runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-29:
Jeg deler fuldstændig bekymringen, og det var også derfor, ministeriet fremrykkede udbetalingerne til centrene, altså simpelt hen for at sige, at vi godt ved, at der er en udfordring med de her centre.
Og vi deler fuldstændig det perspektiv, at det ikke dur, at ting, der er så, hvad kan man sige, centrale – altså for mig er hvert eneste af de her centre jo simpelt hen kernestof i forståelsen af, hvad det er, det danske samfund er gjort af – med hver sit forskellige perspektiv både på historie og på kultur og på det, vi er som land og som samfund.
Derfor er det i sagens natur også et vigtigt bidrag til vores uddannelsesinstitutioner, når eleverne kommer der som en del af deres skolegang, men også når man som familie vælger at tage hen til de her steder og få de oplevelser med sine børn.
Så jeg deler perspektivet og er rigtig glad for, at Venstre tager det op.
Så jeg ser frem til nogle rigtig gode forhandlinger.
Tusind tak for indsparket.
Det der med at love, hvor hurtigt man kan gøre tingene i en tid, hvor alt gøres på fuld speed, vil jeg simpelt hen ikke.
Jeg vil gerne love, at jeg gør tingene så hurtigt, jeg overhovedet kan slippe af sted med det, og jeg mener sådan set, at det er rigtigt at gå ind og begynde at kigge på, hvad vi kan stille op i forhold til amu-sektoren.
En af udfordringerne og også årsagen til, at jeg var lidt tøvende indledningsvis og i starten, er jo, at jeg som minister har et håb om, at vi, hvad angår den krise, vi desværre nok ser ind i, kommer klogere ud af den, end vi gjorde, sidst der var en krise, og det vil altså sige med langt større tryk på og mulighed for at tage efteruddannelse.
Og dermed har jeg jo et håb om, at amu-sektoren kommer til at blomstre.
For det er nogle af dem, der skal levere noget af den uddannelse, der skal til.
Det er desværre på ryggen af en krise, men det er faktisk nogle af dem, der skal hjælpe os igennem på en måde, så vi også kommer klogere ud på den anden side.
Så det har været årsagen til den indledningsvise tøven.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-04-29:
Det er jo netop en begrundelse for at hjælpe den her sektor, så vi har den sektor, når vi får brug for den.
Men i forlængelse af det vil jeg så høre ministeren, om hun også har fået kigget på andre former for skoler, der har indtægtsdækket virksomhed, og om hun også er kommet frem til, at de har brug for hjælp, eller om det kun drejer sig om amu-sektoren.
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Tak for spørgsmålet.
Selv om vi står i en dybt, dybt alvorlig situation, er jeg ikke et sekund i tvivl om, at lønkompensationsordningen og de andre hjælpepakker vil komme dansk økonomi til gavn.
Erhvervsstyrelsen har modtaget mere end 34.000 ansøgninger til lønkompensationsordningen, og det vil hjælpe dansk økonomi, både på kort og på lang sigt, og netop gøre, at virksomhederne kan komme hurtigt på benene igen efter krisen, fordi de har kunnet beholde deres medarbejdere.
Det skaber tryghed, også for de danskere, der så kan få lov til at beholde deres job og den løn, de har været vant til at have.
Som ordningen er indrettet nu, og det er jo på baggrund af fælles forhandlinger mellem trepartsparterne, så er det faktisk allerede muligt for medarbejdere delvis at arbejde undervejs i lønkompensationsperioden, så længe virksomheden lever op til kravet om hjemsendelse af minimum 30 pct. af medarbejderne eller 50 ansatte.
For det første kan virksomheden, når de ansøger om lønkompensation, for hver medarbejder angive et antal dage, hvor medarbejderen alligevel er på arbejde.
For det andet kan der opstå særlige forhold, som gør, at virksomheden bliver nødt til at genindkalde hjemsendte medarbejdere, f.eks. hvis nu virksomheden får en ordre, som man ikke havde forventet, og i sådanne situationer kan virksomheden naturligvis få lov til at genindkalde medarbejderne, og de dage vil ikke indgå i den efterfølgende vurdering af, om virksomheden lever op til kravet om hjemsendelse af 30 pct. eller 50 ansatte.
Der er således allerede muligt for de omfattede medarbejdere at blive genindkaldt på arbejde i en periode.
Virksomheden vil dog selvfølgelig ikke modtage kompensation for de perioder.
I lønkompensationsordningen indgår der ikke yderligere krav om, at virksomheden f.eks. skal leve op til et omsætnings- eller indkomsttab.
Hjemsendelseskravet er derfor også med til at sikre, at lønkompensationsordningen bliver givet til de virksomheder, der reelt har fyringstruede medarbejdere som følge af covid-19.
Morten Dahlin (V), 2020-04-29:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt for dansk økonomi, danske virksomheder og de danske lønmodtagere, at nogle virksomheder kan være tvunget til at sende medarbejdere hjem med lønkompensation for at undgå fyringer eller konkurs, når medarbejderne i stedet kunne arbejde, dog på nedsat tid, på at udvikle virksomheden og sikre, at den hurtigt kunne komme på benene igen efter coronakrisen?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Altså, som vi står i dag, synes jeg, at vi har fået lavet nogle rigtig gode hjælpepakker, gode politiske aftaler, hvor der er matchlån i Vækstfonden, der er rentefrit lån til at få momsen tilbage, der er mulighed for en anden referenceperiode, så man passer bedre ind i nogle af de ordninger, der er.
Og der er en endnu højere grad af kompensation, hvis man er selvstændig, end der har været tidligere.
Så det er min vurdering, at vi med hjælpepakkerne har lavet det, der skal til.
Og nu er det så rigtig vigtigt, at hver eneste virksomhed også finder ud af, hvordan man kan bruge det, og der står Erhvervsstyrelsen beredvilligt klar til at svare på spørgsmål via den hotline, vi har lavet, og via virksomhedsguiden.dk.
Marie Bjerre (V), 2020-04-29:
Endnu en gang tak for det gode svar og imødekommelsen.
Det er jo netop sådan en dialog, der kan være med til at skabe nogle gode regler for Danmark og hjælpe erhvervslivet.
Mit sidste opfølgende spørgsmål skal være: Kan ministeren se, at der kan være behov for en yderligere hjælp til vækstvirksomheder, og at der kan være behov for at give mere fleksibilitet, så flere virksomheder bliver omfattet?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Derfor har vi også prøvet med hinandens hjælp at få det her til at blive anvendeligt for vækstvirksomhederne i endnu højere grad.
I forhold til det konkrete eksempel tror jeg da, at jeg vil anbefale den virksomhed, der er tale om her, at opsøge den hotline, der er i Erhvervsstyrelsen, og prøve at gennemgå sagen med dem og finde ud af, om de kan få lov at vælge en anden referenceperiode, og om det er en god begrundelse, der ligger til grund for det.
Og på den måde kan det være, at vores fælles intention om at hjælpe vækstvirksomhederne rent faktisk også er det grundlag, der er skabt med vores fælles mellemkomst i de aftaler, der er lavet.
Marie Bjerre (V), 2020-04-29:
Jeg er utrolig glad for, at vi deler intentionen om at hjælpe vækstvirksomhederne.
Desværre – selv om man har forsøgt fra regeringens side at hjælpe de her vækstvirksomheder – er oplevelsen jo bare ude fra det virkelige liv og i det her rigtige eksempel, som jeg nu bringer ind i Folketingssalen, at der ikke er nogen hjælp at hente
: For den her virksomhed, som jeg refererede til før, er der ikke nogen hjælp at søge i hjælpepakkerne.
Så derfor vil jeg også gerne komme med det opfølgende spørgsmål: Kan man ikke overveje at give lidt mere fleksibilitet i hjælpepakkerne i forhold til de her vækstvirksomheder, så vi får omfattet nogle flere vækstvirksomheder?
Det er jo ikke nok, at de bare kan låne penge.
Altså, de har jo brug for at få kompenseret de tab, de har.
Allerførst tak for svaret, og tak for imødekommelsen af, at vækstvirksomheder også er utrolig vigtige for Danmark, også fremover.
Coronakrisen har jo desværre sat sine aftryk på vores erhvervsliv og i særdeleshed også på vores vækstvirksomheder.
Og mange af de her hjælpepakker, som regeringen har lavet, bl.a. med god støtte fra mit eget parti, Venstre, hjælper virksomhederne.
Men desværre er der jo altså nogle huller i hjælpepakkerne.
Vi drøftede et af hullerne i sidste uge, og nu har vi så lejlighed til at drøfte et af de andre huller.
Jeg mener sådan set stadig væk, at der er et problem med vækstvirksomhederne, og jeg vil gerne lige komme med et eksempel fra en af de virksomheder, og det er fra min egen valgkreds.
Det er ikke en nystartet virksomhed, men det er faktisk en virksomhed, som har en del år bag sig, og de har en klar vækststrategi.
De har skaleret op rent fysisk på lejemål, ansat flere medarbejdere og investeret i maskiner og udstyr.
De er hårdt ramt af coronakrisen og har nogle store tab.
Hvis de måler deres omsætning i forhold til sidste år, er der faktisk en stigning på 10 pct., men måler de deres omsætning bare 3 måneder tilbage, er der et fald på 65 pct.
Det er en alvorlig situation for dem, når omkostningerne ikke står mål med det.
Som jeg har forstået det, er der bare ikke noget at hente for dem i hjælpepakkerne, fordi de skal måle på baggrund af referenceperioden sidste år.
Derfor vil jeg høre ministeren, om det er forstået korrekt, at der slet ikke er nogen hjælp til sådan en type virksomhed.
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at vi også har brug for stærke vækstvirksomheder på den anden side af coronakrisen.
Det er dem, der skal være med til at bidrage til at skabe vækst, arbejdspladser og velfærd i Danmark.
Derfor er det vigtigt, at også vækstvirksomheder kan få hjælp under regeringens hjælpepakker.
Regeringen og Folketinget indgik den 18. april en politisk aftale om at udvide og forlænge hjælpepakkerne til dansk erhvervsliv, så flere virksomheder nu kan få gavn af dem i en længere periode.
Det betyder bl.a. også, at vækstvirksomheder kan søge om kompensation for deres faste omkostninger for en periode på op til 4 måneder.
For at komme ind i kompensationsordningen for faste omkostninger skal virksomheden kunne dokumentere en omsætningsnedgang på mindst 35 pct. Jo større omsætningsnedgangen er, jo større andel af de faste omkostninger kan der ansøges kompensation for.
Derfor skal virksomheden bruge en relevant referenceperiode i forhold til at beregne omsætningsnedgangen.
For mange virksomheder vil det være en sammenlignelig periode i 2019, men det gælder dog ikke for f.eks. vækstvirksomheder, som kan dokumentere en høj vækst i det seneste år.
Derfor kan de som udgangspunkt anvende en mere retvisende referenceperiode, som løber fra december 2019 frem til og med februar 2020.
På den måde kan jeg betrygge spørgeren i, at ordningen også tager højde for de vækstvirksomheder, som har gode grunde til at anvende en anden referenceperiode for omsætningsnedgangen.
Den enkelte virksomhed skal i ansøgningen begrunde, hvilke omstændigheder der er årsag til, at der skal anvendes en anden sammenligningsperiode, og derfor vil muligheden i praksis også bero på en konkret vurdering.
Det kan f.eks. være, hvis en virksomhed kan dokumentere ekstraordinær høj vækst i løbet af det sidste år.
Marie Bjerre (V), 2020-04-29:
Tak for det.
Hvordan vil regeringen hjælpe de vækstvirksomheder, som ikke har en relevant referenceperiode at dokumentere omsætningstabet ud fra, fordi der er skaleret betydeligt op i både omsætning og omkostninger?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-29:
Vi skal nok vende tilbage utrolig hurtigt.
Spørgeren er allerede kommet med et par stykker.
Jeg har tjekket den del om indtægtsdækket virksomhed efter, og det er klart, at hvis der findes andre modeller, er vi lydhøre over for det.
Der skal bare være en eller anden form for parallelitet, så man ikke i dele af erhvervslivet føler, at nogle bliver forgyldt, mens man selv står over for måske at skulle gå konkurs.
Der skal være en eller anden rimelig balance.
Og så håber jeg, at vi i forhold til amu-centrene også har fælles fodslag på den lange bane, altså et ønske om, at efteruddannelse i den grad skal have et par udråbstegn efter sig i den krise, vi desværre nok står over for.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-04-29:
Jeg tror egentlig, at vi er kommet rundt om det, men jeg glæder mig til, at vi, sådan som jeg kan forstå det, i løbet af meget kort tid får løsningen.
Det håber jeg er i løbet af en uges tid eller noget i den stil, for det her haster virkelig.
Tak for svarene.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-29:
Der mener jeg egentlig, at der skal være en ret høj grad af parallelitet.
Jeg synes ikke, vi har fundet den rigtige vej på den del, der handler om indtægtsdækket virksomhed.
Derfor har jeg egentlig også lyst til at sige, at jeg gerne vil drøfte amu, men når det gælder det andet, har jeg simpelt hen ikke – for nu at sige det ligeud – fundet de vises sten, så vi kan undgå, at der ikke er urimelige forhold i forhold til andre dele af erhvervslivet.
Så det er i min verden to forskellige ting.
Det tror jeg driver os frem mod måske at finde en løsning på et tidspunkt.
Det er bare for at være ærlig om, hvad jeg synes dilemmaet er.
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Først og fremmest bare en stor anerkendelse for også at bringe et virkelighedsnært eksempel ind i Folketingssalen; det er altid godt at få virkeligheden bragt tæt på.
I forhold til vækstvirksomheder, som vi jo vitterlig har brug for også er her på den anden side af krisen, er der en række forskellige tiltag bragt i spil.
Jeg nævnte muligheden for, at man kunne bruge en anden referenceperiode, end man normalt ville skulle gøre, hvis der er en god begrundelse for det, og der skal så være en individuel, konkret vurdering.
Men der er også lavet en mulighed for, at vækstvirksomheder via Vækstfonden kan få matchfaciliteten stillet til rådighed og dermed få gearet den investering, man kan få for private virksomheder.
Så jeg tror, at vi deler intentionen om at hjælpe vækstvirksomhederne, og jeg oplever faktisk, at vi er kommet rigtig godt rundt om at få dem med ind i pakkerne, ikke mindst med – vil jeg også gerne sige – Venstres mellemkomst og hjælp i de forhandlinger, der har været.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Altså, der er ingen tvivl om, at den her nye hverdag, som vi lever under nu alle sammen, begrænser samværet.
Der er masser af information om sygdom, og den frygt, det kan give og giver bredt i samfundet, gør det jo særlig svært for børn, unge, voksne og familier, som er psykisk sårbare, og som i forvejen kæmper med angst, stress, traumer, tristhed, bekymringer eller depression.
Regeringen har jo sammen med alle Folketingets partier i sidste uge indgået aftaler om en række initiativer, bl.a. om at bevilge midler til patientorganisationerne som SIND, TUBA, LMS og Psykiatrifonden, for at de kan yde endnu mere hjælp i den svære tid.
Det synes jeg er et godt skridt på vejen.
Karina Adsbøl (DF), 2020-04-29:
Jamen grunden til, at jeg rejser det her i spørgetimen, er jo, at det er så vigtigt for Dansk Folkeparti at yde den støtte og hjælp til dem, der har allermest behov for det, nemlig vores ældre.
Derfor efterspørger jeg også løsningsforslag fra ministeren.
Er det muligt, at man sundhedsmæssigt forsvarligt kan åbne dagcentre og daghjem med ganske få borgere, under ti?
Er det sikkerhedsmæssigt forsvarligt, er det sundhedsmæssigt forsvarligt?
Og de svar kan vi jo ikke få.
Vi mangler retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen, vi mangler anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen, vi mangler hele teststrategien fra Sundhedsstyrelsen, og det er også derfor, at jeg efterlyser de svar fra ministeren her i Folketingssalen.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-29:
Men det kunne være meget rart også at sige: Jamen vi bygger noget op her.
Vi kan se børn og unge, som bliver mere angste, fordi de nu skal opføre sig på en anden måde i skolen.
Nogle kan ikke komme i skole, mange er hjemme i familier, der måske har problemer.
Allerede her kan vi jo sørge for, at vi sikrer de her år, der skal til, hvor der bliver sat midler af, så vi har psykologrådgivning i kommunerne til dem alle sammen.
Var det ikke noget, vi sådan kunne starte med at sige, altså at vi sikrer det her og vi tager det upfront?
For vi skubber jo en pukkel foran os i øjeblikket.
Rosa Lund (EL), 2020-04-29:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren sikre, at det ikke får negative konsekvenser for ansøgere om permanent opholdstilladelse, hvis de er blevet ramt af arbejdsløshed som følge af coronakrisen?
Jeg mener sådan set heller ikke, at coronakrisen er en løftestang for at ændre på reglerne, selv om det er det, vi ønsker os i Enhedslisten.
Jeg mener jo netop, som ministeren også påpeger, at vi har lavet alle mulige hjælpepakker, vi har lavet hjælpepakker til virksomhederne, til dagpengemodtagerne, til de selvstændig.
Det er jeg sådan set rigtig glad for.
For selv om vi har opfordret virksomhederne til ikke at fyre, så sker det jo alligevel, at der er rigtig mange mennesker, der nu enten mister deres job eller bliver bedt om at gå ned i tid.
Og det vil jo påvirke, hvis man søger om en permanent opholdstilladelse, fordi der er så skrappe beskæftigelseskrav, hvad ministeren jo er bekendt med.
Og derfor mener jeg og Enhedslisten, at vi burde lave en død periode, ligesom vi har gjort for dagpengemodtagere, for at ansøge om permanent ophold.
Og så kan jeg ikke forstå, hvorfor regeringen ikke ser det som nødvendigt at hjælpe den her gruppe mennesker, når vi har hjulpet så mange andre, som er blevet påvirket af coronakrisen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-29:
Men jeg vil starte med at sige: De bliver jo hjulpet, i kraft af at de er lønmodtagere eller selvstændige.
De får gavn af de hjælpepakker, der er lavet.
Den politiske diskussion er: Skal der også være lettere adgang til at skifte opholdsgrundlag, altså til f.eks. at få en permanent opholdstilladelse, fordi vi befinder os i en situation, hvor arbejdsløsheden stiger, og hvor vi formentlig er på vej ind i en økonomisk krise eller afmatning, som det er svært at se hvor lang tid kommer til at vare?
Og til det er mit svar i hvert fald: Jeg ser ikke nogen grund til, at der skal være lempeligere adgang til at få et nyt opholdsgrundlag.
Jeg ser masser af grunde til, at man skal holde hånden under beskæftigelsen og under virksomhederne.
Men det synes jeg er to meget forskellige ting.
Rosa Lund (EL), 2020-04-29:
Men skal jeg så forstå det sådan, at ministeren og regeringen slet ikke anerkender, at man er i en særlig udsat position på arbejdsmarkedet, når man søger om permanent opholdstilladelse, særlig i en coronakrise?
Man kan jo sagtens forestille sig nogle arbejdsgivere, som nu er presset økonomisk af den her coronakrise og derfor også er nødt til at presse deres medarbejdere yderligere.
Jeg synes, vi sætter de her mennesker i en meget, meget svær situation.
De er i en svær situation i forvejen, og den bliver endnu sværere på grund af den her coronakrise.
Så det er mig uforståeligt, at man i regeringen ikke også vil hjælpe de her mennesker, når nu man har hjulpet så mange andre.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-29:
Jamen jeg vil starte med at sige, at de her mennesker får præcis den samme hjælp som alle andre.
Uanset om de er danskere eller udlændinge, har de præcis samme adgang til de hjælpepakker, der er lavet.
Men vi skal holde tungen lige i munden her, for hvis argumentet for, at der skal være lempelig adgang til at få permanent opholdstilladelse, er, at økonomien er på vej ned ad bakke, så kunne man jo også med rimelighed spørge: Jamen hvad nu, hvis ikke det var en sundhedsmæssig krise, men at vi befandt os i en ny finanskrise eller en ny oliekrise eller en ny krise, der er udløst af en tredje årsag?
Skulle vi så også lempe adgangen til at få nyt opholdsgrundlag og få en permanent opholdstilladelse med det argument?
Er der et specielt fikspunkt, hvor arbejdsløsheden skal være specielt lav, for at vi så igen indfører stramme krav til at få permanent opholdstilladelse?
Det er det, jeg har prøvet at tænke igennem, og jeg synes bare ikke, det giver mening, at vi skruer op og ned for udlændingeloven, afhængigt af om vi er i en højkonjunktur eller en lavkonjunktur.
Rosa Lund (EL), 2020-04-29:
Et argument, som jeg synes er ret holdbart, når vi er på vej ind i en krise, er at sige, at uddannelse skal tælle med igen i permanent ophold, sådan at vi får den bedst muligt uddannede arbejdskraft til at stå igennem sådan en krise med.
Det, jeg taler for, er primært, at vi laver en pause i reglerne lige nu og her, hvor den her sundhedskrise er så stor.
Og det er mig stadig ubegribeligt, at man i regeringen hellere vil lave hjælpepakker til de store virksomheder, end man vil gøre i forhold til de her mennesker.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-29:
Jamen vi vil gerne lave hjælpepakker til de store virksomheder, bl.a. fordi de her mennesker er ansat på de store virksomheder; så det kommer også de her mennesker til gavn.
Vi er bare ikke af den holdning, at en sundhedsmæssig krise, som slår over og bliver til en økonomisk krise, skal betyde, at der bliver lettere adgang til at få en permanent opholdstilladelse.
For vores standpunkt er, at hvis man skal have ret til at være her permanent, altså ret til at leve i Danmark resten af livet og få adgang til alt, hvad der er i det danske samfund, uanset hvad der sker – medmindre man begår alvorlig kriminalitet – så skal det være, fordi man har bidraget aktivt til det som beskæftiget, og at man har en tilknytning til arbejdsmarkedet, og at man ikke har været på støtten. Og det er klart, at det politiske argument jo ikke forsvinder, fordi arbejdsløsheden stiger.
Arbejdsløsheden nu er jo i en historisk sammenhæng ikke kæmpestor, så hvis vi ikke engang med den aktuelle arbejdsløshed kan have et beskæftigelseskrav, vil vi meget sjældent kunne have det.
Marie Krarup (DF), 2020-04-29:
Er ministerens egenhændige annullering af håndtryksceremonien i forbindelse med tildeling af statsborgerskab et udtryk for, at ministeren ikke tillægger denne del af regelsættet angående tildeling af statsborgerskab vigtighed?
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-29:
Jeg synes ikke, at vi kan forlange, at nye statsborgere skal give borgmesteren hånden, når sundhedsmyndighederne anbefaler, at man slet ikke giver hånd, og at man holder afstand.
Så lad mig kort lige opridse forløbet i forhold til det.
Efter vores beslutning om at foreslå en suspendering af håndtrykket, sendte Udlændinge- og Integrationsministeriet den 16. april et brev til Kommunernes Landsforening og samtlige af landets kommuner om forslaget.
Det fremgår af brevet, at suspensionen af kravet om håndtryk forudsætter vedtagelsen af det lovforslag, som er blevet fremlagt og fremsat for Folketinget i sidste uge.
Hvis – og først hvis – lovforslaget vedtages, vil suspensionen af håndtrykket også gælde for de ansøgere, der var omfattet af den seneste lov om meddelelse af indfødsret – det var den, vi vedtog i december sidste år – og altså for de mennesker, der var på det lovforslag, men som endnu ikke har deltaget i en grundlovsceremoni.
Så da Vordingborg Kommune i sidste uge holdt en grundlovsceremoni, hvor deltagerne ikke gav hånd til en repræsentant fra kommunalbestyrelsen, blev deltagerne derfor ikke danske statsborgere.
Og derfor ringede vi også fra Udlændinge- og Integrationsministeriet til Vordingborg Kommune og forklarede det, hvorefter kommunen meddelte deltagerne i ceremonien, at de ikke var blevet danske statsborgere, da de ikke havde udvekslet et håndtryk med en repræsentant fra kommunalbestyrelsen.
Og det kunne jo selvfølgelig ikke være anderledes, for sådan er loven.
Kommunerne kan selvfølgelig ikke egenhændigt suspendere et krav, som Folketinget har fastsat.