runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Jeg kommer i flere kommuner, og jeg har noteret mig, at der er indført nogle systemer, hvor der står forskellige spande, og at der er blevet organiseret en affaldsindsamling på en bestemt måde.
Så det er jo en radikalt anderledes måde at lave det på, og så skal man have det der centrale sorteringsanlæg et eller andet sted.
Jeg synes ikke, det lige er oplagt, at det er det, man skal gøre, kort tid efter man har indført et affaldssorteringssystem.
Jeg hørte også gode eksempler på, at folk bliver gode til at sortere.
Jeg er da bl.a. selv god til det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Men at køre noget tilbage til normalen, kan man sige, fordi man har lavet noget tosset i 5 år, gør det jo ikke til normalen.
Før havde vi én spand.
Så blev vi enige om, at der skulle gøres noget for miljøet.
Så fandt man på, at man skulle kildesortere i så mange spande, som man overhovedet kunne stable ind.
Nu er der et parti, som fremsætter et forslag om, at såfremt teknologien udvikler sig og vi kan gøre det bedre med teknologi, er det det, man skal åbne en mulighed for.
Så hører jeg Enhedslisten, om det handler om den her samfundsopdragelse, som man også hører fra SF, altså det her med, at vi tager et fælles ansvar, og så er det ligegyldigt, om det er mere besværligt, for det er vigtigere, at vi alle sammen ved, at vi sorterer, end at det er noget, der bliver ordnet for folk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Jeg synes da, at alle skulle opføre sig lige så godt, som jeg gør.
Det er der da ingen tvivl om.
Det var vel det, som ordføreren hørte lige før, altså at der sådan set findes nogle, der godt kan finde ud af at sortere.
Det er jo ikke, fordi vi er imod at lave om på systemer, der er etablerede.
Vi har nogle holdninger, der er ret vidtgående i forhold til samfundet.
Men når man nu for relativt nylig har indført et affaldssystem ude i kommunerne og har organiseret en indsamling, kan jeg altså ikke se, at det er lige nu, man skal gå ind og ændre på det her.
Peter Kofod (DF), 2025-12-02:
Der er forskelle i dansk politik.
Hvis man kan lide at have mange skraldespande, skal man bare stemme på alle de røde, og hvis man gerne vil have et enkelt og mere simpelt system, hvor ny teknologi skal gøre det nemmere at være dansker, skal man stemme på de blå.
Det er jo noget, vi har stillet danskerne i udsigt i forbindelse med det borgerlige konvent, og det er noget af det, jeg glæder mig til ved at vinde næste valg, nemlig at vi får færre skraldebøtter og mere effektivitet, og at det bliver nemmere at være dansker.
Derfor støtter Dansk Folkeparti det her rigtig gode forslag fra Borgernes Parti, som jo helt klart går i den retning, vi også selv gerne vil.
Tak for ordet.
Sådan tror jeg også det er i Sønderjylland, så der har vi noget tilfælles med hinanden.
Jeg tror helt generelt, at vi har en meget større fællesmængde med Danmarksdemokraterne og hr. Kim Edberg Andersen end med Enhedslisten.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
Tak for det.
Jeg vil også bare sige tak til ordføreren for den lille passage, der var sådan cirka midt i ordførerens opsamling, nemlig lige præcis der, hvor det er, at ordføreren spørger sig selv, om det centrale affaldssystem, som man henviser til, fungerer, og der svarede ordføreren selv: Nej, det gør det ikke – i den fortolkning at det netop ikke kan bruges til at sortere, sådan at vi kan genanvende, som vi egentlig skal i dag.
Og dermed er hele grundlaget for forslaget jo faldet væk.
Det er: En gang om, hvad der nu måtte gå af tid, nogle år, når teknologiudviklingen udvikler sig og det hele, sådan at den kan sortere, så vi kan genanvende ordentligt, som vi sådan set vil, så kan vi jo ikke blive uenige om det.
Det er også det, vi selv har argumenteret for.
Så jeg vil bare konstatere, at på nuværende tidspunkt kan det ikke lade sig gøre, og så er der ingen grund til at pådutte kommunerne noget, som ikke kan lade sig gøre.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Arh, men vi skal lige være enige om én ting: Der er ikke noget, der hedder at pådutte her.
Når man giver kommunerne en mulighed, pådutter man dem ikke noget.
Det er bare lige, så vi har forstået beslutningsforslaget korrekt.
Dernæst er det her
jo et system, som er under kraftig udvikling.
Der er jo også nogle, der siger: Er der ikke nogen steder, de gør det?
Jo, der er rigtig, rigtig mange steder, de gør det, og hvor systemet bliver bedre.
Hamborg er en kæmpestor by, som er nået rigtig langt med det her system.
Så har vi Helsinki, som også er gået langt med det her, og nogle steder i Sverige.
Og så har vi et område i Norge, godt nok et mindre område med omkring 100.000 husstande, som er nået rigtig, rigtig langt med det her.
Det er rigtig nok, at hvis man tager procentdele, som man sagde for Norge, så er det ikke ret meget, men der, hvor de så har gjort det, virker det faktisk rigtig, rigtig godt, og de har en høj grad; jeg tror, det er 82 pct., hvilket er meget, meget imponerende.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Nu skal man jo ikke svare på noget, tidligere ordførere har sagt, men deler ordføreren min taknemmelighed over, at hr. Søren Egge Rasmussen sagde, at hvis bare man var som ham, var vi i mål, og at det jo så bare er endnu en grund til, at der er rigtig, rigtig mange danskere, der bliver nødt til at stemme blåt næste gang, for der er vel ikke så forfærdelig mange, der er enhedslister, i Danmark, og som alle sammen sorterer perfekt?
Jeg manglede faktisk at få stillet ordføreren for Enhedslisten et spørgsmål om, hvad han så har gjort med sit restaffald, for den spand måtte jo være ubrugt hjemme på adressen.
Det er jo dejligt.
Så kan man genbruge den til noget andet, for den må jo stå fuldstændig som fra fabrikken ved hr. Søren Egge Rasmussen, som af en eller anden grund som den eneste dansker i verden kan sortere alt efter bogen.
Der er vi mange i Nordjylland, der ikke er lige så dygtige som hr. Søren Egge Rasmussen, og det kan vi heldigvis også se på, hvem man stemmer på.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Tak for det, formand.
Forslaget her er et forsøg på at få klarhed over, hvor mange beføjelser vores politi og efterretningstjenester og andre myndigheder egentlig har fået igennem tiden, og hvor grænsen går, når vi skal balancere hensynet til privatlivets fred med efterforskning, med effektivisering og med forebyggelse.
Der er jo ingen af de partier, der står bag det her forslag, som ikke ønsker, at f.eks. politiet har gode efterforskningsredskaber eller kan arbejde effektivt, men når man pludselig begynder at overvåge mennesker, der ikke er mistænkt for noget, er man så gået for vidt, og er man kommet ud af balance?
Så jeg håber derfor, at vi kan få en god og nuanceret og saglig debat ud af førstebehandlingen her i dag, og selvfølgelig at vi – måske lidt naivt, men man har da lov at håbe – kan finde et flertal for forslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
Ministeren siger, at det er muligt at have en retsstat, samtidig med at man krænker borgerens retssikkerhed med de her forskellige lovforslag.
Det forstår jeg ikke helt.
Og så siger ministeren, at det ikke er et spørgsmål om, at den balance skal findes hos eksperterne, dem skal vi ikke spørge, det er et politisk spørgsmål.
Men det er jo faktisk primært et juridisk spørgsmål: Overholder de undtagelser, som f.eks. PET-loven vil give, i virkeligheden de europæiske menneskerettigheder?
Det er jo ikke et politisk spørgsmål, det er et juridisk spørgsmål.
Derudover synes jeg så også, at ministeren faktisk slet ikke får kommenteret på de spørgsmål, der er i forslaget: Hvor går grænsen for overvågning i en demokratisk retsstat, hvor er balancen?
Jeg kan forstå på ministeren, at han synes, at de nuværende forslag er det, men hvor går grænsen?
Hvornår er det, vi ikke længere er en retsstat, hvad skulle der til?
Kan ministeren give et eksempel på, hvordan PET-loven skulle udformes, således at det ikke længere var inden for retsstatens rammer?
Og der er så nogen her, mange oppositionspartier, som netop mener, at nu er grænsen nået.
Ministeren mener, at grænsen ikke er nået.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-02:
Nu ligger der jo ret mange vægtede ting i præmissen for hele fru Theresa Scavenius' spørgsmål.
Hun siger faktisk, at de love, vi allerede har indført, krænker borgernes retssikkerhed.
Det er jeg simpelt hen ikke enig i, altså som i overhovedet ikke enig.
De redskaber, vi har givet både politiet og efterretningstjenesterne til at kunne opklare meget, meget kompleks kriminalitet, forebygge og forhindre både terror, spionage, sabotage, opklare via genetisk slægtsforskning også meget gamle forbrydelser, kan jeg simpelt hen ikke se krænker retssikkerheden, altså noget af det, der allerede i dag er vedtaget.
Så er det korrekt, at der stadig væk forhandles om PET-lovforslaget, og det er jo derfor, at der ikke er blevet genfremsat et nyt lovforslag.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-12-02:
Jeg har nu ellers altid bare stillet mig i kø til hr. Karsten Hønges talerstol.
Tak til hr. Søren Søndergaard.
Jeg synes i det hele taget, det er dejligt, at Enhedslisten engagerer sig så dybt og grundigt i debatten om produktionsrabatter, som jo er en erhvervsskattelettelse, men også en kulturel investering i Danmark.
Man lavede en alliance om det for år tilbage og udgav en række anbefalinger til, hvordan sådan en produktionsrabat skulle designes.
Tilbage for godt og vel et halvt år siden, da det lykkedes at finde de 125 mio. kr. årligt og varigt til at indføre den her ordning, inviterede jeg alt, hvad der kunne kravle og gå i det danske filmmiljø, til et stormøde, hvor vi kunne drøfte, hvordan en sådan ordning kunne designes til at skabe den bedst mulige effekt for dansk film.
Alle Folketingets partier var også inviteret.
På baggrund af de drøftelser modtog jeg en lang række anbefalinger fra den her alliance samt en række parter på området.
Ud over Regner Grasten og de andre, som hr. Søren Søndergaard har nævnt, var anbefalingen fra alle de andre alliancepartnere altså at sikre, at der også var et element af udenlandsk finansiering.
Og det skyldes, at Danmark som det eneste land i Europa ud over Luxembourg i alt for mange år har haft for ringe vilkår for filmproduktion, hvilket jo har betydet, at de næsten 600 mio. kr., vi bruger på filmstøtte om året, ofte bliver taget med til udlandet og bliver flyttet til Baltikum eller Sydøsteuropa, hvor det er billigere at producere film, og hvor gode danske skattekroner så har arbejdet.
Ønsket om at tiltrække filmproduktioner, både de små, de dokumentarorienterede, men også de store spillefilmsproduktioner, til Danmark sikres så ifølge de eksperter, der har udtalt sig, bortset fra Regner Grasten, ved også at stille et krav om udenlandsk finansiering for dermed at sørge for, at mængden af kapital, der bliver bragt i spil, er større.
Konkret fastsættes kravene til produktionsrabatordningens forhold i en bekendtgørelse, hvorfor vi kan lave det om, hvis man efter et år eller to opdager, at hr. Regner Grasten har ret.
Jeg ønsker med den her ordning kun at gøre én ting, og det er at styrke dansk kultur, dansk filmproduktion og de danske kulturmiljøer.
Jeg håber, det var bare en smule bedre svar end det, hr. Søren Søndergaard synes han har fået.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-02:
Det var jo meget en gentagelse af svaret, nemlig at der er en hel masse, der siger det, men ministeren – og måske især ministeren – må jo nok erkende, at det, at man er et lille mindretal, ikke altid er et udtryk for, at man har uret, og at det sådan set kan ske, at flertallet tager fejl.
Det kan jo også ske her, og derfor efterlyser jeg ministerens holdning, altså om ministeren mener det samme, som et flertal af producenterne mener.
Nu kan man måske tænke, en del af de produktionsselskaber mener det, fordi de rent faktisk er udenlandsk ejet – det er jo ikke et helt lille antal af såkaldte danske filmproducenter, der er ejet fra udlandet –
det kunne jo være et lod i vægtskålen, men det skal jeg lade ligge.
Jeg skal bare sige, at jeg efterlyste ministerens holdning.
Okay, vi kan måske ikke komme videre her, men vi må kunne komme lidt videre med hensyn til det der med et løfte om, at ministeren, hvis han har nogen indflydelse, så vil tage initiativ til en evaluering efter et par år.
For det synes jeg må være noget, vi kan blive enige om, når der nu er den her debat.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-12-02:
Jeg vil gerne rose hr. Søren Søndergaard for at citere »Soldaterkammerater 1« her i Folketingssalen.
Nogle husker måske den sene, hvor Dirch Passer og Ove Sprogøe er ude af takt med resten af regimentet og de så siger, at bare fordi det er os, der er ude af takt, er det jo ikke sikkert, at det er os, der er forkert på den.
Det er jo et fremragende citat.
Sagen er, at vi aldrig har haft en produktionsrabatordning i det her land før, og at vi har taget stilling til alt lige fra kulturtest til refusionsstørrelser af beløb til anvendelsesområde, og jeg kan ikke love alle medlemmerne af Folketinget, at vi har ramt hovedet på sømmet alle steder.
Men jeg kan love – og det ved hr. Søren Søndergaard også – at jeg vil gøre mit bedste, for at det her kommer til at virke efter hensigten, og skulle det ikke være tilfældet, har Folketinget mit løfte om, at vi efter 12 måneder eller efter 18 måneder, afhængigt af hvad der er mest formålstjenligt, evaluerer ordningen, og at vi retter det til der, hvor det er muligt at optimere vilkårene for dansk film.
For det er alt, hvad den her ordning handler om, og når jeg lader det bero på fleretallets anbefalinger, er det, fordi det er et flertal af dygtige mennesker, jeg har tillid til, som siger, at det her vil være det bedste for dansk film.
Det er kun det, der interesserer mig.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-02:
Der er kommet et svar fra ministeren uden for betænkningen her mellem anden- og tredjebehandlingen på nogle spørgsmål, som er stillet fra udvalget, hvor jeg ikke synes, at ministeren svarer rigtig godt på dem.
Det, der er tale om, er, at Folketinget om lidt vil bruge rigtig mange penge på produktionsrabatter til film, selvfølgelig med det formål, at vi skal have bedre og flere film i Danmark.
Der er så kommet en kritik fra Regner Grasten, som en del af jer sikkert kender som en udmærket filmskaber, hvor han bl.a. slår fast, at det ikke vil føre til flere danske film.
Han skriver: »... kravet om udenlandsk medfinansiering skaber et alvorligt paradoks.
Når vi som danske producenter skal skaffe 25 % fra udlandet, kan vi ikke bare modtage pengene – vi er nødt til at flytte en tilsvarende del af produktionen til det land, der giver støtten, for at få adgang til deres lokale tax rebate.«
Det skriver Regner Grasten i et brev til ministeren – og tax rebate er altså produktionsrabat – og han fortsætter: »Resultatet bliver, at udenlandske produktioner kommer til Danmark for at udnytte rabatten, mens danske produktioner må flytte til udlandet for at kunne få kapital til at lave film, der egentlig skulle produceres herhjemme.«
Der er andre, som bakker op om det.
Jeg synes, det er et alvorligt problem, at vi her i Folketinget kaster millioner og atter millioner kroner ud med bred støtte fra mange forskellige partier, når der kommer den her kritik.
Derfor synes jeg, at jeg vil give kulturministeren mulighed for at forklare, om det, der står her, er forkert, og om det er en misforståelse.
I det svar, kulturministeren har skrevet til Folketinget, har kulturministeren skrevet, at det jo er en ny ordning, og at den vil blive evalueret.
Det takker jeg for.
Det synes jeg er en god ting.
Men kunne vi så i det mindste få et mere håndfast løfte om, at vi f.eks. efter 1 år eller efter 2 år får en egentlig evaluering af den her lovgivning, sådan at den bliver ændret, hvis de her forudsigelser så holder stik?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Så vi skal diskutere det, og ministeren siger også, at det er et element i det.
Men ministeren kan ikke nu stå her på talerstolen og sige, at regeringen og ministeren er klar til at stille nye krav til avlsmål.
Jacob Jensen (V), 2025-12-02:
Grunden til, jeg ikke sparker noget til hjørne, er, at jeg fuldstændig respekterer den aftalekreds, som er min, og den aftale, vi har indgået, med de elementer, der ligger i den aftale, den implementering, der skal være af de elementer.
Det er det, jeg respekterer, og det er derfor, jeg tager den beslutning, at vi afviser forslaget, som det ligger, men at vi selvfølgelig skal diskutere avl.
Det er også det, jeg siger til fru Zenia Stampe: Det er et element i at få bragt pattegrisedødeligheden ned, men det er ét element af flere.
Det vil jeg gerne have lov til at se i en sammenhæng og dermed også, kan man sige, præsentere en mulig pakke for aftalekredsen, som vi så politisk kan diskutere.
Der skal selvfølgelig givetvis også noget finansiering til eller andet.
Men det er det, vi kommer til at diskutere, når vi mødes i den her aftalekreds først i det nye år.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Jeg har lyttet til debatten, og jeg har stadig væk den opfattelse, at det lyder, som om der er nogle, der er meget forhippet på en teknologi, der skal gennemføres, selv om den endnu ikke har vist, at den virker godt nok.
Så jeg er ikke så teknologifikseret, at jeg synes, at man skal indføre noget, som ikke fungerer, på det forkerte tidspunkt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Det er jeg sådan set enig i, men jeg føler mig ikke sådan bundet af andre folks inkompetence i forhold til at lave dårlig lovgivning dengang i 2020.
Man kan jo sige, at det, der er en af de helt store forskelle og grunden til, at det er vigtigt at tage det her forslag op igen og igen, er, at den teknologiske udvikling på det her område går meget, meget stærkt.
Vi er et andet sted, end da vi var i 2020; vi er et andet sted, end vi var bare i 2023; og vi er faktisk også nu her, hvor vi er på vej ind i 2026, et andet sted, end vi var bare i starten af 2024, i forhold til hvad vi teknologisk kan, altså procentandelen, der kan sorteres korrekt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-02:
Jeg er helt sikker på, at ordføreren også på det her område kan udrede meget dybere og nærmere i de specifikke detaljer, men når SF lægger sig på den her måde, så var det også nogle af de andre afledte positive konsekvenser, der er af en kildesortering, i forhold til hvordan vi også kan bevare de kildesorterede elementer, når de er frasorteret.
Og det har vi ikke set at den centrale sortering kan gøre lige så godt.
Vi har heller ikke set det i f.eks. Holland, hvor man bruger centralsortering og det ikke virker lige så godt.
Så indtil vi kan se, at det kan virke lige så godt, har vi faktisk et hensyn, som vi synes er vigtigere, og det er klimaet, og det er miljøet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Men forslaget går jo netop ud på, at de skal gøre det, hvis det er lige så godt, og ikke hvis det er dårligere.
Så præmissen, som ordføreren står og siger, passer jo ikke, for forslaget går ud på, at hvis det kan gøres lige så godt eller bedre, så skal de have lov til at gøre det.
Det er det, forslaget går ud på.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-02:
Det kan jeg godt høre, og det kunne jeg også i første omgang af spørgsmålet, men vi er stadig væk uenige i, at det rent faktisk er en mulighed, at det kan lade sig gøre, og så er det jo en eller anden form for pseudoforslag.
Når en kommune går ind og træffer en beslutning om, hvordan man vil sortere, altså om man vil kildesortere eller centralsortere, hvis man skulle følge det her beslutningsforslag, så vil en kommune jo ikke medregne de andre afledte positive effekter, der er ved den måde, vi kildesorterer i dag og sorterer vores affald på i dag.
Derfor står SF, hvor vi gør nu.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Tak til SF.
Jeg anerkender fuldt ud, hvor SF står her.
Jeg har haft masser af gode debatter med SF-ordførere og folk, der står ved det, de mener.
Men det er jo opdragelsen, som SF siger.
Jeg tror, SF formulerer det anderledes, altså det er det der med, at vi tager fælles ansvar.
For hvis man vedtager det her beslutningsforslag, skal kommunen jo lave noget, der er tilsvarende godt, dvs. at det skal være bedre, end det er i dag, måske, inden de får lov.
Det er så fint, men på den her måde vil loven jo bare være til stede, såfremt det var en mulighed.
Er det virkelig sådan, at det er den der, som jeg kalder opdragelsen, men som SF kalder, at vi tager fælles ansvar for det, som primært er problemstillingen for SF primært i forhold til det her?
For selve forslaget går jo ud på, at du som kommune først kan få lov til det, når du kan lave noget, der er lige så godt som det, vi gør med kildesortering.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Beslutningsforslaget går ud på at give kommunerne lov til at lave central sortering, hvis det er lige så godt og lige så miljørigtigt og lige så effektivt som kildesortering.
Det er det, beslutningsforslaget går ud på.
Så kan kommunerne godt gøre det.
Hvorfor har SF noget imod, at kommunerne gør det her, hvis det kan gøres lige så godt måske endda mere effektivt og bedre for klimaet og miljøet og måske endda gøres billigere end det nuværende?
Hvorfor er SF så sådan ideologisk imod det?
For det er jo det, forslaget går ud på, altså at hvis kommunerne ikke kan gøre det lige så godt eller bedre, skal de ikke gøre det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-02:
Jamen jeg tror, at hr. Kim Edberg Andersen skal lytte til, hvad jeg læste op i talen, altså hvad der var årsag til SF's stillingtagen i den her sag.
Det står vi ved.
At jeg var så fri at tilføje, at der også er noget fint i, at vi sammen tager et ansvar, handler egentlig ikke om opdragelse, men er i virkeligheden en personlig betragtning.
Det, der er vældig tungtvejende for, hvor SF står i dag, er i forhold til, hvad vi ved, hvad der er faktuelt, og hvad der virker bedst.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Men det virker jo kun bedst for den del af fraktionerne, som bliver sorteret.
Altså, med en maskine vil alle fraktionerne blive sorteret, og så er påstanden, at det vil være på et lavere kvalitetsniveau.
Men alle fraktioner ville blive sorteret.
Lige nu har vi jo restaffaldet, som bare bliver brændt.
Altså, det er det, der sker nu.
Så når fru Jensen står og er i tvivl, så putter hun det i restaffald, fordi hun er i tvivl.
Det er jo det, den er egnet til.
Og det bliver brændt.
Den der procentsats skal man jo ligesom lægge oven i det.
Så der ville blive genbrugt mere, muligvis ikke til fødevareemballage, men der ville blive genbrugt mere, hvis maskiner stod for det.
Er det ikke bare en korrekt antagelse?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-02:
Jo, det ville det givetvis være, hvis vi havde den teknologi og maskinerne var i stand til at gøre det på den måde, som ordføreren kunne tænke sig at de gjorde.
Men sådan er virkeligheden ikke endnu.
Jeg er stadig væk kun vikar og har ikke haft mulighed for at dykke grundigt ned i præcis de mange detaljer, der er, når det gælder affaldssortering, men som jeg også henviste til, kan vi ifølge mine oplysninger se i Holland, som bruger den her centralsortering, at det slet ikke er i nærheden af at være lige så godt som den kildesortering, vi bruger i Danmark.
Så vi må afvente den teknologi og så tage diskussionen, når den er der.