Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Tak for det.
Og tak til de partier, der har taget positivt imod lovforslaget, og i øvrigt også tak til dem, der har taget positivt imod dele af lovforslaget, også selv om det ikke nødvendigvis er sådan, at man kan stemme for hele lovforslaget.
Man kan jo blive klogere – det kan man som minister og som regering i en udvalgsbehandling, og det kan Folketinget jo også fra første behandling til tredje behandling.
Og jeg vil sådan set opfordre Socialdemokratiet til lige at få læst lovforslaget en gang til.
I forhold til flyregistreringsafgiften er det en meget, meget lille afgift, der her fjernes for at skabe lige konkurrence mellem Danmark og nogle af de andre nordiske lande.
Det er ikke en skattelettelse målrettet mod de rigeste.
Og i forhold til foderfosfatafgiften er det jo en afgift over for et landbrug, hvor dele af landbruget, dem, der har animalsk produktion, er meget trængt, i nogle tilfælde konkurstruede, og det her kan være en hjælpende hånd, der vil sikre arbejdspladser, også uden for de større byer.
Og Socialdemokratiet siger jo i hvert fald, at man er optaget af at sikre et Danmark i bedre balance, men når det kommer til den konkrete politik, kniber det engang imellem, ligesom det kniber med støtten til lovforslaget her.
Men det håber jeg bliver genovervejet frem mod anden og tredje behandling.
Det er et rigtig godt forslag, og det er det, ikke mindst fordi det er en del af finanslovsaftalen for 2019, som regeringen jo har indgået med Dansk Folkeparti, og de har selvfølgelig også sat deres fingeraftryk på det her lovforslag.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det er en prioritet for mig som skatteminister at få ryddet op i vores ofte gamle afgifter, få forenklet vores afgiftssystem, både for virksomheder og for skatteforvaltningen.
Og derfor skal man også se det her lovforslag i sammenhæng med de to afgiftsforenklingspakker, som vi vedtog i december 2017 og i december 2018, altså sidste år og forrige år, som leverer et stort bidrag til den her oprydning af vores gakkede afgiftssystem.
Men der er stadig væk rum, både for yderligere afskaffelser, yderligere lempelser og i den grad yderligere forenklinger af en lang række afgifter.
Og der tager vi så et skridt i den rigtige retning med det her lovforslag, der gør det billigere at være dansker og lettere at drive virksomhed i Danmark og forenkler vores afgiftssystem.
Ordførerne har jo været inde på det, men jeg vil sige, at konsekvenserne af de elementer, der ligger heri, er, at vi nedbringer grænsehandelen og sikrer danske arbejdspladser.
For det første nedsætter vi afgiften på øl og vin, og det er der en grænsehandelseffekt i.
Så store er ændringerne trods alt ikke.
Det er muligt, at man kan regne det ud i et regneark, men når det rammer virkeligheden, er det ikke det her, der rykker sundhedsmæssigt i den ene eller i den anden retning.
En eller anden sammenhæng er der, men de her ændringer er trods alt begrænsede.
For det andet foreslår vi at afskaffe registreringsafgiften på fly, som jeg var inde på, for at sikre lige konkurrence også på det marked – ikke for at tilgodese nogle, der er specielt mere velhavende end andre.
For det tredje er der så foderfosfatafgiften, som der også har været lidt diskussion om de miljømæssige effekter af.
Og det er et godt eksempel på, at det har været sådan i vores afgiftslovgivning igennem mange år og givetvis også under skiftende regeringer, og jeg kan ikke holde min egen regering og mit eget parti fri – ja, nu er det ikke min regering, men statsministerens regering, men altså den regering, jeg er en del af, og mit eget parti, Venstre – for at have tænkt: Vi kan føre effektiv miljøpolitik, socialpolitik, fordelingsmæssig politik gennem vores skattesystem.
Og der ser vi jo, at på en række områder overvurderer vi effekterne af det.
Selvfølgelig er der en sammenhæng – man kan føre miljøpolitik, man kan føre sundhedspolitik igennem vores skattesystem, men der er ikke altid de effekter, man beregningsteknisk kommer frem til.
Men forslaget er jo en hjælpende hånd til især landmænd med animalsk produktion, som er dem, der er særlig ramt af tørken, for at styrke deres konkurrenceevne i forhold til udlandet.
For det fjerde finansierer vi jo en række af de her afgiftsnedsættelser ved at forhøje restskatteprocenten for selskabsskat med et fast tillæg på 2 pct.
Og det betyder jo, at der er et incitament til at betale den rigtige skat.
Så det er en helt rimelig medfinansiering af de her afgiftsnedsættelser.
Så tak for drøftelsen her i Folketingssalen og for den opbakning, der er – og så vidt jeg kan tælle mig frem til det, er der i hvert fald et flertal.
Den kommer med noget usikkerhed.
Det er bare, som om vi politikere vælger at hæfte os meget ved det resultat, der står to linjer nedenunder, og ikke hæfter os ved det med, at det er med betydelig usikkerhed.
Der hører jeg til dem, der siger, at man jo gør opmærksom på det.
Vi bruger jo lang tid på at diskutere beregningsmetoder og det ene og det andet.
For mig bør det være en faglig diskussion, hvor man finder ud af, hvordan man regner på den rigtigste måde.
Det skal også være en faglig diskussion, hvor fagøkonomerne i Skatteministeriet og Finansministeriet bliver udfordret af AE-rådet, CEPOS og andre, og hvor man laver forskning.
Og så regner man på den mest rigtige måde.
Og så skal vi politikere være opmærksomme på ikke at sige, at det, der er vurderet med betydelig usikkerhed, så betyder, at det 1:1 bliver omsat sådan til virkeligheden, for det sker sjældent.