runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Reglerne skal ikke ændres for en fodboldkamp, der er i gang – det kan vi for så vidt være enige om, hvis det var en hvilken som helst fodboldkamp.
Der er jo fodboldkamp hver uge, som hr. Preben Bang Henriksen ved i kraft af sit forhåbentlige – som valgt i Nordjylland – meget heftige engagement til fordel for AaB eller sådan noget.
Der er fodboldkamp hver uge, ikke?
Men i forhold til Rigsretten er der jo bestemt ikke fodboldkamp hver uge; det er måske en gang i hver generation, vi får en rigsretssag, medmindre den her rigsretssag mod fru Inger Støjberg er udgangspunkt for en helt ny målestok.
Det kunne man måske godt tro det var.
Men, okay, der er én kamp; der er én rigsretssag i den generation, vi mere eller mindre er en del af nu, for hr. Preben Bang Henriksen, og det er den rigsretssag her.
Var det så ikke rimeligt nok, at man dybt og grundigt tog udgangspunkt i Danmark anno 2021 og så på, hvordan vilkårene er, hvordan den demokratiske debat er, hvordan indsigten i, hvad der foregår omkring alle de her ting, er?
Hvad er ønsket derude i forhold til at se, hvad der foregår, herunder også i forhold til at se, hvad for en stillingtagen de her enkelte dommere har til tingene?
Skulle vi ikke gøre det i fællesskab?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Jeg bevæger mig lidt ud på tynd is i forhold til min viden om det, men jeg har simpelt hen ikke mødt nogen, der har følt sig presset.
Mig bekendt har det været sådan, at der efterfølgende – altså efter tamilsagen – har været nogle af dommerne, som har fortalt, hvad de har stemt.
Men jeg har ikke en oplevelse af, at der har været sådan et meget, meget stort pres på dem, der så ikke har berettet om, hvad de har stemt.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Jamen, altså, pointen er jo netop, at man lige siden tamilsagen har diskuteret, hvem der egentlig stemte hvad.
Og det har da lagt en skygge ned over de politisk udpegede dommere, der var med dengang.
Hvorfor ikke fjerne den tvivl og så sige, at de politiske dommere selvfølgelig står frem med navn, så man jo i virkeligheden fjerner den tvivl om, om de har fulgt deres partipolitiske grupper her i Folketinget, eller om de har fulgt deres egen overbevisning efter at have hørt sagens substans inde i Rigsretten?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Jeg vil høre, om ordføreren kan oplyse, om ordførerens parti ved tidligere lejlighed har foreslået obligatorisk tv-transmission ved domstolenes behandling af sager.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Tak for det.
Mit spørgsmål går lidt i samme retning som hr. Kristian Hegaards.
Det undrer mig lidt, at ordføreren for Dansk Folkeparti står og taler om en industri blandt forsvarsadvokater.
Altså, det er nu engang sådan i et retssamfund, at man har ret til en forsvarsadvokat.
Det er ligesom en del af hele det retssystem, vi har bygget op, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Derfor har jeg simpelt hen behov for, at Dansk Folkeparti uddyber, hvad der menes med en industri af forsvarsadvokater.
Det er jo det, vi andre kalder for retssamfundet.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Vi er helt enige om, at man har ret til en forsvarsadvokat, og at man har ret til at få den bedst mulige behandling inden for lovgivningens rammer.
Men som jeg lige kan høre på hr. Kristian Hegaard – og det har jeg også diskuteret mange gange med folk og repræsentanter fra Det Radikale Venstre – er vi nok ikke helt enige om, om forsvarsadvokater så bør gå så langt, som de gør i nogle tilfælde, altså hvor man i befolkningens øjne har en industri, hvor man simpelt hen gør meget mere, end vi generelt ville sige man burde gøre, bl.a. for at få erstatninger.
Det er noget, der forarger os, der har lavet lovgivningen herinde, hvor man gerne vil give erstatning til mennesker, der virkelig er kommet i knibe.
Det er forkert.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Så vi er altså helt enige om, at det er et grundlæggende retsprincip, at man selvfølgelig har adgang til en forsvarer, og at denne forsvarer naturligvis gør alt for at varetage sin klients interesser – at det er sådan, det foregår i et retssamfund.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Det er selvfølgelig ikke problematisk.
Jeg kunne godt finde eksempler, hvor jeg ville sige, at her går man for vidt, her udnytter man samfundets indretning så vidtgående, at det harmer og forarger, og at det er i strid med den intention, vi havde, da vi lavede lovgivningen på Christiansborg.
Der er det så vores opgave nu, affødt af det her forslag, at sætte os ned og få lavet regler, der gør, at man ikke kan udnytte systemet, for det forarger mange mennesker, og det kan vi ikke leve med.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Det var, fordi ordføreren var inde på at problematisere forsvarsadvokater og deres arbejde.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren da mener, at det er problematisk, at forsvarsadvokater gør alt for at varetage deres klienters interesser.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Der er ingen tvivl om, at vi skal gøre det så træls, som det overhovedet er muligt, at være medlem af en bande.
Hvorfor bandedrenge skal have nogen som helst erstatning ved vores domstole, forstår vi ikke noget som helst af i Dansk Folkeparti.
Hvis de har været udsat for noget, ja, så er det deres eget ansvar.
De har selv meldt sig ind i den bande, som de er medlem af.
De har meldt sig ud af samfundets normale regler og skal derfor ikke nyde godt af samfundets normale regler.
Så lad endelig erstatningerne gå til andre formål end de her individer i banderne.
Med det vil jeg også sige, at vi selvfølgelig er med på det forslag, der er kommet i dag fra Det Konservative Folkeparti.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Men det siger også sig selv, at det ikke kun skal være i forbindelse med frihedsberøvelse, og her er vi fuldstændig enige med hr. Preben Bang Henriksen fra Venstre, der spørger: Hvorfor skal vi ikke lade det her gå ud over erstatninger i alle former for sager vedrørende bander?
Når det gælder offererstatninger, synes vi selvsagt også, man skal fjerne muligheden for at få erstatning.
Det er udmærket, at justitsministeren vil det, men hvorfor vil regeringen og hvorfor vil Socialdemokraterne ikke støtte det her forslag generelt, for så vidt angår bander?
Det forstår jeg ikke noget som helst af.
Jeg tror, det afstedkommer rigtig meget harme ude blandt danskerne, når man ser de her bandekonflikter, hvor de skyder mod hinanden og det egentlig bare handler om ussel mammon, flest muligt penge i kassen på kortest mulig tid uanset ofrene, og så er der nogle, der får erstatning, fordi de er kommet til skade, eller fordi de på en eller anden måde har været udsat for noget, som de ikke lige syntes var så godt.
Det er uholdbart, og det er noget af det, vi er nødt til fra Folketingets side at gribe ind over for.
Desværre har der udviklet sig en industri, hvor forsvarsadvokater går i retning af at gøre alt for deres klienter.
Det er måske ikke så overraskende, men det indbefatter altså også, at nogle af de her centrale bandemedlemmer får rigtig store erstatninger, fordi der godt kan være ting og sager, som de kan klage over, og hvor de kan få penge fra det offentlige.
Så det er en automatik, som man har lært sig, og det er en automatik, som vi skal skride ind over for, hvis vi overhovedet kan det, og der er det her forslag fra De Konservative et skridt på vejen.
Det er ikke nok, men det er et skridt på vejen.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-19:
Tak for det, og tak til De Konservative for at bringe det her forslag frem.
En bandekriminel, der forurettes, f.eks. overfaldes af en anden bandekriminel, skal ikke have ret til tortgodtgørelse, står der i forslaget.
Tortgodtgørelse er jo altså den slags erstatning, man får, når man ikke kan bevise et tab.
Jeg kan derfor ikke lige nøjagtig se, hvorfor forslaget ikke medtager almindelig erstatning.
Altså, den, der overfaldes og får gjort skade på arme og ben og tøj osv., har jo krav på erstatning.
Tort angår jo den psykiske skade, og hvorfor skal det kun vedrøre den?
Det kan jeg ikke umiddelbart se.
Så på den måde vil jeg sige, at vi i Venstre kan støtte forslaget, men så det da gerne udvidet til også at omfatte almindelig erstatning for de ting, der kan dokumenteres, som jeg nævnte før.
Det er korrekt, som justitsministeren siger, at når vi regulerer her, regulerer vi som udgangspunkt forholdet mellem to borgere, nemlig skadevolder og skadelidte, og det følger af erstatningsansvarsloven.
Men der er vel heller ikke noget, der tilsiger, at vi ikke her i det her Folketing kan ændre på erstatningsansvarsloven, der regulerer ansvaret mellem to borgere.
Den pågældende lov har jo masser af bestemmelser om tabt arbejdsfortjeneste, varige men og erhvervsevnetab osv., og den har bestemmelser, hvormed erstatningen nedsættes, eksempelvis for erhvervsevnetab, når man er over 30 år, osv. osv.
Så selvfølgelig kan vi også ændre på det krav, vi har med at gøre her, hvis vi vil.
Når vi så er i gang, har justitsministeren jo ret i, at vi i hvert fald lige så godt kan ændre på den anden relevante lov, nemlig offererstatningsloven.
Det er den lov, der siger, at hvis ikke voldsmanden kan betale, så må staten betale.
Og at staten skal ind at betale bandekriminelle, hvad enten det er erstatning eller tort, er jo altså, tror jeg, stridende imod, hvad enhver herinde mener.
Så summa summarum vil jeg sige, at vi ikke vil acceptere bander.
I det omfang, vi kan indskrænke deres krav og måske specielt de krav, de har i relation til staten, så skal det søreme ske hurtigst muligt.
Så stor tak til De Konservative for forslaget.
Det kan godt være, at der, som justitsministeren sagde, er teknikaliteter, der skal ændres heri, i relation til om det er erstatningsansvarsloven eller det er offererstatningsloven, der skal ændres, eller om det er begge dele.
Men vi er i hvert fald klar til det.
Det kan jeg garantere for.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Tak for det.
Sådan en stille og rolig mandag viser det parlamentariske arbejde sig alligevel fra solsiden, når nogle beslutningsforslag her fra De Konservative faktisk velovervejet er med til at sætte noget arbejde i gang.
Og jeg kan i forlængelse af det, justitsministeren sagde, sige, at der formentlig ikke er nogen her, der har nogen som helst intention om, at vi skal stille bandemedlemmer en my bedre, end vi er nødt til.
Derfor er det da fornuftigt at se på, om man ikke kan få stoppet det, at et bandemedlem kan få erstatning fra staten.
Det virker jo i sig selv til at være i modstrid med alt det arbejde, vi ellers gør, for at stække de her bander og ikke mindst deres medlemmer.
På den måde er det et godt forslag fra De Konservative.
Jeg skal ikke her redegøre nærmere for det, som justitsministeren netop har sagt om de andre dele af forslaget.
Det er klart, at det rejser et principielt spørgsmål, nemlig om man i forhold til at søge om erstatning skal stilles ringere, fordi man er bandemedlem.
Det har jeg som sådan sådan set ikke noget problem med.
Med det, vi har gjort for at begrænse det, er det jo i forvejen en skærpende omstændigheder at være bandemedlem.
Men vi kan jo desværre se, at selv om kriminaliteten generelt set er faldende, er en af årsagerne til, at vi har en udfordring i kriminalforsorgen og i vores fængsler, det helt groteske, at mens der bliver mere trygt i forhold til den almindelige kriminalitet, fylder bandemedlemmer og udviste udlændinge rigtig meget i vores fængsler.
Det skyldes ikke mindst, at en række bandepakker, som vi i fællesskab har vedtaget igennem årene, gør, at flere bandemedlemmer bliver dømt og bliver idømt længere straffe og dermed også skal afsone i længere tid og derfor fylder noget mere op i fængslerne.
Det er jo desværre et udtryk for, at det er meget, meget svært at ramme den organiserede kriminalitet, for de kriminelle opererer fuldstændig skruppelløst på tværs af alt, hvad de kan få fingrene i, når det gælder at begå kriminalitet, og en stor del af det har desværre også at gøre med, at mange bandemedlemmer har et andet ophav end dansk, og det giver den her problematik en ekstra dimension.
Det er også derfor, at vi fortsætter med at slå meget, meget hårdt ned på bandekriminalitet.
Af de årsager og af de årsager, som justitsministeren redegjorde for, kan vi altså ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger, men vi synes, det er godt, at vi får belyst problemstillingen omkring statslig erstatning til bandemedlemmer.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Det kan jeg sagtens uddybe, for hvis ikke det er fru Rosa Lund bekendt, så kan jeg fortælle om det her, nemlig at nogle af de centrale bandemedlemmer både i rockerkredse, men ikke mindst inden for indvandrerbanderne, som jo er de fremherskende i øjeblikket – sådan er det blevet – har nogle bestemte forsvarsadvokater, som de benytter sig af.
Og de forsvarsadvokater har en presset kalender, og det betyder, at man tit har problemer inden for retssystemet i forhold til at kunne fastsætte datoer for, hvornår sådan nogle retshandlinger skal foregå.
Det kan man lide eller ikke lide.
Jeg kan ikke lide det.
Jeg synes, det er træls.
For jeg har det udgangspunkt, at vores retssystem skal fungere på en sådan måde, at man selvfølgelig har adgang til en advokat, men det skal ikke være sådan, at det bremser for at få en hurtig behandling af sagerne.
Og der spekulerer man altså tit i, at man trækker sagerne i langdrag, og det synes jeg er træls.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Det, jeg synes er træls, er, når der står politikere på Folketingets talerstol og beskylder forsvarsadvokater, som faktisk bare passer deres arbejde, for at skulle trække sagerne i langdrag.
Jeg synes, at det er en smule konspiratorisk, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Jeg forstår stadig væk ikke, hvordan det skulle være en industri at trække sagerne i langdrag.
Vi har jo netop herinde lavet lovgivning omkring, hvad forsvarsadvokater må og ikke må over for deres klienter – hvad de må udlevere af f.eks. gaver.
Det har jo været en stor debat herinde for nogle år siden, hvor vi faktisk har lavet et rigtig, synes jeg, fornuftigt regelsæt.
Jeg er fuldstændig uenig i, at der skulle være en industri, og jeg kan slet ikke se, hvordan det skulle være en industri, i forhold til at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti står og tillægger forsvarsadvokater alle mulige ting, som man egentlig ikke har belæg for.
Mads Andersen (KF), 2021-04-19:
Det er også noget af det, vi gerne vil i videre drøftelser med Folketingets partier om, for der er selvfølgelig nogle ting – også i det eksempel, som fru Rosa Lund kom med, om Nedim Yasar – som kan falde lidt uden for skiven, og hvor man selvfølgelig skal ind og kigge lidt mere på det fra sag til sag.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-19:
Nu bragte ordføreren selv voldtægt på banen.
Hvis jeg forstår det konservative forslag korrekt, siger det så ikke, at såfremt et kvindeligt bandemedlem bliver voldtaget af et andet bandemedlem, skal der ikke kunne udbetales tortgodtgørelse til det kvindelige bandemedlem?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-19:
Så står jeg her igen som den sidste af ordførerne og kan konstatere, at det til alles overraskelse viser sig, at alle Folketingets partier er imod bandekriminalitet.
Hvem skulle have troet det?
Det er ikke ensbetydende med, at vi synes, at det her beslutningsforslag er godt, for vi ser nogle problemer med det.
Vi ser det problem, at hvis en bandekriminel begår vold eller noget andet, der kan foranledige, at den, man begår det over for, skal have tortgodtgørelse, og hvis så den anden, som skal have tortgodtgørelse er medlem af en bande, skal den bandekriminelle pludselig ikke betale tortgodtgørelse.
Så det er altså en mindre straf til den bandekriminelle end det, som de har i dag, forstår jeg.
Det kan vi ikke finde på at støtte.
Vi ser også nogle andre problemer, for der findes jo bandekriminalitet i forskellige former.
Skal f.eks. den 17-årige dreng, der har indledt en bandekriminel karriere med at agere kurer med hash for en bande, ikke kunne få tortgodtgørelse, hvis han udsættes for grov vold af et medlem af en anden bande?
Hvorfor skulle han ikke det?
Det, at han nu er begyndt at køre med hash i en bande, skal vel ikke betyde, at så har han også fortjent ikke at kunne få tortgodtgørelse, altså fordi en konkurrerende bande beslutter at udsætte ham for grov vold?
Nogle af de personer er dømt for bandeaktiviteter tidligere, og hvis det, at de forlader banden, måtte udløse, at banden er så vred på den, der har forladt banden, at de gør ting mod exitmedlemmet, som kunne berettige til tortgodtgørelse, så kan man ikke få det, fordi man tidligere har været kriminel.
Så selv om man nu udsættes for vold, fordi man forlader banden, har man altså ikke de samme rettigheder til tortgodtgørelse, som andre voldsofre har.
Så jeg ser nogle problemer i det her beslutningsforslag, og derfor kommer vi ikke til at stemme for det.
Det betyder ikke, at Liberal Alliance ikke er modstander af bandekriminalitet, det er vi.
Den slags skal man åbenbart sige, hver gang man har med retspolitik at gøre, altså at man er imod kriminalitet.
Vi er også imod kriminalitet – meget imod kriminalitet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Tak for ordet, formand.
Bandekriminalitet skaber utryghed og usikkerhed.
Det forstyrrer den offentlige orden, og det skal minimeres og begrænses mest muligt, for bandekriminalitet skal vi gøre op med.
Så bliver det her foreslået, at i stedet for at tortgodtgørelse kan betales til en anden bandekriminel, såfremt denne er forurettet, skal den betales til en fond.
Og fra Radikale Venstres side sætter vi nok spørgsmålstegn ved, om det gør den store forskel i forhold til den begåede bandekriminalitet, om den udbetalte tortgodtgørelse betales til det ene eller til det andet sted.
Men den grundlæggende intention og den grundlæggende tilgang til, at vi skal begrænse kriminalitet, og særlig bandekriminalitet, mest muligt, er vi fuldstændig enige om.
Men om lige det her beslutningsforslag er løsningen på det, stiller vi os tvivlende over for.
Men tak til De Konservative for i lighed med andre af Folketingets partier at interessere sig for spørgsmålet om bandekriminalitet.
Halime Oguz (SF), 2021-04-19:
Tak for det.
Jeg skal læse følgende tale op af vores retsordfører Karina Lorentzen Dehnhardt, som ikke kan være her i dag:
kan vi godt forstå intentionen bag forslaget, nemlig at når man har valgt en bandekriminel livsstil, så skylder vi intet til de bandemedlemmer, der slås i gaderne, skyder, afpresser og begår grov kriminalitet.
Derfor må de også leve med konsekvenserne af de valg, de som kriminelle har taget.
Vi så jo også gerne, at de bandekriminelle nedlagde deres aktiviteter, fordi de påvirker resten af samfundet negativt.
Vi er ret trætte af, hvor mange ressourcer vi skal bruge på dette område – politi, domstole, fængsler.
Der er blevet strammet på stort set enhver straffeskrue og givet mange nye værktøjer til politiet i kampen mod de følgevirkninger, bandekriminelles aktiviteter har på vores samfund.
Lige lidt hjælper det.
Men når vi alligevel ikke bakker forslaget om at tage tortgodtgørelsen fra bandekriminelle, der overfaldes af andre bandekriminelle, op, er det, fordi vi skal skille tingene ad.
For os handler det om retssikkerhed, altså at der ikke gøres forskel på ofre.
Selv om man principielt udsætter sig for fare med en kriminel livsstil og risikerer at blive overfaldet, skudt på, eller hvad det nu kan være, er man stadig et offer, når det sker.
Vi vil gerne diskutere paletten af redskaber i forhold til bandekriminalitet, men vi vil ikke sige ja til dette.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Det kan være, at vi lige skal bruge lidt mere tid på det, fru Rosa Lund og jeg, hvor jeg kan orientere lidt nærmere, end jeg har tid til her på Folketingets talerstol.
Men jeg tror da ikke, at det kan være fru Rosa Lund ubekendt, at vi har ekstremt lange ventetider i vores retssystem.
Der går ekstremt lang tid, og det er der mange årsager til.
Og et af problemerne, en af udfordringerne, er, at bandekriminelle – og dem er der mange af – har de samme forsvarsadvokater, som lever udmærket af det her system.
Det kan vel ikke være fru Rosa Lund ubekendt.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-19:
Jeg er bare nødt til at sige det helt klart: Min sympati for bandekriminelle kan ligge på et meget lille sted, den er nærmest ikkeeksisterende.
Derfor mener vi sådan set også, at det her forslag er fornuftigt, for selvfølgelig skal man ikke kunne få tortgodtgørelse, når man med åbne øjne tiltræder en kriminel bande;
det giver sådan set sig selv.
At den ansvarlige part fortsat skal betale tort, og at dette beløb så skal tilføres en velgørende fond, som eksempelvis arbejder for at mindske vold, er også rigtig fint.
Bandekriminelle har aktivt valgt en kriminel løbebane – en løbebane med vold, smugling og salg af stoffer, drab og andre afstumpede handlinger.
Men derfor skal de selvfølgelig heller ikke kunne komme, når de aktivt har valgt den her kriminelle løbebane, efterfølgende og kunne få en tortgodtgørelse.
Det giver sig selv, og derfor støtter vi også forslaget.
Mads Andersen (KF), 2021-04-19:
Noget, jeg kan love hr. Jeppe Bruus, er, at når nogen her i salen foreslår at gøre det sværere at være kriminel, bedrive bandekriminalitet og udsætte andre mennesker for skade, vil Det Konservative Folkeparti altid være med til at stramme lovgivningen.
Derfor glæder vi os jo også over, at resten af Folketingets partier er med på, at vi skal tage drøftelserne i Retsudvalget.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Tak for ordet, og tak til Det Konservative Folkeparti for at sætte fokus på fænomenet og de typer af modbydelige voldshandlinger, hvor den forurettede ydmyges, særlig ved at det optages eller deles på anden måde i den virtuelle verden.
Det er en ganske forfærdelig og ydmygende handling, som slet ikke skal finde sted overhovedet.
Derfor er det selvfølgelig sådan allerede i dag, at den situation, hvor en gruppe omkredser en person med vold og tyveri, er strafbar.
For efter vores straffelov er tyveri strafbart, og vold er strafbart.
Vold er strafbart som simpel vold i straffelovens § 244.
Grov vold er strafbart efter straffelovens § 245, og vold med døden til følge er strafbart efter straffelovens § 246.
Derudover over er det strafskærpende efter vores voldsparagraffer, såfremt der sker en organisering, eller at det på den måde sker som følge af en gruppe, der udøver den konkrete handling.
Så på den måde er intentionen i Konservatives forslag sådan set ganske udmærket og ganske rigtig.
Der er allerede i dag, og gudskelov for det, taget højde for det i lovgivningen, i forhold til at det beskrevne i beslutningsforslaget både er strafbart og strafskærpende.
Så foreslår Det Konservative Folkeparti, at en ny paragraf om dominansvold skal ligge i straffelovens § 244, og som jeg opremsede før, så er § 244 jo paragraffen for simpel vold, og på den måde kan man altså få indtrykket af, at Det Konservative Folkeparti på forhånd vil mene, at dominansvold ikke kan være grov vold.
I forhold til den praksis, der foreligger, kan sådan noget som spark i hovedet eller noget i den stil jo normalt godt være grov vold.
Så at lægge det lige præcis i § 244 stiller jeg mig tvivlende over for er det helt rigtige.
Men vores lovgivning skal naturligvis tage hensyn til den digitale udvikling, der foregår, og derfor har vi i regi af politiforliget jo netop sagt, at vi skal gennemgå vores nuværende straffelov for at sikre, at den tager hensyn til den digitale udvikling, der er, og hvis det ikke sker tilstrækkeligt, er Radikale Venstre naturligvis mere end villige til at kigge det efter i sømmene, sådan at vi får omstillet vores lovgivning til den digitale tidsalder.