Magnus Heunicke (S), 2021-05-20:
Det var lige præcis det: Vi skal være sikre på, at det er så klar en vejledning, at den ikke bliver læst for forskelligt i kommunerne.
Det er jo helt ude hos de medarbejdere, der står for visitationen, at vi skal sikre, at de ikke er i tvivl om den vejledning.
Hvis man ser på, hvordan den her ordning har været implementeret igennem alle årene, altså helt tilbage fra den kom i 1980'erne, blev revideret i 1996 og siden hen – jeg har sådan en opgørelse, og den vil jeg også godt sende til Folketinget – ligger man altså med et meget lille interval på stort set samme niveau omkring 25.000, plus minus et par tusind, fra år til år i en situation, hvor demografien har ændret sig, og hvor der er sket en række andre ændringer.
Det synes jeg det tyder på vi skal.
Det er fint, det gør jeg med glæde.
Tak til Venstre for at rejse den her forespørgselsdebat, som omhandler et vigtigt emne, nemlig tandplejen til svækkede ældre.
Jeg vil indlede min tale med at fortælle om målgruppen for omsorgstandplejen.
Målgruppen for den her tandplejeordning er personer, der på grund af nedsat førlighed eller vidtgående fysisk eller psykisk handicap kun vanskeligt kan benytte de almindelige tandplejetilbud.
Der er altså ikke eksplicit tale om en tandplejeordning målrettet ældre borgere – i praksis er det jo ofte dem, det ved jeg godt – men sådan er ordningen altså indført og beskrevet.
Det er ikke hensigten, at en bredere kreds af svagelige ældre borgere eller personer med handicap, der kan behandles på almindelige handicapvenligt indrettede tandklinikker, skal være omfattet af omsorgstandplejetilbuddet, ligesom omsorgstandplejen heller ikke rettet mod personer, som kan benytte de eksisterende tandplejetilbud, men som af forskellige årsager har fravalgt dette.
Når det er sagt, består størstedelen af omsorgstandplejens personkreds selvfølgelig stadig væk af ældre, der modtager alderspension.
På grund af begrænset egenomsorg og nedsat funktionsevne har størstedelen af personkredsen et stort behov for personlig og praktisk hjælp i hverdagen.
Det er også derfor, at en betydelig andel af de ældre, der opholder sig i pleje- eller ældrebolig eller på plejehjem, opfylder visitationskriterierne for omsorgstandpleje.
Ældre, der opholder sig i eget hjem og modtager vidtgående hjælp fra hjemmeplejen og af hjemmesygeplejersker, udgør en stor andel af omsorgstandplejens personkreds.
Hvis man ser på målgruppen for omsorgstandplejen, består den af borgere, som oftest har flere sundhedsproblematikker.
Det kan være f.eks. kroniske sygdomme, det kan være mental svækkelse, demens kan det også være, og at det kan påvirke den ældres lyst eller evne til at modtage tandbehandling.
Og indsatsen for at sikre god mundhygiejne og tandsundhed for den enkelte borger skal selvfølgelig tilrettelægges under hensyntagen til den situation, den enkelte borger står i.
Den her ordning har nogle år på bagen, og i 2014 blev der udarbejdet et serviceeftersyn af sundhedslovens krav til indholdet af den kommunale omsorgstandpleje.
I det her serviceeftersyn blev det bl.a. konkluderet, at kommunerne formodentlig kunne styrke den opsøgende indsats, og at der var en relativt lav viden om og tilslutning til ordningen.
Det kunne skyldes, at ikke alle patienter i målgruppen er i stand til at søge information om omsorgstandpleje.
Det siger næsten sig selv.
Der blev også i serviceeftersynet opstillet nogle anbefalinger: Der udarbejdes en vejledning for visitation til omsorgstandpleje; der udarbejdes en vejledning for mobil tandpleje i eget hjem; tilgængeligheden af specialindrettede tandklinikker og forholdene vedrørende transport til tandpleje undersøges; og tandsundheden hos patienter i omsorgstandplejen registreres i Sundhedsstyrelsens Centrale Odontologiske Register, SCOR, med henblik på planlægning og evalueringer af omsorgstandplejen.
I 2016 udarbejdede Sundhedsstyrelsen så rapporten »Modernisering af omsorgstandplejen« netop som opfølgning på det her serviceeftersyn nogle år tidligere.
I den rapport, hvis man kaster sig ned i den, er der også en række anbefalinger, særlig om visitationen, og det er også det, jeg kan fornemme den her forespørgsel tager udgangspunkt i.
Her anbefaler Sundhedsstyrelsen bl.a. særligt, at kommunerne udarbejder og vedligeholder borgerrettet informationsmateriale, og at der udarbejdes fælles retningslinjer for, hvordan øvrigt sundhedspersonale – sygehuslæger og -personale, praktiserende læger, praktiserende tandlæger, kliniske tandtekniker, praktiserende tandplejere og pårørende – kan henvise patienter til visitation til omsorgstandpleje, og endelig, at kommunerne kontinuerligt evaluerer deres visitationspraksis til omsorgstandpleje f.eks. med udgangspunkt i viden om, hvor mange borgere i kommunen der vurderes at have behov for omsorgstandplejetilbuddet.
Lad os så se, hvad der er sket, siden de anbefalinger kom.
KL har oplyst, og det er et svar, jeg har oversendt til Folketinget her i marts måned i år, at der siden den kortlægning, der var i 2016, hvor man påpegede, at man ikke i høj nok grad visiterede til omsorgstandplejen, har været fokus på at styrke visitation til omsorgstandplejen i KL. KL har skrevet ud herom til alle kommuner med opfordring til at formidle viden om tilbud til personalet på plejecentre og i hjemmeplejen.