runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-11:
Jeg noterer mig, at efter at Enhedslisten ikke længere danner parlamentarisk grundlag for regeringen – hverken den gamle eller den nuværende regering – så føler man sig helt fri.
Jeg forstår godt, at man kritiserer den nuværende regering.
Men det her er jo sådan set en tilståelse fra hr. Finn Sørensens side af, at han heller ikke mener, at den tidligere socialdemokratiske regering har gjort noget for at løse det her problem.
For så skulle hr. Finn Sørensen jo netop have øvet indflydelse, dengang der sad en anden regering.
Men det nåede man så desværre ikke.
Jeg kan så se af en bog, der er ved at udkomme i de her dage, at man også var ved at overveje i Enhedslisten at vælte den daværende røde regering.
Det skulle man måske have gjort for at få gennemført sin politik.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Jeg synes bare, det er underligt.
Man kan jo selv regne det ud: en fjerdedel af 3F'erne.
Altså, var det ikke på tide, at man blev lidt konkret, så vi fik en reel diskussion her i Folketingssalen af, hvad det egentlig er, partierne har af forslag, når nu der kommer et konkret forslag her?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-11:
Det vil jeg glæde mig til at fremlægge som en del af det udspil, som regeringen kommer med her inden sommerferien.
Så vil hr. Finn Sørensen få rig lejlighed til at diskutere det med både mig og for den sags skyld også andre medlemmer af regeringen.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Men det er trods alt et forsøg på at komme med et konkret forslag til, hvordan man kan tage højde for de problemer, som ret mange partier ser med de nuværende regler, så det kunne jo være rart, hvis ministeren selv havde nogle konkrete ideer til, hvordan man f.eks. vil sikre nogle bedre vilkår på arbejdsmarkedet, sådan at alle grupper kunne holde til at arbejde længere.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Det, der er irrelevant, er gennemsnitsberegninger, fordi folk har vidt forskellige vilkår på arbejdsmarkedet.
Og hvad arbejdsmarkedet angår, vil jeg igen henvise til – og nu vil jeg så gøre det lidt mere konkret – den seneste undersøgelse fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø.
Det er en meget, meget valid undersøgelse, hvor man har været ude at spørge 50.000 mennesker for at kortlægge, hvilken vej det går med arbejdsmiljøet.
Og det går den forkerte vej.
Andelen af beskæftigede, der er fysisk eller psykisk overbelastede, er steget.
Undersøgelsen viser, at der siden 2012 er 17 pct. flere beskæftigede, der er psykisk overbelastede, og 15 pct. flere, der er fysisk overbelastede.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-11:
Det er jeg også uenig med ordføreren i.
Det er allerede sådan i dag, at mennesker, der ikke kan arbejde, til de bliver 67 år, har store udfordringer.
Det er dem, vi bør tage hånd om med nogle flere fleksible muligheder og bl.a. forebyggelse og også mulighederne for at kunne flytte sig på arbejdsmarkedet, hvis man skal have noget, som netop ikke slider ned.
Hvad kræver det?
Det kræver, at vi investerer massivt i uddannelse, efteruddannelse, en helt anden slags system, der gør det muligt for os at flytte os på arbejdsmarkedet, inden vi bliver nedslidt.
Det kræver, at man vil prioritere, og det oplever jeg ikke at ordføreren vil.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Nej, problemet er, at hver eneste gang Det Radikale Venstre sammen med andre partier medvirker til at forhøje pensionsalderen, efterlader man en endnu større gruppe, der bliver ramt af den kæmpe uretfærdighed, der er i forhold til deres muligheder for at få lige så mange gode seniorår som dem, der har de højere uddannelser og har tjent mange penge og fundet sig nogle gode jobs, som er udviklende og alt det der.
Det er jo den kæmpe uretfærdighed, som man bare forøger, plus at man med de tilbagetrækningsordninger, der er, efterlader yderligere mange tusinde uden nogen tilbagetrækningsmulighed.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-11:
Det er jeg helt uenig med ordføreren i, fordi det jo forudsætter, at alle mennesker på arbejdsmarkedet er ens, og at der netop sker nedslidning af alle.
Jeg tror ikke, at man kan vurdere på det kriterie alene, ligesom man ikke kan vurdere, at fordi man fremrykker en aftale om pensionsalder, som ordføreren ved og har påpeget allerede er lavet og findes, så skulle det betyde et skridt tilbage.
Tværtimod, det betyder, at vi så kan investere massivt i de næste generationer, for alternativet er jo, at vi ikke gør det og efterlader regningen der.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Det handler kun om antal år på arbejdsmarkedet, og vi har præsenteret – synes vi da selv – en meget præcis model for, hvordan man beregner det.
Jeg er udmærket klar over, at ordføreren er opmærksom på spørgsmålet om en seniorførtidspension.
Det diskuterer vi under det næste punkt, så jeg vil gemme det indholdsmæssige i det lidt.
Det synes jeg er positivt, selv om jeg ikke mener, at det løser problemet.
Det, der er det helt store problem ved De Radikales forslag, er, at en bedre seniorførtidspension og mange andre vigtige ting skal finansieres ved en stadig højere pensionsalder, idet man jo støtter regeringens tanker om en yderligere forhøjelse, og så er det jo et lillebitte skridt frem og tre kæmpeskridt tilbage.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-11:
Jeg tror, at forespørgeren ved, hvor Radikale Venstre står her, men jeg vil selvfølgelig gerne redegøre for det.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi er jo faktisk rigtig optaget af at kunne investere i vores børn, og vi mener, at vi gør det bedst, hvis vi fremrykker den aftale om pensionsalder, som vi har indgået, i 5 år, for så får vi mulighed for at investere massivt.
Det betyder selvfølgelig også både nu og med en fremrykning, at der vil være mennesker, som ikke kan blive på arbejdsmarkedet.
Sådan er det allerede i dag, og jeg tror, at hr. Finn Sørensen også udmærket godt ved, at jeg er ret optaget af, at vi også har nogle muligheder for de mennesker, som allerede i dag er nedslidte enten fysisk eller psykisk eller på andre måder, inden de når til pensionsalderen.
Det er jo også derfor, at vi har foreslået en seniorførtidspensionsordning, som er bedre og langt mere udvidet end den, der er i dag.
Som vi også var inde på i nogle af de tidligere debatter, er vi rigtig kede af, at regeringen lukkede den seniortænketank, som SR-regeringen havde nedsat, for
jeg tror, at vi har behov for at få diskuteret og undersøgt, hvad der er for nogle muligheder for et bedre seniorarbejdsmarked og også for en større fleksibilitet.
Til gengæld har jeg svært ved at se, hvordan det skulle kunne opgøres på specifikke brancher eller et specifikt antal år på arbejdsmarkedet.
Der er så mange andre faktorer også i fremtidens arbejdsmarked, som kommer til at spille ind på, hvordan vores arbejdsliv udvikler sig.
Jeg synes, det er vigtigt, at er man nedslidt eller i risiko for det, så skal der sættes ind med en forebyggende arbejdsmiljøindsats.
Det er også nogle af de diskussioner, vi har haft i den her Folketingssal i den her uge om det psykiske arbejdsmiljø.
Det er enormt vigtigt at forebygge langt bedre der.
Men det er ikke nødvendigvis antallet af år på arbejdsmarkedet, der afgør, hvad det er for en nedslidning, man bliver udsat for, og derfor skal det være fleksibelt og ikke i forhold til, hvor mange år man har været på arbejdsmarkedet og hvilken teknologi, der så udvikler sig, men i forhold til det enkelte menneske og det menneskes behov.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-11:
Fuldstændig enig.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Jamen det er jo kun en tak til ordføreren for at gå ind i den konkrete diskussion og så komme og sige, at her er et princip, vi kan arbejde med.
Hvis vi skal bestemme, om man så må sige, så har vi en lidt anden udgave af det.
Og det er jo det, vi har brug for.
Dermed vil jeg ikke sige, at alle partier, der ikke lige støtter vores forslag, så bare er ukonstruktive.
Det er de kun, hvis ikke de kommer med nogle konkrete forslag, og det er jo derfor, at jeg er glad for ordførerens indlæg.
Så kan vi tage en længere snak, indtil videre desværre kun med os selv og hinanden og ikke med de andre partier, men det er jo den vej, vi skal, for der er altså tusindvis af mennesker derude, der gerne vil have et svar på: Hvad med mig?
ved en stadig forhøjet folkepensionsalder.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Først og fremmest er det den enkelte, der afgør, om vedkommende vil og vel i virkeligheden også kan, i samarbejde med myndigheder og efter de regler, der gælder.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Men hele princippet om, at du har ret til at trække dig tilbage, hvis du er sund og rask, kun fordi du har været på arbejdsmarkedet x antal år, deler vi ikke.
I forhold til den anden del om praktik siger jeg jo, at jeg synes, at hvis der skulle være nogen rimelighed i det, skulle studiearbejde under et studie tælle med.
Det var sådan set det, jeg fremførte, altså at det mener jeg også skulle tælle med, ligesom jeg mener, at deltidsarbejde kun skulle tælle delvist, og at ledighed og efteruddannelse skulle trækkes ud.
Så selv hvis vi gik ned på det niveau, ville der stadig væk være nogle uenigheder.
Men princippet deler jeg ikke, og derfor stemmer vi imod.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Nu foregår den diskussion på to niveauer.
Der er et meget kortfattet beslutningsforslag, der handler om princippet om ret til en tidlig tilbagetrækning betinget af antal år på arbejdsmarkedet.
Hvis der var et flertal for, at det skulle regeringen arbejde med, så ville der komme en diskussion og en forhandling om, hvordan man så måler det.
Det andet niveau er det, vi som eksempel har beskrevet i Enhedslistens forslag.
Og der er de spørgsmål, som ordføreren stiller, besvaret, f.eks. om studietiden.
Det, der hedder praktik i et studieforløb, tæller med som antal år på arbejdsmarkedet, og der er også taget højde for spørgsmålet om de deltidsansatte.
Så jeg kan opfordre ordføreren til at studere vores forslag.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Som jeg også sagde i min ordførertale: Hvis man vil have den her tilbagetrækning, hvad så med akademikernes studiearbejde under deres studie?
Hvad med alt det overarbejde, de har lagt i årenes løb?
Skal det tælle med?
Hvad med deltidsarbejdere?
Og hvad med den periode, man har været ledig midt i perioden – skal den trækkes ud, og hvordan vil man gøre det op?
Hvis man laver det samlede regnestykke, hvilket jeg tror vil være ret bureaukratisk, er man så overbevist om, at de lavtuddannede i virkeligheden arbejder mere end akademikerne på den lange bane?
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Det her forslag beskæftiger sig ikke med folkepensionsalderen, det handler om en ret til tidlig tilbagetrækning.
Det er lidt vigtigt, at vi lige får det på plads.
Det, ordføreren er modstander af, er, at dem, der kommer tidligt på arbejdsmarkedet, får en ret til lige så mange gode seniorår som dem, der har de høje uddannelser.
Det er jo det, uenigheden går på.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Med forslaget her ønsker man at ændre det danske pensionssystem, så det i stedet for at basere sig på en ensartet folkepensionsalder, skal baseres på et antal år i arbejde.
Hvis man vil basere tilbagetrækning på, hvor mange år man har arbejdet, mener jeg, at en naturlig følge bør være, at perioder med ledighed ikke tælles med.
Jeg mener også, det må være rimeligt, at efteruddannelse ikke tælles med, at deltidsarbejde selvfølgelig kun bør tælle delvist, og at man bør tælle akademikeres studiearbejde og overarbejde med.
Og når man så skal gøre det store regnestykke op, tror jeg ikke, at det entydigt vil vise, at de lavtuddannede arbejder væsentlig mere end akademikerne over et livsforløb.
Hele tankegangen er efter min bedste overbevisning både absurd og arbitrær, for der er ikke nogen speciel rimelighed i, at håndværkere skal kunne gå tidligere på pension end akademikere, hvis deres sundhedstilstand er ens og de måske i øvrigt over et liv har arbejdet nogenlunde lige meget.
Dog er det tilfældet, at håndværkere og akademikere gennemsnitligt vil have en forskellig sundhedstilstand, hvilket er reflekteret i, at akademikeren har en restlevetid som 60-årig, der er ca. 2 år længere end den faglærte.
Denne ulighed har store dele af venstrefløjen været meget optaget af.
Man kan dog bemærke, at den forskel er mindre end den gennemsnitlige forskel mellem mænd og kvinder, så måske, hvis man skulle bruge det her ræsonnement konsistent, burde man være mere optaget af kønsforskelle end forskelle på baggrund af uddannelsesniveau.
Men det får man selvfølgelig ikke den samme bekvemme fortælling ud af.
Det kan man f.eks. se ved, at 71 pct. af de 72-årige mener, at deres helbredstilstand er god.
Det store flertal oplever på alle observerbare punkter fremgang.
Det er ikke kun økonomisk meningsfuldt, men også fuldstændig rimeligt, at vi tilpasser pensionsalderen til levetiden.
Kigger man uden for det brede flertal, er der nogle, som har en dårlig helbredstilstand – folk, som er nedslidte.
Det havde vi også i 2006.
Og hvis man ønskede at gøre noget konkret målrettet for dem, altså dem, som har et dårligt helbred, ville jeg have langt større sympati for forslaget.
Det her forslag synes jeg er et udtryk for millimeterretfærdighed.
Jeg synes, det er et udtryk for en teoretisk idé om en misforstået klassekamp, og jeg synes, at man sådan set i virkeligheden har glemt fokusset på de reelt nedslidte, og vi stemmer imod forslaget.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
På det principielle plan synes jeg at udgangspunktet skal være den enkelte.
Skal det være stive, rigide regler?
Eller skal det være med udgangspunkt i den enkelte?
Og der er det altså vores udgangspunkt og princip, at det skal være med udgangspunkt i den enkelte – og ikke en ret baseret på antal år.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Hvis det er den enkelte, der skal afgøre det – og det er jeg helt enig i – hvad er så problemet ved at gennemføre et forslag som Enhedslistens, fordi det jo selvfølgelig vil medføre, da der ikke er nogen tvang om, at man skal trække sig tilbage efter et bestemt antal år, at dem, der kan og vil, vil blive på arbejdsmarkedet?
Hvad er så problemet i at vedtage det princip?
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-11:
I Alternativet synes vi, at det her forslag er god politik.
Jeg synes, at det kendetegnes ved, at det imødekommer et reelt behov i befolkningen, og det gør god politik.
Det har jeg også sagt til medierne, når de har ringet for at høre Alternativets mening om Enhedslistens »Godt seniorliv til alle«.
I Alternativet er vi inspireret af den tyske model, hvor tyskere, der har været 45 år på arbejdsmarkedet, kan trække sig tilbage som 63-årige.
Det er 2 år tidligere end den tyske pensionsalder på 65 år.
I sin præsentation af pensionspakken lægger den tyske regering vægt på, at nedsættelsen skal ses som en anerkendelse for mange års tro tjeneste.
Det er ikke noget, folk får forærende.
Det er noget, de selv har gjort sig fortjent til, siger de.
Med i opgørelsen over de 45 år på arbejdsmarkedet tæller eksempelvis almindeligt lønarbejde, læretid og visse former for videreuddannelse.
Derimod tæller eksempelvis studier på universitetet ikke med.
Dermed vil ufaglærte folk med kortere uddannelser få glæde af reglerne.
Den tyske regering forventer faktisk, at 200.000 tyskere årligt vil kunne trække sig tilbage efter de nye, mere lempelige regler.
Nu ved jeg godt, at Enhedslistens model adskiller sig noget fra den tyske, som Alternativet foretrækker, men jeg synes, at Enhedslistens model har så mange fællesnævnere med det, som inspirerer os, altså den tyske model, at der er meget mere, der samler os, end der skiller os.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Som tidligere ordførere har sagt, skal forslaget her sikre, at nedslidte borgere, som har haft en langvarig tilknytning til arbejdsmarkedet, og som maksimalt har 5 år til folkepensionsalderen, får ret til en seniorførtidspension, hvis de ikke kan arbejde minimum 7½ timer om ugen.
Det er jo et forslag, som lemper adgangen til førtidspension, idet adgangen til pension vil basere sig på et fra centralt hold fastsat timeantal frem for som i dag på en individuel, konkret vurdering.
Liberal Alliance støtter ikke forslaget, og det gør vi ikke, fordi vi mener, at det trækker i den forkerte retning, når man dropper den konkrete, individuelle vurdering for i stedet for at fastsætte konkrete grænser for, hvornår folk kan komme på en passiv offentlig forsørgelse.
Jeg synes jo, det er rigtig positivt, at vi har gjort det sværere for kommunen at parkere folk på førtidspension, og der er nok ikke så meget nyt eller overraskende i, at når Enhedslisten synes, at det trækker i den helt rigtige retning, så synes Liberal Alliance det modsatte.
Sådan er det i hvert fald ofte.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-11:
Så vil jeg godt høre ordførerens refleksion om, at det her lovforslag jo kun lukker halvdelen af hullet, at lovforslaget altså ikke sikrer, at privatejede fjernvarme selskaber kan tage et beløb ud af selskaberne.
Så det er sådan set kun en halv løsning, der er kommet her.
Jeg har registreret, at Venstres minister på energiområdet har været ude og ligesom sige, at man ville lukke hullet, og her har vi så et lovforslag, som lukker halvdelen af hullet.
Det synes jeg egentlig er lidt skuffende, hvis det er sådan, at man skal tage den bemærkning om de fair priser til efterretning og sige: Jamen det er vigtigt.
Så står vi jo sådan set med noget her, hvor vi kun har fået et lovforslag, som giver den halve løsning.
Kan ordføreren ikke se, at det er et problem?
Thomas Danielsen (V), 2017-05-11:
Tak for det, formand.
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti.
I forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 213 om ændring af lov om varmeforsyning, lov om elforsyning, lov om naturgasforsyning og lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommuner stemmer Venstre for forslaget.
I Venstre arbejder vi hårdt for at sikre forsyningssikkerhed og fair priser for forbrugerne, og derfor finder vi det nu nødvendigt at foretage ændringer i den gældende lovgivning, så vi undgår, at de danske forbrugere pludselig står med en uforholdsmæssig stor kæmperegning.
De foreslåede ændringer består af en 100 pct.s modregning i den enkelte kommunes statstilskud, hvis der overføres midler fra en kommunes varmeforsyningsselskab til kommunen.
På den måde strammes reglerne, så kommunernes incitament til at udtage midler fra varmeforsyningsvirksomhederne mindskes.
På samme tid øges kommunernes incitament til at anvende eventuel forrentning inden for forsyningssektorens område, hvilket kun er positivt.
Det er hverken rimeligt, at kommunerne har mulighed for pludselig at opkræve de voldsomt store beløb fra forbrugerne via varmepriserne, eller at forbrugernes penge betalt via varmeregningen går til aktiviteter uden for forsyningsselskabet.
Det forhindrer vi nu med lovforslag nr. L 213, hvorfor jeg gentager, at Venstre naturligvis bakker op om dette lovforslag.
Jens Joel (S), 2017-05-11:
Tak for det, formand.
Hvor skal man næsten starte i den her meget, meget komplicerede sag om fjernvarme?
Det er jo i hvert fald et faktum, at der har været for høje forrentninger, og det udmønter sig sådan på godt dansk til ekstraregninger for fjernvarmeforbrugerne.
Det er det, den her diskussion og sag, eksemplificeret ved Herning, har drejet sig om at undgå – altså ekstraregninger til fjernvarmeforbrugerne.
Det lovforslag, vi behandler i dag, er, om jeg så må sige,
en del af en løsning, for hvis for høje fjernvarmeregninger skal undgås, skal problemets rod selvfølgelig undgås, nemlig at man kan få en for høj forrentning, og det støtter vi op om at vi får bedre styr på.
Men der har også været en diskussion om, om man kunne gøre noget ved de regninger, der allerede var indløbet.
Og der skal det ikke være nogen hemmelighed, at vi helst så, at man kunne stoppe de regninger, som ligger derude.
Det er rigtig, rigtig mange milliarder, det handler om på landsplan, fordi det også er rigtig mange år, de er opsummeret over.
Men i en situation, hvor ministeren siger, at det kan vi ikke gøre noget ved, synes vi sådan set, det er fornuftigt at spørge, hvordan vi så kan hegne det ind, så flest muligt af pengene bliver på området, om man så må sige, i forsyningsselskaberne og i fjernvarmen.
Og der er vi jo så nede ved nogle af de, kan man sige, mere tekniske ting i det her forslag, og der vil jeg bare annoncere, at det har været en ret kort høringsfrist for alle dem derude, og vi skal beklage, at der er så kort høringsfrist, for det betyder også, at vi relativt sent har fået høringssvarene ind, og jeg synes faktisk, at der bliver rejst nogle berettigede spørgsmål.
Selv har jeg annonceret over for ministeren, at vi gerne vil have en afklaring af, hvordan man sikrer, at pengene ikke bare sådan cirkulerer rundt og anvendes på andet end fjernvarmen.
Når man har det udgangspunkt, at folk helst skal spares for ekstraregninger, og der så alligevel bliver opkrævet ekstraregninger, så skal pengene ikke forsvinde ud af sektoren, og det må så være den vej, man går.
Vi støtter, at man med det her lovforslag lapper noget på det her hul, men vi vil også gerne ærligt sige, at vi gerne havde set, at man kunne gå endnu længere i forhold til at stoppe, at de her ekstraregninger overhovedet blev udskrevet, og vi vil selvfølgelig forfølge enhver mulighed for det fremadrettet.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-11:
Tak for det, formand.
Ja, en spændende debat, men, synes jeg, overvejende positiv.
Nogle har undret sig over, at det lige nøjagtig er SF og DF, der finder sammen om at fremsætte sådan et forslag her, men det viser vel egentlig bare, at når vi taler sund fornuft, er det jo ikke et spørgsmål om rødt og blåt; så handler det bare om, at dem, der vil hylde den sunde fornuft, finder sammen i et samarbejde omkring det.
Så det behøver man såmænd ikke at undre sig så meget over.
Der er en meget lav respekt om den her gruppe af ansatte.
Så det her handler altså også om via noget uddannelse at øge respekten for de der p-vagter, som jo dybest set bare gør det, som de er ansat til.
Og så handler det selvfølgelig også om forbrugersikkerhed.
Det, at vi har fået lavet det her klagenævn, synes Dansk Folkeparti er en rigtig god idé, men som jeg sagde i et af mine spørgsmål, kunne det måske også være godt, hvis man kunne stoppe, at der overhovedet kom klager til det her nævn.
Så har nogle hæftet sig lidt ved finansieringen.
Vi havde sådan set forestillet os, at det her skulle finansieres af p-selskaberne og af den brancheforening, som man jo så helt automatisk vil generere ud af det her.
Jeg går også ud fra, at det er dem, der skal stå for at oprette det klagenævn.
Så det med økonomien behøver man ikke at være så bekymret for.
Det vil ikke gå fra noget andet.
Jeg synes, at der er mange positive tilgange til det her.
Så det vil jeg meget gerne være med til at kigge på, men jeg vil også godt være med til at graddele det en lille smule, for jeg ville nok ikke være tryg ved, at folk, der har fået en voldsdom for at rende og slå folk ned på gaden, måske blev parkeringsvagter.
Men lad os kigge på, hvordan det kan gøres, i det fortsatte udvalgsarbejde.
Men tak for en god debat og de trods alt mange positive indgange til det her.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Er der to, der står sammen med bilisterne, i dansk politik, så er det DF og SF.
Det er en stor bemyndigelse at give private selskaber, når de får ret til at pålægge borgerne en økonomisk straf.
I dag er der ingen kontrol med de firmaer eller de ansatte, som udøver den her kontrol og ret til at stikke bøder ud.
Det går sin glade og nogle gange skæve gang derude på parkeringspladserne.
Det er rigtig godt, at vi får et nævn, og SF støttede det.
Men hvorfor er det, man mener, at man først skal bekæmpe branden, når man kan konstatere, at der er ild?
Det ville da være langt bedre at skabe ordnede forhold, som kan skabe tryghed for bilisterne.
Der er i dag alt for mange tilfældigheder, og derfor støtter jo både FDM og Danske Private Parkeringsselskabers Brancheforening da også, at der bliver skabt ordnede forhold i branchen.
Så synes jeg da i øvrigt, at vi kan snakke om udformningen af beslutningsforslaget i udvalget, herunder om, hvorvidt det i den her sammenhæng vil være rimeligt at stille kravet om en straffeattest.
Lad os da også snakke om, hvordan vi i øvrigt kan skrue det sammen.
Det er ikke det afgørende; det afgørende for os er, at vi tager nogle skridt i retning af at sikre borgernes skråstreg bilisternes retsstilling.