runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2020-10-30:
Tak for det, formand, tak for ordet.
Det bliver meget lettere nu for færingerne, for de får lettere adgang til bl.a. offentlige danske digitale selvbetjeningsløsninger, og det er et ønske, som ikke er blevet klaret hen over en nat, kan man sige, men faktisk noget, som man har arbejdet på igennem længere tid.
Derfor er jeg glad for også at kunne bringe en hilsen fra Edmund Joensen i dag.
Desværre havde han heller ikke mulighed for at være i salen i dag, men han bakker selvfølgelig også op om det her lovforslag, som han også har været med til at arbejde for.
Umiddelbart kan man godt sige, at det her kan virke som en lille ting at behandle her i Folketingssalen i dag, men ikke desto mindre er det faktisk et kæmpeskridt mod et godt parløb mellem Danmark og Færøerne og dermed det danske rigsfællesskab.
Så alt i alt, som den forrige ordfører også var inde på, er det et forslag, som giver nogle lettelser for mange færinger, og derfor kan Venstre selvfølgelig også støtte dette lovforslag og bakker op om det.
Jeg har så samtidig lovet at bringe en hilsen også fra De Konservative og sige, at de også støtter dette lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Tak for det.
Det var egentlig min kollega Jens Henrik Thulesen Dahl, der skulle have været ordfører på det her, men kl. 12, for et kvarter siden, skulle der være lancering af en aftale om forskningsreserven, og der ville han gerne være med, så jeg har lovet at læse hans tale op.
Så jeg er ikke lige nede i materien af lovforslaget, men skulle der være nogen spørgsmål, vil jeg da prøve at svare på det efter bedste evne.
Men Jens Henrik Thulesen Dahls tale, som jeg læser op nu, lyder sådan her: Denne lov handler om tildeling af brug af cpr-numre og registrering knyttet hertil.
Der er tre hovedelementer i lovforslaget: cpr-nummer til færinger, udlevering af oplysninger om til- og fraflytning for almene boligorganisationer samt regler for behandling af sager om bopælsregistrering af børn i sager om særlig adressebeskyttelse.
Det første element om tildeling af cpr-numre til færinger opfylder et ønske fra færinger om en mere generel adgang til at få tildelt et dansk cpr-nummer, så man derved kan få adgang til at benytte offentlige digitale selvbetjeningsløsninger.
Samtidig giver loven mulighed for videregivelse af oplysninger fra CPR til færøske myndigheder.
Det er en frivillig ordning, som betyder, at færinger ved henvendelse til Rigsombudsmanden på Færøerne kan få tildelt personnummeret.
I Dansk Folkeparti ser vi det som en naturlig del af rigsfællesskabet, og det opfylder ønsket om at give mulighed for, at færinger kan få cpr-numre, når de ønsker det.
Det andet element i loven handler om at give almene boligorganisationer og visse private udlejningsvirksomheder løbende digital adgang til at se, hvem der flytter ud og ind af deres lejligheder.
Det er en udmøntning af en aftale mellem en række partier, som Dansk Folkeparti er en del af, så det støtter vi.
Det forekommer kun ganske rimeligt, at man som udlejer har en mulighed for nemt at følge med i, hvem der officielt bor i lejligheder, man lejer ud.
Det er oplysninger, man allerede har i dag, men nu kan man så få dem automatisk, og det er sådan set det positive.
Det tredje element i loven handler om ændring af partshøring, altså proceduren ved anmeldelse af flytning af et barn til et krisecenter.
Det må dog også siges, at der i lovforslaget står beskrevet, at det vil betyde, at der vil være situationer, hvor det ikke handler om vold eller trusler i parforholdet, og hvor barnets adresse også vil være skjult.
Det er derfor vigtigt, at vi i udvalgsbehandlingen får klarhed over retssikkerheden for begge forældre i sådanne situationer.
DF er som udgangspunkt positive over for den del af lovforslaget, men vi skal lige have afklaret retssikkerheden, før vi tager endelig stilling.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Tusind tak, formand.
Det her er jo ikke et lovforslag, der skaber den store debat.
For os at se
er det jo en del af en udvidelse af digitaliseringen af det offentlige Danmark og derved et helt naturligt skridt, også i retning af at Færøerne kan få lov til at være med i klubben så at sige.
I høringssvarene har jeg bemærket at der er nogle spørgsmål til – hvad skal man sige – de persondataproblematikker, der måske kan være i, hvem det præcis er, man udleverer de forskellige data til, altså de personsikrede data.
Der bliver nikket ovre i logen og fra ministerstolen, så det tager jeg for gode varer.
Derfor bakker vi i Radikale Venstre selvfølgelig op om det her lille lovforslag.
Birgitte Vind (S), 2020-10-30:
Tak for ordet, formand.
Vi har her et lovforslag med forskellige elementer inden for cpr-loven.
Først og fremmest imødekommer vi med det her lovforslag ønsket fra Færøerne om, at færinger kan få adgang til dansk cpr-nummer.
Samtidig sikres der en tydelig hjemmel i cpr-loven til, at der kan videregives oplysninger fra CPR til færøske myndigheder, hvilket har været et ønske fra den færøske socialforvaltning.
Ligeledes ændrer vi reglerne i cpr-loven, så det sikres, at den særlige partshøringsprocedure også gælder i tilfælde, hvor et barns adresse flyttes til et krisecenter.
Dette vil betyde, at adressen ikke bliver oplyst til den ikkemedflyttende forælder under behandlingen af den anmeldte flytning.
Ligeledes vil lovforslaget sikre, at der ved registrering af særlig adressebeskyttelse altid registreres almindelig navne- og adressebeskyttelse, hvorved særlig truede persongrupper efter skriftlig meddelelse fra politiet til kommunen bliver registreret som værende uden fast bopæl i CPR.
Fra Socialdemokratiets side synes vi jo, at det er fint at få opdateret cpr-loven på disse områder med ønskerne fra bl.a. Færøerne og de almene boligselskaber.
Socialdemokratiet støtter forslaget, men jeg har også lige en hilsen fra Sjúrður Skaale fra Javnaðarflokkurin.
Han har i mange år arbejdet for at få det her på plads.
Han kunne desværre ikke være i salen i dag, men jeg skal hilse og sige, at han også støtter op om forslaget.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Det her lovforslag består af en lang række ting i form af præciseringer og stramninger og justeringer både i forhold til vanvidskørsel, men også i forhold til leasingområdet, og det støtter vi.
Vi er i det hele taget også positive over for lovforslaget.
Det fjerde element, som der er, vil vi dog spørge lidt mere ind til.
Det handler om afgiftsfritagelse for køretøjer anvendt til erhvervsmæssig transport af blod og organer.
Formålet med lovforslaget er at ligestille transport af blod og organer i og uden for en krop i en afgiftsmæssig sammenhæng og samtidig muliggøre en mere hensigtsmæssig udnyttelse af ressourcerne, idet transport af blod og organer fremover ikke nødvendigvis skal foregå ved brug af en ambulance.
Vi har tænkt os at spørge lidt ind til det, for det, der er vigtigt for os, er jo, at det her ikke bliver sådan en slags det vilde vest, hvor det bliver dårligt uddannede og måske i nogle tilfælde også ligefrem underbetalte chauffører, som kommer til at køre med organer.
Så hvordan man i praksis forestiller sig, at det her kommer til at ske, kommer vi til at spørge lidt ind til; men vi er som sagt positive over for lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2020-10-30:
Jeg skal gøre det kort.
SF er for det her forslag.
I SF mener vi, at det er fornuftigt at stille de samme krav til bilejere om adgang til økonomiske oplysninger gennem leasingselskaber, som hvis man skulle låne penge til en lejlighed.
Vi ser også nødvendigheden i at skærpe reglerne, sådan at man kan forhindre bandemedlemmer i at få fat i en ellers konfiskeret bil ved at lade en stråmand lease bilen på ny.
Såfremt det foreslåede system – eSkatData – ikke kan blive misbrugt af leasingselskaberne, ser vi ikke noget problem.
Den anden del af forslaget hører til den aftale, vi i fællesskab har udarbejdet for at styrke kontrol og dermed mindske risikoen for svindel, og denne del støtter Socialistisk Folkeparti også.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-30:
Det er udmøntningen af en aftale, som vi godt nok ikke var med i i Nye Borgerlige, men der er stadig væk en lang række gode tiltag i den, og to af tiltagene her er vi meget glade for – det sidste med fonden knap så meget.
Det er så i modsætning til Enhedslisten; det kan nok ikke komme som en overraskelse.
Det kunne være dejligt – og det vil vi måske bede om – at få delt lovforslaget op, fordi vi meget gerne vil stemme for de to ting og stemme imod den tredje ting.
Så det er i hvert fald et ønske fra os.
Morten Bødskov (S), 2020-10-30:
Tusind tak for det, formand.
Og tusind tak for den meget brede opbakning, der er, til forslaget.
Det er jo rigtigt, at lovforslaget har en krog i det meget fine, brede og vigtige arbejde, som Folketinget har lavet i forbindelse med coronakrisen.
Jeg er derfor rigtig glad for, at der også er opnået bred enighed om midlertidigt at forhøje fradraget for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed – for herigennem at være med til at sikre, at danske virksomheder stadig har et incitament til at udvikle og udnytte nye innovative løsninger, som kan bidrage til at styrke deres ståsted og kamp i den internationale konkurrence, som de jo selvfølgelig også hele tiden er en del af.
Derudover er jeg også meget tilfreds med, at det her forslag er med til at give private udlejere af fritidsboliger en økonomisk håndsrækning ved som sagt en midlertidig forhøjelse af bundfradraget ved udlejning af fritidshuse.
Hvis vi skal prøve at dykke ned i det, betyder det første punkt om FoU-fradraget helt konkret, altså i det her lovforslag, at virksomhedernes fradrag for udgifter til det, der jo også omtales som forsøgs- og forskningsvirksomhed, forhøjes i 2020 og 2021 med henholdsvis 27 pct. og 25 pct., så fradraget udgør 130 pct. i begge indkomstår.
Samtidig foreslås det at indføre et loft over merfradraget, så det højst kan have en skatteværdi på 50 mio. kr.
Udgifter, der overstiger det foreslåede loft, vil dog stadig væk kunne fradrages efter de gældende regler på det her område, nemlig med et fradrag på 103 pct. i indkomståret 2020 og 105 pct. i indkomståret 2021.
Det her initiativ skønnes at medføre et umiddelbart mindreprovenu på ca. 1.580 mio. kr. i 2020 og 1.470 mio. kr. i 2021 – og selvfølgelig en tilsvarende styrkelse af bundlinjen for de virksomheder, der investerer i forskning og udvikling.
Jeg er faktisk også overbevist om, at det her initiativ vil være med til at styrke interessen for at udleje sommerhuse i 2020, hvilket jo, kan man sige, er bevisligt ved selvsyn.
Alle os, der har holdt ferie i Danmark, har kunnet se, at det har skabt både mere aktivitet, men også rigtig meget god beskæftigelse i sommerhusområderne – jo også til gavn for de små erhvervsdrivende i hele Danmark.
Det har været en fornøjelse at se den aktivitet.
En forhøjelse af bundfradraget ved udlejning af fritidsboliger skønnes samlet set at medføre et umiddelbart mindreprovenu på ca. 90 mio. kr. og ca. 70 mio. kr. efter tilbageløb og adfærd, som det hedder, altså i indkomståret 2020.
Endelig, som det også er diskuteret, indeholder lovforslaget et forslag om at skattefritage det af staten oprettede aktieselskab, som i lovforslaget blot er benævnt Fonden.
Når oprettelsen af Danmarks Genopretningsfond er gennemført, er det hensigten, at fonden skal investere i og dermed sikre et tilstrækkeligt kapitalgrundlag i større og jo ellers sunde samfundsbærende danske virksomheder, der fortsat måtte være økonomisk udfordret med kapitalgrundlaget som følge af udbruddet af covid-19.
Troels Ravn (S), 2020-10-30:
Tak for ordet, formand.
Det her handler om borgernes tryghed – at vi trygt kan færdes på gader og stræder og i trafikken, uden at vi skal udsættes for hensynsløs vanvidskørsel, bilister, der kører med al for høj fart på landeveje og i byområder, og bilister, som chikanerer og eksempelvis kører over for rødt og lader hånt om gældende færdselsregler.
Det er alvorlige og kriminelle handlinger, og det vil vi effektivt sætte en stopper for.
Det skal stoppe nu.
Konkret udmønter lovforslaget dele af regeringens udspil »Vanvidskørsel skal stoppes« af 6. februar 2020 og dele af aftalen om styrkelse af motorområdet, der blev indgået af regeringen med et bredt flertal den 12. juni 2020.
Der er desværre mange eksempler på, at leasede biler har været involveret i vanvidskørsel, og derfor foreslås for det første, at en objektivt afgrænset kreds af leasingvirksomheder får mulighed for at få videregivet visse oplysninger af Skatteforvaltningen om en borger, når oplysningerne skal bruges til en vurdering af borgerens betalingsevne forud for indgåelsen af en licensaftale.
Videregivelsen af oplysninger fra Skatteforvaltningen kan kun ske, når borgeren giver samtykke til det.
Samtidig bliver den samlede kreds er leasingvirksomheder pålagt en pligt til at foretage en vurdering af en potentiel leasingtagers økonomi forud for leasingaftalens indgåelse.
For det andet foreslås det, at der indføres en frist på 7 dage for ansøgning om værditabsberegning af brugte leasingkøretøjer.
Det vil give bedre mulighed for kontrol med afgiften på disse køretøjer.
Desuden skal toldsynet i forbindelse med import af brugte køretøjer foretages senest 4 uger inden anmodning om værdifastsættelse.
På den måde øges sikkerheden for en korrekt standsvurdering.
For det tredje foreslås det, at erhvervsdrivende forpligtes til at indberette udbuds- og salgspriser samt andre prisdannende oplysninger for brugte køretøjer.
Det skal ses i sammenhæng med udviklingen af et semiautomatisk værdifastsættelsessystem på motorområdet.
For det fjerde og sidste foreslås det, at afgiftsfri køretøjer til persontransport vil kunne anvendes til transport af blod og organer uden at blive afgiftspligtige; derudover, at taksatorer samt køretøjsimportører og -producenter får adgang til at registrere oplysninger i Køretøjsregisteret.
Socialdemokratiet kan naturligvis stemme for forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-10-30:
Tak for det, formand.
Som den socialdemokratiske ordfører var inde på, handler det her lovforslag om at bidrage til at dæmme op for vanvidsbilister i Danmark.
Den omsiggribende tendens, vi ser til, at nogen drøner rundt i biler og fuldstændig spreder skræk og rædsel og er skyld i andre menneskers død, er et uvæsen, vi skal have stoppet.
Politiet har jo så givet os nogle råd til, hvad der skal til, for at få det stoppet, og et af de effektive midler ud over en frihedsstraf, vi kommer til at tale om senere, er, at man kan konfiskere disse biler på stedet; så bringer man en stopper for det.
Det er det, der skal til, simpelt hen.
Men det er klart, at hvis vi går over til konfiskation af eksempelvis leasede biler, er det et ret vidtgående indgreb over for disse leasingselskaber, som jo så derved kan få et tab.
Derfor er det vigtigt for Venstre, at vi udstyrer disse – seriøse – leasingselskaber med nogle værktøjer til at gardere sig imod de skumle personer, som kommer for at lease biler til brug til vanvidskørsel, f.eks. i forbindelse med bander og andet.
Derfor hilser vi det velkommen, at der nu foreslås, at leasingfirmaerne får adgang til eSkatData, således at man kan sætte sig grundigt ind i leasingtagernes økonomiske forhold, inden man skriver en leasingkontrakt.
Det skal være sådan, at det fremover skal være slut med, som politiet siger, at man, også nogle gange sådan lidt skumle leasingselskaber, bare i ét væk bare leaser store biler ud, og så står de nærmest til rådighed som sådan en bilpulje for bandemedlemmer og andre kriminelle, der så kører rundt og spreder skræk og rædsel.
Det er jo dybest set det, vi vil dæmme effektivt op for, og det kræver nogle ret robuste virkemidler.
Ud over det her om leasing og vanvidsbilisme er der også indgået en aftale i juni i år – en bred politisk aftale om styrkelse af motorområdet i forhold til at sikre et fornødent kontroltryk og for at skabe fair konkurrence på en række områder.
Den socialdemokratiske ordfører har redegjort på glimrende vis for disse tiltag, som vi også kan bakke op om i Venstre.
Det skulle vi også gerne kunne, når vi selv indgår i den politiske aftale om det.
Så alt i alt er det et godt lovforslag, som vi kan bakke op om i Venstre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Det første element, jeg vil nævne i det her lovforslag, er det omkring vanvidsbilister, hvor det her jo så alene er et tiltag på skatteområdet, hvor der jo er langt flere initiativer, der skal tages, og der skal også lovgives på en række andre områder.
En del af problemet er jo, at mange af de her vanvidsbilister kører i sådan nogle store muskelbiler, som er leaset.
Nogle gange har de fået en stråmand, som måske er en, der ikke har ret mange penge, eller en misbruger, som de giver nogle penge, til at stå som den, der har leaset bilen, og så kan de fortsætte med at køre fuldstændig råddent rundt i byerne i de her biler.
Der har været en del debat om, at man så skulle sætte hårdt ind mod leasingfirmaerne og måske konfiskere deres biler, og der kan man jo så – med rette – godt forstå, at de så selvfølgelig er lidt desperate og spørger om, hvad de skal gøre for at undgå, at der kommer nogle vanvidsbilister og leaser deres biler.
Der har man så taget det her tiltag, som jo er med til at sikre, at de så kan slå op i det, der hedder eSkatData, hvor de måske kan se formueforhold eller andre ting, så de kan undgå, at der kommer de her stråmænd eller andre, som reelt ikke burde lease en ret stor, dyr bil, men gør det alligevel, og efterfølgende så bruger den til vanvidskørsel.
Så det er da et ganske udmærket forslag, dog et lille forslag, men et godt forslag.
Så er der den anden del, som vi også støtter, fordi vi er en del af aftalen, og det handler jo om det problem, der har været med at beregne værdien af leasede biler, altså dem, der bliver eksporteret, hvor der har været en del svindel, ligesom der også bliver strammet op på nogle frister for, hvornår man skal have indleveret sin værditabsberegning og andre ting, og for, hvordan man får sikret, at bilen er i den rigtige stand, så tingene foregår efter bogen, hvis man kan sige det sådan.
Det er sådan set ganske fornuftigt, at man får strammet op på det område.
Så i Dansk Folkeparti kan vi støtte det her lovforslag.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Det er naturligvis fuldstændig utilstedeligt, at man drøner rundt i de her store muskelbiler og spreder skræk – og nogle gange har det fatale følger.
Så selvfølgelig skal vi have dæmmet op for det, og det her er faktisk et rigtig godt eksempel på, at Folketingets partier har haft et rigtig godt samarbejde med branchen for at finde lige præcis den balance, som hr. Dennis Flydtkjær også taler om.
Så alt i alt et rigtig godt forslag, som vi støtter varmt op om.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-10-30:
Tak for det, formand.
I SF anerkender vi den del af forslaget, der handler om, at Rigsombudsmanden på Færøerne får adgang til at kunne tildele personer med dansk indfødsret, som er bosat på Færøerne, dansk personnummer.
Det giver færingerne en nemmere adgang til at tilgå de offentlige danske digitale selvbetjeningsløsninger, mens det på samme tid giver de færøske myndigheder bedre mulighed for at benytte oplysninger fra CPR i deres sagsbehandling.
Det kan vi kun bakke op om.
Den næste del omhandler bedre navne- og adressebeskyttelse af børn på krisecentre og af andre truede persongrupper, og det støtter vi naturligvis også op om.
Den sidste del af lovforslaget er en udmøntning af en aftale, vi har indgået med regeringen og en bred vifte af Folketingets partier.
Det synes vi kun er et rimeligt krav at stille, og derfor er vi positive over for det her forslag.
Vi kommer så også til i det videre udvalgsarbejde at være lidt opmærksomme på at kigge på rammerne for det, fordi ingen af de her oplysninger naturligvis skal kunne misbruges på nogen måder.
Men det synes vi nu også indtil videre er fint rammet ind.
Så på baggrund af de her overvejelser støtter SF lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-10-30:
Jeg siger tak.
På vegne af fru Eva Flyvholm vil jeg fremføre synspunkterne, som Enhedslisten har om det her.
I udgangspunktet kan vi støtte forslaget.
Der er tre elementer i det, som i øvrigt intet har med hinanden at gøre.
Det kan vi ikke så godt lide.
Men for det første: Det er positivt, at Færøerne får en bedre adgang til at få dansk cpr-nummer.
Det kan vi godt lide.
For det andet: Det er også vigtigt, at vi sikrer en bedre beskyttelse af børn, der f.eks. må flytte på krisecenter med en forælder på grund af vold, således at den voldelige forælder ikke umiddelbart får besked om, hvor de er.
På det tredje punkt har vi en bekymring over at udvide adgangen til offentlige data for private udlejere.
Vi mener faktisk, det ville være fornuftigt at bruge forslaget fra Danske Lejere om en særlig autorisation.
Det vil vi forholde os nærmere til i udvalgsbehandlingen.
Så vil vi afslutningsvis nævne, at vi fra Enhedslistens side er dybt bekymrede over, at cpr-nummeret som identifikation er hamrende usikkert, og at der er stor risiko for datasikkerhedsbrud og identitetstyveri.
Derfor har vi flere gange opfordret til at få revideret systemet, og vi mener, at det haster.
Det havde været dejligt, hvis der også havde indgået sådan nogle elementer.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Vi synes sådan set, den her lov har haft en effekt, og det er alt for alvorligt til at vente.
Vi ser med glæde, at der er nogle, der ikke er kommet tilbage til Danmark.
Altså, det er jo en teknisk diskussion, for uanset hvad, er Enhedslisten imod den her lov, går jeg ud fra.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Nu er retsstatsprincippet jo aldrig udelukkende en teknisk diskussion.
Det handler også om, hvordan vi opfatter retsstaten.
Jeg tror også, at vi senere i debatten skal komme ind på det der med, om det så er en rimelig straf i forhold til de forbrydelser, som de her mennesker er mistænkt for at have begået, at fratage dem statsborgerskabet.
Men alene ud fra det, at det er en ny konstruktion, kunne det så ikke ud fra et retsstatsprincip være fornuftigt at afvente en dom for at se, om den konstruktion, der er lavet her, også er medholdelig i forhold til loven
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Jo, men jeg synes stadig væk, at det er en lidt mærkelig diskussion, for Enhedslisten mener ikke, at der er nogen, der skal miste sit statsborgerskab i Danmark.
Stort set alle skal have det, altså, jeg kender også godt hr. Peder Hvelplund fra Indfødsretsudvalget, og det er jo sådan, det er.
Så uanset hvad, lægger Enhedslisten sig jo fast på det.
Vi lever op til retssikkerheden, man får en advokat på, og så må det være op til domstolene at afgøre det.
Marie Krarup (DF), 2020-10-30:
Sidste gang vi behandlede det her lovforslag, eller rettere sagt det lovforslag, hvor vi nu skal forhandle om, hvorvidt solnedgangsklausulen skal fjernes, stillede Dansk Folkeparti et ændringsforslag om, at muligheden for at fratage fremmedkrigere deres statsborgerskab administrativt skulle gælde alle fremmedkrigere og ikke kun den meget lille del, som har dobbelt statsborgerskab.
Nu kan jeg så forstå på det foregående spørgsmål, at Socialdemokratiet allerede har taget stilling – det vil man ikke støtte.
Men hvad er så årsagen til, at man står og siger, at man vil sørge for, at terrorister ikke får plads i Danmark osv., når det jo i virkeligheden kun drejer sig om en meget lille brøkdel af det samlede antal af fremmedkrigere, som Socialdemokratiet vil sætte ind over for?
For der er jo mange flere, som ikke har dobbelt statsborgerskab.
Dem vil man bare tage imod med åbne arme i Danmark.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Folk bliver jo straffet.
Der har jo også været sager, hvor det har haft konsekvenser for folk.
Men man skal jo have et eller andet statsborgerskab.
Det er jo ret svært at sende folk ud til lande, som ikke tager imod dem, altså hvis folk ikke har et andet statsborgerskab.
Det tænker jeg er en problematik, vi er stødt ind i mange gange.
Og så vil diskussionen om, hvad det er for nogle konventioner, vi skal være en del af eller ikke skal være en del af, komme.