runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-23:
Nej, men hånden på hjertet: Vi ser jo ikke for os, at alle mulige mennesker får lyst til at købe lejligheder til alle mulige andres børn.
Altså, det her handler jo om, at der er nogle forældre, der oprigtigt har lyst til at købe en lejlighed, som deres børn så kan bo i.
Altså, det kan jo beløbe sig til millioner af kroner, som barnet i den sidste ende kan tjene på de her ordninger.
Det var jo penge, som vi kunne bruge til at bygge de studieboliger, som jeg hører at ordføreren også efterlyser.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-23:
Jeg tror ikke på, at vi kan hente en masse penge på at afskaffe virksomhedsskatteordningen her.
Jeg tror på, at folk sagtens kan finde ud af at leje en bolig ud til deres venners børn.
Altså, jeg tror sagtens, at der kan findes måder, hvorpå man kan omgå en regel, der siger, at du bare ikke må gøre det med dine egne børn.
Jeg synes, det er mærkeligt, at du skal forskelsbehandles i forhold til dine egne børn.
Jeg synes netop, vi har et ansvar for vores egne børn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Nu er det jo sådan, at vi har spurgt skatteministeren, hvad det er for et provenutab, man har, ved at virksomhedsskatteordningen gælder på det her felt.
Det er så et beløb mellem 125 og 250 mio. kr. Havde det beløb været 1.000 kr. i alt, havde vi nok ikke fremsat det her forslag.
Vi synes faktisk, det er et væsentligt beløb.
Jeg kan godt se, at man kan have den der finte med, at man kan leje én lejlighed ud til venners børn.
Men man kunne jo lave en justering af virksomhedsskatteordningen, så den kun gjaldt, hvis man havde fire boliger eller tre boliger.
Så der er sådan set mulighed for at lægge et snit, som begrænser, hvor det er, man kan bruge virksomhedsskatteordningen.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at bare fordi man ejer én bolig, så kan man begynde at betragte det som værende at drive en virksomhed – altså bare fordi man lejer én bolig ud til sit barn.
Altså, hvorfor skal man virksomhedsgøre relationen mellem barn og forældre?
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Men jeg synes, det er godt, hvis det er sådan, at familiemedlemmer hjælper hinanden, det har jeg stor sympati for.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-05-23:
Jeg vil sige, at der er rig mulighed for at bygge ungdomsboliger, som det er i dag, og det har der også været de sidste mange, mange år.
Det er så ikke alle storbyerne, som har benyttet den mulighed i det omfang, som de har haft udmærkede rammer til.
Så jeg synes faktisk, at kommunerne bør påtage sig det ansvar, som de burde være sig bevidst om.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Tak for det.
Man må sige, at tiden går hurtigt i Folketingssalen i dag.
Vi vil jo så gerne have, at I bliver lidt længere, sagde jeg, og så står der her i mit talepapir »for lidt siden«, men det kan man vist ikke sige det er længere, jeg tror, det er 4 timer siden, da vi debatterede rigsfællesskabet sådan helt generelt, og som jo også gælder nu, hvor vi på foranledning af Dansk Folkeparti debatterer grønlandsk selvstændighed helt specifikt.
I Liberal Alliance vil vi meget gerne fastholde et stærkt og samarbejdende rigsfællesskab, og det indebærer så også at støtte op om det ønske, som er i Grønland om øget selvstændighed.
Det er i den ånd, vi skal udvikle det fortsatte samarbejde i rigsfællesskabet.
Vi skal respektere hinanden, og vi skal samarbejde på de mange områder, hvor Danmark og Grønland har fælles interesser.
Fra dansk side skal vi understøtte den økonomiske udvikling i Grønland mod et liberalt, åbent marked, så det grønlandske samfund er bedst gearet til en eventuel fremtidig øget selvstændighed.
For forfatningsmæssig uafhængighed vil også betyde økonomisk uafhængighed, og Grønland skal i så tilfælde være klædt på til at kunne klare sig uden de økonomiske tilskud, som opnås i dag.
Derfor mener vi, at Danmark sammen med Grønlands Selvstyre skal arbejde henimod mest muligt selvstyre og mest mulig hjemtaget administration inden for rigsfællesskabet – og selvfølgelig i enighed.
Liberal Alliance støtter dermed den vedtagelsestekst, som Socialdemokratiets ordfører læste op tidligere i dag.
Tak for ordet.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Tak skal du have, hr. Søren Espersen.
Så er der lige en lille sag angående det danske kongerige, som jeg vil blande mig lidt i, og det er, at jeg synes, at man i Danmark skal få styr på sin skatteinddrivelse, for det kan blive en belastning for hele kongeriget, hvis man har så lidt styr på tingene, som man har.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod spørgsmålet.
Må jeg med formandens tilladelse få det gentaget?
Jamen det glæder mig meget.
Det var jeg faktisk ikke klar over, så det glæder mig at høre, at hr. Poul Nyrup Rasmussen dengang som statsminister gjorde det.
Jeg er også sikker på, at vores nuværende statsminister – det håber jeg – vil være der, hvis det kommer til at foregå inden for hans embedsperiode, og det kommer det jo givetvis til, for der er jo lang tid til det her.
Bertel Haarder (V), 2017-05-23:
Jeg vil gerne melde mig som medlem af den forening, som ordføreren vil oprette.
Jeg vil også sige tak for, at ordføreren er medforslagsstiller til det forslag til vedtagelse, som jeg tror bliver enstemmigt vedtaget, og også tak for talen.
Men jeg bad om ordet, fordi jeg vil spørge ordføreren, om ikke det, som skal bære rigsfællesskabet i fremtiden, er kærlighed og gensidig respekt og fælles historie og familiebånd.
Jeg holder meget af rigsfællesskabet, og jeg mener, at loftet vil sænke sig både i Grønland og på Færøerne og i Danmark, hvis rigsfællesskabet opløses, og derfor er det vigtigt, at vi holder fast i især kærligheden og den gensidige respekt.
Derfor vil jeg tillade mig at spørge ordføreren, og det er venskabeligt ment: Mener ordføreren, at hans bemærkninger om Grønland og Færøerne gennem tiden altid har været præget af kærlighed og gensidig respekt?
For det synes jeg ikke altid det har været.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Det må jeg sige ubetinget ja til, og det er til en kæmpestor kærlighed til det grønlandske og færøske folk.
Jeg har masser af familieforbindelser begge steder, og det har for mig altid drejet sig om det grønlandske folk.
Mine kampe har været med grønlandske politikere, som jeg ikke altid synes har levet op til det, der var deres ansvar eller deres forpligtelse, og det er på samme måde, som jeg her i Folketinget argumenterer mod mine politiske modstandere.
Det er faktisk det samme, der sker.
Vi har ikke fået udfærdiget et medlemskort endnu, men hr. Bertel Haarder kan få medlemskab nr. 1.
Det tror jeg godt vi kan regne med.
Bertel Haarder (V), 2017-05-23:
Jeg vil så sige tak for svaret og glæde mig over, at jeg åbenbart har misforstået ordføreren ved tidligere lejligheder.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Tak til ordføreren for det passionerede indlæg.
Rigsfællesskabet og dets konstruktion omhandler jo også forholdene for de enkelte borgere i de respektive nationer eller stater, forstået på den måde at ligesom du skal føle dig velkommen i Grønland, så skal grønlændere og færinger jo også føle sig velkomne i Danmark.
De seneste rapporter viser, når vi nu taler om grønlændere i Danmark, at der er 40 pct., der oplever, at de bliver diskrimineret på alle niveauer, fra lederstillinger til de mest udsatte lavest i samfundet.
Det hørte jeg ikke rigtig så meget om i ordførerens indlæg.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren forholder sig til det faktum, når nu vores gode kollega taler om kærlighed og gensidig respekt.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Jeg synes generelt, man skal opføre sig ordentligt over for hinanden på det personlige plan.
Det er ikke ensbetydende med, at politiske ting ikke kan drøftes.
Men i det daglige, skal det med hensyn til, hvordan man omgås hinanden som mennesker, være ordentligt og værdigt, og det har jeg altid gået ind for.
I øvrigt er der rigtig mange grønlændere, som set fra et grønlandsk synspunkt desværre tager af sted til Danmark for at bo.
Her skal de være velkomne, da det, som jeg siger, er landsmænd, det drejer sig om, med danske pas.
Men de årsager, der gør, at de flygter fra Grønland i stor stil, er jo dem, man egentlig bør tage fat på, specielt fra Grønlands side, og det synes jeg man forsømmer.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Jeg er ikke sikker på, at jeg fik svar på mit spørgsmål.
Altså, der er jo også en stor mængde grønlændere og færinger, der tager til Danmark for at uddanne sig.
Det er ikke, fordi de flygter fra nogle forhold, der er utålelige, men for simpelt hen at blive klogere og bidrage til økonomien, både her i landet og derhjemme.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Jeg vil sige, at der er mennesker, der i den personlige relation ikke opfører sig ordentligt og værdigt, og det går jeg stærkt ind for at man gør.
Om man på den måde politisk kan lave love imod folks dumhed, ved jeg ikke.
Men der er da ikke nogen, der ønsker andet, end at man opfører sig ordentligt over for hinanden.
Så er der altså en stor udvandring fra Grønland, og den er i øvrigt langt, langt større end den, der finder sted fra Færøerne, hvor der også er en nettoudvandring til Danmark.
Så det er et problem, og det er ikke alene uddannelsesfolk, men det er altså også folk, som tager af sted, måske fordi det sociale niveau i Grønland ikke er lig med det, som vi har i Danmark.
Det er også en årsag.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-23:
Tak for det.
Jeg kunne ikke lade være med at hæfte mig ved ordførerens diverse opfordringer til, at Danmark og danske politikere skulle blande sig mest muligt i anliggender for Grønland og Færøerne.
Jeg hører ellers generelt ikke ordførerens parti være tilbageholdende med at sige, at andre lande i andre gode fællesskaber som eksempelvis EU skal holde nallerne væk fra Danmark.
Det hører jeg nogle gange det parti sige.
Kan ordføreren fortælle lidt om sammenhængen mellem de forskellige fællesskaber, altså at Danmark i et fællesskab skal blande sig mest muligt i andres anliggender, mens flest mulige i et andet fællesskab skal holde sig væk fra Danmark?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak til ordføreren for talen, og held og lykke med foreningen.
Man kunne næsten tro, at ordføreren også havde læst undertegnedes ordførertale.
For noget af det, jeg kommer til at lægge vægt på, er, at jeg ikke føler mig som et offer.
Jeg føler mig ikke undertrykt, og vi er rigtig mange i Grønland, som ønsker, at der skal være en god regeringsførelse, men også at vi som grønlandske repræsentanter her i Folketinget skal opføre os ordentligt og være respekteret.
Så synes jeg også, det er vigtigt at minde hr. Søren Espersen om, at vi er mange, som deler den holdning i Grønland, og mange, som gerne ser, at Grønland får en bedre fremtid.
Vi konstaterer sådan set også mange af de udfordringer, som der er i dag.
Personligt mener jeg også, at den her dem og os-debat, som er kommet i kølvandet på Forsoningskommissionens arbejde, men også i forbindelse med selvstændighedsdebatten, er skadelig.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Det var en kommentar.
Jeg synes ikke rigtig, der var noget spørgsmål.
Det skal man jo heller ikke.
Det hedder jo en kort kommentar.
Men jeg er glad for at kunne høre, at fru Aaja Chemnitz Larsen ikke betragter sig selv som offer og Danmark som bøddel.
Det glæder mig meget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Det er netop en kommentar, for det er ikke så meget et spørgsmål.
Jeg vil lige følge op i forhold til det her med dem og os.
Jeg så gerne, at vi så på, at vi er 56.000 mennesker i Grønland, og at der er behov for hver og en, for at vi kan sikre en fremdrift for Grønland.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Igen har jeg ikke noget svar.
For det anser jeg også som en kommentar.
Så tak for det.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Jeg vil gerne sige det samme som min kollega.
Vi føler os bestemt ikke som ofre.
Jeg betragter bestemt heller ikke Danmark som bøddel.
Vi er et stolt folk.
Jeg er en del af en stolt befolkning, som med stolthed går ind for selvstændighed.
Det behøver ikke nødvendigvis at have noget med Danmark at gøre.
At blande sig synes jeg også er helt okay.
Det lever vi fuldt ud op til.
Vi synes også, det er helt i orden, at man har sin holdning til en given sag.
Så længe vi hører sammen i rigsfællesskabet, skal vi naturligvis også blande os i hinandens anliggender.
Når ordføreren går så meget ind for rigsfællesskabet, vil jeg gerne spørge ordføreren, hvordan han vil gøre rigsfællesskabet stærkere.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Det synes jeg at vi i det her Folketing har givet mange eksempler på.
Derimod har jeg sjældent hørt grønlandske politikere fortælle fra den her talerstol, hvad de kunne gøre for rigsfællesskabet.
Jeg mener faktisk aldrig nogen sinde, at jeg har hørt en grønlandsk politiker stå frem i fuld åbenhed og sige: Og hvad kan vi så gøre for at hjælpe til?
Det, vi næsten altid hører fra Grønlands side er i mine øjne netop jammer og klynk over den situation, som man er i.
Min holdning er jo den, at hvis man vil have selvstændighed – og det vil mange grønlændere, men der er heldigvis også mange, der ikke vil – så må man altså gå frisk og frejdigt ind i den debat og så gøre sit for at redde landet økonomisk i stedet for alt det, der foregår af, synes jeg, overflødig snak om selvstændighed, som i mine øjne ligger mange, mange år ud i fremtiden.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Ja, mange, mange år ud i fremtiden, men det er en kendsgerning, at Grønland vil blive selvstændigt i fremtiden.
Det er et spørgsmål om tid.
Om ordføreren klynker eller ikke klynker, er vist sagen ret uvedkommende.
Vi har altid hver især givet bud på, hvordan vi kunne gøre rigsfællesskabet stærkere, ved at vi får Danmark til at forstå, hvor vigtigt det er at prioritere de sagsområder i Grønland, som er under dansk jurisdiktion, så man i det mindste kan starte med at arbejde for et mere ligeværdigt rigsfællesskab.
Hvad har du at sige til det?
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Men det er jo et godt eksempel på, hvordan jeg mener det ikke behøver at være.
Altså, lad os tage den debat, der har udspundet sig her i dag, allerede inden jeg kom på talerstolen, hvor man med det samme går løs på problemer med nogle amerikanske efterladenskaber osv., hvilket bestemt er væsentligt, men som jo ikke er noget, der lige behøver at blive løst nu og her.
Det er et eksempel på, at man tager fat på sådan nogle ting og klager over Danmarks manglende indsats på det og det og det område i stedet for at tage ens land og folks skæbne i egne hænder og sige: Nu tager vi altså selv fat, nu vil vi skabe et land, der har mulighed for at klare sig selv.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Jeg blev helt forskrækket, da hr. Søren Espersen tog ordet.
Det lød, som om han var blevet ansat som spindoktor for Den Europæiske Union og vi nu skulle til at samle penge ind for at forsvare Unionen.
Jeg kan ikke helt forstå hr. Søren Espersens logik.
Det ene øjeblik er han meget, meget kritisk over for unioner, f.eks. Den Europæiske Union, og det andet øjeblik vil han en forsvare en union, som reelt ikke eksisterer, mellem Grønland, Færøerne og Danmark.
Vi har et rigsfællesskab, og det er noget helt andet, hvor vi faktisk har givet meget, meget stor selvstændighed til landene og givet dem ret til selv at bestemme, i hvilken takt de vil udvikle deres selvstændighed, og i hvilken takt de har lyst til at hjemtage opgaver.
Jeg ved ikke, hvordan man forklarer det psykologisk, men er der ikke et skisma mellem det ene øjeblik at synes, at det var skidt med Den Europæiske Union, og det andet øjeblik sige, at nu skal vi forsvare en union, hvor de to lande oppe i Atlanten må indordne sig under de vilkår, vi synes vi skal diktere, ja, nærmest de vilkår, som hr. Søren Espersen vil diktere?
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Det er altid vældig svært – og det tror jeg det er for mange medlemmer af Enhedslisten – at forstå, hvad der egentlig ligger i historie, tradition og oldgammel kultur.
Vi taler her om et dansk-norsk atlanterhavsrige, som har eksisteret i 1.000 år, en samhørighed, der slet ikke på nogen måde kan sammenlignes med det, som Den Europæiske Union er, nemlig et opgør med ældgamle nationalstater.
Jeg tror, det er årsagen til, at hr. Christian Juhl slet ikke fatter forskellen.
Jeg tror ikke, at jeg kan gøre det på de her 30 sekunder, men en dag kunne jeg godt tage et par timers manuduktion, hvis han skulle have lyst til det.
Det er ovenikøbet vederlagsfrit.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Jo, jeg fatter ganske udmærket de der historiske ting, men derfor kunne da være interessant at få en såkaldt manuduktion – det betyder envejssamtale.
Jeg bliver bare lidt nervøs nu.
Nu skal det så være den dansk-norske union, altså det, som nordmændene kalder 100-årsmørket, som skal danne grundlag for, at Færøerne og Grønland skal underordne sig.
Jeg tror da, at nordmændene vil betakke sig for at skulle til at være tættere på Danmark i øjeblikket.
De har det vist ganske udmærket, ligesom vi har det, med, at vi er selvstændige stater.
Jeg synes, at hr. Søren Espersen skal respektere, at de lande deroppe gerne vil have deres selvstændighed, og at vi skal hjælpe dem med det.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Jo, jo, grønlænderne må da gerne ønske selvstændighed og også arbejde for det, men jeg forbeholder mig bare ret til at kæmpe imod det, fordi vi alle sammen er medlemmer af det samme kongerige.
Det er jo interessant, hvordan Enhedslisten blander sig i enhver lille stammekrig i Peru, Venezuela, Mellemøsten og alle mulige forskellige steder.
Jeg ved, at hr. Christian Juhl er utrolig optaget af Vestsahara – han blander sig i alt over hele jorden, undtagen i det, der foregår der, hvor han selv er medlem, nemlig kongeriget Danmark.
Det er da fortvivlende.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Hr. Søren Espersen, jeg vil bare sige til dig, at du skal være meget velkommen til at debattere på Færøerne.
Jeg tror faktisk, du kan tjene den republikanske sag meget godt.
Så vil jeg lige høre: Hvordan vil du have det, når der nu i løbet af de næste 2 år kommer til at opstå en eller anden situation, hvor man skal tage stilling til, hvem man skal tilgodese i forhandlingerne om Storbritanniens udtrædelse af EU, når det kommer til fiskerettigheder?
Hvis du skal vælge mellem de danske og de færøske interesser, hvad vil du så vælge?
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-23:
Så det betyder, at der fremover vil være sådan lidt mere sammenhæng i den opfordring, man giver i forhold til, hvordan man er i et fællesskab, altså at man deler nogle fælles interesser?
Vil man have den samme linje i forhold til, hvordan man foreslår at man sådan opfører sig i forskellige fællesskaber?
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Jeg forstår ikke det, hr. Kristian Hegaard siger.
For jeg mener aldrig nogen sinde, at der har været eksempler på, at vi fra Dansk Folkepartis side har bedt om, at en udenlandsk politiker kommer til Danmark og holder tale, altså en EU-politiker, som har et eller andet politisk ærinde.
Det mener jeg aldrig er sket.
Selv er jeg fuldstændig ligeglad med, hvor mange der kommer og holder tale her.
Bare det ikke er nogen taler, der opfordrer til vold og andet uføre, skal folk være velkomne.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Jo, men på den måde synes jeg at færingerne og grønlænderne gør det helt rigtige.
Altså, de borgerlige kan jo spørge sig selv, hvad for nogle reaktioner de får ude til møder i kommunerne, altså både i de gamle og de nye kommuner.
Der er stadig væk mange Venstrestemmer, der er forsvundet, netop fordi man på ret kort tid skulle have en ny struktur uden at tage en debat med mennesker om, hvad de egentlig ønsker tæt på sig selv, og hvad de ønsker langt væk fra sig selv.
Mennesker vil gerne have indflydelse på det, der er tæt på dem, og have det meste tættest muligt på sig selv – og have mest muligt demokrati.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Nu er det sådan, at servicekontrakten på Pituffik er i gang med at overgå til Exelis Services, et amerikansk selskab.
Her de seneste par dage har vi så også set, at en ny kontrakt fra amerikansk side ser ud til at gå til et amerikansk selskab.
Den amerikanske ambassade her i København har altså udtalt, at det er US first, altså at man gerne ser, at det er et selskab, som sejler under amerikansk flag.
Og det er jo interessant, fordi det er et skifte, kan man sige, i amerikansk udenrigspolitik og særlig, når det drejer sig om aktiviteter på Grønland.
Fra grønlandsk side er vi jo selvfølgelig optaget af, at skatteindtægterne kommer det rette sted hen.
Og man kan sige, at når arbejdet udføres i Grønland, giver det også rigtig god mening, at skatterne udbetales til Grønland.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig i det?
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Jeg er helt enig, og jeg er modstander af både et princip, der hedder US first, og for den sags skyld også Denmark first, hvis der var nogle, der skulle finde på at sige det.
For jeg mener, at samarbejde handler om, at man behandler hinanden ligeværdigt, og hvis der er nogle områder, der har store økonomiske problemer som f.eks. Grønland, så skal vi fælles prøve at kæmpe for at bevare den økonomi, der har været, f.eks. fra sejladsen, men også via serviceaftalen, og jeg håber, at statsministeren lige om lidt vil sige, at han vil tage kontakt til amerikanerne og sige: Hvad er det her for noget?
Vi kan jo ikke i fællesskab udvikle Grønland, hvis det er sådan, at amerikanerne kun tænker på sig selv.
Den slags egoisme fører ikke til ret meget samarbejde og ret meget ligeværdighed.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak.
Et andet emne er udenrigspolitikken, som ordføreren også var inde på.
Man kan jo vove den påstand, at udenrigspolitik er indenrigspolitik, altså at selv om vi fører udenrigspolitik på hjemtagne områder i Grønland, er der også nogle interesser, som Danmark på vegne af rigsfællesskabet skal varetage på vegne af Grønland og på vegne af Færøerne.
Som min færøske kollega, Sjúrður Skaale, var inde på tidligere, kan man sige, at jo bedre dialog, der er internt, jo bedre kan man også stå sammen udadtil.
Hvordan kan vi sikre et styrket samarbejde, som tingene er her og nu?
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Jeg kunne f.eks. godt forestille mig, at vi oftere sagde: Jamen det er jo ikke vigtigt, at det er en fra Danmark, der sidder, hvis der kun er en stol at sidde på, når vi forhandler.
Det kunne jo lige så godt være en fra Grønland eller en fra Færøerne.
Det er i hvert fald vigtigt, hver eneste gang det er diskuteret meget klart, hvor vi står henne i de forskellige spørgsmål, at de ulige interesser, der måtte være, er helt klare, og at alle interesserne nu kommer på bordet, sådan at det ikke er Denmark first i sådan nogle forhandlinger.
Så det er meget, meget vigtigt, at vi forbereder forhandlingerne, og at vi faktisk giver hinanden lige meget plads i forhandlingerne.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Tak skal du have.
Det var en sjælden udmelding, som vi fik fra ordføreren, om, at han gerne så, at det blev tre selvstændige enheder, der kom til at arbejde sammen fremover.
Jeg vil kun sige, at det var en frisk oplysning og en frisk udmelding, som vi fik.
Har ordføreren en vurdering af, hvor lang tid det vil tage, før man får flere i Folketingssalen til at støtte sådan en udvikling?
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Vi tror på, at ting kan foregå i spring, og det betyder, at man ikke behøver at køre efter en lige linje, for den vil blive rigtig, rigtig lang, hvis den udvikling, der har været i Folketinget, skal bestemme de her ting.
Men der foregår spring, og på det tidspunkt, hvor Grønland f.eks. har en rigtig god og stærk selvstændig økonomi, og hvor Færøerne har en rigtig lang periode, hvor de siger, at de kan modstå alt, hvad der kommer, så tror jeg også, at holdningen vil ændre sig her.
Det samme gælder, når I får lavet jeres forslag til nye forfatninger og Folketinget ikke længere er bange for de formuleringer, I kan finde på at lave.
Så tror jeg faktisk, at der begynder at ske noget mange steder.
Jeg synes også, at debatterne mand til kvinde og kvinde til mand og for den sags skyld mand til mand også er meget mere nuanceret, end de er her.
Jeg synes, det er en meget skarp måde, vi diskuterer det på her i salen.