runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-04-14:
Hvad angår sådan arealkravet i forhold til den planlagte nationale genåbning, forestiller jeg mig, at det nok er klogt af os at lytte til sundhedsmyndighedernes indstillinger dér og sige, at det må være landsdækkende, altså i forhold til afstandskrav, krav til meter og arealkrav.
Spørgsmålet er, om der skal være en yderligere lokal eller regional genåbning, eller om vi kan gøre det landsdækkende.
Vi vil jo nok alle sammen helst gøre det landsdækkende, men hvis det ikke kan lade sig gøre, handler det om at se på noget mere fleksibelt – det vil jeg slet ikke afvise.
Lad os prøve at se på, hvad indstillingen er fra vores myndigheder, og hvad de politiske partier melder ind.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-14:
Man kan selvfølgelig godt gemme sig bag, hvad sundhedsmyndighederne anbefaler osv.
Man skal bare huske på, at på øer er tingene jo ikke lige så store, og når sundhedsmyndighederne skal komme med anbefalinger, er det selvfølgelig, når Tivoli skal åbne.
Der er lidt forskel på Brændesgårdshaven eller Joboland på Bornholm og så Tivoli.
Der bliver man jo tvunget til at nedskalere det, således at de også kan være med der.
Minister, jeg rejser hjem to gange om ugen.
Det gør jeg både med fly, og jeg gør det med færge, og begge steder gør man utrolig meget for at passe på passagererne og de ansatte, og det er vi rigtig glade for.
Det kan jeg gøre på færgen, det kan jeg ikke gøre på Store Torv i Rønne.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-14:
Jeg må sige, at jeg ikke synes, at vi er blevet voldsomt meget klogere i dag, men nu er det jo heldigvis sådan, at på tirsdag, tror jeg det er, kommer det her forslag til afstemning hernede i Folketingssalen.
Jeg tror dog lige, at jeg vil spørge en sidste gang, for vi behøver ikke at bevare spændingen til på tirsdag: Agter regeringen at undersøge det her spørgsmål nærmere, og om det ville kunne holde sig inden for konventionerne?
Det mener jeg naturligvis at det kan, og jeg kan også høre, at justitsministeren ikke er afvisende.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Det, som jeg får at vide, er, at som udgangspunkt vil det ikke kunne holde sig inden for konventionerne, i hvert fald ikke hvis det er begrundet i religion.
Men hvis der kan være andre saglige begrundelser for det, f.eks. sundhedsmæssige – dem kan jeg bare ikke selv gennemskue om holder i sidste ende – vil det måske kunne holde sig inden for rammerne af vores internationale forpligtelser.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er regeringens holdning til transmission af lyd og billede fra den kommende rigsretssag mod Inger Støjberg henset til princippet om mest mulig gennemsigtighed i retsplejen?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Nej, det er bestemt ikke sådan, at jeg eller regeringen ingen holdning har til det lovforslag, som vi kommer til at behandle, og som formentlig jo vil ende med, at vi alle sammen kommer til at stemme, og at vi alle sammen vil kunne se, hvad vi har stemt.
Så det er bestemt ikke, fordi jeg ingen holdning har.
Og i virkeligheden er den her foregrebne behandling af lovforslaget, som spørgeren lægger op til, et indgreb i den proces, som Folketinget har valgt, og det synes jeg ikke er rimeligt.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Nu var det her jo et holdningsspørgsmål, og jeg har den holdning – og det har Dansk Folkeparti også – at det er vigtigt, at der, når man anlægger en rigsretssag, er så stor en grad af åbenhed om det, der foregår, som muligt – ligesom der er om forhandlinger herinde i Folketinget, der er fuldstændig åbne.
Ja, der er sågar tv-transmission.
Og vi har haft forskellige høringer og samråd og lignende med fuldstændig åbenhed.
Det er i den forbindelse, jeg spørger regeringen og ministeren: Er det ministerens holdning, at der skal være fuld åbenhed omkring den politiske beslutning om at sætte en politisk kollega for en rigsret, fuldstændig som der er om anden lovgivning, vi laver herinde?
Er det ministerens opfattelse, at danskerne har ret til i virkeligheden og ved selvsyn at se, hvad det er, Folketingets beslutninger betyder i Rigsretten, under behandlingen?
Er det regeringen og ministerens opfattelse, at sådan bør det være?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
For så vidt angår den del, som handler om beslutningen om at rejse tiltale, så er det jo Folketingets kompetence, og det er i øvrigt en beslutning, som vi træffer ved afgivning af stemmer her – og som har fundet sted – sådan at man kan gå ind og kigge på, hvor hver enkelt af os stillede os i den sag.
Så der er jo fuld åbenhed.
Men hvis jeg nu gjorde det og vi foregreb den debat, som vi skal have, så ville jeg jo på en eller anden måde, netop fordi debatten foregår her i salen, kortslutte den demokratiske proces, som ligger i behandlingen af et lovforslag, f.eks. hvad angår det tidspunkt, som Folketinget har besluttet at jeg skal udtale mig om lovforslaget på i salen.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Jeg skal lige forstå det rigtigt.
Vil det sige, at ministeren ingen holdning har til, om der skal være fuld åbenhed omkring Rigsrettens forhandlinger, afhøringer og deslige, som kommer til at foregå her senere på året?
Vil det virkelig sige, at man ingen holdning har til det?
Altså, man vælger at anlægge en rigsretssag fra Folketingets flertals side, og der kan man se, hvad ministeren og andre har stemt, og det var et ja til, at der skulle anlægges en rigsretssag mod Inger Støjberg.
Vil det virkelig sige, at der skal være lukkethed dér?
Lad mig spørge på den måde.
Er det det, regeringen vil have, altså lukkethed omkring, hvad der foregår i Rigsretten?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Tak for spørgsmålet.
Rigsretten er uafhængig, og hverken jeg eller den øvrige del af regeringen har eller bør have instruktionsbeføjelser over for Rigsretten.
Af respekt for Rigsrettens uafhængighed vil jeg afholde mig fra at gå ind i en diskussion af spørgsmålet om, hvorvidt Rigsretten bør tillade transmission af lyd og billede fra sagen mod fru Inger Støjberg.
Men som spørgeren udmærket godt ved, har fru Inger Støjberg fremsat et lovforslag om generel øget offentlighed ved Rigsrettens offentlige forhandlinger ved transmission af lyd og billede.
Dette lovforslag skal førstebehandles den 19. april, hvilket vil sige om 5 dage, og jeg vil i den forbindelse redegøre for regeringens holdning til lovforslaget.
Jeg mener faktisk, det ville være forkert at foregribe behandlingen af lovforslaget i dag, og det håber jeg at spørgeren har forståelse for.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-14:
Jeg var spændt på, hvor vi nåede hen her med æggemaden.
Men jeg tror nok, at spørgeren hentyder til, om det så ikke er ulogisk, at man kan sidde lidt tæt sammen på færge, men ikke ude på en ø som Bornholm, som jo i sagens natur er tusindvis af gange, millioner af gange større end en færge.
Det er jo korrekt.
Men så skulle logikken være, at man skulle lukke ned for færger til Bornholm, men det har vi jo ikke lyst til.
Det hører jeg heller ikke der bliver sagt her.
Så vi kan altid finde nogle grænsetilfælde, hvor man siger, at lige her må vi så prøve at bruge nogle mundbind og andre ting, som er retningslinjer, og som så gør, at vi minimerer smittetrykket de steder, hvor man ikke kan være så adskilt, som vi ellers foretrækker.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-14:
Vil ministeren gøre noget for at øge sikkerheden omkring de jødiske samlepunkter, herunder jødiske gravpladser, synagoger, skoler m.m.?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-14:
Til hr. Morten Messerschmidt vil jeg sige, at jeg ikke rigtig fornemmer nogen uenighed her.
Jeg tror, vi er enige om, at kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne skal respekteres, og jeg nævnte også, hvad der egentlig står i traktaten, og jeg tror, det er fra artikel 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og her fremgår det, at Kommissionen i forhold til traktatens kompetence kan supplere og understøtte medlemslandenes indsats om bekæmpelse af social udstødelse.
Det står i traktaten.
De her konkrete forslag, vi debatterer her, er der nu ved at blive kigget på af social- og ældreministeren, og man vil så vende tilbage til Folketinget.
Men vores holdning er klar.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-14:
Det tror jeg altså vi meget hurtigt skal gøre, for der er ingen tvivl om, at selv om der kommer en henstilling, vil det, så snart den er vedtaget efter EU-traktaten, være noget, de forskellige EU-myndigheder begynder at anvende.
Og man kan jo sagtens forestille sig, at der er direktiver, som har gyldighed, der skal fortolkes ved Domstolen, hvor man helt uden tvivl vil tillægge den her børnegaranti betydning, og ad den vej bliver det jo langsomt til egentlig lovgivning.
Det drejer sig om spørgsmålet om, hvordan man skal lave måltiderne i dagsinstitutionerne, transport til daginstitutioner og en masse ting, som vi jo aldrig havde drømt om EU skulle blande sig i.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-14:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Det er som sagt altid en fornøjelse at drøfte det her.
Regeringens holdning er klar, som jeg også tilkendegav for et øjeblik siden.
Jeg synes, det er klart, at kompetencefordelingen mellem medlemslandene og EU skal respekteres.
Og når der fremsættes nye forslag, som vi her diskuterer, så er det altid en afgørende præmis også for regeringen – det er en vurdering, regeringen altid foretager, når der fremsættes nye forslag – at kompetencefordelingen respekteres.
I den konkrete sag, som hr. Morten Messerschmidt henviser til, er social- og ældreministeren i færd med at nærstudere forslaget og vil ikke tage stilling til, om hjemmelsgrundlag og nærhedsprincip er overholdt osv.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-14:
Tak for svaret.
Vi vil selvfølgelig meget gerne diskutere detaljerne med ressortministeren.
Når jeg alligevel har bedt om, at det er udenrigsministeren, der står her i dag, er det jo, fordi det er Udenrigsministeriet, der står for alt med traktaten og de overdragne beføjelser osv.
Og i mit parti er vi meget bekymrede for, at EU-retten ligesom æder sig ind på stadig flere områder, som vi jo unægtelig har set det, siden vores medlemskab begyndte.
Nu er vi så kommet hertil, hvor det handler om forhold for børnene, og jeg er ikke i tvivl om, at der er mange børn rundtomkring – sikkert især i de tidligere Sovjetlande – som har det skidt og i hvert fald betragtelig værre, end man har i Danmark.
Jeg mindes i hvert fald ikke, at det nogen sinde er blevet forelagt for de danske vælgere, at hvis man stemmer ja til en konkret traktat, ja, så får EU-Kommissionen beføjelse på børneområdet, socialområdet, eller hvad det nu måtte være af den art.
Så siger udenrigsministeren: Jamen det er jo ikke en egentlig beføjelse, for det er kun et koordinerende tiltag.
Og det er jo den nederste grad af de beføjelser, som man har overdraget i traktaten, og jeg er helt opmærksom på, at det så ikke er lovgivning, og at det ikke har en juridisk gyldighed, så man kan tvinge det igennem.
Men er udenrigsministeren ikke enig i, at når man kommer med de her henstillinger, er det meget ofte kun første skridt i retning af noget andet, som ender med at blive bindende?
Altså, det er jo sådan med EU, at man hele tiden arbejder efter salamimetoden, og pludselig en morgen vågner man op, og det, som man troede bare var en blid henstilling, og som i virkeligheden skulle handle om nogle helt andre ting, er så blevet til hård jura, som så pålægger os i Danmark at gøre nogle bestemte ting.
Altså, der er jo intet til hinder for, at f.eks. EU-Domstolen, hvis det her vedtages, så vil begynde at tillægge det vægt.
Så er udenrigsministeren ikke en smule bekymret for det her tiltag og for, at det kommer til at kompromittere den danske suverænitetsoverdragelse på socialpolitikken f.eks.?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-14:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Selv om social- og ældreministeren har det koordinerende ansvar, stiller jeg gerne op i en debat, også med hr. Morten Messerschmidt – det er altid en fornøjelse.
Regeringen er naturligvis helt enig i, at børn i Europa har brug for ordentlige vilkår.
Vi støtter formålet i forslaget med at bekæmpe social eksklusion blandt børn og bekæmpe børnefattigdom generelt, og det håber jeg i øvrigt at flere partier i Folketinget gør.
Når det er sagt, skal der ikke herske nogen tvivl om, at det er de enkelte medlemslande og ikke EU, der har ansvaret for, at der leveres på målsætningen.
Det er og vil fortsat være regeringens klare holdning.
Det tror jeg i øvrigt også hr. Morten Messerschmidt deler.
Hr. Morten Messerschmidt spørger, hvordan jeg vil retfærdiggøre, at EU har fået beføjelser til at fremsætte forslaget.
Og for at fortsætte i den lidt mere tekniske afdeling, noterer jeg samtidig, at der er foreslået en rådshenstilling, og det er juridisk set ikke et bindende instrument for medlemslandene.
Jeg forstår godt, at der er interesse for sagen, og jeg er sikker på, at social- og ældreministeren, som har det koordinerende ansvar, ser frem til at deltage i en diskussion om den her sag videre i Europaudvalget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-14:
Tak, formand.
Hvad mener udenrigsministeren om Europa-Kommissionens forslag om indførelse af en europæisk børnegaranti med krav om et gratis måltid i skolen og gratis pasningsordninger, og hvordan vil udenrigsministeren retfærdiggøre, at EU har fået beføjelse på dette område?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-14:
Det her handler helt grundlæggende om, at set med regeringens øjne bruger vi for mange af det danske samfunds penge på at få lavet alle mulige analyser, som der så bliver lavet rapporter om, som man kan sætte op på hylden, i stedet for at bruge pengene på velfærd.
Jeg har den holdning, og regeringen har den holdning, at vi skal passe godt på skatteborgernes penge.
Det er jo helt i orden, hvis Det Konservative Folkeparti har en anden tilgang til det her spørgsmål, men for mig gælder det om, at skatteborgernes penge skal bruges godt og fornuftigt, og jeg vil hellere bruge dem på velfærd, end jeg vil bruge dem på eksterne konsulenter.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-14:
Det, jeg jo frygter her ud over det, jeg sagde før, er, at det her er sådan en del af regeringens evige jagt på det private: at ældreplejen ikke må være privat, men skal være offentlig, og det samme med børnehaver.
Er der forskel på, lad os sige en konsulenttime hyret ind hos Statens Analyser og Implementering og en konsulenttime hentet fra det private?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-14:
Tak for det.
Hvilke planer har ministeren for at styrke infrastrukturen til henholdsvis den største vestdanske lufthavn i Billund og den største østdanske lufthavn i København?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-14:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte helt kort: Jeg synes, det går rigtig godt med at nedbringe udgifterne til eksterne konsulenter, og jeg synes, det harmonerer aldeles udmærket med det nye statslige tilbud.
Lad mig uddybe: Det er en klar prioritet for regeringen, at forbruget af eksterne konsulenter i den offentlige sektor skal nedbringes.
Det er penge, der i vores optik kan bruges bedre til f.eks. velfærd.
Ambitionen er klar: Konsulentforbruget skal være nedbragt med 3 mia. kr., og regeringen har modsat den tidligere regering sat handling bag ordene.
I staten er der således allerede aftalt besparelser på i alt 1,1 mia. kr. årligt, når besparelserne er fuldt indfaset.
Konkret tager vi pengene fra ministeriernes rammer og anvender dem i stedet til at finansiere mere og bedre velfærd.
Det er politiaftalen et helt konkret eksempel på.
Men målsætningen gælder hele den offentlige sektor.
Derfor blev der i forbindelse med den seneste økonomiaftale aftalt konsulentbesparelser i kommuner og regioner på i alt 1,1 mia. kr. årligt, når det er fuldt indfaset.
Derfor er det også sådan, at vi i den grad synes, der bliver leveret på det her.
Vi er også glade for, at vi sammen med hr. Marcus Knuth, bl.a. i forbindelse med politiforhandlingerne, kunne bruge penge, som vi sparer på eksterne konsulenter, til at give et bedre politi til borgerne.
Jeg synes aldrig, at det at bruge skatteborgernes penge fornuft er at holde danskerne for nar.
Og hvis vi nu lige skal se de her ting en lille smule i sammenhæng, må jeg sige, at vi har en ambition om at nedbringe forbruget af eksterne konsulenter med 3 mia. kr. i staten, kommunerne og regionerne.
Vi er allerede mere end to tredjedele af vejen.
Det, vi taler om her, handler om at lave en analyseenhed til 9,5 mio. kr., og jeg ved, at hr. Marcus Knuth også med sin fortid har utrolig god indsigt i økonomi, så det at sige, at 9,5 mio. kr. er et problem, i forhold til at vi samlet sparer 3 mia. kr., tror jeg at mange vil have svært ved at forstå.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-14:
Tak for rosen til min baggrund.
Nu var jeg med til at krakke en større investeringsbank, og jeg ved ikke, om det er en god eller en dårlig ting.
Jeg kan godt se proportionsforholdene her, men det, jeg jo frygter, er, at det her bare er begyndelsen.
Så siger man: Jamen først er det 9,5 mio. kr., og så bygger man ovenpå, og stille og roligt erstatter man en anselig del af de private, og det er jo ikke, fordi jeg synes, at man skal gå ud og bruge så mange penge på private konsulenter, men stille og roligt skaber man en statsejet konsulentvirksomhed.
Er det det, vi er i gang med her?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-14:
Jeg skal bestemt ikke gå ind i en diskussion af, hvad der skete i fortiden, men blot sige, at jeg ved, at hr. Marcus Knuth er meget kapabel, også når det gælder økonomi, og derfor glæder det mig også, at spørgeren anerkender, at der ikke er sammenhæng mellem det at spare 3 mia. kr. og det at bruge 9,5 mio. kr.
Når det er sagt, har vi ikke nogen planer om at lave en statslig organisering, hvor vi sparer 3 mia. kr. på det private og så bruger 3 mia. kr. inden for det offentlige.
Men de steder, hvor det giver mening, at vi får nogle bedre muligheder for, at vi inden for staten selv kan løse nogle opgaver, har vi selvfølgelig været åbne over for det.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-14:
Tak, minister, men kan ministeren se noget absurd i, at man går ud og lover danskerne 3 mia. kr. i besparelse på private konsulentydelser, og det lyder jo rigtig fint, samtidig med at regeringen opretter Statens Analyser og Implementering, hvilket jeg har svært at se som andet end et statsejet konsulentfirma, så man nedlukker det private, og så erstatter man det med et statsejet konsulentfirma?
Er det ikke ganske enkelt at holde danskerne mere eller mindre for nar?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-14:
Det kan godt være, at vi på overfladen er enige, eller at vi er enige i indledningen, men derfra tror jeg så, vi bevæger os i to forskellige retninger.
Vi har masser af eksempler på, at noget, der i udgangspunktet skulle være vejledende, lige pludselig bliver bindende, fordi det kommer forbi Luxembourg med EU-Domstolen.
Så vil jeg bare gerne bede udenrigsministeren bekræfte, at skulle EU-Domstolen på et tidspunkt tillægge den her børnegaranti en sådan vægt, at det kommer til at påvirke dansk socialpolitik, vil Danmark afvise det.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-14:
Der ligger et forslag fra Kommissionen, og det er vi ved at vurdere, og der ligger ikke et vedtaget forslag om en ny børnegaranti.
Det første, som jeg nævnte, er, at ved ethvert nyt forslag vil regeringen vurdere det, og en afgørende præmis er altid, at kompetencefordelingen respekteres.
Formålet i forslaget, nemlig at bekæmpe børnefattigdom og social udstødelse, kan vi alle sammen forhåbentlig være enige om, men vedrørende hvordan man lever op til sådan en målsætning, har vi nogle helt klare holdninger, og det er jo i høj grad en national opgave, vi taler om her, som vi også løser i Danmark.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-14:
Tak for det.
Hvad vil ministeren – i kølvandet på endnu en gravskænding af en jødisk gravplads – gøre for at sikre de ti jødiske gravpladser fordelt i hele landet?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Jeg vil starte med at slå fast, at det er oprørende, og det er det altså, og dybt beskæmmende, hvad der skete i Aalborg under påsken.
Episoden, hvor der blev kastet rød maling og flyers med antisemitiske budskaber ved den jødiske begravelsesplads i Aalborg, vidner desværre om, at der fortsat er et stort problem med antisemitisme i Danmark.
Sådanne episoder er dybt uacceptable og hører selvfølgelig ingen steder hjemme i det danske samfund.
Der skal ikke herske den mindste tvivl om, at antisemitisme i det danske samfund skal bekæmpes med alle midler.
Derfor skal politiet også tage episoder som den i Aalborg meget alvorligt, og jeg har noteret mig, at politiet efter det oplyste efterforsker den konkrete hærværksepisode som en hadforbrydelse.
Det skyldes bl.a., at det jødiske mindretal har været forfulgt i Europa i mange hundrede år – en forfølgelse, der jo kulminerede så smerteligt med holocaust under anden verdenskrig.
Herefter vil jeg så, altså når handlingsplanen er præsenteret, invitere partierne indenfor, så vi sikrer en national handlingsplan med bred opbakning i Folketinget.
Det er afgørende for det danske samfund, at vi gør alt, hvad vi kan, for at passe på de danske jøder og minde hinanden om, at historien aldrig må gentage sig.
Tak for ordet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-14:
Tak til ministeren.
Derfor er det her med, at vi kan tage hånd om dem og beskytte dem, vigtigt, fordi de faktisk er sårbare fra flere sider, både i forhold til de heldigvis ganske få nazister, vi har tilbage i Danmark, og også i forhold til islamister
De angriber dem fra begge sider og på hver deres måde, hvor den ene flok kan angribe dem ved gravskænderier, ved at have klistermærker som under anden verdenskrig, hvorpå der står »Jute«, og sætte dem på deres postkasser og gøre dem utrygge i deres eget hjem, på deres egen bopæl.
Den anden flok kan være mere tilbøjelig til at begå overfald og begå overgreb imod dem.
Ud fra det, at de netop kan leve et frit og lige liv i Danmark, kan ministeren så løfte sløret for, hvad det er for nogen konkrete tiltag, som regeringen vil arbejde på, som kan være med til at beskytte den jødiske kulturarv endnu mere?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
Det kan jeg sådan set godt.
Det går ad forskellige veje.
Der er jo sket meget siden det forfærdelige angreb ved den jødiske synagoge tilbage i 2015, hvor både Politiets Efterretningstjeneste og politiet og forsvaret jo deltager aktivt i at beskytte de jødiske institutioner, herunder jo med bevæbnede vagter osv., hvilket jo var et særsyn for ganske få år siden.
Og nu er min taletid ved at løbe ud, og så kan jeg i mit næste svar tage det fremadrettede, som ligger i handlingsplanen – eller nogle af de initiativer, der kommer til at ligge.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-14:
Det tager vi bare i næste spørgsmål.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-14:
I virkeligheden består vores fælles interesse i Danmark i at beskytte, at jøderne kan være her, på det historiske tilstedevær, og det er jo et eller andet sted også, fordi vi oven på anden verdenskrig har en historisk forpligtelse over for jøderne til at sikre, at de kan leve et frit og lige liv i Danmark.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-14:
Til hr. Morten Messerschmidt: Der er ingen uenighed om, at vi skal håndhæve reglerne, WTO-reglerne, de fælles handelsregler i verden – det har vi en kæmpe interesse i, og det gælder alle, og også Kina skal overholde reglerne.
Er der tvister, skal de bilægges inden for reglerne, og der skal store og små lande rette sig efter de afgørelser, der er.
Nu bliver det nævnt, at det fylder enormt meget, selv om – og det nævnte jeg også i min besvarelse – Taiwan eksporterer blot ca. 10 pct. af ananasproduktionen til Kina årligt, og at landbrugssektoren fylder lidt i Taiwan.
Dermed ikke sagt, at det ikke er vigtigt, men det er bare for, at man ikke får en eller anden idé om, at det her er altbetydende for økonomien.