runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Jeg synes, at hr. Lars Boje Mathiesen skal være lige så fri, som man overhovedet vil, til at sende lige præcis de dejlige billeder af sin familie rundt, som han vil.
Dem, jeg gerne vil have at techvirksomhederne tager et ansvar for at stoppe, er jo de mennesker, der bevidst sidder og sender billeder og videoer med børn, der bliver voldtaget, og som er med til at understøtte en industri i meget, meget kraftig vækst, hvor det er sådan, at flere og flere børn bliver udsat for de overgreb her.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Ja, det er korrekt, men det er jo ikke det, mit spørgsmål går på.
Der er en række tjenester, som ikke er det, og det kan jo netop være, at vi som forældre bruger de tjenester, som ikke er frivilligt med i det her, fordi vi netop ikke ønsker, at der er nogle techselskaber eller nogle andre, der skal se det her materiale, altså som skal se det her.
Det er jo det, som det her laver om på.
Så det er jo et overgreb på vores privatliv på den måde ikke at have den rettighed til, at vi kan sende billeder privat, uden at de skal igennem den her skanning.
Per Husted (S), 2025-12-16:
Tak, formand, og tak for det borgerforslag, som vi nu behandler som beslutningsforslag.
I beslutningsforslaget bruges begreber som chatkontrol og masseovervågning.
Chatkontrol er sådan en folkelig betegnelse for et EU-lovforslag, som officielt hedder Child Sexual Abuse Regulation eller CSA-forordningen, og chatkontrol bruges ikke som begreb i denne sammenhæng.
Formålet med forslaget er at bekæmpe spredning af materiale med seksuelt misbrug af børn.
Det handler ikke om masseovervågning af borgerne, og det handler ikke om myndighedernes adgang til oplysninger.
Det handler om at få virksomhederne til selv at tage ansvar og gribe ind over for deling af overgrebsmateriale.
Det er det, som CSA-forordningen handler om, og som ministeren også redegjorde for i sin tale.
Jeg har igennem de seneste år haft mulighed for at deltage i møder og drøfte regulering og cybersikkerhed med kolleger i mange af de lande, som også er optaget af det, ligesom vi er.
Løsningerne skal findes i samarbejde, for det er et grænseoverskridende problem, og dem, der vil os det ondt, kender ikke til landegrænser.
Med CSA-forordningen viderefører vi et værktøj til at bekæmpe seksuelt misbrug af børn, og det er absolut et af de vigtigste områder.
Kriminalitet, terror og cybersikkerhed skal fylde hos os, og det skal vi konstant have fokus på at finde værktøjer til at håndtere.
Ofte er fantasien ret stor hos dem, som vil os det ondt, og det kan være svært, måske endda umuligt, at være foran med regulering og tiltag.
Så det er hele tiden vigtigt for os at være opmærksomme og tage initiativer, både i den danske lovgivning, men også og i lige så høj grad i vores internationale samarbejder.
Det skal naturligvis ske under hensyntagen til uskyldige borgere og vores retssikkerhed, og samtidig skal vi sikre, at vores myndigheder har de rette værktøjer i værktøjskassen.
Det er en svær, men meget vigtig balancegang.
Ministeren har på god vis redegjort for, hvorfor regeringen ikke kan støtte borgerforslaget.
Det er en redegørelse, som vi køber helt ind i i Socialdemokratiet, og vi anerkender den store indsats, der gøres.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Nu havde jeg desværre ikke flere spørgsmål til justitsministeren, men så vil jeg stille det til justitsministerens kollega.
Der er blevet talt meget om, at det her jo egentlig bare permanentliggør den midlertidige tilladelse, som techgiganterne havde til at scanne alles private beskeder.
Men er det ikke korrekt forstået, at den midlertidige tilladelse var givet som en undtagelse fra eksisterende europæisk lovgivning fra 2021, altså i 5 år?
Så i 5 år havde techgiganterne fået en særlig tilladelse til at gå væk fra almindelig lovgivning, f.eks. i ePrivacydirektivet eller andre ting, som omhandler, at man selvfølgelig ikke bare må læse og scanne alle folks beskeder uden en mistanke.
Er det ikke korrekt, at det her var en midlertidig tilladelse?
Så det er altså ikke noget, virksomhederne bare kunne gøre, fordi der ikke var lovgivning.
Det var en undtagelse fra lovgivning.
Per Husted (S), 2025-12-16:
Det er jo så en påstand, at det sker.
I det her tilfælde har vi lige netop fokus på et meget alvorligt problem i forhold til børnepornografi, og hvad der ellers er.
Så jeg accepterer ikke helt forudsætningen for spørgsmålet, for jeg mener ikke, det er korrekt.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokratiets ordfører, hvordan man kan forsvare, at alle borgeres private beskeder scannes uden mistanke og uden dommerkendelse i et retssamfund, der ellers bygger på proportionalitet og individualiseret mistanke.
Per Husted (S), 2025-12-16:
Hvad kan vi gøre?
Er der nogle ting, vi skal have udvidet vores muligheder inden for?
Og der vil man altid gå ind i en demokratisk diskussion.
Så jeg synes, det bliver sådan lidt teoretisk med, hvad man vil gøre i forskellige situationer.
Vi er nødt til at forholde os til de konkrete problemstillinger, vi behandler, en ad gangen.
Lige i det her tilfælde er det jo børnene, vi har med at gøre, og der synes jeg egentlig, vi skal holde fokus på det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Undskyld, men jeg er simpelt hen målløs!
Selvfølgelig er vi da strammere på overgreb mod børn.
Det er jo slet ikke det, det handler om.
Det handler om, hvad det er for en hammer, vi tager i brug.
Og jeg vil egentlig gerne prøve at stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg forsøgte at stille justitsministeren, som nævnte rekruttering af børnesoldater.
Kunne Socialdemokratiet også finde på, at vi skulle bruge en frivillig overvågningsordning til at sikre, at vi ikke får rekrutteret børnesoldater?
Per Husted (S), 2025-12-16:
Vi har nogle helt grundlæggende love, vi skal overholde.
Nu er det fra De Konservative, spørgsmålet kommer her, og jeg har været sådan inde at kigge lidt på, hvordan man i EU-sammenhæng har behandlet det her, og der kan jeg jo f.eks. se, at den konservative gruppe og den socialdemokratiske gruppe i EU på mange områder og lige præcis på det her punkt er strammerne, hvis man kan tillade sig at sige det sådan.
Altså, i forhold til vores bekymring for f.eks. børnemisbrug og også kriminalitet er vi egentlig meget på linje med hinanden.
Det her er jo egentlig EU's beslutninger, vi trækker ind i dansk sammenhæng.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Ordføreren siger, at det her ikke handler om overvågning, men det er jo lige præcis det, borgerforslaget gør, og det er jo borgerforslaget, som vi drøfter i salen i dag.
Ordføreren siger, at det handler om overgreb, men faktum er, at overgreb er begrundelsen.
Det handler jo om at legalisere for at indføre den her overvågning.
Så mit spørgsmål er, om Socialdemokratiet ikke bare vil tone rent flag og så sige: Indimellem helliger målet bare midlet?
Per Husted (S), 2025-12-16:
Det er selvfølgelig et fair spørgsmål at stille.
Jeg synes så, spørgeren som formand for Digitaliseringsudvalget og som deltager i mange af de rigtig gode møder, vi har der om lige præcis problemstillinger som det her, udmærket ved, hvor meget vi egentlig gør, og hvor meget vi egentlig søger at finde løsninger i forhold til det, hvor vi både tage hensyn til børn i det her tilfælde, men også til, at vi ikke skal føle os overvågede i detaljer.
Men det, jeg synes vi også skal have meget fokus på, er, at på den her måde får vi egentlig engageret techgiganterne til i højere grad at tage et ansvar, og det er jo en af de ting, der har været en stor udfordring i forhold til det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Altså, jeg synes, det er fair nok at stille Folketingets største parti et spørgsmål om, hvad det er for en retstilstand, man nu gør permanent.
Og den retstilstand, man nu gør permanent – og ordføreren kan jo bare kigge på justitsministeren, og så kan justitsministeren nikke – var jo en undtagelsestilstand, hvor man sagde: Den retstilstand med noget af den grundlæggende europæiske lovgivning, vi har for at beskytte europæiske borgere og deres privatliv og for at beskytte mod, at ens kommunikation bare bliver scannet og læst uden en målrettet mistanke, går vi væk fra.
Det er det, der nu bliver permanentliggjort.
Per Husted (S), 2025-12-16:
Jeg tror, det er mere korrekt at stille spørgsmålet direkte til Justitsministeriet og få den præcise historiske forklaring på sammenhængen der.
Så det vil jeg egentlig opfordre til at man gør.
Spørgsmålet bekræfter jo egentlig de udfordringer, vi præcis har: at vi konstant er lidt på bagkant i forhold til dem, der vil os det ondt.
Og derfor er vi nødt til løbende at finde løsninger.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Jamen det bekymrer mig ikke mere, end at alt det jo allerede sker i dag, hr. Lars Boje Mathiesen, og igen er det ikke fra myndighedernes side, ikke fra statens side, eller hvad der ellers har været påstået, men hos en række af de tjenester, hvor hr. Lars Boje Mathiesen måske sender billeder.
De registrerer jo allerede i dag, hvis der pludselig er et billede af et barn, der er udsat for et overgreb, eller en video af et barn, der bliver udsat for en voldtægt.
De sorterer jo allerede i det.
Hvis det var, at hr. Lars Boje Mathiesen uploadede det ved en af de tjenester, som i dag bruger og benytter sig af den frivillige ordning, fordi de gerne vil være med til at begrænse spredning af materiale med seksuelt misbrug af børn, ville de allerede i dag sortere i det.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Hundredvis af eksperter, herunder EU's egne juridiske organer og databeskyttelsesorganer, advarer om, at chatkontrol udgør et uforholdsmæssigt indgreb i privatliv og kommunikationsfrihed.
Hvilken konkret faglig vurdering lægger ministeren til grund, når ministeren alligevel mener, at forslaget er foreneligt med grundlæggende rettigheder?
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Jamen jeg tror helt klart, at det er en rigtig formodning, at der selvfølgelig vil være både nogle af de her bagmænd og også dem, der køber de her modbydelige videoer og billeder, der viser børn blive voldtaget, som vil forsøge at flytte det over.
Sådan er det jo med al kriminalitet, altså lige så snart vi slår hårdt ned ét sted for at begrænse det, så vil der jo være nogen, der forsøger at flytte det et andet sted hen.
Så hvis man bare , så at sige, kunne få taget en væsentlig del af det ud, ville det jo altså også mindske antallet af børn, der rent faktisk bliver udsat for de her seksuelle overgreb og bliver filmet undervejs, og ødelægge en del af den her branchens indtjening.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Så er der hele spørgsmålet om, om alt det her forfærdelige overgrebsmateriale ikke bare flytter derhen, hvor en stor del af det allerede er, altså på det såkaldt mørke net.
Den seneste danske sag, vi havde omkring delt overgrebsmateriale, var jo fra det mørke net, købt med kryptovaluta.
Hvorfor skulle det, der findes på en såkaldt almindelig platform i dag ikke bare flytte over på det mørke net, så vi dermed ikke har løst noget som helst?
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak til ministeren for det svar.
Jeg er jo sådan set ikke uenig i, at der er forskel på grovheden i voldtægter.
En voldtægt kan også være rigtig grov, hvis den er begået i hjemmet af en, man kender – en, man er gift med, en, man har haft et parforhold til.
Det er bare for at sige, at grovheden ikke altid handler om blå mærker eller grov vold.
Det er egentlig bare den overvejelse, jeg beder om.
Jeg ved, at ministeren også personligt tager det meget alvorligt og også er optaget af at stå vagt om samtykkeloven, og det er jeg utrolig glad for.
Så jeg skal bare høre ministeren, om vi kan evaluere det her om 2 år.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Jeg tror jo, at alle er fuldstændig enige med justitsministeren om behovet for at beskytte børn, så det er ikke det, jeg vil spørge ind til.
Men i forhold til det tekniske vil jeg sige, at i Digitaliseringsudvalget havde vi et ekspertmøde, hvori de fremmeste eksperter på det her område sagde, at hvis man selv i den bedste af alle verdener har bare 1 pct. falsk positive, er det stadig væk i, jeg mener, det er omegnen af 60 millioner beskeder, man skal håndtere.
Derfor er den mængde, man skal kigge på, i sig selv et problem ud over det generelle problem med at scanne alle personer.
Vil ministeren bare forholde sig til den konkrete del af det?
Jeg er sikker på, at justitsministeren har hørt den problematik før, altså at mængden af falsk positive simpelt hen kan skygge for det reelle arbejde.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Der er jo ikke fra ministerens side blevet, i hvert fald mig bekendt, spurgt i Rådet om det nye kompromisforslag.
Det eneste, vi ved, er, at det, som forskellige EU-tjenester har sagt, er, at det her ikke er foreneligt med EU's grundlæggende rettigheder.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Jeg tror, det er fint lige at få et skriftligt svar på spørgsmålet.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er, hvordan ministeren med det her vil sikre sig, at hvis jeg sender et billede af mit barns numse med noget udslæt på til min hustru, hvor jeg spørger om, om der er et problem med det her, og om det er noget, vi skal til en læge for, kender man forskel på den barnenumse og så en barnenumse, som vil være kategoriseret som børneporno eller noget andet?
De eksperter, jeg har talt med, siger, at det er svært for de her algoritmer at tage hensyn til det, og det vil sige, at så skal der nogle manuelle søgninger ind, nogle, der går ind og søger på det, og nogle mennesker, som kan sidde og kigge på det her, og som, synes jeg, ikke har ret til at kigge på de her ting.
Er det ikke noget, der overhovedet bekymrer ministeren, at ganske almindelige ting på den måde så ikke længere er privat?
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Først og fremmest vil jeg gerne lige have lov til at vende tilbage på skrift for at være helt sikker på, at jeg svarer korrekt i forhold til delen om grooming.
Nej, jeg har ikke for nuværende andre former for kriminalitet, som jeg gerne ser er der.
Jeg ser generelt gerne, at techvirksomhederne bliver pålagt at tage et større ansvar for, hvad der foregår på deres platforme, og også som minimum at samarbejde med myndighederne.
Jeg ved ikke, om en række af jer herinde har set den DR-udsendelse, der bliver kaldt for »Bandernes børnesoldater«, og som jo med al tydelighed viser, hvor stort et problem politiet og myndighederne har med at få udbydere af onlinetjenester til at samarbejde, når der f.eks. bliver udvekslet ydelser om violence as a service og crime as a service.
Derfor bakker jeg også op om det, der er Europa-Kommissionens intention, nemlig at fremsætte forslag, der skal give os legale, lovlige veje til at pålægge tjenesteudbydere at udlevere data, som man kan bruge i en efterforskningssammenhæng.
Der er en række udbydere, der under ingen omstændigheder vil det i dag, og som også nægter at samarbejde med myndighederne, og det havde jeg faktisk egentlig troet at Det Konservative Folkeparti ville være enige med mig i.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Ellers går jeg ud fra, at ministeren havde sagt noget andet.
Men det, mit egentlige spørgsmål, som jeg ville have stillet, handler om, er, om der er andre former for kriminalitet end overgreb mod børn, som justitsministeren ønsker at en sådan frivillig ordning også bør kunne indeholde, og det må gerne være med nogle eksempler, hvis ministeren synes, at det skal kunne udvides til andre kriminalitetsformer.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Nu skal jeg jo starte med at sige, at det her ikke er blevet færdigforhandlet.
Hvorimod Rådet og en række medlemslande i EU har været lidt mere tilbageholdne, har både Europa-Kommissionen, men jo også Europa-Parlamentet ønsket at gå længere.
Men ikke desto mindre er det sådan, at det, vi blev enige om i Rådet, er at gøre den frivillige ordning, som man har i dag, permanent.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Egentlig var det noget andet, jeg ville have spurgt om, men jeg synes egentlig, at fru Rosa Lunds spørgsmål fortjener, at vi følger lidt op på det.
For som jeg forstår det, indebærer den nye frivillige ordning også, at man kan screene for grooming.
Hvis man skal kunne gøre det, har man jo også brug for at læse tekster.
Det var sådan et meget klart spørgsmål, der kom fra fru Rosa Lund.
Kan man også scanne tekst?
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Vi har jo eksempler på sager i forhold til det, man gør i dag, og det er jo også det, der har undret mig lidt i den diskussion her, for der er jo en række af de her techfirmaer, der allerede i dag gør det, som mange af kritikerne og også regeringen og mange andre EU-lande gerne vil påbyde alle techfirmaer at gøre.
Vi har set sager, også ved danske domstole, og også sager, der har været skrevet om i medierne,
hvor det, at nogle via f.eks. Snapchat har delt en video med et barn, der bliver voldtaget, udløser det, man kalder et NCMEC-hit, som så i de tilfælde bliver indrapporteret til de amerikanske myndigheder, som så gør de europæiske myndigheder opmærksomme på det, og det gør så, at man kan indlede en efterforskning.
Vi har også eksempler på, at tjenesterne selv gør det umuligt at dele det her, inden det overhovedet bliver ordentligt uploadet; det kan være i en snap eller alt muligt andet.
Men det er rigtigt forstået, at det frivillige, man gør i dag, er det, vi med Rådets position nu ønsker at gøre permanent, men jo uden et påbud til alle tjenester om, at man skal gøre det.
Jeg lægger ikke skjul på, at det havde jeg gerne set, fordi jeg for enhver pris gerne vil begrænse deling af misbrugsmateriale, hvor børn bliver voldtaget.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det.
Det, man gør i dag, og som så er det, der jo så ville udløbe, hvis ikke vi gør noget nyt, fjerner nogle redskaber for politiet.
Det kan jeg sagtens se.
Men det er ikke en teknologi, som læser folks private beskeder.
Altså, den kan ikke læse; den kan kun finde billeder.
Eller hvordan skal jeg forstå det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Jeg synes også, desværre, at den har hvilet på en række falske præmisser.
For det første har det ikke handlet om, at staten skulle kunne sidde og følge med i, hvad man deler.
For det andet stod det ret tydeligt og klart undervejs, både i kompromisforslaget fra det polske formandskab, men jo også det, som vi fra det danske formandskab fremlagde til at starte med, at det aldrig handlede om chat.
Det handlede om, at man ville pålægge techvirksomheder nogle forpligtelser på samme måde, som vi pålægger andre virksomheder forpligtelser til at bekæmpe kriminalitet.
Vi pålægger også både havne og containerfirmaer forpligtelser til at sørge for, at deres containere og deres havne ikke bliver brugt til at smugle narkotika.
Så langt nåede vi slet ikke, for det kunne der ikke findes fodslag om i Rådet.
Vi lavede et nyt kompromisforslag, hvor vi tog delen ud om opsporingspåbud, altså den del, hvor vi pålægger alle techgiganter, som gerne vil operere inden for EU, de her forpligtelser.
Det tog vi ud og sagde: Nu viderefører vi den midlertidige frivillige ordning, og den frivillige ordning gør vi permanent.
Så det vil sige, at hele den debat, der måtte være om chatkontrol, hviler på, i hvert fald lige nu, to forkerte præmisser.
For det første har det ikke noget med chat at gøre, og for det andet er der faktisk slet ikke noget påbud til virksomhederne.
Der er et forslag, som bliver forhandlet nu i trilogforhandlinger, om, at man skal fortsætte en ordning, der i dag er midlertidig og frivillig, skal gøres permanent.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg som it-ordfører, som jeg blev for halvandet år siden, har haft meget svært ved at finde rundt i det her.
Det må jeg bare ærligt sige.
Nogle gange skal man jo også afsløre sine fejl og mangler.
Det kan være, at justitsministeren kan hjælpe mig lidt.
Jeg har forstået det på samme måde som hr. Alexander Ryle, nemlig sådan, at der er blevet givet mandat for 2 år siden til netop det, justitsministeren siger.
Det er så det, sådan som jeg forstår det, som nogle, bl.a. borgerforslagsstillerne og alle dem, der har skrevet under på borgerforslaget, er bekymret for netop er chatkontrol, hvor politiet og staten, egentlig, kan sidde og læse med på, hvad f.eks. justitsministeren og jeg skulle skrive til hinanden af fjollerier.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-16:
Jeg ved ikke, om vi har været til det samme møde.
Jeg har ikke som justitsminister taget mandat til et forslag, der hedder noget med chatkontrol.
Der har undervejs, ja,
Så langt nåede vi ikke, desværre.
Det havde jeg synes var fornuftigt.
Det, der bliver forhandlet nu, er at fortsætte den frivillige ordning, som eksisterer i dag.
Christina Olumeko (ALT), 2025-12-16:
Tak for ordet.
Muligheden for at få eftergivet gæld er helt central, for at mennesker i en svær økonomisk situation kan komme på ret køl igen.
Samtidig skal den håndsrækning også komme med en legitimitet.
Derfor bakker vi op om, at eftergivet gæld kan genopstå, hvis man inden for 5 år sigtes for kriminalitet og det siden hen fastlægges ved endelig dom, og at større bøder for overtrædelse af skatte- og afgiftslovgivningen også omfattes.
Samtidig er det afgørende for os, at loven også rummer et socialt ansvar for, at særligt udsatte mennesker under særlige betingelser kan undgå, at gælden genopstår.
Det hensyn ser vi opfyldt med lovforslaget her.
Vi kommer til at følge implementeringen tæt for at sikre det, så ordningen både styrker retfærdigheden og giver mennesker en reel chance for at komme videre.
Derfor stemmer Alternativet for.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-16:
Tusind tak.
Jeg vil starte med at erklære mig uenig med den tidligere ordfører, fordi man jo netop, synes jeg,
skaber et incitament til at begå kriminalitet med det her forslag, og selv om man siger, det er en stramning, så er grundpræmissen forkert.
For jeg tror, at de fleste danskere egentlig mener, at det er et meget godt princip, at når man har ligget samfundet til last, og når man har begået grov kriminalitet, så følger det som regel med, også ved den her dom, at man skal betale sagens omkostninger.
Det kan eksempelvis være nogle af de tilfælde, vi har set turnere rundt i Go' aften Live og lignende, hvor det eksempelvis er hårdkogte bandekriminelle osv., som så får eftergivet deres gæld, fordi de lover bod og bedring.
Det synes vi i Dansk Folkeparti at der er noget principielt forkert i.
Der sidder rigtig, rigtig mange danskere rundomkring i hele landet, som har gæld.
Det kan være, at man har været igennem en skilsmisse, som har gjort, at man er blevet teknisk insolvent.
Der kan være rigtig mange årsager til det, og det er langtfra alle de danskere, der sidder med en massiv gæld, som får gældssanering, altså får den her udstrakte hånd fra samfundet, som der tales om i det her konkrete tilfælde.
Derfor kan jeg egentlig også godt forstå det, hvis man sidder derude i de små stuer og tænker: Hvorfor er det lige, at Folketinget vil hjælpe de kriminelle, men ikke sådan en som mig?
Det kan jeg godt forstå.
Der er noget grundlæggende forkert i, at man vil eftergive gæld for kriminelle, for det er jo en del af dommen.
Det, man kunne gøre i stedet for, og som ville være meget nærliggende, var at sige: Den her gæld skal selvfølgelig ikke vokse, så vi fjerner den rente – eller i hvert fald nedsætter den betragteligt – som der er på den her gæld, sådan at man faktisk kan se, at den her gæld bliver mindre.
For lad os være ærlige og sige, at der er noget opdragende i, at man betaler af på gæld, som man selv har været skyld i at stifte.
Med hensyn til det her lovforslag kan det godt være, at man siger, at det er bedre end det, der var der før, men så er jeg også uenig i det, der var der før.
Med det her lovforslag bliver man ved med at stadfæste en praksis, hvor man egentlig belønner folk, der har begået grov kriminalitet, i stedet for at hjælpe alle de danskere, der sidder derude, og som faktisk ikke har begået noget kriminelt, men som på grund af virkelig uheldige omstændigheder, nogle gange tragiske omstændigheder, sidder med en meget, meget massiv gæld.
Og hvis de sidder og spørger sig selv om, hvorfor Folketinget vil hjælpe de kriminelle og ikke dem, så kan jeg godt forstå dem.
Derfor bakker vi ikke op om det her i Dansk Folkeparti.