Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Tak for det.
Meget er allerede sagt, men lad mig knytte nogle få ord yderligere på.
Det første er lovforslagets tre tiltag handler om, at hammeren skal falde hårdere, når man krydser den danske grænse med store summer og man ikke overholder sin pligt til at oplyse om det.
Det skal man for at sikre, at myndighederne har bedre kontrol med de situationer, hvor store beløb krydser landegrænser.
Formålet med reglerne er bl.a. at bekæmpe, at kontanter eller andre likvide midler bruges til kriminalitet, herunder hvidvask og terrorfinansiering.
Toldstyrelsens kontroller viser, at det desværre ikke er alle, der overholder reglerne.
Så sent som i sidste måned kunne man i pressen læse om en sag, hvor nogle forsøgte at rejse ud af Danmark med 0,5 mio. kr. i håndbagagen vel at mærke uden at have overholdt pligten til at angive beløbet til myndighederne.
Det samlet billede fra Skatteforvaltningen viser, at der er god grund til at stramme op på det her område.
Forslaget om at skærpe bødestraffen i de her sager flugter også med en anbefaling, som den internationale organisation Financial Action Task Force er kommet med.
Det er en organisation, som Danmark er medlem af, og som arbejder med at bekæmpe hvidvask og terrorfinansiering.
De har anbefalet, at det danske bødeniveauet forhøjes, så der er større incitament til at overholde reglerne.
På den baggrund lægges der med lovforslaget op til, at bøderne for manglende angivelse til Skatteforvaltningen skærpes.
Det andet tiltag i lovforslaget handler om de varer, som Skatteforvaltningen har taget i forvaring eller beslaglagt.
Det er vigtigt at understrege, at tiltaget kun er rettet mod ukurante urealisable varer, dvs. varer der er mangelfulde eller af andre grunde ikke er forsvarlige at sælge til de danske forbrugere.
Med lovforslaget skal de her varer kunne bortskaffes af Skatteforvaltningen på et tidligere tidspunkt end i dag.
Formålet er at begrænse Skatteforvaltningens risiko for store og unødvendige udgifter til at opbevare varerne.
I dag kan Skatteforvaltningen først bortskaffe varerne, når både sagen om skyldige told- og afgiftsbeløb og en eventuel straffesag er endelig afgjort.
Det kan i nogle tilfælde tage flere år.
Med lovforslaget vil Skatteforvaltningen får mulighed for at kunne bortskaffe varerne, når sagen om skyldige told- og afgiftsbeløb er endelig afgjort, og når der ikke er betænkeligheder ved det.
I de tilfælde er det sund fornuft at begrænse det offentliges udgifter til opbevaring.
Endelig består det tredje tiltag i lovforslaget af to ændringer af de regler, som handler om eSkatData.
ESkatData er et system, der gør det muligt for eksempelvis en bank at fremskaffe nogle af de oplysninger, som banken har en pligt til at kigge på, inden man beslutter, om der kan gives et løft.
Det kan f.eks. være oplysning om indkomst.
Oplysningerne bliver videregivet af Skatteforvaltningen til banken, men det sker kun, når den pågældende borger har givet sit samtykke til, at de videregives.
Begge ændringer i lovforslaget handler om, hvilke virksomheder der har mulighed for at bruge det her it-system.
Den ene ændring betyder, at virksomheder med betegnelsen finansiel rådgiver ikke længere kan bruge systemet.
Forslagets skyldes helt enkelt, den ordning, hvor man kan søge om tilladelse til at være finansiel rådgiver, er afskaffet.
Dermed fjerner vi en regel i vores lovgivning, der har mistet sin relevans.
Den anden ændring indebærer, at virksomheder, der har fået tilladelse af Finanstilsynet til at blive registreret som kreditformidler, fremover har mulighed for at bruge eSkatData.
Det var de tre tiltag i lovforslaget.
Tak for de mange positive tilkendegivelser, der har været fra salen i behandlingen.