runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Nej, Enhedslisten kan bestemt ikke se sig selv i det projekt, hvor Socialdemokratiet ønsker at samarbejde med højrefløjen – en højrefløj, som jeg mener ikke står for den nødvendige klimahandling, og som for nogles vedkommende lægger planer frem, hvor der skal skæres i velfærden.
Det er jeg lodret imod
, og Enhedslisten kommer heller ikke bare til uden betingelser at give fru Mette Frederiksen mulighed for at danne regering igen
Det er klart.
Det kræver, at vi er enige om den politiske retning og indholdet.
Sikandar Siddique (FG), 2022-10-06:
Så forstår jeg bare ikke sammenhængen.
Altså, Enhedslisten siger jo, at de peger på Socialdemokratiet.
Socialdemokratiet og statsministeren siger, at de vil lave en regering over midten.
Så hvordan hænger det sammen?
Er det, fordi Enhedslisten så kan se sig selv i sådan et projekt?
Hvis ikke, har vi jo ikke en venstreorienteret kandidat, og så må I jo stille jer til rådighed som kongelig undersøger.
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Tak for spørgsmålet, og tak for de rosende ord.
Dem sætter jeg pris på.
Der er jo også rigtig mange holdninger, Frie Grønne og Enhedslisten deler, hvad angår klima, velfærd og lighed.
Enhedslisten ønsker sig da en valgkamp, hvor vi ender med at få 90 mandater, men uden at ville skuffe folk derude tror jeg det næppe, og derfor ser jeg desværre heller ikke meget realisme i det perspektiv, som ordføreren åbner op for.
Sikandar Siddique (FG), 2022-10-06:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg gerne rose ordføreren for en fremragende indsats i partilederdebatten i går.
Det var virkelig glædeligt at se.
Statsministeren går jo til valg på en regering over midten.
Det fik mig til at tænke på, hvorvidt fru Mai Villadsen vil stille sig til rådighed som kongelig undersøger, således at vi kan trække magten til venstre.
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Hvis ordføreren går i seng om aftenen urolig for, om Enhedslisten går op i ulighed, kan jeg godt berolige med, at det gør vi stadig, og at vi kommer til at arbejde for et mere retfærdigt og lige samfund i fremtiden.
Det er også derfor, jeg arbejder benhårdt i den her valgkamp for at undgå, at højrefløjen kommer til magten,
jeg ved, at I vil øge uligheden markant.
Men ordføreren ved altså også godt, at den primære grund til, at uligheden målt ved Ginikoefficienten – som altså ikke siger alt om alting – steg i den her periode, er et forslag, som Venstre var med til, nemlig at hæve cigaretafgiften.
Og det står jeg sådan set også selv fuldt ud på mål for.
Louise Schack Elholm (V), 2022-10-06:
Men det, ordføreren siger, er jo ikke helt korrekt.
Den her regering har, selv om man medtager Arnepensionen og forskellige andre initiativer, stadig væk ført en politik, der øger uligheden med 0,16 procentpoint.
Dermed har Enhedslisten støttet en politik, der gør danskerne fattigere.
Det er f.eks. skat på ledningsført vand.
Alle skal have ledningsført vand.
Men det er en skat, som Enhedslisten har støttet, og det er måske bare, fordi man i virkeligheden går mere op i at få penge ind i kassen, end man går op i ulighed.
Så hvordan hænger det sammen?
Er det bare, fordi det er skatter, og så vil man gerne gøre det?
Eller går man i virkeligheden ikke op i ulighed?
Er det lige meget, hvad det er for en politik, regeringen fører, så længe den er rød?
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Jamen Enhedslisten ønsker at mindske uligheden i det her land, og det har vi sådan set også arbejdet på at gøre de sidste 3 år.
Det synes jeg simpelt hen er langt ude.
Så jeg kan i hvert fald konstatere, at omsorgen for ligheden og de fattigste i det her land ikke når til partiet Venstre.
Louise Schack Elholm (V), 2022-10-06:
Tak for ordet.
Enhedslisten går normalt rigtig meget op i ulighed, men ikke desto mindre støtter Enhedslisten en socialdemokratisk regering, der har ført en politik, der gør, at uligheden bliver større i Danmark.
Hvordan hænger det sammen med Enhedslistens politik, at man støtter en regering, der faktisk gør uligheden større?
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Jamen det er jo rigtigt, at vi mangler hænder, og jeg tror ikke, at man kommer uden om at sikre en retfærdig ligeløn til vores sundhedsvæsen og mange andre velfærdsområder i øvrigt
, så vi sikrer fastholdelse af de medarbejdere, som jo gerne skal blive i velfærden, og skaber retfærdighed i øvrigt.
Så tror jeg også, vi skal se på vores uddannelsessystem; det kan der ikke være nogen tvivl om.
Jeg tror, det er på grund af nedskæringer, og dem vil jeg advare imod.
Annette Lind (S), 2022-10-06:
Jamen tak for det.
Det er rigtigt, at der er mange udfordringer i det, og at flere og flere mennesker får brug for hjælp i psykiatrien, og hvis det er sådan, at man ikke selv er patient, så kender man jo i hvert fald nogle, måske en pårørende, der er det.
Men psykiatrien mangler hænder, og vi hører jo gang på gang om mennesker, der ikke får behandling i tide, og som føler sig svigtet.
Hvad er Enhedslistens bud på det, hvis det ikke kun er, at vi skal tilføre området flere penge?
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Ja, det kan ordføreren tro at jeg gerne vil anerkende, og det må skyldes en forglemmelse eller en læsefejl fra min side, hvis ikke jeg nævnte 10-årsplanen for psykiatrien, for jeg ved, den står i mit talemanuskript, og jeg synes, det er en rigtig vigtig aftale.
Jeg er også enig med ordføreren i, at det er meget, men dog ikke nok.
Vi synes, at man skal følge anbefalingerne fra de organisationer og bevægelser, som ved rigtig meget om området, og gradvis arbejde os op på at få en ordentlig investering i psykiatrien, der sikrer 4,5 mia. kr. varigt.
For vi står med rigtig store udfordringer – udfordringer med mennesker med svær psykisk sygdom, som bliver udskrevet alt, alt for tidligt, til at det er forsvarligt, fra de psykiatriske skadestuer, fra indlæggelserne.
Vi står med en mistrivsel på børne- og ungeområdet, som er så massiv og så voldsom, og det bliver vi nødt til at handle på, for alt andet ville simpelt hen være uansvarligt.
Martin Geertsen (V), 2022-10-06:
Tak til ordføreren for talen.
Man kunne jo gribe fat rigtig, rigtig mange steder, men jeg synes, der begynder at udspille sig en ret interessant debat om, hvad Enhedslisten egentlig har tænkt sig at foretage sig i det tilfælde, hvor statsministeren får held med sine bestræbelser.
Hvis man nu forestiller sig det hypotetiske eksempel, at hun fik held med sine bestræbelser omkring en regering hen over midten, hvad ville Enhedslisten rent praktisk foretage sig der?
Ville man så vælte den regering ved førstkommende lejlighed, eller hvad tænker Enhedslisten om det scenarie, hvis man nu forestillede sig det?
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Det ville jo så kræve, at partierne Venstre og Konservative bakkede op om idéen, så det er måske nok lidt et fantom at stå og diskutere.
Men ikke desto mindre tænker jeg, at hvis vi i Enhedslisten ser en regering mellem Socialdemokratiet og højrefløjen, som baserer sig på højrefløjens økonomiske politik, den utilstrækkelige klimahandling, som jeg så vil formode vil komme, og de velfærdsnedskæringer, som nogle måske ønsker sig, ja, så vil vi da være i benhård opposition.
Og jeg kan sige, at det ville være lige så højt som under Poul Schlüter.
Men han var jo selvfølgelig heller ikke så konservativ, at det gjorde noget, og lige nu, i de her tider, er der godt nok nogen, der er meget, meget konservative.
Så altså, det, jeg prøver at sige, er, at jeg ikke frygter for erhvervslivet.
Jeg tror sådan set, at erhvervslivet har behov for, at der også er et velfærdssamfund, som trives, og jeg mener, det er to sider af samme sag – og erhvervslivet har altså lige så meget brug for et velfungerende samfund.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-10-06:
Tak for det.
Og helt konkret kunne jeg godt tænke mit at spørge ordføreren: Vil ordføreren bekræfte, at det er vores private erhvervsliv, som finansierer vores velfærdssamfund i Danmark?
Og er ordføreren ikke en gang imellem nervøs for, at den politik, som Enhedslisten lægger for dagen, faktisk skræmmer vores private erhvervsliv ud af Danmark?
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Jamen tusind tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er godt med nogle vestjyder i Folketinget.
Og jeg er sådan set fuldstændig enig i, at det jo er et område i vores land, hvor der er et stærkt erhvervsliv, og hvor man har formået at omstille sig, bl.a. rigtig meget fra fabrikker med tøjproduktion, hvor min egen familie i høj grad arbejdede, til bl.a. at producere vindmøller og meget andet til den grønne omstilling.
Det er rigtig godt.
Men det ændrer altså ikke på, at vi Enhedslisten mener, at dem, som har rigtig meget, godt kan bidrage til, at velfærden i vores land bliver bedre.
Derfor mener vi i Enhedslisten, at man skal indføre en formueskat og lave en millionærskat.
Og de penge skal vi bruge til at styrke vores velfærd.
For jeg tror, vi alle sammen godt ved, at vores erhvervsliv sådan set også har behov for, at der er et ordentligt velfærdssamfund, hvor mennesker bliver uddannet, hvor vejene bliver repareret, hvor folk kan komme på sygehusene, hvis de bliver syge, og hvor børn kan blive passet, så deres forældre faktisk kan gå på arbejde.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-10-06:
Jeg noterede mig under talen, at der var rigtig meget om vores velfærd, og at der var rigtig meget om vores klima, og det tror jeg i bund og grund vi alle sammen herinde har stor sympati for.
Det er jo sådan, at ordføreren og jeg kommer fra det samme geografiske område, nemlig det midt- og vestjyske område, og noget af det, der kendetegner det område, er jo et godt og driftigt privat erhvervsliv.
Og så spidser jeg ører, når jeg hører, at ordføreren fra talerstolen nærmest lidt hånligt – sådan tillader jeg mig at tolke det – brugte begrebet direktørpolitik.
Og det får mig bare til at tænke: Når ordføreren fortæller om alle de her velfærdsinitiativer, som vi skal sætte i søen, så mangler jeg lidt i ordførerens tale om indtægtssiden.
Så kunne ordføreren ikke lige bruge et minut på sådan at hjælpe mig med spørgsmålet: Hvor er det, pengene skal komme fra til de her øgede velfærdsudgifter, som vi kigger ind i?
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Jeg kan kun erklære mig fuldkommen enig, for i de her krisetider er det mange bække små, der gælder.
Og jeg synes faktisk, det er meget rigtigt set, at det her er et meget godt symbol på, hvordan vi nogle gange prioriterer nogle virksomheders indtjening højest frem for klodens ressourcer, og det er simpelt hen slet og ret skævt.
Så lad os få ændret det i fællesskab.
Det kan være, vi skal smide en lille reklame for vores forslag ind i postkassen til erhvervsministeren.
Carl Valentin (SF), 2022-10-06:
Tak for det svar.
Og ja, ministeren ser på det, og der er godt nok blevet set på det længe, så jeg håber, at der snart er noget handling at finde også.
Og det er jo ikke, fordi det her sådan løser energi- og ressourcekrisen.
Det er en lille ting, men jeg synes, det er et godt symbol på, hvad det er, vi politikere skal gøre, nemlig at vi skal sørge for, at det grønne valg bliver det lette valg, og så skal vi overveje, hvad der er vigtigt i en tid, hvor vi skal spare.
Er det vigtigt med alle de her trykte reklamer?
Er det i øvrigt vigtigt med store lysreklamer på gaden?
Er det vigtigt, at højhuse står og banker masser af lys ud hele natten?
Det synes jeg ikke.
Vi skal lave nogle klare prioriteringer.
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Jamen jeg vil gerne sige meget stærkt ja til samarbejdet og tak til ordføreren for et meget stærkt arbejde for virkelig at presse på for den her dagsorden.
Jeg ved også, at vi i fællesskab har fået forpligtet erhvervsministeren til at se på området.
Nu skal vi forpligte ministeren til at handle, fordi det slet og ret er grotesk, at vi simpelt hen midt i den her klimakrise, miljøkrise eller biodiversitetskrise også bruger ressourcer på at trykke en hel masse reklamer, som vi alle sammen godt ved for de flestes vedkommende jo bare ender i skraldespanden.
Så lad os vende det om – det vil jeg rigtig gerne være med til.
Carl Valentin (SF), 2022-10-06:
Tak, og tak til fru Mai Villadsen for en god tale.
Vi står jo midt i en energikrise og en ressourcekrise og en klimakrise, og midt i alt det bruger vi så vanvittige mængder energi og ressourcer og bruger en hel masse CO 2 -udledning på at producere en masse trykte reklamer, som vælter ind i danskernes postkasser.
Jeg synes, det er helt grotesk, og jeg vil derfor høre, om Enhedslisten vil arbejde sammen med SF for at presse en kommende regering til at indføre en reklamer ja tak-ordning i stedet for en nej tak-ordning, så det fremover er sådan, at virksomhederne kun må spamme os med reklamer, hvis vi aktivt har bedt om det.
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Altså, nu har vi jo negativ parlamentarisme i Danmark, så ja, vi kunne da godt forestille os et hypotetisk scenarie, hvor vi modsatte os dannelsen af sådan en regering, hvis ikke den fører den politik, vi synes er nødvendig.
Vi står i nogle meget alvorlige krisetider lige nu – en inflation, der brager derudad, hvor folk har svært ved at betale regningerne, en voldsom klimakrise og en velfærdskrise, hvor de ansatte desværre flygter – og i den situation har vi da behov for en regering, der handler.
Det er det, vi vil kunne bakke op om fra Enhedslistens side.
Martin Geertsen (V), 2022-10-06:
Det, man så kan høre Enhedslistens ordfører sige her, er, at man sagtens kan forestille sig, at Enhedslisten vil vælte en regering med – og hvad siger man så, formand?
– med fru Mette Frederiksen som statsminister – eller hvad må man her?
Kan man forestille sig det scenarie?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Vores skattepolitik hænger jo glimrende sammen.
Fru Rosa Lund er bare uenig i den, og det er jo fair nok.
Når det så kommer til ministre, og hvem der kan blive ministre, har jeg det sådan, at vores folkestyre jo er noget helt særligt og helt unikt.
Jeg har det sådan, at samtlige 179 medlemmer af dette Folketing er værdige til at være ministre.
I det øjeblik de er valgt til Folketinget, er de værdige til at være ministre.
Nu skal vi passe på, at vi ikke får en diskussion som i Sverige, hvor der er nogle partier, der ikke er fine nok til at være en del af selskabet, eller der er folketingsmedlemmer, der ikke er fine nok til at være en del af selskabet.
Altså, hvad er det for noget?
Hvis danskerne har sat folk i dette Ting til at repræsentere os alle sammen, kan de selvfølgelig også blive ministre.
Hvor er vi ellers?
Kulturen er jo hele forudsætningen for, hvem vi er.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke skal prioritere ressourcerne.
Det skal vi gøre alle steder i vores samfund.
Pengene kan kun bruges én gang, som vi nok er enige om.
Når vi foreslår at tage nogle penge fra DR, er det jo ud fra, at DR har rigtig, rigtig mange penge, og i den her regeringsperiode er I så nogle partier, der er gået sammen om at tilføre dem noget mere, og så er det bare, jeg siger, at det jo er en prioritering, og jeg indrømmer det.
Jeg vil hellere have, at vi får flere ansatte på vores fødegange, end at man har P8 Jazz eller alt muligt andet, når man kan google sig til næsten 1.000 jazzkanaler.
Altså, sådan må vi jo prioritere tingene.
Og er det, når fru Zenia Stampe taler om det der nye bidrag, effektiviseringerne på de 0,4 pct., der henvises til, eller hvad?
Zenia Stampe (RV), 2022-10-06:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for det gode, jeg vil faktisk sige fremragende samarbejde, vi har haft på kulturområdet de sidste par år.
Sammen dannede vi jo ligefrem en kulturmafia under coronakrisen, og derfor blev jeg også ret skuffet, da jeg så De Konservatives 2030-plan.
For jeg havde jo forventet, at der ville være noget om kulturen i planen.
Men kulturen er slet ikke nævnt.
Jeg tror, det vil komme bag på rigtig mange i kulturlivet efter den høje og flotte profil, De Konservative har haft de sidste år på kulturområdet.
Men jeg synes også, det fortjener et klart svar, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvis De Konservative får magten, kan kulturlivet så se frem til nye nedskæringer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Jamen så må den uafhængige enhed under Indenrigs- og Boligministeriet jo være håbløst naive.
Det er jo ikke mig, der har lavet den her undersøgelse.
Det er jo ikke sådan noget, jeg har fundet på.
Det er jo ikke sådan, at det er Papes Bureau, der har siddet der og udregnet det.
Altså, det er jo en uafhængig enhed, der har fundet ud af, at hvis kommunerne er lige så effektive i forhold til administration som de ti dygtigste, er der 8,5 mia. kr.
Så siger jeg bare, at det troede jeg egentlig vi ville være enige om, altså at det da er bedre at bruge pengene på kernevelfærden, på den nære velfærd, end det er, at vi bruger penge på for meget administration.
Det er vel ikke et mål i sig selv at administrere, tænker jeg.
Jacob Mark (SF), 2022-10-06:
Jamen ordføreren bliver ved med at referere til den periode, hvor der var minusvækst.
Og ja, det var socialdemokrater og SF'ere, men det havde jo også katastrofale konsekvenser.
Det er jeg helt ærlig omkring, og det er derfor, vi ikke skal gøre det igen.
Det, jeg bare siger, er, at det er 3.500 pædagogårsværk i København, 350 i Køge.
Det er det, prisen vil være med de 18 mia. kr.
Jo, man kan godt finde lidt på administration, men det er simpelt hen naivt at forestille sig, at det kan blive i det omfang.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Hr. Jacob Mark – som er en dygtig politiker, og som jeg respekterer rigtig meget – det er jo rendyrket populisme.
Altså, det er rendyrket populisme.
Jeg var borgmester i Viborg lige i begyndelsen af finanskrisen.
Der havde vi fra 2011 og frem en statsminister, der hed Helle Thorning-Schmidt.
Det var dengang, hvor vi havde minusvækst i kommunerne et par år.
Det har nogle af os jo faktisk prøvet at skulle arbejde med.
Der kan man jo tale om, at man reelt skal ud og spare.
Men at det, at man skal effektivisere for 0,4 pct., bliver kaldt en besparelse, synes jeg er helt vildt.
Det vil sige, at hvis vi gør noget smartere, er det en besparelse, og så er det en nedskæring.
Kunne man ikke finde lidt der?
Jacob Mark (SF), 2022-10-06:
Hr. Søren Pape Poulsen var jo borgmester i Viborg, da jeg var byrådsmedlem i Køge.
Vi mødte hinanden allerede tidligt i vores politiske karrierer, eller hvad vi skal kalde det.
Allerede dengang i 2010, tror jeg det var,
var man ude i kommunerne i gang med at spare på administrationen.
Jeg bliver lidt ked af det, hvis hr. Søren Pape Poulsen virkelig prøver at bilde folk ind, at man kan spare så meget på administrationen, som hr. Søren Pape Poulsen forestiller sig.
For det ved vi jo godt ikke kan lade sig gøre.
Så jeg savner faktisk lidt ærlig tale om de her mange penge, som det jo altså er med 18 mia. kr.
Hvor er det, de skal komme fra?
Lad os tage en provinskommune som Køge.
Der vil det beløb, som De Konservative vil spare, svare til 350 pædagogårsværk over den periode, som skatteplanen, Konservative har foreslået, strækker sig over.
Er det ikke fuldstændig urealistisk at forestille sig, at man skal kunne spare 18 mia. kr., uden at det kan mærkes ude i daginstitutionerne, ude i ældreplejen og ude der, hvor det vil gøre ondt at spare?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Jeg er da trods alt glad for, at Socialdemokraterne stadig væk mener, at pengene ikke kan bruges to gange – selv om man lover alting væk.
Men når det så er sagt, er der jo penge til både de aftaler på klimaområdet, vi har indgået, og som vi har finansieret, og også det at løfte velfærden.
Så enkelt er det.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-10-06:
Det var så overhovedet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg synes, det er fint at ridse alle de gode initiativer, som vi har lavet, op.
Og de to initiativer, som hr. Søren Pape Poulsen så kunne fremhæve som nye fra Konservative, får os ikke tilnærmelsesvis til målet, vi sammen har aftalt, i 2030.
Og grunden til, at det er vigtigt, er, at man jo kun kan bruge pengene én gang, hr. Søren Pape Poulsen.
Derfor holder matematikken deroppe ikke lige nu, og det er nogle spøjse regnestykker.
Hvis man vil garantere at bruge pengene på velfærd, kan man jo ikke bruge dem på klima.
Derfor er det relevant at vide, om man vil garantere, at man bruger pengene på klima, eller om man bruger pengene på velfærd.
Pengene kan ikke bruges to gange.
Kom nu!
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Det er, fordi det er en skatteplan og ikke en plan, hvor vi præcist fortæller, hvor alle pengene så skal føres hen efterfølgende.
Det er jo en skatteplan, hvor vi finder råderum til at bruge noget på vores velfærd.
Når hr. Bjørn Brandenborg spørger til klimapolitikken og efterlyser noget, og når I nu har så travlt med, at vi skal i regering sammen og arbejde hen over midten, og hvad har vi, så kunne man jo starte med at anerkende de mange forlig, vi har lavet med hinanden på hele klimaområdet.
Så har vi også et forslag om en grøn boligbelønning, hvor man faktisk kunne gøre det, at når danskerne løfter energimærket i deres hus, kan de både spare klimaet for CO 2 og få en lavere regning.
Sådan en grøn boligbelønning har vi foreslået for, jeg tror, det er 2 eller 3 uger siden.
Så det byder vi da også gerne ind med.
Så skal vi have en samlet plan for, hvordan vi udbygger den grønne strøm.
Vi har været med i energiøerne, og vi har foreslået billigere elbiler frem mod 2030.
Så vi har været med i rigtig mange aftaler, og de har jo været finansieret alle sammen.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-10-06:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg blev lidt inspireret af hr. Søren Pape Poulsens egen fortælling på talerstolen, og derfor googlede jeg lige, hvor mange der blev døbt Søren sidste år, og det var 21.
Og jeg tror, at de 21 godt kunne tænke sig at høre lidt om klimaet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge om noget.
Nu er det blevet garanteret, at pengene her skal bruges på offentligt forbrug.
Vil hr. Søren Pape Poulsen så ikke sige noget om, hvorfor der ikke står noget om Konservatives klimainitiativer i jeres 2030-plan?
Skal de 27 mia. kr. så også bruges på at finansiere klimainitiativer?
Zenia Stampe (RV), 2022-10-06:
Ja, det er det nye omprioriteringsbidrag, som også kommer til at ramme de statslige kulturbudgetter.
Eller skal jeg forstå det sådan, at kulturen ligesom sundheds- og ældreområdet også er undtaget fra de her besparelser?
Eller hvad betyder det egentlig?
Hvad er konsekvensen af det her nye omprioriteringsbidrag for kulturen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Når vi henter de penge, vi gør, så har vi 27 mia. kr., som er en reserve, og som er vores beløb til at kunne bruge på ældre og på sundhed og på de områder af vores velfærdssamfund, som får et større behov.
Det er jo der, vi vil gøre noget.
Vi vil jo ikke effektivisere for at give skattelettelser.
De penge finder vi andre steder.
Det her er for at kunne bruge det klogt på de områder, der har brug for en stærkere velfærd.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-10-06:
Tak for det, og tak for talen.
Da Inger Støjberg, Danmarksdemokraternes formand, var beskæftigelsesminister, fremlagde hun jo en reform, som skulle afskaffe efterlønnen helt.
Hun sagde, og jeg citerer: »Derfor er det helt ude i hampen, når Socialdemokraterne påstår, at personer, der går på efterløn, har et væsentlig dårligere helbred end de personer, der vælger at blive på arbejdsmarkedet.«
Det rejser selvfølgelig det interessante spørgsmål, om Danmarksdemokraterne går til valg på at afskaffe efterlønnen – ja eller nej?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Jamen jeg forstår slet ikke, hvad det er, spørgeren mener omkring klimainitiativer og med, at vi ingen klimainitiativer har.
Altså, vi har siddet i den ene forhandling efter den anden og er også kommet med forslag.
Da vi i første omgang foreslog en CO 2 -skat, hvad var det så, regeringen kaldte det
Jeg tror, det fra klimaministerens side blev kaldt sådan en Georg Gearløs-ordning.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-10-06:
Det synes jeg lyder rigtig godt, for indtil videre må man sige, at De Konservatives klimapolitik er noget fattig, men det var jo ikke et svar på spørgsmålet.
Altså, hvis det i hr. Søren Pape Poulsens 2030-plan ikke er i reserven på de 27 mia. kr., at pengene til nye klimaindsatser skal findes, hvor skal pengene til at investere i den grønne omstilling frem mod 2030 så komme fra?