runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2020-12-22:
Jeg forstår bare ikke helt det der regnestykke, som hr. Lars Boje Mathiesen kommer med.
For regnestykket skulle jo så lyde, som jeg forstår det, sådan, at det handler om at finde 50 mia. kr.
Det vil sige, at man siger, at udlændingeudgifterne plus nogle få andre områder vil man spare på, som jeg har hørt det nævnt her fra talerstolen.
Jeg tror bare, man er nødt til mere præcist at fortælle, hvor det er, vi kan finde de penge henne.
For det lyder jo forjættende, hvad hr. Lars Boje Mathiesen fortæller os, og mange af de ting, der bliver sagt, lyder rigtigt, men jeg synes bare, vi savner svar på, og det kunne hr. Lars Boje Mathiesen måske så fortælle os: Hvor er det præcis de 100 mia. kr. skal komme fra?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Det ville jeg nu hellere give i stedet for at komme med en eller anden bortforklaring på, hvorfor vi ikke har ændringsforslag til den her finanslov om al vores økonomiske politik.
Så det var bare en praktisk, logistisk forklaring.
Angående vores økonomiske politik: Før vi gik til valg – jeg tror, det var tilbage i 2016 – fik vi jo faktisk gennemregnet vores økonomiske politik, og den var finansieret krone til krone med de ændringer, som vi ville lave.
Siden da er der løbet vand i åen, og vi er jo i gang med at opdatere den, kan man sige, men grundpræmisserne i den er de samme.
Vi vil fjerne arbejdsmarkedsbidraget, vi vil fjerne topskatten, vi vil fjerne selskabsskatten, vi vil fjerne en lang række afgifter for borgerne.
Det gør vi ved at slanke, det gør vi, ved at vi herinde i Folketinget siger, at vi godt kan gøre tingene bedre, at vi kan gøre det billigere, og at der også er nogle ting, vi ikke skal bruge penge på.
Vi mener, det er forkert, at man bruger 36 mia. kr. på ikkevestlig indvandring.
Vi mener, det er forkert, at man smider 20 mia. kr. ned til EU.
Vi mener, det er forkert, at man bruger 4 mia. kr. på Danmarks Radio.
Der er en lang række punkter, hvor vi kan sige det.
Og der er vi ikke engang gået ind og har kigget på de enkelte ting endnu.
Så kan vi tage fratrædelsesordninger inden for regionerne.
Altså, hvis man går helt ned i detaljen, kan man måske sagtens kontere en til en, hvor de her penge skal findes, men det er tiden ikke lige til her, vel?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-12-22:
Jeg føler mig også stærkt provokeret til lige at tage ordet.
Jeg havde egentlig heller ikke tænkt mig det.
Men når man nu ikke kan nå at lave ændringsforslag til finansloven, som viser, hvordan man vil udmønte sin økonomisk politik, kan vi så ikke her ved tredjebehandlingen af finansloven få en lovning på, at så vil man komme med det, lad os sige til januar eller et eller andet, så man har haft tid til at lave det hen over nytåret?
For det er jo interessant at vide – ikke bare for os som parti, der skal finde ud af, hvordan vi kan samarbejde, men også for den danske befolkning – hvordan man kan skære over 100 mia. kr. af den offentlige sektor, uden at det på nogen måde går ud over kernevelfærden.
Jeg tror, der er rigtig mange, der synes, at det er interessant.
Altså, vi vil gerne bruge flere penge på de ældre, vi vil gerne bruge flere penge på vores sygehuse, og vi har lige lavet et politiforlig, hvor vi også gerne vil bruge flere penge på vores politi, fordi vi mener, at det skal udbygges.
Det skal være mere nært, og det skal være mere trygt at være dansker.
Så siger Nye Borgerlige: Alt det der kan vi bare lige klare, samtidig med at vi i øvrigt skærer over 100 mia. kr. væk fra den offentlige sektor.
Vi er rigtig interesserede i at finde ud af, hvordan i alverden man gør det.
Så vil hr. Lars Boje Mathiesen ikke bare her ved tredjebehandlingen i dag give et håndslag på, at der kommer sådan en oversigt, sådan en plan, fra Nye Borgerlige, så vi andre kan se, hvordan det hænger sammen, og at man, når man ikke har haft tid til det her i forbindelse med tredjebehandlingen af finansloven, så kommer med det, lad os sige f.eks. til januar?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Det vil jeg hjertens gerne.
Jeg tror ikke, der er noget, vi hellere vil.
Jo, det skulle lige være at sørge for, at vi ikke har den samme islamiske indvandring, som vi har.
Men når vi ikke har stillet ændringsforslag her, har det jo simpelt hen den praktiske og naturlige årsag, at vi har fire mandater, og at vi ikke har kunnet nå at fremstille økonomiske ændringsforslag med hele vores økonomiske politik til den her finanslov.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Så 100.000 mio. kr. er a walk in the park, det er bare et spørgsmål om at stille forslagene.
Så er der noget, der undrer mig.
Hvorfor i alverden lader man ikke os andre komme ind i maskinrummet og finde ud af, hvordan Nye Borgerlige vil finde de her 100.000 mio. kr.?
For hvis det er så nemt, er det jo, fordi vi andre ikke har kunnet se det, og hvis de er så nemme at finde, vil vi gerne være med til det.
100.000 mio. kr. er da rigtig mange penge, man kunne bruge på alt muligt andet godt, også til skattelettelser.
Men hvorfor stiller Nye Borgerlige så ikke forslaget, når det er den politik, som Nye Borgerlige har?
Vi har jo stillet op mod 40 ændringsforslag, også sammen med andre partier, og det er jo dem, vi skal stemme om om lidt, og det er jo, fordi vi gerne vil føre vores politik ud i livet.
Vil Nye Borgerlige ikke føre deres økonomiske politik ud i livet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Nej, jeg tror simpelt hen ikke, spørgeren har hørt efter, hvad det var, jeg sagde gentagne gange, hvor jeg jo redegjorde for det, og så vælger man ét punkt ud og siger, at det er hele finansieringen.
Så har man jo simpelt hen ikke hørt efter, hvad jeg har stået og sagt til de andre.
Der er jo en lang række punkter, hvorved man kan finansiere det, men så er der hele forestillingen om, at man ikke kan skrælle 10 pct. af et land, som betaler verdens højeste skat og har en af verdens største offentlige sektorer.
Prøv lige at forestille jer, hvis man sagde til folk ude i det private erhvervsliv, at det ikke var muligt at justere med 0,5 pct. om året, uden at det hele ville brase sammen, hvis det var en forestilling, man havde herinde fra Folketinget, at man ville sige til de private og til borgerne derude: Nej, det er umuligt at effektivisere med 0,5 pct. om året, det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Virksomhedsejerne står da og griner af os herinde, for de kan da udmærket godt se, at selvfølgelig kan man det.
De lever jo med at effektivisere, justere om med 3, 4, 5 eller 6 pct. om året, det er vilkårene.
Selvfølgelig kan man da over en årrække herinde fra Folketinget effektivisere med 0,5 pct.
Der er så mange fedtlag inde i det offentlige, så man selvfølgelig kan finansiere det, uden at det går ud over den grundlæggende kernevelfærd.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg havde slet ikke forberedt, at jeg skulle spørge om noget her, men jeg kan simpelt hen ikke lade være.
Altså, 100.000 mio. kr. er jo bare lige så nemt, hallo, det er jo sådan her, så har vi klaret det – 100.000 mio. kr.
Det er jo det, vi snakker om.
Det kan Nye Borgerlige lige finde med et fingerknips.
Det er selskabsskatten og at fjerne den, det er topskatten og at fjerne den, det er registreringsafgiften og at fjerne den, og det er topskatten på aktieindkomst.
Det er altså kun fire ting, og det giver 100.000 mio. kr., og dem kan man lige finde på jobcentrene.
Jeg vil bare lige sige, at hele jobcentrenes økonomi er 12 mia. kr. Så er der godt nok langt op til resten.
Jeg anerkender, at man kan have en politik om, at man vil sætte skatterne ned, men man står på Folketingets talerstol og siger til vælgerne, at det her er a walk in the park, og at det er nemt at finde så mange milliarder og millioner.
Altså, nogle tror jo, at det er hokuspokus, og det er hokuspokus.
Kan ordføreren ikke selv høre det bare en lille smule?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Altså, nu har jeg jo gentagne gange redegjort for de store stykker, og jeg kan også komme med et nyt eksempel, hvor man kunne det.
Hvis Aarhus Kommune brugte det samme niveau på centraladministration og ledelse som f.eks. Aalborg Kommune, frigjorde de omkring 220 mio. kr. om året i deres budget.
Hvis vi kigger på den seneste periode, hvor DF var støtteparti for en regering, øgede man udgifterne til kommunerne med, jeg mener, det var 2,3-2,5 mia. kr., og ud af de flere penge, som man gav til kommunerne, blev 435 mio. kr. brugt direkte til øget centraladministration og ledelse.
Det er jo de beslutninger, vi vil lave om, og det er de beslutninger, vi mener er de forkerte.
Så selvfølgelig kan man sagtens gå i detaljen og så finde langt flere penge på det område.
Kulturområdet er et andet område, hvor vi sagtens kan lave besparelser.
Så jeg kan jo godt sidde og redegøre – men det kan jeg så ikke nå på 1 minut – helt ned på kontoniveau, hvordan hver eneste kommune skal lave de her besparelser.
Men du kan jo gå ind at kigge på de effektiviseringer og se, hvad der er af kommunepotentiale i de forskellige ting.
Der tror jeg også godt, at Dansk Folkeparti kan se, at der er et potentiale.
Anders Kronborg (S), 2020-12-22:
Tusind tak for det.
Jeg vil starte mit spørgsmål med at kvittere Nye Borgerlige for, at de var med i en bred flerårsaftale for politiet.
Det betyder meget for bl.a. Vestjylland, at der kommer flere betjente på gaden, så der kan være ro og orden.
Hvad angår den pragmatisme, som Nye Borgerlige viste i forbindelse med de politiforhandlinger, så skal vi også til at se på pragmatisme i forhold til de flere arbejdsløse, der er kommet på baggrund af den her coronakrise.
Tallene viser, at der er 25.000-30.000 flere arbejdsløse end sidste år.
Jeg kan se, at to andre partier på den borgerlige side, nemlig Venstre og Konservative, rigtig gerne vil sænke beløbsgrænsen for udenlandsk arbejdskraft fra uden for EU, og der vil jeg bare spørge til pragmatismen i Nye Borgerlige: Mener Nye Borgerlige på linje med Venstre og Konservative, at tiden er moden til at sænke beløbsgrænsen, når vi på nuværende tidspunkt har flere arbejdsløse end sidste år?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Så tror jeg nok lige, ordføreren skal regne lidt bedre, for vi kommer altså langt deropad.
Så har vi en forfejlet ikkevestlig indvandring, som koster 33 mia. kr. om året også.
Så vi kommer altså hurtigt deropad.
Derudover siger vi jo så, at den her naturlige demografiske fremskrivning, som man laver, ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Det har vi set på.
Hvis vi kigger på at effektivisere ude i kommunerne, kan vi se, der er en lang række steder, hvor de kan gøre det.
Eksterne konsulenter er et andet sted, hvor vi kan kigge hen.
Jeg ved godt, at regeringen havde en intention om, at tallet skulle være lavere dér – det regner man med – men så vidt jeg ved, var det i den sidste opgørelse faktisk sådan, at det gik den anden vej.
Der kan man også hente rigtig, rigtig mange milliarder.
Så pengene er derude.
Det eneste, det kræver, er den politiske vilje.
Den har vi til gengæld i Nye Borgerlige.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Mange tak.
Jeg er glad for, at vores finanslovsudspil bliver læst.
Det glæder os meget.
Vi har lagt meget energi i at lave det, så det er jo altid dejligt, at der også er en læserskare til det.
Så tak for det.
Altså, grundlæggende er velfærd jo ikke noget, man investerer i.
Det er noget, man bruger penge på.
Det kan være en god brug af penge.
Så det er ikke, fordi vi er imod det, men jeg synes måske, at udtrykket investere i velfærd er sådan lidt at få det til at lyde, som om pengene kommer igen, og det gør de ikke.
Altså, det er jo slet ikke nogen hemmelighed.
Det er en helt ærlig uenighed imellem vores to partier: Vi er tilhængere af, at danskerne betaler lidt mindre i skat og får lidt mindre fra det offentlige, og Socialdemokraterne er tilhængere af, at man betaler mere i skat og får mere fra det offentlige.
Det er jo bare en ærlig uenighed imellem os.
Thomas Jensen (S), 2020-12-22:
Jeg vil lægge ud med over for ordføreren og ordførerens parti at kvittere for, at der jo i sandhed leves op til plakaten fra 80'erne, og hvad den sagde, nemlig at Konservative er borgerlige stemmer, der arbejder.
Det er jo selvfølgelig især med tanke på politiforliget, der er indgået her for nylig, hvor der jo er et andet stort borgerligt parti, der glimrer ved sit fravær og ved ikke at tage ansvar.
Så hatten af for det.
Så har jeg kigget på Det Konservative Folkepartis udspil til finanslov, og dér er der et afsnit, der hedder »Behov for at investere i velfærden«, og det lyder jo rigtig godt, men det skal ikke bare lyde godt; det skal også være godt.
For når man læser lidt mere ind i teksten, kan man se, at bl.a. lægger Det Konservative Folkeparti ikke op til, at udgifterne skal følge det demografiske træk, når vi bliver flere ældre og flere børn.
Og derudover lægger Det Konservative Folkeparti op til, at på en række områder er det sådan, at der skal ske årlige 1-procentsbesparelser.
Det er jo noget, der vil føre til sparekrav mange steder i den offentlige sektor, og derfor vil jeg spørge ordføreren, om det kan betragtes som en investering i velfærden, når man går ind og laver de her spareøvelser, og om ordføreren kan garantere, at der ikke vil være borgere i Danmark, som vil opleve nedsat service som følge af det her.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Jamen det gjorde vi da.
Vi har haft en meget lav arbejdsløshed i årene efter finanskrisen, da dansk økonomi kom på sporet igen.
Så vi er da lykkedes med at få lavet nogle reformer, som har gjort, at mange, mange flere er i arbejde i dag, end de ellers ville have været.
Og det er super ærgerligt, at Socialdemokratiet og regeringen har forladt den kurs, og at vi nu har den første regering i mands minde, i 40 år eller noget i den stil, som er holdt op med at forsøge at lave reformer, som sørger for, at folk arbejder mere, og at vi får et højere bruttonationalprodukt og bliver et rigere land.
Man er gået med på sådan en populistisk galej om, at det er forfærdeligt, at pensionsalderen stiger sammen med levealderen.
Henrik Møller (S), 2020-12-22:
Altså, ud over at ville sænke skatten for dem, der i forvejen måske er velstillede omkring det her, og dem, der ikke er hårdest ramt af arbejdsløshed, så foreslår man også at spare på kontanthjælp, dagpenge, sløjfe den forhøjede dagpengesats for ledige, der tager uddannelse, afskaffe Arnepensionen og stoppe for tilgangen til efterlønnen.
Man kan sige, at den her kombination af skattelettelser i toppen og forringelser for arbejdsløse og nedslidte jo er den samme, som De Konservative gennemførte efter finanskrisen.
Dengang fik vi jo ikke arbejdsløshedskurven til at knække.
Hvad er det, der får De Konservative til at tro på, at det lykkes den her gang?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Vi fremlagde en 2030-plan for et par år siden, tror jeg det er, hvori vi fremlagde vores visioner for dansk økonomi samlet set, bl.a. at ingen skal betale over halvdelen af deres indkomst i skat, altså maks. 50 pct. i skat.
Så det er vores mål for det.
Vi har jo ikke lavet et forslag til en skattenedsættelse for folk med lange uddannelser.
Det er rigtigt, at vi foreslår at rykke grænsen for, hvornår man betaler topskat.
Jeg tror, at det er det, der bliver sigtet til her.
Og der er jo nok selvfølgelig en overvægt af dem, som betaler topskat, der har en længere uddannelse.
Det er nok også korrekt.
Derfor har vi foreslået det.
Ud over at vi rent faktisk også af ideologiske årsager synes, at topskat er fuldstændig urimeligt, så er det også godt for Danmarks økonomi, hvis vi gennemfører det forslag.
Henrik Møller (S), 2020-12-22:
Først kunne det egentlig være sjovt at vide, hvad der lå i begrebet en lillebitte smule mere ulighed, altså definitionen af en lillebitte smule – hvor lidt eller hvor meget er det?
Men ordføreren spurgte også direkte Enhedslisten om, hvor høj skatten skulle være.
Jeg kunne jo stille spørgsmålet omvendt og sige: Hvor lav mener De Konservative rent faktisk at skatten kan blive?
De Konservative har jo foreslået at bruge 1,2 mia. kr. på at hæve topskattegrænsen, men så sent som i sidste uge kunne vi læse i Økonomisk Redegørelse, at beskæftigelsen for folk med lange videregående uddannelser rent faktisk er steget under coronakrisen.
Man kan sige, at det især er inden for den her gruppe, at en relativt stor andel betaler topskat.
Til gengæld er beskæftigelsen for faglærte og ufaglærte stadig lavere end i januar måned.
Er det en god målrettet prioritering at bruge 1,2 mia. kr. på at lette skatten for dem med længere videregående uddannelser, som altså ikke har oplevet en beskæftigelsesnedgang?
Er det ikke lidt klogere at være lidt mere målrettet i forhold til hjælpen til de arbejdsløse ufaglærte og faglærte for at få dem tilbage i arbejde, altså er det den rigtige metode?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Jeg er isoleret set ret enig, og jeg kan også godt høre, at det er en tidligere borgerlig transportminister, som ved noget om det emne, der udtaler sig.
Vi synes også, det er en god idé med stærekasser, fordi man helt bevisligt ved, at folk sænker hastigheden der, hvor stærekassen står, og at det dermed har en meget klar effekt, at man meget målrettet kan sætte ind på de strækninger, hvor der er de største problemer.
Så det er jeg sådan set ret enig i.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Vi er helt enige.
De skal ud af landet – de hører ikke til i Danmark.
Derfor bliver tommelskruerne, om man vil, også strammet på dem, og derfor er der igangsat initiativer, som vil betyde, at vi forhåbentlig kan få dem sendt ud.
Og det sker både, om man vil, med nationalt pres, men det sker også via indsatser i EU-samarbejdet.
Det er den vej, vi skal gå, og så skal der selvfølgelig tages hånd om dem, som udgør en sikkerhedstrussel.
Thomas Jensen (S), 2020-12-22:
Det er nu nok mere end ærlig uenighed, for vi skal også huske at kalde tingene ved deres rette navn.
Men i stedet for at sige, på hvilke områder der ikke skal være den her 1-procentsbesparelse, kan ordføreren så ikke sige, på hvilke områder der skal ske en besparelse?
Er det daginstitutioner, folkeskoler eller ældrepleje?
Hvor er det henne?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Altså, hvorvidt det skal være daginstitutioner eller ældrepleje eller børnehaver eller andre steder, er faktisk op til kommunerne at beslutte.
Vi er jo ikke tilhængere af, at vi sådan helt målrettet går ind og siger: Nu skal du spare 10.000 kr. på den her institution og 5.000 kr. et andet sted.
Så det finder man ud af inden for kommunerne, altså hvor man skal spare henne.
Men kommunerne ville nok have lidt færre penge, hvis vi fik vores vilje, end de har med Socialdemokraterne, i hvert fald på kort sigt.
På lang sigt vil vi blive et mere rigt samfund med vores politik, og så vil der på lang sigt også være flere penge til det, Socialdemokraterne kalder velfærd.
Til gengæld vil vi lade folk beholde lidt flere af de penge, som de selv tjener.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-22:
Det er jo så der, hvor vi måske ikke bliver helt enige, hr. Lars Boje Mathiesen.
For hvis man lægger de ting sammen, som ordføreren ligesom groft skitserede, eksempelvis vores beskæftigelsesindsats, så er det jo sådan, at der vil komme noget over til kommunerne, hvis man nedlægger jobcentrene osv. Man kan jo ikke bare ligesom gøre udgifterne usynlige.
Der vil stadig væk ligge en kommunal udgift i forhold til en del af den jobvejledning osv.
Men selv med de beløb, som ordføreren skitserer, kommer man jo aldrig op på de 100 mia. kr. – overhovedet ikke.
Man kommer ikke engang halvvejs.
Så derfor synes jeg måske, at ordføreren skulle prøve at gå lidt mere i dybden og lige komme med et par ekstra eksempler på, hvorhenne det er, man mener man kan finde over 100 mia. kr. uden at ødelægge den borgernære velfærd for borgerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Jeg taler hjertens gerne om Nye Borgerliges økonomiske politik.
Det er rigtigt, at vi vil sænke en lang række skatter.
Nu spørger spørgeren præcis ind til noget finansiering af det.
Lad mig bare lige nævne nogle punkter, nogle af de store chunks; jeg har jo ikke så lang tid.
Jobcentrene mener vi ikke giver værdi.
Nu har man så bare fundet 1 mia. kr., som DF var med til at lægge stemmer til.
Det er også noget af den finansiering, vi vil bruge.
Så er der noget EU-bistand, hvor vi betaler 20 mia. kr. Så bruger vi 4 mia. kr. på Danmarks Radio.
Altså, vi har en erhvervsstøtte, hvor vi inde fra Finansministeriet giver 10 mia. kr. om året, som vi også mener skulle bruges på skattelettelser i stedet for.
Der er en lang række steder, hvor vi mener man kan finde finansiering til de ting, og derfor finansierer vi det selvfølgelig krone for krone.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-22:
Tak, fru formand.
Jeg ville gerne takke for ordførerens tale, men den var mig bekendt under 100 ord, så der er jo ikke særlig meget at takke for.
Så jeg vil i stedet for gerne have lov til at forhåbentlig takke for svarene på de spørgsmål, der bliver stillet til ordføreren.
Vi hører meget om Nye Borgerliges politik i forhold til indvandring og flygtninge osv., men når det kommer til den økonomiske politik, som vi jo så bl.a. skal bruge tiden på her i dag, så er det lidt mærkeligt, at ordføreren vælger ikke rigtig at fortælle noget om Nye Borgerliges finanspolitik.
Jeg tænker på, at man kan se, at der, hvis man læser lidt tilbage i historikken, jo bl.a. står, at man vil fjerne selskabsskatten, at man vil fjerne topskatten, og at man også vil fjerne registreringsafgifterne på biler.
Alt i alt koster det over 100 mia. kr.
Jeg er udmærket klar over, at der er noget, der hedder dynamiske effekter osv., men vil ordføreren ikke prøve at inddrage Folketingets partier lidt mere i den økonomiske politik i Nye Borgerlige, for jeg synes, den står sådan lidt i baggrunden af alt muligt andet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Vi har tre ufravigelige krav til en statsministerkandidat.
Der er rigeligt med penge, vi kan finde i finansloven.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-12-22:
Jeg forsøger ikke at sige, at man ikke kan lave det.
Altså, jeg spørger jo til det.
Jeg tror da godt, at man kan lave et samfund, hvor det offentlige bruger over 100 mia. kr. mindre hvert år.
Det tror jeg da godt man kan lave.
Det bliver måske et andet samfund end det, vi
Det bliver måske også et andet samfund end det, danskerne ønsker sig.
Der skal vi jo kunne have en diskussion om indholdet, i stedet for at det sådan kommer ud af det blå, som det kan gøre hernede i Folketingssalen.
Det er jo fair nok, at man ikke til i dag har haft tid til at lave ændringsforslag, der fortæller, hvordan Nye Borgerliges økonomiske politik skal udfolde sig i den virkelige verden.
Men det er bare derfor, jeg spørger hr. Lars Boje Mathiesen: Kan vi så ikke her i dag ved tredjebehandlingen få et håndslag på, at det får vi så, lad os f.eks. sige til januar?
Vi kan også trække den til februar.
Det er jo ikke for det.
Det er jo ikke tiden, det kommer an på, men det er det, at vi ved, at vi får et bud på, hvordan man kan få det der til at lade sig gøre.
For jeg er bange for, at det kommer til at gå ud over de gamle i det her samfund.
Jeg er bange for, at det kommer til at gå ud over sygehusene.
Jeg er bange for, at det kommer til at gå ud over en politiaftale, hvor vi gerne vil have flere betjente.
Det er derfor, jeg gerne vil have det sort på hvidt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Venstres politik skal man spørge Venstre om.
Det synes jeg.
Jeg vil gerne svare for Nye Borgerlige og vores politik.
Der er det, man kan sige, at 4 pct. af den finansiering, der er i hele den her politireform, kommer fra øgede afgifter, og nogle af de afgifter er f.eks. på udstedelse af pas eller nogle andre gebyrer, som ikke er blevet reguleret siden 1990'erne.
Der skal man så stille sig selv spørgsmålet, om man ikke må have brugerbetaling på noget som helst, og om det ikke skal følge en eller anden form for inflationsregulering.
Det kan vi sådan set godt se os selv i.