runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Jeg vil starte med at sige, at man ikke skal hæfte sig ved alt det, der ikke blev sagt, for der er virkelig mange ting, der ikke bliver sagt.
Der er visse begrænsninger inden for et kvarters taletid.
Men spørgsmålet om de afbrudte rejser er rigtig godt og seriøst.
I forbindelse med at Udenrigsministeriet frarådede alle ikkenødvendige rejser til resten af verden fra den 13. marts til den 13. april, var regeringen samtidig ude at opfordre alle på ferie i udlandet til at rejse hjem igen i god ro og orden.
Heri lå, at danskere på ferie i udlandet som udgangspunkt skulle rejse hjem til Danmark med den planlagte flyafgang.
Regeringen har med forslaget fokuseret på at hjælpe rejsebranchen dér, hvor langt størstedelen af rejsebranchens udgifter ligger som følge af covid-19.
Og det er i forbindelse med de annullerede og de afbestilte pakkerejser.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-30:
Men det er jo også en klar erkendelse af, at vi har et efterslæb i forhold til de afbrudte rejser.
Det er da fint, at man fra regeringens side går ud og siger, at man anbefaler, at folk gør sådan og sådan i god ro og orden og kommer hjem nu osv.
Men der ligger bare nogle regninger hos dem, der har solgt de her pakkerejser.
Mange af de her rejser, som er påbegyndt før initiativet her, er forbundet med relativt store omkostninger, og når man så skal refundere dem uden at få det dækket af garantien, så rejser det altså et spørgsmål om det med likviditeten.
Så har jeg et spørgsmål om det med de faktiske omkostninger.
Victoria Velasquez (EL), 2020-04-30:
Selv om vi er meget enige, hvad det her angår, så tænker jeg, at det er fint lige at vende tilbage til det.
Jeg synes, at det er en vigtig pointe, og generelt – og det håber jeg vi kan være enige om – skal vi have styrket det både i forhold til at forebygge og til gældsrådgivning, at man kan tage kontakt og få hjælp til, hvordan man gennemskuer sådan nogle ting.
Men man skal også kunne gennemskue de forskellige køb.
Jeg tror, at det er de færreste, som kigger med på Folketings-tv, men Danmarks Radio har lavet et rigtig fint lille klip med Lenny fra Paradise, som afslører, at rigtig mange faktisk har svært ved at gennemskue, hvad det egentlig er, de køber.
Det er så kviklån, det konkret drejer sig om her, men det drejer sig jo også om andre køb.
Hvad er det egentlig, man køber med den aftale, man laver?
Det synes jeg vi skal være fokuseret på at kunne gøre bedre.
Det var faktisk et køleskab, som jeg nævnte, og det er jo et interessant eksempel, for det var det, der hele tiden blev bragt frem.
Men når man kigger på køleskabe, kan man se, at de i IKEA faktisk holder sig under de 15 pct. og sælger køleskabe, så jeg synes, eksemplet var glimrende til at illustrere, at man skulle have støttet Enhedslisten, SF og Alternativets forslag.
Nå, lad det ligge.
Jeg synes, det er en god pointe, som Dansk Folkeparti kom med under forhandlingerne, og det var jo noget, som I også rejste dér.
Jeg forstod svaret fra ministeriet sådan, at det kunne man ikke på nuværende tidspunkt, men jeg håber, at ordføreren ved, at hvis vi ser, at der er grobund for, at det sker alligevel, så skal vi selvfølgelig have sat ind over for det.
Det er jeg i hvert fald meget enig i, og jeg synes også, det er noget af det, som vi skal se på, når vi skal evaluere aftalen.
For det hjælper jo ikke rigtig noget, hvis man kan blive taget ved næsen på den måde, som Dansk Folkeparti fortæller om.
Så tak for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-30:
Jeg skal selvfølgelig undskylde, at det ikke var et køleskab, men en vaskemaskine, jeg kom til at nævne.
Det er også bare derfor, jeg siger, at inden vi sådan begynder at kippe med flaget og blive glade og selvfede herinde, så er det bare sådan, at vi i Dansk Folkeparti i hvert fald frygter, at det her er en glidebane hen imod langt, langt flere forbrugskøb, hvor man rente- og gebyrfrit får 12 girokort i hånden og beskeden: Værsgo, det er et godt tilbud.
Og så ender det faktisk med, at kunderne betaler langt mere for produkterne, end de ellers skulle have gjort.
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
I dag er en rigtig, rigtig god dag, fordi i dag får vi effektueret det opgør mod kviklån, som et meget bredt flertal i Folketinget i slutningen af sidste år blev enige om skulle gennemføres.
Nu er lovforslaget her, der udmønter den store og brede politiske aftale, som jeg er rigtig glad for at det kunne lykkes at samle os så bredt i Folketinget om at indgå i slutningen af sidste år.
Det er på høje tid, at vi får gjort op med de urimelig høje renter og gebyrer, som nogle forbrugslån har – lån, som i nogle tilfælde har ført til, at flere danskere er endt med uoverskuelig og urimelig gæld.
Derfor er jeg også glad for, at der er et bredt flertal i Folketinget, som ønsker et opgør med disse forbrugslån, sådan som vi aftalte det i december 2019.
Den stigende digitalisering har gjort det meget, meget let at optage forbrugslån, og selv om der er indført en række tiltag på det forbrugerretlige område, er der behov for, at vi skærper lovgivningen yderligere, at vi hjælper forbrugerne bedre på vej.
Vi vil ikke acceptere renter på flere hundrede procent, og vi vil ikke acceptere, at ganske almindelige mennesker bliver fanget i en helt urimelig gældssituation.
Derfor behandler vi det lovforslag, vi står med i dag: for at gennemføre den politiske aftale om et opgør med kviklån og for at beskytte den helt almindelige forbruger mod urimelige vilkår.
Lovforslaget styrker forbrugerbeskyttelsen, og det gør det ved at sikre ordentlige forhold på markedet for forbrugslån.
Det sker ved at stille en række begrænsninger for forbrugslån, bl.a. dem, som vi jo kender og omtaler som kviklån.
Der indføres samtidig et omkostningsloft på 100 pct., som er med til at sikre, at de samlede omkostninger ved et forbrugslån ikke kan løbe løbsk.
Med lovforslaget må man ikke i det offentlige rum markedsføre sine låneprodukter, hvis man i sin låneportefølje har forbrugslån med en ÅOP på over 25 pct.
Lovforslaget indfører også et forbud mod at markedsføre forbrugslån i forbindelse med markedsføring af spil eller spiludbydere.
Derudover er tiden også moden til at modernisere den nuværende indsats inden for finansiel forbrugerinformation.
Vi skal sikre en bedre og mere effektiv indsats for at fremme forbrugernes finansielle forståelse.
Derfor nedlægges Penge- og Pensionspanelet, og den offentlige forbrugerinformation forankres fremover i Finanstilsynet.
Jeg har med stor glæde noteret mig, at både erhvervs- og forbrugerorganisationer under den offentlige høring har taget grundlæggende positivt imod lovforslaget og dets overordnede formål.
I det hele taget er jeg glad for, at vi er så mange, der vil beskytte danskerne og finde en god balance mellem lån til nogle rimelige omkostninger og muligheden for, at forbrugerne fortsat kan få de lån, som de har brug for.
Derfor mener jeg, at vi med lovforslaget her leverer den balance og leverer det længe tiltrængte og efterspurgte opgør med kviklån.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-30:
Jeg er helt enig med Enhedslistens ordfører i, at det er fint, at vi kan lave et forlig, som rummer mange partier på kryds og tværs af Folketinget.
Men jeg vil også have lov til at sige, at det var det, vi kunne blive enige om.
Det er ikke det hele, der er med, i forhold til de udfordringer, som der måtte komme.
Ordføreren skitserer jo selv det eksempel, som flere af os også har noteret os, med ham med de 27 kviklån.
Så nævner ordføreren jo også en vaskemaskine.
Det var i hvert fald det, der blev nævnt i ordførertalen.
Der tænker jeg bare på, at den pågældende borger jo ikke har brug for 27 vaskemaskiner, men vi har stadig udfordringerne med, at man, når vi nu ikke kan have kviklånene, så jo netop begynder at sælge vaskemaskinerne til en meget højere pris, og så siger man med 12 girokort i hånden – og med venlig hilsen – til kunden: Værsgo, der er ingen gebyrer; der er ingen renter; det er et knaldgodt tilbud.
Og så ender det jo bare med, at man måske betaler langt, langt mere for den samme vaskemaskine, som man kunne have købt andre steder til halvdelen af den pris, som man ender med at betale.
Hvad mener Enhedslisten om det?
For vi har jo ikke reddet kastanjerne ud af ilden.
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for, at vi i fællesskab i høj grad har fokus på forbrugerbeskyttelsen, for det er jo det, som det her handler om.
Det handler jo om, at der er så mange danskere, der er havnet i en grundlæggende ulykkelig situation, fordi et kviklån er blevet til det rene kviksand for dem, noget, som man ikke kan komme ud af igen, noget, som man sidder fast i.
Så er det klart, at det her er skrappe regler, men det er det jo også, fordi vi ved tidligere forsøg, også under tidligere regeringer, på at få greb om det her fænomen med kviklån har set, at omgåelse efter omgåelse er blevet udfaldet af det.
Jeg ved godt, at det er stramme regler, vi laver, men grundlæggende er det min opfattelse, at det er det, der skal til for at sikre et egentligt opgør med kviklånene.
I forhold til de 25 pct., markedsføringsloftet, bliver det til et effektivt ÅOP-loft.
Det er et stramt loft med de 25 pct., men det er ikke et ÅOP-loft.
Man kan fortsat godt markedsføre produkter, men det er bare begrænset, hvor massivt man kan gøre det, bl.a. over for unge mennesker.
Mona Juul (KF), 2020-04-30:
Jeg tænker, at en ting, som også har været på bordet i forhandlingerne, jo netop har været det her med at købe et køleskab f.eks. Det har vi haft på flere gange, og der er jo ikke nogen tvivl om, at en udbyder af et køleskab naturligvis har den gevinst, at man også får solgt køleskabet og jo derfor kan lægge sin rentesats, sin gebyrsats, væsentlig lavere, end hvis man skal have pengene i hånden.
Hvor står ministeren i forhold til det og lovforslaget?
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Efter min helt klare opfattelse vil man stadig væk kunne købe et køleskab, hvis man får brug for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Tak, og jeg beklager over for den konservative ordfører, men jeg måtte lige træde af på naturens vegne, og jeg står selvfølgelig gerne til rådighed for spørgsmål, hvis det skal være sådan.
Så det gør vi gerne.
Mit spørgsmål til erhvervsministeren går på, at der, når vi nu implementerer det her, måske er en tredjebehandling, som ligger i slutningen af maj eller starten af juni, og at der altså så måske er under en måned til at implementere det her, og det er i en situation, hvor virksomhederne har sendt folk hjem på grund af corona eller noget andet.
Det synes jeg ikke er rimelige betingelser at give til en branche, og det tror jeg ikke på at vi ville have gjort over for andre brancher, og jeg synes ikke, at lånevirksomhedsbranchen skal stilles anderledes, end hvad vi ville have gjort over for andre brancher.
Så jeg vil opmuntre til og anbefale, også til dem, som er med i aftalen, at vi kigger på det her og måske udsætter det lidt, så vi giver en rimelig frist for folk til at implementere det, og jeg køber ikke argumentet om, at folk kunne have vidst, at vi ville have gjort det her.
Men det er rimeligt, at vi, når Folketinget har vedtaget det, altså efter tredjebehandlingen, giver en rimelig frist for implementeringen.
Det ville vi ellers også have gjort.
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Jeg skal ikke stå i vejen for det, hvis Nye Borgerliges ordfører har mulighed for at komme på talerlisten igen efter min tale.
Jeg har fin mulighed for at blive her og lytte med.
I forhold til det konkrete spørgsmål om ikrafttræden er det jo noget af det, som har været lagt frem, og som aftaleparterne er enige om, og derfor skal aftaleparterne også være enige, hvis man skal lave det om.
For det første står vi i en situation, hvor vi har set, hvor ulykkeligt kviklån rammer mange mennesker i vores samfund, særlig i sårbare situationer.
Så derfor er det på tide, at vi får taget det her opgør, og at vi får det effektueret, ikke mindst fordi vi også aktuelt står i en krisesituation, hvor jeg kun tror, at det her bliver et fænomen, der kan blive yderligere udfordret.
For det andet må jeg bare sige, at lovforslaget har været meget let tilgængeligt for mange aktører, der skulle forberede sig på at implementere det her, i meget lang tid.
Så derfor har man haft god mulighed for at se, hvordan implementeringen af en meget bred politisk aftale ville finde sted, og dermed også at kunne forberede sig på det.
Mona Juul (KF), 2020-04-30:
Tak for det.
Det er rigtig godt, at ministeren er opmærksom på forbrugerbeskyttelse.
Det er vi mange der er.
Men jeg kunne jo også rigtig godt tænke mig, at ministeren var opmærksom på, at der i lovforslagets bemærkninger direkte siges, at det stiller danske virksomheder ringere end deres udenlandske konkurrenter på grund af det afsenderlandsprincip, der er i e-handelslovens §§ 3 og 4.
Det betyder jo bare konkret, at låneudbydere fra andre EU-lande fortsat vil kunne foretage onlinemarkedsføring af kreditaftaler med en ÅOP på op til 35 pct.
Det får mig til at spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at vi de facto har med et lovforslag at gøre, der betyder, at ÅOP maks. kan være 25 pct., og jeg vil ikke undlade at sige, at jeg også rigtig gerne ville have spurgt Nye Borgerliges ordfører om præcis det samme.
For det er jo en meget bred aftale, der er lavet, men det fik jeg ikke mulighed for, så nu er det så ministeren, jeg spørger her.
Orla Hav (S), 2020-04-30:
Tak for det.
Formålet med det her lovforslag er dels at styrke beskyttelsen af danske forbrugere og andre slutbrugere mod usikre og ulovlige produkter, herunder når de handler online og via globale platforme, dels at følge op på den politiske aftale om lattergas fra den 21. januar 2020.
I takt med udviklingen af den globale handel har det vist sig, at der er behov for, at man går noget skrappere til de kontrolforanstaltninger, som finder sted, med henblik på ... Er det kviklån?
Jeg siger pænt tak for, at alle ikke var faldet helt i søvn.
Så tager vi det med kviklån.
Hvem vil ikke gerne have andel i noget, der er kvikt og går kvikt?
Imidlertid er sandheden jo, at de samme lån sagtens kunne betegnes som lån til ågerrenter.
Ågerpriser ønsker ingen at betale.
I mange år troede vi, at der fandtes en lov mod ågerrenter.
Det fik imidlertid et skud for boven, da domstolene for et par år siden afgjorde en sag, hvor ÅOP beløb sig til mere end 700 pct., men hvor de i kendelsen afgjorde, at dette ikke kunne falde ind under den såkaldte ågerparagraf.
Det blev den øjenåbner, som dannede grobund for det forslag, der i dag ligger her til førstebehandling.
Behovet for regulering var åbenbart efter domstolenes afgørelse.
I gamle dage var lån til ublu rentesatser noget, som kunne opnås hos sidegadevekselerer, altså langt borte fra offentlighedens søgelys.
Kviklånene derimod er med brask og bram blevet annonceret i bybusser og andre synlige steder, hvor potentielle låntagere er blevet foregøglet, at et kviklån kan redde deres livssituation.
Sandheden er imidlertid stik modsat: Det vil trække yderligere ned mod den økonomiske afgrund for den enkelte.
I Socialdemokratiet er vi glade for og stolte af den brede opbakning fra Folketingets partier, som vi i dag ser udmønte sig her ved førstebehandlingen.
25 pct. fastsættes som maksimal årlig omkostning i procent efter annoncering, og der lægges nogle gedigne blokeringer for mulighederne for at markedsføre kviklånsprodukter: Går udbyderne af lånene op til et maksimum på 35 pct., må der ikke annonceres for produktet, men det må alene være noget, som kan indgå i en konkret handelssituation.
Det var så den rigtige tale.
Og vi støtter lovforslaget.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-30:
Tak for det.
Jeg synes, at hr. Orla Hav er lovligt undskyldt for ikke helt at kunne finde rundt i den store mængde af lovforslag fra erhvervsministeren, som enten vil forbyde ting eller påbyde erhvervslivet diverse ting eller på anden vis lægge en masse restriktioner og byrder på erhvervslivet.
Jeg har også nogle gange lidt svært ved at følge med, så jeg synes, at ordføreren fra Socialdemokratiet er lovligt undskyldt.
Jeg kan forstå, at det her handler lidt om forbrugerbeskyttelse og om at forhindre ublu långivning, men det, der er konsekvensen af det her lovforslag, vil jo være, at det bliver ulovligt for en dansker, en person i Danmark, at tage et lån på, lad os sige 5.000 kr., som skal betales tilbage 1 måned senere til 5.500 kr. – altså som koster 500 kr. i rente, men det bliver til gengæld lovligt at låne 5.000 kr. ud, som skal betales tilbage med 6.500 kr. 1 år senere.
Orla Hav (S), 2020-04-30:
Tak for spørgsmålet, og tak for forståelsen for, at når der er fem taler i rap, kan de godt lige blive byttet rundt på i rækkefølgen.
Beklager!
Til spørgsmålet om, om det her stiller forbrugerne ringere eller bedre: Vi er jo i den heldige situation, at Forbrugerrådet har udtalt sig om, at indførelsen af de her nye regelsæt efter deres opfattelse er en forbedring af forbrugernes stilling.
Så det er sådan set noget af det, vi har har lagt til grund for, at det er en forbedring af forbrugernes stilling på et område, som jo har været et kildent område i rigtig, rigtig lang tid.
Nu får vi lavet ordnede forhold for det, og så må vi jo tage en diskussion og stille spørgsmål til ministeren, hvis det er sådan, at Nye Borgerlige ...
undskyld, Liberal Alliance har besvær med at se, om det er den ene eller den anden regnestok, der skal bruges på det her område.
Jeg ser det bestemt som en fordel, at vi forbedrer forbrugernes stilling.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-30:
Ja, Nye Borgerlige støtter jo faktisk det her lovforslag.
Forstå det, dem, der kan.
Helt personligt har jeg det sådan, at jeg ikke giver meget for, hvad Forbrugerrådet Tænk siger, fordi 70 pct. af deres tid går de op i at begrænse forbrugernes valgmuligheder, og jeg synes, at en af de ringeste repræsentanter for forbrugerne er Forbrugerrådet Tænk, men lad det ligge.
Jeg vil egentlig bare gerne høre ordførerens egen forklaring på, hvorfor det er bedre for forbrugerne at låne 5.000 kr., som skal betales tilbage over lang tid til 6.500 kr., end det er at låne 5.000 kr., som skal betales tilbage med 5.500 kr. 1 måned efter.
Det vil jeg egentlig bare gerne høre ordførerens egen vurdering af.
Orla Hav (S), 2020-04-30:
Jeg har det sådan, at hvis forbrugeren kender sine vilkår godt og grundigt, så har forbrugeren også en chance for at disponere derefter.
Problemet med det, der hedder kviklån hidtil, har jo været, at forbrugerne er blevet vildledt ind i nogle fuldstændig underlige forløb, hvor de ikke har kunnet gennemskue det.
Det er jo så det, vi lægger op til ikke længere kan finde sted, hvorimod et lån på et oplyst grundlag må hver enkelt jo tage stilling til, og Liberal Alliance må jo så også have en accept af, at folk også kan have mulighed for at vælge selv.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-30:
Tak for det.
Jeg mindes, at det under de sagnomspundne, glorværdige VLAK-dage blev besluttet – ganske klogt, synes jeg – at Finanstilsynet skulle føre et strengere tilsyn med forbrugslånsvirksomhederne.
Ordføreren har selv forhandlet det på plads, så ordføreren kender området bedre, end jeg gør.
Men der skulle være fokus på at føre tilsyn med kreditvurderingsprocesserne, således at de kviklånsfirmaer, der låner penge ud til folk, der ikke kan betale tilbage, bliver lukket af Finanstilsynet.
Men det arbejde er noget, man slet ikke er kommet i gang med, fordi den her regering siger: Nej, det går ikke med den slags fornuftig regulering og tilsyn; vi skal slå hårdt ned.
Og jeg er bare lidt undrende over, hvorfor Venstre bidrager til en kultur på Christiansborg, hvor man i stedet for at vente på, at lovgivningen virker, og ser, om det er nok – altså et eller andet proportionalitetsprincip – så hopper med på den her galaj i stedet for at insistere på at sige: Lad os nu lige se, om det, vi har vedtaget i de glorværdige VLAK-dage, ikke bliver godt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-30:
Jeg startede faktisk min ordførertale med at sige, at det her ligger i forlængelse af en stribe initiativer.
For man har nogle gange det indtryk, at det er, som om Folketinget har siddet på hænderne i en masse år på det her område.
Det har vi bestemt ikke.
Og jeg fremhævede nemlig selv, at tilsynet blev styrket ved at flytte det fra forbrugerombudsmanden over til Finanstilsynet.
Det var også i de glorværdige VLAK-dage, at der blev nedsat en arbejdsgruppe i Erhvervsministeriet, som skulle kigge på yderligere initiativer, og hvis ikke jeg husker helt galt, så var der også i den en diskussion af, om man skulle overveje muligheden for et ÅOP-loft.
Så på den måde kan jeg sagtens se, at der er nogle spor, som fører tilbage til en glorværdig fælles fortid.
Katrine Robsøe (RV), 2020-04-30:
Tak for ordet.
Det har været en lang vej at nå hertil – ikke bare vores snakke i den her folketingssamling, for det her lovforslag kommer jo oven på tidligere forsøg på at sætte en stopper for kviklån, hvor udbyderne alligevel fandt en udvej.
Det skal være slut nu, og hold nu op, hvor er jeg glad for, at vi har fundet et sted at mødes i en bred aftale, der sikrer holdbarheden og er en sikkerhed for danskerne mod kviklån.
Der er nogle ting i aftalen, som jeg særlig vil fremhæve, fordi jeg mener, at de tilsammen udgør et stærkt værn mod fuldstændig urimelige lån.
For det første har kviklån alt for længe haft lov til at lokke mennesker med farverige reklamer til nemme og hurtige penge.
Derfor sætter vi benhårdt ind over for markedsføring af kviklån.
Det er naturligvis en lovgivning, vi skal følge op på, for det er indgribende, men det er der også behov for.
Vi skal ikke acceptere, at der nådesløst smides reklamer op mellem sportudsendelser og klos op og ned ad spilreklamer.
Det skal vi have sat en stopper for.
For det andet har kviklån alt for længe fået lov til at fange mennesker i en nærmest uendelig gældsspiral.
Det får vi heldigvis gjort en ende på nu med omkostningsloftet.
Det er for mig fuldstændig afgørende, at ens gæld ikke kan få lov til at stige i det uendelige.
Der skal ikke være et incitament til for udbyderne af usikre forbrugslån at låne ud til mennesker, der ikke har en jordisk chance for at betale pengene tilbage.
Man skal kreditvurdere sine kunder, og det får vi nu også skabt et klokkeklart incitament til.
For det tredje har udbydere af kviklån alt for længe fået lov til at tage fuldstændig vanvittige renter.
Der har været absurde eksempler på et ÅOP-niveau, der var helt på månen.
Det sætter vi nu en brat stopper for.
I den del, der omhandler ÅOP-loftet, vil jeg gerne fremhæve, at det er vigtigt at huske, at ÅOP ikke er renten, men bliver højere med en kortere tilbagebetalingsperiode.
Samtidig har vi lavet en meget bred definition af, hvilke lån der underlægges den her lovgivning.
Det synes jeg at vi gør med helt åbne øjne, fordi de her udbydere, som jeg sagde i starten, tidligere har haft alt for nemt ved at finde en udvej.
Derfor gælder ÅOP-loftet for alle usikrede forbrugslån.
Jeg synes faktisk, vi har fået placeret os yderst fornuftigt.
Sidst, men ikke mindst, sikrer vi også med aftalen en masse andre gode ting som f.eks. penge til gældsrådgivning til de mennesker, der allerede er ulykkeligt fanget i en ond spiral.
Vi er også blevet enige om at sikre udarbejdelse af undervisningsmateriale til skoler, for jeg synes faktisk, det er ret vigtigt, at vi får gjort noget ved, at der er rigtig mange børn og unge, der indtil videre er blevet fanget i det her.
Samlet set står vi efter min mening her med en ret enestående pakke i et lovforslag.
Jeg synes, vi rammer mange af balancerne rigtig godt, og det har ved gud ikke været nemt at nå dertil, men jeg er rigtig glad for, at vi er her, og Radikale støtter lovforslaget.