runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Det kommer lidt an på, hvordan man vægter det her, synes jeg, for når man har adgang til fysiske bøger, bliver man i mine øjne også bedre til at lære, og på den måde bliver man dygtigere i skolen, hvis man har adgang til fysiske bøger.
Noget af det, jeg synes er gået meget skævt i de senere år, er, at man lærer og læser på skærme.
Det tror jeg altså har en kæmpestor indvirkning på, hvordan det sidder fast.
Så det er egentlig derfor, jeg er ret optaget af det her.
Jeg har også sendt nogle spørgsmål af sted for at få et overblik over, hvor skolerne, der ikke har fysiske biblioteker, er.
Men jeg håber i hvert fald, at der er en åbenhed over for, at vi får kigget på det her, for jeg synes bare, for at sige det igen, at det er meget vigtigt, at alle elever har adgang til fysiske bøger.
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-07:
Jeg kan forstå, at ordføreren har gået i skole i Faxe.
Jeg gik i Aarhus, og vi havde et stort skolebibliotek, to idrætshaller, svømmehal, billedkunstlokale, sløjdlokale og kantine, men det var også en stor skole i en stor by.
Jeg synes, når jeg kommer rundt som undervisningsminister, at der er rigtig mange folkeskoler, der har gjort meget ud af deres bibliotek, og mange fortæller også, at det har de gjort, fordi de tidligere havde pakket skolebiblioteket lidt væk.
Vi skal overveje, hvor mange »skal«-bestemmelser der er i folkeskoleloven, i forhold til hvilke funktioner der skal være i en skole, særlig fordi vi har mange små skoler i landdistrikterne, som får svært ved at opretholde sig selv, hvis de skal have den perlerække af faciliteter, som min folkeskole havde.
Det er i hvert fald svært, hvis man har få elever.
Så hvis man går i retning af, at der skal være »skal«-bestemmelser, skal der i hvert fald være dispensationsmuligheder for små skoler i landdistrikter.
Sara Emil Baaring (S), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag handler kort og godt om at gøre sproget mere enkelt og forståeligt, og det betyder, at det, der i dag kaldes pædagogisk læringscenter i folkeskolen fremover skal hedde det, som vi kender som skolebibliotek.
Det skal stille bøger og undervisningsmaterialer til rådighed, det skal støtte elevernes læselyst og læring, det skal hjælpe lærerne med undervisningen, og så skal det samarbejde med det lokale folkebibliotek.
Så fjernes der også nogle gamle bestemmelser, som ikke længere er nødvendige.
Det her lovforslag er i virkeligheden en lille påmindelse til os alle sammen her på sådan en skøn november morgen om, at når vi laver nye initiativer og opfinder nye ord, skal vi huske at holde det enkelt, og at det skal give mening for dem, som bruger det i hverdagen, i det her tilfælde både lærere og elever og forældre.
For jeg tror helt ærligt ikke, at der er ret mange elever i 4. klasse, som, når de hopper ned ad gangen på skolen, siger: Jeg går ned på det pædagogiske læringscenter og henter en frilæsningsbog.
Jeg tror sådan set, de siger, at de lige går ned på skolebiblioteket eller bare på biblioteket.
Så jeg synes, det giver rigtig god mening, og Socialdemokratiet støtter forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Tak for det.
Jeg kan berolige ministeren med, at jeg ikke tror, der kommer regeringskrise over det her forslag.
Jeg må indrømme, at jeg, da jeg åbnede sagen og læste lovforslaget, ikke havde begreb om, hvad pædagogisk læringscenter var for noget; det var i hvert fald ikke noget, der lige fik nogen klokker til at ringe hos mig.
Nu er det også et par dage siden, jeg var i folkeskolen.
Men nu kan jeg så forstå, at det er det samme som skolebiblioteket, og hvorfor så ikke kalde det det?
Det er vel lige nøjagtig også det, der sker med det her forslag, så det kan vi i allerhøjeste grad støtte fra Venstres side.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Da jeg sad og skulle forberede mig på at behandle det her lovforslag, kom jeg sådan til at tænke på mit gamle skolebibliotek, da jeg gik på Rolloskolen i Faxe.
Det var mindet om at gå rundt på det der bibliotek – jeg tror, jeg har været 9-10 år eller sådan noget – og kigge efter den der bog, man havde udset sig.
Defter gik man op og lånte bogen og så bibliotekaren udfylde den der seddel, som man skulle lægge i omslaget, og så skulle man aflevere den igen inden for en måned.
Det var jo i 1990’erne, og der hed det altså skolebibliotek.
Det var også dengang, at alting var meget mere fysisk, i forhold til det der med, at man gik ned og slog op i en geografibog for at finde ud af, hvor det land egentlig lå, som man havde projektopgave om.
De der bøger var tit ret klistrede, kan jeg huske, fordi de havde været igennem så mange børnehænder – så de var rigtig lækre at tage fat i.
Jeg starter med det minde, for i forbindelse med det her lovforslags baggrundsmateriale beskrives det også, at der i dag ikke er fysiske skolebiblioteker på alle skoler.
I 2014 fjernede man lovkravet om, at et fysisk skolebibliotek skulle være der, og at der skulle være uddannede skolebibliotekarer på alle skoler.
Det mener jeg egentlig rent ud sagt at der burde være, især når vi kigger ind i den her tid nu, hvor det egentlig går op for os, hvor meget det betyder at sidde og læse i en fysisk bog på papir i stedet for at læse det samme på en skærm.
Der er altså bare forskel.
Nogle havde jo håbet, at der med den her lovændring også ville ske en styrkelse af de fysiske skolebiblioteker på landets skoler, så vi kunne nå i mål med at få skolebiblioteket fysisk tilbage på alle skoler.
Det er i hvert fald noget, som vi i Danmarksdemokraterne vil prøve at dykke lidt mere ned i.
Jeg håber, at det er noget, som andre gerne vil dykke ned i sammen med mig, for jeg mener bare, det er så vigtigt at sidde og læse en fysisk bog.
Nu vil jeg så gå til det her lovforslag.
Selv om man aldrig skal dømme en bog ud fra dens omslag, er betegnelsen pædagogisk læringscenter uforståelig og træls.
I Danmarksdemokraterne er vi også enige med ministeren i, at ord betyder noget.
Begrebet er elitært, og det er indforstået, og derfor bakker vi også op om at lade betegnelsen gå tilbage til at hedde skolebibliotek, ikke mindst fordi det med denne ændring understreges, at læsning af fysiske bøger er en central opgave for skolebiblioteket.
Vi bemærker, at der har været en bekymring for, at funktionerne omkring de pædagogiske læringscentre bliver indskrænket eller ændret, og vi lægger i den forbindelse også vægt på, at ministeriet præciserer, og jeg citerer: Ændringen af betegnelsen vil ikke medføre nogen indholdsmæssige ændringer i forhold til den funktion og de opgaver, der varetages af de pædagogiske læringscentre i dag.
På den baggrund kan vi kun finde positive elementer i dette lovforslag, og derfor bakker vi op.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Det her lovforslag handler, som de tidligere ordførere også har sagt, om at kalde tingene, hvad de er.
Det handler også lidt om at give skolerne mere frihed, og lad mig starte med det første.
Et pædagogisk læringscenter vækker ikke mange billeder for folk.
Jeg tror, mange har det som hr. Preben Bang Henriksen, nemlig at man lige skal tænke sig om en ekstra gang, før man helt kan huske, hvad det er, og endnu færre billeder vækker forkortelsen plc.
Men skolebiblioteket kan man se for sig, for det ved man, hvad er.
Her hænger Halfdan Rasmussens ABC på væggen, der er læsekroge, bogreoler, udstillinger på bordene, og der er lange rækker af reoler, som man kan fare vild imellem.
Min gode SF-kollega i Aarhus Thomas Medom har spurgt medarbejderne i kommunens pædagogiske læringscentre, hvad de egentlig kalder det i daglig tale.
Og der fortæller over halvdelen af skolerne, at de allerede kalder deres plc for skolebiblioteket, netop fordi det er det begreb, forældre og elever forstår, og fordi de oplever, at det skaber en unødvendig distance at kalde det et pædagogisk læringscenter.
Lige adgang til skolebiblioteker handler også om at kunne afkode, hvad det er, og det handler også om, hvad vi kalder det.
Og det er en selvstændig pointe, at det ikke skal være for kompliceret eller for akademisk.
Derfor giver det mening at bruge et ord, som forældre, børn og lærere allerede bruger og forstår i dag.
Jeg kan så læse i høringssvarene, at nogle er bange for, at man udvander noget af pædagogikken eller noget af arbejdet ved at fjerne netop det pædagogiske læringscenter fra navnet.
Men det er jo ikke navnet i sig selv, som skaber pædagogikken; det er de skolebibliotekarer, lærere og pædagoger, som har deres hverdag med børnene.
Jeg synes, der er en misforståelse i nogle af høringssvarene om, at et bibliotek skulle være en meget snæver betegnelse.
Det er rigtigt, at hvis man slår den oldgræske definition af bibliotek op, er det en samling af materialer.
Men hvis man kigger på landets folkebiblioteker, er det jo forsamlingshuse, det er mødesteder, det er steder, hvor der er forelæsninger, og det er steder, hvor der foregår alt muligt forskelligt.
Så for mig er et bibliotek ikke en snæver betegnelse.
Det var det med navnet.
Det andet er, at man få lidt mere luft lokalt.
Ministeriet trækker sig fra at regulere, hvordan læringscentrene – eller altså i fremtiden skolebibliotekerne – skal fungere præcist.
Det overlades til de fagfolk, der ved bedst.
Det er dem, der ved, om der skal være en Warhammer-udstilling, eller om det er en dyreudstilling, der er brug for i den her periode.
Det er fornuftigt, og i SF har vi tillid til, at skolerne, lærerne, pædagogerne, skolelederne og skolebibliotekarerne, som møder børnene hver dag, bedst kan bruge et skolebibliotek.
Derfor støtter vi lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-11-07:
Tak for det.
Det afspejler lidt en tid, hvor man troede, at man kunne gøre ting smartere ved at finde på nye ord og koncepter for det.
Men virkeligheden er jo, at børn stadig væk siger: Jeg skal ned på biblioteket, hvis de er så heldige, at der faktisk er et bibliotek på deres skole.
Det er desværre en udvikling, vi har set, at flere og flere skoler har lukket deres biblioteker.
Lærerne bruger det jo, som de altid har gjort, til at skabe læselyst, fordybelse og nysgerrighed.
At kalde det for skolebiblioteket igen er et valg for klarhed, genkendelighed og nærhed frem for pædagogisk managementsprog.
Det her lovforslag er jo ikke noget, der sådan revolutionerer folkeskolen, men jeg synes alligevel, det er et godt eksempel på den tid, folkeskolen er på vej ind i, ligesom fællesmålene nu laves om til fagplaner i et sprog, som både lærere, elever og forældre kan forstå.
Folkeskolen bliver heldigvis igen mindre og mindre akademiseret.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at istemme budskabet fra de foregående ordføreren og sige, at det nok er de færreste, der egentlig ved, hvad et pædagogisk læringcenter er, og at det derfor også er godt, at vi vender tilbage til det, som børn, forældre og lærere faktisk kender, nemlig et skolebibliotek, som jo kan være et sted, hvor man går hen for at opdage bøger, få inspiration og forhåbentlig også blive nysgerrig på verden.
Det her med læsning er noget, vi i det hele taget bør gøre mere for at understøtte herindefra.
Det er jo ret bekymrende at se statistikkerne for både læselyst, men også evnen til at kunne læse; de ting er stærkt nedadgående.
Vi ved, at læsning i fysiske bøger har en ret så stor betydning.
F.eks. viser forskning, at det at læse kompleks skønlitteratur skærper vores empatiske evner, fordi det træner os i at forstå andres tanker, følelser og motiver.
Et studie har vist, at blot en kort læseoplevelse med litterær fiktion svarende til cirka 10 minutters læsning midlertidigt kan forbedre vores evne til at aflæse andres tanker og følelser.
Og så betyder det selvfølgelig meget for både sprogudviklingen og fagligheden, men jo også for børns evne til ro og fordybelse.
I en tid, hvor meget læring foregår digitalt, er det sundt at holde fast i nogle analoge ankre, og der kunne skolebiblioteket passende være et af dem.
Derfor bør det også hedde et skolebibliotek.
Forhåbentlig kan det at stifte bekendtskab med et bibliotek på skolen være en af de første indgange til bøgernes verden.
Og forhåbentlig kan det gøre, at man finder glæde ved at frekventere biblioteker i resten af sit liv.
Det er i hvert fald svært at frekventere pædagogiske læringscentre, efter man ikke længere går i skole.
Så også af den grund bør det nok hedde biblioteker.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Det betyder rigtig, rigtig meget.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, at der jo ikke er rent fysiske skolebiblioteker på alle skoler i dag.
Det var jo noget, der blev ændret, så vidt jeg kan forstå i 2014, med en lovændring.
Det synes jeg er ærgerligt, for det der med at have adgang til en fysisk bog er enormt vigtigt.
Det er jo ikke givet, at alle har det i deres hjem.
Så kunne Moderaterne måske i fremtiden være med på, at man kunne lave det her om, så man sikrer, at der er skolebiblioteker på alle skoler?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-11-07:
Det er en enormt vigtig debat, både det her med at sikre, at der er mange skolebiblioteker, gerne på alle skoler, men også, som ordføreren også spørger ind til, at sikre, at vi understøtter, at man kan stifte bekendtskab med fysiske bøger og læse i fysiske bøger.
Der er også et studie fra Madrid, der viser, at læringsudbyttet kan være otte gange større, når man læser i fysiske bøger kontra på digitale medier.
Jeg har kæmpet meget for, at vi skulle have flere fysiske bøger ind i folkeskolen.
Og med den seneste folkeskoleaftale lykkedes det os jo at få afsat omkring 0,5 mia. kr.
Så viste det sig jo så, at en del af det gik til noget pædagogisk kvalificering.
Det har vi så også kæmpet imod, og heldigvis var det kun 4 pct. af det, der var udmøntet, sådan at fordelingen kan blive anderledes.
Vi skal have flere fysiske bøger, og det kunne sagtens være en vej at gå at få sikret, at der er skolebiblioteker på så mange skoler som overhovedet muligt.
Lise Bertelsen (KF), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag søger vi at modernisere og præcisere reglerne for skolebibliotekerne, som nu får en meget mere enkel og intuitiv betegnelse.
Vi i Det Konservative Folkeparti er generelt positive over for ændringerne, da de tydeliggør bibliotekets rolle som motiverende for læsning og understøtter elevernes faglige udvikling.
Dog er vi samtidig opmærksomme på de bekymringer, der er kommet frem i høringssvarene.
Det er vigtigt for os, at skolebibliotekerne fortsat fungerer som aktive medspillere i undervisning, både digitalt og fysisk.
Vi mener, at der bør være klare minimumsstandarder, så alle elever har adgang til kvalitetsbiblioteker, uanset hvor de bor.
Selv om lovforslaget siger, at ændringerne ikke vil få væsentlig betydning, vil vi i Det Konservative Folkeparti følge udviklingen tæt og sikre, at vi ikke ser en nedprioritering af bibliotekernes rolle i undervisningen.
Vi bakker op om lovforslaget, men vil sikre, at kvaliteten af skolebibliotekerne opretholdes.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Da jeg læste lovforslaget første gang, tænkte jeg helt intuitivt, at det selvfølgelig var en god idé.
Da jeg så læste høringssvarene, kunne jeg jo godt se, at der alligevel var nogle forskellige holdninger fra relevante aktører, så jeg tænkte: Nu spørger jeg bare min datter til råds.
Hun går i 2. klasse og er 8 år, og vores samtale foregik nogenlunde sådan her: Skat, ved du, hvad et pædagogisk læringscenter er?
Ved du, hvad et skolebibliotek er?
Ja, sagde hun.
Det gør jeg på skolebiblioteket.
Så sagde jeg så til hende, at det faktisk hedder et pædagogisk læringscenter.
Arh, jeg forstår ikke, hvad det er, sagde hun så.
Synes du så ikke bare, vi skal kalde det et skolebibliotek?
Jo, det forstår børn i hvert fald hvad er, svarede hun så.
I Alternativet er vi store tilhængere af at lave politik i børnehøjde, så jeg tænker, at vi følger Selmas råd i den her omgang, og jeg kan jo også høre, at alle ordførere er enige om, at vi skal stemme ja til det her lovforslag.
Jeg vil så sige, at jeg også bakker op om det, Danmarksdemokraterne sagde, og vi vil i Alternativet rigtig gerne samarbejde med Danmarksdemokraterne, og også mange andre ordførere, kan jeg høre, om, at alle skoler skal have et skolebibliotek, og at vi også udbreder adgangen til fysiske bøger for børn.
Så det glæder jeg mig da rigtig meget til også at samarbejde om.
Men vi stemmer for lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-07:
Hvor mange danskere ved egentlig, hvad et pædagogisk læringscenter er, et såkaldt PLC?
Jeg anede det i hvert fald ikke, før jeg blev undervisningsminister, og jeg har endda haft flere børn i folkeskolen.
Med det her lovforslag ændrer vi betegnelsen pædagogisk læringscenter til skolebibliotek, fordi vi skal væk fra elitære og indforståede begreber og tilbage til almindeligt sprog og tilbage til sund fornuft, fordi ganske almindelige elever og fordi ganske almindelige forældre, og for den sags skyld fordi ganske almindelige ikke længere skal fremmedgøres med alverdens mærkværdige betegnelser.
Nej, det er ikke ligegyldigt, hvad skolens funktioner hedder.
Folkeskolen er hele befolkningens ejendom.
Vi skal alle sammen kunne deltage i samtalen om folkeskolens udvikling, og vi skal kunne forstå, hvad det er, vi taler om.
Jeg mener, man skal føle sig hjemme, når man træder ind på en folkeskole, og derfor skal folkeskolens fag og folkeskolens lokaler og stillingsbetegnelser og funktioner og kommunikation være let tilgængelig og ikke fremmedgørende.
Det er derfor, vi siger nej tak til uforståeligt PLC og ja tak til skolebibliotek.
Det er også, fordi det faktisk er en vigtig opgave, der skal løses på sådan et skolebibliotek.
Der skal bl.a. stilles undervisningsmidler til rådighed for skolens undervisning, herunder bøger og vejledning til elevernes fritidslæsning, og det er derfor vigtigt for mig at understrege, at selv om funktionen ændrer navn, ændres der ikke i de centrale opgaver.
Det fremgår også klart af lovforslaget.
Med lovforslaget tydeliggøres det dog direkte i folkeskoleloven, at understøttelse af elevernes læsning og vejledning i brug af fysiske bøger i undervisningen og til elevernes fritidslæsning er en central opgave for skolebiblioteket.
I en digital tid er det centralt med fortsat fokus på, at børnene skal have hjælp med og inspiration til at læse fysiske bøger – noget, den her generation af skoleelever i den grad har brug for hjælp til at komme i gang med
Samtidig med navneændringen foreslår vi, at bemyndigelsen til at fastsætte nærmere regler om de pædagogiske læringscentres formål og funktion ophæves.
Forslaget indebærer, at den tilhørende bekendtgørelse om folkeskolens læringscentre afskaffes.
Med lovforslaget skriver vi samtidig det, der er det centrale i skolebibliotekets funktion og opgaver, direkte ind i folkeskoleloven, hvorved bekendtgørelsen er overflødig.
Det vil forenkle og derved tydeliggøre rammerne for det rum til lokal udmøntning i de enkelte kommuner og på de enkelte skoler, der er efter gældende ret, for så vidt angår centerets funktion og opgaver.
Tak for debatten.
Jeg har allerede fået svar på mit, nemlig at bibliotek stammer fra oldgræsk.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak til ministeren for talen.
Jeg er enig i, at ord betyder rigtig meget osv., men jeg er også sådan lidt optaget af, at der er de her skolebiblioteker, og at de ligesom er der på alle skoler.
Jeg kunne læse mig frem til, at den her ændring skete i 2014, hvor det så ikke længere var lovpligtigt, at der skulle være et skolebibliotek på alle skoler med en tilhørende skolebibliotekar.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Når nu vi ændrer navnet, skulle vi ikke se også at få sikret, at der er fysiske skolebiblioteker på alle skoler i vores land?
Vi er jo enige om – det er jeg sikker på vi er – hvor vigtigt det er at have adgang til fysiske bøger.
Så jeg synes, det er ærgerligt, at den mulighed ikke er der for alle børn i dag, og derfor er jeg også interesseret i at høre, hvad ministeren siger til det.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
Jeg kan for det første bekræfte, hvad det er, Konkursrådet skriver.
Så tror jeg også – og det er måske også lidt en kommentar til hr. Nick Zimmermanns indlæg fra talerstolen før – at jeg deler den fulde forargelse over Fasar og alt, hvad det måtte have ført med sig.
Men meget af den diskussion, vi har i dag, handler jo om den anden problemstilling, vi så udfolde sig i »Den sorte svane«, nemlig med Hortenadvokaten, der jo sidder i mange forskellige sammenhænge.
Konkret husker jeg scenen med indehaveren af en række shawarmabarer, hvor man jo der sidder og diskuterer – godt nok i en anden sammenhæng – hvordan man lige kan møblere rundt med ansatte efter forgodtbefindende og derved indsætte dem som stråmænd i virksomheder.
Vi må ikke tage fejl af, at det her er en risiko.
Det er også klart vurderingen, at det foregår, at ansatte risikerer at blive brugt enten fiktivt eller i andre sammenhænge, specielt når der er involveret organiseret kriminalitet, og det er derved baggrunden for forslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2025-11-07:
Tak for det.
Det er i forhold til den her problematik med fiktivt ansatte.
Burde det ikke være relativt let at tjekke, om en ansat er fiktiv eller ej?
Altså, kan man ikke bede om at se en ansættelseskontrakt?
Kan man ikke bede om at se lønsedler et halvt år tilbage for på den måde at sikre sig, at vedkommende, der påstår at have en ansættelse og påstår at skulle have indflydelse på valg af kurator, rent faktisk også er reelt ansat?
Burde det ikke være ret nemt at tjekke i dag?
Hvorfor er der behov for at afskære det fuldstændig, som man gør med den ændring i lovforslaget her?
Steffen Larsen (LA), 2025-11-07:
Så hvis en ung nyansat, som så ikke har fået løn de første 2 måneder, han har været ansat, har et krav på de 2 måneders løn over for en arbejdsgiver, så må han ikke være med til at udpege kuratoren, der skal være med til at hjælpe ham med at få sin løn.
Vi er da nødt til at give lønmodtagerne, hvis boet skylder dem penge, muligheden for også at være med til at pege på kurator, nu når de har en økonomisk interesse i det.
Mette Abildgaard (KF), 2025-11-07:
Jeg synes med al ære og respekt, minister, ikke, at du svarer på mit spørgsmål, for det, jeg spørger til, er, om det ikke allerede i dag burde være ret nemt at tjekke, om der er tale om et reelt ansættelsesforhold, eller om det er det, man her vælger at kalde en fiktiv ansat.
Burde det ikke være ret nemt at tjekke, om der er ansættelseskontrakter, om der er udbetalt løn osv., hvis der skulle opstå tvivl om, om den, der ønsker at få indflydelse, reelt burde være berettiget til det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
Men det kan man vel nok sige, men det ville jo indebære, at nogen så skulle sidde og tjekke det forud for, at man så skulle tjekke, om nogen kan gøre deres stemmeret gældende i valg af kurator.
Der er den samlede vurdering, at det jo grundlæggende bare er nemmere at sige, at man overdrager den stemmeret til sin lønmodtagerorganisation, for så afskærer man muligheden for fiktive ansatte.
Med hensyn til den lønmodtagerorganisation er barren jo sat utrolig lavt.
Det gælder alle former for lønmodtagerorganisationer, de klassiske overenskomstbærende organisationer så vel som de gule fagforeninger, og derudover er kravet alene, at de bare skal stå til rådighed for medlemmer i hele landet eller være tilknyttet en overordnet organisation, der gør det, og det skal kunne lægges til grund, at medlemstallet udgør mindst 100 medlemmer.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-07:
Det kan godt være, at barren er sat utrolig lavt, men hvis man nu ikke har været organiseret og man så sidder i en mindre virksomhed, som går konkurs, mister man jo indflydelse på valg af kurator og lignende.
Det er her humlen er, for hvis et menneske har et krav mod boet, vil de jo normalt have haft de her rettigheder.
Nu fratager man dem rettighederne, selv om de har et krav mod boet.
Og det er her, min bekymring kommer, for kravet mod boet er jo normalt det, der giver rettighederne, og nu fjerner man det som en slags skillelinje og siger, er kravet mod boet nu ikke længere er en del af det, der gør, at man har lov til at være med til at vælge kurator.
Så er det, at det for mig bliver lidt en kunstig opdeling.
Kan ministeren ikke se det?