runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Det danske landskab er noget fuldstændig særligt.
Når man kører en tur igennem vores land og ser de her åbne landskaber, hvor by og land ikke er flydt fuldstændig sammen, og hvor vi har en natur, som man kan se og lade øjet skue hen over uden at blive forstyrret af reklamer og andre ting, så har vi en helt særlig værdi, som vi skal passe på.
Så kan man godt have et frihedssyn, der siger: Vi skal have frihed til, at man bare kan sætte de skilte op, man vil.
Det er en enorm frihed for den enkelte.
Eller man kan have et andet frihedsbegreb, der handler om, at der er en meget stor frihed ved at have et landskab, hvor der også er det her åbne land, hvor tingene ikke flyder sammen, og hvor der ikke er skiltning rundtomkring.
Det er to forskellige frihedssyn.
Radikale Venstre har det sidste, nemlig at vi synes, at der er meget stor frihed i, at vi har det her landskab, som vi har.
Og det vil vi gerne passe på.
Når det så er sagt, lyder det, som om der i det her rum er en enighed om, at man rundtomkring skal kunne sætte små skilte op for gårdproduktion, for lokale fødevarer, for loppemarkeder, for ting, der er midlertidige.
Det gik jeg så måske også og troede man kunne, for jeg har da i hvert fald set rigtig mange af dem, og jeg ved ikke, om der bliver begået lovbrud overalt på Bornholm og i det øvrige danske land, men jeg kan forstå, at alle de her små skilte rundtomkring ikke har været lovlige.
Hvis det var det, der alene lå i det her lovforslag, og vi var helt sikre på det, så kunne vi støtte det.
Men der er nogle ting i det, som vi meget gerne vil spørge mere ind til.
Vi vil gerne prøve at få en diskussion også om de spørgsmål, der kan ligge her i lovforslaget, om, hvad et mindre skilt er.
Vi vil gerne spørge lidt mere ind til den del, som man nu fjerner med lovforslaget, der handler om, at skiltet ikke må være synligt på lang afstand.
Jeg forstår på ministeren, at det især drejer sig om skilte på bygninger, men det vil vi i hvert fald gerne have en stor sikkerhed for.
I virkeligheden kan man sige, at et skilt i forbindelse med en bygning, der kan ses på lang afstand, også kan være utrolig skæmmende.
Så hvis vi kan få hegnet et par af de her ting ind og ligesom blive enige om, at intentionen med det her er, at de der små skilte, man kører forbi, og hvor man kan se, at der derinde ligger en gårdbutik – hvis man måske endda har svært ved at finde den – og at der derinde er et lille galleri, hvor man, hvis man har tid, kan kigge på det udstillede, jamen så er vi i for det.
Men lige nu mener vi faktisk ikke, at det er hegnet ordentlig ind, og derfor må vi sige, at vi for at beskytte alles frihed til stadig væk at kunne køre rundt i vores landskab og ikke få smidt barnet ud med badevandet og sikre den ting, der virkelig kan rette trække turister til Danmark, nemlig vores landskaber, så tillader vi os at have en lidt forsigtig tilgang til det her og vil spørge mere ind til det i udvalgsarbejdet, før vi tager endelig stilling.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Det er derfor, jeg starter med at sige: Gad vide, om det her lovforslag egentlig er færdigt?
For de her grænser er jo ikke fastlagt, og de er ikke veldefinerede.
Det vil sige, at vi ikke ved, hvor store de skilte er, der bliver tale om, og vi mangler diskussionen om, at når et skilt ikke må være dominerende, gælder det vel for alle skilte.
Så når vi pludselig har 50 ikkedominerende skilte stående ved siden af hinanden, er de jo dominerende.
Og det er ligesom ikke tænkt ind i forslaget, som det ligger her.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Jo, tak, men er vi ikke enige om, at der ud over de her lejlighedsvise skilte om loppemarkeder og alt muligt andet, som det lyder som om vi alle sammen er enige om, er tale om mindre og ikke dominerende skilte op til 30 m fra en landsby og derudover – som mig bekendt vist allerede er tilladt – små skilte i forbindelse med lokale virksomheder ude i det åbne land?
Så jeg er ikke helt sikker på, at jeg er enig, og jeg er ikke helt sikker på, jeg forstår hr. Christian Polls slutning.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Nej, det tror jeg faktisk virker omvendt, for små lokale producenter vil godt have råd til at lave noget markedsføring på nettet, som kan gøres ret billigt, men de vil nok næppe have råd til at købe et kæmpestort skilt og få det stillet op og få lejet et areal hos en landmand til at have det stående osv. – med alt, hvad der skal til.
Så jeg tror sådan set, at det ikke vil understøtte de små, hvis man åbner op for skilte.
Så vil det i højere grad understøtte dem, der er lidt større.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå på hr. Christian Poll, at han slukker for sin hjerne, når hr. Christian Poll er i Sverige, og det skal jeg selvfølgelig nok lade være med at kommentere yderligere.
I stedet for vil jeg så kommentere Alternativet og hr. Christian Polls store begejstring for lokalt producerede og økologiske fødevarer ude fra de små lokalsamfund rundtomkring i Danmark.
Strider den begejstring ikke en lillebitte smule imod aversionen imod øget skiltning i det åbne land i Danmark?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Ifølge de direktiver, som vi er forpligtet til at overholde, må vi ikke forringe miljøtilstanden, og derfor er råderummet i naturen og miljøet relevant – ikke alt muligt HELCOM-halløj.
Jeg spørger helt konkret og direkte: Findes det råderum ude i virkeligheden, ude i miljøet?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Det råderum, der arbejdes med i HELCOM, har intet med det her at gøre.
Det er et anerkendt princip, og da alle partier i Folketinget bakker op om det HELCOM-princip, ved alle, at det er måden, man agerer på der.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Jeg vil gerne følge lidt op på det.
Det, der bliver spurgt til, er naturen, miljøet.
Findes det råderum i den danske natur og det danske miljø, som ministeren vil bruge med det her lovforslag?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Fru Ida Auken ved udmærket godt, hvordan vi arbejder i HELCOM-regi.
For fru Ida Auken indgik jo selv, da fru Ida Auken var miljøminister, en forfærdelig aftale i 2013, hvor hun lod den største udleder til HELCOM, nemlig Polen, slippe for at skulle være forpligtet til at imødegå sin egen udledning, mens fru Ida Auken så har vist, at Danmark kunne reducere yderligere.
Det er jo så noget af det største svigt i miljøpolitikken i Østersøen, som fru Ida Auken har stået for.
Og ja, fru Ida Auken har anerkendt, at HELCOM har det princip, så det ved fru Ida Auken jo godt selv.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte: Findes det miljømæssige råderum ude i virkelighedens verden?
Findes det derude?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Jeg sagde ikke »godkendt« til fru Ida Auken.
Jeg sagde, at de har accepteret det, vi foretager os.
Derfor har de givet os en kvægundtagelse.
Derfor er der ikke rejst nogen skrivelser, som ikke er gennemført.
Så det, fru Ida Auken siger, er jo ikke rigtigt.
Så fru Ida Auken står nu direkte og lyver over for Folketinget.
Det er da dybt problematisk.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Det er ikke ret lang tid siden, at miljøministeren måtte trække den påstand, han så kommer med igen, tilbage, altså at EU har godkendt de danske vandplaner og sagt god for det, vi gør.
Så det er fint, at ministeren står fra Folketingets talerstol og gentager den vildledning af befolkningen.
Men jeg har bare et simpelt spørgsmål: Findes det miljømæssige råderum ude i virkeligheden, eller gør det ikke?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Tak for det formand, og tak for de faldne ord.
Det er jo lidt ærgerligt i en tid med fake news, at ordførere fra Det Radikale Venstre og Enhedslisten blander alting sammen, når de egentlig reelt set begge to godt ved, hvordan verden hænger sammen.
De her undersøgelser, der lige er kommet frem nu, har intet med fødevare- og landbrugspakkens regnskab at gøre – den kompenseres der for i fødevare- og landbrugspakken – de her undersøgelser, der går 10 år tilbage, har intet med det at gøre.
Derfor kan vi trygt udmønte de 423 t, og derfor kan vi trygt lave kvælstofpuljer til vores akvakultur.
Det, der er mærkeligt, er jo, at det er, som om man sidder på den her høje moralske hest i de partier.
Man vil gerne have et godt miljø globalt, og man vil gerne have akvakultur, fordi det er den mindst mulige miljøbelastning, bare ikke lige her.
Lad os endelig få det i Asien, hvor man sviner miljøet, og hvor man ikke har styr på tingene.
Det er jo det, der gør det næsten umuligt at lave politik med både Radikale Venstre og til tider Enhedslisten, fordi man sidder og agerer på den her meget, meget mærkelige måde.
Vi udmønter 423 t kvælstof implicit i fødevare- og landbrugspakken.
Så kan man jo sagtens fra venstrefløjen sige, at det kan man ikke engang gøre.
Så jeg har ingen bekymringer ved det her.
Skal vi i den grad til bunds i de 10 års svigt, der har været i forhold til de miljøundersøgelser, der er lavet med vandmiljøet?
Ja, det skal vi, for det er en katastrofe.
Men det har ikke noget med de her 423 t at gøre.
Mette Abildgaard (KF), 2018-03-16:
Men man skylder jo også at sige, at der selvfølgelig er et politisk element i det her, og man kan jo ikke forvente, at det bliver adresseret ved en teknisk gennemgang.
Men for at man kan tage den politiske diskussion, kræver det, at man har basen på plads, og når basen ikke er kommet på plads endnu, synes jeg, at det har været umuligt at tage de politiske diskussioner.
Det synes jeg måske også er en detalje, der bør nævnes i den her sag.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Jeg er fuldstændig enig.
Man sidder nogle gange til tekniske gennemgange og er helt sikker på, at det i hvert fald ikke er formidleren, der ikke forstår sit stof, men nogle gange kan vi jo komme til at tænke, at det er os selv, den er gal med.
Der tror jeg bare vi må insistere lidt på, at det er det ikke.
Det er vigtigt, at vi i Folketinget forstår de her sager, og derfor håber jeg også bare, som jeg siger, at ordføreren vil tage mig med ved hånden til den der tekniske gennemgang.
For det er vigtigt for det arbejde, vi laver i Folketinget, at vi, som ordføreren også siger, kan stole på de data, og at vi i øvrigt føler os klædt på til at håndtere dem politisk efterfølgende.
Så jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod oversættelsen af det lukkede kredsløb.
Mette Abildgaard (KF), 2018-03-16:
Jeg må indrømme, at det ikke er, fordi Det Konservative Folkeparti har nået at gøre noget ekstraordinært, siden vi fik viden om de her laboratoriefejl, til at vi står her i salen i dag.
De mennesker, der fremlagde, var meget, meget dygtige og kvalificerede, altså meget, meget dygtige mennesker, så det er ikke deres skyld.
Det er nok nærmere, at det var meget, meget komplicerede sager.
Det skulle nok nærmere have været, at det bliver håndteret selvstændigt.
Det, som jeg dybest set har svært ved og mangler overblikket over,
er, hvilke typer vande der bliver påvirket i hvilken grad som konsekvens af de fejl, der er blevet opdaget i laboratorier.
Det er det overblik, jeg mangler endnu, og der er jeg blevet forvisset om, de her 423 t ikke bliver påvirket af de laboratoriefejl.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Tak for det, og tak for en dejlig ordførertale.
Jeg kan godt lide, når vi tør være ærlige omkring de ting, der kan være ret svære at se ind igennem, og det håber jeg også fremgik en lille smule af min egen ordførertale.
Det, som jeg kan have lyst til at spørge om i den her konkrete sammenhæng – Det Konservative Folkeparti er jo nu regeringsparti – er: Hvad er det, man fra konservativ side har gjort for at sikre sig, at vi vil kunne vedtage den her lov, i lyset af de nye oplysninger, der er kommet frem?
For jeg tror da, at ordføreren har ret i, at man jo ikke fremsætter sådan et lovforslag her, hvis man ved, at man brager ind i et problem, men lovforslaget blev jo også fremsat længe før, vi kendte til problemet.
Jeg hørte ordføreren henvise til et eller andet lukket kredsløb, og nu vil jeg også anlægge den der ærlige strategi og sige, at jeg ikke forstår det.
Jeg ved ikke, hvad det er for et lukket kredsløb, der gør, at man så kan beskytte det her.
Under alle omstændigheder håber jeg, at ordføreren vil tage mig ved hånden og med til den ekstra tekniske gennemgang, for den har jeg bestemt også brug for at komme til.
Mette Abildgaard (KF), 2018-03-16:
Det kan være rigtigt, at der er et stort potentiale, men så vidt jeg som sagt er informeret, er det stadig væk meget omkostningstungt at gøre det på den måde, og det er det, der er i vejen for, at folk ikke gør det i dag.
Sådan er det jo bare, når noget er markedspræget, at så skal tingene kunne hænge sammen økonomisk, før det bliver den produktionsform, der bliver anvendt, og det er jo en udfordring.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Jo, styrken hos os i Danmark ligger jo ofte i, at vi kan udvikle det næste, at vi kan udvikle de grønne løsninger.
Jeg tror simpelt hen ikke, at der er potentiale i åbne havbrug til havs til at blive så meget bedre, at det kommer til at batte.
Så jeg tænker, at vi har en win-win-løsning, hvis vi siger: Det er historie, det forurener for meget, lige meget hvor god man er til at optimere derude, men der er et kæmpe potentiale i at sælge de her løsninger til hele verden med havbrug og dambrug til lands med rensning.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Der er ikke noget med HELCOM-halløj her.
Her lever vi op til de internationale forpligtelser, vi har som land.
Det gør vi i regi af havstrategidirektivet, og det gør vi i regi af HELCOM.
Og de her 423 t er der kompenseret for i fødevare- og landbrugspakken, fuldstændig efter bogen.
Derfor har vi en kvægundtagelse, og derfor kører tingene, som de skal.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Ministeren siger, at fødevare- og landbrugspakken er accepteret af Europa-Kommissionen – det er derfor, tror jeg, man har fået en etårig kvægundtagelse på plads.
Men så siger ministeren også, at der jo efterfølgende er kommet den her – jeg tror, det er ministerens egne ord – miljøpolitiske katastrofe, altså fejlmålinger gennem 10 år, som jo i virkeligheden har tegnet et glansbillede eller i hvert fald overvurderet, hvor godt det gik derude, og dermed vel også et eller andet sted overvurderet, hvor meget plads der var til at lempe i forskellige sammenhænge.
Det er jo derfor, jeg stiller spørgsmålet nu.
Efter kvægundtagelse og efter de ting, der har bragt tingene nogenlunde på plads omkring fødevare- og landbrugspakken, så kommer den her nye miljøpolitiske katastrofe.
Jeg siger helt ærligt, at jeg bare ikke kan forstå, hvorfor man kan være så sikker på, at man i det nye lys har plads til at give de her tal.
Og jeg siger, at det også er det, vi i hvert fald har behov for at få belyst i det videre udvalgsarbejde.
Hvordan kan man være sikker på, at der er plads til den her lempelse, når nu den miljøpolitiske katastrofe er kommet, efter at kvægundtagelsen er kommet på plads?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Fordi der er den usikkerhed hele tiden i vandområdeplanarbejdet.
Når vi sætter en proces i gang i perioden 2015-2021, skal vi reducere et mål for kvælstof, fosfor.
Vi afsatte, tror jeg, 4,2 mia. kr. til det, men vi ved ikke med sikkerhed, om vi når de mål.
Og det er jo derfor, man ser på det her i en proces over år, og at man kan flytte indsatser, for det er jo det, der ligger inden for direktivet, nemlig at man kan gøre det – og derfor har vi jo udskudt 6.200 t til den tredje planperiode.
Så holder man det op over for erhvervsøkonomiske konsekvenser, over for miljømæssige konsekvenser og over for direktivbestemmelser, og det er sådan, setuppet er lavet.
Trine Torp (SF), 2018-03-16:
Men det, jeg så ikke forstår, er, at når vi nu i den her planperiode faktisk står med en usikkerhed, en stor alvorlig usikkerhed – og ministeren er jo ikke skyld i, at de tal har været forkerte – hvorfor er det så, at vi ikke skal slå bremsen i og sige, at vi da bliver nødt til at kende miljøets tilstand, inden vi går videre med nogle planer?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Hvis det viser sig, at man ikke når de mål, man skal nå – også fordi det jo er en langvarig periode og proces at få effekter af de indsatser, man gør – så regulerer man til.
Det er jo derfor, vi har forskellige vandplanperioder og laver midtvejsevaluering osv.
Så skal man da ind at se på, om der er visse dele af vores vandmiljø, hvor vi ikke når i mål med det, vi skal, for så er vi jo forpligtet til at komme i mål.
Så det er jo den måde, man agerer på.
Trine Torp (SF), 2018-03-16:
Ministeren bliver altså nødt til at gøre noget klart for mig.
Hvis man har lavet en landbrugspakke på grundlag af nogle beregninger, som viser sig ikke at holde, hvordan kan man så sige, at det ikke har nogen påvirkning, altså er adskilt fra beslutningen om at vedtage et lovforslag, som indebærer udledning af mere kvælstof?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at ministeren henviser til, at hvis det så viser sig alligevel ikke rigtigt at holde, og vi når til tredje planperiode – sådan hører jeg i hvert fald det, ministeren siger – så må man jo se på det der.
Er det landbruget?
Er det akvakulturen?
Er det vandselskaberne?
Eller hvem er det?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Det er også derfor, at det er direktivmedholdeligt, hvad vi gør i forhold til at udmønte den her kvælstofpulje, for den ligger inden for rammerne af vores fødevare- og landbrugspakke.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Det var jo netop det med de to adskilte sager, jeg ville sætte spørgsmålstegn ved, for kvælstof er jo kvælstof.
Derfor er det ikke to adskilte sager, men én samlet sag.
Som jeg ser det her kort over kystvandenes samlede økologiske tilstand, er der ikke råderum, og hvis man putter mere kvælstof derud på den ene eller den anden eller den tredje måde, jamen så går det baglæns, og det må det jo ikke i forhold til vores direktivforpligtelser i EU.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Altså, jeg kan bekræfte, at kvælstof er kvælstof – det kan jeg bekræfte – men jeg kan ikke bekræfte, at det er noget med, at man hælder kvælstof ud i vandmiljøet, som hr. Christian Poll beskriver det.
Vi har et fantastisk setup til at håndtere miljøbelastning i forhold til miljøgodkendelse osv., men det er da klart, at det, der er problematisk, jo ikke er de 423 t; det problematiske er nogle miljøundersøgelser, nogle miljøopgørelser, der er lavet gennem 10 år, som har vist sig ikke at passe.
Men det er to adskilte sager, og det er også derfor, vi med tryghed kan udmønte de 423 t.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Jeg vil egentlig spørge ministeren, om han kan bekræfte, at kvælstof er kvælstof.
Det kan jo lyde som et lidt mærkeligt spørgsmål, men det, jeg mener med det, er jo, at det ude i naturen kan være rigtig svært for naturens organismer at kende forskel på kvælstof, der kommer fra en landbrugspakkeaftale, og kvælstof, der kommer fra nogle havbrug eller en anden type kvælstof.
Hvis vi kigger på kystvandenes samlede økologiske tilstand, som f.eks. i forbindelse med det her lovforslag er gengivet i sportsfiskernes høringssvar, men som jo er almindelig kendt, så kan vi jo se, at der er en rigtig dårlig tilstand derude.
Det vil sige, at når vi hælder mere kvælstof ud – lige meget hvor det kommer fra – så vil tilstanden vel blive endnu dårligere.
Er det ikke rigtigt?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Hvad der så måtte vise sig i midtvejsevalueringen, som vi er direktivforpligtet til at foretage, vil vi så se, når vi når til midtvejsevalueringen, men det får ikke os til at ændre i forhold til kvælstofkvoten for havbrug.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Det kunne jeg selvfølgelig godt tænke mig at vide om ministeren også har konfirmeret med EU-systemet, altså at det er den måde, man kan arbejde med det her på.
Jeg spørger selvfølgelig, fordi jeg ved, at man i den aftale, man lavede om målrettet regulering, besluttede at lave en midtvejsevaluering i indeværende planperiode, hvor man ville tage skyldige hensyn til, hvis der var virkemidler, der ikke virkede efter hensigten, eller lempelser, der var vurderet for lave i forhold til, hvad de var.
Derfor kunne jeg da bare ønske mig, at ministeren måske i dag ville tilkendegive, at man også i den sammenhæng vil tage miljøets aktuelle tilstand – på baggrund af den miljøpolitiske katastrofe og fejlmålingerne – med ind i regnestykket.
Det kan ministeren måske sige et par ord om.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-03-16:
Fordi den miljøpolitiske katastrofe består i, at vi i 10 år har haft målinger, vi ikke hundrede procent har kunnet regne med – det er den miljøpolitiske katastrofe.
Nu har vi så bedt Aarhus Universitet om at sandsynliggøre, hvad det realbillede, vi skal have, så er.
Og hvis det viser sig, at der er nogle procenter, der er fejlagtige der, ja, så skal vi tage højde for det i forhold til den tredje planperiode, som vi skal ind i, i årene 2021-2027 og håndtere den miljømæssige udfordring dér.
Derfor er der ikke noget i den nuværende planperiode for årene 2015-2021, hvor vi netop har fødevare- og landbrugspakken, og hvor der ligger en iboende kompensation i forhold til 423 t, der gør, at vi skal gøre noget anderledes.
Mette Abildgaard (KF), 2018-03-16:
Jamen vi ser jo, at der er nogle, der vælger at omlægge og vælger gå den vej frem.
Så vidt jeg kan forstå, er det også noget dyrere, og det er noget sværere at få økonomien til at hænge sammen i den type anlæg – det er klart den opfattelse, jeg har – og det har jo nok en betydning for, hvor hurtigt udviklingen kommer til at gå.
Men det er klart, at vi altid skal gøre, hvad vi kan, for politisk at understøtte, at vi producerer på den mest bæredygtige måde, og fremme, at det er den type produktion, der finder anvendelse, som vi stiller de bedste rammebetingelser for.
Det vil være mit udgangspunkt.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Mange tak for det.
I de her år oplever vi en massiv vækst i aquakultur rundtomkring i verden, bl.a. aquakulturproduktionen i Asien.
Jeg har endnu ikke været på studietur i Asien for at se på aquakulturproduktion, men det kunne være, vi skulle gøre det, så udvalget med egne øjne kunne se, hvordan aquakulturproduktion foregår i den del af verden.
Kun ganske få procent af den globale aquakulturproduktion foregår inden for EU, og derfor er der heller ikke helt så gode muligheder for at tage på studietur og kigge på aquakulturproduktion i Europa.
Men helt generelt kan man sige, at EU's selvforsyningsgrad med fiskerivarer er faldende.
EU er faktisk verdens største importør af fiskerivarer, og det gav i 2016 EU et handelsunderskud på omkring 40 mia. kr.
Derfor har det også hos Liberal Alliance længe været et politisk ønske at øge aquakulturproduktionen i EU og i særdeleshed øge aquakultur i Danmark.
Vækst i aquakultur kan reducere presset på de vilde fiskebestande, og vi har jo haft en del drøftelser om fiskeripolitikken i Danmark her på det seneste.
En øget vækst i aquakultur kan også mindske afhængigheden af den import, som jeg før har omtalt, af fiskeriprodukter fra lande uden for EU.
Og så kan det bidrage til vækst i landdistrikterne i Danmark.
Der er bred enighed om, at den vigtigste årsag til den manglende vækst i EU's aquakultursektor er dårlige eller dårligere rammevilkår.
Danmark har faktisk et ret stort potentiale for udvikling af aquakultur, og inden for aquakultur er vi – ligesom på så mange områder – førende i udviklingen af ny teknologi og nye fodertyper og andet.
Men desværre er det sådan, at begrænsningen af adgangen til udledning af næringsstoffer er en væsentlig barriere for vækst i aquakultur i Danmark.
Med lovforslaget her indføres der en bemyndigelse, således at der inden for rammerne af lov om vandplanlægning og lov om havstrategi kan reserveres en given mængde kvælstof til udledning fra visse dambrug og fra havbrug.
For udvidelse af eksisterende eller etablering af nye dambrug vil der være krav om, at produktionen omlægges til et såkaldt modeldambrug, dvs. et dambrug med et vist niveau af miljø- og ressourceeffektivitet.
Lovforslaget her, L 169, kan således være med til at understøtte vækst gennem strukturudvikling gennem omlægning til større og mere ressourceeffektive dambrug.
Og det kan understøtte, at allerede eksisterende dambrug får en miljøgodkendelse, og det kan bidrage til at udnytte potentialet i vores havbrugssektor.
Derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig lovforslaget.