runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen W. Frølund (LA), 2025-02-18:
Tak for det, formand.
Himlen falder, lille kylling.
Der var engang en lille kylling, som fik en nød i hovedet.
I sin forskrækkelse løb han hen til hønen og sagde, at han troede, at himlen var ved at falde ned.
Den lille kylling og hønen løb hen til hanen.
»Himlen falder,« sagde de til hanen.
Så løb de sammen hen over til anden.
»Himlen falder, and,« sagde de.
Anden, hanen, hønen og den lille kylling løb derefter over til gåsen.
»Himlen falder,« blev de alle sammen enige om.
Til sidst løb den opskræmte dyreflok over til ræven, og det blev ræven mægtig glad for.
Man skulle tro, at den fabel var skrevet til dommedagsalarmisterne i vore dage.
Her er fakta: DMI forventer ikke, at AMOC står over for et nært forestående kollaps.
For meget nylig havde TV 2 en artikel om et nyt studie, som efterprøvede det alarmistiske studies konklusion, og her udtaler mit navnebror Steffen M. Olsen, der er klimaforsker ved DMI, at det nye studie sætter spørgsmålstegn ved, om der overhovedet er en reduktion; det konvergerer konsensus hen imod.
Er der videnskabelig debat om ting?
Skal det fortsat være sådan?
Kan Jordens nært forestående undergang videnskabeligt modbevises?
Nej, man kan ikke bevise en negativ påstand.
Skal vi herinde lade os opskræmme som en lille kylling, der endte i rævens gab, hver eneste gang et forskningsresultat peger på en risiko, når der ikke er videnskabelig konsensus?
Klart nej.
Lad forskere være forskere, kyllinger være kyllinger og politikere være politikere.
Så undgår vi, at den autokratiske ræv kommer snigende og æder os i panikken.
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Det var nok et spørgsmål og vel en kommentar også, der tydeligvis ikke kun var til mig, men også til de øvrige, der har haft ordet.
Jeg vil sige, at også den indledende del af det, som hr. Peter Kofod siger nu, jo altså heller ikke er helt rigtigt, for der ligger i de fremskrivninger, der er nu, og i den tagen højde for, hvad der vil ske, at der allerede nu forventes en 30-40 pct.s svækkelse af effekten af Golfstrømmen.
Så at der slet ingenting vil ske, er ikke korrekt.
Jeg er så heller ikke enig i, at det sådan er fuldstændig overgearet.
Men jeg vil bruge lejligheden til så at sige, at vi som parti og som regering synes, at det er vigtigt, at der er en balance i klimapolitikken og måden at føre den igennem på, som gør, at vi fastholder konkurrenceevne, at der ikke er stigende social ulighed, og de andre ting, der ligger som præmisser for vores klimapolitik, og som jeg er rigtig glad for at vi har holdt fast i, og som jeg også mener gør, at vi har gavn af det i form af beskæftigelse og eksportindtægter, og at vi ser ikke det tilbageslag for klimapolitikken i Danmark, som man ser i andre lande.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Men det vil jeg helt klart håbe at der gør.
Sagen er jo, at når man ser på de beregninger af, hvad det kommer til at koste – og jeg er klar over, at klimaministeren ikke anerkender de her tal, jeg har sagt i Folketingssalen, og det er også helt rimeligt, at vi ser forskelligt på det – så er der jo udregninger fra meget seriøse huse, eller hvad hedder sådan noget, økonomer i det her land, som siger, at det her kommer til at koste 1.500 mia. kr. frem mod år 2050.
Hvis det er rigtigt, at den såkaldte grønne omstilling skal koste 1.500 mia. kr. frem mod 2050, er det jo værd at diskutere, hvor meget det så sænker den globale temperatur med.
Hvor mange havstrømme kommer det her til at forandre?
Hvor mange, ja, isbjørne undgår at drukne i fremtiden, hvis man investerer alle de her penge?
Der er bare ikke balance i det, regeringen gør her, for der bruger man et for stort beløb på noget, der ingen effekt har.
Ordføreren kan jo selv fortælle, hvor lille effekt der er, hvis man bruger de her penge.
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Danmark i sig selv er jo ikke det, der forandrer billedet, men det har vi vel heller aldrig påstået.
Det synes jeg faktisk så vi skulle være lidt stolte over at vi er godt i gang med.
Så vil jeg bare sige tak til hr. Peter Kofod for at komme med det her indlæg, fordi det illustrerer en af de pointer, der så ikke blevet diskuteret så meget efter min tale, nemlig den, at det, man på den blå side egentlig ville gøre med klimapolitikken, hvis man havde magten, jo stritter totalt og fuldstændig i alle retninger.
Det er det parti, der lige har haft ordet, som De Konservative, der har indkaldt til debatten i dag, gerne vil basere en eller anden form for flertal på.
Det stritter temmelig meget.
Men det er jo godt her i Folketinget, at vi parlamenterer og får forskellene frem i lyset.
Det har hr. Peter Kofod bidraget til her.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-18:
Tak, formand.
Og tak for talen.
Jeg vil stille det samme spørgsmål, som jeg ikke fik svar på, da jeg stillede det til Socialdemokratiet, og det er: Når nu CONCITO, som er så værdsat af regeringen, og som regeringen tager så alvorligt, at den har været ekstern vidensleverandør i hele udarbejdelsen af den grønne trepart, går ud og siger, at der er helt ned til kun 20 pct. chance for, at vi når 2030-målet, og ordføreren så står og siger, at vi er godt på vej til at nå det,
hvad er så plan B?
Altså, når der er så fremmelige vidensleverandører, der siger, at der er så lille chance for, at vi når det, hvad er det så, vi gør, hvis de skulle have ret?
Og jeg har hørt det svar, der hedder: Vi lytter til Klimarådet.
Det her er CONCITO's udtalelser.
Dem vil jeg gerne høre hvad ordføreren mener om.
Betyder det, at hvis CONCITO, som regeringen stoler så meget på, at man tager dem ind som centrale aktører i udarbejdelsen af den grønne trepart, har ret, så er der ingen andre planer, der er ingen ekstra reduktionsplaner, der er ikke tænkt på nogen som helst skridt?
Hvis CONCITO har ret, crasher 2030-planen og hele klimaloven bare totalt, eller hvad?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-18:
Vi har med klimaloven og de partier, der står bag, aftalt den årlige cyklus, hvor vi tager Klimarådets vurderinger til grundlag for at revidere dansk klimapolitik med henblik på at nå de mål, der er sat.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-18:
Tak for det.
Noget, de fleste klimaforskere, både DMI og de her forskere bag opråbet til Nordisk Ministerråd, er enige om,
er jo, at vi skal have flere reduktioner og det skal gå hurtigere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad Venstres holdning er til, hvordan vi sikrer endnu flere CO 2 -reduktioner.
For virkeligheden er jo den, at vi måske er det første land i verden, der fik et ambitiøst reduktionsmål, men det reduktionsmål er jo relativt snævert i sit, hvad kan man sige, scope; det er jo kun de territoriale udledninger, altså de nationale udledninger; det tager ikke danskernes globale CO 2 -aftryk med.
Hvis vi nu skal sætte rigtig gang i reduktionerne, så vi faktisk bidrager endnu mere til at minimere den globale opvarmning eller den nordiske nedkøling, om man vil, hvad kunne Venstre så se for sig, man kunne tage med, også når vi nu skal forhandle klimalov, i forhold til at sikre, at vi får nedbragt Danmarks globale CO 2 -aftryk?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-18:
Det var et godt spørgsmål, synes jeg, for det er præcis et af de emner, vi skal drøfte, når vi nu skal mødes og se på en revision af klimaloven: Hvordan håndterer vi det globale forbrug, som danske forbrugere og virksomheder bidrager til og dermed de udledninger, der sker ikke bare i Danmark, men i verden som følge af vores aktiviteter?
Det er jo ikke noget, vi har lagt os fast på, men min vurdering vil være, at der skal vi se på i hvert fald en række projekter og initiativer, som kan bringe os længere frem mod at reducere de udledninger, vi har som følge af vores forbrug og vores import fra udlandet.
Jeg tror, det vil være meget svært at sætte sig konkrete mål, al den stund hele datagrundlaget er så svagt, at det vil være umuligt at opgøre, om vi faktisk når de mål.
Tak for det.
Nu tror jeg faktisk, det var mit gamle parti, der havde en plan B.
Og vi lytter selvfølgelig til CONCITO.
Det er en stærk klimatænketank, som jeg selv har været aktivt involveret i for en del år siden og har stor respekt for.
Og det er jo vurderinger.
De skal hele tiden at have et kritisk blik på den danske klimapolitik, og det har de med rette.
Men vi har jo i klimaloven aftalt en proces, hvor det er Klimarådets vurderinger, der ligger til grund for de planer og projekter og handlinger og politikker, som vi laver med henblik på at nå målene, og derfor må vi tage bestik af den næste vurdering fra Klimarådet.
Og der er jo de sidste år her lavet en række nye initiativer, ikke mindst på ccs-området, som forhåbentlig bidrager til, at vi når målet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-18:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Er der noget, vi er gode til i Danmark, så er det at lave prognoser og planlægge herefter, især på det finanspolitiske område.
Her udgiver regeringen en gang årligt en række prognoser.
Bl.a. har vi, hvis vi kigger tilbage til 2024, forløbet om den opdaterede 2030-plan, og heri kan man se en masse prognoser for 2050, 2060 og helt frem til 2130, så vidt jeg husker, for en række tal: renteniveau, beskæftigelse, antallet af en ældre og antallet af unge.
Hvad, der glimrer ved sit fravær, er klima, natur, jordkloden og også risikoen for Golfstrømmens kollaps.
Er det også Venstres holdning, at risikoen for Golfstrømmens kollaps ikke har nogen betydning for økonomien?
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Tak for det, og tak for indlægget.
Man diskuterer et fænomen, hvor den fremmeste forskning siger, at der har været total stabilitet de sidste 60 år.
Der er ingen grund til alarmisme.
Det er en meget lille del, nogle meget ekstreme krigeriske forskere, som mener, at her er en udfordring, men al den seriøse forskning på det her område viser, at der ingen grund til bekymring er.
Det hiver man så statsministeren og klimaministeren herned for.
Jeg håber virkelig, at de to ministre har vigtigere ting at tage sig til end at diskutere en tilstand, der ikke har ændret sig nævneværdigt i 60 år.
Det er jo totalt absurd.
Så må jeg sige, og der kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar, at klimapolitikken jo er fuldstændig overgearet i det her land.
Det er nærmest blevet en religiøs besættelse for store dele af Folketinget at gøre mest muligt for at genere almindelige mennesker, gøre mest muligt for at eksportere arbejdspladser, for at ødelægge vores landbrug og for at sørge for, at vi ikke kan køre i dieselbiler eller med forbrændingsmotor mere.
Det er simpelt hen blevet en pestilens for rigtig mange danskere, at der sidder nogle grønne mennesker, der synes, man skal diktere, hvordan danskerne skal leve deres liv.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke enig i, at nu må topmålet være nået, at nu er det simpelt hen nok med den chikane, der har været af almindelige menneskers arbejde og livsførelse?
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Det er muligt, at jeg ikke svarede, men det er jo, fordi det var en dårlig præmis, der lå i spørgsmålet.
Derfor måtte jeg så korrigere og prøve at folde lidt ud, hvad der bliver diskuteret.
Men det var ikke meningen, at beredskabsaftalen skulle have som opgave fuldt ud at tage sig af Danmarks klimatilpasning.
Det var ikke det, der lå på bordet.
Der har vi mange yderligere beslutninger at træffe.
Hvad angår den større diskussion om klimapolitik, udbygning af vedvarende energi, energieffektivisering osv., så har vi jo også været inde omkring det i debatten, og det har jeg ikke mulighed for at gentage nu, men jeg tror også, det er velkendt, hvor regeringen og vi som parti står på det område.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-18:
Tak for talen.
Jeg vil gerne starte med at rose Socialdemokratiet og de øvrige regeringspartier for at have mobiliseret de nordiske lande til et styrket sikkerhedssamarbejde.
Det synes jeg er rigtig godt i forhold til den trussel, vi står over for fra Rusland.
Derfor får jeg lyst til at spørge: Hvorfor gør vi ikke også det, når det kommer til truslen fra klimaforandringerne?
Hvorfor bruger vi ikke samme logik?
For klimaforandringerne handler om vores planets overlevelse.
Det handler om at sikre, at vi også i fremtiden har et dansk landbrug, som jeg ved at ordførerens parti også går meget op i at bevare og videreudvikle.
Så hvorfor er det, når vi står her i dag og er ret enige om, at klimaforandringerne er den største trussel, vi står over for, at man så ikke på samme måde, som når det kommer til sikkerhedspolitik i forhold til Rusland, også kan tage initiativ til et styrket klimasamarbejde i Norden med fokus på de særlige udfordringer, vi står over for i forhold til et muligt pludseligt kollaps eller et gradvist kollaps af de strømme, der sikrer, at vi har et beboeligt klima og ikke, for at sige det rent ud, fryser ihjel i fremtiden, skulle Golfstrømmen kollapse?
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Jeg vil sige, at landene jo også taler sammen om at have fokus på grøn omstilling, om klimapolitiske emner, miljøpolitiske emner og om at have samarbejde om det, også om havmiljø osv., hvor vi deler farvande.
Jeg ved egentlig ikke, hvad det, fru Leila Stockmarr argumenterer for her, helt præcis er et oplæg til – altså om vi skal holde op med at have national klimapolitik.
Men det er nu engang Folketingets opgave at beslutte den danske klimapolitik.
Stortinget gør det i Norge, og så videre i andre nordiske lande.
Så er det vigtigt, tror jeg, at inspirere hinanden og samarbejde, hvor vi kan.
Men vi fører klimapolitikken selv.
Det, der står for enden af alle de her debatter, er, at skal vi gøre, hvad vi kan, for at mindske risikoen for et kollaps og klare den svækkelse, der ser ud til at ske, så er det bedste, vi kan gøre, at føre en ambitiøs klimapolitik.
Jeg er med på, at vi kan diskutere at gøre mere og andre ting osv.
Ikke desto mindre synes jeg, vi godt kan tillade os at sige, at Danmark er et land, der står stærkt her og på få år virkelig har taget mange initiativer, der nedbringer vores CO 2 -belastning ganske markant, og altså, som det ser ud nu, når vores klimamål i 2030.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-18:
Men det, jeg specifikt spørger ind til, er jo, om vi kunne få et nordisk fælles fokus på de udfordringer, vi står over for, i forhold til Golfstrømmens udvikling, for når man spørger IPCC, om de vil se på det, er det jo også i et globalt perspektiv.
Og kunne vi ikke også som velstående lande her i Norden feje for egen dør og også igangsætte et arbejde, hvor vi ser på, hvad de særlige konsekvenser for Norden er?
For konsekvenserne i det globale syd af et kollaps er jo en øget temperaturstigning, og vi ser jo, såfremt vi ser det her kollaps, ind i en potentiel ny istid – for at tegne det meget hårdt op – på den lange bane.
Sidste gang AMOC var slukket, var jo, da der var istid.
Det er jo det allerallerværste skrækscenarie.
Så hvorfor er det, at vi ikke har et særligt nordisk fokus på det scenarie i stedet for at henføre det til IPCC, som ser på de globale udfordringer, og som først kommer med deres resultater om 2-3 år?
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Som jeg var inde på før, foregår der jo også mellem landene dialog om de her emner.
Hvad relevante ministre vil sætte på dagsordenen i Nordisk Ministerråd og andet, kan jeg ikke give tilsagn om, men at det også er relevant for vore nordiske nabolande at tage højde for de her forandringer, er der da ingen tvivl om.
Og man skal jo hele tiden tage højde for, hvis de forandrer sig, og det samme ville man skulle gøre i andre nordiske lande.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-18:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Et af de rigtig store sikkerhedsmæssige spørgsmål, som det er vigtigt for en nation at værne om, er jo fødevaresikkerheden, som også er blevet nævnt et par gange.
Og hvis vi ser ind i sådan et dystert scenarie i forhold til et AMOC-kollaps, som vi selvfølgelig ikke håber på vil ske, så er det jo netop, at den danske fødevaresikkerhed og den nordiske fødevaresikkerhed vil blive truet, fordi vi vil se et temperaturfald, der vil gøre, at vi ikke vil kunne dyrke de samme afgrøder – ikke de samme kornsorter, ikke de samme frugter osv. – i Danmark.
Hvordan forholder Socialdemokratiet sig til, at vi ser ind i sådan et scenarie?
Og har man ligesom lagt nogle planer for, hvis det vil ske?
Vi hørte jo også fra Alternativets ordfører, at det, forskerne siger, er, at det – vi håber det ikke – kan ske, før vi lige aner det.
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Det, som regeringen tager som udgangspunkt for sin politik, er jo de sandsynligheder og de forventede effekter, der ligger med den viden, man har i dag.
Og den siger altså ikke, at det sandsynlige er, at der er et kollaps af AMOC, men en 30-40-procentsreduktion af effekten af den, som den er nu, og den betydning, det har, ligger altså allerede i de fremskrivninger, som er nu.
I forhold til at det skulle ske, at et temperaturfald, som ikke vil udelukke fødevareproduktion i form af landbrug i Danmark, ikke nødvendigvis vil give det samme udbytte eller gøre det muligt at dyrke de samme ting, så skal vi selvfølgelig, i takt med at ny viden måtte komme og nye sandsynligheder måtte komme, tage højde for det.
Egentlig at have lavet en plan for noget, der ikke forventes at ske, når man ser på det videnskabeligt, har regeringen ikke, men man skal selvfølgelig tilpasse sig undervejs, hvis der sker ændringer.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-18:
Noget, vi ved vi kan gøre både i forhold til at reducere vores klimaudledninger, men også i forhold til at lave en bedre fødevaresikkerhed, er jo en af de meget lavthængende frugter, hvis vi skal blive i fødevarebilledet, nemlig at vi laver en omlægning af landbruget til et mindre animalsk og mere plantebaseret landbrug.
Nu sagde statsministeren lige fra talerstolen, at statsministeren elsker den grønne trepart.
Det gør vi jo ikke ubetinget i Alternativet, og derfor er vi heller ikke med i aftalen – bl.a. fordi man forpassede en unik chance for at lave den her omlægning af landbruget, hvor man lader være med at bruge 80 pct. af den danske jord til at dyrke foder til dyr og i stedet dyrker mad til mennesker.
Kan ordføreren ikke se, at det ville have været en smart ting at gøre i den grønne trepart, altså netop at lave den her omlægning, så vi ikke måske ser ind i de her meget dystre scenarier, som vi selvfølgelig alle sammen håber vi ikke ender i.
Jesper Petersen (S), 2025-02-18:
Altså, mig bekendt er der også mennesker, der spiser det kød, der bliver produceret.
Men lad nu det ligge.
Jeg synes i virkeligheden, at man her har et eksempel på, at partier på venstrefløjen kan komme til at lade det, man selv synes er det bedste, stå i vejen for det, der er det gode, og som man også selv må synes er det gode, nemlig at vi faktisk får en CO 2 -afgift på dansk landbrug, og at vi kommer til at omlægge rigtig meget areal og plante langt mere skov.
Ja, Danmark skal stadig væk være et landbrugsland, men vi skal være det på en mindre intensiv og mindre natur-, klima- og miljøbelastende facon.
Det er det, der er regeringens position, og jeg er som socialdemokrat rigtig glad for den position.
På den måde synes jeg ikke, det er en spildt chance; jeg synes, det er en temmelig unik politisk aftale, der er lavet med den grønne trepart.
Det synes jeg da overhovedet heller ikke er en rigtig karakteristik.
Det at få et stærkere beredskab, kraftigere udstyr osv., handler da også om at kunne klare situationer, hvor Danmark er udsat for oversvømmelser, stormfloder eller kraftigere nedbørsmængder.
Så har vi dertil nogle opgaver med klimasikring, som, som statsministeren også nævnte, jo er en del af de mange prioriteringer udover sikkerhedspolitikken, som vi skal foretage i den kommende tid for at håndtere de ting, som vi kan se vil komme.
Så det er f.eks. også et spørgsmål om klimasikring.
Så jeg synes, det er en forkert karakteristik af aftalen, og at det er at se bort fra, at der følger yderligere politiske beslutninger med, så vi kan forberede os på den situation, som vi står over for, for uanset om Golfstrømmen måtte kollapse, eller om dens effekt blot måtte blive reduceret, ser vi ind i endnu flere af de her ekstreme vejrhændelser.
Sascha Faxe (ALT), 2025-02-18:
Jeg synes ikke, der bliver svaret på mit spørgsmål, så lad mig spørge på en anden måde: Vil ordføreren beskrive, hvordan den nuværende beredskabsaftale tager højde for de sikkerhedsmæssige udfordringer, der er ved de klimaforandringer, vi ser ind i, og dem, vi allerede har nu?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Det er i hvert fald tydeligt, hvad I siger, men det er jo ikke nødvendigvis altid det, I gør.
Tale og handling hænger jo næppe sammen her.
Så mener SF, at opråbet fra de 43 forskere er vigtigt og er noget, der bør kigges mere ned i, eller vil man lægge det i hænderne på IPCC og vente og se, hvad de kommer med i 2028?
Karsten Filsø (SF), 2025-02-18:
Vi bakker op omkring den internationale undersøgelse af Golfstrømmens udvikling.
Det er det, som vi læner os op ad.
Vi ved på mange felter, hvad det er, der kræves af handling, og der kræves mere handling end det, vi gør i dag.
Det vil en ny undersøgelse jo ikke ændre på.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Jeg forstår, at Socialistisk Folkepartis ordfører går meget ind for en CO 2 -afgift på fiskeriet.
Måske ordføreren kunne fortælle, hvad det ville gøre af godt for klimaet?
For nu nåede man jo at tage hul på det i starten af året, og jeg kan forstå, at det så betød, at fiskerne i Nordjylland i stedet for at tanke diesel i Danmark sejlede til Sverige og tankede diesel.
De landede desværre også deres fisk i udlandet, for det kunne man jo lige så godt, når man alligevel skulle tanke.
Fiskene blev så forarbejdet på fabrikker, der ikke lå i Danmark, af hænder, der ikke er danske, men endte i danskeres maver; så vi importerede det igen.
Hvad gør det af gode ting for klimaet, at vi eksporterer vores arbejdspladser, eller at vi næsten fordobler prisen på diesel, som det skete for nogle fiskere, eller at de skal sejle meget mere for at komme af med deres fisk?
Hvad gør det af godt for Golfstrømmen?
Hvad gør det af godt for Danmark?
Hvad gør det af godt for vejret?
Jeg vil gerne vide det.
Karsten Filsø (SF), 2025-02-18:
Ifølge de tidligere indlæg fra spørgeren, er der jo ikke ret mange løsninger på klimasiden, der kommer fra den kant.
Det er åbenbart op til andre partier at levere på klimadagsordenen.
Fiskeriet skal levere ligesom alle mulige andre erhverv, og nu er det åbenbart sat på pause.
Der er i øvrigt også forskellige instanser, der siger, at man ikke har kunnet konkludere på nedgangen i de landinger af fisk i Nordjylland, og at det kan skyldes flere forskellige ting og sager.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Hvordan skal fiskeriet så levere?
Mig bekendt findes der ikke et eneste alternativ.
Der er kun den mulighed, at man betaler.
Nu nævnte Socialistisk Folkepartis ordfører det som en løsningsmodel.
Så nu vil jeg da gerne vide det.
Når der ikke findes et alternativ, er det jo bare at hoste op med pengene og betale.
Men hvilken klimagevinst er der ved det?
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-18:
Tak, formand.
Tak for talen.
Jeg synes, at den startede rigtig, rigtig godt med, at SF tager de her 43 klimaforskere rigtig, rigtig alvorligt, og så var der bekymringen omkring, at Golfstrømmen kan kollapse.
Det, jeg så ligesom manglede derefter, var, at SF ville andet end at tage det alvorligt og sige, at man tager det alvorligt.
For som jeg forstod det – det er også i forlængelse af det, min forkvinde, Franciska Rosenkilde, sagde – lyder det, som om SF har tænkt sig at sætte sig i sofaen ved siden af regeringen og vente nogle år på en rapport.
Så i og med at SF tager det så alvorligt, hvad er det så, man vil gøre, som regeringen ikke gør?
Karsten Filsø (SF), 2025-02-18:
Vi vil presse på for yderligere handling på klimaområdet.
Det har SF gjort hele tiden, og det gør vi bl.a. sammen med Alternativet.
Vi presser regeringen.
Det gør vi på flere forskellige punkter, hvor vi ikke synes regeringen præsterer nok.
Det er handling, der skal til.
Det er ikke nye rapporter og masser af undersøgelser.
Vi ved, at det er klimamæssig handling, som vil bremse eller i hvert fald forsinke den udvikling i Golfstrømmen, som vi frygter alle sammen.