runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-27:
Tak for modtagelsen af lovforslaget.
Formålet er jo at sidestille frihedsberøvelse efter politiloven med frihedsberøvelse efter den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at der i dag er en forskel mellem de to.
En konsekvens af denne forskel er, at et optisk følge ikke er frihedsberøvelse efter menneskerettighedskonventionen, men er det efter politiloven.
Det er min holdning, at politiet skal have de bedst mulige indgrebsmuligheder.
Hvis optisk følge anses som frihedsberøvelse, skal politiet identificere og registrere de tilstedeværende.
Det er forudsætningen for, at den, der har været frihedsberøvet, kan få prøvet sin sag ved domstolene eller få behandlet en klage over politiet.
Indgrebet risikerer samtidig at miste sin effektivitet, fordi politiets registrering af de tilstedeværende vil gøre indgrebet administrativt og tidsmæssigt tungt.
Det ville kunne føre til, at politiet i en række situationer ville være nødt til at bruge andre og mere voldsomme magtmidler, f.eks. gas eller lignende.
Husk på, at vi taler om uroligheder, hvor der f.eks. begås omfattende hærværk, kastes med sten, flasker eller lignende mod politiet.
Politiet skal i disse situationer ofte inden for kort tid iværksætte indgreb, der kan sætte en stopper for urolighederne.
Jeg ønsker som sagt, at politiet har de bedste muligheder for at gribe ind over for sådanne uroligheder, og det forhold, at et optisk følge i dag er frihedsberøvelse efter politiloven, men ikke efter menneskerettighedskonventionen, er uhensigtsmæssigt, og det er den forskel, vi nu udligner.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-27:
Begrebet frihedsberøvelse skal betyde det samme i lovens forstand og i forhold til menneskerettighederne.
Og der kan være sådan særlige udfordringer i, hvordan politiet skal håndtere større grupper af mennesker, og derfor kan SF se nogle gode intentioner i lovforslaget.
Vi kan også læse, at Institut for Menneskerettigheder anbefaler, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis på området skrives direkte ind i lovteksten, samt at man sikrer en grundig vejledning til politiet i, hvordan bestemmelsen i EMRK skal fortolkes og håndteres i praksis.
SF støtter i princippet lovforslaget, men vi vil afvente udvalgsbehandlingen, herunder hvordan man håndterer høringssvarene fra Institut for Menneskerettigheder.
Lotte Rod (RV), 2018-11-27:
Tak for det.
Med det her lovforslag kommer politiloven i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention, og det lyder jo godt i radikale ører.
Så selv om man egentlig kan sige, at det på indholdet jo sådan set godt kunne skurre lidt i mine ører, at der her er mindre retssikkerhed forbundet med, at det jo ikke længere vil blive betragtet som frihedsberøvelse, synes jeg, det er vigtigt at vi følger Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Jeg vil bare slutte med at sige, at det da ville være dejligt, hvis regeringen altid så effektivt sørgede for, at Danmark følger menneskerettighederne.
Christina Egelund (LA), 2018-11-27:
Mange tak.
Det lovforslag, som vi behandler her, ændrer frihedsberøvelsesbegrebet i politiloven, således at det fremadrettet kommer i sync med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og det er jo sådan set meget godt, at vi sikrer os, at vores lovgivning er lige præcis i sync med konventionen.
Det betyder helt konkret bl.a., at det fremover vil være muligt for politiet at benytte sig af det, som man kalder et lukket optisk følge i forbindelse med demonstrationer, uroligheder i forbindelse med fodboldkampe og sådan noget der, vel at mærke, uden at der er tale om frihedsberøvelse efter politiloven.
I Liberal Alliance er vi positive over for lovforslaget.
Lukket optisk følge er et effektivt redskab for politiet, når de skal gribe ind over for uroligheder og potentielt farlige situationer.
Jeg tror, vi alle sammen har hørt om uroligheder i gaderne og potentielt farlige situationer, for det er sådan noget, der sker, og når det sker, er det sådan set meget godt, at politiet har de redskaber, som skal til for at skabe ro i gaderne og dermed sikkerhed for borgerne igen.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2018-11-27:
Jeg har personligt deltaget i Reclaim the Streets-aktioner, som har været fester, hvor der ikke har været hærværk.
Så er jeg med på, at Reclaim the Streets måske er et begreb eller et navn på en bestemt aktionsform, som er blevet brugt mange gange.
Men jeg synes, det er forkert at sige, at det alt sammen har været hærværk.
Jeg vil sige, at en stor del af det også har været gadefester – det er i hvert fald det, jeg personligt har deltaget i; jeg har ikke selv deltaget i noget, der har været hærværk, kan jeg så forsikre hr. Lars Aslan Rasmussen om.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-27:
Formålet med lovforslaget er bl.a. at sikre dansk politi hurtig og systematisk adgang til passageroplysninger til bekæmpelse af grov kriminalitet.
Vores almindelige politi har i dag ikke systematisk adgang til de her oplysninger.
Med dette forslag vil vi, som det også er tilfældet med politiet i de øvrige EU-medlemslande, give politiet adgang til at anvende passagerlisteoplysninger.
Vi skal have skabt en samlet retlig ramme for myndighedernes indsamling af de her oplysninger.
Grundet vores EU-retsforbehold finder det såkaldte PNR-direktiv, der gør det muligt at tilgå passageroplysninger, ikke anvendelse i Danmark. Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Radikale Venstre og De Konservative og den daværende regering anmodede i 2016 Europa-Kommissionen om at indlede forhandlinger om dansk tilknytning til PNR-direktivet.
I dag har PET, Forsvarets Efterretningstjeneste og Toldstyrelsen adgang til PNR-oplysninger.
Endelig anvendes PNR-oplysninger også i forbindelse med toldkontrol og kan bruges i indsatsen mod f.eks. narkotikasmugling.
Det er naturligvis afgørende, at PNR-oplysningerne opbevares og håndteres på forsvarlig vis.
Det vil vi i Socialdemokratiet have fokus på i udvalgsbehandlingen.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Det er jeg med på det handler om, men ordføreren kalder det en gadefest, selv om ordføreren udmærket godt ved, at der har været så meget hærværk fra den her gruppes side – så det er, som om det er et voldsomt overgreb fra politiets side at tilbageholde nogle af de her.
Jeg synes bare, at man skal lade være med at kalde det for en gadefest, men kalde det, hvad det er: autonome, der med vilje laver hærværk og smadrer flere bydele i København.
Og det ved ordføreren jo godt er korrekt.
Rosa Lund (EL), 2018-11-27:
Om Reclaim the Streets er hærværk?
Jeg kan da ikke lige forholde mig til alle mulige bestemte Reclaim the Streets-aktioner.
De har da sikkert haft alle mulige forskellige udtryk, og nogle af dem har sikkert været gadefester, mens nogle af dem sikkert har været hærværk.
Det er sådan, at hvis der er blevet smadret ting, er der selvfølgelig tale om hærværk; det er jeg slet ikke uenig med ordføreren i.
Hvis der er blevet smadret ting, er det hærværk, og hvis der er blevet malet graffiti, er det hærværk.
Det er bare ikke det, lovforslaget handler om.
Lovforslaget handler om frihedsberøvelse.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-27:
Ja, og det er bare, fordi ordføreren kaldte Reclaim the Streets for en gadefest.
Det får mig til at tænke på, hvor meget ordføreren kommer fra København.
Kan ordføreren så ikke bekræfte, at den type aktioner er hærværk, altså at der er tale om meget, meget grov hærværk – gang på gang – og ikke bare en gadefest?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-27:
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg tillige taler på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Det er jo sådan for partier med knap så mange folketingsmedlemmer, at det kan være svært at være overalt til møder her på Christiansborg – så derfor.
Ja, det er ikke verdens største forslag, vi har på bordet i dag.
Det drejer sig om, hvorvidt en politihandling kan karakteriseres som en frihedsberøvelse eller ej med deraf følgende forpligtelser for politiet.
Der har åbenbart været en højesteretsdom, der har fortolket et begreb, der hedder optisk følge, altså den måde, politiet følger nogle demonstranter på, i retning af, at det var en frihedsberøvelse i politilovens forstand, men ikke i Den Europæiske Menneskerettighedskonventions forstand.
Jeg tror, de fleste er stået af på det her tidspunkt.
Men jeg kan i hvert fald trøste de folk, det måske ikke står lysende klart for, med at sige, at det, vi gør, er, at vi retter os ind efter Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og det plejer der i hvert fald at være et stort flertal i Folketinget for.
Det betyder, at et optisk følge ikke vil være en frihedsberøvelse, og det tror jeg nok bl.a. medfører, at politiet sparer en masse tid til registrering og andre ting i den retning.
Så jeg skal ikke gøre det længere end at sige, at Venstre fuldt ud kan støtte forslaget.
Peter Kofod (DF), 2018-11-27:
Tak for det.
Efter vores mening er det et ganske lille forslag, der kommer her fra justitsministeren, og som jo handler om, kan man sige, ensarte det, der er i politiloven, med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention i forhold til optisk følge og i forhold til frihedsberøvelse.
Det tager udgangspunkt i en konkret sag og i en dom, som Højesteret jo er kommet med, hvor man er nået frem til, at i politilovens forstand var der tale om frihedsberøvelse, men det var der ikke ifølge Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det søger man så at bringe overens ved at rette politiloven til, så det fremadrettet er sådan, at optisk følge og lukket optisk følge ikke har karakter af frihedsberøvelse.
Man kan diskutere, hvor stor en forskel det så vil gøre ude i virkeligheden for de folk, der skal arbejde med det.
Mit bud vil være, at den effekt, det vil have, vil være relativt begrænset langt hen ad vejen.
Men hvis det betyder, at man på den her måde kan tage et skridt mere inden for konventionen, gøre politiets arbejde en lille smule nemmere, jamen så slår vi da til og siger: købt – og så støtter vi det.
Så vi har tænkt os at stemme for regeringens lovforslag.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-27:
Med det her lovforslag bringer vi politiloven i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonventions begreb om frihedsberøvelse.
Optisk følge indebærer, at politiet følger en gruppe af personer fra et sted til et andet, mens politiet omslutter personerne.
Hvis politiet omslutter personerne, kan de ikke forlade følget – det såkaldte optiske følge.
I forbindelse med en sag, hvor politiet havde grebet ind i et opløb ved en gadefest, udtalte Højesteret i februar 2018, at politiets indgreb i form af et optisk lukket følge i politilovens forstand havde karakter af frihedsberøvelse.
Højesteret udtalte dog samtidig, at der ifølge Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ikke var tale om frihedsberøvelse.
Det er denne forskel, som lovforslaget har til formål at udligne.
Vi vil sørge for, at politiloven får samme frihedsrettighedsbegreb som det, der følger af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-27:
Jeg synes ikke, at der kan være to meninger om, at det, spørgeren taler om, er noget, man skal være opmærksom på hele tiden, og derfor er ideen med den her plan jo også, at der skal lægges vægt på oplysning og på, at man skal blive klogere på det.
Og jeg er fuldstændig enig i, at man jo gerne skal lære kildekritik, fra man er ganske ung.
Men jeg vil påstå, at det sådan set ikke er det, det her forslag handler om på den måde at forstå, at det her jo er skåret meget specifikt til, sådan at det simpelt hen drejer sig om tilfælde, hvor man samarbejder med en fremmed efterretningstjeneste.
Og det er derfor, jeg mener, at det her altså er rettidig omhu, med hensyn til at hvis man virkelig arbejder mod sit fædreland sammen med en fremmed efterretningstjeneste, så skal det være strafbart, og man skal have en hård straf.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-27:
Men der tror jeg altså, jeg bliver nødt til at skuffe hr. René Gade.
For jeg tror, at det, der vil komme ud af, at hr. René Gade medvirker til at afskaffe forsvarsforbeholdet, i virkeligheden er en politik, der står i eklatant modsætning til det, som Alternativet ønsker, og derfor kan jeg simpelt hen ikke se, hvorfor Alternativet har meldt sig ind på det hold, der ønsker en afskaffelse af forsvarsforbeholdet.
Fra Dansk Folkepartis side handler det her om NATO.
Vi tror simpelt hen ikke en disse på Macron og Merkel, og at de kan forsvare Danmark.
Men det lyder som sådan et eller andet idealistisk sted, som hr. René Gade kommer fra, og jeg tror simpelt hen bare, hr. René Gade har alt for stor tillid til, hvad det er Macron og Merkel og andre i EU ønsker med den her indsats for at få en fælles EU-hær.
Jeg tror slet ikke, det er det samme, som hr. René Gade ønsker.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-27:
Ja, det er det, og det er også vores opfattelse, at vi med det her lovforslag lægger os så tæt på det PNR-direktiv, som vi kan, altså når vi skal indføre det i dansk lovgivning.
Så er det rigtigt, at vi nu har nogle konstruktioner med PET og FE, som vi også har med her, men det har ikke nogen indflydelse på de oplysninger, der bliver givet videre i forhold til PNR-direktivet.
Det er også derfor, jeg faktisk synes, det er rigtig vigtigt, at vi får det klarlagt under udvalgsbehandlingen.
For der er jo ingen af os i denne sal, går jeg ud fra, der har en interesse i, at der svæver nogle forestillinger derude om, at vi har gjort noget, der går langt, langt videre, end vores samarbejdslande gør.
René Gade (ALT), 2018-11-27:
Jamen i bund og grund er jeg bare glad for at få den tilkendegivelse, at vi måske kan nærme os hinanden i udvalgsarbejdet med svar på spørgsmålene.
For jeg har også som hr. Karsten Hønge studset over, at det tilsyneladende i manges øjne, i mange gode faglige organisationers øjne, afviger fra PNR-direktivet og det charter, der er.
Så mit spørgsmål til ministeren vil være: Er det korrekt forstået, at det faktisk er ministerens hensigt at lægge sig så tæt op ad direktivet – jeg har lyst til at sige en til en – som muligt?
For så kan vi de steder, hvor vi p.t. kunne mene der er noget, der gør, at vi ikke kan bakke op om forslaget, altså at der er et eller andet, der afviger, i hvert fald forsøge at nærme os hinanden.
Så er det ministerens hensigt, at det faktisk – hvis muligt – skal være en til en med det charter, der ligger fra EU's side?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-27:
Men PET og FE har jo allerede mulighed for at tilgå de oplysninger i dag, det foregår bare ad anden vej – og derfor giver det jo god mening at få det skrevet sammen.
Så jeg er simpelt hen ikke enig i, at vi nu åbner en port for, at andre lande kan give os oplysninger, der kan bruges i et helt andet omfang, end man kan i andre europæiske lande.
Og det synes jeg vi får rigtig god lejlighed til at gøre klart under udvalgsdebatten, for jeg har jo også en interesse i, at der ikke svæver nogen usikkerhed derude om, hvad der egentlig er op og ned i det her.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-27:
Ja, det får vi jo så en chance for at få opklaret under udvalgsarbejdet.
For hvad skulle dog drive andre EU-medlemsstater til at aflevere PNR-oplysninger til vores PNR-enhed, hvis de kan videregives til PET og til Forsvarets Efterretningstjeneste på betingelser, som ikke overholder EU-rettens regler om databeskyttelse?
Altså, hvordan kan man forestille sig, at man kan få andre lande til at give os oplysninger, som vi ikke håndterer på måder, der overholder EU-retten?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-27:
Jamen det vil jeg meget gerne svare på, også gerne skriftligt.
Altså, man er ikke enig i, at man går langt ud over PNR-direktivet.
Det, der jo ligger, er, at hvis vi skal have en chance for at få en aftale om PNR-oplysninger, skal vi lave en lov i Danmark, som ret direktivnært implementerer PNR-direktivet, altså så den ligner direktivet.
Jeg synes, det vil være rigtig godt at få det opklaret.
Vi kan sende nogle papirer over, der viser det.
Vi er simpelt hen ikke enige i de påstande, der er kommet, om, at vi er langt ud over PNR-direktivet i det her lovforslag; det mener vi ikke vi er.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-27:
Der kan jo være rigtig gode argumenter for at gennemføre PNR-direktivet, men hvad er regeringens begrundelse for at gå så langt ud over de grænser, som PNR-direktivet lægger op til?
Og hvad er ministerens respons på, at både Institut for Menneskerettigheder, IT-Politisk Forening, Datatilsynet m.fl. påpeger, at det her går langt ud over og griber langt mere ind i menneskers privatliv end selve PNR-direktivet?
Hvad er pointen i det?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-27:
Tak for det.
Nå, jeg var lige ved at tro, at jeg skulle have resttiden fra hr. Lars Aslan Rasmussen, men det ser ud til, at jeg får en ny tid her.
Nærværende lovforslag tjener det formål at tilpasse det danske system med indsamling af PNR-oplysninger til det fælleseuropæiske system.
Da danskerne i 2015 klogelig valgte at fastholde det danske rets- og udlændingeforbehold ved en folkeafstemning, tilkendegav Dansk Folkeparti allerede forlods, at vi ønskede, at der blev etableret en aftale om fortsat dansk deltagelse i Europol, Eurojust og det europæiske PNR-register.
Ingen af forholdene var på daværende tidspunkt endeligt afklaret fra europæisk side.
Danmark har nu indgået en aftale om fortsat deltagelse i Europol, hvor vi i forrige uge havde den anden redegørelsesdebat herom.
For så vidt angår Eurojust, er forordningen nu vedtaget, og regeringen har formelt fremsat ønske om en parallelaftale.
Danmark begyndte for flere år siden at indsamle oplysninger om flypassagerer.
Allerede i dag har PET, FE og Toldstyrelsen således adgang til PNR-oplysninger, men med det fælleseuropæiske system og ønsket om at tilknytte det danske hertil er der behov for en række tilpasninger.
Formålet med indsamling af oplysninger er først og fremmest at kunne imødegå terrorisme ved at afdække mistænkelige rejsemønstre og vurdere, om personer med forbindelse til international terrorisme kan være på vej mod Danmark.
Udveksling af sådanne oplysninger på tværs af Europa kan således være afgørende for imødegåelsen af terrorangreb og anden alvorlig kriminalitet.
PET's og FE's adgang til PNR-oplysninger forbliver uændret i forhold til den nugældende ordning.
Dog øges FE's adgang, så FE også får mulighed for at indhente oplysninger om danske statsborgere.
Samtidig har Justitsministeriet forsikret, at toldmyndighederne, der jo hidtil har indsamlet oplysningerne, fortsat får mulighed for at anvende oplysningerne med henblik på at vurdere, hvilke passagerer der skal gennemgå et særlig grundigt tjek i lufthavnen.
I Dansk Folkeparti er vi også tilfredse med, at der bliver givet mulighed for i hastetilfælde at videregive PNR-oplysninger til en anden EU-medlemsstat umiddelbart og uden at fremsætte en begrundet anmodning, så der kan handles hurtigt i forhold til et øjeblikkeligt opstået problem.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-27:
SF ville faktisk kunne støtte regeringen, hvis man bare lagde op til at implementere selve PNR-direktivet.
For i PNR-direktivet er der taget højde for retssikkerhed og en række forbehold for databeskyttelse, herunder databeskyttelsesforordningen.
Men det er ikke det, der ligger på bordet, og problemet er, at regeringens lovforslag umiddelbart både strider mod PNR-direktivet, EU's charter om grundlæggende rettigheder, databeskyttelsesforordningen og menneskerettighedskonventionen, som påpeget af bl.a. Institut for Menneskerettigheder, IT-Politisk Forening, Datatilsynet m.fl.
I forhold til menneskerettighedskonventionen griber lovforslaget ind i retten til privatliv, og i forhold til selve PNR-direktivet er det primære problem, at man vil lade både PET og FE få adgang til alle oplysninger i den foreslåede PNR-enhed, der vil skulle etableres i Rigspolitiet.
Da PET og FE ikke er omfattet af EU-retten, vil oplysningerne ikke været underlagt EU's krav til databeskyttelse.
Det vil sige, at PET og FE f.eks. ikke skal fremlægge begrundede anmodninger, men kan modtage PNR-oplysninger, alene hvis det kan have betydning for henholdsvis PET's opgaver med forebyggelse og efterforskning af overtrædelser af straffelovens kapitel 12 og 13 og FE's opgaver med varetagelse af tjenestens virksomhed rettet mod forhold i udlandet.
I forhold til opbevaring af oplysninger skal PNR-enheden ifølge direktivet desuden maskere PNR-oplysninger, når de opbevares af PNR-enheden efter 6 måneder.
Men med lovforslaget har PET og FE også adgang til disse oplysninger, herunder adgang til afmaskering på væsentlig lempeligere vilkår, end hvad PNR-direktivet tillader for kompetente myndigheders adgang til maskerede PNR-oplysninger.
Og der er med lovforslaget ingen krav om, at PET og FE sletter oplysningerne.
Derfor kan PET og FE lave parallelle PNR-registre helt uden om EU-rettens standarder.
Regeringens lovforslag er markant ringere for retssikkerheden og databeskyttelsen end EU's PNR-direktiv.
Derudover kan det undre, at regeringen netop har fremsat et forslag, som strider mod EU-retten, når formålet netop er at lave en parallelaftale med EU.
Det er besynderligt at forvente, at andre EU-medlemsstater skal videregive PNR-oplysninger til den danske PNR-enhed, hvis oplysningerne fra den danske PNR-enhed kan videregives til PET og FE på betingelser, som ikke overholder EU-rettens regler om databeskyttelse. SF kan ikke støtte lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2018-11-27:
Tak for det.
Som liberal er det med at holde tungen lige i munden med det her forslag.
For på den ene side har Radikale Venstre spillet en rolle i hele det europæiske arbejde, og vi synes, det er vigtigt, at der er fælles regler på området, men omvendt deler jeg også de bekymringer, der er rejst i høringssvarene, for, om det her fører til en unødvendig overvågning.
Bl.a. skriver Retspolitisk Forening, at der ikke er behov for overimplementering, og IT-Politisk Forening skriver om nogle analyser, som ligger ud over direktivet.
Noget af det har Justitsministeriet svaret på, men det er en lille smule svært for mig at gennemskue, og derfor vil jeg bruge udvalgsbehandlingen på at få boret ud, hvad det er for nogle elementer, som er nødvendige for den danske PNR-ordning, og hvilke elementer der i givet fald ligger ud over og er overimplementering.
Svarene på det vil jo så få betydning for, hvor vi så stiller os henne, for det er vigtigt for os, at vi ikke kommer til at overvåge mere end nødvendigt.