runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Det her er et meget komplekst og sammensat forslag.
Der er enormt mange elementer, som overhovedet ikke har noget som helst med hinanden at gøre.
Hvis vi skal starte med det gode, så er det godt, at vi udvider politiets muligheder for at blokere hjemmesider, så vi hurtigt kan få stoppet en svindler, vel at mærke med den betingelse, at en ret efterfølgende skal udstede en dommerkendelse.
Det er også godt, at vi udvider muligheden for at offentliggøre et signalement af en formodet gerningsperson, og det er også positivt, at der ændres i ungdomskriminalitetsloven.
Men det er på ingen måde godt, at regeringen nu vil give tilladelse til, at der skal kunne påsættes en gps uden retskendelse.
En retskendelse er borgernes retssikkerhed, og den må vi ikke spare væk.
Det her forslag er, som flere har nævnt, én stor bunke.
Som forslaget ligger her, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Jeg vil se frem til en teknisk gennemgang i udvalget, og jeg vil se frem til en meget, meget grundig behandling.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Der er ikke nogen endelig beregning af det, og sandheden er jo også, at den her regel faktisk kun har gjaldt i ganske kort tid.
Frem til 2018 kunne alle borgere gå rundt og gps-tracke hinanden.
Jeg kunne sætte en gps-tracker på din cykel fuldstændig lovligt.
Der foretog Folketinget heldigvis den meget fornuftige beslutning tilbage i 2018, at det ikke skulle være lovligt.
De eneste, der må gps-tracke folk, er politiet.
Faktisk var det i strid med, hvad Straffelovrådet anbefalede.
Straffelovrådet sagde dengang i deres betænkning, at de ikke mente, at politiet skulle indhente en retskendelse, men der sagde Folketinget så: Det mener vi nu alligevel de skal.
Nu har det så fungeret en 3-4 år, og vores vurdering er, at det er ressourcetungt.
Der er ingen grund til, at hverken politiet, anklagemyndigheden eller domstolene bruger tid på det.
Vi skal huske på, at politiet jo godt må skygge folk uden en retskendelse.
Politiet må godt tage foto af folk på offentlig vej uden en retskendelse.
Det er jo ikke anderledes end det.
Og nu må de også godt, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, tracke folk med gps.
Der skal selvfølgelig være en proportionalitetsafvejning.
Det er jo ikke noget, man skal gøre ud af det blå, men det er også et spørgsmål om: Har vi tillid til, at politiet er i stand til at foretage de afvejninger?
Det mener jeg godt de kan.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Tak for det.
Hvis jeg ser lidt glad ud, er det ikke på grund af lovforslaget – det er simpelt hen, bare fordi jeg lige kiggede ud på Slotspladsen, hvor jeg kunne se, at politiet var ved at slæbe nogle af de her klimaaktivister, som ligger og skaber sig på jorden og prøver at genere folk i deres hverdag, væk.
Det kunne jeg ikke lige lade være med at blive en smule opløftet af.
I forhold til lovforslaget vil jeg sige, at regeringen ofte taler om, at der er brug for afbureaukratisering i Danmark, og indtil videre har regeringen egentlig bare fortsat i sporet med at pålægge danskerne flere regler, flere love, flere forbud, flere påbud og ikke mindst flere skatter, mens afbureaukratiseringen, der er til gavn for borgerne, har ladet vente på sig.
Men nu kan vi så se, hvad regeringen mener med afbureaukratisering.
Det er jo mageløst, hvis det er det, der er regeringens bud på en afbureaukratisering.
Hvis man sætter logikken på spidsen, kunne man jo også afbureaukratisere grundloven – der er da en masse frihedsrettigheder der, der er trælse og bureaukratiske.
Det er ikke bare en ligegyldig ting, at vi har det princip i vores retssamfund, at man skal have en dommerkendelse, før man kan overvåge borgerne eller på anden vis indskrænke deres frihed.
Det er nemlig borgernes værn mod magtmisbrug, for også i vestlige lande sker det nogle gange, at politiet går for langt, og der er dommerkendelsen et værn mod det, og den er også et værn imod menneskelige fejl, og menneskelige fejl begår vi jo alle sammen, og det gør de også indimellem i politiet.
Der kan være situationer, hvor de har tænkt, at der var en særlig grund til at overvåge folk, og så viser det sig, at de tog fejl.
Der er det borgernes værn mod den type helt almindelige menneskelige fejl, at man har princippet om, at der skal en dommerkendelse eller en retskendelse til, når der skal ske en indskrænkelse i nogens frihed.
Så det skal vi selvfølgelig holde fast i.
Det er ikke noget, der tager flere dage eller flere uger eller adskillige måneder.
Det er jo kun, når borgerne skal have noget fra det offentlige, at det tager adskillige uger eller flere måneder.
Så det er jo ikke et argument for at fjerne borgernes retssikkerhed.
Tværtimod ser jeg desværre det her som endnu et slag fra regeringens side mod vores retssamfund og nogle gode, sunde retsprincipper, og jeg glæder mig over, at vi jo er tæt på at være et samlet Folketing, der siger nej til nogle af delene – i LA's tilfælde er det flere af delene.
Så tak til mine gode kollegaer.
I er – i hvert fald i dagens anledning – jeres opgave voksen.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Jeg hæfter mig ved, at ministeren nævner det her med, at lange sagsbehandlingstider ikke er i overensstemmelse med retsfølelsen og retssikkerheden, og det er jeg sådan set enig i.
Men hvis man bruger det som argument for, at der ikke skal indhentes dommerkendelse for at kunne sætte en gps på en bil, så skylder man jo også at svare på, hvor meget tid man så sparer.
Det har jeg ikke hørt svaret på.
Jeg prøvede at spørge den socialdemokratiske ordfører om ressourcerne.
Det kan jo både besvares i kroner og øre og i tid, men nu taler ministeren meget om tid.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Jeg efterlyser bare lige en kommentar til mit fine regnestykke, for jeg er desværre bange for, at vi kommer til at se adskillige eksempler på det.
Hvis ikke Højesteret havde lagt låget på i Umbrellasagen, så kunne man vel også, må jeg gætte på, være kommet op på et par millioner i godtgørelse til den pågældende kvinde.
Jeg synes, at kvinden skal have sin erstatning, sin godtgørelse, ingen tvivl om det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Jeg kan egentlig sagtens se dilemmaet og udfordringen i det, men jeg tror også, at vi måske skal vænne os til tanken om, at et digitalt overgreb jo måske er at sidestille med en voldshandling, hvor man får et slag i ansigtet, og et slag mere, og et slag mere, og et slag mere.
Det ville man jo også i en eller anden udstrækning taksere individuelt, når det er begået af forskellige personer.
Det er derfor, jeg synes, at det kan give mening at have en højere tortgodtgørelse.
Mange af de her ofre står også utrolig svagt.
Hvis de vil løfte deres sag, er det sådan set også for egen regning.
Man kan jo nærmest ikke engang dække advokatomkostningerne med den erstatning, man får, hvis man virkelig skal gå ind i de her sager.
Men det er måske en anden problemstilling, som vi skulle kigge mere på.
Det tror jeg ikke at vi har taget stilling til.
Nu har der jo ikke været valg endnu, og der er heller ikke drøftelser endnu.
Det er jo altid svært, hvis man kommer i regering og der så er andre partier – man kunne jo forestille sig, at det var Socialdemokratiet – som ikke har lyst til at ændre offentlighedsloven.
Og jeg tror, at fru Rosa Lund godt ved, at man jo kun kan ændre det i en regering, som man i fællesskab kan blive enige om.
Og dér tror jeg at der vil udestå en problemstilling, som vil være ret uløselig.
Jeg håber jo stadig væk, at Socialdemokraterne skifter mening og synes, at det er værd at arbejde for mere åbenhed.
Vi vil i hvert fald forsøge at presse dem på det.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Vi har netop fremsat det her forslag som et lovforslag for at sikre, at der kommer en grundig behandling, og så kan vi jo netop diskutere de indvendinger og kommentarer, som Institut for Menneskerettigheder har.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er, i forhold til at jeg har læst, at ordførerens formand, fru Pia Olsen Dyhr, har tænkt sig, at hun ville være den grønneste finansminister.
Det betyder jo, at man kommer til at sidde i regering.
Så jeg skulle bare høre, om SF forestiller sig, at spørgsmålet om offentlighedsloven så bliver en del af de eventuelle regeringsforhandlinger, man skal have.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-06:
Jamen det er jo derfor, at meroffentlighedsprincippet skal ændres.
For fru Rosa Lund har fuldstændig ret i, at som det er i dag, er der en pligt til, at man skal overveje, om man vil give meroffentlighed.
Når man så har foretaget den overvejelse, kan man nå frem til, at det vil man så ikke; det er jo derfor, vi vil have det ændret, altså fordi det ikke fungerer, som det ligger nu.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Jeg synes bare, det er interessant, at man siger, at man gerne vil have mere offentlighed, men man vil så ikke være offentlig omkring, hvordan det skal ske – altså, er det ikke lidt mærkeligt, hr. Jan E. Jørgensen?
Jeg har jo læst i Berlingske, at noget af det, hr. Jan E. Jørgensen gerne vil, er at ændre på meroffentlighedsprincippet, og det er i min optik elastik i metermål, fordi meroffentlighedsprincippet jo bare egentlig handler om, at embedsværket kan sige: Ja, vi har kigget på det, det er ikke nødvendigt med mere offentlighed her – videre.
Så har man sådan set opfyldt princippet.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-06:
Ja, det er jo nogle andre ændringer, og dem kommer jeg jo ikke til at stå og redegøre for detaljeret her.
Der har været lidt ude i pressen; det er noget, vi tager ved forhandlingsbordet.
Jeg vil heller ikke afvise, at der er noget af det, som Enhedslisten peger på, som vi kan lade os inspirere af, ligesom vi har ladet os inspirere af det forslag, der bl.a. er kommet fra Dansk Journalistforbund, som indeholder mange fine idéer.
Så vi tager gerne imod inspiration – og for den sags skyld også fra fru Rosa Lund fra Enhedslisten.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Men, hr. Jan E. Jørgensen, hvis det ikke er de her ændringer, der skal sikre mere åbenhed i offentlighedsloven,
hvad er det så for nogle ændringer?
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-06:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at fremsætte lovforslaget.
Lad mig også straks udløse spændingen ved at sige, at Venstre ikke kommer til at stemme for lovforslaget.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi er tilfredse med offentlighedsloven, som den er.
Det er vi ikke.
Det mener vi især at vi har set eksempler på under coronakrisen.
Der var eksempler på, at regeringen brugte offentlighedsloven til en efter vores opfattelse meget uhensigtsmæssig lukkethed omkring vigtige beslutninger.
Og det, at vi har gjort det, betyder jo, at flertallet bag offentlighedsloven er væk, og derfor har Socialdemokratiet naturligvis sagt, at der kommer forhandlinger.
Og det var derfor, jeg i sidste måned bad justitsministeren Nick Hækkerup sætte lidt fart på forhandlingerne, og netop her i dag har jeg stillet det samme spørgsmål til den nye justitsminister, hvor jeg heldigvis fik bekræftet, at vi kan nå i mål inden udgangen af 2022, sådan at vi får en ny offentlighedslov, der sikrer mere åbenhed end den, vi har.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Der er jo ingen tvivl om, at vi ser forskelligt på det her spørgsmål, og det, der er Socialdemokratiets position, er, at der er brug for, at der er et fortroligt rum, hvor man også kan diskutere og udvikle politik, og det er jo det, der har været grundlaget for op til flere debatter, vi har haft.
Vi har sågar også haft en høring, hvor hele omdrejningspunktet for den høring var at sige: Kan der komme nogle andre, der kan komme med gode bud på, hvor stort eller hvor lille det fortrolige rum så skal være?
Det er jo ikke, fordi vi ikke har forsøgt at forhandle det her område før, hvor der været nogle, der har haft ønsker til, at der skulle ske ændringer, men hver eneste gang er det jo strandet ved, at vi ikke finder nogen nye løsninger, men holder fast i de regler, vi har, og de regler, vi har i dag, synes vi, er, som de skal være.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-06:
Det er jeg klar over, og jeg kender også Socialdemokratiets holdning på området.
Jeg spørger bare til mellemregningerne.
Jeg spørger bare: Hvorfor?
Jeg prøver at blive klogere.
Kan ordføreren give et par eksempler på processer, hvor lys helt konkret eller oplysning om sagen eller det, at vi giver borgerne indsigt i beslutningsprocesserne, vil skade politikudviklingen?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Sådan som jeg læser det her lovforslag, foreslår Enhedslisten og fru Rosa Lund, at det er hele molevitten, der skal væk, og derfor er det jo mange forskellige dele.
Men et eksempel kunne være, at når hr. Torsten Gejl deltager i forhandlinger, og det gør spørgeren jo jævnligt, så kan det være, at hr. Torsten Gejl stiller forslag, spørgsmål, som der skal regnes på og kigges på, og som han måske ikke er helt sikker på, og i det rum er der plads til, at dem, der forhandler og diskuterer, kan stille alle mulige spørgsmål, også dumme spørgsmål, uden at de kommer alle mulige andre steder hen, i respekt for, at der sidder nogle partier og forhandler om nogle aftaler, og det tror jeg at alle, der sidder i det her lokale, har prøvet.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Jamen tak for det.
Det kommer vi jo nok til at følge op på.
Og selvfølgelig skal man være enig, også i en regering.
Vi kender det jo også fra de forhandlinger, vi havde efter sidste folketingsvalg om forståelsespapiret, hvor det heller ikke lykkedes at få ændringer af offentlighedsloven ind som en del af det, og det er da noget, vi er rigtig ærgerlige over i Enhedslisten, og det gætter jeg også på at man er i SF og sådan set også i Radikale Venstre.
Men det er bare en bøn til SF om, hvis man skal i regering, at så kommer det her måske til tider lidt tørre, skjulte spørgsmål højt op på dagsordenen i regeringsforhandlingerne.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Jamen det er jo sådan, at når der er nogle partier i en forligskreds, som sammen står bag en aftale, gør man jo det, indtil der ikke er et forlig længere.
Og det, der er udgangspunktet nu, er, at der er nogle partier i det forlig, som synes, at vi skal kigge lidt på de regler, der er.
Og det er ikke Socialdemokratiet, der har foreslået det; vi synes, at reglerne, som de er i dag, er gode regler.
Men sådan de konkrete forhandlinger kommer Socialdemokratiet – og det er ikke mig, for det er langt over min lønramme, men ministeren – til at tage sammen med de andre forligspartier.
Og så må de jo tage en drøftelse og finde ud af, hvad de kan blive enige om der.
Men det er ikke noget, som kommer til at foregå her i Folketingssalen, og det ved fru Rosa Lund jo også godt.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Jamen tak for at forklare, hvordan forlig og forhandlinger fungerer – som om vi ikke vidste det i forvejen, hr. Bjørn Brandenborg.
Det ved vi jo godt.
Det, jeg så vil spørge om nu, og som efter min klare overbevisning må ligge inden for lønrammen for hr. Bjørn Brandenborg, er, hvad ordføreren selv mener.
Hvad skal der ske i den her forhandling?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Jamen det vil jeg gerne sige og gentage.
For det sagde jeg jo også, da jeg læste op.
Jeg sagde, at jeg synes, at den lovgivning, vi i dag har, tager hensyn til, at der også skal være et lukket rum, hvor man kan diskutere og udvikle politik.
Så jeg synes, og det har jeg sagt i alle de debatter, vi har haft – jeg har kun nået at have et par stykker som retsordfører på det her område – at den lovgivning, vi har på området nu, er en god lovgivning, som finder en fin balance.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Og jeg vil bare høre, hvad det så egentlig er, der skal foregå i den her forhandling, når hr. Bjørn Brandenborg står på talerstolen og siger, at der egentlig ikke er noget, man ønsker at ændre.
Altså, hvad er det, Socialdemokratiet bringer til bordet i den her forhandling?
Skal vi forvente, at man nu laver nogle nye paragraffer, så der kommer mere lukkethed, eller skal vi forvente, at Socialdemokratiet faktisk går ind i den her forhandling med Venstre og hr. Jan E. Jørgensen og arbejder for mere åbenhed?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-06:
Tak for talen, og igen til Enhedslisten: Tak for debatten.
Hvor er det, ordføreren konkret ser, at lidt mere oplysning på de her tre punkter ville ødelægge muligheden for den interne dialog?
Jeg synes tit, det er sådan, at hvis man viser mellemregningerne, hvis man viser, at man også har været uenig, hvis man viser, at man faktisk har taget beslutninger på et udvidet grundlag, som har haft mange vinkler, så signalerer det troværdighed, fordi man faktisk viser, at man har haft mange ting i spil.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Offentlighed i forvaltningen er helt grundlæggende for vores demokrati.
Vi synes også, at den sidste tid har vist, at der er brug for netop åbenhed – meget mere af det og ikke mindre af det.
Og derfor er jeg også glad for, at mine kollegaer gerne vil bruge fredag eftermiddag på at diskutere det her vigtige spørgsmål.
For åbenhed i forvaltningen og omkring magthaverne inde i kernen af, hvad forvaltningen er, altså i ministerierne, i departementerne, er forudsætningen for, at vi kan have et demokrati, altså at borgerne og offentligheden kan kontrollere den måde, som magthaverne laver arbejde på.
Det er jo også derfor, at vi kalder pressen, altså offentligheden, for en del af statsmagten.
Og jeg tror faktisk, at den mistillid, som vi oplever der er til politikere og beslutningstagere, og den afstand, vi oplever der er mellem politikere og befolkning, kan mindskes, hvis vi øger den demokratiske kontrol, hvilket vi i Enhedslisten mener at det her lovforslag ville gøre.
Jeg vil gerne takke de partier, som har ændret holdning til offentlighedsloven, og som var med til at lave den nuværende offentlighedslov, men som har ændret holdning.
Og hvordan kan vi sikre, at den åbenhed vil være der, hvis vi står i en pandemi en anden gang, eller hvis vi igen står i en situation, hvor det er meget vigtigt at finde ud af, præcis hvornår hvilke beslutninger er taget?
Hvordan kan vi dog sikre det?
Ja, det kan vi med det her lovforslag.
Og derfor synes jeg faktisk, det er en lille smule useriøst, at Venstre bliver ved med at snakke om mere åbenhed, men når de så nu har chancen for at ændre det, så vil de alligevel ikke være med til det.
Der må jeg sige, at jeg alligevel har mere respekt for Socialdemokraterne, der siger helt ærligt, at de ikke ønsker åbenhed.
Der må det så bare være resten af parlamentets opgave at sørge for, at ved næste folketingsvalg kan de partier, som bakker op om det her forslag, mønstre et flertal
Det er sjældent, at jeg anbefaler nogen at stemme på Liberal Alliance og Nye Borgerlige, men hvis man er højreorienteret, så synes jeg, at man skal tænke over, om ikke det var på sin plads at stemme på nogle partier, som er ægte liberale, og som tror på det demokrati, vi har i Danmark, og som i min optik og i Enhedslistens optik vil blive styrket med det her.
Jeg synes selvfølgelig, at hvis man skal stemme på et åbenhedsparti, skal det være Enhedslisten.
Men jeg synes faktisk, at det er useriøst af Venstre, Danmarks såkaldte liberale parti – nu er de her ikke engang til at høre min skideballe, men jeg kan jo sende den til hr. Jan E. Jørgensen og andre Venstremedlemmer; næste gang de kritiserer regeringen for lukkethed, vil jeg da minde dem om, at de havde muligheden for at støtte det her lovforslag.
Tak for en god debat.
Og det er netop et lovforslag, for at vi kan sikre, at vi har tre behandlinger.
Lad os diskutere indholdet i stedet for formen.
Det var det, vi gerne ville sikre med det her, og det kan vi jo nu i Retsudvalget, og det ser jeg frem til.
Henrik Dahl (LA), 2022-05-06:
Tak for ordet.
Baggrunden for ministeransvarlighedsloven, som blev vedtaget i 1964, var meget tragisk.
Den udsprang af, at et flertal i Folketinget havde følt sig ført bag lyset af den daværende trafikminister Johannes Kjærbøl i forbindelse med M/S Hans Hedtoft-katastrofen i 1959, der kostede 95 mennesker livet.
Vi bakker op om lovforslag L 140 i Liberal Alliance, og det gør vi på baggrund af en begivenhed, der ikke har kostet menneskeliv, men som på mange måder også er ganske tragisk: den ikkelovhjemlede ordre om, at alle mink i Danmark skulle aflives, som kom i november 2020.
I 1959 var retstilstanden, at Folketinget ikke for alvor kunne komme efter trafikministeren, selv om han førte Folketinget bag lyset, og i dag er det sådan, at det er alt for let for en hvilken som helst regering at få ansvaret for komplekse beslutninger til at fordampe.
Der er en vittighed i byplanlæggerkredse om, at Odense Banegård Center har bygget sig selv, fordi man ikke kan bevise, hvem der har sagt, at det var en god idé at bygge det, og på samme måde er det altså også sådan, at det kan være meget svært at bevise, hvem der har taget meget komplekse beslutninger, på grund af den måde, som loven om offentlighed i forvaltningen er udformet på.
Det er altså ikke, som det er i dag, decideret ulovligt at skjule materiale, der kan belyse spørgsmålet om, hvem der egentlig har været med til at tage en bestemt beslutning, og det er heller ikke decideret ulovligt at skjule, hvordan beslutningen helt nøjagtigt er blevet taget, og det er egentlig en uskik.
For det er jo sådan i ministeransvarlighedsloven, at det er ansvarspådragende at være med til at tage en beslutning, og grov uagtsomhed er også ansvarspådragende.
Altså, man behøver ikke at have forsæt til at gøre noget forkert; hvis ens sagsbehandling har været tilstrækkelig sjusket, er det faktisk også ansvarspådragende.
Men retstilstanden er altså, at man kan skjule, hvem der er med til at tage en beslutning, og man kan skjule, om en beslutning er taget på en uagtsom eller groft uagtsom måde.
Det er jo selvfølgelig meget vigtigt at undgå katastrofer, men når de sker, skal man altså også lære noget af dem.
Efter Hans Hedtoft-katastrofen gjorde Folketinget det rigtige og lavede den ministeransvarlighedslov, som vi har i dag, og efter den meget, meget katastrofale minkbeslutning burde Folketinget sådan set gøre det samme, nemlig sørge for, at meget uheldige, men meget svært belyselige fejlhåndteringer af komplekse politiske spørgsmål ikke kan ske.
Der ville den her lov virkelig være et stort skridt i den rigtige retning, og derfor er det kedeligt, at der ikke tegner sig et flertal for den lige nu, men det skal jo nok komme på et eller andet tidspunkt, for det kan ikke være rigtigt, at beslutninger bare kan fordampe, sådan som tingene er i dag.
Tak for ordet.