runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2017-02-09:
Tak for det.
Også tak til ministeren.
Jeg tror ikke helt, jeg kommer til at kunne konkurrere på antallet eller længden af citater.
Og når man også citerer sig selv, hæver det selvfølgelig niveauet lidt.
Jeg kommer også til at sige ting, jeg selv har sagt tidligere, men i stedet for at citere mig selv, kommer jeg nok til at formulere det på ny, hvis det ellers har salens opbakning.
Spøg til side.
Det er en alvorlig sag, vi har her.
Sidste sommer og efterår så vi desværre en række eksempler på helt uacceptable forhold på børneasylcentre.
Vi har set sager, hvor det tyder på, at medarbejdere har begået seksuelle overgreb på børn.
Det er selvfølgelig helt, helt uacceptabelt.
Det tror jeg ikke der er nogen, der er uenige i.
Spørgsmålet er, hvad vi skal gøre ved det.
Mit parti har prøvet at få ministeren til at foreslå en løsning.
Vi har kaldt ministeren i flere samråd, vi er selv kommet med konkrete løsningsforslag, vi har opfordret til politiske forhandlinger, men desværre er vi ikke kommet meget længere.
Ministeren forsvarer gang på gang Udlændingestyrelsen, selv om enhver kan se, at der ikke har været ført et ordentligt tilsyn med de pågældende børneasylcentre.
Det undrer mig, og det ærgrer mig.
Derfor hilser jeg dette forslag fra De Radikale velkommen.
Fra Socialdemokratiets side har vi fremlagt vores eget forslag til en løsning.
Det er et meget enkelt forslag: Vi foreslår, at man giver de nuværende socialtilsyn opgaven med at føre tilsyn med Danmarks børneasylcentre.
For det første sikrer det et uafhængigt tilsyn.
Derfor har man etableret en uafhængig tilsynsmyndighed og har givet den myndighed opgaven med at godkende og føre tilsyn med opholdssteder til børn.
For det andet har man allerede i dag en professionel organisation med de faglige kompetencer, som det kræver at føre et ordentligt tilsyn.
Der er udarbejdet en kvalitetsmodel, og der er fastsat takster for, hvad et uafhængigt tilsyn koster.
Man kan altså gøre det her uden at skulle opfinde det hele forfra.
Når det så er sagt, er vi selvfølgelig åbne for at drøfte andre mulige løsninger med regeringen, og vi noterer os, at ministeren citerer sig selv for at sige, at der er noget på vej.
Vi synes, det går for langsomt.
Vi er ikke enige i alt, hvad De Radikale foreslår i dag.
Det er f.eks. ikke en del af vores forslag, at tilsynet nødvendigvis skal omfatte asylcentre for voksne, og vi er ikke enige i, at serviceloven skal dække helt så bredt, som der lægges op til her.
Men i bund og grund kan vi godt se os selv i forslaget, og vi er enige i, at der skal etableres bedre tilsyn med børneasylcentrene, og det er det vigtigste.
Vi er derfor også enige i, at regeringen bør fremlægge en model og indkalde til forhandlinger snarest.
Derfor kan vi – med de forbehold, jeg har nævnt – støtte forslaget.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-09:
Mange tak.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, når ordføreren siger, at det ikke giver nogen mening at sætte antal på, for hvis man ikke sætter en grænse, er adgangen jo egentlig ubegrænset.
Så siger ordføreren: Hvis bare man er dansk, betyder det ikke noget for mig.
Hvad så hvis det er 100.000, der bare er danske?
Betyder antallet vitterligt ikke noget for ordføreren?
Marcus Knuth (V), 2017-02-09:
Det er jo præcis det, vi er enige om, nemlig at de, som skal have statsborgerskab, er dem, som er danske i hjertet.
Derfor er jeg så oprigtig glad for, at ministeren nu lægger op til, at vi skal kigge på kravene en gang til.
Men for mig gør det ikke noget, om det er 100 eller 800 eller 900 eller 1.001, der lever op til det.
Så længe kravene er skrappe nok og det kun er dem, der fortjener at være danske, som får statsborgerskabet, så er vi jo enige.
Men det har jo ikke noget med et tal at gøre.
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Så kunne det godt være, at jeg skulle formulere spørgsmålet lidt klarere, for præmisserne er vi nok enige om.
Men det, jeg mener med det, er: Er der ikke også en grænse for, hvor mange statsborgerskaber man kan give?
Er der ikke et hensyn til landet?
Det er egentlig det, jeg spørger om, altså hvor meget Danmark egentlig kan bære.
De kommende generationer kommer til at tage nogle diskussioner, som jeg tror bliver meget mere hårde, end de har været, for de kommer til at stå med nogle problemer, der er langt større, som vi har været med til at skabe.
Og der er det bare, jeg siger, at det afgørende for os er, at der er en begrænsning på det, sådan at vi er sikre på, at de folk, der får statsborgerskab, også er danske i hjertet.
Marcus Knuth (V), 2017-02-09:
Jeg er ikke helt sikker på, hvad spørgsmålet var, men jeg er sådan set enig i stort set alt det, som hr. Christian Langballe lige har sagt.
Men det er jo ikke det, som det her forslag handler om.
Med det her forslag vil man sætte et arbitrært tal på 1.000.
Det giver jo ikke nogen mening.
Det, der giver mening, er at stramme kravene, således at – som hr. Christian Langballe siger – vi ikke ser eksempler på folk, der ikke burde have statsborgerskab, men som får det.
Det er jo netop derfor, jeg er så glad for det, ministeren siger, og som der står i regeringsgrundlaget, nemlig at vi lægger op til at stramme endnu mere op på kravene.
Men jeg mener ikke, at løsningen bare er at sætte et arbitrært tal på.
Det har ikke noget med at være dansk at gøre.
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Der er igennem de sidste fire årtier foregået et stort eksperiment, som man kunne kalde Den store befolkningsudskiftning.
Det drejer sig om, at der er kommet utrolig mange mennesker især fra Mellemøsten til Europa og til Danmark.
Og der har været en automatik i det.
Nu giver vi mange statsborgerskaber til irakere, og det er jo, fordi vi, da Irakkrigen var der, åbnede grænserne for irakerne.
Der, hvor jeg synes den her diskussion halter,
Det er ikke den enkelte, der ansøger om statsborgerskab.
Det er Danmark og fællesskabet, der er det afgørende.
Og hvis folket skal kunne optage en person i dets midte, drejer det sig om, at vi er fuldstændig stensikre på, at vedkommende er dansk.
Og der synes vi bare, at 4.000 også er for mange, det er alt for mange.
Jeg tror ikke på, at de 4.000 er danske helt ind i hjertet, jeg tror ikke på det.
Og jeg ved, at vi i dag giver statsborgerskab til folk, der ikke kan dansk, og hvor der er dispensation fra sprogkravene.
Det gør vi.
Jeg gør det ikke med min gode vilje, men det er der andre, der gør.
Jeg synes bare, at der mangler en alvor i forhold til Danmark, også hvordan Danmark skal se ud om 10, 20,30 og 50 år, så vi ikke skaber parallelsamfund af statsborgere.
Marcus Knuth (V), 2017-02-09:
Jeg vil sige, det er sjældent, jeg er virkelig uenig med Dansk Folkeparti, når det gælder udlændingepolitikken.
Vi er ikke altid enige i vejen til målet, men vi er ofte særdeles enige i selve målet.
Vi skal reducere antallet af asylansøgere mest muligt, og vi skal hjemsende flest mulige af de flygtninge, der har ophold i Danmark, så snart det overhovedet er ansvarligt at sende dem tilbage til deres hjemland.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at værne om de danske værdier, som er under et stigende pres fra islamisme i Danmark.
Vi er enige om, at det er noget helt, helt særligt, men det handler jo altså om at være dansk, og derfor mener jeg ikke, det er noget, man kan sætte et tal på.
Man kan ikke sætte et tal, der hedder 1.000 eller 500 eller 1 eller 5.000, på, for det handler om at være dansk.
I Venstre betragter vi nemlig statsborgerskab som noget af det fineste og mest værdifulde, vi har, og vi mener, at man som ansøger skal strække sig rigtig, rigtig langt for at gøre sig fortjent til det.
Netop af den årsag strammede vi jo sammen med Dansk Folkeparti tilbage i 2015 kravene for at opnå dansk statsborgerskab: Sammen foretog vi stramninger i forhold til sprogkrav, til selvforsørgelse, til statsborgerskabsprøven, og vi blev enige om, at karantænetiden for at søge dansk statsborgerskab forlænges, hvis man har begået kriminalitet.
Det var alt sammen, fordi vi var enige om, at dansk statsborgerskab er noget helt særligt.
Så der, hvor enigheden med forslagsstillerne ophører, er i forhold til, at vi nu skal ændre radikalt i de rammer og retningslinjer, vi har skabt, ved at fastsætte et mere eller mindre arbitrært antal på, hvor mange personer der årligt kan opnå statsborgerskab.
Jeg ser gerne, at vi kigger på rammerne og gør dem endnu strammere, endnu mere retfærdige, således at dem, der får dansk statsborgerskab, vitterlig kun er dem, som fortjener det.
Men et arbitrært antal, hvor man, hvis man er nr. 1.001 i rækken, selv om man gør sig hundrede procent fortjent til det, selv om man virkelig er dansk, så ikke får dansk statsborgerskab, synes jeg bare ikke er logisk.
I Venstre ønsker vi en fair praksis med strenge, men rimelige krav til vores nye danske statsborgere.
Personer skal opnå dansk statsborgerskab på baggrund af deres vilje til at være danske, på baggrund af om vi vurderer dem værdige til at være danske og til at være en del af vores samfund – om de virkelig er ægte danske, ikke på baggrund, hvilket nummer de tilfældigvis måtte have i rækken af ansøgere.
På den baggrund ønsker Venstre en forkastelse af forslaget.
Astrid Krag (S), 2017-02-09:
Jamen det er der jo, al den stund at vi har nogle ret skrappe krav, og dem står jeg på mål for.
Jeg synes, de er rigtige, og jeg synes, det var en god aftale, vi fik lavet.
Så selvfølgelig er der en grænse, ellers så kunne man jo, hvad var det ministeren sagde, vinde det i lotteriet.
Jeg tror selv, jeg sagde, at det ikke er noget, man kan få pr. automatik, man kan ikke trække det i en automat.
Så selvfølgelig er der da en grænse.
Det er jo den, vi indhegner med de krav, vi stiller i dag.
Naser Khader (KF), 2017-02-09:
Dansk Folkeparti foreslår med beslutningsforslaget, at der skal sættes et loft over, hvor mange personer der hvert år tildeles dansk statsborgerskab.
Vi støtter ikke beslutningsforslaget, fordi et loft ikke er den rigtige løsning.
Men vi er enige med Dansk Folkeparti i – som der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget – at det er noget særligt at få dansk statsborgerskab.
Derfor er vi også tilhængere af, at vi på sigt får en statsborgerskabsreform – det er faktisk noget, der også står i regeringsgrundlaget.
Vi skal være meget, meget bedre til at screene ansøgere ved samtaler for at kunne finde ud af, om ansøgerne vil Danmark, og om de er loyale over for vores grundlæggende frihedsværdier.
Vi skal sikre, at dem, der får tildelt statsborgerskab ved lov, er venligsindede over for Danmark og de danske demokratiske værdier.
Hvert år giver vi desværre statsborgerskab til nogle, der hader os, og der er lidt for mange af dem, der får statsborgerskab.
En type som boghandleren fra Brønshøj, som har været islamistisk i mange, mange år, har fået statsborgerskab, og det er ufatteligt.
Og det er de typer, vi gerne vil forhindre får statsborgerskab fremover.
Men løsningen er ikke en grænse på 1.000 personer, sådan som Dansk Folkeparti foreslår.
Løsningen er ikke antallet, men at vi bliver meget, meget bedre til ved samtale at screene statsborgerskabsansøgere.
Det, der er vigtigt, er, at de lever op til vores krav; at de er loyale over for vores grundlov og vores grundlæggende demokratiske værdier.
Det er det vigtigste og vigtigere end antallet.
Så vi har sympati for beslutningsforslaget om, at der er for mange, der får statsborgerskab, men den måde, man gør noget ved det på, er ikke ved at sætte et tal på, men ved at screene folk meget bedre, end vi gør det i dag.
Astrid Krag (S), 2017-02-09:
Det her er mennesker, som bor i Danmark.
De har deres familieliv her, de har deres arbejdsliv her, de har permanent opholdstilladelse, tidsubegrænset ophold.
Det er ikke et spørgsmål om mennesker, der forsvinder, hvis ikke de får dansk statsborgerskab.
Det er nogle mennesker, der har deres liv her, og som så vælger, at de vil forpligte sig fuldt ud på Danmark, forpligte sig fuldt ud på at respektere vores demokratiske institutioner.
De vil bestå indfødsretsprøven, hvor de jo også skal vise, at de orienterer sig bredt i forhold til vores fælles kulturarv osv.
Det synes jeg er positivt.
Jeg synes, at det er positivt, hver gang der er en, der har sit liv her i Danmark, har sin familie, sine børn, sit arbejdsliv, sin fremtid her i Danmark, som vælger at sige: Nu slår jeg også rod, og nu forpligter jeg mig fuldt ud på det her land, jeg lever i, hvor mine børn vokser op.
Så jeg kunne spørge tilbage, selv om jeg godt ved, at det ikke er mig, der er spørger, om Dansk Folkeparti synes, at det i sig selv er et mål, at der skal leve mange mennesker i Danmark på tidsubegrænset ophold, altså mennesker, der har retten til at have deres liv i Danmark, som så ikke skal kunne forpligte sig fuldt ud på vores demokratiske institutioner.
Marcus Knuth (V), 2017-02-09:
Jeg har svært ved at følge logikken.
Altså, det her er jo ikke USA, hvor man deler – hvad ved jeg – 50.000 greencards ud om året, fordi man bare gerne vil have så meget indvandring som muligt til at bidrage til arbejdsmarkedet.
Det her handler om at være dansk.
Skal vi så også til at reducere antallet af de danskere, der allerede er her?
Det giver jo ikke nogen mening.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg er enig i, at der er folk, som har fået dansk statsborgerskab, som ikke skulle haft det, og det er jo netop derfor, vi vil stramme op på kravene.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-09:
Det er helt rigtigt, at det er mig, der har spørgeretten lige nu, og så spørger jeg bare igen: Er der en grænse for, hvor mange vi skal optage?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-09:
Tak for det.
Mon ikke det er de fleste bekendt, at dansk statsborgerskab ikke bare er noget, man får.
Man skal opfylde en lang række strenge kriterier.
Jeg tror eksempelvis, at der er rigtig mange almindelige borgere, der har prøvet kræfter med den skriftlige statsborgerskabstest, og mange indfødte danskere har også ironisk konstateret, at det var heldigt for dem, at de havde fået statsborgerskabet med i dåbsgave.
For det er altså ikke givet på forhånd, at man lige ved, hvornår den første Olsenbandefilm udkom.
Men har man først klaret testen og opfyldt alle de andre meget restriktive betingelser, kan man til gengæld være sikker på at slippe igennem nåleøjet.
Det klarede knap 10.000 borgere sidste år.
Forslaget, som vi behandler i dag, vil både skærpe kriterierne for, hvornår man kan opnå dansk statsborgerskab, og samtidig ønsker forslagsstillerne at sætte loft over, hvor mange der, uanset om de måtte opfylde alle betingelser, reelt opnår statsborgerskab.
Reelt foreslår Dansk Folkeparti, at antallet af borgere, som kan opnå dansk statsborgerskab, skæres med 90 pct. af de knap 10.000 borgere, som sidste år formåede at bestå statsborgerskabstesten.
Dansk Folkepartis forslag vil indebære, at borgere, som ellers opfylder alle kriterier, i fremtiden alligevel ikke kan få statsborgerskab, og det kalder naturligvis på et bud på prioritering.
Det har forslagsstillerne også et bud på.
Nordiske, europæiske og vestlige borgere skal have forrang.
Så det, Dansk Folkeparti her foreslår, er reelt en Trump light – et forslag om at afskære borgere med en bestemt etnisk baggrund fra at få statsborgerskab i Danmark.
Og ligesom den amerikanske forfatningsdomstol har dømt et forslag om indrejseforbud for mennesker med en bestemt etnisk baggrund for ulovlig, håber jeg, lignende domstole vil dømme det her forslag ulovligt, hvis det mod forventning måtte blive vedtaget.
Det bliver naturligvis ikke med SF's stemmer.
SF stemmer helt klart nej til det her beslutningsforslag.
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Det, jeg bare siger, er, at Det Radikale Venstre op igennem 1980'erne og 1990'erne har repræsenteret en politik, hvor man stort set bare ønskede at åbne grænserne.
Det var det, det handlede om.
Nu står vi så i den situation, at vi skal tage stilling til, om alle de mennesker, der er kommet hertil, skal have statsborgerskab.
Det ved jeg at vi ikke deler med Det Radikale Venstre.
Jeg ved, vi ikke deler det med Enhedslisten.
Det er da fuldstændig klart, for det er jo bare et spørgsmål om at frelse den globale menneskehed.
For os drejer det sig om nationen, Danmark – om det er Danmark om 10 og 20 og 50 år.
Det kan jeg godt tvivle på.
Jeg kunne godt regne med, at det blev sådan, at man måske ad demokratisk vej på et eller andet tidspunkt om mange år kunne indføre sharialoven.
Lotte Rod (RV), 2017-02-09:
Nej, jeg mener ikke, der er nogen lovsind eller retsind i at sige til mennesker, som lever op til alle de regler – svære regler – der er, for at blive dansk statsborger, at du kan så alligevel ikke blive dansk statsborger, bare fordi du er nummer 1.001 eller 1.021.
Det er da total mangel på retssikkerhed.
I Radikale Venstre vil vi meget gerne være med til at diskutere, og vi gør det gerne sammen med Dansk Folkeparti, om vi kan lave endnu tydeligere regler, end der er i dag.
De sager, som ordføreren henviser til, er de dispensationssager, der kommer for Indfødsretsudvalget, og i dag er det jo sådan, at ens ansøgning kun bliver forelagt, hvis man lever op til de kriterier, der er, for at man har enten et psykisk eller et fysisk handicap, som gør, at man kan få dispensation.
Vi ser i Radikale Venstre gerne, at vi laver de regler så tydelige, at de, der lever op til dem, får statsborgerskab, og så vi ikke skal sidde og rode med det i et udvalg.
Det synes jeg var noget værre sludder fra Dansk Folkeparti.
Det må godt være svært at få statsborgerskab.
For det er noget helt særligt at være dansk statsborger.
Men Dansk Folkeparti må jo spørge sig selv, om man tror, at folk bliver mere demokratiske borgere, bedre danskere af, at vi på den ene side stiller nogle regler, og at folk så, når de lever op til dem, får statsborgerskab, eller om man på den anden side stiller nogle regler og så alligevel siger til folk: Okay, det kan godt være, du lever op til det hele, men du er nummer 1.021, så derfor får du ikke statsborgerskab.
Det bliver folk ikke mere danske af.
Christian Langballe (DF), 2017-02-09:
Tænk, jeg synes egentlig ikke, at der er ret meget retsind, lovsind over, at Det Radikale Venstre siger ja til stort set hver eneste dispensationsansøgning, også når det drejer sig om sprog.
Hvad er det egentlig?
Det er, ligesom om ordføreren lægger nogle præmisser ind, som ikke fungerer i praksis for Det Radikale Venstre.
Altså, det passer jo ikke.
Det der med, at det er godt med stramme regler: Jamen hvorfor bliver de så konstant bøjet af Det Radikale Venstre?
Jeg synes, det er en mærkelig måde at slå sig op som forsvarer af et eller andet retsind på.
Den klare forudsætning i det her forslag er, at vi ønsker at bevare vort samfund dansk, også for de kommende generationer.
Er der ikke retsind i det?
Er der ikke lovsind?
Er der ikke betænksomhed angående det, at samfundet også skal være Danmark om 100 år?
Hvis den politik, som Det Radikale Venstre står for, også i forhold til indvandrere, var fortsat, var vi jo blevet udslettet som nation.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-09:
Dansk Folkeparti foreslår her, at der skal sættes et loft over, hvor mange personer der årligt tildeles dansk statsborgerskab.
1.000 personer er maksimum.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget kan man læse, at baggrunden for at fremsætte dette beslutningsforslag er, at der i dag tildeles for mange danske statsborgerskaber, og man kan også læse, hvad Dansk Folkeparti mener bør udløse et dansk statsborgerskab.
Jeg er meget på linje med Dansk Folkeparti her, og forslagsstilleren ved også, at Liberal Alliance har faste principper på det her område og bestemt ikke mener, at det er en menneskeret at blive dansk statsborger.
Nej, det er da i høj grad noget, man skal gøre sig fortjent til.
Man skal kunne sproget, man skal kunne forsørge sig selv, og man skal være en lovlydig borger.
For det er et enormt privilegium at blive dansk statsborger.
Så langt er vi enige.
Når det er sagt, mener jeg ikke det giver mening at sætte et loft over antallet.
Jeg synes også, at der er sådan lidt »tænk på et tal« over det, og Liberal Alliance kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Men som ministeren jo også gjorde opmærksom på, har regeringen indskrevet i sit regeringsgrundlag, at man vil skærpe betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab yderligere, og det nævner jeg, netop fordi vi langt hen ad vejen deler Dansk Folkepartis holdning på det her punkt.
Så vi er på linje i forhold til at skærpe kravene, vi er på linje i forhold til at være sikre på, at de, som får dansk statsborgerskab, fortjener det.
Og derfor glæder vi os selvfølgelig også i Liberal Alliance til drøftelserne i forhold til at skærpe kravene på et senere tidspunkt i år.
Men det konkrete beslutningsforslag kan vi altså ikke støtte.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-09:
40 stramninger har regeringen lavet på udlændingeområdet, kan man læse på Udlændinge- og Integrationsministeriets hjemmeside på forsiden.
Også på indfødsretsområdet er der strammet.
Sprogkrav er skærpede, unge, der er født og opvokset i Danmark, har ikke længere erklæringsadgang, som det hedder, indfødsretsprøven er skærpet, kravene til selvforsørgelse er hævet, det er karensperioden for kriminalitet også, og der er skærpede krav til lægeerklæringer.
Det maksimale antal skal være på 1.000 om året.
Jeg kan forstå, at meningen med forslaget er, at de bedste skal have statsborgerskab først, og at hvis man kommer fra Norden eller Vesten, har man forrang.
Det har man vel nok allerede i praksis nu, fordi man har nemmere ved at opfylde sprogkravet.
Jeg tror, det giver sig selv, at Alternativet finder, at det her er den forkerte vej at gå.
Forslaget afviger grundlæggende fra vores tilgang til tildeling af statsborgerskab.
Vi ønsker, at tildelingen af statsborgerskab skal være inkluderende og bidragende til, at alle borgere, der ønsker at leve et liv i Danmark, skal få redskaber til at indgå som aktive medborgere i det danske samfund.
Vi ønsker at give personer, der lever i Danmark, mulighed for at blive fuldbyrdede medlemmer af det danske samfund.
Det skal vi hjælpe dem med til, og vi betragter det som et vigtigt skridt på vejen, men ikke som en belønning for en fuldendt integration, at man får statsborgerskab.
Vi kan på den baggrund på ingen måde tilslutte os det her forslag.
Lotte Rod (RV), 2017-02-09:
Tak for det.
Der bliver fremsat mange forslag i Folketinget, som der er grund til at diskutere lidt frem og tilbage, fordi man godt kan se, at der er noget sympatisk i det, men at man måske bare er lidt uenig i midlerne.
Men sådan er det ikke med det her forslag.
Jeg kan sige klokkeklart, at Radikale Venstres synes, det er et dårligt forslag.
Jeg bed mærke i, at Dansk Folkeparti i forslaget skriver: »Det at tilhøre en nation forudsætter ... at man indgår i det fællesskab, som binder nationens borgere sammen: Fælles sprog, et fælles sæt af værdier, fælles grundsyn, skikke ...«, og at man altså tilslutter sig grundloven.
Vi er helt enige om, at grundloven er vores fineste og vigtigste lov.
Når man går en tur her ud i Vandrehallen og går ned for rent faktisk at læse i grundloven , kan man se, at der står fire ord på væggen bag grundloven: retsind, lovsind, frisind, storsind.
Det er for mig grundlæggende danske værdier.
Og jeg må bare sige, at det her forslag falder på dem alle fire, for der er altså ikke noget frisind eller storsind og slet ikke noget lovsind eller retsind over at sige til mennesker, som føler sig danske, og som har gjort alt, hvad de skulle, for at leve op til kravene: Det er bare ærgerligt; du er nr. 1.003, så du skal ikke have statsborgerskab.
Det er svært at få statsborgerskab i Danmark.
Det synes jeg også det skal være, for det er noget helt særligt at være dansk statsborger, og jeg er stolt af at være dansk.
Men det skal jo være på en måde, så vi har tydelige regler, sådan at man har en chance for at vide, hvad det er, man skal leve op til, og sådan at man selvfølgelig også får statsborgerskab, når man lever op til reglerne.
Så Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Jeg kunne måske spørge Dansk Folkeparti: Hvad er det egentlig, I vil interviewe ansøgerne om, når vi åbenbart ikke engang her i Folketinget kan være enige om et sæt af fælles værdier som retsind, lovsind, storsind og frisind?