runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2021-11-09:
Jeg har selvfølgelig bemærket, at det her hedder en regional- og landdistriktsredegørelse, men det er sådan set også det, der er min anke, altså at vi sidder med en redegørelse, som efter min mening bliver diffus, fordi den omfatter utrolig meget uden for de store byer, sådan at næsten ethvert initiativ, man tager politisk, jo på den måde bliver relevant, kan man sige.
Jeg synes også, at ministerens gennemgang her bærer præg af den der holdning med, at regner det på præsten, drypper det på degnen.
Og det er selvfølgelig fuldstændig rigtigt, at der da er grænser for, hvad man kan lægge ud af arbejdspladser eller uddannelsessteder, altså i hvor små byer man kan lægge det – det er jeg helt enig i.
Og idet man lægger det ud i centerbyer eller større byer, bliver der også en større nærhed for de landsbyer, som måtte ligge i nærheden.
Men problemet er bare – og det synes jeg også debatten her bærer præg af – at vi jo aldrig rigtig kommer til at diskutere, hvad vi gør i de byer, landsbyer, med f.eks. under 5.000 indbyggere.
Hvordan sætter vi ind der for at styrke indsatsen og deres udvikling?
Det bliver jo totalt afhængigt af, hvad man får lagt ud i de større byer og centerbyer.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Tak for ordet.
Inuit Ataqatigiit støtter lovforslaget.
Vi støtter, at Grønland får en tidssvarende og transparent lovgivning om selskabsretten i Grønland, da det er en vigtig forudsætning for også på sigt at kunne tiltrække udenlandske investorer.
Grønland har overtaget hovedparten af erhvervsområdet, men selskabslovgivningen er stadig væk et dansk ansvarsområde.
Vi ser i materialet, at Grønlands Erhverv efterlyser en langsigtet plan for udviklingen af selskabslovgivningen i Grønland.
Det er noget, som IA støtter op om.
Med de få bemærkninger takker vi for lovforslaget og støtter op om det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Qujanaq.
Siumut mener, at det er et stort skridt, hvis lovforslaget vedtages, og finder ingen forhindringer i at støtte op om lovforslaget.
Siumut anbefaler derfor lovforslaget til behandling i udvalget.
Simon Kollerup (S), 2021-11-09:
Tusind tak, formand.
Også tak for bemærkningerne fra ordførerne.
Det var korte og præcise indlæg og alle sammen med positivt fortegn.
Tusind tak for det.
Jeg tænker, at det giver mening lige at fremhæve nogle af de centrale elementer, som ligger i det her lovforslag.
Det er nemlig et lovforslag, der skal give hjemmel til, at vi ved en bekendtgørelse kan gennemføre bestemmelser på Grønland svarende til Kommissionens gennemførelsesforordning, som skal gennemføre visse aspekter af 2. aktionærrettighedsdirektiv.
2. aktionærrettighedsdirektiv har bl.a. til formål at understøtte investorer i et langsigtet, aktivt ejerskab.
Direktivet implementeres i Grønland, ved at vi laver en opdatering af bl.a. anordningen for selskabsloven, som skal medvirke til at lette udøvelsen af aktionærrettigheder og gøre den mere effektiv.
Derfor fastsætter gennemførelsesforordningen en række minimumskrav om standardiserede formater og sprog for forskellige oplysninger.
Det drejer sig f.eks. om, når selskabet anmoder om at afgive informationer om aktionærernes identitet og svar herpå, selskabets mødeindkaldelser og bekræftelser af retten til at udnytte aktionærrettighederne på en generalforsamling, og når aktionærer meddeler om deltagelse som aktionær i en generalforsamling.
Som alle ved, er Grønland ikke en del af EU, og derfor følger Grønland ikke pr. automatik de nye minimumskrav, som gennemførelsesforordningen fastsætter, men det er både i Grønlands Selvstyres og i dansk interesse, at også Grønland følger de nye minimumskrav om at standardisere formater og sprog for forskellige oplysninger.
For at gennemførelsesforordningen kan gennemføres, kræver det dansk lovgivning på området, og det er det lovforslag, vi står med til behandling lige nu.
Vi ønsker at gennemføre lovforslaget nu, fordi Grønland står over for, at Global Forum, et organ, som ligger under OECD, har planlagt evaluering af de grønlandske regler på skatteområdet, hvor Grønlands regler om reelle ejere har betydning for evalueringen.
Med henvisning til Global Forums planlagte evaluering har Grønlands Selvstyre fremsat ønske om, at de nødvendige regelændringer er trådt i kraft inden da.
Regelændringerne omfatter en opdatering af en række anordninger og nærværende lovforslag, der sikrer, at Kommissionens gennemførelsesforordning samt senere ændringer af forordningen kan gennemføres på Grønland.
Landstinget har allerede behandlet lovforslaget, og Landstinget har den 20. oktober i år enstemmigt tilsluttet sig lovforslaget.
Regeringen forventer, at reglerne vil lette udøvelsen af aktionærrettigheder og gøre den mere effektiv og dermed jo som sagt være med til at understøtte børsnoterede selskabers kommunikation med deres aktionærer.
Det sker gennem videregivelse af oplysninger, gennem kæder af formidlere og forpligter formidlere til at lette udøvelsen af aktionærrettigheder.
Formidlere kan f.eks. være en bank eller en værdipapircentral.
Med de ord og med de positive bemærkninger ser jeg frem til den videre behandling i udvalget.
Pause Pause (Pause), 2021-11-09:
Mødet er udsat.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Jeg gentager nogle andre ting.
Til folketingsvalget stod jeg faktisk alene om at mene, at en arktisk ambassadør selvfølgelig skulle have kendskab til Arktis og meget gerne komme fra Grønland, og det var faktisk alle partier i Grønland, der var uenige med mig på det tidspunkt.
Jeg synes bare, at det er dejligt, Siumut er villige til at presse på, for selvfølgelig har vi kompetente folk fra Grønland, som også kan varetage den funktion.
Så det er bare dejligt at høre.
Så ved jeg, at forsvarsministeren også har sagt, at man gerne vil have det grønlandske flag på uniformerne, og det er faktisk de grønlandske unge i Grønland, der har sagt: Vi er glade for værnepligten.
Den vil vi sådan set gerne have.
Så jeg er også ret forhåbningsfuld, i forhold til at det kommer til at falde på plads.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-11-09:
Tak for det, formand.
Og tak til Anders Kronborg for en fin tale.
Ordføreren kom godt rundt, og det er jo flot for en vikar.
Og tak til ministeren for en god og i mine øjne en meget grundig redegørelse.
Jeg anerkender, at der er taget skridt i retning af at styrke vores landdistrikter, og i Venstre er vi også enige i, at Danmark er et alt for lille land til at have for store regionale forskelle, hvilket også var grunden til, at vi tilbage i 2015 sammen med et flertal her i Folketinget for alvor tog fat på at vende udviklingen i landdistrikterne.
Noget af det, som redegørelsen peger på, er, at på trods af at indbyggertallet generelt er steget i Danmark som helhed, viser befolkningstallenes udvikling også, at befolkningstallet har været stigende i alle fem regioner i byområderne eller tæt omkring de store byer.
Men jo længere væk, man kommer fra de store byer, jo mere udpræget er det, at befolkningstallet ikke stiger, og der kommer også en stigende skævhed i alderssammensætningen udeomkring i de små landsbyer ude i landdistriktskommunerne.
Når jeg tager fat på det, er det, fordi der stadig væk er behov for at have øget opmærksomhed på vores landdistrikter, som selvfølgelig også oplever en mangel på arbejdskraft og på boliger.
Noget af det, som jeg savner lidt i redegørelsen, er, at man tager fat omkring den tidsel, som det er, for man mangler faktisk også arbejdskraft og ikke mindst boliger til denne arbejdskraft ude i vores landdistrikter, og det går lidt langsomt med at sætte fart på det.
Det er nødvendigt, hvis vores landdistrikter skal kunne komme godt ud af perioden her efter corona, at man har den nødvendige arbejdskraft til rådighed og selvfølgelig også har den nødvendige boligmasse.
Redegørelsen er et godt udgangspunkt for et kommende folketingsår, hvor vi fra Venstres side, og det vil vi gerne annoncere allerede nu, agter at fremsætte yderligere forslag, der vil kunne styrke vores landdistrikter.
Det vil være forslag, som vi også har medfinansieret i vores finanslovsforslag, fordi vi fra Venstres side ikke kunne finde på at fremsætte ufinansierede forslag.
Tak for en god redegørelse.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Nu ved jeg ikke, hvor meget tryghed og liv den aftale sikrer ude i vores landdistrikter, for hvis jeg husker aftalen korrekt, så synes jeg måske det er rimelig flot f.eks. at kalde det en politistation, for den er jo ikke døgnåben, den er ikke døgnbemandet – den har en ganske kort åbningstid, og det vil så sige, at man kan føle sig tryg fra kl. 10.30 til kl. 11.15, eller hvor lang tid der nu er åbent.
Der er jo ikke politi hele tiden.
Jeg mener, at man godt kunne have fået noget mere ud af pengene.
Men grunden til, at vi ikke var med i den aftale, var, at den aftale rent faktisk i bund og grund gør det dyrere at være dansker, og vi mener ikke, at vi skal være med til at gøre en stor offentlig sektor meget større, for vi ved, at det bliver ude i landdistrikterne, man kommer til at betale for det, mens man sjældent får andel i goderne.
Anders Kronborg (S), 2021-11-09:
Tak for det.
Og tak for et meget ærligt svar.
Jeg synes sådan set, at det er en meget vigtig aftale.
Det er rigtigt nok, at der ikke er døgnbemanding på de her politistationer, men vi får væsentlig flere politibetjente ud i vores landdistrikter.
Så siger ordføreren, at det ikke må blive dyrere at være dansker.
Skal jeg forstå det sådan på ordføreren, at det også i forhold til Venstres landdistriktspolitik fremadrettet betyder, at hvis vi skruer på nogle instrumenter for at finansiere det, f.eks. her i forhold til kørekort og pas, så afviser Venstre blankt at lave initiativer, der er med til at bringe Danmark i bedre balance?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-11-09:
Nej, det har været et mål for Venstre helt tilbage fra 2015, altså lang tid inden Socialdemokratiet fik øje for landdistrikterne, at vi gerne vil have en mere ligelig fordeling, når det gælder vores landdistrikters udvikling.
Vi skal nok fremlægge fuldt finansierede forslag til alt det, som vi mener kan være bedre ude i landdistrikterne.
Og ja, vi kommer til at investere yderligere i vores landdistrikter for at sikre en god og ordentlig udvikling.
Da var man ikke villig til at finde de ressourcer.
Så jeg tror ikke, at nogen skal pege fingre ad andre.
Anders Kronborg (S), 2021-11-09:
Tusind tak for det.
Og tak for en, synes jeg, fin tale.
I øvrigt vil jeg også bare sige tak til ordføreren for det helt generelt behagelige og seriøse samarbejde, som vi har om den her vigtige problemstilling.
Når jeg alligevel tager ordet, er det, fordi, når ordføreren siger, at vi skal have liv, vækst og beskæftigelse i landdistrikterne, så dæmrer det sådan lidt for mig i min hukommelse, at en af de allervigtigste politiske aftaler, som vi har lavet herinde i Tinget, nemlig aftalen om nærpolitistationer, er ordførerens parti jo ikke en del af.
Og der kan jeg ikke lade være med at tænke på, om ordføreren ikke bare et stilfærdigt øjeblik ærgrer sig over, at hans parti, Venstre, ikke var en del af en så vigtig aftale, som både skaber liv, tryghed og beskæftigelse ude i landdistrikterne.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-11-09:
Det er jeg ikke helt enig i, og jeg synes også, at kategorien op til 5.000 indbyggere er meget bred.
Altså, der er jo masser af byer med 4.000 indbyggere, som f.eks. har et gymnasium – eller der er i hvert fald nogle byer, der har det.
Jeg vil sige, at det er sådan – det er min oplevelse af det – at når man lukker et lærerseminarium i Holbæk, sker der det, at i de små byer i Odsherred falder andelen af folk, der har en læreruddannelse i skolerne, fra 7 pct. til 27 pct. på 5 år; det vil altså sige dårligere undervisning i Asnæs og Fårevejle og Hørve og alle de små byer.
Det hænger sammen; det kan man ikke skille ad.
Der er nogle ting, som vi bare må acceptere er uadskillelige, og som handler om at sige, at de regionale byer betyder voldsomt meget for vores landdistrikter.
Men det betyder jo ikke – og det er jeg sådan set enig med spørgeren i – at der ikke er nogle ting, der er specifikke for de helt små samfund, altså muligheden for at udvide landsbyen med nye byggegrunde som en af tingene eller lån i landdistrikterne, små skoler osv.
Det er jeg helt enig i er selvstændige problemstillinger.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-09:
Jeg synes, at ministeren betjener Folketinget fint i den her sammenhæng.
For det har jo igennem mange år, også under tidligere regeringer, været sådan, at der er en række objektive kriterier, man skal leve op til, og det er i forhold til kriminalitet og permanent opholdstilladelse og forskellige andre ting, som skal være opfyldt, før man overhovedet kan komme i betragtning til et dansk statsborgerskab.
Hvis man så kan leve op til dem, kan Folketinget sige: Lever man op til de her regler, er man værdig til at blive dansk statsborger.
Så er der jo så nogle tvivlstilfælde, hvor det som bekendt skal være Indfødsretsudvalget, der vurderer, om man kan dispensere, hvis der er et eller andet, man ikke kan leve op til, eller hvis der er nogen, der har en dom for at have haft marihuana på sig til en fest i USA engang i 60’erne, og nogle af den type eksempler, som vi indimellem så i udvalget, da jeg også selv var ordfører i det.
Og derfor synes jeg sådan set ikke, at der er noget urimeligt i, at ministerens udgangspunkt er, at alle dem, der lever op til de regler, som Folketinget, inklusive hr. Marcus Knuths parti, har lavet, så også kan komme på lovforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Det skulle jo gerne være sådan, at udvalgets rolle både er at kunne dispensere, og det gør vi, men også at kunne sige: Der er nogle personer på lovforslaget, som vi, på trods af at de lever op til cirkulæret, ikke mener skal have statsborgerskab.
Det sker jo løbende, at ministeren også sender navne over, som han opfordrer udvalget til at pille af, og det gør vi jo typisk.
Men det er jo ikke fair, at det kun er ministeren, der kan sige: Jeg synes, at de her alligevel ikke skal have det, for de har gjort noget, hvor de ikke lever op til, hvad vi synes er god opførsel.
Men i udvalget kan vi ikke selvstændigt træffe de beslutninger ene og alene af den årsag, at ministeren nægter at oversende informationerne.
Så vil ordføreren ikke være enig i, at på grund af det risikerer vi at skulle sidde her og stemme i blinde?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-09:
Nej, for hr. Marcus Knuths parti og flere andre partier har jo bl.a., som jeg nævnte før, strammet reglerne for, hvordan man får statsborgerskab.
Det gjorde vi så sent som i foråret, det gjorde vi i fællesskab, og det synes jeg er godt.
Når vi så laver nogle regler, der siger, at du skal leve op til det og det – i forhold til beskæftigelse, kriminalitet og andre forhold – så synes jeg, det ville være uværdigt for en retsstat, hvis det så var sådan, at man tilfældigt blev pillet ud af årsager, jeg ikke rigtig kan se der skulle være, hvis man har levet op til de her regler.
Og derfor synes jeg ikke, at der er noget rimeligt i, at man sådan, hvad skal man sige, skal beklage, at man ikke kan fremme en eller anden form for forskelsbehandling.
Morten Dahlin (V), 2021-11-09:
Tak for det, formand.
Det danske statsborgerskab er noget helt særligt.
Det er også vigtigt at slå fast, at dansk statsborgerskab ikke er en ret.
Og derfor finder vi i Venstre, at det kun er rimeligt, at der bliver stillet strenge krav til dem, der ønsker at få det rødbedefarvede pas i hånden: Man skal kunne det danske sprog, man skal holde sig på den rigtige side af loven, man skal være selvforsørgende og bidrage til det danske samfund, have taget danske værdier til sig og opfylde en række andre helt fair og rimelige krav.
Da vi sidste gang behandlede lov om indfødsrets meddelelse, havde vi netop indgået en ny aftale om regler for tildeling af statsborgerskab.
Det var en aftale, vi i Venstre var glade for, og det er vi sådan set stadig væk, særlig fordi der var nogle klare Venstreaftryk.
Det var særlig det med, at vi fik sat et fornyet fokus på danske værdier, og derfor glæder vi os også meget til, at den nye indfødsretsprøve er klar, så netop de værdispørgsmål kommer til at indgå fremadrettet.
Vi fik også strammet op på delen omkring kriminalitet, så det nu er klart, at man ikke kan komme til Danmark, begå en alvorlig forbrydelse og så efterfølgende blive belønnet med et dansk pas.
Det synes vi er nogle fornuftige opstramninger, og vi er glade for, at den del omkring kriminalitet allerede er trådt i kraft med det her lovforslag.
Med det her lovforslag foreslås det også at genindføre kravet om, at man giver hånden til den lokale borgmester, når man deltager i en grundlovsceremoni.
Det har været sat på pause pga. corona, men nu er det tilbage, ikke blot ved grundlovsceremonier, men i hele samfundet, og det er vi sådan set glade for, også fordi vores overbevisning er, at efter at ordningen med grundlovsceremonier har fungeret et stykke tid, er det faktisk en bragende succes.
Det er lokale festdage, og det er lokale højtideligheder, hvor både de nye danske statsborgere og den kommune, de bor i, kan fejre den glædelige begivenhed.
Ved at førstebehandle lovforslaget her i dag kommer vi et skridt nærmere, at de mennesker, der så lever op til de krav, nu kan få den gave at blive danske statsborgere.
Derfor vil jeg også, selv om lovforslaget ikke er vedtaget endnu, på Venstres vegne sige tillykke til dem, der ender med at komme igennem nåleøjet og kan kalde sig en del af det danske fællesskab.
Tak for ordet.
Susan Kronborg (RV), 2021-11-09:
Vi vil rigtig gerne høre, om det også er partiet Venstres holdning, at der skal ske den her opdeling i områdegrupper, som det er beskrevet i indfødsretsaftalen, som for nylig er indgået her før sommerferien.
Og har partiet Venstre tænkt sig at stemme for en opdeling af lovforslaget, eventuelt med en opdeling i landegrupper?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det.
Hvordan stiller ordførerens parti sig til det forslag?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Først og fremmest tak til ordføreren, som jeg altid har anset som en meget sådan konservativt sindet socialdemokrat – men han har glemt sin jakke, og det er første gang, jeg har set ordføreren være mindre pænt klædt i salen.
Nå, den her aftale, som vi har lavet, er rigtig god, og det er ordføreren jo også selv inde på.
Men det er jo ikke en aftale, der nødvendigvis fanger alle brodne kar.
Derfor har vi fra Konservatives side stillet rigtig mange spørgsmål til ministeren og bedt om at få sager oversendt.
Det er jo også Folketingets rolle: at kontrollere regeringen.
Men ministeren har i det store og hele igen og igen sagt nej; man vil ikke oversende sager, man vil ikke svare på spørgsmål, i forhold til hvor mange der har gæld og hvor mange der har det ene og det andet.
Synes ordføreren virkelig, at ministeren betjener Folketinget i det omfang, en minister bør, ved ikke at oversende alle de her informationer, således at vi ikke bare skal sidde og stemme i blinde, når vi skal stemme?
Morten Dahlin (V), 2021-11-09:
Det er jo et meget hypotetisk spørgsmål, men Venstre støtter sådan set, at vi behandler det som ét fælles lovforslag her i Folketingssalen.
Men vi så meget gerne, at man tidligere i processen, både i udvalget og i selve ansøgningsprocessen, lavede en meget mere individuel behandling.
Og derfor foreslog vi også ved de sidste forhandlinger om nye regler, at man indførte en samtalemodel, så man på mere individuel basis kunne gå ind og vurdere de mennesker, der skulle være danske statsborgere.
Det synes vi er den rigtige vej at gå.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Ordføreren siger, at statsborgerskab jo er en gave og ikke en rettighed, og der vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren, om ikke det bare er noget, som ordføreren lidt selv står og finder på ud af den blå luft.
I min optik er det meget centralt, at borgere, der bor i et land, også kan få rettigheder, som også har betydning for, om de kan stemme, og at de kan være en del af vores samfund.
Jeg synes sådan set, at det er helt på sin plads.
FN's menneskerettighedserklæring fastslår jo også, at alle borgere har ret til en eller anden form for statsborgerskab, så det har faktisk rigtig meget med rettigheder at gøre.
Er det ikke lidt underligt at stå og finde på, at ordføreren så synes, det er en gave, man kan stå og dele ud?
Morten Dahlin (V), 2021-11-09:
Jeg er fuldstændig uenig i alt, hvad spørgeren lige har sagt.
Det er ikke noget, jeg finder på; det er sådan set noget, der er beskrevet i det danske riges grundlov, hvori der står, at den eneste måde, man kan få statsborgerskab på, er ved lov.
Så det er sådan set noget, der stammer helt tilbage fra, da vi lavede det danske riges grundlov, og derfor er det ikke noget, jeg står og finder på.
Der er jo også flere af de teoretikere og politikere og filosoffer, der igennem årene har formet diskussionen om dansk indfødsret, der har talt om det her, inklusive Grundtvig, der jo har sagt: »Til ét folk de alle høre,/som sig regne selv dertil,/har for modersmålet øre,/har for fædrelandet ild«.
Allerede dengang sagde Grundtvig jo, at det er i orden at stille krav til de mennesker, der ønsker at være en del af det danske fællesskab.
Så nej, det er ikke en ret at blive dansk statsborger.
Det er fair nok, at vi stiller nogle krav.
Nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål tilbage, men jeg skal nok spørge, når ordføreren kommer på talerstolen.
Men jeg vil synes, det er underligt, hvis der er partier herinde, der siger, at statsborgerskab er en ret, som man har, uanset hvordan man opfører sig, uanset om man overholder loven, og uanset om man taler dansk.
Det er ikke og det bliver aldrig Venstres politik.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Det er heller ikke Enhedslistens politik.
Det er helt fair, at der er krav, man skal leve op til, f.eks. at man skal kunne tale dansk.
Det er helt på sin plads, at man stiller nogle krav.
Men det, ordføreren har gang i, når han står og fører sig frem og siger, at det her er en gave, er jo ikke en anerkendelse af den kæmpestore indsats, borgere, som måske har været her i 10 år, lægger i Danmark.
Til det der med, at ordføreren siger, at det ikke er noget, han bare finder på, vil jeg sige, at der står i menneskerettighederne, at man har ret til at have en form for statsborgerskab, så det må ordføreren nok også forholde sig til.
Morten Dahlin (V), 2021-11-09:
Det er ikke noget, jeg finder på.
Der står i det danske riges grundlov, at statsborgerskab gives ved lov.
For os er det vigtigt, at man stiller nogle strenge krav for at blive dansk statsborger, men lever man op til de krav, skal man selvfølgelig også have mulighed for at opnå statsborgerskab.
Men det at give folk en gave synes jeg sådan set ikke er at tale statsborgerskabet ned.
Jeg synes, det er det modsatte, nemlig at tale statsborgerskabet op.
De fleste mennesker, der får en gave, bliver jo altså glade.
Susan Kronborg (RV), 2021-11-09:
Mange tak for svaret.