runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-28:
Også når man ser forslaget til vedtagelse fra Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti, er det jo tydeligt, at man har et mål om at få ulven udryddet i Danmark.
Men såfremt at det ikke får flertal i dag, hvilket det øjensynlig ikke gør, vil ordføreren så ikke erkende, at det er en start, at man får lavet flere ulvesikre hegn for at beskytte borgerne?
Ikke for at straffe fåreavlere eller andre, men med borgernes sikkerhed in mente er det så ikke, hvis man ikke kan få et forslag til vedtagelse om en udryddelse vedtaget her i Folketinget, et sted at starte at arbejde for, at vi får ulvesikre hegn?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Det kan godt være, at jeg hørte forkert, og det må fru Leila Stockmarr så meget undskylde, men jeg hørte det, som om vi skulle lave ulvesikre hegn for at passe på borgerne.
Det er vel ikke borgerne, vi skal indregne.
Ulvesikre hegn er en lille del, der kan fungere nogle steder, men det er rigtig dyrt, det er omkostningsfuldt, og det er ikke en generel løsning for de danske fåreavlere rundtom i Danmark.
Jeg synes bare ikke, det er vejen at gå, at vi for at sikre borgeres tryghed og de husdyr, vi har, så skal til at hegne alting ind, fordi vi vil have ulven i den fri natur.
Jeg synes, at ulven er et flot og fascinerende dyr, men jeg synes, at den skal være i f.eks. Ree Park eller Givskud Zoo i stedet for at være ude i den frie natur.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-28:
Jeg mente selvfølgelig får, ikke borgere.
Men jeg vil nu alligevel gerne spørge igen: Såfremt man ikke kan få igennem, at det skal være regeringens eller Danmarks politik at arbejde for at udrydde ulven, hvilke tiltag kunne man så fra Danmarksdemokraternes side forestille sig at der blev iværksat?
Hvilke ting mener man fra ordførerens side kunne virke i forhold til at styrke borgernes sikkerhed?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
For jeg er helt med på, at der er meget stor forskel på, hvad en problemulv er, alt efter om det er mig, der bestemmer det, eller om det er fru Leila Stockmarr, der skal bestemme det, eller om det er vores ulveforsker i Aarhus, der skal det.
Og hvis vi skal til at give tilskuddet til ulvesikkert hegn omkring samtlige husdyr i Danmark, der skal være ude, hvilket er godt for naturen, så vil jeg gerne se en finansieringsplan for det.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-28:
Tak, formand.
Tak for en god tale, og tak for de sidste ord her, for nu er vi ovre i en løsningsmodus.
Diskussionen om, om vi skal have ulve i Danmark eller ej, er irrelevant.
Det skal vi.
Det bestemmer EU.
Det har vi.
Så det, vi selvfølgelig skal arbejde sammen om, er at finde ud af, hvordan vi sørger for, at folk ikke er så bekymrede, og hvordan vi sørger for, at fårene ikke bliver spist.
Ordføreren problematiserer det her med, at der er nogle hegn, der ikke er helt korrekt sat op.
Men i og med at ordførerens alternativ, altså at skyde alle ulve, er udelukket, er vi jo nødt til at prøve at finde ud af, hvordan vi så sørger for, at de ikke spiser fårene.
Er det ikke det bedste nu at gå ind og sige, at vi skal finde finansieringen, muligvis en stor finansiering, til, at de her hegn kan blive korrekt sat op, i og med at der kun er et eneste tilfælde af, at får er blevet angrebet bag et ulvesikret hegn?
Er det ikke den vej, vi skal?
Hvis ordføreren skal ind i kampen, hvad er så de ting, der kan hjælpe danskerne, så de kan sikre, at deres får ikke bliver spist, og så de ikke er så bekymrede?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Først vil jeg sige, at jeg ikke synes, at diskussionen om, om vi skal have ulve i Danmark eller ej, er irrelevant.
Nu er vi trods alt kommet så langt, at vi rent faktisk ændrer på fredningsstatussen af den.
Den diskussion vil vi gerne fortsætte.
Vi mener, at de ulve, der er i Danmark, sagtens kan tælles med i bestanden af ulve i f.eks. Tyskland.
Vi mener ikke, at der skal være ulve i Danmark, og det kommer vi fortsat til at mene.
Vi kommer ikke til at sige til folk, at de skal gå ud og begå selvtægt.
Det skal de ikke – overhovedet ikke.
Man skal overholde reglerne for det.
Vi vil meget gerne arbejde for, og det bliver vi ved med, at få ændret de regler.
Jeg synes ikke, at det er en realistisk mulighed at sige, at vi skal hegne os ud af det over hele Jylland.
Altså, der er rigtig meget fåreavl.
Skal alle vores naturområder, hvor der bliver udført naturpleje, så også hegnes ind på en eller anden måde?
Det bliver så svimlende beløb.
Det er slet ikke realistisk at tro på, at vi kan hegne os ud af det her problem.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-28:
Så vidt jeg er orienteret, skal vi melde os ud af EU, hvis vi skal sørge for, at der ikke er ulve i Danmark.
Det er i hvert fald en lang proces.
Det er fair nok, at ordføreren og ordførerens parti vil arbejde for det, men indtil det er sket, er vi jo ansvarlige for at sikre størst mulig tryghed, sikre, at vi sørger for, at fårene ikke bliver spist, og i det hele taget sikre, at vi lever så godt med den ulv, som er her, som overhovedet muligt.
Hvad tror ordføreren er de første ting, vi skal gøre for at beskytte fårene og tale den frygt ned, som jo er relativt ubegrundet, i og med at ulven ikke er farlig for mennesker?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Nu har jeg aldrig sagt, at vi skal helt ud af EU.
Der er ting, EU ikke skal blande sig i.
Det er vi enige om.
Det her er en af tingene, som vi ikke mener at de skal blande sig i, og det skal vi arbejde videre på.
Noget af det første, vi skal gøre, er rent faktisk at få dem, der går og tæller ulvene, til at tælle op, så vi har et reelt antal på, hvor mange der er derude, og så vi rent faktisk kan vurdere, hvor mange vi så kan komme til at regulere, og hvad behovet for det er.
Det er da det allerførste, vi skal gøre, i stedet for at man bare over natten ændrer optællingsmetode og halverer antallet, fordi det nok ser lidt bedre ud og der så ikke er så mange.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-05-28:
Hr. Kristian Bøgsted gør meget ud af det med, at det handler om Jylland mod Fyn og Sjælland, og at det kun er i Jylland, vi har ulve.
Jeg har altså boet de første 19 år på en gård i Sønderjylland – bondefødt og kvajet opdraget, som man selvironisk siger om det.
Den sidste halvdel af mit liv har jeg så boet i København.
Jeg kender masser af jyder, som ikke synes, at det er et problem, at der findes ulve i Danmark.
Der er masser af jyder, som ikke stemmer på Danmarksdemokraterne, bl.a. fordi de ikke synes, at ulven skal udryddes i Danmark og i Jylland.
Jeg vil gerne slå fast, at hvis ulven kommer til Fyn eller kommer til Sjælland på samme måde, som den er kommet til Jylland, og den dér kan finde levegrundlag, så mener jeg heller ikke, at den skal udryddes på Fyn eller på Sjælland.
Det her har ikke noget med geografi at gøre.
Ulven hører hjemme i dansk natur, og det forhold bør vi beskytte.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Det gjorde den før.
Den har været udryddet i Danmark i mere end 200 år.
Vi udryddede den af en grund, og Danmark er blevet mere tætbefolket siden da.
Vi har ikke de samme hedearealer, som vi havde dengang.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-05-28:
Det her med, at et land, som er tætbefolket, ikke kan have ulve, er også en kunstig opstilling.
Det er ikke et særpræget dansk fænomen.
Det findes også Indien.
Det findes også i Italien.
Det findes alle steder, hvor der er ulve.
De breder sig jo, så langt som de kan, indtil de møder mennesker og når et sted, hvor der ikke er noget livsgrundlag for dem, og hvor der er nogle, der truer deres eksistens.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Der er bare andre steder, hvor man sagtens kan finde ud af at regulere ulven, f.eks. Sverige.
Jeg fik vist fejlagtigt sagt, at Sverige var større 40 gange større end Danmark.
Det passer ikke.
Jeg tog fejl.
Det er 400.000 km² større end Danmark.
Heldigvis var der en, der kiggede med, der gjorde mig opmærksom på det.
Jeg synes bare ikke, at vi har plads til ulven i Danmark med den måde, vi har indrettet os på.
Hvis man skal kigge på det med, hvor den er hjemmehørende, har jeg da næsten lyst til at spørge tilbage: Så vidt jeg har forstået, havde vi også før i tiden brune bjørne gående løse i Danmark, så skal vi også have dem til at gå løse igen, fordi de hører hjemme i Danmark?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-28:
Information handler jo netop om at prøve at oplyse så godt som muligt, men det går begge veje.
Det gør jo også, at vi som politikere gerne skal slå ørerne ud og lytte til, hvad der så kommer fra de borgere, som er berørt.
Det er også det, vi giver udtryk for.
Når man står derude og har dialogen helt, helt tæt på, er det helt klart, at når folk har været udsat for de her forskellige hændelser og oplevelser, er utrygheden kraftig i det område – når man først så tæt på.
Det er det, vi bare i al beskedenhed forholder os til.
Det er også derfor, at vi så lægger vores politiske prioritet efter det, som jeg også allerede har markeret.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-28:
Er ordføreren enig i, at det samlet set er en succeshistorie, at ulven er vendt tilbage til Danmark?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-28:
Når spørgsmålet er, om det samlet set er en succeshistorie, at ulven er tilbage i Danmark
, og når vi så ser de problemstillinger, som det jo tydeligvis kaster af sig, så er det klart, at det er meget vanskeligt at besvare det spørgsmål fuldstændig bekræftende.
Vi kan konstatere, at ulven er tilbage i Danmark, og jeg kan henvise til den besvarelse, som jeg synes ministeren meget fint gav, nemlig at ulven er her, og så må vi håndtere den situation.
Det er også det, som jeg har redegjort for, i forhold til hvordan vi går ind i det.
Jeg er meget glad for den indflydelse, som vi i Venstre også har i regeringen, hvor vi har været med til at prøve at lægge de her processpor ud, som ministeren fint har redegjort for.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-28:
Det er vist det, man kalder et diplomatisk ikkesvar.
Er ordføreren så enig i det argument eller udsagn, der er kommet fra bl.a. Dansk Folkeparti i dag, om, at en død ulv er en god ulv?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-28:
Jeg skal ikke blande mig i, hvordan Dansk Folkeparti formulerer sig.
Jeg formulerer mig som Venstres ordfører, og der har jeg jo klart og tydeligt sagt, at menneskers tryghed kommer før ulvene, og det er jo lige præcis en del af det centrale i det.
Når det er, vi ser den kæmpestore utryghed, som ulvene tæt på skaber, så borgere ikke engang kan have deres barnevogn stående ude længere, så er der altså god grund til at begynde at gøre noget ved det, og det er det, man forsøger, også med den indflydelse, vi fra Venstre har i regeringen.
Der er jeg tilfreds med, at vi også nu har fået rullet nogle processpor ud, som vi så kommer til at følge op på.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Tak for det.
Jeg ville nu ønske, hr. Erling Bonnesen havde fulgt sin inderste indskydelse – i hvert fald, hvad jeg er overbevist om er hr. Erling Bonnesens første indskydelse – og havde sagt: Nej det er ikke samlet set en gevinst, at ulven vender tilbage.
Men lad nu det ligge.
Det er selvfølgelig bare min formodning.
Jeg vil egentlig bare gerne høre hr. Erling Bonnesen, om han tænker, at den opfølgningsmetode, som forskerne bruger, hvor man starter med at tælle på én måde og siger, at der nok er et sted mellem 70, 80 og 90 ulve, og fra den ene dag til den anden er der så lige pludselig kun 40 ulve i Danmark, fordi man beslutter sig for at tælle på en anden måde.
Mener hr. Erling Bonnesen, at det er en fair måde at gøre det på?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-28:
Der kan jeg henvise til det svar, jeg allerede har givet, hvor jeg klart og tydeligt har sagt, at vi vil have det sådan, at vi til enhver tid vil kunne få at vide, hvor mange ulve vi har i Danmark.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Ja, selvfølgelig er vi nødt til at skulle vide det.
Men det kræver også, at man ikke bare ændrer i det på den måde.
Et andet spørgsmål er: Har ordføreren, Venstre, regeringen gjort sig nogen tanker om, hvordan man håndterer det – nu kan jeg forstå, at de fleste vil have, at ulven skal være her, og rabies er heldigvis noget, man ikke ser ret tit – hvis vi rent faktisk lige pludselig har ulve rendende rundt, der er blevet smittet med rabies?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-28:
Jeg har ikke sagt noget om, at ulven fuldstændig skal udryddes i Danmark, for jeg mener ikke, det er et realistisk spørgsmål at tage.
Men efter vores opfattelse skal det helst være så langt ude i skoven som muligt, om jeg så må sige, forstået på den måde at den ikke skaber utryghed.
Vi kan bare konstatere, at ulvene er tæt på borgere og mennesker, og det skaber en kæmpe utryghed.
Det synes jeg er helt tydeligt, endda meget, meget tydeligt, når man besøger folk.
I forhold til det konkrete antal kan jeg da sagtens forstås ud fra en sådan lidt politisk diskussion, at man gerne vil have det besvaret.
Men det tager vi så en drøftelse om senere til sommer, som jeg allerede har nævnt.
I forhold til rabies er der givet et regelsæt om det, og det kan vi så lige prøve at få genopfrisket.
Men for at svare så godt som muligt på spørgsmålet fra ordføreren vil jeg sige, at det jo sådan set flugter meget godt med, hvad jeg også selv har sagt i min ordførertale, nemlig at vi skal holde ulveantallet så langt nede som muligt.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-28:
Tak, formand, og tak for talen.
Jeg kredser stadig væk omkring de hegn her omkring fåreflokkene, da vi jo har et redskab, som virker fornuftigt og stærkt i forhold til at sikre, at får ikke bliver angrebet af ulve.
Medgiver ordføreren ikke, at det er det, der er løsningen, så fårene ikke bliver dræbt, at fåreholderne faktisk har et ansvar for at sikre deres hegn, og at langt de fleste angreb, der har kostet får livet, faktisk er sket bag hegn, der ikke har været ulvesikrede?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-28:
Som jeg allerede har markeret, er det min oplevelse, når jeg har været ude og besøge fåreavlerne, at de gør alt, hvad de kan for at passe på deres får.
Vi kan bare konstatere, at med det antal ulve, der er nu, skaber det den der kæmpestore utryghed.
Det er jo det, vi skal gøre noget ved.
Som jeg også klart og tydeligt har markeret, kommer menneskers tryghed altså før ulvene.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-28:
Vi har jo hegn omkring vores husdyr ovre i Jylland, så det er jo ikke nyt.
Så jeg tænker, at i og med at der findes en løsning, som vi endda giver økonomisk støtte til – korrekt opsatte ulvehegn, som altså fungerer – hvorfor bruger ordføreren så ikke sine vågne timer på at fortælle fåreavlerne: Vi kan løse det på den her måde; I kan sikre jeres får; vi kan sørge for, at den her del af problemet faktisk er løst, så I ikke skal se på, at jeres får bliver angrebet?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-28:
Jeg tror ikke, det vil være løsningen fuldt og helt.
For som det allerede er fremgået af debatten, er der jo alene den omkostningstunge del af det.
Der har jo også mig bekendt været – jeg kan så ikke huske, om det bare er et enkelt, eller hvor mange det er – nogle få angreb bag ulvesikrede hegn.
Derfor er det også, som jeg allerede har svaret, klart og tydeligt, at løsningen jo ikke er at begynde at hegne hverken det halve eller det hele af landet ind.
Der er vi nødt til at prøve at sige: Ulven er her, og efter vores opfattelse skal det håndteres ved, at vi får den reguleret til så lavt et antal som muligt, så vi har en balance i det.
Det er vores klare melding.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-28:
Mange tak, og tak for talen.
Ordføreren snakkede om at tage utrygheden alvorligt, men snakker så egentlig efterfølgende mest om det der med at regulere ulvebestanden som et mål med det.
Men der ligger faktisk i regeringens ulveplan en informationsindsats målrettet borgerne netop også som et vigtigt middel til at tage utrygheden alvorligt og fortælle, hvad der er op og ned, og hvordan man skal håndtere det, og også komme nogle af alle myterne til livs og på den måde tage borgernes utryghed seriøst, så de ikke skal være bange.
Jeg har bare ikke hørt ordføreren nævne det som et vigtigt virkemiddel, men alene at nævne det at holde ulvebestanden nede på et antal.
Det vil jeg bare lige give ordføreren en mulighed for at uddybe.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-28:
Det har også ligget i de planer, det kan jeg fuldstændig bekræfte, at der skal informeres så meget som overhovedet muligt.
Vi er også nødt til at forholde os til de værktøjer, der skal være i værktøjskassen, og det er sådan set det centrale.
Der har jeg jo klart og tydeligt markeret, hvad vores tilgang til arbejdet er, og jeg har også klart og tydeligt markeret, at vi i Venstre er meget glade og tilfredse med at være med regeringen og udøve vores indflydelse på det.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-28:
Jeg er enig i det der med at tage værktøjskassen i brug.
For det, de oplever, er, at det jo ikke bare er at informere, men at de offentlige informationer rent faktisk også virker de steder, hvor de har været ude og tage debatten med lokalbefolkningen.
Så kan folk sænke skuldrene igen: De tør godt stille barnevognen ud; de ved nu, at der ikke altid er grund til den bekymring, som de ellers har fået, fordi debatten godt kan gå så stærkt.
Så anerkender ordføreren, at information ikke bare handler om at give information videre, men at det rent faktisk har en effekt i form af at bringe niveauet af utryghed ned for borgerne?
Lars Aagaard (M), 2025-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at jeg ser på den sag med stor alvor.
Som spørgeren også er bekendt med, har jeg taget initiativ til at indkalde ordførerne til en briefing omkring den konkrete sag, og derfor vil jeg tillade mig at tale om den i lidt mere generelle vendinger, men det tror jeg at vi har en god gensidig forståelse for.
Regeringen og myndighederne tager selvfølgelig sikkerheden meget alvorligt.
Beredskabsniveauet for energisektoren er ophøjet til middel trussel, såkaldt gult niveau, og det betyder, at virksomhederne i energisektoren skal udvise øget opmærksomhed.
Energivirksomhederne og deres leverandører skal vurdere og håndtere, hvilke risici der er ved de systemer og komponenter, som er kritiske for driften.
Heri ligger, at de skal stadig tage stilling til, hvem de direkte leverandører i forsyningskæden er.
Det følger af lovgivningen.
Jeg kan konstatere, at branchen har været ude at sige, at de har gode procedurer for at tjekke op.
Derudover stiller vi større krav til energisektoren, bl.a. om, at de har en styrket modstandsdygtighed over for cyberangreb, sabotage og vejrmæssige hændelser.
Det følger af den beredskabslovgivning, der trådte i kraft i marts 2025.
Beredskabsregulering kræver, at man tager passende foranstaltninger til at styre risici og håndtere hændelser, for så vidt angår de leverede produkter og tjenester.
Energisektoren skal gøres endnu mere robust i mødet med de fremtidige trusler, udfordringer og kriser.
Det har selvsagt min klare politiske opmærksomhed, og det ser jeg frem til at drøfte videre med ordførerne.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-28:
Tak for det.
Det er både med stor bekymring og med stor alvor, vi ser på den ekstremt alvorlige situation i Gaza.
De menneskelige og civile tab og humanitære lidelser er ubærlige og uacceptable.
Det er med stor alvor, jeg står her i dag, og det er med stor alvor, at vi alle har fokus på det, der sker.
Jeg har fulgt situationen i Israel og de palæstinensiske områder i over 3 årtier og har altid, i særlig grad nu, når det gælder en så alvorlig og kompleks krig og konflikt som den, vi ser, forsøgt at holde fokus på to ting: Den ene er fokus på det enkelte menneske for at afbøde de humanitære lidelser for civilbefolkningen og fastholde civiles ret til at leve i fred for krig, sult og ødelæggelse.
Den anden er fokus på det store, på folkeretten, menneskerettighederne, de internationale spilleregler, som vi har kæmpet for siden anden verdenskrig.
Terrororganisation Hamas har det fulde ansvar for det uhyggelige og blodige terrorangreb og for fortsat at gennemføre angreb på Israel og for at overtræde alle internationale spilleregler også ved fortsat at holde gidsler.
Det skal vi fordømme på det kraftigste.
Hamas har derfor et tungt, tungt ansvar for de civile lidelser, vi ser.
Hamas kunne frigive gidslerne.
Hamas kunne nedlægge sine våben.
Hamas kunne nedlægge sig selv.
Men Israel bærer et tungt og et stort ansvar for de fortsatte og intense bombardementer med alt for mange civile ofre, for fordrivelserne og for den nuværende humanitære katastrofe, som udfolder sig i Gaza.
Vi bakker op om, at regeringen kræver, at Israel afhjælper den humanitære katastrofe, vi ser.
Danmark har jo taget en række skridt for at lægge pres på Israel og de israelske aktører.
Der er jo i praksis lukket for eksport af våben fra danske virksomheder og af udstyr, der kan bruges militært, i de tilfælde, hvor vi ved at slutdestination af Israel.
Der er indført sanktioner mod de ekstreme og voldelige bosættere på Vestbredden, og vi opfordrede i Venstre til at se på, om Israel overholder artikel 2 i associeringsaftalen, og lave en analyse af det, hvis der kunne samles et tilstrækkeligt stort flertal i rådet, og det kunne der, og det er sket.
Det er et vigtigt skridt at gennemføre den analyse og også at agere på resultatet.
Israel er forpligtet til at overholde den humanitære folkeret og skal holdes op på at tillade humanitære nødhjælp.
Det pres skal Danmark holde fast i, for blokeringen af nødhjælp til civile er ikke noget, vi skal acceptere eller sidde overhørig.
Danmark skal arbejde hårdt for våbenhvile i Gaza og for frigivelse af gidslerne og en tostatsløsning.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-28:
Jamen det er jo fantastisk.
Jeg spørger til borgernes tryghed.
Jeg spørger, om der er noget at sige til, at de gerne vil have langt flere kriminelle udviste asylansøgere væk fra bybilledet, for ministeren har selv tidligere tilkendegivet over for mig i et samråd, at det er dem, der er på Kærshovedgård i dag, i langt højere grad, end det var tidligere.
Det er en utryghed, og ministeren svarer sådan set ikke på mit spørgsmål om, hvorvidt det er naturligt, at borgerne gerne vil have dem væk fra gadebilledet.
Så nu prøver jeg med et sidste spørgsmål, og det er: Hvad vil ministeren så gøre for at få de her borgere væk fra bybilledet og fra skolebørnene, der skal gå i skole?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-28:
Jamen jeg synes da, det er ret centralt, om man forestiller sig, at det engang har været et sted, hvor der ikke var kriminelle, som ordføreren tilsyneladende forestiller sig, eller om man ved, hvad der er foregået.
Jeg vil sige, at jeg gør rigtig meget for, at det ikke er et godt sted være.
Da Det Konservative Folkeparti var med til at lave stedet, sagde man, at det var okay at bære kniv derinde, det var okay at eje en bil, det var okay at køre rundt i sin bil på de jyske landeveje.
Det var det, Det Konservative Folkeparti mente, da man lavede det center, og at det var okay at have et cvr-nummer, at det var okay at tage en uddannelse, at det var okay at bruge vores sundhedsvæsen almindeligt.
Alt det har vi fjernet, for vi er ikke enige med Det Konservative Folkeparti i, at det at være på Kærshovedgård skal være noget, hvor man kan drive virksomhed, tage en uddannelse, køre rundt, blive fartet rundt i minibus til forskellige byer i Jylland.
Det er ikke en ferielejr at være på Kærshovedgård, uanset at Det Konservative Folkeparti har lavet det på den måde.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-28:
Jamen min eneste afsluttende bemærkning er: Efter den tale, som ministeren er kommet med her, hvordan skal borgerne i Bording og Isenvad nogen sinde kunne tro på, at vi rent faktisk gerne vil gøre noget for at hjælpe dem, når det er den her måde, ministeren reagerer på mine spørgsmål på?