runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Der er ingen tvivl om, at det er den absolutte hovedregel.
Men der er undtagelser.
Staten er nødt til at gå ind og regulere visse forhold i samfundet.
Når man som liberalist ønsker mindst mulig statsinvolvering
, betyder det jo eksempelvis ikke, at der er fri hastighed på alle veje osv. osv.
Det betyder heller ikke efter min opfattelse, at staten ikke skal involvere sig i en situation, hvor eksempelvis en stor gruppe er på vej til at blive det, vi bestemt ikke kan lide, nemlig et parallelsamfund, som er på vej til at blive holdt uden for arbejdsmarkedet.
Så er staten på trods af vores absolutte hovedregel om mindst mulig statsinvolvering nødsaget til at involvere sig.
Det er det, jeg appellerer til Folketinget om at gøre her.
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Jamen det er jo en mulighed allerede i dag.
Det er jo rigtigt nok, hvad jeg har forstået at De Radikale læner sig op ad, nemlig at man i dag allerede kan straffe – og det er også rigtigt og nødvendigt – for tvang.
Det er jo rigtigt, at hvis man tvinger nogen til noget mod deres vilje, så kan man straffes for tvang.
Det er jo rigtigt.
Men her der er jo altså undertrykkelse, og jeg forstår ikke, hvorfor det er så problematisk for fru Zenia Stampe at acceptere, at det er det, der er Socialdemokratiets argument for det.
Det er det, som det her forslag handler om, og det er derfor, Socialdemokratiet støtter det.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Det var mange spørgsmål.
Jeg beklager, hvis jeg ikke kan holde styr på dem alle sammen.
Det gælder også den lovændring, som vi sandsynligvis er på vej til at vedtage her.
Jeg og Venstre mener ikke, at vi stiltiende kan acceptere, at der er nogle mennesker, der holdes uden for integration og holdes uden for arbejdsmarkedet.
Ved et normalt liv forstår jeg et normalt foreningsliv og et kulturelt liv, og jeg forstår som hovedregel også ved et normalt liv, at man har mulighed for at gå ud på arbejdsmarkedet og få et job.
Det har man ikke, hvis man har tildækket ansigtet.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-19:
Men det, jeg ikke kan se i den her debat, er, at man rammer dem, som man sådan set gerne vil redde – for nu at føre ordførerens tanker videre.
Altså, man straffer kvinderne.
Hvis vi nu antager, at der er en gruppe af de her kvinder, som ved magt får pålagt at bære burka eller niqab, vil de jo ikke få lov til at forlade hjemmet.
Det er jo det, jeg er bekymret for.
Jeg ved, at der er en gruppe, der går frivilligt med det.
De må gøre op med sig selv, om de vil gå med det eller ej.
Jeg synes, at det er problematisk, at staten skal gå ind at pålægge folk beklædningsgenstande og fratage dem muligheden for at gå med visse beklædningsgenstande, men hvor ved ordføreren fra, at den gruppe, som ordføreren omtaler, som er tvunget til det, ikke bare bliver holdt hjemme fremadrettet?
Hvordan hjælper vi så de her kvinder?
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
For det første vil jeg sige, at Socialdemokratiet ikke tager kvindebevægelsen til indtægt for vores støtte til det her forslag.
Jeg omtalte kvindebevægelsen og Socialdemokratiets samarbejde med kvindebevægelsen som et eksempel på den kamp, Socialdemokratiet i årtier har kæmpet for kvindernes frigørelse, lige nøjagtig den her kamp.
Jeg omtalte vores egen kamp sammen med dem, skulder ved skulder, for de her værdier.
Hvad er det, det her hjælper?
Jeg er da godt klar over, at det ikke løser alverdens problemer, og det tror jeg heller ikke der er nogen der mener, men der er et problem, og jeg har bare så utrolig svært ved at forstå, at når man lytter til spørgsmålet her, vil man ikke vedstå, at der er et problem, og at man ikke kan se, at vi med det her forslag kan give nogle kvinder et værktøj til at få lov til at nyde godt af de grundlæggende værdier, de muligheder, som vi andre tager for givet.
Men fordi der er nogle, der lever i undertrykkelse, fordi det bliver brugt til at undertrykke i nogle tilfælde – der er sikkert nogle, der går med det frivilligt, fint nok – kvinder fra at nyde godt af de muligheder, som jeg går ud fra at vi er helt enige om vi som samfund skal bygge på.
Det er det, det handler om for Socialdemokratiet, og det er det, jeg havde håbet at særlig Alternativet kunne se i den her debat.
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Hvordan vil Venstre stille sig, hvis konsekvensen af det her forslag bliver, at de kvinder, der i dag bære niqab eller burka, som der vel at mærke ikke er ret mange af i Danmark, aldrig kommer til at forlade hjemmet eller aldrig kommer uden for hjemmets fire vægge og altså bliver yderligere undertrykt?
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Det er rigtigt, at der er nogle, der er tvunget til det.
Hvor mange det er, er usikkert, men jeg tror, at man må sige, at det jo netop er det, som Socialdemokratiet har kæmpet for, da vi diskuterede det her lovforslag med regeringen, nemlig at få den her balance, som jeg sagde i min ordførertale, at vi på den ene side nu laver det her beklædningsforbud.
Der er anerkendelsesværdige formål, hvor man kan benytte sig af det stadig væk, og jeg synes, at det er meget fint afgrænset i Justitsministeriets bemærkninger til lovforslaget.
Jeg synes, at justitsministerens udtalelser i dag eller i går i Politiken om, hvordan politiet skal håndtere de her sager, er meget fornuftige.
Så er der også på den anden side den del, at hvis det konstateres, at der er tegn på social kontrol eller undertrykkelse i de her tilfælde, så er der nu, som man kan se, givet dessiner til politiet om, hvordan det skal håndteres, og hvilke konsekvenser det skal have.
Jeg synes, at det en fin balance i håndteringen af et problem, som er der.
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Jeg bed bare mærke i, at ordføreren i sin tale talte meget om kvindeundertrykkelse, og at det skal vi have et opgør med, og den intention deler jeg fuldstændig.
Så det deler vi i Enhedslisten.
Men jeg savner lidt i forlængelse af fru Josephine Focks spørgsmål et klart svar på, om ordføreren ikke frygter, når det bliver forbudt at gå med niqab eller burka, at de her kvinder, som ordføreren taler om, så bare holder sig hjemme, altså inden for hjemmets fire vægge og dermed bliver endnu mere isoleret, hvilket jeg kan forstå på ordføreren ikke er intentionen med forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-19:
Når man har fulgt Socialdemokratiet i den her debat, har man dog kunnet se, at undertrykkelsesargumentet har været det vægtigste og det, der er blevet brugt mest energi på.
Men nu synes jeg sådan set, vi får det meget ærligt fra talerstolen, altså at det i virkeligheden handler om noget andet.
Det handler om, at de ikke skal have lov til at se sådan der ud.
Men så vil jeg gerne spørge: Hvad så med dem, der har været udsat for tvang?
Hr. Morten Bødskov sagde selv, at det var 10, 20, 30.
Lad os bare sige, at det er 30 kvinder.
Mener hr. Morten Bødskov så, at måden at hjælpe dem på er at straffe dem i stedet for at retsforfølge deres mænd og dem, der har tvunget dem til at bære burka?
Mener hr. Morten Bødskov virkelig, at straf – straf for de undertrykte – er en hjælp?
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Lad mig så prøve at spørge på en lidt anden måde.
Når det her træder i kraft, kan det måske vise sig, at de her kvinder vil blive endnu mere isoleret, fordi de aldrig kommer til at forlade deres hjem, og det kan vise sig, at de vil blive endnu mere undertrykt.
For som vi kunne forstå på i hvert fald justitsministeren, skal de, hvis de ikke overholder loven, med på politistationen, hvor de så skal hentes af deres undertrykkende patriarkalske mænd og følges hjem igen.
Altså, det er da ikke frigørelse, som jeg kan forstå på ordføreren er intentionen med det her lovforslag.
Så jeg tror bare, jeg vil spørge hr. Morten Bødskov: Hvis det viser sig, at man med det her lovforslag isolerer kvinderne endnu mere, fordi de bliver derhjemme, vil Socialdemokratiet så i kvindefrigørelsens navn ændre holdning?
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Det, som jeg har så svært ved at forstå, er, at man har de her diskussioner, bl.a. med Enhedslisten.
Man kan sagtens kritisere det her, og der er da også usikkerheder ved det, og kan jeg sige, hvor mange der er?
Nej, det kan jeg ikke, men jeg kan sige, at der er nogle, der er et problem for her.
Og det synes Socialdemokratiet er en forkert vej.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-19:
Men der er et andet konkret spørgsmål.
Det er jo en relativt begrænset gruppe, der går med niqab eller burka, altså omkring 200 personer.
Hvis vi så forestiller os, at vi afsætter de nødvendige ressourcer – det er jo i virkeligheden ikke særlig mange, der skal til – for at tage ud i de 200 hjem, hvor der er en kvinde, der går med burka eller niqab, og man så vurderer, om det er frivilligt eller det er tvang, så vil jeg gerne spørge hr. Morten Bødskov, som argumenterer med undertrykkelse: Hvad mener hr. Morten Bødskov så om, at det her forbud også skal gælde dem, hvor vurderingen er, at det her ikke er undertrykkelse, men er frivilligt?
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Det er, fordi vi har en vision om, hvordan vi møder hinanden i det danske samfund.
Det står jo også i lovforslaget.
Så derfor er det jo ikke så svært, vil jeg sige til fru Zenia Stampe.
Det er også et hensyn, der fremgår, hvis man læser lovforslaget, og det er meget fint, at De Radikale er imod det, men det er Socialdemokratiet ikke.
For Socialdemokratiet er det ikke særlig svært at føre den argumentation til ende, og det er det, jeg har gjort her i dag, og det er derfor, vi støtter det her forslag.
Der er jo ingen tvivl om, at der i visse dele af indvandrermiljøet er voldsomme patriarkalske strukturer – og det er jo også bare med til at underbygge Socialdemokratiets pointer om, at det er dem, vi skal have gjort op med – som er med til at fastholde kvinder i livsmønstre, i familiemønstre, som Enhedslisten, som jeg i hvert fald har kunnet lyttet mig til hos Enhedslisten, har brugt mange år på at kæmpe for skulle væk.
Det er derfor, jeg har så utrolig svært ved at forstå, når vi lytter til den kritik, som kommer her, at man er klar til – om man vil – at lade det her være et symbol, som jo så også vil kunne påtvinges kvinder, som ikke ønsker det, et symbol, som, hvis vi skal være meget direkte, jo er udtryk for en afart og en gren af islam, som tilhører noget af det voldsomste.
Det er jo det, som jeg synes man skal være opmærksom på her, og derfor er det, at Socialdemokratiet synes, at det her forslag er ganske fornuftigt.
Det er afbalanceret, og vi har som sagt, når det handler om indsatsen mod social kontrol og kvindeundertrykkelse, også lavet en hel række initiativer, som gør, at politiet får bedre muligheder for at håndtere det her.
Karina Due (DF), 2018-04-19:
Nu har ordføreren taget nogle ord i sin mund, som jeg aldrig kunne drømme om at tage i min mund – og så endda fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er flot!
Jeg vil stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg stillede lige før.
Når ordføreren siger, at man skal have det frie valg til at gå klædt, som man vil, gælder det så også, hvis det er sådan, at folk vil rende rundt nede i byen med Ku Klux Klan-uniformer på?
Karina Due (DF), 2018-04-19:
Når ordføreren siger, at alle må gå klædt, som de vil, mener ordføreren det så virkelig?
Lad os nu antage, at der kommer en gruppe til Danmark, som synes, at det er vældig hipt at gå med Ku Klux Klan-uniform – det bliver jo også forbudt med det her forslag.
Jeg kan godt sige, at Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder ville føle, at det var acceptabelt, men det kan jeg forstå at ordføreren synes med den udlægning.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-19:
Jeg synes, at folk skal kunne gå præcis i det, de vil.
Hvis regeringen får det lovforslag igennem om afvikling af foreninger, der virker ved vold, så vil man kunne afvikle sådan en forening i overensstemmelse med grundloven.
Det kan være, at det er rigtig svært at gøre.
Det har vi også diskuteret tidligere i dag.
Jeg tror sådan set, at det kan være usikkert, om vi kan afvikle en sådan forening jævnfør grundloven, men så kan vi i hvert fald straffe de enkelte medlemmer, og det må være handlingerne, vi straffer, hvis en person opfordrer til vold og begår vold mod andre mennesker, som vi ved at Ku Klux Klan har for vane.
Karina Due (DF), 2018-04-19:
Jeg taler ikke om en forening, jeg taler om klædedragt.
Ordføreren sagde ordret: Alle må gå klædt, som de vil.
Det kan dreje sig om nogle, der ikke engang er medlemmer af Ku Klux Klan, men som synes, at det kunne være sjovt at få sendt nogle signaler på den måde.
Vi står ikke inde for det.
Gør ordføreren?
Christina Egelund (LA), 2018-04-19:
Ja, det mener vi.
Og det er jo bl.a. derfor, at vi har støttet tiltag i forhold til antiradikalisering, bare for at nævne ét eksempel.
Men det er jo hele tiden en afvejning af, hvordan vi på den ene side respekterer, at vi er et samfund med en stor frihedstradition, hvor man respekterer ytringsfrihed, hvor man respekterer forsamlingsfrihed, hvor man respekterer retten til at leve, som man er, og til at udtrykke sig og udfolde sig som den, man nu er, og hvordan vi på den anden side bedst bekæmper totalitarismen, hvordan vi bedst bekæmper de formørkede kræfter, som på alle parametre vil et helt andet samfund end det, jeg tror både spørgeren og jeg er enige om at holde af.
I den konkrete sag omkring beklædning er vi i Liberal Alliance delt, i forhold til hvad den rigtige konklusion er.
Personligt mener jeg ikke, at det er det rigtige svar at forbyde tildækning i forhold til at komme den kvindeundertrykkelse til livs.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-19:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, at det er ret imponerende, at ordføreren tager kvindebevægelsen og ligestillingen til indtægt for det her forslag.
Så tænker jeg, at det var tvungen barsel til fædre, som jeg mener stod i Socialdemokratiets regeringsgrundlag sidste gang, man skulle være kørt videre med.
Ordføreren står jo også deroppe og siger, at det er en meget, meget lille gruppe af kvinder, det drejer sig om.
Hvordan er det, at ordføreren mener, at det her hjælper, når vi straffer dem, der går med det, i stedet for at lave indsatser, således at de kvinder, der bliver tvunget til at gå med burka eller niqab, sådan set bliver hjulpet?
Altså, det her hjælper jo ikke den enkelte kvinde.
Hvorfor er det, at vi som samfund skal straffe det?
Jeg svarede allerede før, at jeg går ind for, at folk kan klæde sig, som de vil.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-19:
Men sådan er det jo ikke alle steder.
Det ville være dejligt, hvis det var sådan, men sådan er det jo ikke alle steder, altså at man har en ledelse, der er i stand til at træde i karakter.
Og så har vi jo muligheden for at gøre det som lovgivere.
Så jeg har bare svært ved at forstå, hvad det præcis er, Liberal Alliance mener, og hvad det præcis er, fru Christina Egelund mener.
For på den ene side siger man, at man ikke vil finde sig i det, men på den anden side siger man, at man godt vil finde sig i det alligevel, hvis man ude lokalt beslutter sig for, at det er meget fornuftigt.
Altså, hvad skal der til, for at man griber ind over for det her?
Jeg kunne godt tænke mig at stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Enhedslisten.
Er Liberal Alliance parat til at bruge lovgivning som et redskab imod tilhængere af politisk islam, altså den mest ekstreme del inden for islam?
Mener man i Liberal Alliance, at det er okay at bruge lovgivning som et redskab til at komme efter dem?
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Jeg kan forsikre Venstres ordfører om, at vi spekulerer meget over det her i Enhedslisten, vi er bare ikke nået frem til den konklusion, at den måde, vi bedst hjælper mennesker på, er ved at straffe dem.
Så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører om noget andet.
Hvordan forestiller Venstre sig at det her forbud skal håndhæves?
Kan Venstres ordfører prøve at nævne en situation, hvor politiet kan håndhæve det her forslag, og hvordan de kan gøre det?
For som jeg kan forstå på justitsministeren, skal det håndhæves på den måde, at hvis man er tildækket, skal man ned på politistationen og der vente på at blive hentet af nogle andre.
Det synes jeg for det første er umyndiggørende, og for det andet virker det også ret undertrykkende på mig.
Så jeg kunne godt tænke mig, at fortalerne for det her forslag vil komme med nogle eksempler på, hvordan politiet skal håndhæve det her forslag, for det er meget belejligt udeladt i bemærkningerne til forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Jeg mener nu, at det er beskrevet i bemærkningerne, men det skal ikke skille os ad.
I hvert fald kommer der da en vejledning til politiet om sådan de nærmere præcise ting omkring håndhævelsen.
Men lad mig sige, at så er det jo ikke mere indviklet, end at politiet vel, hvis de ser en person, der overskrider lovgivningen, alt andet lige foretager en anholdelse, og det vil sige, at vedkommende i den her situation enten bliver kørt hjem af politiet eller bliver taget med på stationen, og så bliver der ringet efter nogle, der kan hente vedkommende.
Man skal lige huske, at det ikke drejer sig om et tildækningsforbud, der gælder derhjemme, så hvis man ellers holder sig fra offentligt område, kan man jo gå klædt, som man vil.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-19:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad der skal til, for at Enhedslisten vil kunne acceptere et tildækningsforbud mod bl.a. at bære burka og niqab i det offentlige rum.
Hvad nu, hvis der f.eks. var 5.000, der bar det i det danske samfund, eller 10.000?
Ville det så være noget, Enhedslisten ville overveje?
Hvad nu hvis – nej, ikke hvad nu hvis, for vi ved jo, at det finder sted, men skal man som elev eller studerende på en uddannelsesinstitution have lov til at bære det i klassen?
Skal en lærer, en underviser, have lov til at være iklædt en burka eller en niqab?
Er det i orden set med Enhedslistens øjne?
Eller er det i orden i forhold til en pædagog i en daginstitution set med Enhedslistens øjne?
Og hvis det er i orden – det må man næsten forstå det er – har man så hos Enhedslisten overvejet, hvilket signal det sender til forældrene og til de børn, der måtte være i den pågældende institution?
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Jeg har meget svært ved at forestille mig en situation, hvor Enhedslisten vil mene, at vi skal lovgive om, hvad for noget tøj man skal have på.
Så derfor har jeg også meget svært ved at forestille mig en situation, hvor vi overhovedet vil overveje et forbud.
Jeg synes dog, hr. Martin Henriksen stiller et meget relevant spørgsmål.
For som jeg sagde i min ordførertale, mener vi i Enhedslisten, at jo færre kvinder der bærer niqab eller burka, jo bedre.
Hvis vi så kommer i en situation, hvor det lige pludselig udbredes og der er mange kvinder, som vælger det, må vi jo diskutere det; så må vi tage det derfra.
Jeg tror, at vi kan hjælpe de her kvinder, hvis de altså er udsat for undertrykkelse, på en meget bedre måde end ved at lave et forbud.
Jeg tror, det handler om krisecentre, jeg tror, det handler om dialog, altså om at tage det på en anden måde.
Jeg tror ikke, det hjælper at straffe.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-19:
Straf hjælper – i hvert fald en gang imellem.
Det håber jeg da fru Rosa Lund vil lære eller erfare på et eller andet tidspunkt her i livet.
I forhold til dem, der er tilhængere af politisk islam, er det så Enhedslistens opfattelse, at de skal kunne agere frit i det danske samfund uden politisk modstand?
Er det Enhedslistens opfattelse, at man ikke skal tage nogen initiativer fra Christiansborgs side i forhold til at komme efter dem, som er tilhængere af politisk islam, som er islamister?
Skal de fungere frit med sikkerhed for, at hvis Enhedslisten havde 90 mandater, ville man ikke gøre nogle politiske tiltag, som ville gå imod nogen af de ting, som de lægger vægt på – det kunne være burka og niqab, men det kunne jo selvfølgelig også være i forhold til et forbud mod Hizb ut-Tahrir og andre ting?
Skal tilhængere af politisk islam agere fuldstændig frit uden politisk modstand i det danske samfund?
Man får det indtryk, når man hører på Enhedslisten.
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Jamen hr. Martin Henriksen har da fuldstændig ret i, at straf virker en gang imellem – det er da præcis derfor, at vi går ind for meget strengere straffe for f.eks. økonomisk kriminalitet, men det er jo en helt anden diskussion.
For at vende tilbage til den her debat vil jeg sige, at vi da mener i Enhedslisten, at alle, som er modstandere af demokrati, selvfølgelig skal have modspil.
Jeg vil ikke gå ind i den her debat og diskutere, om vi skal forbyde flere foreninger – det havde vi en debat om tidligere i dag.
Men selvfølgelig skal det da møde modspil.
Vi vil i Enhedslisten altid forsvare demokratiet, men vi vil også altid forsvare individets ret til at se ud, lige præcis som man vil.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-19:
Tak for det.
Jeg vil høre, om Liberal Alliance mener, det er i orden, hvis en folkeskolelærer bærer en niqab eller en burka, og om Liberal Alliance mener, det er i orden, hvis en studerende gør det, hvis en elev gør det, hvis en pædagog gør det.
Vil det være udtryk for god liberal politik?
Christina Egelund (LA), 2018-04-19:
Nej, det vil det ikke.
I forhold til spørgsmålet omkring folkeskolen, både på elevsiden og på lærersiden, synes jeg ikke, at burka eller niqab hører hjemme i folkeskolen.
Og så er det sådan i forhold til alle mulige andre institutioner – det kan være arbejdspladser, det kan være undervisningsinstitutioner, det kan være offentlige arbejdspladser forskellige steder – at jeg da håber, at man de steder har så stærk en ledelse, at man er i stand til at tage afstand fra det kvindeundertrykkende symbol, som både burka og niqab er.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Lad mig sige det på den her måde: Der er jo altid tale om en balance, og i et vist omfang kan spørgeren jo have ret henset til de miljøer, vi er i.
Men spørgsmålet er, om vi, fordi nogle få, tror jeg, måske kommer til at gå hjemme, sådan som ordføreren indikerer, så skal sige: Jamen vi dropper al lovgivning på det her område.
Vi gør ligesom Enhedslisten og lader være med overhovedet at spekulere over det.
I får lov at gå rundt og holde jer uden for arbejdsmarkedet og danne jeres eget lille parallelsamfund; det er slet ikke noget problem.
Det er nøjagtig ligesom det, flere partier inklusive Enhedslisten har som forslag til et ghettoudspil – man ser ikke andre forslag, lad endelig tingene være.
Det vil vi ikke være med til.
Så selv om risikoen for det, spørgeren anfører, naturligvis er til stede, mener jeg, at den balance altså falder ud til, at vi er nødt til at gøre noget, og det, vi gør, er altså, at vi gennemfører et tildækningsforbud, i håb om at de pågældende kommer ud i integration og kommer ud på arbejdsmarkedet.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-19:
Jeg er da glad for, at justitsministeren ikke kunne drømme om at gøre det, men som jeg læser teksten – og det vil jeg gerne have et skriftligt svar på – så er det en mulighed for en til enhver tid siddende justitsminister, og det kunne jo være, at det ikke var hr. Søren Pape Poulsen, der var justitsminister næste gang; det kunne jo være, det var hr. Peter Kofod Poulsen, og det kunne jo godt være, at hr. Peter Kofod Poulsen syntes, at hans vurdering var, at der var grundlag for at anlægge en sag, og så ville han gøre det, og så ville de her retsvirkninger træde i kraft.
Ville justitsministeren synes, at det var en tilfredsstillende retstilstand, at en justitsminister af en anden støbning end den nuværende justitsminister ud fra politiske overvejelser kunne træffe det valg at instruere anklagemyndigheden i at rejse en sag mod en forening, hvorefter de her forskellige følgevirkninger ville træde i kraft?
Ville justitsministeren synes, at det var en rimelig situation?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-04-19:
Uanset hvad man så mener om Tele2-dommen, er den jo relativt klar, og det er noget, medlemslandene skal rette ind efter, herunder Danmark.
Nu er der gået 15 måneder siden dommen, og da vi havde justitsministeren i samråd for et år siden, henviste han til en dom om feriepenge og sagde, at der var der også gået et år, før man fik rettet ind, så at sige.
Hvor mange år synes ordføreren det er rimeligt at vi kan agere i modstrid med loven?