runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Danmark er en enhedsstat – det vil jeg give ordføreren ret i – men Danmark agerer som en føderal stat.
Det er derfor, der er et problem, når folk udefra ikke kan forstå, hvordan det her kongerige fungerer.
Der er også et problem indadtil, når vi selv ikke helt kan finde fodfæste i forhold til de forskellige borgere i riget, altså hvordan det hele hænger sammen.
Men der er en regering, og der er et parlament i Grønland, der er anerkendt for at være en udøvende og lovgivende magt, og det skal vi respektere.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Nogle gange mangler vi simpelt hen et ord for, hvornår vi taler om Danmark, hvor vi bare mener Danmark hernede, og hvornår vi taler om Danmark som kongeriget Danmark.
Nogle gange kommer man derfor til at tale lidt forbi hinanden.
Altså, når jeg f.eks. taler om den danske regering, mener jeg jo faktisk kongeriget Danmarks regering og dermed også, at den danske udenrigsminister, kongeriget Danmarks udenrigsminister, faktisk også har ansvaret for at føre udenrigspolitik for Grønland.
Så jeg er helt med på, at Grønland skal høres, og jeg er helt med på, at man også sagtens kan have relationer direkte til USA og andre lande, som man har behov for, men jeg synes bare også, det er vigtigt, at man fra Grønlands side også anerkender, at det er sådan, at det er kongerigets regering, der overordnet set fører udenrigspolitikken.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
For det første vil jeg gerne kvittere for, at der bliver set positivt på ønsket om et folketingsråd og et tættere samarbejde mellem de to parlamenter.
Det kan jeg kun være rigtig glad for.
Hvis vi kommer tilbage til f.eks. forskellige ansvarsområder, kan man kalde det, der er fordelt i riget, så er eksemplet med udenrigspolitik også brugt her.
Og der mener jeg, at regeringspartierne har et godt grundlag for, hvordan man netop udfører dette samarbejde.
Og når Danmark på vegne af hele kongeriget kan gå ud og sige noget om, hvad kongerigets udenrigspolitik er, er det selvfølgelig også kun retfærdigt, at Grønland kan komme ud og sige noget om sin egen udenrigspolitik.
Her kommer Grønland jo ikke ud og siger noget om Danmarks udenrigspolitik, og det står også helt klart, at det har vi ret til.
Og jeg synes, der er et godt samarbejde mellem de to regeringer, både i forhold til den forrige og den nuværende, omkring dette spørgsmål.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Tak for en god tale, og tak for et, synes jeg, godt forslag om et øget samarbejde, en øget dialog mellem det danske Folketing og det grønlandske parlament.
Det er meget, meget godt, at vi får noget mere dialog, og det er rigtig godt, at vi får hørt grønlandske synspunkter noget mere.
Jeg er også helt enig i forhold til problemet, som ordføreren bringer op, med, at det er meget svært, når der blot er to grønlandske folketingsmedlemmer, at få sådan en bred repræsentation af grønlandske synspunkter og interesser og en ordentlig dialog.
Så problemet er helt reelt.
Der er dog også et andet problem, og det er, at det er svært for et land at have flere forskellige udenrigspolitikker, og når Danmark har en styreform, hvor Grønland er en del af Danmark, så er det nogle gange lidt vanskeligt, når Grønland så også forsøger at føre sin egen udenrigspolitik og har en person, som man kalder udenrigsminister, selv om udenrigsministeren for Grønland jo faktisk er hr. Jeppe Kofod.
Så hvordan får vi ligesom styr på det dilemma, og respekterer man i Grønland også, at det faktisk er den danske regering, der fører udenrigspolitikken?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Det er jo således, at hvis vi kigger på selvstyrelovens betænkninger, er det meget klart, hvordan man kommer til at lave kongelige anordninger, når vi har noget med lovgivning at gøre, men min erfaring er også, at både i Grønlandsudvalget, men også blandt de inatsisartutmedlemmer, jeg har snakket med derhjemme, mener de helt konkret, at der ikke er nok drøftelse i forbindelse med de lovgivninger, man egentlig bearbejder, og hvor man virkelig dykker ned i betænkningerne.
Jeg mener også, at det ville styrke denne proces, hvis man havde en mere direkte kontakt mellem parlamenterne og ikke kun på regeringsplan.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tusind tak for svaret.
Jeg synes, at vi er nødt til at prøve at tage et ansvar i Danmark for netop de her alvorlige ting.
Det er jo principielt uprofessionelt og kan være rigtig, rigtig uanstændigt over for de familier, det går ud over – bredt forstået.
Det andet er rådet, som ordføreren snakkede om.
Det synes jeg lyder interessant, for jeg synes, det passer godt sammen med de debatter, vi har haft, om, at når nu statsministrene vil mødes noget mere i rigsfællesskabet, skal vi også som parlamentarikere sørge for at have en bedre kontakt til hinanden og dermed udveksle erfaringer og dermed diskutere alle de spørgsmål, der er.
Så jeg synes, at det også kunne være starten i forbindelse med netop det spørgsmål.
Kasper Roug (S), 2021-10-07:
Tak til ordføreren for en igen spændende ordførertale fra det grønlandske med nogle spændende perspektiver på, hvordan vi kan udvikle rigsfællesskabet og det samarbejde, der nu engang er mellem Danmark og Grønland.
Et af de områder, som ordføreren peger på, og som også er rigtig spændende, er jo bl.a. den grønlandske minoritet her i Danmark, og der er jo ikke nogen tvivl om, at det er noget, som vi alle sammen står med et ansvar for, og jeg ved jo, at ordføreren har arbejdet med at skabe opmærksomhed på området socialt udsatte grønlændere og grønlandske børn i Danmark.
Ordføreren har jo også sammen med regeringen bl.a. fået afsat nogle penge til at undersøge og belyse det her område.
Hvordan tænker ordføreren at der kan arbejdes videre med det område?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Jeg synes skam, at svaret er ret konkret, når vi siger, at vi bliver nødt til at kigge på, hvordan vi bedst kan sikre, at det hænger sammen med både økonomien, med samfundet, og hvordan vi sikrer, at man ikke bare begynder at udvinde mere i andre lande.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at vi begynder at diskutere mere konkrete tiltag, også fra naalakkersuisut, som umiddelbart kommer med ultimative forslag.
Så når vi siger, at vi ikke ønsker bare at sige ja eller nej til nogle initiativer, så er det, fordi vi gerne vil drøfte, hvordan og hvorledes lige præcis de her tiltag kommer til at have virkning for Grønland og resten af verden.
Christina Thorholm (RV), 2021-10-07:
Ordføreren nævnte også før, at det overvejende var til behandlingsindsatsen, der havde været givet penge fra Danmark, og at der kunne lægges mere vægt på den forebyggende indsats.
Jeg er godt klar over, at Børn, Unge & Sorg er en forebyggelsesindsats, men er der andre forebyggelsesindsatser, som med et dansk bidrag kunne styrke børn og unges trivsel?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Mange tak.
Jeg synes sådan set også, at spørgsmålet vidner om, at det ikke er noget, vi bare kan tage for givet, men netop noget, som kræver, at der er et godt samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Så tak for det – og i øvrigt velkommen til Folketinget som nyt medlem.
Jeg tænker sådan set, at der er mange forskellige ngo'er, der arbejder med og har en stor viden om forskellige sager, og bl.a. Børn, Unge & Sorg har rigtig meget viden om sorg og vil gerne etablere en sorglinje hjemme i Grønland.
Vi har selv en selvmordslinje i Grønland, men med en sorglinje til de efterladte kunne der være en mulighed for, at de kunne henvende sig et sted.
Det er i hvert fald nogle af de tanker, vi går med for tiden.
Christina Thorholm (RV), 2021-10-07:
Stor respekt til ordføreren for at adressere de sociale problemer med et stort antal seksuelle overgreb og den høje selvmordsrate.
Grønlands hjemmestyre har jo hjemtaget det sociale område, og derfor er det som ny ordfører på social- og familieområdet vigtigt for mig at høre, hvordan vi fra det danske Folketings side kan støtte op i forbindelse med de udfordringer, som I har i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet.
Det er svært at svare på på 30 sekunder, men jeg tror helt sikkert, at det her med at have en stærkere erhvervsprofil og -indsats er helt, helt afgørende.
Men jeg ser også, at det er noget, der kommer til at tage rigtig, rigtig lang tid, og jeg tror også, det er vigtigt, at ting udvikler sig over tid.
Jeg ser gerne et fiskeri, der er mere bæredygtigt.
Vi ved, at MSC-mærkning giver en bedre pris, end hvis vi overfisker f.eks. Så vi skal virkelig træffe nogle kloge beslutninger og se at komme i gang med erhvervsudviklingen, for det er helt, helt afgørende.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Der er to ting.
Grønland har en stor opgave med økonomien, men Grønland har også en rigtig dygtig politiker på finansposten, nemlig Asii Chemnitz Narup, og jeg kunne se, at hun sagde, at op mod 55 pct. af det budget, hun skal lægge for næste år, kommer fra København, og at det i princippet er en klods om benet på Grønland.
Den dag, hvor man selv kan levere hele økonomien, vil være en god dag.
Jeg vil gerne høre: Hvordan kommer man derhen, og hvordan gør man det, uden at landet bliver mindre lige?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg hører det som en overordnet kommentar og et spørgsmål til, hvad der sker udenrigspolitisk.
Jeg mener sådan set godt, at man kan være med til at sikre, at der er et godt samarbejde i forhold til Rusland, og være med til netop at stå fast på, at der skal være fred og lavspænding.
De initiativer, vi ser på det militære område fra Ruslands side, er jo primært defensive, men noget, som vi jo også følger meget, meget nøje; for det er jo noget, der bekymrer folk i Grønland, at man med et kampfly kan nå det nordlige Grønland.
Det er ikke noget, vi ser på med milde øjne.
Men samarbejdet mellem Grønland og Danmark tror jeg er bedre, end hvis det f.eks. er amerikanerne, der opruster militært i Grønland.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Tillykke med beslutningen om at arbejde for Parisaftalen – det bliver rigtig godt at få Grønland med der.
Men også tillykke med den nye centrale rolle i internationale spørgsmål.
De sidste par år har jo vist, at det ikke var hugget i sten, at det skulle være en dansk minister, der skulle sidde for bordenden i en masse spørgsmål, og jeg synes, det er rigtig godt, at Grønland har kæmpet sig til nu at få mere indflydelse.
Jeg håber, at I får meget, meget mere indflydelse.
Ilulissaterklæringen skal forsvares med arme og ben og med al mulig tale, hvor vi kan komme til det sammen med andre.
Jeg håber sådan, at Norden kunne stå sammen og slås for den, når nu de store stater er ligeglade og vil opruste rundtomkring i Arktis.
Det synes jeg vi må prøve at sætte som fælles mål, så vi kan bevare Ilulissaterklæringens lavspændingskrav.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Ordføreren tænker ligesom et stort flertal i grønlandsk politik, at det ingen steder hører hjemme.
Alle i Grønland skal have mulighed for at stemme, hvis der er en afstemning om et eller andet.
Det er sådan, demokratiet er, og jeg mener sådan set også, at vi må respektere, at der er folk, der har valgt at bruge en stor del af deres arbejdsliv på at bidrage til samfundet, måske halvdelen af deres liv.
Karsten Hønge (SF), 2021-10-07:
Tidligere naalakkersuisoq for udenrigsanliggender Pele Broberg er jo kommet med nogle udtalelser om, at man skal have sådan en særlig etnisk profil for at kunne deltage i afgørende afstemninger og for så vidt også debatter om de vigtige ting omkring Grønlands fremtid.
Altså, den her sådan særlige kvoteordning, i forhold til hvordan man åbenbart genetisk skulle være forbundet med den oprindelige befolkning i Grønland, synes jeg selv er både fladpandet og populistisk.
Det er en politik, som jeg vil kalde nærmest ekstremistisk nationalkonservativ, men hvad tænker ordføreren om det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Det, der bliver meldt ud, er, at det vil koste ca. 13 mio. kr. for Grønland at tiltræde Parisaftalen, og jeg mener, det er vigtigt, at man ikke kun ser det som en udgift, men sådan set også som en mulighed for Grønland.
Lige nu er vi i kategori med en lang række lande, som vi ikke identificerer os med, bl.a. Tyrkiet, der først lige har tiltrådt Parisaftalen.
Så der er ingen tvivl om, i hvert fald hvis du spørger ordføreren, at vi skal tiltræde Parisaftalen, og på trods af at vi netop også har sagt nej til olieudvinding i Grønland og vi netop gerne vil have mere vandkraft, er det helt grundlæggende, at vi også sikrer, at vi tager et globalt medansvar.
Så jeg tror, at det også i forhold til grønne investeringer i erhvervsudvikling i Grønland handler om at se det som en mulighed.
Det er så oplagt, at vi, når vi lever i naturen og omkring naturen og har et ordsprog, der hedder, at naturen er den eneste boss, ligesom også tager vores del af ansvaret.
Så hvis du spørger ordføreren, vil jeg sige, at vi helt sikkert skal tiltræde Parisaftalen, og så må vi finde nogle løsninger på det.
Så længe der bliver begået flere seksuelle overgreb, end vi kan nå at behandle, så er vi altid bagud.
Og det har sådan set været et mantra – vi er nødt til at tænke på den helt tidlige indsats.
Og det er lige så meget et budskab hjem til Grønland, for det er jo Grønland, der har ansvaret for socialområdet.
Men den tidlige indsats vil være helt oplagt at se på.
Og vi mener, at indsatsen med børnehuse er for mangelfuld i forhold til den indsats, som vi har sat i gang i fællesskab mellem Grønland og Danmark.
Så det er det, vi helt konkret vil pege på.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Jeg synes, det var en rigtig god tale, og jeg tror godt, at jeg kan sige, at der ikke var en eneste i salen, som syntes, det var irrelevant at høre om selvmordsraterne i Grønland, det dybt alvorlige problem, som jeg er rigtig glad for fru Aaja Chemnitz Larsen har taget op, og det er bestemt også relevant at tage op her i Folketinget.
Så tak for det.
Jeg vil gerne spørge om mulighederne for at blive afprøvet til værnepligt i Grønland.
Det var jo noget, vi diskuterede rigtig meget op til sidste forsvarsforlig, hvor fru Aaja Chemnitz Larsen selv var meget aktiv med at presse på, for at det kunne blive muligt at få lov til at afholde en form for session, kan man sige, i Grønland.
Så hvad kan vi gøre for at få det startet igen, og støtter IA også hjemme i Grønland, at det kommer i gang igen?
Karsten Hønge (SF), 2021-10-07:
Det var godt nok et langt, lidt uklart svar.
Jeg spørger bare: Går Siumut ind for at stoppe eftersøgningen efter olie?
Jeg er med på, at man skal passe på naturen, men det var ikke kun lige det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte om konsekvenserne for klimaet, for der handler det jo ikke bare om, hvorvidt der kan ske uheld, når man søger efter olie, men om afbrændingen af fossile brændstoffer.
Og det nuværende naalakkersuisut har jo netop stoppet eftersøgningen, så jeg spørger sådan set bare igen: Støtter Siumut, at man stopper eftersøgningen efter olie på det sted i verden, hvor konsekvenserne af afbrænding af eksempelvis olie har store konsekvenser?
Jeg er med på, at det er dilemmafyldt i forhold til andre lande, men prøv lige at svare lidt mere konkret.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Først skal det siges, at Siumut har været med til at lave de initiativer, som naalakkersuisut viderefører nu, bl.a. vandkraftværker og en del andre grønne initiativer, der sikrer et mere bæredygtigt Grønland.
Men når vi kommer til udvinding af råstoffer og olie, har Siumut også været klar over, at man bliver nødt til at tage vare på, at det ikke skal gå ud over naturen.
Men vi støtter helt klart idéen om, at det ikke skal gå ud over vores natur.
Vi synes, at det er virkelig dårligt at have en politik, hvor man kun siger ja og nej.
Så vi ønsker, at naalakkersuisut kommer med konkrete forslag, vi gerne vil drøfte, og vi vil forhåbentlig nå til enighed omkring, hvad der er det bedste for det grønlandske samfund.
Karsten Hønge (SF), 2021-10-07:
Få steder i verden er det vel mere tydeligt end i Grønland, og derfor synes jeg også, det er fantastisk, at naalakkersuisut nu har besluttet at stoppe eftersøgningen efter olie.
Jeg er lidt mere i tvivl om Siumuts placering i det.
Støtter Siumut, at man stopper eftersøgningen af olie i Grønland – det sted i verden, hvor man har konstateret de mest dramatiske konsekvenser af klimaforandringerne?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Mange tak.
Vi vil i hvert fald gerne gøre vores til, at der bliver fundet en god løsning på det, også gerne snarest.
Jeg snakker jo også selv om mange af de her sociale udfordringer, og jeg vil gerne sige, at jeg synes, at det er vigtigt at huske på, at der er rigtig, rigtig mange børn i Grønland, der har en rigtig god barndom, sådan at man får et mere nuanceret billede af det.
Det er jo langt de fleste børn i Grønland, som har en god barndom, og så er der en anden gruppe.
Jeg har valgt sådan strategisk over årene ligesom at tage ét emne op og give det tid, til at vi kan sætte nogle indsatser i gang.
Det er derfor, at det først var seksuelle overgreb, og at det nu er selvmord, for jeg ser, at der også er en sammenhæng imellem de to ting.
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved, at DR Detektor har taget den her sag op.
Jeg blev også kontaktet, og det var faktisk første gang, jeg hørte om, at der ikke var mulighed for på den måde at kunne underrette.
For er der en bekymring for et barn, uanset at det går på tværs af landegrænser, er vi nødt til at finde en eller anden løsning, så man kan tage den bekymring alvorligt og forholde sig til den.
Karina Adsbøl (DF), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for talen.
I Danmark har vi en underretningspligt, og fagpersoner har en skærpet underretningspligt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Der har jo været mange diskussioner i Grønland, siden naalakkersuisut kom til, og noget af det her har jo været kontroversielt.
Der har faktisk lige været en debat i Inatsisartut, hvor der var mange, der var meget vrede over, at der netop ikke var den samme mulighed for at aftjene værnepligten.
Så vi må respektere, at det er hjemme i Grønland, man skal diskutere det, men det ser jeg sådan set en ret stor åbenhed over for.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Ja, det, der bare undrer mig, er, at det, vi får oplyst, er, at landsstyret har ønsket, at afprøvningen til værneret stoppede i Grønland.
Og jeg synes jo, det er enormt skuffende, hvis man fra landsstyrets side modarbejder mulighederne for grønlændere til at gøre tjeneste i det danske forsvar, både fordi det er rigtig godt for sammenhængskraften i rigsfællesskabet, men også fordi det er en rigtig god mulighed for unge grønlændere at få en god uddannelse, hvor man f.eks. kan blive uddannet sømand eller noget andet, som man kan bruge civilt bagefter.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Mange tak.
Det giver rigtig god mening, at der er flere med grønlandsk baggrund, som aftjener værnepligten.
Der er allerede rigtig mange, som har taget en forsvarsuddannelse; der er mange, der var rigtig kede af, at man ikke længere havde den her afprøvning i Grønland.
Jeg ved, at der har været nogle udfordringer i forhold til corona, og der har også været lav tilmelding et år, i 2019; men
behovet for netop at kigge frem og se på, hvordan vi kan gøre det let frivilligt at aftjene værnepligten, når man har grønlandsk baggrund, er IA sådan set ret åbne over for at diskutere.
Og jeg ved, det er noget, som Udenrigs- og Sikkerhedspolitisk Udvalg i Grønland også skal diskutere, når der skal laves den her udenrigspolitiske strategi.
Karina Adsbøl (DF), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at man tager det her alvorligt, for det skal selvfølgelig være sådan, at hvis man er bekymret for noget – og vi ved jo, at Grønland har massive udfordringer med omsorgssvigt, herunder også seksuelle overgreb – og der er en barriere for, at man myndighederne imellem kan underrette hinanden, så man kan sætte ind med hjælp og støtte til børn og familier, altså hvis der er noget, der hindrer det, så arbejder man for, at det ikke mere skal være en hindring.
Så jeg ser frem til, hvad der kommer ud af det samarbejde, hvis det kommer.
Annette Lind (S), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Ordføreren er jo også medlem af Det Udenrigspolitiske Nævn og arbejder derfor med udenrigs- og sikkerhedspolitik og også med forsvarspolitik, og i talen her var der jo mange rosende ord om det her Kontaktudvalg, som er lavet mellem de tre regeringer i rigsfællesskabet, og i det er der jo en gensidig dialog, der er rigtig mange positive ord om, hvordan spillet skal være mellem de ting, der er hjemtaget, og så de udenrigs- og sikkerhedspolitiske ting, der er på den her dagsorden.
Ordføreren sagde mange flotte ting i sin tale; han sagde bl.a., at Færøerne nu for alvor er kommet på det geopolitiske verdenskort, der var meget ros til regeringen og rigsfællesskabet i forhold til det, for nu blev man storspiller i Arktis.
Kan ordføreren uddybe en lille smule, hvad han synes det her Kontaktudvalg skal indeholde, hvis det stod til Færøerne og til ordførerens parti?
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener, at det er et historisk dokument, som nu er lavet mellem regeringen og Færøernes landsstyre og det grønlandske landsstyre på regeringsniveau.
Og det, som vi mangler, men som er på vej, er på parlamentarisk niveau, altså at vi på samme måde i Det Udenrigspolitiske Nævn, også i Grønland og på Færøerne, har en dialog om de samme ting, så vi forbinder hele systemet og på den måde får et stærkere rigsfællesskab.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg kan sige for mit eget partis vedkommende, at vi som udgangspunkt er positive, men at vi mener, at den beslutning bør tages i parlamentet, fordi opsætningen af en ny militær installation er så vigtig en ting, at den beslutning bør Lagtinget tage.
Så fik vi også oplyst på konferencen, at de fire baser, som Norge skal åbne i Norge i samarbejde med USA, faktisk skal besluttes af Stortinget.
Så det er ikke så usædvanligt.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Så vil jeg gerne sige, at efter turen rundt på Færøerne blev jeg deroppe, fordi der var en spændende konference, som ordføreren selv havde arrangeret, netop omkring udenrigspolitik, sikkerhedspolitik og radar, og der oplevede jeg det spændende, at politikere fra alle partier stod på en scene og havde en offentlig forhandling, fordi regeringen i Lagtinget, kunne jeg forstå, ville bestemme over, om radaren skulle være der, for det gjorde man i Danmark; der var det ministeren, der fik lov til at bestemme.
Det har jeg aldrig oplevet før – en åben forhandling.
Det tror jeg godt vi kunne lære noget af, og jeg vil gerne sige tak for den gode oplevelse, det var at være med til den konference.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-10-07:
Tak for det.
At de knap 1.500 delfiner var 1 pct. af den samlede bestand, vidste jeg ikke – det er nyt for mig; det vidste jeg ikke.
Men det er i hvert fald korrekt, at man har langt bedre optællinger, når det gælder grindehvaler, end man har, når det gælder delfiner.
Det tal har man ikke, så vidt jeg ved, når det gælder delfiner, så de her tal er nye for mig.
Når det gælder de prædikener, kan vi kun være enige.
Jeg mener, det er en sag, som ligger og irriterer mange steder – så bliver den udsat, men ikke aflivet.
Delfiner skal måske overleve, men den sag bør ikke overleve.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Og tak for inspirationen.
Og det er, at delfinerne, der blev slagtet den søndag, udgør 1 pct. af den samlede delfinbesætning i alle havene, og derfor er det jo også et voldsomt indgreb, må man nok sige, rent klimamæssigt.
Men jeg har forstået, at de egentlig også smager godt, så hvis man kunne nøjes med at tage en enkelt eller to om året, kunne det jo være, at det kunne gå.
Jeg kan godt forstå, at færingerne tænker sig godt om i de her dage.
Men jeg synes også, at kritikken af behandlingen af svin i Danmark er ganske på sin plads.
Den historie omkring oversættelse af prædikener er vi nødt til snart at have af bordet.
Jeg spilder så meget tid, når jeg kommer rundt, ikke kun på Færøerne og i Grønland, men også hos det tyske mindretal og andre steder, hvor man bliver bange for det.
Jeg vil vædde tre af de bedste øl fra bryggeriet i Klaksvík på, at den sag må være død – den er håbløs, det er et nederlag til regeringen, den gavner ikke noget, og heldigvis er den ikke med i lovkataloget.