runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Den er så 27, så det er så 10 pct.
Men så kunne man bare lave et knæk ved de 100.000 kr. på de 17 pct. Det hører du ikke os klage over i hvert fald.
Så har vi så tre knæk, eller vi kan også nøjes med to knæk, men så kunne man have knæk, der var på 17, 27 og så 42 eller 44 pct., som det er nu.
Jeg undrer mig bare over, hvorfor vi skal lave den her hybrid med en anden form for beskatning, hvis man bare kunne have sænket til 100.000 eller 150.000 kr., alt efter hvad Venstre synes det skal være, og så lave en 17-procentsnormalbeskatning på det.
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Eksempelvis er det sådan, at vi her giver et boost til forsknings- og udviklingsaktiviteter, og samtidig med det er det jo sådan, at man stadig væk får fradrag for de her udgifter efter en aftale, vi i øvrigt har lavet sammen med den tidligere regering.
Men det, man skal huske på i forbindelse med forslag som det her, er, at det er en meget god idé at anvise helt konkret, hvordan man har tænkt sig, at de ca. 1 mia. kr. om året, som det her koster, skal betales, og det synes ikke at være tilfældet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
For det første beklager jeg, at jeg glemte Frie Grønne.
Det var simpelt hen en forglemmelse, det beklager jeg.
For det andet synes jeg, ordføreren har ret i, at der er en uklarhed.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Så er vi altså – og det kan ikke gentages ofte nok – nået rigtig langt, og det her skal balancere mellem vores virksomheder, der skal være konkurrencedygtige, og vores velfærdssamfund og sammenhængskraft.
Det her skal socialt være i balance, og det handler også om arbejdspladser.
Så derfor er det her kompliceret.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Og tak for talen.
Nu siger ordføreren, at den var meget lig den tale, ordføreren holdt før til det forrige forslag, men det synes jeg faktisk ikke.
Altså, ordføreren accepterer jo, at danske virksomheder ikke skal kende målsætningen for CO 2 -afgiften pr. ton, før 3, 4, 5 år før den træder i kraft.
Altså, ved at man er med i det her nøl, betyder det jo netop, at danske virksomheder ikke får at vide, hvor meget det kommer til at koste pr. ton udledt CO 2 i 2030 før om 2 år, 3 år, måske i 2024.
Hvis ordføreren stemte for det her forslag, kunne virksomhederne måske allerede før sommerferien vide, hvad det er, de kan regne med de skal have af udgifter på CO 2 .
Det har da indflydelse på deres investeringer.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Først vil jeg gerne sige, som jeg har sagt flere gange, at vi ikke har nogen interesse i at forlænge den her proces.
Vi er nogle af dem, der i vores finanslovsforslag presser på for at få den grønne omstilling – jeg tror, det er en af de mest grønne dele overhovedet.
Så hører jeg forslagsstillerens usikkerhed omkring, hvor lang tid der går.
Den har vi jo også, og det er det, jeg prøver at bekræfte i min ordførertale her.
Vi vil gerne have, at det går hurtigt.
På den anden side vil vi ikke have, at det går så hurtigt, at tallene er forkerte.
Og det må forslagsstilleren jo også acceptere, altså at hvis man bare sådan går ud og siger, at man tager de første de bedste tal, så risikerer man jo at ramme forkert i forhold til så vigtige tal for vores virksomheder og forbrugere.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Det ville bare være rart, hvis der var nogle af de grønne organisationer, Klimarådet, miljøøkonomerne eller nogen som helst andre, som har forstand på det, som gav regeringen ret i det.
Det er der jo ikke.
Altså, vis mig gerne nogle.
Men forstår jeg det rigtigt på ordføreren, at vi kommer til at få et mål for udledningen af CO 2 pr. ton i 2030 engang i 2023 eller hvad?
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Og jeg forstår godt utålmodigheden – det forstår jeg så godt.
Vi er også utålmodige i Venstre, vi vil også gerne i gang.
Og prøv at høre, hvis der var en let måde, vi kunne hoppe over til at få de rigtige tal på bordet, hvorfor skulle vi så ikke være indstillet på at gøre det?
Det er der bare ikke.
Vi kan ikke hoppe til en let måde for at få de rigtige tal, og det er jo derfor, vi har nedsat ekspertgruppen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Jeg ved ikke, om det er så kompliceret.
Det er rigtigt, at køernes prutter betyder meget i forhold til CO 2 -udslippet, men altså, man tager én ko, og så ser man, hvor meget den prutter, og så ganger man op, og så begynder man at have et eller andet billede af, hvor meget køerne prutter på de forskellige bedrifter.
Og det er rigtigt, at DF heller ikke er med i den her såkaldte grønne skatteaftale, som jo ikke kunne lave de CO 2 -afgifter, som vi går og sukker efter.
Synes ordføreren ikke også, det er lidt mærkeligt, at når vi har så kvalificerede bud – vi har en vurdering fra Klimarådet på 1.500 kr. pr. ton i 2030, vi har en vurdering fra miljøøkonomerne på 1.250 kr. – at vi så skal vente 2-3 år på at få det tal, specielt når erhvervslivet sukker efter det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er glad for, at det ikke er mig, der så får det arbejde at skulle rundt og måle, hvor meget køerne prutter, og skal lave den her statistik – jeg tror ikke, det er det sjoveste arbejde for dem, der skal gå og lave det.
Men jo, jeg vil give dig ret i, at det er lang tid, og at man burde kunne gøre det hurtigere.
Men omvendt er det også vigtigt, at man få gjort hjemmearbejdet godt, så man, som jeg også tror at både Venstre og Socialdemokratiet har sagt tidligere fra talerstolen, rammer rimelig meget plet – det synes jeg man skal, når man laver sådan en hel omvæltning af samfundet og en ny måde at gøre skatten op på, for rammer man bare en my forkert, har det jo kæmpe konsekvenser for vores erhvervsliv og for arbejdspladser, og det gør måske, at vi ikke bliver et foregangsland, men at vi bliver et skræmmeeksempel.
Så jeg synes sådan set, det er fornuftigt, at man trods alt tænker sig godt om, for hvis man laver sådan en CO 2 -afgift her og kompenserer borgerne – om det så er ved lavere skat på indkomst eller på selskabsskat – så er det jo en kæmpe omvæltning af vores samfund.
Så det er jo ikke noget, man bare gør ud fra, hvad en klimatænketank har valgt at sige nu er det rigtige snit.
Jeg kan godt forstå, at man har behov for, at det skal være hurtigt, også hurtigere end 2-3 år, men omvendt tror jeg egentlig, det er vigtigt, at vi får lavet et grundigt arbejde, som gør, at vi kan få den rigtige beslutning.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Jamen hvad venter vi på?
Hvor længe skal vi vente?
Klimarådet har været ude med noget, miljøøkonomerne har været ude med noget.
Og det svar, regeringen har givet, er at nedsætte et nyt udvalg.
Hvor mange udvalg vil ordføreren have?
Altså, hvorfor skal vi vente og vente?
Så kunne vi jo finde et tal mellem de tal, der er blevet lavet.
Hvor er det, det ved lov er fastsat, at det skal tage 3 år at regne ud, hvad vi skal betale i CO 2 -afgift pr. ton, når der allerede er kvalificerede mennesker, der har været ude med flere bud?
Hvorfor gør vi det ikke nu?
Hvorfor gør Venstre ikke den, hvad skal man sige, gode dåd, det vil være over for danske virksomheder at sige, at det er nu?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Okay, cool!
Hertil vil jeg så lige spørge, om Alternativet altså ikke mener, at det både ville være mere CO 2 -effektivt og mindre bureaukratisk, hvis vi indførte en afgift, baseret på enten flyrejsens længde eller CO 2 -udledning fremfor på antallet af flyrejser – bare så vi lige har det fuldstændig på plads.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Jeg tror faktisk, at vi er nødt til at kigge på begge dele, altså de, som flyver meget hyppigt, meget langt skal betale mest.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak for talen.
Vi har jo lige behandlet forslaget om, hvorvidt regeringen vil støtte klimaafgifter på kød, brændstoffer og fly.
Det vil regeringen ikke.
Vi er jo i en situation, hvor regeringen får kritik for sit nøl, og derfor tænkte vi, at vi kunne komme lidt længere ved at lave et mål for 2030 om 1.500 kr. pr. t udledt CO 2 .
Det vil regeringen heller ikke.
En af de ting, regeringen lægger til grund, er, at der mellem det forslag, der er fra miljøøkonomerne på 1.250 kr. pr. t og Klimarådets 1.500 kr. pr. t, er et spænd på 10 mia. kr.
Forsigtige gæt fra klimaøkonomerne er, at vi har brugt 400 mia. kr. under corona.
Kunne man ikke finde en måde, hvorpå man kan afhjælpe de omkostninger på de 10. mia. kr.?
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Det kan være svært at spå helt præcist om, men jeg håber, at den kommer i kølvandet på den afrapportering, der kommer fra ekspertgruppen.
Det vil altså sige, at vi i 2022 meget gerne skulle være på plads med et grundlag, sådan at vi kan tage det næste vigtige skridt.
I øvrigt glæder det mig jo, at vi med andre initiativer allerede er kommet langt, og jeg har jo bemærket mig, at ordføreren for Alternativet både kritiserer regeringen for nøl og siger, at vi er magtfuldkomne.
Men det er dog lykkedes med brede politiske flertal at tage nogle vigtige, rigtige skridt i den rigtige retning, og at vi faktisk nærmer os, at vi har nået 50 pct. af den målsætning for en begrænsning af vores CO 2 -udledning i 2030.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Det er ikke større, end at regeringen har 9 år til at finde ud af, hvordan vi finansierer det.
Så helt umuligt er det jo ikke.
Så bliver regeringen ved med at bruge det her med lækage, nemlig at hvis vi ikke gør det, er der nogle andre, der gør det, men vil ministeren ikke give mig ret i, at klimaøkonomerne faktisk kom med en forudsigelse om, at en samlet lækage vil blive langt, langt mindre, end vi troede?
Regeringen snakker hele tiden, som om lækagen er en til en, altså at hvis vi ikke producerer det, bliver det produceret på lige præcis samme måde i udlandet.
Jeg siger ikke, at klima- og miljøøkonomerne lige præcis har ret, men kan ministeren ikke godt se, at det argument bliver mere og mere udvandet, efterhånden som vi finder ud af, at det, at vi af klimamæssige årsager undlader at producere noget, faktisk ikke i stedet for en til en bliver produceret i udlandet?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Jeg skal ikke gøre mig til ekspert i de analyser.
De er temmelig sikkert gennemarbejdede, og dem vil jeg meget gerne tage en diskussion om på et senere tidspunkt.
Men det, jeg tror der er vigtigt, er, at vi, når vi træffer den her beslutning, som er meget, meget stor – det er vi enige om – for det danske samfund, husker på det, som vi også har givet hinanden håndslag på, nemlig at vi skal gøre det på en måde, så dansk erhvervsliv, danske lønmodtagere og det danske samfund kommer ind i en ambitiøs grøn omstilling, som det her er, på en måde, så vi også kan genkende vores velfærdssamfund og de principper, det bygger på, og de hensyn, der ligger bag, at vi har valgt den her model.
Det er eksempelvis, at den grønne omstilling skal være noget, som alle er med på, ikke bare dem, der har masser af penge til at betale ekstra mange penge for oksekød eksempelvis, men også den børnefamilie, hvor det kniber med at få råd til det bare en eller to gange om ugen.
Det er det hensyn, der afspejles i de her principper, og det er det, vi også skal huske i den her omstilling.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak, og tak for talen.
Hvornår bestemmer vi, hvad for en ensartet CO 2 -afgift vi vil have i 2030?
Hvornår kommer den beslutning?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Nu skal spørgeren passe på ikke at blande æbler og pærer.
Nogle af de 400 mia. kr. er jo engangsudgifter.
Det her er varige udgifter, der bliver pålagt et erhvervsliv.
Derfor tror jeg, at det er meget, meget klogt, at man meget grundigt tygger det her igennem.
Alene den forskel på 250 kr. pr. t CO 2 giver jo meget store effekter.
Det er bare taget med her i mit indlæg som et eksempel på, at de tænketanke, råd og andre, som har været aktive i den her debat, kommer med forskellige bud på, hvor en sådan CO 2 -afgift skal placeres.
Det giver meget store forskelle i effekterne.
Det giver meget stor forskel på effekterne for dansk erhvervsliv og det danske samfund.
Derfor er min beskedne opfordring bare, at det er godt, at vi, inden vi begiver os ud i noget så stort, som det er at fastlægge det niveau, har tygget det godt og grundigt igennem, har analyseret alle konsekvenserne og har haft en grundig politisk diskussion.
Det er derfor, vi gerne vil afvente vores ekspertgruppes anbefalinger.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Der bliver hele tiden sagt, at det her skal være enormt præcist – jeg har nærmest aldrig nogen sinde hørt om noget, der skal være så præcist som de her klimaafgifter.
Kunne man ikke forestille sig, hvis man laver et mål, hvor det viser sig, at det ikke er nødvendigt at have det så højt, at man bare regulerer lidt?
Altså, skal det her være det eneste i verden, der ikke kan justeres lidt op og ned?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Jo, man kan selvfølgelig altid justere på det, men her for nylig stod der i en avis – jeg kan ikke huske, hvad for en det var – at det bare i forhold til landbruget var 18.000 arbejdspladser om året.
Altså, det er jo trods alt ikke ligegyldigt for dem, som har en virksomhed inden for landbruget, eller dem, der arbejder i følgeerhverv på et mejeri eller et slagteri.
Så jeg synes, det er ret vigtigt, at man rammer nogenlunde det niveau, man synes det skal være på, og ikke bare sådan kan skrue op og ned, for så har folk måske mistet deres arbejde og deres levegrundlag.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak for talen og den ret præcise analyse omkring den såkaldte grønne skatteaftale – den deler jeg også.
I forhold til det med, at vi mener, det ikke påvirker udvalgsarbejdet så meget, om det bliver den ene eller den anden, vil jeg sige, at det primært handler om, at udvalget skal finde ud af, hvordan vi kommer derhen, og simpelt hen lave en model – ja, nu er der jo flere modeller, men de skal åbenbart lave en til.
Så det er i den kontekst, det skal forstås.
Vi tror faktisk, det ville være en stor hjælp, hvis man udpegede et mål og sagde: Det er det, vi skal frem mod.
Jeg tror, det ville hjælpe i modelberegningen.
Så det er en lille påvirkning, der trods alt, ville jeg mene, ville være positiv.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Det skulle heller ikke forstås som en meget uvenlig kommentar.
Altså, jeg betragter det lidt sådan, at det bliver skrevet for ligesom at imødegå en forudset kritik fra hr. Torsten Gejl om, at nu er der den her ekspertgruppe, og så kan vi ikke foretage os noget som helst i mellemtiden eller mene noget, indtil den kommer med et resultat.
Jeg tror, det er i det lys, formuleringerne er lavet, og det kan jeg også godt se.
Men det var bare for at nævne et par ting, som man, hvis det stod helt til mig og Enhedslisten, måske kunne have strammet lidt op.
Men jeg tror, jeg forstår, hvorfor det er skrevet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Tak for det.
Jeg skal sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Og så vil jeg lige knytte en kommentar til den tidligere bøvse- og pruttedebat, for det var ikke, mente forslagsstilleren, så kompliceret, men det kan det faktisk godt være.
For der er rent faktisk meget forskel på, hvor meget køer både bøvser og prutter, både i forhold til hvilken art det er – nu kommer jeg selv fra landet – og også hvilke omgivelser de står i, og hvordan klimaet er.
Og derudover afhænger det også af, hvilket foder de får – det har også stor betydning.
Der er et kæmpe potentiale for at reducere metanudledningen fra køer netop med tang.
Så derfor er det måske ikke bare at gange op og se, hvor mange køer der er.
Men vi kan ikke støtte forslaget, som det er.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak for den relevante betragtning om køers prutter og bøvser.
Men så vil jeg sige, at man jo så kan se, hvor meget de enkelte typer køer lukker ud, og fratrække det foder, de har fået, f.eks. tang, som gør, at de prutter mindre, og så gange op.
Altså, det er rigtigt, at det er lidt mere kompliceret, men min pointe med det var, at så svært er det heller ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Næh, jeg tror såmænd godt, at man kan lave sådan en CO 2 -afgift.
Altså, hvis der er noget, Folketinget er verdensmester i, så er det jo at lægge afgifter på borgerne.
Så at man lige pludselig ikke kan gøre det på det her område, betragter jeg allermest som en dårlig undskyldning, for man kan gøre det på mange andre områder.
Men det gør stadig væk ikke, at vi synes, det er en god idé.
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Tak for ordet, formand.
Venstre ønsker med det her beslutningsforslag, at virksomhedernes fradrag for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed forhøjes permanent til 130 pct.
Som led i udfasningen af hjælpepakker, de forskellige vækstinitiativer, der er sat i værk, og de eksportinitiativer, der blev sat i værk pr. 15. juni 2020, har vi forhøjet fradraget for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed til 130 pct. for indkomstårene 2020 og 2021.
Derudover skal man huske på, at vi jo som led i den aftale, vi har været omkring et par gange her i løbet af eftermiddagen, i forbindelse med første fase af den grønne skattereform har forlænget ordningen med fradrag for forsøgs- og forskningsvirksomhed, således at fradraget på 130 pct. nu også gælder for indkomståret 2022.
Det vil sige, at det er 2020, 2021 og 2022.
Så der skal ikke herske tvivl om, at regeringen ser med meget stor alvor på behovet for, at virksomhederne har det rette incitament til at investere i forsøgs- og forskningsaktiviteter og dermed kan være med til at styrke deres forsknings- og udviklingsaktiviteter.
Det, man selvfølgelig skal være opmærksom på, er, at det ikke er helt omkostningsfrit at lave en permanent ordning, hvor virksomhedernes fradrag for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed gøres permanent til de her 130 pct., som forslagsstillerne ønsker sig.
Hertil kommer jo så alle de yderligere administrative omkostninger hos skattemyndighederne til kontrol og andet, idet det forhøjede fradrag selvfølgelig vil øge virksomhedernes incitament til at kvalificere flere udgifter under reglerne.
Det er en diskussion, vi også har haft i Folketingets Skatteudvalg, så den kender forslagsstillerne ganske udmærket.
Venstre har dog ikke i beslutningsforslaget, har jeg lagt mærke til, angivet nærmere, hvor finansieringen af en permanent forhøjelse af fradraget skal komme fra.
Herudover må jeg indrømme, at jeg ikke kan se nogen grund til at fremskynde et lovforslag, som ikke vil iagttage den almindelige lovgivningsproces, som vi plejer at holde os til, og slet ikke, når vi for nylig har vedtaget et lovforslag, som faktisk giver virksomhederne mulighed for fradrag på lige nøjagtig 130 pct. for udgifter til forsknings- og forsøgsvirksomhed også i indkomståret 2022.
Som nævnt indledningsvis har regeringen selvfølgelig fokus på, at virksomhederne får gode rammevilkår, og regeringen er også enig i, at det er vigtigt at fastholde vores styrkeposition på området, når det handler om forskning og udvikling.
Vi har nogle af verdens største industridynamoer, som har nydt godt af et tæt samarbejde med vores forskningsmiljøer og de skatteordninger, som vi i øvrigt har tilrettelagt i brede aftaler i Folketinget.
Så det, der er det centrale, er, at jeg savner fra forslagsstillerne, hvordan forslaget skal finansieres.
Det ser jeg som sagt ikke nogen anvisning af.
Jeg mener ikke, det er nødvendigt på nuværende tidspunkt, al den stund at vi allerede har forlænget det, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Jeg ville bare lige være skarp her, i forhold til hvorfor man ikke kan støtte.
Man sagde, at det var, fordi pengene ikke var anvist, og fordi det blev lidt kompliceret for dem, der skulle behandle sagerne i Skattestyrelsen.
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Eksempelvis er der den årsag, at vi allerede har gjort det i 2021 og også vil gøre det i 2022.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
2022 må vi simpelt hen bare erkende er slutdatoen for, hvornår der skal afleveres delrapport nr. 2.
Vi har bedt om at få en CO 2 -afgift allerede med den første delrapport, og jeg håber vitterlig, at de økonomer, der er i den her arbejdsgruppe, vi har nedsat, kan komme frem til det.
Men det er immer væk nu bare den proces, vi har aftalt, og den tidsplan, vi har lagt.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Tak for det.
Den ensartede afgift på CO 2 -ækvivalenter kan ikke stå alene, men den bliver et helt afgørende redskab i klimaindsatsen.
Og SF har presset på i relevante forhandlinger for at samle et bredt politisk flertal for en høj ensartet afgift på CO 2 -ækvivalenter og udarbejdelsen af en konkret model for afgiften.
Det lykkedes jo i et vist omfang med aftalen om en grøn skattereform, som bestemt ikke er perfekt, men som trækker i den rigtige retning, og det er jeg glad for.
Vi ønsker ligesom forslagsstilleren, at der snart bliver truffet en principbeslutning om niveauet, men vi ønsker også at se på ekspertgruppens forslag, og det har vi også lagt os fast på ved at indgå i en aftale.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her, selv om jeg er enig i, at regeringen skal se at komme i gang.
Når det er sagt, mener jeg bestemt, at 1.500 kr. pr. ton CO 2 kan være et realistisk scenarie.
Ud over niveauet på en afgift mener jeg også at tilbageførselsmekanismerne er ret vigtige, og her ser vi både behov for at tilgodese borgere med den mindste indkomst og også de virksomheder, som kan blive presset af den internationale konkurrence.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Det er jo klart, at når SF er med i den aftale, er det svært at stå her på talerstolen og lave den om.
Der er man jo bundet lidt på hænder og fødder.
Men kan ordføreren ikke godt forstå argumenterne om, at det er lang tid at vente for virksomhederne?
Altså, hvis ordføreren kunne bestemme, skulle det så ikke rykkes lidt frem, sådan at vi måske kunne lægge os et eller andet sted mellem Klimarådet og miljøøkonomerne eller i hvert fald få det fastsat noget hurtigere?
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Jo, hvis jeg kunne bestemme, gik det bestemt hurtigere.
Jeg tror dog, jeg vil sige, at selv om det er rigtig lang tid at vente – det er jeg helt enig i – tror jeg heller ikke, at virksomhederne kun venter.
For det, at man har indgået en aftale som den her, der alligevel gør det ret klart, at der kommer en ensartet CO 2 -afgift på et tidspunkt – som vi ikke kender niveauet af, men det kommer i hvert fald til at ske – betyder, at virksomhederne begynder at vide, at de skal omstille sig i den retning, og at de kommer til at blive beskattet for deres CO 2 -udledning.
Det ville være godt at få en principbeslutning snart om, hvor meget det bliver, men allerede nu begynder virksomhederne at indstille sig på det, fordi der er en seriøs politisk proces i gang.
Så jeg tror sådan set, det rykker noget; jeg tror ikke bare, at de venter på, at der kommer en beslutning.
Men jeg er enig i, at det burde gå hurtigere, og jeg håber da også, at man ikke venter helt til 2022, sådan som Socialdemokratiets ordfører sagde, men at man måske også kan træffe beslutning på baggrund af den delrapport, der kommer i efteråret 2021, hvor vi måske kan få nogle klare anbefalinger.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Hvad tænker ordføreren om den dividendemodel, vi har foreslået, om, at man selvfølgelig betaler forskelligt, i forhold til hvad ens forbrug er, men at man tilbagefører lige mange penge til alle – firkantet sagt – sådan at dem, som faktisk forbruger mest CO 2 , er dem, der kommer til at betale, i og med at alle får lige meget tilbage?
Hvad tænker ordføreren om sådan en model?
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Jeg synes, den er lidt for forsimplet, men jeg kan godt lide princippet i det.
Men som jeg sagde i min tale, mener jeg også, at det kan være vigtigt at tilgodese nogle af de virksomheder, der kan blive ramt af noget international konkurrence i forhold til det her.
Så jeg vil ikke lægge mig fast på at lave så præcis en model, men jeg synes, at tilbageførsel af midler generelt set er en god ting, og det har vi også fremlagt i de klimaudspil, vi selv har lavet, i forhold til brug af den grønne check og sådan noget.