runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak, og tak for talen.
Ordføreren nævner, at ordføreren og Konservative vil arbejde for, at det skal være tradition og konservative værdier, der ligesom kendetegner EU-samarbejdet, og så vil jeg bare lige spørge ind til den grønne omstilling.
For herhjemme oplever jeg jo faktisk De Konservative som værende en rigtig, rigtig god partner i den grønne omstilling, i at få lavet nye forretningsmodeller, i at lave naturbeskyttelsestiltag og de her ting og i at se mulighederne, der er for et nyt og grønnere erhvervsliv.
Det står lidt i kontrast til EPP-gruppens ageren på den grønne dagsorden.
Så jeg vil egentlig høre, hvordan ordføreren forestiller sig sådan et samarbejde kommer til at være, og hvordan ordføreren vil sikre, at det grønne ikke ligger stendødt i unionen efter næste valg.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Jeg kan sige, at denne ordfører er meget optaget af, at der er en meget præcis linje mellem, hvad der foregår i Det Konservative Folkeparti i Danmark, og hvad der foregår i Det Konservative Folkeparti i EPP-gruppen.
Det bliver en til en alignet.
Jeg har ikke noget stort behov for at skulle være en kæmpe chef i EPP-gruppen.
Jeg har et stort behov for, at vi netop tager den konservative politik fra Danmark med til EU.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Nu har ordføreren og jeg siddet sammen i Europaudvalget i lidt over et år, og jeg kan sige for mit eget vedkommende, at jeg har en opfattelse af, at vi, for så vidt angår langt størstedelen af de emner, vi har debatteret, jo faktisk mener meget det samme, og at vi har stemt meget ens.
Så jeg vil høre, om ordføreren deler den opfattelse, og om ordføreren måske også er enig i, at den konflikt, som nogle partier prøver at tegne op mellem os, egentlig også er stærkt overdrevet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Hvis jeg husker tallene korrekt, tror jeg, Konservative har bakket regeringen op i 12 pct. flere tilfælde, end LA har.
Jeg vil sige, at det ikke er ret meget, og derfor har ordføreren jo ret.
Jeg ser heller ikke den store konflikt i, at LA har søgt ind i EPP-gruppen.
Det eneste, jeg kan forholde mig til, er, at vi sidder der og dermed er en afgørende stemme dér.
Hvis der skulle komme flere danske partier ind, synes jeg, man skal kigge med venlige øjne på det, hvis EPP-gruppen ellers ser sådan på det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-06:
Jeg glæder mig selvfølgelig også over at høre betoningen af konservative værdier i ordførerens tale.
Nu er ordførerens parti jo et af dem, som siden helt tilbage til 1972 har stemt for samtlige trakter, og jeg er med på, at hr. Niels Flemming Hansen jo ikke på den måde har personlige erfaringer, professionelle erfaringer som sådan helt tilbage fra Danmarks medlemskab.
Og dog alligevel.
Er der egentlig nogen områder, hvor man fortryder?
Er der nogen områder, hvor man med det nationalkonservative bankende hjerte siger: Der gik vi alligevel for langt?
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Det er i hvert fald ikke noget, jeg kan komme i tanke om på stående fod.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Hvad er Det Konservative Folkepartis holdning til flere flertalsafgørelser i EU?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-02-06:
Tak for det.
Det kan synes lidt formalistisk, at man ikke vil støtte forslaget, når der er et ønske fra Færøerne, og når regeringen har det samme ønske og Folketinget har det samme ønske; så kan man ikke støtte forslaget, fordi der er en formalitet, som ikke er på plads.
Men jeg tror, at alle deler det samme ønske, så det er det, som jeg synes er vigtigst.
Jeg har et spørgsmål.
Nu har der været en forståelse mellem parterne, og den færøske lagmand har besøgt Ursula von der Leyen, og hun skal til Færøerne senere, og der er gang i en sag, som fører os derhen, hvor man med forslaget ønsker at vi skal gå hen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om det kun drejer sig om økonomi, eller hvor stor en rolle den strategiske betydning spiller i det forløb, der er.
Hvor stor vægt lægger man på betydningen af, at Færøerne bliver knyttet til EU, strategisk set?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Jeg forstår, jeg accepterer, og jeg respekterer også de metoder, man som politiker vil bruge for at opnå sit mål.
Det accepterer jeg.
Men jeg tror nu nok godt, man med hensyn til de to dygtige og meget sympatiske færøske folketingsmedlemmer kan sige, at flaget følger forsagtheden.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-06:
Hundrede procent.
Bare for at rydde en misforståelse af vejen: Det er jo ikke, fordi Færøerne ikke er med i EU, at vi ikke kan blande os.
Det rokker ikke ved, og det synes jeg at jeg har tilkendegivet ret klart, at den her regering ligesom forudgående danske regeringer ønsker at understøtte Færøerne mest muligt i at få den relation til EU, som man på Færøerne synes man skal have, og det er en bedre handelsaftale.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Jeg kan godt forstå, hvis der sidder folk derude og kigger på det her og spørger: Er de ikke alle sammen enige derinde om, at det her forslag er en god idé?
Hvorfor stemmer regeringen så ikke for det?
Der bliver vi måske nødt til at forklare, at det er, fordi man har det her princip om, at en regering aldrig stemmer for beslutningsforslag fra partier i oppositionen.
Det er en mærkelig ordning, og hvis man ikke har haft et langt liv i politik, undrer man sig over det.
Jeg undrer mig også over det.
Hvis man nu synes, det er en god idé, så lad os da bare stemme for det.
Jeg har endda nu fået bekræftet fra forslagsstilleren, at hensigten med forslaget ikke var, at det skulle være færdigt, men bare, at det skulle igangsættes.
Det kan man så skrive sig ud af i en udvalgsberetning, så det er bare at gå i gang med det.
Det var sådan set det, der var hensigten med forslaget.
Så dækker regeringen sig ind med at sige, at man mener, at man rent juridisk ikke kan nå at blive færdig, men det er der heller ingen, der har bedt om.
Man har bare bedt om, at vi kommer i gang.
Og hvis forklaringen fra regeringen så er, at man ikke kan komme i gang i de 6 måneder, der resterer, indtil det her folketingsår er slut, så vil jeg sige, at der, hvor jeg kommer fra, nemlig håndboldverdenen, dømmer vi nøl på sådan et udsagn.
Man kan altså godt komme i gang i løbet af 6 måneder.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, og jeg synes, man skal støtte det.
Jeg synes, at Folketinget og regeringen generelt set skal stoppe det der med, at man ikke vil stemme for beslutningsforslag, som man reelt set er enig i.
Vi hører jo også fra Moderaternes ordfører, at man er på vej med noget i marts måned – det vidste vi ikke noget om.
Så jeg støtter helt sikkert forslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Vi vil også stemme ja ved en eventuel andenbehandling og vil selvfølgelig også deltage konstruktivt i arbejdet med en beretningstekst.
Vi forstår ikke regeringens modstand.
Teksten er formuleret så mildt og forsigtigt, at man burde kunne støtte op om det.
Teksten siger bare, at vi skal i gang nu, og så sætter man gang i arbejdet.
Det undrer mig virkelig, at man ikke kan sige ja til det her.
Men regeringen er jo, og det gælder alle, nogle beslutningsbureaukrater; de nægter som oftest at stemme ja til beslutningsforslag, selv om de er fornuftigt formuleret, hvilket dette beslutningsforslag er.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Mange tak, formand.
En grøn grundlov – hvad er nu det for noget?
Hvorfor skulle man dog skrive ind i den danske forfatning, at danskerne har ret til ren luft, rent drikkevand og ren mad, og at staten er forpligtet til at beskytte vores natur og klima?
Det går jo meget godt.
Alle partier i det danske Folketing vil jo gerne den grønne udvikling, og man kan jo bare samle et flertal.
Min påstand skal være, at det faktisk ikke går særlig godt, og at der er utrolig stor afstand mellem det, alle partier i Folketinget siger de vil med den grønne omstilling, og det, de rent faktisk gør.
Jeg kan ikke nå at redegøre for de sidste 20 års politiske udvikling her, men lad mig lave et par nedslag, som er aktuelle her og nu.
Et eksempel er vores havmiljø.
For 10 år siden var jeg del af en regering, der lavede en stor plan for at reducere kvælstofudledningerne i det danske hav for at genoprette fauna, dyreliv og fiskebestand.
Så kom der en ny regering under Lars Løkke Rasmussen i 2016 og sløjfede det hele med et pennestrøg og lavede frivillige aftaler med landbruget, der aldrig blev overholdt, og i dag ser vi konsekvenserne.
For et år siden havde vi en miljøminister, der sagde, at han er havenes minister, at han vil gå forrest, og at nu skal der ske noget.
Et andet eksempel er vores drikkevand.
Hvor mange gange har vi ikke stået her alle sammen og sagt, at vi vil beskytte det danske drikkevand for generationer, at vi vil undgå, at der bliver hældt pesticider ud over vores vandreservoirer, at vi vil plante skov og natur, og at vi vil sikre det for generationer?
Men vi herinde ved jo alle sammen godt, at det ikke er det, der er sket.
For det, vi gør nu, har først konsekvenser om 20, 30 og 40 år – for andre generationer end dem, der skal vælge os.
Et tredje eksempel er vores manglende klimaindsats.
Vi har jo faktisk i dag en klimalov, hvor der står nogle mål og en forpligtelse for regeringen til at handle.
Det har ingen som helst konsekvenser – for nogen eller noget.
Det er ikke muligt for danske borgere at sige: Hey, I siger én ting, men gør noget andet – jeg har ret til, at mine børn og børnebørn får en klode, noget drikkevand og et havmiljø, som vi kan være bekendt.
Så det går ikke særlig godt, og det er derfor, at vi er nogle partier, der foreslår, at vi gør det anderledes, ligesom 149 andre lande gør det.
Alle lande med et civilt retssystem bortset fra Danmark og Bosnien-Hercegovina har grønne elementer i deres forfatninger.
Vi foreslår en bred diskussion, i første omgang at nedsætte en grøn grundlovskommission, for det her er det, vores generationer, som har skabt problemerne, skylder de kommende, og derfor håber jeg meget, at vi kan få en frugtbar diskussion og forhåbentlig også en politik, der flytter sig på dette område.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Tak for ministerens indlæg.
Hvis alt gik godt med den grønne omstilling og i den hastighed, som ministeren giver indtryk af her, ville der slet ikke være behov for en grøn grundlov.
Det er jeg sådan set enig i.
Det, der er udfordringen, er jo, at det ikke går, som ministeren siger.
Vores drikkevand bliver ikke bedre, men dårligere.
Vores havmiljø er ikke blevet bedre, men dårligere.
Og hvis man har et flertal i Folketinget, som regeringen har, så kan hverken jeg eller nogen borgere i Danmark gøre noget ved den meget store afstand mellem det, regeringen siger at den gør, og det, den faktisk gør.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ministeren, om han anerkender, at i de 149 andre lande, altså alle lande, vi sammenligner os med – de nordiske lande og de europæiske lande, hvor man har indført de her grønne bestemmelser – har det faktisk vist sig, at det har ført til mere grøn handling, f.eks. i Tyskland, der fik underkendt en uambitiøs klimalov, og i Norge i forbindelse med olieudvindingen.
Anerkender han altså, at det faktisk har haft en effekt der, hvor man har indført loven?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Jeg er meget, meget glad for den forfatningstradition, vi har i Danmark, hvor det ikke er op til en forfatningsfortolkning, hver evig eneste gang der bliver truffet en politisk beslutning.
Nu nævner ordføreren jo f.eks. selv Tyskland.
I Tyskland er det, fordi man har fået indføjet i forfatningen, at man skal føre en meget, meget restriktiv finanspolitik, forfatningsdomstolen, der så træffer afgørelse om, at det altså ikke er muligt at omdirigere mange investeringer over på klimaområdet, som ellers skulle have været brugt på covid-19, fordi det så strider imod den gældsbremse, som man har i Tyskland.
Jeg bryder mig grundlæggende ikke om en forfatningsgørelse af politik, som man ser i USA, Tyskland eller andre steder.
Det giver også en markant større fleksibilitet i forhold til at kunne få truffet hurtige og effektive beslutninger, som historien i Danmark har vist.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det.
Lad mig starte med at takke fru Aaja Chemnitz for det her forslag om at etablere en offerrådgivning i Grønland.
Når man bliver udsat for kriminalitet, kan det have meget alvorlige følger, især hvis det er alvorlig kriminalitet.
Det kan have alvorlige følger for en selv, for ens pårørende og for de vidner, der måtte være til stede.
Der er brug for nogen, der rækker hånden ud, giver en et klap på skulderen og giver den helt konkrete hjælp og rådgivning, der skal til, for at man måske kan dæmpe sorgen, søge erstatning eller få den psykologhjælp, som man har hårdt brug for.
Den hånd mangler i Grønland, og den skal vi have etableret.
Derfor er det et vigtigt og et rigtigt forslag.
Den erfaring skal vi bruge, og den skal vi bruge så hurtigt som muligt til at få det etableret i Grønland.
25 år er længe nok at vente, som andre ordførere også har sagt.
Jeg glæder mig over regeringens meget positive og konstruktive indstilling, men jeg har et ønske om, at det går lidt hurtigere, og at vi får sat nogle initiativer i gang, som kan bringe os videre hen mod etableringen af en offerrådgivning.
Det kunne netop være at sætte penge af til at kunne række ud til offerrådgivningen i Danmark og se, om de kan yde den faglige bistand, og om de kan starte undervisningen af frivillige i Grønland, som måtte ønske at indtræde i en rolle i en fremtidig offerrådgivning.
Lad os få gang i nogle initiativer, som lige så langsomt kan danne baggrund for, at vi hurtigt kan få det etableret, måske ikke i det her folketingsår, men så kort tid efter.
Så det vil jeg opfordre ministeren til at gøre.
I øvrigt kan vi sagtens se, at det kan håndteres inden for rammerne af den tekst, der ligger, og det beslutningsforslag, som er fremsat.
Derfor stemmer vi for det.
Tak for ordet.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-06:
Tak for ordet, formand, og tak til fru Aaja Chemnitz for at fremsætte forslaget og presse på.
Der er gået alt for lang tid, jeg er fuldstændig stjerneenig, nemlig over 25 år, i forhold til at udvide offerrådgivningen til også at omfatte Grønland – og hvad med Færøerne?
Det skylder vi ofrene for ikke mindst personfarlig kriminalitet, altså at der er nogen, der stiller sig til rådighed.
Det er helt ærligt ikke ret flot, at det skulle tage så lang tid, men nu er vi her, og så skal vi også sørge for at få det gjort ordentligt.
Vi støtter i den grad intentionen bag forslaget, selvfølgelig gør vi det, og vi får nu også mulighed for at tale om, hvordan det skal se ud.
Jeg har ikke alle dage og altid i mine mange år som gadejurist været lige imponeret over offerrådgivning, men i Danmark er den så suppleret af en bistandsadvokat; der mangler vi også noget i Grønland.
Så kunne man benytte denne anledning til at kigge på og designe en version af offerrådgivningen, der passer helt præcis til behovet i Grønland i forhold til ikke alene afstand osv., men også i forhold til den rådgivning, der nødvendigvis skal være til rådighed, når man er hårdt ramt og er et skrøbeligt offer.
Den mulighed får vi nu, og vi kan sætte turbo på for at få kigget på, hvilke elementer der skal være i det.
Det handler selvfølgelig også om følgeskabet, altså de fysiske møder, og at man kan gå med.
Der er jo bare nogle afsindige afstande her, som vi også er nødt til at få bygget ind i det.
Men jeg har selv skubbet på, fra forslaget blev fremsat, og jeg har også spurgt i ministeriet, hvor langt vi er, og jeg er blevet forsikret om, at arbejdet er godt i gang.
Så har vi et afsæt, og lad os så kigge på det.
Lad os tage en tur, lad os række ud, og lad os spørge.
Det her er en ret besynderlig ordning.
Offerrådgivningen er af en vild støbning.
Den første evaluering af ordningen i Danmark, som har en del år på bagen, bruger f.eks. begrebet græsrodsbevægelse fra oven.
Græsrodsbevægelser har det med at komme nedefra eller udefra og ikke indefra og fra centralt hold, og det gav altså også nogle problemstillinger de første år, som vi kan lære af og i bedst muligt omfang sørge for Grønland kan drible uden om.
Men igen tak.
Vi skal holde øje med standarderne.
Vi har tre lande i rigsfællesskabet, og vi skal alle betænkes og helst så ligeligt som overhovedet muligt.
Jeg ser frem til arbejdet med en beretningstekst.
Lad os gøre arbejdet virkelig godt, det skylder vi ofrene, og lad os gøre det hurtigt.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-02-06:
Tak til ordføreren for de gode bemærkninger, og også tak for opbakningen, i hvert fald principielt.
Inuit Ataqatigiit er meget optaget af at sikre bedre retssikkerhed til ofrene generelt, og derfor er der netop brug for at se lidt bredere på, hvad vi gør for ofrene.
Så bistandsadvokater er noget, som naalakkersuisut bl.a. har ønsket, så det ser vi sådan set gerne at man også kigger på, eller at man i hvert fald er opmærksom på, at det er noget, som også er et ønske fra Grønlands side.
Så vil jeg også bare nævne, at vi har talt med offerrådgivningen i Danmark, som meget gerne står til rådighed og meget gerne vil bidrage med den ekspertise, som de har, ligesom vi også ved, at der er aktører i og omkring Grønland, som gerne vil være fødselshjælpere i forhold til at skubbe det her i gang.
Så det er bare en opbakning og en tak til ordføreren.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-06:
Jeg er også helt opmærksom på ønsket om at få etableret en bistandsadvokat.
Man kan jo ikke etablere noget og give det en tilstrækkelig kvalitet, hvis der ikke er de ressourcer, som der skal trækkes på.
Det er derfor, at jeg håber, at vi i arbejdet med beretningsteksten kan tale om, hvad der kunne kompensere for det her i forhold til bistandsadvokatens opgaver.
Jeg tænker simpelt hen på at samle dokumentation til f.eks. at kunne rejse et erstatningskrav.
Man kunne måske kompensere for det.
Men det er også bare for at sige, at en offerrådgivning, og det har ikke noget at gøre med, at det er i Grønland, er nødt til at være lokalt tilpasset og lokalt forankret, og det er det arbejde, vi skal have lavet nu.
Carsten Bach (LA), 2024-02-06:
Tak for det.
Der kan også nogle gange være lidt forvirring omkring mandatfordelingen i disse tider.
I Danmark har der eksisteret en offerrådgivning siden 1998.
Der findes således i dag en offerrådgivning i alle politikredse i Danmark, men jo så ikke, som forslaget her også indikerer, i Grønland og, så vidt jeg forstår, heller ikke på Færøerne.
Det er i både min egen og i Liberal Alliances optik måske ikke helt optimalt og er velsagtens også udtryk for en form for forskelsbehandling, som der bør rettes op på hurtigst muligt.
SVM-regeringen blev jo i sin tid dannet i ånden fra Marienborg og med floskler om at ville trække hastigheden ud af dansk politik.
Jeg tænker, at måske lige præcis det her område ikke er det rigtige at vælge til at trække tiden ud i dansk politik, i og med at der så nu er gået mere end 25 år med en reel forskelsbehandling mellem politikredse i Danmark.
Behandlingen umiddelbart før denne er udtryk for netop den tendens, og for ikke så længe siden vedtog vi også en ændring af kriminalloven for Grønland og retsplejeloven for Grønland for fuldt og helt at indarbejde Istanbulkonventionen og dertilhørende forpligtelser i loven.
Så kort sagt mener jeg og Liberal Alliance, at beslutningsforslaget her fortjener opbakning.
Vi må jo så dog også, som ministeren selv pegede på i sin tale, gøre opmærksom på og ikke overse den realitet, at der mangler kvalificeret arbejdskraft.
Det gør der også i Grønland, og etableringen af en sådan offerrådgivning her vil jo potentielt set kunne skabe noget frustration på grund af f.eks. ventetid og manglende uddannet personale, og man bør jo så i forlængelse af det også være åben for, hvilke faggrupper der kan indgå i en offerrådgiverfunktion osv.
Etableringen bør ligeledes jo selvfølgelig også tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i Grønland, og her tænker jeg selvfølgelig på, at der kan være sprogbarrierer, tolkningsmuligheder og store geografiske afstande, som vi også har været inde på, særlig i forhold til uddannelsen af de kommende rådgivere osv. osv.
Men Liberal Alliance støtter som sagt meget varmt op om forslaget.
Når nu SVM-regeringen har tænkt sig at trække tiden yderligere på den her front, glæder vi os dog alligevel til et udvalgsarbejde og et arbejde omkring en beretningstekst.
Tak for ordet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-06:
Ulempen ved at komme efter de mange lange indlæg er, at ens tale mere eller mindre er en tro kopi.
Formålet med beslutningsforslaget er jo, som der er blevet sagt mange gange, at etablere en offerrådgivning i Grønland.
Det skal forslagsstilleren have stor tak for.
Det er jo en støtte til ofre, vidner og pårørende til ofre for kriminalitet og ulykke, som bistår med vejledning, erstatning, psykologhjælp, advokatbistand m.m., og som ministeren faktisk har påpeget, kan der sagtens være nogle udfordringer i forhold til etableringen af det.
Til trods for dette er det, som det også er blevet nævnt, et spørgsmål om, at vi skal have det sat i gang, så jeg vil da egentlig opfordre regeringen til at se, om ikke man kunne få ændret standpunkt og begynde at arbejde mere målrettet.
Jeg kan jo høre på ordføreren og fra partiet helt generelt, at de er ved at falde helt i svime over rene positive indstillinger over for det her, så jeg tænker, at det skal vi have gjort noget ved.
Danmarksdemokraterne ser i hvert fald meget positivt på det her forslag.
Når det er sagt, har vi også en lille tanke, som vi forestiller os vi skal have med i udvalgsbehandlingen.
Det betyder jo ikke, at vi stemmer imod; det betyder, at vi går konstruktivt til sagen.
I forhold til offerrådgivningen er der i Danmark også tilknyttet en offerfond, og det vil jeg gerne påpege at vi måske også lige skal have kigget på.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi er meget, meget positive og stemmer for forslaget.
Merete Scheelsbeck (KF), 2024-02-06:
Tak for ordet, formand, og tak til forslagsstilleren for beslutningsforslaget, som jo handler om at styrke retsstillingen for ofre for forbrydelser og ulykker i Grønland gennem etablering af en offerrådgivning.
I Danmark har der, som det har været nævnt et par gange heroppe fra talerstolen, eksisteret en offerrådgivning siden 1998.
Offerrådgivningen er et landsdækkende netværk af lokale offerrådgivninger i landets politikredse, hvor frivillige støttepersoner skulle tilbyde ofre for forbrydelser støtte og vejledning.
Det er faktisk et tilbud, som der er rigtig mange der har rigtig stor glæde af.
Der findes i dag offerrådgivning i hver af de 12 danske politikredse, og set i lyset af at personfarlig kriminalitet udgør 41 pct. af den samlede kriminalitet i Grønland og antallet af selvmord, volds- og seksualforbrydelser er langt højere end i resten af rigsfællesskabet, giver det jo rigtig god mening også at få oprettet sådan et tilbud om offerrådgivning i Grønland.
Bag de høje tal gemmer der sig jo også tilsvarende mange ofre.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti godt støtte beslutningsforslaget.
Vi vil naturligvis også gå konstruktivt til udvalgsarbejdet.
Jeg synes måske, det virker lidt fodslæbende, at der i over 25 år ikke er sket noget på det her område, når vi ved, at det er så stort og godt et tilbud i Danmark.
Så vi håber, at vi gennem udvalgsarbejdet måske alle sammen kan blive enige om at få igangsat det her så hurtigt som overhovedet muligt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Vi kan godt være enige om, at det er fodslæbende.
Merete Scheelsbeck (KF), 2024-02-06:
Det tror jeg ikke umiddelbart, men der tror jeg heller ikke, det har været øverst på listen som et ønske.
Men hvis det kommer som et ønske nu, vil vi selvfølgelig gerne arbejde så hurtigt som overhovedet muligt.
Men jeg kan være enig i, at det nok skulle have været højere på den konservative liste før.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Okay, det er fair nok at sige, men det er det der med, at man siger, at der er nogen, der har været fodslæbende.
Men tak for erkendelsen af, at så var man i Konservative ved den konservative justitsminister fodslæbende over for at få sat det her i gang.
Så tak for den erkendelse.