runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for det.
Man kan sige til det sidste i hvert fald, at det ikke er Skatteministeriets vurdering.
Skatteministeriets vurdering er jo, at den samlede implementering af OECD-aftalen er provenuneutral eller måske med et lille provenu.
Så jeg er enig i, at det er behæftet med usikkerhed, men jeg tror bare, at inden man siger, det her vil koste den danske stat penge, er det måske meget godt at læne sig op ad det grundlag, Skatteministeriet trods alt har leveret indtil videre.
Jeg ville nu spørge til det her med Irlands aftaler med store koncerner som f.eks. Apple, som vi har været inde på tidligere.
Jeg kan forstå, at selv om Konservative er et lov og orden-parti og man også ofte snakker om, at der skal være orden i samfundene, også på tværs af landegrænser, gælder det jo ikke nødvendigvis på skatteområdet, hvor man synes, at det er en okay orden, at nogle lande underbyder andre og dermed laver en skattekonkurrence mod bunden.
Det er jo i hvert fald det, den her aftale sikrer.
Det er jo, at der er en international aftale, der sikrer en orden på skatteområdet, så det ikke bliver et ræs mod bunden.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Jeg vil spørge, om det også er Nye Borgerliges opfattelse, at når eksempelvis Apple betalte 0,005 pct. i skat til Irland, er det ikke et skattely.
Eller hvordan skal man forstå Nye Borgerliges synspunkt?
Anne Hegelund (EL), 2023-10-10:
Tak for ordet.
Jeg skulle hilse fra vores ordfører på området, fru Trine Pertou Mach, som desværre er blevet forhindret, og sige, at vi støtter lovforslag nr. L 5 om minimumsbeskatning.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Tak, formand.
Dansk skattepolitik skal selvfølgelig bestemmes i den danske nationalforsamling.
Hvilken skatteprocent vi ønsker at have i selskabsskat eller indkomstskat, eller hvilke afgifter eller andet vi ønsker, skal selvfølgelig bestemmes i den danske nationalforsamling og ikke alle mulige andre steder.
Det her forslag går ind og lægger en minimumsgrænse på 15 pct. på selskabsskatten, og umiddelbart skulle man da tænke, at det var en fordel, for hvis vi så kunne sænke den fra de 22 til de 15 pct., var vi da kommet et godt stykke af vejen.
Hvis det er det, der ligger i kortene, altså at den danske regering nu vil rykke sig derned, så glæder jeg mig til at se finanslovsforslaget.
Så kan det være, det lige pludselig bliver interessant.
Men det her med, at vi kollektivistisk skal lægge os fast på en minimumsskat, er altså noget socialistisk vrøvl og bavl.
Og det kunne da være dejligt, hvis man derimod gik ind og sagde: Er den danske stat så også tilhænger af, at der skal være en grænse for, hvor højt man kan beskatte?
Vi er jo landet med verdens højeste skattetryk.
Så hvis man nu synes det her med, at vi skal have fælles minimumsstandarder, skal vi så også have fælles maksimumstandarder?
For så skal vi da have sat registreringsafgiften ned på bilerne, og vi skal have sat indkomstskatten og en lang række skatter ned for at leve op til de her krav.
Så kunne det begynde at være en interessant samtale.
Men selv der vil jeg fastholde, at beslutninger om det danske skattetryk skal tages i den danske nationalforsamling og ikke andre steder.
Læg så til, at i det her forslag pålægger man erhvervslivet udgifter på op mod lige i underkanten af ½ mia. kr. – ½ mia. kr. – i øgede byrder for dansk erhvervsliv.
Det er ganske, ganske enkelt fuldstændig horribelt, og det vil jeg aldrig nogen sinde støtte.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Vi har en 2035-plan, hvor vi ikke har en fuld afskaffelse af selskabsskatten.
Og det har vi ikke med i den 2035-plan, fordi det jo trods alt er relativt mange penge og også forandringer, som vi anerkender må foregå over en vis årrække.
Men vores klare holdning til selskabsskatten er den, at den er så væksthæmmende og også så meget et fortidslevn, at vi gerne så, at man beskattede på anden vis.
Så siger ordføreren, at de jo tager pengene fra andre lande.
Det lyder næsten som en venstreorienteret.
Det er jo ikke givet, at Apple havde haft den position, Apple har i dag, med de fantastiske teknologier og de mange arbejdspladser, de har skabt, hvis de havde været brandbeskattet og ligget i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
De er jo ikke komplet idioter i Irland.
Selvfølgelig er det bedre at få 0,005 pct. af rigtig, rigtig mange penge end ikke at få noget.
Det siger sig selv.
Det kan enhver idiot regne ud.
Men de tager jo pengene fra de andre lande, hvor Apple driver virksomhed, og det betyder så også, at Apple ikke bliver beskattet i Danmark og andre lande, hvor de også driver virksomhed.
Så der er jo altså et problem, og det er jo det her ræs mod bunden, som der nu bliver sat en prop i.
Lad mig stille et spørgsmål til Nye Borgerlige: Hvis vi fjerner selskabsskatten i Danmark, som jeg kan forstå er det, Nye Borgerlige ønsker, hvor vil Nye Borgerlige så indhente det skatteprovenu, der mistes?
Eller vil man foreslå, at vi sparer det på de offentlige udgifter?
Samira Nawa (RV), 2023-10-10:
Tak, formand.
Lovforslaget her udspringer af OECD-aftalen fra 2021 og har til formål at implementere EU-direktivet om sikring af en global minimumsskattesats for multinationale koncerner og store nationale koncerner.
Som et par ordførere før mig har påpeget, er det koncernenheder i koncerner, der i 2 ud af de seneste 4 regnskabsår har haft en omsætning på omkring de her 5,6 mia. kr.
Når man læser høringssvarene igennem, bliver der bl.a. peget på, at den danske implementering tilfører et yderligere lag af administrative byrder og økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Der bliver bl.a. også sat spørgsmålstegn ved, om de danske skattemyndigheder er gearet nok til at være så meget i kontakt med erhvervslivet, der pludselig skal til at indberette en masse ekstra.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at ministeren adresserer i sin tale, når han kommer på, og ellers stiller vi nogle udvalgsspørgsmål til det.
I Radikale Venstre ser vi frem til udvalgsbehandlingen.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Nu er det blevet påpeget, at jeg er ny i politik, allerede en gang i dag, men det vil jeg gerne sige en gang til; det er jeg.
Men jeg er ret sikker på, at spørgeren også vil kunne nikke genkendende til noget, jeg har observeret, og det er, at det er tit, man indgår forlig, hvor der er ting og elementer, som man er imod, og nogle ting, man er for.
Det, vi godt kunne være for i Liberal Alliance,
er f.eks. nogle af de ting, der bliver nævnt omkring spor et, men vi er da helt klart imod en fast bund for, hvad en selskabsskat som maksimum eller minimum må være.
Jo jo, men det her er jo ikke en debat om skattely, og det er ikke en debat om smuthuller.
Det er jo en debat om, hvad et enkelt land kan aftale med et selskab lokalt, eller hvad deres selskabsskat generelt skal være, og det holder vi fast i at vi synes skal være lokale forhold.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Nej, ikke mellem os to, det er jeg helt med på, men mellem EU og Irland.
Det, som Liberal Alliance gør sig til talsmand for, er jo altså skuffeselskaber på Cayman Islands, Seychellerne osv.
Altså, det er jo ikke, fordi de selskaber de facto ligger, hvor de ligger.
Det gør de ikke.
Det må vi da være enige om at bekæmpe, selv om vi er liberale.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Jeg synes, det er helt fint at have regler for transferpricing, og jeg synes også godt, man kan diskutere, hvilken omsætning der bliver beskattet i hvilket land.
Så alt det der med den internationale forflytning af penge mod Irland i den her case synes jeg faktisk er en fair diskussion at have.
Men hvad Irland og Apple har aftalt med hinanden om, hvad de har lyst til at beskatte og ikke beskatte, synes jeg er en aftale mellem de to og ikke mellem mig og hr. Jan E. Jørgensen.
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Jo, bevares, det er et synspunkt, som hr. Jan E. Jørgensen beskriver det
Så kunne ordføreren ikke brede det ud med den logik, som ordføreren her præsenterer, altså hvordan man så undgår skattely?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Jeg anerkender ikke, at der vil være en større grad af monopoldannelse, ved at man har en lavere selskabsskat generelt.
Men jeg anerkender helt klart, at der er stordriftsfordele i ens forhandlingsposition over for forskellige stater, og det er jo selvfølgelig store selskaber, der vil have lyst til at udnytte det.
Det anerkender jeg.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Nu siger ordføreren sund konkurrence.
Det er jo de rigtig store virksomheder, der har kunnet forhandle f.eks. en aftale hjem med Irland om en meget lav skattesats, og det har skabt en ulige konkurrence på markedet, fordi det var de virksomheder med en markedsmagt.
Så vil ordføreren ikke bare anerkende, at hvis man åbner op for alle mulige former for skattekonkurrence, skaber det ikke et mere sundt marked, men at så skaber det et marked, hvor man får endnu mere monopoldannelse, og hvor de største aktører får en større fordel?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Det er en superrelevant debat, som jeg faktisk egentlig også kunne tænke mig at have i et sideløbende spor bagefter.
Det kunne være interessant at finde ud af, hvor vi egentlig er enige og uenige om det.
Når man beskatter med en afgift, som CO 2 -afgiften vil være, er det jo et spørgsmål om at fjerne en eksternalitet, hvor der er nogen, der rent faktisk bryder nogle andres frihed ved deres udledninger.
På selskabsskatteområdet eller på personskatteområdet er det ikke eksternaliteter, vi beskatter.
Så er det for at kunne finde nogle provenuer til vores staters omkostninger, og der synes vi, at sund konkurrence, og hvad man kan få af mere output i form af velfærd eller ydelser lokalt for mindre input, er en sund ting.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Det var lige spørgsmålet, om man kunne nå at tegne sig ind på den korte tid, talen varede.
Det er jo et lidt vidtgående synspunkt, at man mener, at al skattekonkurrence også er god skattekonkurrence.
Vil ordføreren ikke lige svare på, om det gælder alle mulige andre former for skatter.
Gælder det CO 2 -afgifter?
Gælder det klimaskatter generelt?
Gælder det for personskatten, at man synes, det skal være muligt for personer og individer eller virksomheder at unddrage sig skat i ét land og dermed betale skat i et andet land?
For så er det grundlæggende en udfordring for både vores skattesystem, men jo også resten af verdens landes skattesystemer.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Tak for ordet, formand.
Lige så langt og kompliceret, som lovforslaget er, lige så kort og præcist siger LA følgende: Vi bakker ikke op om lovforslaget.
Vi ønsker tværtimod konkurrence mellem stater på alle mulige områder, og det gælder også selskabsskat.
Sund konkurrence er en god ting.
Forslaget har også en række betydelige administrative omkostninger for mange selskaber, herunder danske, og det er også noget, vi er imod.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-10-10:
Det er et synspunkt, også et lidt heftigt synspunkt.
Altså, eksempelvis havde Irland en aftale med Apple, som de blev indbragt for EU-Domstolen på baggrund af.
Det var en aftale, som betød, at Apple slap med at betale 0,005 pct. i selskabsskat.
Mener Liberal Alliances ordfører, at det er udtryk for en sund skattekonkurrence?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Det kunne bl.a. være, at hvis en omsætning bliver skabt i Danmark, skulle man ikke kunne have lyst til og lov til at lave transferpricing med den ud til et andet land.
Det kunne være et konkret værktøj i det omfang, at man kunne finde nogle fornuftige værktøjer ved det.
Jeg er ikke specielt glad ved skattely, men jeg er helt sikker på, vi har en meget, meget stor forskel på vores definition af, hvad et skattely er.
Et skattely er ikke et land med en lavere skat end Danmark per se; det må gerne være et 0-procentsskatteland, man har lyst til at lægge sin virksomhed i.
Men det er et andet spørgsmål, når det handler om, hvad man gør med den omsætning, der er skabt i Danmark.
Min og mit partis holdning til, hvad Apple betaler i skat i Irland, er, at det er en sag mellem Apple og Irland.
Hvad Apple betaler i skat af de penge, som de har tjent eller omsat for på deres aktiviteter i Danmark, synes jeg er en helt anden diskussion, som er helt fair at have.
Det er ikke det, som er omfattet af den her debat, så det vil jeg gå uden om for nu.
Men at et selskab aftaler med et givent land, hvad de betaler der, synes jeg er en positiv ting og en sund konkurrence.
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge lidt ind til det, som min kollega Jan E. Jørgensen spurgte ind til, altså at Apple betalte 0,005 pct. i skat.
Det synes jeg ordføreren slap lidt hurtigt hen over.
Kan ordføreren fortælle, hvad ordføreren og ordførerens partis mening er om, at et selskab betaler 0,005 pct. i skat af det, de tjener, når alle andre betaler en del mere, f.eks. i Danmark?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Jeg kunne da godt tænke mig, at regeringen førte den politik, som jeg selv har gået til valg på.
Det vil jeg da ikke lægge skjul på.
Jeg vil faktisk anerkende, at jeg synes, at jeg både fra Moderaternes og Venstres side hører, at selskabsskat er noget af det, som man godt kunne have lyst til at kigge på.
Det vil jeg da anerkende, og så håber jeg jo bare, at de internt i regeringen har en forhandlingsposition, der gør, at de kan komme af sted med at føre min politik derinde også.
Og i det omfang, de ikke kan det, vil jeg da kritisere det.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Så bliver jeg nødt til at spørge, hvordan det er, når man så kommer som relativt ny i Folketinget og hører den her debat, hvor der jo langt ind i de borgerlige rækker er en, hvad skal man sige, nærmest adopteret tilgang til selskabsskatten, som er baseret på den der misundelse.
I Nye Borgerlige har vi sådan en opfattelse af, at det handler mere om at købe ind på venstrefløjens jantelov og misundelsespolitik end noget andet, men hvordan ser man det som ny ordfører i forhold til de borgerlige partier, der står her og taler om selskabsskat?
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Og man kan jo ikke skille de to ting ad.
Det er jo et forlig, man ligesom har lavet i OECD, og det er vel et godt forlig i givet fald, må jeg tro på ordføreren synes, eller hvad?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Det er et superrelevant spørgsmål, for det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger: Det er en væksthæmmende skat.
Det går endda videre, i forhold til at det også er noget, der ville kunne løfte lønningerne for ansatte rundtomkring, hvis man kunne fjerne den, så det er også noget, der sætter sig positivt i folks privatøkonomi, faktisk.
Det er et meget overset element i debatten, og i Liberal Alliance synes vi også, at selskabsskatten skal kraftigt ned.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Tak for det.
Hvad mener Liberal Alliance generelt om selskabsskatten?
Altså, for os i Nye Borgerlige er det helt klart, at vi skal sikre et skattegrundlag, som er baseret på nogle skatter, som er så lidt væksthæmmende som muligt.
Det kan vi se, når vi taler om, hvad det koster i kroner og øre, eller hvad vi i kroner og øre får ud af at sænke selskabsskatten med 1 pct.
Det kan rent faktisk betale sig.
Hvorfor kan det det?
Det kan det jo selvfølgelig, fordi når virksomhederne får lov at beholde deres penge i virksomheden, kan de investere i ny teknologi, maskiner eller i deres arbejdskraft – højere lønninger til medarbejdere – som også på sigt sætter sig i overførselsindkomster osv.
Så for os i Nye Borgerlige er der ingen tvivl: Selskabsskatten er en af de mest væksthæmmende skatter og også en skat, som vi på ingen måde har en interesse i at holde kunstigt høj, hverken på 22 pct., som vi har i Danmark i dag, eller på 15 pct.
Men hvad mener Liberal Alliance om selskabsskatten?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-10:
Jeg anerkender ikke anden del, nødvendigvis.
Men jeg anerkender den første del med, at der vil være, hvad hedder sådan noget, et element af den sunde konkurrence i det, og at de administrative byrder vil blive sværere for selskaberne.
Det er da klart.
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Det er også det, som Moderaterne siger; der er selvfølgelig i forhold til de her 75 selskaber en administrativ byrde, der bliver lagt på.
Men hele den her aftale handler jo om mere retfærdighed, og at der er nogle, der ikke bare kan gemme sig.
Det er en OECD-aftale.
Så anerkender ordføreren overhovedet ikke, at det her faktisk er et skridt i den rigtige retning, og at det sådan set også er en, om man så må sige, medvirken til, at det med skattely bliver mindre let?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-11:
Tak for ordet.
I Nye Borgerlige mener vi, at mediestøtten skal afskaffes, ikke omfordeles.
Der er ingen tvivl om, at når vi ser på forslaget, kan det da vække en vis sympati, at man flytter nogle midler ud lokalt.
Men når man så læser ned i lovforslaget, er der jo, som ordføreren for Liberal Alliance nævnte tidligere, også nogle kriterier, som gør, at det er svært sådan helt at holde masken, selv hvis man nu syntes, at mediestøtten var en god idé.
Vi skal have et samfund med frie og kritiske medier.
Og selv om vi i Danmark har både langt friere og langt mere kritiske medier, end man har mange andre steder i verden, er der jo ikke nogen tvivl om, at den politiske indblanding i medierne særlig de seneste år har været enorm.
Det har den været under corona, og vi har set det i sagen omkring Radio24syv, og hvad der ellers kom af kanaler i kølvandet på den skandale.
Jeg synes, at det her lugter lidt af det samme, dog på det trykte medie.
Så uagtet at vi ønsker at sikre, at der også er medier ude i landet, er det her ikke vores kop te, og derfor kommer vi til at stemme imod forslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2023-10-11:
Tak for det.
Det er ikke sundt, at den institution, som agerer demokratisk vagthund, skal fodres af magthaverne.
Af denne grund synes vi, at mediestøtten ideelt set burde afvikles, selv om det vil kræve, at de rigtige kommercielle forhold er til stede.
LA finder det i grunden positivt at omfordele støtte fra de store medier til de lokale og regionale medier, men det bør ske ud fra objektive kriterier og inden for princippet om ligebehandling.
Det foreliggende lovforslag lever efter Liberal Alliances opfattelse desværre ikke op til grundlæggende krav om at bygge på klare, objektive tildelingskriterier og transparens, ligesom vi finder det forkert, at man forfordeler ud fra beliggenhed i stedet for indhold.
At dette er en farlig og ærgerlig vej at gå ned ad, så vi i særdeleshed i sagen om 24syv.
Den seneste udvikling i medielandskabet viser med al ønskelig tydelighed, at der er et marked for frie og økonomisk uafhængige medier.
Brugerne er villige til at betale for deres medieforbrug.
Vi må leve med, at der er techgiganter, som konkurrerer om brugernes tid.
Den udvikling kan vi ikke modvirke.
Derimod kan vi hjælpe de danske private medier ved at sikre, at DR ikke skaber usund konkurrence.
Techgiganterne har muligvis meget magt, men de overflødiggør jo ikke danske medier eller dansk journalistik.
Danske medier må retænke måden, de driver forretning på, og det synes jeg faktisk allerede at de er rigtig godt i gang med.
I 2022 blev der i alt givet 390 mio. kr. i mediestøtte.
For JP/Politikens Hus steg omsætningen med 318 mio. kr. til 3,3 mia. kr.
Koncernen har nu et overskud på 287 mio. kr.
Berlingske Media fik et driftsresultat på 72 mio. kr. og nåede en omsætning på 756 mio. kr.
Begge koncerner fremhæver selv, at deres økonomiske fremgang skyldes et øget salg af digitale abonnementer og annoncesalg.
Så kunne man måske synes, at det faktisk var helt fair at omfordele nogle af de penge til lokal og regional journalistik, men det samme gør sig faktisk gældende for en koncern i en anden del af landet, nemlig Det Nordjyske Mediehus, som står bag 25 regionale og lokale medier.
De skabte i 2021 et overskud før skat på 72,4 mio. kr., og omsætningen steg til 672 mio. kr.
Koncernen forklarer ligeledes, at væksten skyldes større digital udvikling og bedre annoncering.
Så lad mig slutte af med at citere fra et af høringssvarene til dette lovforslag
: JP/Politikens Hus finder, at mediestøtteordningen i dag reelt er overflødig, da store som små medier fint kan sammensætte rentable og attraktive forretningsplaner uden brug af statsstøtte, hvorfor det er mest oplagt at lukke de eksisterende støtteordninger helt.
JP/Politikens Hus fremhæver, at såfremt der politisk er et ønske om at opretholde en støtteordning, så bør en sådan ordning alene se på indhold, hvor enhver, der udgiver inden for sådanne typer, skal være berettiget til at søge støtte.
Det udsagn er Liberal Alliance enig i, og vi kan derfor ikke bakke op om lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-10-11:
Det handler bl.a. om den nyindførte skat, streamingtjenesten, som jo højst sandsynligt ender som en ekstra regning hos forbrugerne, og det er en trist udvikling, at vi nu bliver et af de mest beskattede lande også på det her område.
Men der er dele af aftalen, som vi godt mener kan fungere, og jeg kan da med det samme sige, at vi kommer til at stemme for den her del, altså mediestøtten.
Endelig er det god konservativ tankegang, at vi støtter de lokale og regionale medier.
De kan ofte være centrum for lokale fællesskaber.
I en tid, hvor tempoet er højt og udfordringerne er store, bliver det i stigende grad vigtigt, at vi bliver en del af de nære fællesskaber der, hvor vi hører til, og med dem, vi hører sammen med.
For vi hænger jo sammen, og det kan netop både lokale initiativer og lokale medier være med til at udfolde.
Men forslaget er ikke helt perfekt, og som Liberal Alliance også var inde på, signalerer nogle af høringssvarene både mangel på transparens og uenighed i fordelingsnøglen i forslaget.
Men der var også nogle positive meldinger, så det var lidt en blandet omgang bolsjer.
Alt i alt vil Konservative dog gerne støtte det samlede forslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Tak for det.
Forslaget vil styrke både lokale og regionale medier samt magasiner og ugeaviser.
Lovforslaget betyder bl.a. en styrkelse af de lokale og regionale medier, og det sker ved en omfordeling af mediestøtten fra de landsdækkende medier til de lokale og regionale medier.
Derudover videreføres ugeavispuljen med lovforslaget, og der kommer en pulje, der skal fremme magasiner med publicistisk indhold.
Endelig bliver det i højere grad muligt at støtte nyhedsformidling via bl.a. video, radio, podcast og animation på lige fod med den skrevne nyhedsformidling.
Vi tager med det her lovforslag ansvar for vores lokale og regionale medier samt ugeblade, der kæmper med den stigende konkurrence fra de store teknologigiganter.
Det er afgørende for os at sikre, at alle dele af Danmark, også de områder, der ligger uden for de store byer, har adgang til pålidelige medier og journalistisk tilsyn.
Vi introducerer en ny støtteordning for magasiner, der skaber samfundsvigtigt indhold, men som p.t. ikke nyder godt af mediestøtte eller nulmoms.
Samtidig tager vi et skridt for at klæde vores medier på til den digitale tidsalder.
Flere og flere danskere fravælger de trykte aviser, og det er vores opgave at sikre støtte til de medieformater, som danskerne foretrækker.
Dansk Folkeparti har altid kæmpet for at sikre, at danske medier reflekterer vores nationale værdier og prioriterer borgernes interesser, og i det seneste medieforlig har vi eftertrykkeligt sat vores aftryk på en række vigtige områder, og vi er stolte af de resultater, vi har opnået.
Tak for ordet.