runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-11:
Dansk Folkeparti er jo også glade for, at vi får tekniske ændringer på plads, som er til gavn for udbudsloven.
Så vi støtter naturligvis det lovforslag, som er fremsat, men jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at det jo nu er anden gang, at vi her i Folketinget har lovbehandling af ændringer i udbudsloven, til trods for at vi stadig væk sidder og venter på en grundig revision af Danmarks første udbudslov, som jeg tror blev vedtaget tilbage i 2016.
Den har peget på en lang række dårligdomme.
Det har ikke så meget med de her lovtekniske ændringer at gøre, men det har noget at gøre med, at SMV-virksomheder – små og mellemstore danske virksomheder – har langt, langt sværere ved at blive tilgodeset og komme med i prækvalificerede udbudsrunder osv., bl.a. på grund af at deres omsætning er for lille, at de ikke har haft overskud de sidste 3 år, eller hvad det nu kan være.
Derfor ved vi, at der ligger en opgave foran os – det har vi vidst i noget, der ligner halvandet til to år – nemlig at vi skal have udbudsloven revideret.
Og jeg ved også, at den nye erhvervsminister – det kan man ikke blive ved med at sige, men i hvert fald den seneste erhvervsminister – jo selv har været i samråd osv. sammen med mig og Dansk Folkeparti om nogle af de her elementer, som har med udbudslovgivning at gøre i forhold til offentlige indkøb.
Så vi vil gerne, når vi nu har lejligheden til det i dag, sige, at det er fint med de her små lapperier – de er gode, og de er fornuftige – men det ændrer ikke på, at vi har været for langsomme, og at vi er for langsomme i forhold til at få åbnet udbudsloven op i forbindelse med de følgevirkninger, som åbenlyst og åbenbart for de fleste har været til ugunst for danske virksomheder.
Det har jeg lejlighed til at sige her i dag, og det har jeg så hermed gjort, og jeg håber, at ministeren vil følge op på det i forhold til den evaluering, der skal i gang.
Men som lovforslaget foreligger, kan vi støtte det.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-11:
Tak for det.
Det er fantastisk at mærke energien herinde – jeg elsker allerede den her talerstol.
L 33 handler grundlæggende om at sikre, at udbudsloven er i fuld overensstemmelse med udbudsdirektivet, og Europa-Kommissionen har i sin åbningsskrivelse redegjort for en række punkter, hvor det vurderes, at det ikke er korrekt gennemført i Danmark.
I Venstre er vi store fortalere for, at spillereglerne er klare for den offentlige sektors indkøb.
Det sikrer udbudsloven, der jo som bekendt bygger på EU's udbudsdirektiv.
Det sikrer udbudsloven, og det sikrer udbudsdirektivet.
Derfor lytter vi også efter, når Kommissionen vurderer, at dette ikke gennemføres korrekt i Danmark.
Som vi lige har haft en diskussion om under det forrige lovforslag, er det stadig væk vigtigt, at vi tænker os om, i forhold til hvordan vi implementerer, så vi ikke bare laver regler for reglernes skyld, men også forholder os kritisk, når nogle andre siger, at vi skal gøre det på en bestemt måde.
I det her tilfælde er vi enige og støtter derfor også lovforslaget.
Men som det også bemærkes i høringssvarene, er det uhensigtsmæssigt, hvis udbudsloven revideres med korte mellemrum, for det kan give anledning til nogle omstillingsomkostninger.
Nu er det her lovforslag primært af rent teknisk karakter uden væsentlige juridiske ændringer, og derfor håber vi ikke, det vil give anledning til omstillingsomkostninger, men vi synes, det er en diskussion, vi også skal tage i udvalgsarbejdet.
Vi støtter som sagt lovforslaget.
Malte Larsen (S), 2019-10-11:
Det blev jo alligevel en hyggelig fredag formiddag, og det er jo dejligt, at vi kan svinge os lidt højere op, end vi måske en gang imellem gør.
Jeg vil også sige tak for ordet i forhold til den her sag.
Her er der igen tale om justeringer af allerede indført EU-lovgivning, igen er det teknik, mere end det er politik, og igen støtter Socialdemokratiet forslaget.
Jeg noterer mig f.eks., at Fagbevægelsens Hovedorganisation er positive over for elementer i lovforslaget, og at høringen generelt ikke har givet anledning til større bekymring.
På den baggrund, og fordi der er tale om tekniske konsekvenser af en politisk beslutning, der allerede er truffet, støtter vi lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-11:
Tak for ordet, og det er dejligt for en gangs skyld ikke at være rebellen.
I forlængelse af mange kloge ord, der er sagt, også fra SF, kan jeg her meddele, at Nye Borgerlige støtter forslaget, og jeg skal også hilse fra Liberal Alliance og sige, at de tilsvarende støtter forslaget.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-11:
Det er fantastisk, at der sådan en fredag ved det sidste punkt på dagsordenen er masser af tid til lige at runde nogle andre emner.
Jeg vil bare lige følge op på det, ministeren tidligere har været inde på og også kommenterer nu her, nemlig den kommende undersøgelse af udbudsloven og hvordan den virker derude.
Jeg har bare en opfordring til ministeren, for det kunne jo godt være, at ministeriet tænkte, at man ikke rigtig behøver at lave noget om.
Men der skal man huske at sætte det offentliges udbud ind i en kontekst, med hensyn til hvor meget det betyder for dansk erhvervsliv og hele den grønne omstilling.
Og der har man virkelig noget meget, meget virkningsfuldt, man kan kigge på.
Så der vil jeg bare opfordre ministeren til virkelig at tænke sig godt om, for hvis man siger, at der ikke skal laves noget om, vil jeg sige til ministeren: Invitér os nu ind til en diskussion af, hvad vi kan gøre gennem udbudsloven for at presse på for den grønne omstilling og dermed gavne dansk erhvervsliv.
Så det er ikke så meget et spørgsmål, men bare en opfordring.
Simon Kollerup (S), 2019-10-11:
Det skal jeg simpelt hen ikke kunne sige på stående fod, men jeg vender meget gerne tilbage til det i udvalgsarbejdet.
Det tror jeg er rigtigt.
Jeg tror også, at der sker det, at det bliver en måde at gøre det på, det er måske også noget kulturelt.
Når man er blevet vant til at gøre tingene på en bestemt måde, bliver det til en form for stiafhængighed, hvor man går ad den samme sti igen og igen og opstiller udbuddene på samme måde.
Derfor tror jeg, at hvis vi politisk skal prøve på at få greb om den her problemstilling, skal vi selvfølgelig også stille os selv spørgsmålet, om det er loven, der står i vejen, eller om det er noget andet.
Og jeg kan ikke lige svare på, hvad det andet er, men jeg tror, at der er et element af det i svaret på, hvorfor det ikke i tilstrækkelig høj grad bliver anvendt derude.
For derved har man jo næsten taget brødet ud af munden på innovative og kreative folk.
Men hvor løsningen ligger, skal vi ikke tage i dag, men jeg kan bare forudskikke, at vi kommer til at tage den rigtig godt og grundigt med hinanden, og jeg er også interesseret i at tage den.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-11:
I forlængelse heraf: Jeg synes, det er en rigtig væsentlig pointe, ministeren rejser.
Jeg har selv erfaring inden for området, som man sikkert kan høre, og har siddet med de her prækvalifikationer i en stor virksomhed, hvor jeg i en periode brugte det meste af min tid på at lave prækvalifikation.
Det er vanvittigt, hvad man bruger af ressourcer på det – og man skal bare huske på, at hver gang en virksomhed justerer op, jamen så justerer de andre tilsvarende op.
Så jo mere præcis man kan være i sine krav til, hvad det er, man ønsker, uden at være så detailreguleret, jo bedre.
Det er jo der, balancen kommer.
Altså, præcis hvem er det, vi reelt gerne vil have til at løse den her opgave, eller hvad er det, vi reelt gerne vil have, uden at man ligesom tegner projektet eller tegner ydelsen, som andre jo gerne skal byde ind på?
Den balance er så afgørende, og det er også den, der er afgørende for, hvor mange omkostninger der bliver brugt i forbindelse med udbudsmaterialet.
Simon Kollerup (S), 2019-10-11:
Jeg er enig, og jeg synes, at en af de diskussioner, der er rigtig spændende i forhold til udbudsloven, jo er, hvad det egentlig er, vi fremmer med den måde, udbudsloven er sat op på.
Jeg vil ikke tages til indtægt for at have en fasttømret holdning til det.
Jeg kigger bare ned i en diskussion, jeg synes er spændende.
Altså, fremmer vi den innovation, der går ud på bedst muligt at kunne svare på, jeg ved ikke hvor mange kriterier i et udbudsmateriale, eller fremmer vi den innovation, der går ud på bedst muligt at forbedre danskernes hverdag?
Leverer de gode og spændende nye løsninger, som vi slet ikke har set før?
Jeg synes, der er inspiration at hente, også fra verden omkring os, hvor man jo på forskellig vis udnytter de muligheder, som jo i en eller anden grad også findes i udbudsloven i dag i Danmark – om funktionelle udbud og med forhandling osv.
Jeg ved ikke, om det er lovteknisk, eller det er kulturelt, eller hvordan vi skal arbejde med det.
Jeg synes bare, det er spændende.
Jeg har ikke svaret på det i dag, og vi skal evaluere loven osv. – og nu skal jeg stoppe med at tale.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-11:
Jeg vil bare lige sige noget i forhold til det sidste, ministeren sagde.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis vi ønsker at fremme nogle ting, kommer der nogle flere krav og specifikationer.
Men jeg tror altså også, der er rigtig meget at hente den anden vej igennem.
Nu stod jeg lige og talte med fru Pernille Vermund om kravspecifikationerne, og i henhold til den diskussion, vi havde før, om, hvornår vi har bureaukrati, der ikke giver mening – altså som ikke engang er bundet op på, om vi har den ene eller den anden politiske holdning, men hvor vi bare må sige, at det ikke giver nogen mening – er spørgsmålet, hvordan vi kan fremme mulighederne for at lave nogle mere enkle udbud.
Det kunne være: Vi vil gerne have bygget det og det, eller vi vil gerne have det og det produkt; giv os nogle bud på, hvordan vi nemmest kommer derhen.
Det ved jeg også er en diskussion i ministerens eget ministerium, altså hvordan vi kan fremme nogle af de her muligheder for i langt højere grad at lave nogle mere enkle udbud.
De her muligheder er der allerede; de bliver bare ikke brugt ret meget.
Og det er altså en kæmpe belastning specielt for SMV'erne og for de små virksomheder, at de skal bruge så utrolig meget tid på at leve op til nogle meget specifikke regler, som det endda kan være svært at se ideen i.
undskyld, formand.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-11:
Tak for det.
Det lyder, som om vi er relativt enige.
Jeg ved ikke, om man har det med i den her undersøgelse, så nu bare et spørgsmål: Er det sådan, at man i undersøgelsen kigger på, om det er de samme virksomheder, som får, altså vinder udbuddet, når vi udbyder, uanset om det er indkøb af toiletpapir, eller om det er store byggeprojekter?
Altså, kigger man på, om det i høj grad er de samme, der vinder ind, og om man har tilstrækkeligt med nye folk, der kommer med i betragtning?
Simon Kollerup (S), 2019-10-11:
Nu har hr. Tommy Ahlers ikke mulighed for at tage ordet igen, så jeg ved ikke, om jeg skal forsvare det.
Men jeg vil sige, at jeg også tror, at der kan være den politiske holdning, at overimplementering i sig selv er noget, man skal holde øje med som koncept, og det deler jeg sådan set et stykke hen ad vejen.
For det er jo et udtryk for, at det nogle gange sker, hvor det egentlig ikke var intentionen, og det tror jeg vi kan finde hinanden i her i salen, og så skal vi nogle gange tage nogle slagsmål.
Når regeringen og SF og andre gerne vil noget på forbrugerbeskyttelsesområdet, der går videre, så tager vi den debat, hvis der er nogen, der er uenige i det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-11:
Jeg er enig, og det gælder jo implementering af EU-lovgivning, som det gælder dansk lovgivning.
Nogle gange har vi også fået skrevet dansk lovgivning sammen på en uhensigtsmæssig måde, hvor det ikke engang er et spørgsmål om højre-venstre eller politiske uenigheder, men hvor vi bare pålægger nogen et bureaukrati, som ikke er godt for nogen.
Så det er ikke det, vi taler om.
Vi taler reelt set om, at der er en uenighed i salen, og at der så er nogle, der siger, at nu overimplementerer vi, fordi man egentlig er uenig i det, vi diskuterer.
Men så lad os sige, at man er uenig, eller at man er for.
Vi i SF er for øget forbrugerbeskyttelse, og det synes vi at vi får med det her forslag.
Mona Juul (KF), 2019-10-11:
Jeg bliver nu altid lidt skeptisk, når der bare er tale om tekniske ændringer, og her er der endda tale om flere tekniske ændringer på en gang; så er man nødt til at gennemgå dem alle sammen meget grundigt.
Jeg forstår jo, at der efter et stort arbejde med en ny markedsføringslov, som blev lavet for omkring 1½ år siden, naturligvis er behov for at se på nogle ændringer, fordi man nogle gange kan komme til at lave nogle uhensigtsmæssigheder, og det opdager man så.
Vi skal bare være opmærksomme på, at når de ændringer er der, belaster det selvfølgelig også brugerne med nyt læsestof, og når så lovteksterne bliver længere og mere komplicerede, uden at de reelt ændrer på gældende ret, så er det nogle gange rigtig svært at se fidusen.
I forbindelse med ændringen af forbrugerbegrebet er der tale om tilretning som følge af dialog med EU.
EU's sådan mere snævre definition betyder, at vi er nødt til at tilføje den danske definition, altså ligesom en ny bestemmelse i loven, og det synes jeg egentlig er en uskik, og jeg vil derfor opfordre til, at vi i Danmark foretager vores egen vurdering af, hvordan EU-direktiver mest hensigtsmæssigt implementeres i stedet for blot at følge direktiverne.
Det er trods alt tilladt stadig væk at køre vores egen praksis inden for den fleksibilitet, der gælder for implementeringen af direktiver.
Det, jeg egentlig prøver at sige, er bare, at vi ikke nødvendigvis har pligt til at ændre, og nogle gange burde vi også lade være.
Når det er sagt, støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget, men ønsker i udvalgsarbejdet at sætte fokus på, hvilke ændringer der faktisk er absolut nødvendige, og så få fjernet resten.
Jette Gottlieb (EL), 2019-10-11:
Efter dette meget engagerede indlæg har vi ikke meget at tilføje.
Vi kan støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-11:
Jeg vil måske bare lige kort gentage mine bemærkninger til hr. Tommy Ahlers, for ellers kan de her debatter om implementering af EU-direktiver eller tilrettelæggelse af dem godt blive lidt kedelige og meget procesagtige, og det synes jeg egentlig er synd.
Når vi har markedsføringsregler, handler det jo om forholdet mellem kommercielle aktører og os som forbrugere, og man spørger om, hvad der er ret og rimeligt.
Det her er ikke kun teknik, for det handler om forholdet mellem stat og virksomheder og borgere, og hvad der egentlig er rimelige regler for, hvordan vi omgås hinanden, hvor langt man må gå i forhold til markedsføring, og om man kan komme helt derud til kanten, hvor man reelt set manipulerer.
Vi havde en diskussion for et par dage siden om markedsføring på Facebook som socialt medie – om, hvordan man agerer over for børn i forhold til spilreklamer osv.
Det her er ikke kun teknik, for det handler om, hvordan vi aftaler med hinanden, at man på den ene side helt rimeligt må reklamere for sit produkt som virksomhed og på den anden side, hvor langt man må gå for at påvirke os og hinanden som forbrugere.
Vi lever i en verden, hvor grænserne nogle gange bliver ophævet, og man kan også godt diskutere, hvor grænseløst et samfund vi har, når det gælder varer og tjenesteydelser, mens der er mennesker, der bevæger sig rundt på kryds og tværs af landegrænser.
Men det er en anden diskussion.
Derfor giver det også rigtig god mening, at vi samordner nogle af de her ting på EU-niveau, for vi handler med hinanden, og det er også et rigtig stort gode.
Jeg tror måske, at vi ser det som et større gode i de her tider, hvor der er rigtig meget usikkerhed i verden, nemlig at samhandel også er rigtig, rigtig vigtig i forhold til tillid og til at binde hinanden sammen på kryds og tværs.
Det her forslag kan måske ikke helt retfærdiggøre den lidt højstemte tale, men en gang imellem synes jeg det skal til, for vi skal minde hinanden om, hvorfor vi laver det, vi laver herinde, og hvorfor vi implementerer de her ting, og det er ikke, fordi det store, stygge EU siger, vi skal, men fordi der faktisk tit er en rigtig god grund til det.
Katrine Robsøe (RV), 2019-10-11:
Og tak til de tidligere ordførere for gennemgangen heroppefra.
Og så er det jo også altid dejligt at komme efter Dansk Folkeparti og i hvert fald være enige om, at vi kan støtte op om lovforslaget.
For det er naturligvis vigtigt, at vi får rettet op på de utilsigtede ændringer i lovens strafbestemmelser, at forbrugerbegrebet tilpasses til direktivet uden at ændre retstilstanden, og at definitionen af samtykkekravet bringes i overensstemmelse med databeskyttelsesforordningen.
Tak for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-11:
Man kan da i hvert fald sige, at det med de lovforslag, som er til behandling på erhvervsministerens område her i Folketinget i dag, er sådan en rimelig tålelig generalprøve, både for ministeren og for mange af ordførerne.
Det er ikke nogen lovforslag, som medfører synderlig store bekymringstilkendegivelser fra ret mange af Folketingets partier.
Som det er sagt tidligere af ordførerne fra Socialdemokratiet og Venstre, er det her et lovforslag, som skal gennemføre en række små tekniske ændringer af markedsføringsloven.
Dansk Folkeparti anser ændringerne som værende til fordel for de danske forbrugerinteresser.
Vi anser det også som værende til fordel for den frie markedsdannelse og den generelle handelspraksis her i Danmark.
Så det er ikke af hensyn til den begrundelse, som også står skitseret i lovforslaget, nemlig at det er for at tilgodese et EU-direktiv, at vi støtter det her lovforslag.
Det er, fordi det er til gunst og glæde for danske interesser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-11:
Jeg vil ikke snyde hr. Tommy Ahlers for at få en diskussion på de lidt højere klinger, selv når vi diskuterer implementering af EU-lovgivning.
Så derfor vil jeg for det første sige, at samtykke jo altid er godt, og at det specielt er godt at få det fastslået.
Så det er det ene.
For det andet lever vi jo lige nu i en tid, hvor man kan sige, at der er stærke kræfter på spil for at rive internationale aftaler i stykker og file på det aftalegrundlag, vi har – og som socialist kunne jeg jo godt ønske mig, at det nogle gange så lidt anderledes ud – som sikrer, at vi trods alt kan lave aftaler med hinanden og handle på tværs af grænser og respektere, at en aftale er en aftale.
Og derfor synes jeg jo lidt, at vi også godt kan hylde det system, vi har i dag, når vi lever i en tid, hvor aftaler ikke altid bliver respekteret, og hvor der er nogle meget magtfulde aktører, som ikke respekterer de aftaler, vi laver med hinanden, hvad enten det er Parisaftalen eller internationale handelsaftaler.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-11:
Tak for ordet.
Det er jo ikke første gang, jeg står heroppe, men det er første gang, jeg står her som folkevalgt, og det er jo altså lidt specielt.
Og tak til alle dem, der syntes, det var en god idé, at jeg skulle stå her.
Når man nu står her for første gang som folkevalgt, kunne man jo godt have tænkt sig et lovforslag, der ligesom gav anledning til en ordentlig dundertale om frihedsbegreber, om folkestyre, om demokrati og det frie initiativ.
Men det synes jeg ikke helt der bliver lagt op til, og det ville måske også være lidt for meget forlangt, at ministeren og regeringen skulle tilrettelægge deres lovkatalog efter, hvem der tilfældigvis havde debut her på talerstolen.
Det, vi skal behandle i dag, er L 32, og lovforslaget vil sikre en korrekt implementering af direktivet om urimelig handelspraksis og korrigerer samtidig en utilsigtet ændring af markedsføringslovens strafbestemmelser.
I Venstre mener vi, det er helt centralt, at vi har en markedsføringslov, der er enkel og understøtter gode og ensartede forbrugerforhold på tværs af EU's landegrænser.
Med førstebehandlingen af det her lovforslag tager vi et skridt mod en endnu klarere markedsføringslov.
Vi får et opdelt forbrugerbegreb; vi får definitionen af, hvad aggressiv handelspraksis er, ført fra bemærkningerne og direkte ind i loven; vi får samtykkekravet opdateret, så det er i overensstemmelse med databeskyttelsesordningen; og så får vi også strafsanktioneret lovens § 20, stk. 3.
Venstre kan godt lide, at vi får direktiver korrekt implementeret her i Danmark.
Men jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige, at vi altid skal være opmærksomme på, at vi ikke overimplementerer her i Danmark.
Og så kunne det være, at Kommissionen svarede: Nå ja, det kunne I bare have sagt.
Men når alt kommer til alt, tager vi selvfølgelig Europa-Kommissionens og Justitsministeriets vurdering af, om direktivet er korrekt implementeret, alvorligt, og vi ser frem til udvalgsarbejdet, hvor det kan sikres, at vores virksomheder og forbrugerne ikke bliver mødt af overimplementering og unødigt bøvl.
Venstre støtter lovforslaget.
Malte Larsen (S), 2019-10-11:
Mange tak, og tak for ordet.
Der er tale om et lovforslag med tekniske justeringer af EU-stof, der allerede er indført.
Vi ønsker selvfølgelig at støtte forslaget, og jeg forestiller mig heller ikke, at det vil give anledning til de store politiske slagsmål.
Justeringerne sker, fordi Europa-Kommissionen har meddelt, at dele af direktivet om urimelig handelspraksis ikke er korrekt indført.
Og Justitsministeriets EU-retskontor er i øvrigt enig i den vurdering.
For det første indeholder lovforslaget en rent teknisk opsplitning af forbrugerbegrebet, så forbrugerbegrebet i markedsføringsloven kommer til at svare til det, der er i direktivet om urimelig handelspraksis, der ligger bag loven.
Der bliver også indført en ny bestemmelse, som sikrer, at retstilstanden og forbrugerbeskyttelsen herhjemme forbliver den samme, som den hidtil har været.
Det er vores opfattelse, at det er tilfældet, og det er det afgørende for os.
Det fremføres også i høringssvarene, at opdelingen af forbrugerbegrebet vil gøre loven mindre læsevenlig, da den dermed vil adskille sig fra forbrugerbegrebet i den øvrige danske lovgivning.
Det mener vi er en relevant indvending, men vi mener, det er fornuftigt at vurdere grundlaget for en ensretning af forbrugerbegrebet, når vi kender resultatet af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens undersøgelse af forbrugerbegreber på tværs af den forbrugerrettede regulering.
For det andet indebærer lovforslaget en lovteknisk ændring, så de hensyn, der skal lægges vægt på, når man vurderer, om erhvervsdrivende har anvendt aggressiv handelspraksis, flyttes fra lovbemærkningerne til selve lovteksten.
Hensynene er de samme, så det rykker heller ikke ved retstilstanden.
For det tredje indeholder lovforslaget en opdatering af markedsføringslovens definition af et samtykke, så det kommer til at stemme overens med definitionen i databeskyttelsesforordningen.
Definitionen af et samtykke fortolkes i forvejen i overensstemmelse med definitionen i databeskyttelsesforordningen, så i praksis har denne del af lovforslaget heller ingen betydning for retstilstanden.
For det fjerde har lovforslaget til formål at sikre, at aggressiv eller utilbørlig handelspraksis bliver strafbelagt.
Dermed retter lovforslaget en utilsigtet ændring af retstilstanden vedrørende aggressiv eller utilbørlig handelspraksis, som opstod, mens den nuværende markedsføringslov blev behandlet.
Overordnet set er der altså tale om EU-stof, som allerede er indført.
Nu mangler vi så bare de sidste detaljer.
er den politiske fase overstået, og vi må så se at få ekspederet de sidste tekniske konsekvensrettelser.