runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2019-01-17:
Jeg blev helt overrasket over, at der ikke var nogen, der havde spørgsmål til den foregående taler.
Men jeg vil starte med at sige tak til Enhedslisten, selvfølgelig først og fremmest for den tydelige og klare opbakning til regeringens politik, som gerne må sprede sig til andre områder.
Og så kan man jo nærmest læse i forslaget, at Enhedslisten nærmest er blevet et sådan ultraliberalistisk skattenægterparti.
Jeg ved ikke, hvor dybt det stikker, men man skriver eksempelvis i bemærkningerne til forslaget: »Forslagsstillerne mener samtidig, at Danmark under ingen omstændigheder skal betale mere til EU's budget, så længe der fortsat forekommer hyppige eksempler på frås og svindel med skatteydernes penge.«
Som sagt er essensen i forslaget sådan set ret fornuftigt.
Det tror jeg de fleste kan regne ud, hvis man ellers kan procentregning.
Så når vi alligevel ikke stemmer for beslutningsforslaget – for der må jeg skuffe Enhedslisten med, at det agter vi altså ikke at gøre – er det ikke, fordi vi er uenige i intentionen.
Det er i det hele taget uhensigtsmæssigt at have den her debat, for enhver forhandlingssituation og -position svækkes, hvis man på forhånd ved, hvor smertegrænsen måtte ligge hos den, man forhandler med.
Men bare for at stille et hypotetisk forslag, for vi har andre forslag i dag fra Enhedslisten; hvis vi nu forestillede os, at budgettet blev hævet til 1,000001 pct. til gengæld for, at det rejsecirkus, som Enhedslisten vil have afskaffet, og som vi andre også gerne vil have afskaffet, blev afskaffet, at der blev sat en total effektiv stopper for alt, hvad der hedder skattely, som er et andet af Enhedslistens forslag, der ligger her i dag, og at al partistøtte til europæiske partier, som Enhedslisten også foreslår her i dag, blev afskaffet, skulle man så sige: Nej, ikke på vilkår, for det er ikke 1 euro mere end 1 pct.?
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Så vi støtter intentionen.
Vi går benhårdt efter 1 pct. af bni.
Storbritannien har meldt sig ud, og så må EU's budgetter rette sig til efter det.
Der er færre medlemmer i butikken, og så må butikken blive mindre.
Sådan er det.
Men en fastlåsning af en position på forhånd er ikke hensigtsmæssigt, og derfor stemmer vi imod.
Og jeg skal hilse fra vores gode kollegaer i Det Konservative Folkeparti og sige, at det gør de også.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-17:
Men, hr. Søren Søndergaard, det er jo ikke fleksibelt i den forstand, at du pålægger en regering at stemme imod ...
Beslutningsforslaget pålægger en regering at stemme imod budgetforslaget, hvis ikke det lader sig gøre at overbevise de andre 26 lande om, hvordan vi nu engang i Danmark gerne vil skære.
Jeg synes, det er vigtigt, at man i forhandlingerne kan holde alle muligheder åbne.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Men når det er sådan, at det er Socialdemokratiets politik, og jeg tror sådan set også, at det er Venstres politik, ja, jeg tror faktisk, at alle partier her har den opfattelse, at langt den største del af det nuværende EU-budget uden videre kunne fjernes, så synes jeg, det er svært at sige, at der ikke er fleksibilitet i det her forslag.
Så skal vi bare lade være med at fjerne 70 pct. af det EU-budget, vi er utilfredse med.
Vi skal bare fjerne 1 pct. af det EU-budget, vi er utilfredse med, eller måske bare 0,1 pct. Så vil det faktisk være muligt at holde sig inden for det her forslags rammer, nemlig 1 pct. af bni.
Det vil være muligt, så det er vel fleksibilitet i stor udstrækning.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-17:
Jo, det kan jeg umiddelbart godt bekræfte, men det ændrer ikke på min konklusion om, at vi synes, det er vigtigt, at en regering har forhandlingsfrihed.
Det er jo ikke, fordi jeg står her og argumenterer for, at det skal hæves.
Jeg synes ikke, der er nye opgaver, der tilsiger, at der er brug for flere penge.
Man kan sagtens prioritere inden for det eksisterende budget, rigeligt endda.
Men når jeg ikke kan støtte nærværende beslutningsforslag, er det, fordi jeg synes, det pålægger en regering en meget rigid tilgang, inden man går ind i forhandlinger.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Tak til den socialdemokratiske ordfører.
Jeg synes sådan set, det var et fantastisk illustrativt eksempel, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen kom med: For at bevare et dansk dagpengesystem, som vi selv betaler, som vi selv finansierer, og som ikke generer nogen som helst andre, skal vi så for at undgå, at det bliver udhulet og ødelagt, altså være klar til at betale nogle bestikkelsespenge nede i EU.
Jeg synes sådan set, at det er et fantastisk eksempel, og vi skal jo nok diskutere lidt nærmere, hvilken konsekvens det skal have.
Men tilbage til spørgsmålet om budgettet, for jeg vil bare spørge hr. Peter Hummelgaard Thomsen, om det ikke er sådan, at hvis Socialdemokratiets politik gik igennem, så ville langt over halvdelen af det nuværende EU-budget – langt over halvdelen af det nuværende EU-budget! – være væk, og så kunne man bruge de penge til alle mulige gode formål uden på nogen måde at overskride grænsen på 1 pct. af bni.
Kan hr. Peter Hummelgaard Thomsen ikke bekræfte det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-17:
Sådan kan vi jo fortsætte i lang tid.
Jeg kan også gennemgå, hvad det er for nogle ting, man stemmer for i den gruppe, som hr. Kenneth Kristensen Berths parti er medlem af.
Der er også nogle synspunkter, som ganske ofte afviger ret markant fra de synspunkter, Dansk Folkeparti gør gældende her i Folketingssalen, og sådan kan man jo blive ved.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Jeg synes bare, at det er en meget vigtig forbrugeroplysning for borgerne, der snart skal til europaparlamentsvalg, at man altså ved at sætte sit kryds ved Socialdemokratiet herhjemme støtter en politisk gruppering i Europa-Parlamentet, der arbejder for, at udenlandske lønmodtagere skal have dagpengeret efter 1 dag i Danmark.
Det er godt, at vi fik det præciseret.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Jamen det er jo interessant.
Det vil sige, at vi altså godt kan forestille os, at Venstre vil være med til, når vi kommer hen til målstregen, at pålægge regeringen at lægge afgørende vægt på 0,1 pct.
Vi skal bare ikke sige det nu.
Det er først noget, vi skal sige i sidste øjeblik, når vi kender forhandlingssituationen, sådan at hvis man nu får tilbudt f.eks. at afskaffe rejsecirkusset, kan man gå med til 0,1.
Men hvis man ikke får det, når vi sidder oppe i Europaudvalget i den sidste stund, så er man altså frisk på at lægge afgørende vægt på, at det ikke overskrider et bestemt procenttal.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-17:
Men det er også velkendt, at vi i det danske Socialdemokrati sammen med en række andre partier her i Folketinget arbejder imod det, og det vil vi gøre i opposition såvel som i regering.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Jeg er i den grad enig i, at der kan hentes rigtig, rigtig mange penge inden for den ene procent til netop de ting.
Men jeg er ikke nødvendigvis enig i, at vi når langt nok med de penge, og derfor mener vi overhovedet ikke, at forhandlingerne kan starte med 1-procentskravet.
Jeg synes, det er den forkerte vej at gå ind i de her forhandlinger.
Vi står med store, store udfordringer i EU , som vi skal løse, både i forhold til den grønne omstilling, i forhold til social stabilitet osv., og det er der, forhandlingerne skal starte.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Jeg synes jo, det er en reel diskussion, som Alternativets ordfører, Rasmus Nordqvist, rejser her, og det er jo den, der i virkeligheden er interessant.
Der vil jeg så bare spørge hr. Rasmus Nordqvist, om hr. Rasmus Nordqvist ikke deler den opfattelse, at man inden for en 1-procentsramme for EU-budgettet ville kunne lave noget meget, meget mere konstruktivt, end man gør i dag, både i forhold til støtte til den fattige del af verden, støtte til lande, der har det dårligt økonomisk, i EU, fælles initiativer på tværs af grænserne i forhold til miljø og et europæisk transportnet, der kunne overflødiggøre nogle af de mange flyvninger.
Er hr. Rasmus Nordqvist ikke enig i, at man i virkeligheden inden for 1 pct. kunne nå rigtig, rigtig langt, hvis man brugte de penge fornuftigt?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Hvad jeg kommer til at sige her, kommer nok ikke bag på nogen af de ærede EU-ordførere eller finansministeren for den sags skyld, da jeg jo har taget det her emne om budgettet op rigtig mange gange i Europaudvalget.
Jeg mener jo, at det er den helt forkerte vej at gå til forhandlinger om budgettet og sidde og snakke om størrelsen på det i stedet for at have en grundlæggende snak om, hvad det er, vi gerne vil finansiere og løse i fællesskab, for så derfra at finde ud af, hvad det betyder økonomisk, hvordan det skal fordeles, og hvordan vi kan få pengene ind, og om der også er nye måder, hvorpå EU kan generere egne indtægter og ikke nødvendigvis kun få bidrag fra medlemslandene.
Men når det er sagt, synes jeg faktisk, det er en god diskussion at tage op her i Folketingssalen.
Jeg har jo efterspurgt diskussionen om mandat rigtig mange gange i Europaudvalget, både over for finansministeren og, tror jeg, efterhånden samtlige andre ministre i kollegiet regeringen, og jeg synes, det var på tide, at vi fik et tidligt mandat i forhold til det her, og det kan man altid komme tilbage og opdatere, når man ser, hvordan forhandlingerne går.
Så tak for at tage spørgsmålet op.
Vi støtter ikke forslaget, og jeg skal hilse fra både Radikale og SF og sige, at de heller ikke støtter det.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-17:
Jamen jeg tror, vi alle sammen ser rigtig meget frem til, hvad der vil ske efter valget, så der er vi jo også enige – det er jo en særlig dag i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Det er lidt det samme som med Venstre.
Jeg anerkender, at Liberal Alliance nu har en linje i Europaudvalget, der går ud på, at man aldrig nogen sinde vil lægge afgørende vægt på noget i et mandat til regeringen.
Det ser jeg rigtig meget frem til.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-17:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance er vi enige med Enhedslisten i, at Danmarks bidrag til EU ikke bør overstige 1 pct. af EU's bni.
Og nu har vi jo lige haft en times pause, så det er ikke nogen skade til, at jeg lige gennemgår, hvad finansministeren sagde før pausen, for de holdninger, han lagde frem, deler vi i Liberal Alliance.
Vi kan ikke fastlåse vores bidrag i kroner og øre, fordi det er defineret som en procentsats, og der må jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at i bemærkningerne til beslutningsforslaget er der faktisk anført en række nominelle beløb: 19,6 mia. kr. årligt og 3.800 kr. årligt pr. borger.
Der blev også redegjort for, at det forslag, der ligger fra EU's budgetkommissær, kan beregnes på flere forskellige måder, men Günther Oettinger var jo til et møde på Christiansborg, som jeg tror vi begge to deltog i, og der sagde han, at satsen i det forslag, han lagde frem, enten ville være 1,11 pct. eller 1,08 pct., og det er jo for højt.
Det er ikke vores forhandlingsposition, at satsen skal ligge der, og jeg håber selvfølgelig, at regeringen kan få et mandat til at fastslå det, når forhandlingsoplægget skal fastlægges.
Finansministeren talte om timing, og jeg er også enig i, at vi er for langt fra de endelige forhandlinger, til at det er tilrådeligt at fastlåse mandatet.
Det kan stille os i en vanskeligere position i forhandlingerne om, hvordan pengene bliver brugt i MMF'en, end strengt nødvendigt.
Det, som Enhedslisten jo dybest set ønsker, er, at Danmark skal stille ultimative krav og dermed metaforisk set klatre op i et højt træ.
Og der må jeg bare sige, at jeg repræsenterer det parti i Folketinget, der har de mest indgående erfaringer med at klatre i høje træer og stille ultimative krav, og baseret på de store erfaringer, vi har, vil jeg bare sige, at det uvægerlig ender med at stille en forhandlingspart dårligere, hvis denne forhandlingspart stiller ultimative krav og klatrer op i træer, end det ender med, hvis man lader være.
Så jeg vil håbe, at Enhedslisten vil lytte til nogle, der har rigtig meget erfaring på det her område, og jeg vil slutte af med at sige, at Liberal Alliance ikke kan støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-01-17:
Nej, det synes jeg er fint lige at få den præcisering.
Vi behandler forslaget senere i dag, og ordføreren har jo fuldstændig ret i, at vi ikke kan afskaffe parlamentet i Strasbourg, uden at vi samtidig foretager en traktatændring.
Så det er ikke noget, vi kan få med i forbindelse med en anden aftale.
Det var udelukkende ment som illustration af et politisk spil, som jo ofte handler om, at man får noget og man giver noget.
Og så må man så til sidst afveje med sig selv, om man har fået tilpas meget til, at man vil sige ja.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Men det var dog lige godt noget af et ønske at komme med, altså et ønske om en traktatændring.
Det er jo grundfæstet i Lissabontraktaten, at EU-Parlamentet har to hovedsæder – ligesom mange uhyrer, har det uhyre altså også to hoveder.
Det er jo ikke noget, der kommer i spil i forhold til MMF'en.
I det øjeblik, det måtte komme i spil, vil det være i forhold til en revision af Lissabontraktaten.
Det er bare for, at man ikke foregøgler folk ude bag tv-skærmene, at nu kan man lige med et fingerknips ændre det, sådan at der kun er ét sæde i Bruxelles.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-01-17:
Nej, det kan man jo ikke direkte, men hr. Kenneth Kristensen Berth ved jo godt, at når man forhandler, kan man jo godt putte nogle andre ting ind i forhandlingen.
Når man forhandler finanslov, kan man jo også komme med nogle ønsker, som man måske umiddelbart ville mene ikke havde så frygtelig meget med en finanslov at gøre.
Det er vist set før i politik.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Et lille opklarende spørgsmål til hr. Jan E. Jørgensen, for jeg synes, at hr. Jan E. Jørgensen fik sagt noget i sin ordførertale, som måske ikke var helt præcist.
Kan man i regi af MMF'en afskaffe rejsecirkusset?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-01-17:
Jamen det kan jeg jo ikke afvise nu, og jeg kan heller ikke det modsatte, for det er på et for tidligt tidspunkt at forholde sig til det.
Det kommer jo fuldstændig an på, hvordan det forhandlingsforløb måtte blive.
Men, altså
, hr. Søren Søndergaard har jo ret i, at der er sager, hvor vi i Europaudvalget giver regeringen et mandat gående ud på, at regeringen siger, at man lægger afgørende vægt på, at nogle punkter kommer igennem, og hvis ikke de kommer igennem, stemmer man imod.
Det er jo et middel, vi har, men det kan jeg ikke udtale mig om nu, for det ved vi ikke noget om endnu.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Det er jo lidt tankevækkende, at regeringen ikke mener, at Folketingets opbakning til et bestemt synspunkt styrker regeringens forhandlingsmandat, men det kan man jo så tænke lidt over.
Der menes altså et højere bidrag end 1 pct.
Hvad er der uklart ved det?
Altså, i det her forslag ligger jo ikke, at hvis Danmarks velstand stiger, kan vi ikke betale lidt mere, men der ligger klart i det, at vi ikke kan gå over 1 pct. af bni.
Så hvad er det uklare?
Kristian Jensen (V), 2019-01-17:
Jeg synes ikke, det er hensigtsmæssigt at gå over, men jeg bliver bedt om at tage stilling til et beslutningsforslag, som bygger på en forkert præmis.
Beslutningsforslaget er skrevet ud fra den præmis, at hvis man siger 1,00 pct. af bni, er det det samme bidrag som i den her periode.
Der overser hr. Søren Søndergaard jo, at i den mellemliggende periode er den danske velstand steget.
Det betyder, at med den samme procentsats bliver vores bidrag større.
Derfor kan jeg ikke bakke op om beslutningsforslaget, som ligger – det bygger på en forkert præmis.
Timingsmæssigt mener jeg også det er forkert.
Jeg mener, at det er forkert, hvis vi binder os på nuværende tidspunkt forud for nogle forhandlinger, som vi ikke kender, i forhold til at kunne skabe alliancer med andre ligesindede lande for at få flest mulige til at trække mod den danske position.
Regeringens holdning har jeg sådan set gjort klar.
Vi mener ikke , at vi skal overskride 1,00 pct. af bni.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
For det er jo bare det, forslaget går ud på; forslaget går ud på, at vi aftaler med hinanden, at vi ikke kan stemme for den her finansielle ramme for 7 år, hvis den overstiger 1 pct. af bni.
Altså, det kunne ministeren jo bare love.
Det vil ministeren ikke.
Kan ministeren så ikke bare sige: Det vil jeg ikke love, jeg er klar til at gå over den ramme, over det beløb, hvis regeringen synes, det er hensigtsmæssigt.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Ja, det mener jeg.
Vi kan jo ikke kigge ind i folks hjerter.
Vi kan ikke ransage deres hjerter og nyrer.
Det kan vi ikke, men vi skal bare sikre os, at vi gør så meget, som vi overhovedet kan, sådan at vi ved, at de er danske.
Så kan man jo, hvis man virkelig er dansk og virkelig går op i det, søge om dispensation fra det her, og så kan man fremlægge, hvad det er, man mener taler for, at man skal have dispensation i det her tilfælde.
Det foregår jo allerede i dag, det er en praksis, vi udmærket kender.
Lotte Rod (RV), 2019-01-17:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på mit spørgsmål, så jeg prøver lige igen.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Jeg har faktisk prøvet at forklare, hvad min holdning til statsborgerskabet er.
Jeg mener ikke, at vi skal dele statsborgerskaber ud, sådan som vi har gjort, og jeg mener, at vi skal have så mange kriterier som muligt og så mange stramme vilkår som muligt.
Når vi fremsætter det her forslag, er det for at sikre os, at folk virkelig er danske, og fordi vi skylder landet og danskerne at tage det hensyn, at vi er helt sikre på, at folk er danske.
Så kan man jo, som jeg også sagde, søge om dispensation fra det her krav, ligesom man kan søge om dispensation fra sprogkrav.
Og jeg kan så forstå, at De Radikale jo normalt stemmer for alle dispensationer, så det kan man også bare gøre til det her.
Lotte Rod (RV), 2019-01-17:
Jeg er nysgerrig efter at vide, om Dansk Folkeparti mener, at man ikke kan være dansk, hvis man ikke er gift.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Tak for det.
Se, nu bragte hr. Peter Hummelgaard Thomsen jo selv spørgsmålet om adgang til danske dagpenge efter 1 dag op her i Folketingssalen.
Så jeg vil bare spørge hr. Peter Hummelgaard Thomsen, om hr. Peter Hummelgaard Thomsen lige kan erindre os alle sammen om, hvad S&D-gruppens – altså den gruppe, som Socialdemokratiet sidder i i Europa-Parlamentet – stillingtagen til det spørgsmål var.
Var den for, at man nedsatte det til 1 dag, eller var den imod?
Kristian Jensen (V), 2019-01-17:
Jamen det er faktisk det sidste, der er ganske uklart skrevet, for vi kommer til at give et højere bidrag fra Danmarks side end i indeværende budgetperiode.
Det kan jeg lige så godt sige ærligt.
Vi kommer til at betale et højere bidrag, når man måler sådan i det antal kroner, der skal afleveres til EU, fordi vi er blevet et rigere land.
I de seneste år – fra 2015 og fremefter – har vi haft en utrolig positiv bnp-vækst, der gør danskerne rigere og Danmark rigere.
Og når vi bliver rigere, er 1 pct. af vores rigdom og velstand i forhold til EU-kontingentet et større beløb.
Så vores bidrag kommer til at stige, og det er i modstrid med det, der er skrevet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-17:
Tak for det.
Jeg er enig med regeringen i, at 1 pct. er en fornuftig ramme, og det er godt, at vi er blevet rigere, så vi også kan bidrage mere til EU's ramme.
Men det interessante, jeg spørger ministeren om her, er vel også, hvad vi i forhandlingerne får for de penge, vi lægger i budgettet.
Hvad er det for en retning, EU's budget skal bevæge sig i?
Hvad er det for en retning, EU skal bevæge sig i?
Hvad er det, vi skal bruge pengene på?
Jeg håber – det vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte – at det er det, der vil være afgørende i forhandlingerne, når ministeren og regeringen skal finde ud af, præcis hvor det lander, altså at det ikke alene bliver, om det er denne 1 pct., men hvad indholdet er.
Er det klimamålsætningerne, vi prøver at nå?
Er det forskning og uddannelse, som vi kan få merværdi af, når vi gør det sammen?
Er det de ting, der skal sikre vores ydre grænser, få styr på migrationen, behandle flygtninge ordentligt i EU, altså er det det, der er vores prioriteter, frem for alene at fokusere på, om det er 1,0 pct.?
Kristian Jensen (V), 2019-01-17:
På helt tilsvarende vis laver vi en finanslovsaftale, der sætter rammerne for, hvad der bruges i Danmark, og så går man i Folketingets Finansudvalg med aktstykker, der udmønter det, der er.
Det, jeg kommer med i Europaudvalget i morgen, overskrider på ingen måde nogen budgetter eller nogen rammer, der er aftalt.
Tværtimod, det holder sig fuldt inden for de aftaler, der er inden for de rammer, men naturligvis kan man ikke fra starten vide præcist, når man sætter et flerårigt budget af, hvad hvert eneste punkt på budgettet skal bruges til.
Det udmøntes, ligesom vi udmønter økonomien med aktstykker i Danmark.
Derfor er der i Europaudvalget løbende nye initiativer, der skal sættes i gang og have dansk parlamentarisk godkendelse, men det er på ingen måde overskridende det budget, vi gerne ser, og det er på ingen måde i modstrid med, at vi gerne ser så stramt et budget som muligt i forhold til at holde rammen på 1,00 pct.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Der kommer finansministeren stavrende til Europaudvalget med et ønske om en ny InvestEU-fond.
Det er sådan, at i det nuværende budget ligger der 26 mia. euro i den der fond, den der EFSI-fond.
Ifølge det, som ministeren skriver, skal der ligge 47,5 mia. euro fremover.
Det er 20 mia. euro mere over en 5-årig periode.
Det er jo bare et blandt mange eksempler på, at regeringen kommer og beder om flere penge til EU, og så kan det godt være, at man overordnet siger, at der skal færre, men det hænger jo bare ikke sammen, og derfor ender man jo i den situation, at man har forpligtet sig til alt muligt, inden man så, når det sidste søm skal slås i brættet, siger, at man ikke vil betale for det.
Det hænger ikke sammen.
Kristian Jensen (V), 2019-01-17:
Jeg ville egentlig ønske, at jeg kunne tage hr. Kenneth Kristensen Berth med til Bruxelles på tirsdag til Ecofin-møde, både for at mine kollegaer kunne opleve billedet af mig som ødsel, og hr. Kenneth Kristensen Berth kunne opleve deres billede af mig som værende både strambuks og sparegeneral, og måske kunne man så nuancere sine holdninger en lille smule.
Jeg synes f.eks., at det er mærkeligt, at en række endda ret velhavende lande fortsat modtager strukturfondsmidler fra EU, i stedet for at vi brugte strukturfondene mindre og mere målrettet de lande, der ikke har mulighed for at løfte sig selv op, og der, hvor solidariteten jo har vist, at vi har kunnet løfte nogle lande op af økonomiske problemer til at stå stærkere.
Derfor er det rigtigt, at nogle gange beder jeg mine kollegaer om at komme i Europaudvalget og sætte nye projekter i gang, men ikke i nær så højt omfang, som vi går til Bruxelles og beder om, at foden bliver sat ned over for nye projekter, over for nye penge til nye ideer.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Vi anerkender da selvfølgelig også, at regeringen sådan på de overordnede linjer forsøger at holde lidt igen i forhold til EU, men det, der kan undre, er jo, at finansministeren sætter alle korporalerne ind i Europaudvalget, alle de andre ministre, og beder om opbakning til det ene nye projekt efter det andet, som koster millioner af kroner, og det har vi bare meget vanskeligt ved at se hvordan hænger sammen med regeringens overordnede ambition om, at vi ikke skal betale mere.
Hvis man lægger flere og flere projekter ind i EU-møllen, som alle sammen skal finansieres, hvordan vil man så nå dertil til slut i forløbet, at man siger, at vi ikke vil betale for dem?
Det kunne jeg og givetvis også mange andre danskere godt tænke os at vide, så det er jo en udmærket lejlighed for finansministeren til at forklare det.
Kristian Jensen (V), 2019-01-17:
Jeg så gerne, at nogle af de traditionelle politikker som landbrugspolitik og strukturpolitik blev reduceret noget mere.
Der ser jeg gerne en besparelse.
Til gengæld er jeg klar til at investere noget mere i forskning, i klima, i migration, i sikkerhedsområdet, og det skifte skal vi skabe nogle alliancer for at få sat igennem.