runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Det skal have konsekvenser, når man snyder vores myndigheder.
Og konsekvenser er netop, hvad regeringen ønsker at indføre med den her lov.
Regeringens lovforslag giver nemlig hjemmel til, at udlændingemyndighederne kan give afslag på en ansøgning om tidsubegrænset opholdstilladelse – det vil sige, at en udlænding ikke vil kunne blive dansker og dansk statsborger, hvis man aktivt har modarbejdet afklaringen af sin identitet i ansøgningen om opholdstilladelse.
I starten af oktober læste jeg i Jyllands-Posten om en chokerende undersøgelse fra Udlændingestyrelsen.
De havde igennem flere måneder systematisk undersøgt identiteten på over 700 asylansøgere, som sagde, at de var forfulgte og undertrykte statsløse fra Kuwait.
Hele 634 ud af 700 var ifølge Udlændingestyrelsen slet ikke fra Kuwait, og de har efterfølgende fået afslag.
Det viser jo ret klart, at vi har med et ret stort problem at gøre, som vi er nødt til at dæmme op for.
De her asylansøgere fik som nævnt afslag, men der findes en lang række udlændinge, som får opholdstilladelse, selv om de ikke fremlægger dokumentation for deres identitet, og selv om de forklarer sig utroværdigt om deres personlige forhold.
De får opholdstilladelse, fordi myndighederne ikke kan afvise deres forklaring om, at der er en risiko forbundet med en tilbagevenden til hjemlandet.
Efter en årrække har disse udlændinge mulighed for at søge om tidsubegrænset ophold i Danmark.
Det kræver selvfølgelig, at de opfylder en række betingelser, men som det er lige nu, indgår det ikke i vurderingen, om udlændinge aktivt har modarbejdet afklaringen af deres identitet i ansøgningen om opholdstilladelse.
Med forslaget giver regeringen nu myndighederne mulighed for at lade denne vurdering indgå i behandlingen af sager om tidsubegrænset opholdstilladelse.
Og konsekvensen er klar: Vurderer man, at en udlænding aktivt har modarbejdet afklaringen af sin identitet, skal vedkommende ikke have tidsubegrænset ophold i Danmark, medmindre der foreligger særlige grunde.
Og netop af hensyn til de særlige grunde har vi selvfølgelig indbygget en mulighed for undtagelser, hvis der er særlig undskyldelige grunde – og det er altså bygget ind i lovforslaget.
Vi skal gøre det klart over for udlændinge, at det kan få konsekvenser for deres ophold i Danmark, hvis de modarbejder myndighederne.
Derfor støtter Venstre dette lovforslag, og jeg skulle sige fra Det Konservative Folkeparti, at de også støtter lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Tak for det.
Formålet med forslaget, som vi behandler i dag, er at sikre bedre kontrol med de udlændinge, som søger om at få opholdstilladelse her i Danmark, og det sker så ved at begrænse muligheden for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse – altså permanent opholdstilladelse – for udlændinge, som har modarbejdet afklaring af deres identitet i forbindelse med ansøgning om opholdstilladelse.
Bestemmelsen skal så finde anvendelse i de situationer, hvor udlændingen aktivt har modarbejdet afklaring, eller opklaring, kan man sige, af den konkrete sag.
Først vil jeg da godt kvittere for, at ministeren har fremsat et udmærket forslag, et helt rimeligt forslag, og dernæst sige, at man også kan diskutere, hvor mange det rent faktisk vil ramme i virkelighedens verden, men det vil selvfølgelig ramme nogle. Naturligvis skal udlændinge, der lyver over for de danske myndigheder, ikke belønnes med en tidsubegrænset, altså en permanent, opholdstilladelse i Danmark og dermed heller ikke med muligheden for at blive danske statsborgere, altså få dansk indfødsret.
Det synes vi fra Dansk Folkepartis side er så indlysende rigtigt, at alle bør kunne erklære sig enig i det.
Vi mener dog i Dansk Folkeparti, at der er plads til en række forbedringer af lovforslaget.
Bl.a. burde det heller ikke være muligt at få en tidsbegrænset opholdstilladelse, f.eks. skal det ikke være muligt at få asyl i Danmark, hvis det er, at man bliver taget i at lyve under asylbehandlingen.
Man skal tale sandt over for de danske myndigheder, ellers mener vi faktisk, at man bør have afslag også på asyl.
Det er noget af det, som vi vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen, ligesom vi vil have klarhed over, fra præcis hvornår det gælder, og hvor mange der vil blive ramt af forslaget.
Vores opfattelse er, at det primært gælder fremadrettet, så der vil gå rigtig mange år, før det her forslag kommer til at få en effekt ude i virkelighedens verden, og der kan det jo også godt være, at det burde gælde dem, som forholdsvis snart går ind og søger om at få permanent opholdstilladelse, altså tidsubegrænset ophold her i Danmark.
Men med de bemærkninger og medtaget de ting, som vi vil tage op under udvalgsbehandlingen,
regner vi med, at vi stemmer for forslaget ved tredjebehandlingen.
Laura Lindahl (LA), 2017-10-25:
Tak for det.
I Liberal Alliance synes vi, at det er et rigtig sundt princip, at man stiller krav til asylansøgere om, at de skal tale sandt i asylprocessen og bidrage til en afklaring i processen, og det skal naturligvis også have konsekvenser, hvis man ikke gør.
Derfor er vi rigtig glade for det her lovforslag, som jo netop skærper konsekvenserne for at modarbejde afklaringen af ens identitet i forbindelse med ansøgningen om opholdstilladelse her i landet, og vi støtter naturligvis lovforslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-10-25:
Jeg har selv den fornøjelse at have – godt nok dansksprogede – partifæller, som også fører kampagner på andre sprog for at komme ud til bredere grupper.
Jeg ved ikke, om det også gør sig gældende for hr. Martin Henriksen, at der er lokale medlemmer af Dansk Folkeparti ude i landets kommuner og regioner, der gør noget tilsvarende.
Jeg synes, det er rigtigt, at vi har den grundlov, vi har, der siger, at statsborgerskab selvfølgelig er en forudsætning for, at man kan stemme til den lovgivende forsamling.
Det skal vi holde fast i.
Men jeg synes også, det er godt, at man kan involvere folk i vidt omfang i det lokale og regionale demokrati, og lige meget hvad vi bliver enige om, gælder EU-reglerne og konventionen, jeg omtalte før, jo stadig væk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Vores ordfører sidder fanget i et samråd.
Jeg kan meget kort sige – og jeg beklager meget her fra Folketingets talerstol, at jeg ikke er bedre forberedt – at vi fra SF's side ikke støtter lovforslaget.
Vi har haft en diskussion om det i folketingsgruppen i dag, og hvis intentionen i lovforslaget skal forstås sådan, at man synes, det er urimeligt, at folk bevidst lyver og fordrejer og manipulerer, er vi enige i den intention.
Men vi synes bare, der er så mange huller i det her forslag, der er så mange risici, i forhold til at fejl, misforståelser, fejlfortolkninger osv. kan spille ind på det her område, at vi ikke kan støtte det.
Og vores ordfører har også for os i folketingsgruppen gjort rede for, at der allerede er regler på det her område, der tager højde for en sådan situation.
Så vi kan ikke støtte lovforslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-25:
Men for os er det selvfølgelig, ligesom jeg går ud fra at det er for den socialdemokratiske ordfører, altid en vægtning af retssikkerheden.
Det synes vi ikke den er med det lovforslag, der ligger nu, heller ikke med de bemærkninger, som er kommet, så derfor vil vi spørge yderligere ind til det under udvalgsarbejdet.
Mattias Tesfaye (S), 2017-10-25:
Det er jeg utrolig glad for, og så håber jeg selvfølgelig, dels at spørgsmålene vil være præcise, dels at svarene vil være tilfredsstillende.
For jeg tror også bare, man skal gøre sig klart, at vi jo vedtager lovgivning her.
Altså, vi kunne ikke lave en konkret vejledning, der ville gøre, at vi i alle tilfælde kan vide, hvordan en sag vil falde ud.
Vi må også stole lidt på, at myndighederne er i stand til at håndtere de principper, vi vedtager her.
Jeg synes selv, særlig efter at høringsresultatet er kommet, at vi er kommet tæt nok på en forståelse af de to begreber, men jeg vil da altid gerne blive klogere, og jeg vil læse svarene på spørgsmålene med interesse.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-25:
Hvis jeg mente, at vi under alle omstændigheder ville stemme nej til lovforslaget, så ville jeg sige det.
I udgangspunktet og med baggrund i præcis de høringssvar, som vi også har læst, er vores holdning som sagt, at vi ikke støtter lovforslaget.
Hvis der på baggrund af en række af de spørgsmål, vi stiller, kommer nogle meget tydelige præciseringer, så er vi selvfølgelig åbne over for at læse, hvad der under udvalgsbehandlingen kan komme af nye oplysninger eller mere præciserende oplysninger.
Mattias Tesfaye (S), 2017-10-25:
Jamen det helt centrale her er, at der skal indsættes et nyt stk. 16 i § 11 i udlændingeloven, hvor der står: »En udlænding, der aktivt har modarbejdet afklaringen af sin identitet i forbindelse med en ansøgning om opholdstilladelse her i landet, kan ikke meddeles tidsubegrænset opholdstilladelse, medmindre der foreligger ganske særlige grunde.«
Jeg forstår godt, at debatten kredser om, hvad det vil sige aktivt at have modarbejdet afklaring, og hvad det vil sige, at der er ganske særlige grunde.
Det synes jeg er helt naturligt.
Men når jeg læser lovforslaget og bemærkningerne og høringssvarene og høringsnotatet, synes jeg også, der bliver gjort et ærligt forsøg på dels at beskrive, hvad det vil sige aktivt at have modarbejdet afklaring, dels at beskrive, hvilke ganske særlige grunde der kan være.
Det bliver selvfølgelig aldrig en udtømmende liste, og jeg synes, det er godt, at Det Radikale Venstre vil stille nogle opfølgende spørgsmål.
Men kunne man forestille sig, at hvis der kom tilfredsstillende svar på de spørgsmål og det blev mere præcist, hvordan de her to begreber skulle fortolkes, så ville Det Radikale Venstre være i stand til at stemme for lovforslaget?
Eller skal vi forstå det sådan, at der under alle omstændigheder vil blive stemt nej til lovforslaget?
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-25:
Det var et konkret eksempel, som jeg kom med.
Jeg kan bekræfte, at lovforslaget ikke handler om seksualitet, men der er en masse uklarheder i lovforslaget.
Hvornår lyver man så?
Hvad ligger der i afklaringen af at lyve?
Det var også det, jeg sagde i min ordførertale.
De kan godt nok få ophold og asyl i Danmark, men skal det så betyde, at de for evigt ikke kan få tidsubegrænset ophold?
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Det var bare ikke sådan, jeg hørte ordføreren sige det før.
Der talte ordføreren udelukkende om seksualitet, og jeg vil gerne lige slå helt klart fast, at det her handler om at lyve om, hvilket land man kommer fra, hvor gammel man er, og hvad ens identitet er.
Jeg forstår ikke, hvorfor det bliver bragt på bane igen og igen.
Jeg synes, ordføreren hiver sandheden meget langt væk fra virkeligheden.
Vi har jo et reelt problem med et stort antal asylansøgere, der netop lyver om, hvilket land de kommer fra, om alder osv., for at få bedre forhold.
Anerkender ordføreren, at vi har et problem, og at den nuværende lov ikke er god nok?
Ordføreren får det til at lyde, som om der er nogle enkeltsager, hvor folk er lidt forvirrede, og at man ikke helt stoler på myndighederne.
Der er jo tale om folk, der bevidst af og til taler usandt for at opnå bedre betingelser, og det mener vi jo altså skal have en konsekvens.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-25:
Jamen der er min pointe jo, at det allerede får en konsekvens i dag.
I forbindelse med den sag, som ordføreren selv nævnte fra talerstolen, med dem, der har løjet sig til ophold – de var vist fra Kuwait – er der en konsekvens i dag, og de får frataget deres midlertidige opholdstilladelse.
Så det er jo derfor, jeg synes, at loven beviser sit værd i dag.
Og nej, selvfølgelig skal en asylansøger ikke lyve, men det bliver også i langt de fleste tilfælde fanget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-10-25:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg har glemt spørgsmålet.
Kan hun ikke få lov til at stille det igen?
Det er, fordi spørgsmålet var i starten og der så var en masse snak bagefter.
Jeg vil meget gerne ...
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-25:
Med det her lovforslag vil ministeren sikre, at der ikke er nogen, der lyver til samtaler om opholdstilladelse.
Og hvis der er nogen, der lyver, så skal de nægtes tidsubegrænset ophold.
Der er ret vigtigt for mig at slå fast, at i Radikale Venstre mener man heller ikke, det er i orden at lyve.
Men vi har altså en række bekymringer i forhold til lovforslagets tolkning.
Hvad vil det præcis sige aktivt at modarbejde afklaring?
Hvis man f.eks. ikke oplyser om sin seksualitet, kunne det jo være, at man er flygtet på grund af forfølgelse af sin seksualitet, og at man er hunderæd for at oplyse det.
Vi er også bekymret for, at lovforslaget ikke skelner tilstrækkeligt mellem voksne og børn.
Vi synes, der skal tages hensyn til børn.
Det gør man også i en eller anden grad.
Man skriver noget om det i lovforslaget, men vi er usikre på, hvordan tolkningen af det bliver.
Så er der hele tolkningsspørgsmålet.
Hvad nu, hvis der er noget, der går galt i tolkningen under samtalen om opholdstilladelse?
Vi er altså ret bekymrede for retsstillingen med det her lovforslag, og det er fortsat uklart for os, hvordan lovforslaget skal implementeres, og om det kommer til at ramme nogle mennesker, som det slet ikke burde ramme.
Vi vil derfor stille en række spørgsmål under udvalgsbehandlingen, men udgangspunktet er, at Radikale Venstre ikke kan støtte lovforslaget.
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Det er bare lige for opklaring.
Ordføreren taler om, at folk måske taler usandt om deres seksualitet.
Er ordføreren klar over, at det har det her lovforslag ikke noget med at gøre?
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-25:
Han er ikke helt klar over, at det giver beskyttelse i Danmark.
Han har egentligt et beskyttelsesbehov, men han siger måske, at han er 2 år yngre, end han er, fordi han tror, det er den måde, han kan opnå beskyttelse på i Danmark.
Når det så går op for ham, at han faktisk har beskyttelse på baggrund af sin seksualitet, så har han jo løjet sig 2 år yngre.
Det betyder ikke, at han ikke får lov til at få en midlertidig opholdstilladelse og få asyl, men skal det betyde, at han for evigt ikke kan få et tidsubegrænset ophold i Danmark?
Det mener vi ikke.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-25:
Der laver jeg jo en vægtning, og det er jo nok der, vi er politisk uenige.
Det her kommer til at ramme nogle mennesker, som ikke har haft til hensigt at lyve bevidst for at få adgang til vores land.
De har løjet, sagt usandheder på baggrund af, at de troede, det var sådan, det skulle gøres, i forhold til homoseksualitet osv., altså de sager, vi har været inde på, og den negative konsekvens af det er, at det skader integrationen.
Jeg synes, at den her lov har nogle negative konsekvenser, også i forhold til integrationen, hvor jeg synes, den lov, vi har i dag, lever op til det, vi gerne vil, nemlig at man skal fortælle sandheden, når man søger om asyl i Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-25:
Tak for det.
Jeg har jo læst spørgsmålet nøje, og nu har jeg også hørt det, og jeg har stadig væk svært ved helt at forstå, hvordan det skal forstås.
Det skyldes måske, at det indgår som præmis for spørgsmålet, at formålet med at lave den her ressortændring, jeg lavede, ene og alene var at genoprette tilliden til en ministers ressort.
Sådan forholder det sig jo ikke.
Når jeg som statsminister brugte, hvad der er mit prærogativ efter grundloven til at træffe beslutning om at gennemføre en ressortomlægning, skete det selvsagt efter nøje overvejelser.
Det var et resultat af en samlet vurdering af, hvordan regeringens arbejde bedst varetages, og ja, så er det forbundet med nogle udgifter.
Jeg har jo gjort rede for i den pressemeddelelse, jeg sendte ud den 7. august, at der var flere grunde til at overføre ressortansvaret.
Først og fremmest var der en beretning fra Rigsrevisionen på vej, som tegnede et alvorligt billede af Miljø- og Fødevareministeriets forvaltning af fiskekvoter siden indførelsen af omsættelige kvoter i 2002 – en periode, der omfattede ni ministre.
Kritikken gik jo grundlæggende på to forhold, nemlig for det første, at der ikke var fastsat regler, der understøttede, at kvoterne ikke koncentreredes på for få hænder, og at der desuden ikke var fastsat konkrete mål for, hvornår kvoterne var koncentreret på for få hænder.
Og for det andet var der ikke etableret et system, der sikrede en forvaltning, hvor ministeriet kunne opgøre den enkelte fiskers kvoteandel korrekt, og det betød, at fiskerne i nogle tilfælde overskred loftet for deres kvoter.
Derfor var det min vurdering, at der var brug for at få ryddet op, at der var brug for at få et skærpet og vedvarende politisk fokus, og at det var klogt i situationen at udskille området i en selvstændig styrelse.
Sådan som jeg forstår det, er de fleste af de omkostninger, som ligger til grund for spørgsmålet, jo knyttet til det forhold, at styrelsen er oprettet som en selvstændig styrelse, og ikke så meget, præcis under hvilket ressort den så henlægges.
Så er det rigtigt, at der også indgik to andre overvejelser, nemlig det forhold, at vi står over for nogle tunge Brexitforhandlinger, der er vigtige for dansk fiskeri, og som derfor gør det naturligt at forankre det i Udenrigsministeriet.
Og endelig - for det tredje – ja, at jeg troede og fortsat tror, at det var en rigtig vurdering, at der rent politisk også var brug for at få en frisk start.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-25:
Tak, formand.
Er det efter statsministerens opfattelse fornuftigt at bruge et tocifret millionbeløb på at genoprette tilliden til en ministers ressort, eller burde tilliden efter statsministerens opfattelse være genoprettet tidligere?
Søren Pind (V), 2017-10-25:
Jeg mener, det ville være ret vidtgående f.eks. at fortælle dem, der for nærværende hedder Copenhagen Business School, at de skulle holde op med at hedde det.
Det synes jeg kræver grundige overvejelser og ikke bare en vi kan da bare-tilgang.
Nu ved jeg, at hr. Alex Ahrendtsen har beskæftiget sig med det her længe og gjort sig dybsindige overvejelser om det.
Jeg synes, jeg også skylder at gøre mig mine.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-10-25:
Jeg føler lidt, at ministeren taler udenom, for ministeren har mulighed for at afvise en ansøgning om et navn.
Hvis det er et engelsk navn, kan man bare sige, at det ikke er godkendt.
Så er det ikke bare et spørgsmål om, at ministeriet lige strammer reglerne, strammer procedurerne, og så skriver ud til de institutioner, der i dag har et engelsksproget navn, og siger: Det der er ikke godt nok – og eventuelt også strammer lovgivningen, bekendtgørelsen?
Kunne ministeren ikke tænke sig at gøre den slags?
Søren Pind (V), 2017-10-25:
Jeg tilhører et parti og en bevægelse og en kulturbaggrund, som ønsker, at institutionerne selv i så høj grad som muligt skal have indflydelse på, hvordan deres virke, dagligdag og kulturramme er.
For jeg har en mistanke om, at hvis ikke jeg forstår det som den øverste ansvarlige for det her, er der nok andre end mig, der ikke forstår det.
Og da jeg mener, at der skal være en gennemsigtighed og en forståelighed, og at det trods alt er grundelementet i sproget, så er der noget at kigge på her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-10-25:
Jeg skal forsøge at tale højt: Er det bedre for ministeren?
Det var godt.
Jeg stiller jo egentlig meget klart spørgsmålet, om ministeren vil sørge for, at uddannelsesinstitutioner har danske navne som hovednavn som betingelse for godkendelse.
Det vil sige, at ministeren og ministeriet simpelt hen kan sige til en uddannelsesinstitution, når de kommer med et engelsksproget navn og ønsker at bruge det: Nej, det ønsker vi ikke; vi ønsker, at man bruger hovednavnet.
Er det sådan nogle ting, ministeren kunne gå ind og arbejde med?
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-25:
Først og fremmest tak til statsministeren for svaret.
Det er godt, at statsministeren er mødt op og tager denne dialog selv.
Det sætter vi pris på.
Jeg synes måske, især den sidste del af statsministerens svar understreges af den politiske ordfører fra Venstre hr. Jakob Ellemann-Jensens udtalelser om den pågældende minister: Selv en blind høne kunne se, at Esben Lunde Larsen hang i en tynd tråd.
I denne sammenhæng er navnet jo så en reference til miljø- og fødevareministeren.
Jeg vil gerne sige, at jeg da opfatter denne sag som værende ganske unik.
Vi kan vel, hvis vi går tilbage i historien, forestille os et scenarie på tamilsagsområdet og sige, at hvis man på daværende tidspunkt fra den daværende statsminister Poul Schlüters side havde valgt at fjerne asylområdet fra Erik Ninn-Hansens Justitsministerium, kunne man så have undgået tilsvarende sager?
Jeg siger bare, at det dog er en usædvanlig situation, statsministeren har bragt os i, og en mærkelig præcedens.
Derfor synes jeg jo også, at det er ret og rimeligt, at vi beder statsministeren om at svare på, om han egentlig mener, det her er en god måde at håndtere situationen på.
Det mest naturlige havde vel slet og ret været, at man havde fundet en anden minister på det pågældende område.
Det er ikke, fordi, må jeg understrege, jeg har den mindste smule imod udnævnelsen af den nuværende ansvarlige på det her område.
Det er jo vist også den mest populære minister i regeringen, som nu har ansvaret for det, man kan kalde alt godt fra havet.
Men det medfører dog immer væk nogle usikkerheder, ikke mindst også blandt de ansatte i ministeriet.
Søren Pind (V), 2017-10-25:
Jeg beklager at træde i formandens sted, men jeg har behov for, at spørgeren træder en lille smule tættere på mikrofonen, for jeg har lidt svært ved at høre det, men jeg gjorde i hvert fald mit bedste for at høre det.
Det er forhåbentlig ikke nogen overraskelse for spørgeren, at jeg siger nogenlunde det samme i mit mundtlige svar, som der stod i det skriftlige.
Grunden til, at jeg svarer, som jeg gør, er, at jeg deler spørgerens optagethed af det danske sprog og af, at det danske sprog ikke blot skal være et almuesprog, som man ville have sagt i gamle dage, men skal være et levende sprog, som også udvikles af bl.a. videnskabsfolk og de højere læreanstalter.
Det gør jeg mig nogle overvejelser om.
Hvad betyder det kulturelt?
Hvad betyder det for det sproglige ansvar, som bl.a. jeg bærer?
Når hr. Alex Ahrendtsen beder mig om at udvikle det yderligere, er det selvsagt vanskeligt, for det er jo det, jeg går grubler over i øjeblikket.
Grunden til, at jeg f.eks. har kastet mig over overvejelser om begrebet university college, er, at jeg indtil videre ikke forstår, hvad det egentlig betyder.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-10-25:
Tak for svaret, som minder meget om det skriftlige svar, jeg har fået.
Grunden til, at jeg har taget det op, skal findes på Fyn, hvor jeg bor.
Han var videnskabsmand, og han var som bekendt manden bag opdagelsen af elektromagnetismen.
Og hvorfor taler jeg om det, når det handler om danske hovednavne?
Fordi han var levende interesseret i det danske sprog, og han er grunden til, at vi ikke siger oxygen i dag, men at vi siger ilt.
Ørsted er nu navnet på DONG.
DONG har simpelt hen besluttet, at man skal hele Ørsted.
En anden institution er Professionshøjskolen Absalon.
De har sagtens kunnet finde ud af at bruge et dansk navn, men der er en lang række andre, der simpelt hen ikke kan finde ud af det.
Nogle kalder sig Learnmark, andre BornPro og andre igen andre engelsksprogede navne.
Jeg hæftede mig selvfølgelig ved ministerens svar: »Jeg vil se nærmere på, om dette er hensigtsmæssigt«, har ministeren skrevet, og det har ministeren så også sagt i dag.
Det er det, der interesserer mig.
Hvad betyder »at se nærmere på«?
Kan ministeren komme det lidt nærmere?