hvad angår hastighed, og også for at fremme større trafiksikkerhed, mere flydende trafikafvikling, så man kan køre med en mere rimelig hastighed, nemlig 100 km/t.
Da vi gennemførte det her, var Danmark det eneste land ud over Albanien, som havde så lav en hastighed, som man havde for busserne på motorvejene, nemlig 80 km/t.
Så det var en rigtig stor sejr for Danske Busvognmænd og de mange vognmænd og buschauffører, at de kunne køre med et mere rimeligt tempo og man kunne få en mere flydende trafikafvikling.
Som jeg forstår det, har det noget at gøre med, at den måde, man måler hastigheden på motorvejene på, har ændret sig, så man fotograferer de her biler forfra i stedet for bagfra, hvor det her mærkat sidder.
Men som ministeren er inde på, har det også noget at gøre med, at der er gået koks i politiets registrering af, hvem der har og ikke har tilladelse.
Det er altså gået i koks hos SKAT, motorregisteret og politiet.
Så det er da lidt underligt.
Skal vi ikke lige undersøge det lidt nærmere?
Undrer det ikke også ministeren, at det her forekommer?
Det må da lige undersøges.
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Absolut, og vi bør tage de efterretninger, der kommer fra fagprofessionelle, alvorligt og også det, der kommer fra forældrene.
Som sagt er der jo rigtig mange børn, der er glade for deres skolegang, men det betyder ikke, at det er okay, hvis der er et mindre antal, der mistrives.
Som sagt er det jo sådan, at børn har brug for trygge rammer.
De har brug for at vide, hvad der skal ske i løbet af skoledagen, hvilke voksne der har ansvaret for dem, og at det er nogle af de samme voksne, der går igen i løbet af skoledagen.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-26:
Det er netop i forhold til det her om de faste rammer, og at der skal være ro ude i folkeskolen.
Nu er reformen jo alligevel nogle år gammel.
Tænker ministeren, at der er behov for at sætte yderligere ind for at imødegå det her?
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
I regeringen arbejder vi ud fra den ramme, at der skal være ro i folkeskolen, at reformen skal implementeres, men at der også er brug for justeringer.
Det, vi har fokus på, er, at børnene bliver dygtige, men at der også er fokus på det hele børneliv; det vil sige, at børnene har det godt.
Og de justeringer, vi kommer til at foretage og allerede har foretaget, har også fokus på, at børnene har et velfungerende børneliv i det hele taget.
Annette Lind (S), 2017-04-26:
Mener ministeren fortsat, at skoledagen med flere timer, bevægelse og åben skole er en trussel mod det frivillige foreningsliv, selv om medlemstallene fra Danmarks Idrætsforbund ellers viser fremgang blandt børn og unge?
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Jeg vil gerne slå fast, at jeg som undervisningsminister er optaget af at sikre, at de elementer i reformen, som spørgeren henviser til, alle er med til at udvikle kvaliteten i skoledagene og understøtte skolens kerneopgave, som er god undervisning.
Det er samtidig vigtigt, at vi har en folkeskole, hvor der er en balance i børnenes og familiernes liv, så der er plads til både skole, fritidsaktiviteter og almindeligt familieliv.
Derfor har jeg også nedsat en arbejdsgruppe under Kvalitetsforum for Folkeskolen, som skal se på, hvilke eventuelle barrierer og udfordringer der er for at sikre det gode børneliv, herunder sammenhængen mellem skole-, fritids- og familieliv.
Skolebestyrelserne har også mulighed for at præge skemalægningen.
Tidligere i år blev en ændring af folkeskoleloven vedtaget, således at det nu er pålagt skolelederen at fremlægge det kommende års skemaer for skolebestyrelserne.
Spørgeren refererer til en undersøgelse fra Danmarks Idrætsforbund, som viser en stigning i medlemstallet.
Billedet er mere nuanceret, og man kan også finde undersøgelser, som viser andre tendenser.
Samtidig er det også væsentligt at påpege, at foreningslivet ikke kun er idrætsforeninger.
Mangfoldigheden af foreningslivet er også afgørende, og jeg vil fortsat have opmærksomhed på udviklingen af folkeskolereformens betydning for foreningslivet.
Det er vigtigt, vi er åbne over for både de positive og de negative følger, som reformen kan have lokalt, og at vi følger udviklingen og handler, hvis det er nødvendigt.
Annette Lind (S), 2017-04-26:
Tak for det.
Nu er det sådan, at jeg i dag har valgt at spørge til Danmarks Idrætsforbund.
De kom jo med de her tal for nylig, og de var rigtig glade for de positive tal, og de er rigtig glade for det samarbejde, skoler og foreningslivet har.
Derfor skal det også rettes i forhold til Danmarks Idrætsforbund og DGI lige nu.
De er rigtig glade for det samarbejde, der er med skolen.
De siger, at når de er ude på skolerne som en del af den åbne skole, er eleverne rigtig glade for undervisningen og for de her foreningsinstruktører.
Det er også sådan, at de laver noget andet end den idræt, de plejer at lave, og den bevægelse, som der ellers er i forbindelse med undervisningen.
De får mange gange lyst til at dyrke den her idræt efter skole og især de sådan lidt mere snævre typer af idræt, som især appellerer til de ældste elever.
De vil rigtig gerne have, at ministeren tager initiativ til at opfordre kommunerne til at tage et større ansvar for at få idrætslivet involveret i skolen, for der er nemlig et uudnyttet potentiale, fordi kun en tredjedel af eleverne har oplevet, at der er frivillige idrætsinstruktører i skolerne.
Er det noget, ministeren vil tage initiativ til – altså at opfordre kommunerne til at tage det her ansvar?
Og er det noget, ministeren også vil prioritere økonomisk for at gøre en særlig indsats for, at vi kan få et øget samarbejde mellem skole-hjem-samarbejdet og foreningslivet?
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Det er rigtigt, at der er et stort potentiale i at forbedre bevægelsen i skolen.
Der er mange elever, som er glade for bevægelseselementet.
Jeg har kaldt det reformens lyspunkt.
De professionelle vil også gerne, men det ser ud til, at der stadig væk er nogle barrierer.
En af de barrierer, der kan være for at bringe foreningslivet ind i skolen, er, at mange af de frivillige jo er folk, der går på arbejde eller studie i løbet af dagen, og det kan rent logistisk gøre det svært alle steder i landet at få dem ind i løbet af skoledagen.
Annette Lind (S), 2017-04-26:
Jeg synes, det er så mærkeligt, at der altid er sådan en negativ klang over, hvordan det skal være.
Det her er en opfordring fra Danmarks Idrætsforbund og DGI om, at de gerne vil yde en større indsats på skolerne.
Jeg kan ikke forstå, at man som minister ikke tager imod det tilbud og siger: Det vil vi rigtig, rigtig gerne, for det er en del af den åbne skole.
Det rummer mange af de intentioner, vi har, om, at der skal åbnes op ud til det lokale samfund.
Deler ministeren den positive holdning, som der er fra DGI og Danmarks Idrætsforbund, når de er glade for, at den udvikling er sket, og at man faktisk ikke bløder medlemmer om eftermiddagen?
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-26:
Hvad tænker ministeren så om, at en læge, og vi skal selvfølgelig have respekt for en læge og for lægens faglighed, på så kort tid kan komme med så voldsom en konklusion?
Det synes jeg faktisk at det er.
Vi kan godt være enige om, at der har været voldsomme forandringer for både børn og voksne, men når en læge så siger det her, kan man jo spørge, hvordan lægen kan vurdere det efter en kort konsultation, men omvendt kan man sige, at lægen selv har registreret, at der er flere og flere, der har behov for en lægeerklæring. Så der er måske et lille misforhold.
Men vi bør vel tage det seriøst, når en fagperson komme med sådan nogle ret alvorlige udtalelser.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Tak for det.
Vil ministeren arbejde for, at Danmark i lighed med Norge udfærdiger en gennemarbejdet sikringshåndbog, der kan tjene som inspiration til sikring af bygninger og lignende mod eksempelvis terror, sabotage og anden kriminalitet, som bl.a. offentlige myndigheder kan søge information fra i forbindelse med renovering og nybyggeri?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Jo, det undrer også mig meget.
Det eneste, jeg i bund og grund ved, og som jeg kan sige i den mundtlige besvarelse her, er, at der har været en teknisk fejl, som er dybt beklagelig.
Hvorfor man ikke opdager det, og hvornår de første bøder er kommet ind, og hvornår branchen begyndte at reagere, har jeg ikke lige datoerne på.
Spørgeren løber en åben dør ind.
Jeg er fuldstændig enig i, at det her bare ikke skal kunne ske.
Jeg er glad for, at man har fået det rettet.
Jeg er også glad for, at man er ved at gennemgå alle sagerne, for de vognmænd, der ikke selv har henvendt sig, skal have deres penge igen, hvis de har fået en bøde, og selvfølgelig en beklagelse fra politiet.
Rasmus Prehn (S), 2017-04-26:
Det glæder mig rigtig meget, at justitsministeren er helt enig i, at det er uacceptabelt og uforståeligt, at det her kan ske.
Som jeg hørte det, var det umiddelbart før påske, at busvognmændene begyndte at reagere på det her.
Jeg forstår, at busvognmændene i første omgang blev mødt rimelig afvisende af Rigspolitiet.
Hvad er ministerens forsvar for det?
Når man henvender sig i så oplagt en sag, skal man så bare afvises ved døren?
Skal der ikke være en mere lyttende og imødekommende attitude?
Det er den ene ting, som vi tager i første omgang.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Der skal altid være en imødekommende og lyttende attitude hos politiet, uanset hvem der kommer, og hvad de kommer med.
Det er punkt 1. Punkt 2: Jeg tager spørgerens udsagn for gode varer, nemlig at man blev mødt sådan.
Det skal man selvfølgelig ikke.
Det er uacceptabelt.
Jeg er så også glad for, at man virkelig har rykket på det efter påske, at det er blevet rettet nu, at det er et overstået kapitel, og at man tager på sig at få gennemgået de her sager, så retstilstanden for busvognmændene også er på plads.
Rasmus Prehn (S), 2017-04-26:
Så skal jeg høre, om justitsministeren vil tage op med Rigspolitiet, om det har været håndteret på den rigtige måde, da busvognmændene henvendte sig og fik den her afvisning.
Kan det gøres på en bedre måde?
Det var den ene ting.
Den anden ting er, om vi kan sikre, at de muligheder, der er for at annullere bøderne, bliver speedet op.
Som jeg forstår det, sidder vognmændene derude med lister så lange som Dødehavsrullerne med indberettede busser, hvis kørsel har udløst bøder.
Men når de henvender sig til det officielle system for at få de her bøder afviklet, bliver de mødt med, at der er ventetid på hjemmesiden.
Man bliver mødt af en mur af bureaukrati, når man prøver at få annulleret en bøde, der er udstedt uretmæssigt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Det har jeg selvfølgelig også gjort i den her sag.
Så er politiet i gang med at gennemgå alle bøderne.
Det skal selvfølgelig gøres så hurtigt, de kan.
For det er utilfredsstillende, hvis man har betalt en bøde.
En ting er, hvis man har fået en bøde og ikke betalt den endnu.
Det skal selvfølgelig annulleres.
Noget andet er, hvis man har betalt.
Man kan ikke udelukke, at nogle måske bare har betalt uden at klage.
Det er man også ved at gennemgå.
Så jeg kan i hvert fald sige, at der er fuld speed på for at få det her bragt i orden, og det skal jeg nok følge op på.
Det er jo folk, der er uskyldige.
Det skal vi lige huske.
De får en bøde for noget, de ikke har gjort, og det skal vi selvfølgelig have ryddet op i, og det skal gå hurtigt.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-26:
Vil ministeren kommentere artiklen på TV2.dk af 17. april 2017 »Børnelæge advarer: Vi gør børn syge med stress«, hvor en børnelæge udtaler, at folkeskolereformen er skyld i, at børn og unge har stress?
Tak, fru formand.
Vil ministeren kommentere artiklen på TV2.dk af 17. april 2017 »Børnelæge advarer: Vi gør børn syge med stress«, hvor en børnelæge udtaler, at folkeskolereformen er skyld i, at børn og unge har stress?
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Børn skal under ingen omstændigheder blive syge af at gå i skole.
De skal udvikle sig fagligt og socialt, og de skal trives, hvilket også er folkeskolereformens formål.
Det er ikke i orden, hvis en speciallæge i børnesygdomme oplever, at flere børn mistrives og bliver syge som følge af folkeskolereformen.
Det tager jeg meget alvorligt.
Som led i reformen følges elevernes trivsel tæt gennem de obligatoriske årlige trivselsmålinger.
Eksempelvis svarer 1,1 pct. af eleverne i 4.-9. klasse »aldrig« og 3,8 pct. svarer »sjældent« til spørgsmålet om, hvorvidt de er glade for deres skole.
Årsagerne til børns sygdom og mistrivsel kan være mange og have rødder både i og uden for skolen.
Hver eneste sag om mistrivsel er alvorlig og skal tages seriøst.
Der er steder, hvor skoler og kommuner ikke har fundet den rette balance i forhold til at sikre en god og varieret skoledag for børnene, og hvor skoledagene er blevet for lange.
Det er vigtigt, at børn fortsat kan have et godt børneliv efter skole, og derfor skal man lokalt finde balancen mellem mere faglighed og et godt fritidsliv.
Det bør kommuner og skoler gøre ved at inddrage elever og forældre.
Elever og forældre kan også altid selv tage initiativ til dialog med skolebestyrelsen og skolens ledelse med henblik på at drøfte løsningsmuligheder, som matcher de lokale ønsker og behov.
Kommuner og skoler skal give støtte til elever og tilrettelægge undervisningen, så den kan imødekomme elevernes forskellige behov, f.eks. gennem tiden til den understøttende undervisning.
Ved langvarig eller svær kronisk sygdom, hvor eleven ikke kan deltage i hele undervisningen, kan eleven have en kortere skoledag og i stedet tilbydes sygeundervisning.
Kommuner har også mere generelt mulighed for at afkorte skoledagen ved at nedskalere tiden til den understøttende undervisning for bestemte klasser mod at øge antallet af undervisningstimer med to voksne i klassen.
Jeg lægger vægt på at styrke skolernes mulighed for at finde lokale løsninger.
Vi har for nylig ændret folkeskoleloven, så der er indført krav om, at skolens leder i forbindelse med planlægningen af det kommende skoleår skal forelægge skolens skemaer for undervisningen og principper for skiftende skemaer for skolebestyrelsen, med henblik på at skolebestyrelsen kan udtale sig om skemaerne.
Og med det nye rammeforsøg får 50 skoler helt konkret mulighed for at afkorte skoledagen og erstatte dele af den understøttende undervisning med andre typer af faglige forløb.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-26:
Men af artiklen fremgår det også, at i og med at antallet af børn og unge med stress er stigende, er der også udskrevet et stigende antal lægeerklæringer om stress, og det gør så, at eleverne får færre timer i folkeskolen.
Og når det tal er stigende, er der jo sådan set flere elever, der får mere fravær, og det kan dårligt være i tråd med folkeskolereformen og med det ønske, man har, om netop at have flere timer for at kunne lave en ordentlig og god undervisning.
Hvad tænker ministeren om det?
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet.
Men helt overordnet kan jeg sige, at de store forandringer, der har været i folkeskolen de senere år, har været voldsomme for de voksne, og hvis de voksne har følt sig udfordret, jamen så har børnene måske også godt kunnet mærke det nogle steder.
Og derfor er det meget vigtigt i det arbejde, regeringen har nu om folkeskolen, at der bliver ro helt ud i klasselokalet, for moderne børn har også brug for ro og gode rammer.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Spørgsmålet lyder: Agter udenrigsministeren i lyset af den tyrkiske folkeafstemning om ændring af Tyrkiets forfatning den 16. april 2017 at meddele i Rådet, at Danmark ikke længere støtter optagelsen af Tyrkiet, og i afkræftende fald, hvornår mener ministeren så – om nogen sinde – at Tyrkiet har ageret på en sådan måde, at optagelsesforhandlingerne må ophøre?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Der er tale om et spørgsmål, som har været drøftet før.
Det tror jeg godt vi kan være enige om.
Enhedslisten har endda fremsat beslutningsforslag B 144 i samme retning, som skal drøftes her i salen i næste uge.
Den debat ser jeg også frem til, og det er jeg også sikker på at spørgeren gør.
Det er ikke regeringens holdning, at vi skal afbryde forhandlingerne med Tyrkiet.
Men kravene til Tyrkiet er de samme i dag, som de har været hele tiden, og det er op til Tyrkiet at levere fremskridt.
Det er helt utænkeligt at forestille sig det Tyrkiet, vi kender i dag, som medlem af EU.
Helt utænkeligt.
Både statsministeren og jeg har klart sagt, hvad vi mener om de forfatningsændringer, der nu kommer til at gælde i Tyrkiet, og det er ikke positivt.
Indtil videre er det meget store flertal af EU's medlemslande enige om, at optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet er den bedste ramme for at fremme Tyrkiets demokratiske udvikling gennem de høje krav, som EU stiller til sine kandidatlande.
Det ændrer folkeafstemningen sådan set ikke ved.
Men det er klart, at jo mere Tyrkiet bevæger sig baglæns, som de gør nu, jo sværere er det at forestille sig, at der pludselig skulle komme ny fart i optagelsesforhandlingerne.
Det er en proces, som indtil videre har varet ca. 12 år eller små 30, hvis man regner helt tilbage fra 1988, hvor Tyrkiet indsendte sin ansøgning om EU-medlemskab.
Hvad angår den sidste del af spørgsmålet, står det klart, at hvis Tyrkiet genindfører dødsstraf, afskærer man sig fuldstændig fra muligheden for EU-medlemskab og vil også få problemer med sit medlemskab af Europarådet.
Så giver det heller ikke nogen mening i den sammenhæng at fortsætte optagelsesforhandlingerne i den form, som vi kender i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Den der med dødsstraffen har vi hørt før.
Dybest set
tror jeg, at der er mange ude i det ganske danske land, som undrer sig en lille smule over, at det netop er det, der er den røde linje.
Altså, vi har at gøre med et Tyrkiet, der har arresteret lederen af HDP-partiet, Selahattin Demirtaş, og kræver ham idømt 142 års fængsel.
Det er altså en oppositionsleder.
Vi har at gøre med Tyrkiet, som tydeligt overtræder menneskerettighederne, som bryder almindelige demokratiske regler, senest i forbindelse med den her folkeafstemning, hvor man godkendte stemmesedler, som ikke bærer det stempel, som de tyrkiske valgmyndigheder selv kræver på stemmesedlerne.
Jeg tror, det på mange mennesker virker besynderligt, at det, der skal være afgørende for Tyrkiets optagelsesproces, skal være indførelse af dødsstraf, men ikke det forhold, at man fængsler oppositionspolitikere, kræver dem idømt 150 års fængsel.
Kan udenrigsministeren ikke give mig ret så langt, at det måske er svært at forstå for almindelige mennesker, at man kan gå så langt, uden at døren bliver lukket, og at man fra EU's side bare sidder og venter på ordet dødsstraf?
Altså, de andre ting er vel også ganske forfærdelige?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Jeg stoler på, at de danske myndigheder nu undersøger sagen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Alle er indstillet på at tale med alle lande.
Der er endda nogle, der er indstillet på at tale med Nordkorea.
Helt ærligt, det er ikke det, der er spørgsmålet.
Det, der er spørgsmålet, er, om man stadig væk kan stille tyrkerne et medlemskab i udsigt under hensyntagen til alle de ting, der er sket over de senere år.
Jeg har svært ved at forstå, når udenrigsministeren henviser til Københavnerkriterierne og fremhæver dødsstraf, at det ikke kan rummes i Københavnerkriterierne, at man arresterer oppositionsledere, smider dem i fængsel uden dom og kræver den primære oppositionsleder idømt 142 års fængsel.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Men der er ingen, der stiller Tyrkiet et EU-medlemskab i udsigt under de nuværende forhold, slet ikke under den bevægelse, som Tyrkiet har i øjeblikket.
Det synes jeg er et helt forkert billede at give.
Jeg understreger det, statsministeren understreger det, alle understreger det: Tyrkiet bevæger sig i modsatte retning af et EU-medlemskab i øjeblikket.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Det virker stadig væk paradoksalt, at man ikke vil smække døren i.
Sagen er, at den østrigske regering klart har tilkendegivet, at den østrigske regerings opfattelse er, at man bør lukke den dør.
Det må på et eller andet tidspunkt have en konsekvens, at man overtræder alle de her regler.
Nu tilkendegav udenrigsministeren ikke, om han mener, at de her ting kan rummes i Københavnerkriterierne.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide.
Kan den måde, som Erdogan optræder over for oppositionelle kræfter i Tyrkiet på, virkelig rummes inden for Københavnerkriterierne?
Hvis det var et hvilket som helst andet land, der gik ned ad den vej, tror jeg da, at døren var blevet lukket solidt forlængst.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
De er ganske kritisable.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Og jeg kritiserer det også.
Det samme gør statsministeren.
Han kritiserer, hvad der foregår.
Jeg konstaterer også i det svar, jeg har givet, at Tyrkiet bevæger sig i den modsatte retning.
Der er intet, der tyder på, at Tyrkiet er på vej til at være en del af EU, intet.
Tværtimod bevæger de sig i den forkerte retning.
Men spørgsmålet er så, om konsekvensen er, at vi ikke skal tale med Tyrkiet længere.
Det er selvfølgelig en relevant diskussion.
Det har vi så bl.a. også i salen i forbindelse med det beslutningsforslag, der blev fremsat.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-26:
Jeg er bare nødt til ganske kort at stille udenrigsministeren spørgsmålet: Stoler udenrigsministeren nu –as we speak – på de oplysninger, som udenrigsministeren får fra den tyrkiske ambassade?
Hvordan har udenrigsministeren det med, at den tyrkiske chargé d’affaires, Bora Kerimoglu, efter alt at dømme ifølge pressen har løjet over for ministeren, da Kerimoglu på et møde i Udenrigsministeriet den 20. marts 2017 tilkendegav, at tyrkiske myndigheder ikke registrerer personer i Danmark, der er i opposition til eller kritiske over for regeringen, i lyset af de oplysninger, der er kommet for en dag i Politiken den 31. marts 2017, og hvad agter udenrigsministeren at foretage sig i relation til den tyrkiske chargé d’affaires, og mener udenrigsministeren, at han fremadrettet kan stole på oplysninger, der kommer fra den tyrkiske ambassade?
Tak for det, fru formand.
Spørgsmål lyder: Hvordan har udenrigsministeren det med, at den tyrkiske chargé d’affaires, Bora Kerimoglu, efter alt at dømme ifølge pressen har løjet over for ministeren, da Kerimoglu på et møde i Udenrigsministeriet den 20. marts 2017 tilkendegav, at tyrkiske myndigheder ikke registrerer personer i Danmark, der er i opposition til eller kritiske over for regeringen, i lyset af de oplysninger, der er kommet for en dag i Politiken den 31. marts 2017, og hvad agter udenrigsministeren at foretage sig i relation til den tyrkiske chargé d’affaires, og mener udenrigsministeren, at han fremadrettet kan stole på oplysninger, der kommer fra den tyrkiske ambassade?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-26:
Tak for det.
Jeg besvarede begge spørgsmål den 11. april.
Jeg ved ikke præcis, hvad det er for nogle nye svar, som spørgeren forestiller sig at jeg skal give i dag, men jeg vil bare gentage nogle få udpluk af det, som jeg svarede skriftligt, nemlig at jeg for det første allerede samme dag, som Politiken fremlagde oplysningerne, rejste sagen over for Tyrkiets udenrigsminister i forbindelse med et møde i Bruxelles.
Her gjorde jeg det klart, at det i Danmark ikke er lovligt at indsamle og registrere information om danske borgeres politiske tilhørsforhold, og at alle i Danmark skal kunne ytre sig frit uden frygt for repressalier.
For det andet svarede jeg, at det ikke forekommer meningsfuldt at indkalde den tyrkiske repræsentationschef i København til en ny samtale med henblik på at gentage de budskaber, der allerede er givet direkte til udenrigsministeren.
For det tredje svarede jeg, at hvis der er mistanke om ulovligheder i Danmark, er det op til politiet at vurdere behovet for og eventuelt tage stilling til at indlede en efterforskning.
Politiske spørgsmål desangående bør rettes til justitsministeren.