runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2024-10-09:
Jeg tror ikke, jeg vil bevæge mig ind i en nærmere udredning i forhold til prissætningen på det amerikanske marked, hvor det jo er meget vigtigt at være opmærksom på, også med den konstruktion, der er på det amerikanske marked, at man ikke kan sammenligne den officielle listepris, der er der, med hvad man så rent faktisk indkøber fra via de amerikanske sundhedsforsikringer.
Det er i sig selv en helt anden diskussion, og den har også været yderligere aktualiseret af nogle andre præparater.
Så det er for at lægge den til side.
Det er jo velkendt, at der bliver solgt vacciner, også til væsentlig lavere priser, end hvad vi indkøber for i Europa, til de afrikanske lande.
Det synes jeg er klogt og godt.
Der er jo også en kæmpestor forskel, i forhold til hvilken betalingsevne man har, samtidig med at vi fra dansk side altid skal sikre den størst mulige konkurrence for også at få mest mulig sundhed for pengene.
Det er noget, der ofte tager mange år, det er noget, der kræver store investeringer, og det er også et sted, hvor der er stor konkurrence på markedet, hvor priser jo bl.a. er noget af det, der konkurreres på.
Så jeg tror ikke, at man skal være blåøjet og tro, at priserne ikke bliver påvirket af markedet, men jeg er selvfølgelig optaget af og jeg vil så at sige også gerne imødekomme anmodningen om at tage en yderligere drøftelse i forhold til Danmarks internationale engagement på det her område for at sikre det.
Peder Hvelplund (EL), 2024-10-09:
Jeg synes bare, det er vigtigt at understrege proportionerne i det.
Når man ser på Bavarian Nordics udgifter til forskning og udvikling, er de faktisk lavere i 2024, end de var i 2023, og de udgør stadig en meget lille del af det enorme overskud, som Bavarian Nordic har.
Men det her er jo mere en ideologisk diskussion.
Det her er mere et spørgsmål om, om regeringen er villig til at tage en drøftelse, i forhold til hvad Danmark kan gøre på den internationale scene for at sikre større åbenhed og gennemsigtighed, så vi ikke skal stå og have en tvist om tal, i forhold til hvor stor en byrde det er i forbindelse med forskning og udvikling målt i relation til prissætningen, sådan at der kan blive større gennemsigtighed i, hvordan man egentlig prissætter, og så vi kan sikre, at man også i lav- og mellemindkomstlandene kan få adgang til medicin.
Og den diskussion behøver ikke at være ideologisk; det kan alene være et spørgsmål om, at man internationalt presser på for, at vi kan få det rigtige grundlag for at diskutere, om den prissætning, der er, også er rimelig over for lav- og mellemindkomstlandene.
Sophie Løhde (V), 2024-10-09:
Jeg vil ikke her i dag gå ned i de konkrete præparater og i de konkrete virksomheders overskud uden at have de rette nuancer med, som nødvendigvis skal være der, nemlig omkring, hvad du har haft af udgifter som virksomhed i forhold til investeringer i at udvikle en vaccine, og så fremdeles.
Ellers synes jeg simpelt hen, det er for unuanceret.
For at bevæge os lidt op i helikopteren i forhold til det, der bliver spurgt om, så mener jeg bestemt, at alle regeringer har et vigtigt ansvar i forhold til at sikre det, man kan kalde for mere global lighed, ikke mindst i forbindelse med en sundhedskrise, hvor forskellene mellem landene jo hurtigt bliver ekstremt store.
Der har vi et vigtigt ansvar, og jeg synes også, at Danmark allerede i dag spiller en vigtig rolle, også internationalt.
Men jeg tager selvfølgelig imod gode råd og gode input og tager også gerne videre drøftelser med hr. Peder Hvelplund omkring det her spørgsmål.
Først tak for den indledende bemærkning fra hr. Peder Hvelplund også.
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Peder Hvelplund vil levere både med- og modspil, men jeg synes også sådan helt objektivt set fra min stol, at der klart er mest grundlag for lidt mere medspil end modspil.
Når det er sagt, er det klart, at det jo ville være godt i alle verdener, at der var endnu mere og større gennemsigtighed, men det er næppe realistisk, at man lige sådan kan ændre alle de fundamentale markedsmekanismer, som findes.
Det, vi allerede kan gøre og også gør, er jo at hjælpe og støtte de langt mere udsatte lande under sundhedskriser.
Det er i øvrigt også velkendt, at de afrikanske lande får nogle mere fordelagtige priser end de europæiske, hvilket jeg kun kan støtte op om.
Af den grund giver det også rigtig god mening, at vi sørger for også fra dansk side at donere midler til projekter under store anerkendte organisationer, f.eks. WHO – frem for eksempelvis at Danmark indkøber vacciner og donerer dem videre til andre lande – for på den måde også at kunne sikre størst mulig sundhedshjælp for pengene.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-09:
Først og fremmest vil jeg sige, at det, regeringen planlægger, er at gentænke rådsstrukturen.
Vi ønsker at oprette ét samlet råd på tværs af arbejdsmiljø- og beskæftigelsesområdet, som har mere strategiske drøftelser på de to områder nationalt.
Så er jeg også enig i spørgerens pointe med, at der er opgaver for de nuværende råd, der er værd at bevare, også på det regionale niveau, hvor parterne både har en stor viden og indsigt i de regionale arbejdsmarkeder, men også løser nogle vigtige opgaver i dag.
Jeg ønsker mig en mere fokuseret partsinddragelse med en enklere struktur og dermed også en slankere model.
Vi forventer klart, at parterne fortsat skal spille en central rolle i forhold til beskæftigelsesindsatsen regionalt.
Det er også tanken, at rådene fortsat skal være et forum, hvor parterne kan følge med i kommunernes brug af f.eks. de virksomhedsrettede beskæftigelsesordninger på baggrund af de data, som STAR stiller til rådighed.
Det gælder i forhold til brugen af nytteindsats, løntilskud og virksomhedspraktikker, hvor der i dag, synes jeg, eksisterer en rigtig god praksis for inddragelse af og drøftelse med parter.
Det samme gælder inddragelse i udarbejdelse af positivlister og sager om opholds- og arbejdstilladelser og samfundstjenestesager.
Det er nogle uhyre vigtige områder, og jeg synes, det gavner at inddrage parterne på de områder.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-09:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at regeringen endnu en gang sætter en lang række civilsamfundsorganisationer, der arbejder med vigtige integrationsindsatser, i en situation, hvor de er nødt til at forhåndsopsige medarbejdere og sætte indsatser på pause, fordi regeringen ikke melder klart ud, om de får de midler, som de havde regnet med at få på finansloven?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Det følger af »Aftale om kriminalforsorgens økonomi 2023-2025«, at der skal findes besparelser på statslige integrationsindsatser for 27,9 mio. kr.
Det er en bred politisk aftale mellem den nuværende regering, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti.
Dermed har den aftalekreds samlet forpligtet sig til at træffe beslutning om de elementer, der indgår i aftalen, altså også en besparelse statslige på integrationsindsatser.
Derfor har justitsministeren indkaldt til møde i forligskredsen den 23. oktober, med henblik på at der skal tages stilling til udmøntning af besparelsen i 2025.
Jeg forstår udmærket de organisationer, som er udfordret og også frustrerede over, at der er usikkerhed om deres driftsmidler i de kommende år, og jeg håber, der på baggrund af drøftelserne i forligskredsen kan træffes en endelig beslutning om besparelsen.
Og så vil jeg gerne afslutte med at sige, at jeg selvfølgelig har stor respekt for den indsats, som de organisationer yder.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-09:
Tak til ministeren for svaret.
Vi stod jo i præcis den samme situation her i foråret.
Jeg husker også, at ministeren og jeg havde en dialog om præcis det samme i foråret, så det kan jo ikke komme bag på ministeren eller regeringen, at vi står med problematikken igen.
Jeg havde jo håbet, og det tror jeg også alle organisationerne havde, at man havde fundet en løsning nu her inde i oktober, efter sommerferien.
Der har i hvert fald været tid til det.
Jeg synes, det er en meget problematisk og underlige måde at behandle civilsamfund på.
Civilsamfund spiller en stor rolle i regeringens regeringsgrundlag.
De beskrives som vigtige for sammenhængskraften i Danmark, og 19 gange nævner man frivillighed og civilsamfund.
Derudover har regeringen jo store ambitioner på området i forhold til at få flere folk i arbejde, bekæmpe social kontrol og æresrelaterede konflikter.
Nu står de her organisationer jo så og bliver behandlet på den her måde og trues med at få trukket deres økonomiske støtte.
Det hele er meget besynderligt.
Jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren har forslag til, hvordan man fremover kan undgå, at vi ender i det her teater, hvor civilsamfundsorganisationer og frivillige, som er optaget af at bidrage konstruktivt til regeringens ambitioner på integrationsområdet, hvert år skal kastes ud i den her usikkerhed om næste års finansiering.
Har man tænkt sig at løse det, så det aldrig sker igen?
Eller hvad tænker ministeren om det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-09:
Justitsministeriet har i hvert fald tænkt sig at afholde et møde med de partier og de ordførere, som har truffet den her beslutning om at skære ned på integrationsindsatserne, og det bliver afholdt den 23. oktober.
Så bliver der jo forhåbentlig en afklaring af, hvad det videre forløb er.
Jeg har jo ikke selv været med til den forhandling, men det er en beslutning, der er truffet, og den skal selvfølgelig respekteres, medmindre man beslutter noget andet.
Sådan må det jo være.
Så vil jeg sige, at nu bliver det udlagt, som om det er civilsamfundsorganisationer.
Det er vigtigt at sige, at det er en bred kreds af forskellige organisationer, også f.eks. kvindekrisecentre, som indgår i den her gruppe, og det er jo ikke civilsamfundsarbejde i klassisk forstand; det er også professionelt arbejde.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-09:
Jeg hører lidt ministeren sige – det håber jeg er rigtigt hørt af mig – at ministeren også er enig i, at det kunne være fint at redde alle de her organisationer, som bidrager rigtig stort til samfundet.
Hvis vi nu ikke redder de her organisationer, hvordan tænker ministeren så den her kamp kan fortsætte på bare nogenlunde samme niveau, hvis man ikke længere yder støtte til de 9.000 organiserede frivillige, som bidrager til den kamp?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-09:
Jeg tror, det er vigtigt at adskille de to elementer, som ordføreren nævner, altså på den ene side kampen mod negativ social kontrol og på den anden side integration.
Og man kan sige, i hvert fald for integrationsdelens vedkommende, at det er noget, der er enormt afhængigt af, hvad det er for et pres, der er på os.
Vi har jo ikke de sidste par år haft så stor en andel.
Vi havde ukrainere, som kom i et stort antal for 2 år siden, men ellers er det gået noget ned.
Så er der den negative sociale kontrol, som vi jo har, tror jeg, en hel side om i vores regeringsgrundlag, og som vi selvfølgelig også kommer til at levere på som regering i form af yderligere tiltag.
Det vil nok være for meget at stå og sige nu, hvad det skal være, men jeg vil gerne love ordføreren, der også kommer offensive bud på, hvordan vi vil bekæmpe det.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-09:
Jeg hører ikke rigtig, at ministeren siger, at ministeren har en plan eller en strategi for, hvordan man vil håndtere det kæmpeproblem, der jo vil opstå.
Det er 9.000 organiserede frivillige, vi har med at gøre.
Det er organisationer, som har et indgående kendskab til og lang erfaring med specifikke målgrupper, specifikke geografiske områder og sociale boligbyggerier og alt muligt andet – årelang erfaring.
Hvis de mister deres støtte og må droppe deres indsatser,
hvad er regeringens plan så for integrationsområdet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-09:
Først og fremmest er der jo en lang række integrationsindsatser både i kommunerne og under de boligsociale programmer, som i volumen og bevillinger langt overgår de her penge.
Vi har samlet set integrationsindsatser i staten for lidt under 60 mio. kr.
Til sammenligning har man boligsociale indsatser for 140 mio. kr. om året.
Så det er jo en langt større volumen, der er.
Og så kommer de kommunale, som ligger på måske 250-300 mio. kr., alt efter hvordan man regner dem sammen.
Det ændrer ikke på, at der er nogle rigtig gode initiativer, som jeg synes man skal have respekt for her.
Men det at skære ned på integrationsrettede indsatser har jeg sådan set selv været med til tidligere.
Det har jeg ikke principielt noget imod.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at man kigger på det fra sag til sag, og jeg synes som sagt også, at der er lagt en god indsats fra de organisationer, som der er tale om her.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-09:
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet op.
Mener ministeren, at det er realistisk at gennemføre en grøn omstilling af landbruget, samtidig med at man fastholder den intensive animalske produktion, giver dyrevelfærden ringere vilkår og ikke giver danskerne mulighed for at få billigere og sundere grønne fødevarer?
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-09:
Det er jeg rigtig glad for, og det vil jeg rigtig gerne anerkende at ministeren ønsker at vi arbejder videre med.
Jeg hørte også ministeren sige indledningsvis, at alle arbejdsgivere burde forebygge på det her område.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad kan vi gøre for at klæde arbejdspladserne bedre på til at blive bedre til at forebygge?
Hvad kan vi gøre for at gribe folk, når de bliver ramt?
For ingen burde blive syge af at gå på arbejde.
Desværre ser vi situationer, hvor der kan ske nogle forfærdelige ting, der gør, at folk så bliver ramt af ptsd alligevel, men hvad kan vi så gøre for at gribe dem, når de bliver ramt?
Jeppe Bruus (S), 2024-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har sammen med parterne i den grønne trepart jo vist, hvordan man gennemfører en både realistisk, reel og også balanceret omstilling af landbruget.
Det skyldes, at vi i Aftalen om et Grønt Danmark sætter en klar retning, både for hvordan vi reducerer klimaudledninger fra lavbundsprojekterne, og for, hvordan vi sørger for, at der kommer rent vand og liv tilbage i vores fjorde, men altså også for, hvordan vi understøtter erhvervet, så vi får et bæredygtigt og konkurrencedygtigt landbrugs- og fødevareerhverv også i fremtiden.
Aftalens bærende princip er jo, at omstillingen gennemføres som en helhedsorienteret indsats, hvor regulering kombineres med målrettet arealomlægning, understøttet omstilling og moderne arealforvaltning.
En del af den samlede indsats er, at udledninger fra det konventionelle husdyrbrug skal nedbringes.
Det skal f.eks. ske ved, at vi indfører en afgift – og vi er jo som bekendt det første land i verden, der gør det – på udledningen fra husdyr, og via tilskud til teknologi, som kan anvendes, eksempelvis metanreducerende foderstoffer.
Samtidig er økologi og plantebaserede fødevarer også vigtige brikker, og de indgår også i den aftale, vi har lavet.
Med balancerne i Aftalen om et Grønt Danmark vil der fortsat være en stærk fødevareproduktion i Danmark, men en del af det areal, der i dag bruges til at producere fødevarer, skal i fremtiden bruges til noget andet; natur, skov, vådområder osv.
og på den måde vende tilbage og gå imod det princip, der engang var, om, at hvad vi tabte udadtil, skulle vindes indadtil, hvor man drænede moserne og landmændene fik tilskud til det, til nu at gå den anden vej.
Landbruget skal også i fremtiden se ud på en måde, hvor det producerer bæredygtigt.
Og det er klart, at hvis det havde været genstand for den historiske strid, der har været mellem landbrug og naturfolk og mellem partierne på Christiansborg, så tror jeg ikke, vi havde flyttet det i lige så god en retning, som vi nu har mulighed for med den aftale, vi har indgået med parterne i den grønne trepart, og lige nu sidder vi så og forhandler med partierne på Christiansborg for at se, om vi ikke kan skabe en politisk ramme omkring det.
Og jeg er sådan set glad for at fornemme, at der er mange, der gerne vil være med til at tage ansvar for det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-09:
Tak for det.
Vi vil i Dansk Folkeparti gerne spørge: Hvad er ministerens holdning til kønsopdelte kommunale svømmehaller, og agter ministeren at lovgive, således at det kan forbydes kommunalt, eller agter ministeren helt at forbyde det for hele landet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-09:
Det er et rigtig centralt spørgsmål i den her indsats.
Jeg synes i virkeligheden, at nogle af de stemmer, vi så har med, og som selv har været igennem det, kan være med til at bidrage til, hvad der kunne have været forebygget, og hvad man kunne have grebet bedre i det øjeblik, ting sker.
Vi ved, der er nogle af de her fag, der er højrisiko, og vi ved også godt, at vi ikke kommer til nogen sinde at kunne forhindre, at man bliver udsat for voldsomme ting i nogle af de her fag.
Spørgsmålet er så, om vi kan forebygge det i endnu højere grad.
Der har vi f.eks. også diskuteret det løbende i socialpsykiatrien osv. de senere år.
Men det gælder også, og ikke mindst, hvordan vi, når der sker en voldsom hændelse, så hurtigt kommer ind og får forebygget, at det sætter sig og bliver til noget, man aldrig kan komme af med igen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-09:
Jeg sagde klart i forbindelse med den udmelding, at vi ikke havde tænkt os at forbyde det.
Så hvis man er i tvivl om det hos Dansk Folkeparti eller andre steder, synes jeg da, at man skal gå ind og læse den pressemeddelelse en gang mere.
Det mener jeg sådan set stod meget klart og tydeligt.
Men jeg mener, det er vigtigt, at man i de byråd, hvor man har besluttet, at man gerne vil have det på den her måde, går ned i det og ser på, om det her egentlig er den måde, vi gerne vil indrette vores kommunale og meget dyre svømmeanlæg på.
Vil vi gerne have, at det skal være muslimske religiøse regler, der gælder?
Min opfattelse er også, at der er mange kommuner, der bevidst har fravalgt den type svømmeundervisning.
Det synes jeg er godt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-09:
Dertil er det spændende spørgsmål så: Hvornår skal vi så drøfte det?
Det vil jeg meget gerne have ministeren til at svare på.
Et andet spørgsmål er, om ministeren er interesseret i, at vi også kigger på, hvad det er for en sagsbehandling, der møder de mennesker, der bliver ramt af ptsd.
Viden viser jo, hvor åndssvagt det er, at man har den her 6-månedersregel, fordi symptomerne godt kan komme efter 6 måneder.
Skal vi ikke få kigget på den og få den afskaffet, ligesom vi har gjort det med veteranerne?
Så er det også fuldstændig uværdigt, at man venter 2 år på sagsbehandlingen.
Så hvornår skal vi drøfte det, og skal vi ikke også sikre en værdig sagsbehandling?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-09:
Tak, og jeg beklager på forhånd, formand, hvis jeg bliver presset på tid nu, for det er nogle kæmpe spørgsmål, vi lige slutter af med her til sidst.
Jeg oplever et Folketing, der også ud over regeringspartierne er klar til at tage de her drøftelser.
Det synes jeg i høj grad vi skal gøre.
Men der er også noget af det, der ligger uden for Christiansborg, altså at man i Justitsministeriet gør noget for f.eks. betjentene, og at man andre steder gør noget som arbejdsgiver.
Vi må aldrig tage arbejdsgiveransvaret væk, men derfor kan vi godt diskutere politisk, hvad rammerne er for det, og også, om der er nogle områder, hvor vi er kommet længere, og som vi kan lære af på andre områder.
Det synes jeg i den grad ville være godt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-09:
Tak for spørgsmålet, og tak for at åbne folketingsåret med det igen.
Det er jo dejligt at starte med så relevante spørgsmål som regeringens forhold til kønsopdelt svømning.
Det er efter vores overbevisning udansk og undergravende for integrationen.
Jeg forstår heller ikke, hvorfor man lokalt beslutter at tillade det.
Det er bare samtidig et lokalt ansvar, hvordan svømmehallerne bliver benyttet.
Derfor har vi fået det kortlagt, og jeg har opfordret borgmestrene i kommuner, hvor det finder sted, til at stoppe det med de muligheder, man har.
Jeg er klar over, at der kan være komplicerede juridiske problemstillinger med den konkrete vurdering af svømmehallens indretning og personalesammensætning, men jeg har også sagt til kommunerne, at hvis de mener, at de ikke i dag har hjemmel til at ændre svømmehold, som foregår religiøst kønsopdelt, skal de henvende sig til mig.
F.eks. har Københavns Kommune besluttet, at der er noget, der skal hedde Palæstinas Plads, men det betyder jo ikke, at vi fratager kommunerne ansvaret for at navngive pladser, altså fordi der nogle steder sker noget, som er tåbeligt.
Så det skal være min afslutning her.
Jeg tror ikke, at hr. Mikkel Bjørn behøver at være i tvivl om, at ministeren er en hård hund i udlændingepolitikken.
Hvis hr. Mikkel Bjørn er i tvivl, kan han jo bare spørge sin hovedtaler ved sit eget netop overståede landsmøde, Jordan Bardella, som jo sagde til offentlighedens kendskab, at den danske udlændingeminister er hardcore og hårdere, end han var.
Så det er jo ikke noget, Dansk Folkeparti behøver at spørge mig om.
Det er sådan set sådan, det er.
Men der må jo samtidig være et vist rum for, at borgmestre – det er jo også borgerlige borgmestre, f.eks. Koldings borgmester, der er konservativ – siger: Selv om regeringen synes, at det her er en dårlig idé, fastholder vi, at vi gerne vil have muslimske religiøse regler i vores svømmehaller.
Det er jo det lokale selvstyre, vi har.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-09:
Men at Socialdemokratiet fører en væsentlig mere ufornuftig udlændingepolitik, end Dansk Folkeparti ønsker, burde efterhånden også være et ret velkendt faktum.
Det, der undrer mig, og det, der undrer os i Dansk Folkeparti, er, at ministeren får medieomtale af at gå ud og sige, at han ikke bryder sig om det her fænomen.
Han synes, det er udansk, udemokratisk og samfundsundergravende, men han og hans parti vil ikke, hverken her i Folketinget eller kommunalt, være med til at sætte begrænsninger for det her fænomen.
Altså, hvorfor er det så overhovedet, at man går ud med de her udmeldinger?
Hvad er det, man forventer at få ud af det, hvis ikke det er, fordi man er villig til at skride ind over for de her fænomener?
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti gerne vil indføre et forbud, hvad enten det er kommunalt eller her i Folketinget, mod kønsopdelt svømning.
Vi synes ikke, at det hører hjemme i Danmark.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-09:
Grunden til, at jeg går ud og siger de her ting, er, at jeg gerne vil have folk til at genoverveje, om det er en god idé.
Nu kan der måske sidde nogle, der lytter til det her, og som tænker: Hvad er der galt med at have drenge- og pigehold?
Det er der selvfølgelig ingenting galt med.
Men det drejer sig om, at man religiøst afskærer f.eks. også forældre af det modsatte køn og medarbejdere i en svømmehal fra overhovedet at være til stede i svømmehallen, mens der foregår svømmetræning.
Det er jo forkert, og det vil jeg gerne have at man genovervejer, så der er færre kommuner, der gør det.
Nu må vi jo se, når vi laver en optælling igen i efteråret, om der bliver færre.