runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Tak for det.
Jeg bliver lidt ked af det, når ministeren et eller andet sted her siger til mig, at hvis jeg mener, vi skal kulegrave et område, så er jeg faktisk sådan lidt imod, at børn skal have det ordentligt.
For det er sådan jeg hører det, men jeg håber ikke, det er sådan.
For min problemstilling er, at det ikke behøver at være et enten-eller.
Det kan godt være et både-og.
Jeg er selv i den situation, at jeg har været i plejefamilie på grund af en stærkt alkoholisk far, så jeg har prøvet det system.
Men jeg er også som politiker opmærksom på f.eks. en sag fra Hjørring, hvor børnene i en familie bliver skilt fra forældrene og så bliver sat tilbage.
Og det eneste, de står tilbage med, er en regning, fordi de ikke har råd til at føre retssagen mod kommunen til ende.
Det er der, min bekymring er.
Det er derfor, jeg mener, at det her skal kulegraves, for jeg mener, der bliver begået fejl.
Det er ikke for at lave et skræmmebillede og sige, at vi skal have fokus på forældrene i stedet for børnene, for det synes jeg faktisk ikke vi skal, men vi skal bare også samtidig sikre, at forældrene har den her retssikkerhed for, at de bliver hørt, og at de her sager bliver fundet.
Kan vi finde de fejl og også lave systemet bedre?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-11:
Jamen jeg synes slet ikke, det er et problem, at man gerne vil have en kulegravning.
Det er jo det, vi har lavet som grundlag for de lovændringer, der kommer nu.
Jeg synes, det er dybt mærkværdigt med endnu en kulegravning.
Jeg beskylder ikke nogen for at synes alt muligt mærkeligt, hvis gerne de vil have en kulegravning, for vi har jo selv sat den i gang, kan man sige.
Så jeg har bestemt ikke noget imod, at man synes, der er et problem på området og gerne vil have det kulegravet, for det er derfor, vi har gjort det.
Det er jo et spørgsmål om at sige, at når vi har at gøre med lovgivning, der er så alvorlig som det her, vil det nødvendigvis, når man laver en kulegravning – man beslutter sig for en kulegravning, laver en kulegravning, inddrager alle interessenter på området, inddrager alle Folketingets partier og kommer frem til at skulle lovgive – være en proces, der tager lang tid.
Og det skal den også, for vi skal alle sammen have mulighed for at tænke os grundigt om og blive klogere.
Der, hvor vi er nu, står vi ved slutpunktet af den proces.
Det er derfor, jeg synes, det er mærkværdigt.
Det synes jeg kun er en god idé.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-11:
Jeg synes egentlig, ministeren tidligere sagde, at der har pågået en kulegravning.
Vi har haft en forhandling, og det er jo derfor, vi kommer med barnets lov, og jeg synes sådan set, at også Mette Thiesen skal være glad for og stolt af den aftale, vi står med, og som Dansk Folkeparti jo også har været med til at bakke op om.
Det er jo væsentligt at tage det udgangspunkt, at vi gør det her for børnene, og den del håber jeg vi kan samles om.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-11:
Det har Socialdemokratiet også sagt før, altså at der ikke er nogen måltal, men det var jo sådan set det, vi hørte, og jeg er bare nødt til at anfægte den præmis.
Hvis vi kigger til andre lande og der bliver afholdt et valg i et land, hvor 99 pct. stemmer på den ene kandidat, så vil vi som regel sætte spørgsmålstegn ved, om det valg er foregået ordentligt.
Derfor synes jeg også, at man skal stille sig selv det her spørgsmål: Når 99 pct. af alle de afgørelser, som Ankestyrelsen tager stilling til, bliver stadfæstet og vi efterfølgende kan se, at Ombudsmanden må gå ind i nogle sager og simpelt hen hjemgive nogle børn, som er blevet fjernet på et fejlagtig grundlag, er der så reelt ikke noget i systemet, vi skal have kigget igennem?
Jeg synes simpelt hen, det skriger til himlen.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-11:
Jeg synes overhovedet ikke, det giver mening at tale måltal, som ordføreren gør her.
Jeg synes, at det handler om Ariz i Joannahuset, som det blev nævnt i min ordførertale på talerstolen lige før.
Her må man jo sige, at der er et håndgribeligt eksempel på, hvad der sker, når børn ikke bliver anbragt i tide.
Her er et ungt menneske, der skulle have været anbragt væsentlig før.
Og så er det jo, at det eksempel kommer med at kigge på, at vi skal have mulighed for at kunne anbringe tidligere.
Og hvis Ariz var blevet anbragt på et væsentlig tidligere tidspunkt, ville han også have været en anbringelse mere.
Noget af det, jeg synes er stærkt ved den lov, vi skal behandle på fredag, handler om søskendedelen, altså at man som kommune også skal kigge på de andre søskende.
Derfor er der jo mulighed for, at der bliver flere og tidligere anbringelser.
Men der er ingen måltal.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-11:
Tak til ministeren for ministerens tale.
Ministeren siger, at familier ikke skal være så bekymrede.
Men det var jo Socialdemokratiet med Mette Frederiksen i spidsen, der gjorde familierne bekymrede i forhold til at få anbringelsesområdet til at handle om antal, altså at man skulle have flere anbringelser, og at man også skulle have flere bortadoptioner.
Derfor bliver jeg også lidt ked af det, når jeg hører ministeren sige, at man taler for meget om forældrene og for lidt om børnene, for familierne er jo en samlet enhed.
De er ikke modsætninger til hinanden.
Altså, forældrene er jo ikke modsætninger til børnene, og børnene er ikke modsætninger til forældrene.
Så det handler vel om, at vi som samfund gør det bedste for alle parter i forhold til det retssikkerhedsmæssige, at vi sikrer børnene en god start, og at vi sikrer, at forældre ikke bliver efterladt på perronen, når der sker en anbringelse eller en tvangsbortadoption.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-11:
Tusind tak.
Nej, vi bliver ikke enige – heller ikke om det her, for i Dansk Folkeparti står vi også på retssikkerhedens side.
Og jeg ved godt, at statsministeren holdt en nytårstale, hvor hun fortalte, at en af de vigtigste ting for Socialdemokratiet var flere tvangsanbringelser og flere bortadoptioner.
Og jeg ved godt, at man siden dengang har arbejdet benhårdt på, at det skulle ske.
I Dansk Folkeparti er vi bare ikke enige i den præmis, og der er ikke nogen herinde i den her Folketingssal, som ikke anerkender, at der selvfølgelig er nogle børn, der ikke skal være hjemme hos deres forældre.
Det anerkender vi alle sammen.
Dér, hvor vi adskiller os fra hinanden, er, at vi i Dansk Folkeparti faktisk insisterer på, at vi skal holde kommunerne og systemet op på, at den lov, der allerede er i dag, dæleme skal overholdes; at folk ikke må miste deres børn på et fejlagtigt grundlag; at man ikke skal stå som forældre og kæmpe imod et kafkask system, som vi desværre har set talrige eksempler på.
Der kommer til at køre retssager i Langeland Kommune, i Frederiksberg Kommune og sikkert også rigtig mange andre steder, netop fordi systemet fejler.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet er så forhippet på flere anbringelser i stedet for at undersøge, om systemet egentlig fungerer i dag?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-11:
Man behøver nu heller ikke at stille spørgsmål.
Det hedder korte bemærkninger, så alt er godt.
Jeg ved ikke, om man nogen sinde når til et sted, hvor der er sikkerhed for, at ting er gode nok.
Det ved jeg simpelt hen ikke om man gør.
Jeg synes, vi har gjort os vanvittig umage.
Jeg synes, det klæder et meget bredt flertal i Folketinget at have taget ansvaret for det her, også fordi vi jo ikke er enige om alt i det her Folketing, og det er vi slet ikke, når vi diskuterer anbragte børn.
Så det vil sige, at der da er blevet klippet en hæl og hugget en tå undervejs i de forhandlinger også rent holdningsmæssigt, og jeg synes, man er kommet et rigtig godt sted hen.
Jeg kan godt forstå, at et flertal af Folketingets partier kunne se sig selv i den aftale, som min forgænger har lavet, og derfor håber jeg da, at man stadig væk holder sammen om det, også selv om der er elementer, hvor man tænker: Kunne man give den en skvis ekstra?
Sådan tror jeg da alle tænker, for det er jo også det, der ligger i kompromisets kunst.
Og jeg synes, det er utrolig vigtigt, at det er bredt forankret og i øvrigt hen over midten, fordi det er alle vores børn, vi taler om.
Det er børnegenerationen i vores samfund.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Det er heller ikke det, jeg ser som et problem.
Jeg er enig i, det er en proces, der tager tid.
Men jeg er også enig i, at det resultat, der er kommet nu, og som er på rigtig mange sider, tror jeg allerede nu mange partier herinde har nogle bekymringer om.
Er det nok?
Er der ting, der skal ændres?
Nu er jeg i et parti, som ikke er bundet af at skulle stemme for forslaget om barnets lov, så det ender jo med, at jeg skal stemme imod noget, fordi jeg ikke synes, det er godt nok.
Jeg synes, det er godt, og der er mange gode skridt på vejen, men også meget, jeg ikke synes er godt nok.
Det er derfor, jeg tror, det kunne være aktuelt at sætte den her kulegravning i gang allerede nu.
Vi ved, det kommer til at tage enormt lang tid.
Nu har det jo taget 2-3 år at komme hertil med det her, og vi kan se, at det, der er kommet nu, er godt, men ikke godt nok.
Det er derfor, jeg nok ønsker, at den her kulegravning skal sættes i gang, og så kan vi få lavet en barnets lov 2.0, når den forhåbentlig kommer – for det håber jeg virkelig at den gør, for jeg tror ikke, vi er i mål – og så kan man tage hensyn til det og få de informationer ind allerede nu.
Det er mere en kommentar, end det er et spørgsmål.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-11:
Jeg vil gerne tilbage til det perspektiv, der handler om grundlaget for aflytning og overvågning.
For det er jo rigtigt, at der kører en straffesag, men den straffesag handler om gerninger, der er begået, efter overvågningen og aflytningen blev iværksat.
Det, vi ønsker at udvide undersøgelsen med, er jo en undersøgelse af, hvad der lå forud, altså hvad begrundelsen var for at sætte en aflytning og totalovervågning i gang af Lars Findsen.
Det er jo ikke det samme som straffesagen
, og det, der undrer mange derude, og som også undrer mig, er sådan set, at når man totalovervåger en person og man har et grundlag for det, er det, man finder frem til så en ting, som vedkommende begår, efter man har iværksat totalovervågningen, hvorimod man jo nok i offentligheden vil have en forventning om, at når man iværksætter et så vidtgående indgreb, er det, fordi man har en mistanke om, at der er begået noget meget alvorligt, forud for at man iværksætter den overvågning.
Det er jo det, der er det store spørgsmål, og det er jo derfor, vi ikke mener, at man kan bruge straffesagen som undskyldning for ikke at dykke ned i grundlaget for at iværksætte en totalovervågning og aflytning af Lars Findsen.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Men jeg har også sagt, at det er, fordi det var det, som kritikken gik på, og det er på den baggrund, at vi har besluttet os for at nedsætte en undersøgelseskommission.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Nej, de skal have undervisning på dansk.
Folkeskolen er en dansk folkeskole, der skal bibringe de grundlæggende kundskaber, og hvis forældrene ønsker, at deres barn skal undervises på engelsk, bortset fra fremmedsprogene, så må de så søge ind på en privatskole.
Jacob Mark (SF), 2023-04-11:
Tak skal du have, formand.
Det er en fornøjelse at se dig i stolen.
Det er en fornøjelse at se formanden i stolen, undskyld.
Derfor har i hvert fald SF tilbudt at stille et ændringsforslag om en revisionsbestemmelse – det vil jeg bare sige højt.
Så vil jeg egentlig bare sige, at i en tid med skiftende ordførere og politikere, der kommer og går, er det bare imponerende, at hr. Alex Ahrendtsens holdninger til det her består.
Altså, det her har hr. Alex Ahrendtsen simpelt hen været lodret imod i al den tid, jeg kan huske.
Det er jo en relativt lille sag, men det er alligevel en sag, der altid har fået hr. Alex Ahrendtsen helt op i det røde felt.
Så tak for konsistensen, det kunne vi bruge mere af.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Jeg fristes til at sige: Nej til nyt.
Men det er jo fuldstændig rigtigt.
På samme vis bliver jeg jo så nødt til at sige til min ærede folketingskolleger, at de jo har været lige så stålsatte i deres støtte til dette forslag.
Og alle disse år har jo ikke rigtig bevirket, at der er flyttet noget, selv om der er en del analyser, der viser, at det faktisk ikke er en god idé, når vi tænker på det faglige udbytte.
Og så er der selvfølgelig også konkurrencevilkårene i forhold til privatskolerne.
Hr. Jacob Mark nævner en revisionsbestemmelse.
Vi vil gerne se, om vi kan være med på en revisionsbestemmelse gennem et ændringsforslag – det lyder som en god idé.
Allerhelst så jeg, at SF stemte med Dansk Folkeparti, nemlig imod dette forslag.
Vi kan håbe på, at man i fremtiden besinder sig her i Folketinget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Mange tak, formand.
Og tak for talen, som jeg dog synes var en noget dramatisk udlægning af lovforslaget.
Altså, jeg kunne forstå det, hvis vi tvang folkeskoler til at skulle undervise på engelsk i alle fag.
Men det er jo frivilligt, om man vil oprette de her internationale linjer, og derudover er det jo kun i få fag og tilmed op til maks. 50 pct.
Så anerkender ordføreren ikke, at der stadig væk vil blive undervist en masse på dansk?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Jo, og ordføreren har jo fuldstændig ret: Det kunne have været meget værre.
Men vi synes, det er slemt nok, for det her er jo bare ét skridt på vejen, og jeg er sikker på, at næste skridt så bliver 100 pct. – og hvad ender det så med?
Jeg er ret bekymret på Danmarks vegne.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Altså, jeg tror nogle gange, man skal passe lidt på med de her glidebaneargumenter.
Nu må vi forholde os til det, der bliver foreslået i det her lovforslag, og så kan vi jo altid råbe vagt i gevær, hvis der bliver foreslået et eller andet, der går videre end det her.
Jeg vil bare høre ordføreren, om ikke ordføreren er enig i, at det er en gave at blive dygtig til engelsk, også selv om man ikke skal på universitetet efterfølgende.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Det er jo allerede en glidebane.
Først var det et forsøg, og nu bliver det permanent.
Hvad er det næste?
Med hensyn til sprogundervisning er det jo at blande tingene sammen.
Man bruger naturvidenskabelige fag til sprogundervisning.
Det er jo det, der er ordførerens argument.
Det er et dårligt argument.
Man skal ikke bruge naturvidenskabelige fag til at blive dygtigere til et sprog, for så bliver man dårligere til det indholdsmæssige, nemlig det naturvidenskabelige.
Det er bare en rigtig dårlig idé.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Nu roste jeg tidligere SF's ordfører for en meget nuanceret tale – der synes jeg måske, det blev lidt, hvad skal jeg sige, ensporet i ordførerens tale her, men lad os prøve at få en snak om det.
Noget af det, jeg godt vil spørge ind til, er det samme, som fru Anni Matthiesen var inde på.
Jeg ved ikke, om det er min hjerne, der stadig er lidt på påskeferie, men jeg kan ikke helt forstå den der sammenhæng i, at man siger, at de frie skoler godt må, men at folkeskolen ikke må.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Jeg synes, det er lidt nedladende at kalde ordføreren for ensporet, bare fordi han har en anden holdning til lovforslaget, end den socialdemokratiske ordfører har.
Det synes jeg er lidt ved siden af.
Vi ønsker, at den danske folkeskole er en dansk folkeskole, hvor man underviser på dansk bortset fra i sprogfagene – og ønsker forældrene, at deres børn går på en international afdeling, hvor der bliver undervist på tysk, engelsk og fransk, kan man vælge en fri- eller privatskole.
Det er et valg, vi har taget i stedet for at blande tingene sammen, og vi ønsker ikke den her ulige konkurrence fra de kommunale folkeskoler over for privatskolerne.
Og så synes vi – og det kan jeg jo gentage – at der er gode argumenter for, at det er en dårlig idé at undervise på engelsk, altså fagligt set får man mindre udbytte af det, end når man bliver undervist på sit modersmål.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Jeg skal beklage, hvis mit ordvalg var for hårdt.
Jeg ønsker bare, at vi får nogle nuancer frem i debatten her; det er i bund og grund det, jeg prøver at efterspørge lidt.
Jeg er ikke sådan helt klog på det her med den ulige konkurrence endnu, men det må så stå lidt hen i det uvisse.
Det kan være, vi kan tage snakken i forhold til det i udvalgsbehandlingen eller senere hen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Jeg tager altid gerne en snak med folk.
Om den er nuanceret eller ej, er jeg egentlig ret ligeglad med.
For mig er det afgørende, at man er ærlig, giver sin mening til kende og drøfter den åbent, og så må argumenterne og deres vægt jo i sidste ende afgøre det.
Her i salen er det så vægten imod det engelske og det internationale, der er tungest i dag.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-11:
De her linjer kan give øget kulturindsigt samt internationalt udsyn, og det er supervigtigt, at vi styrker elevernes mulighed for at klare sig i en mere globaliseret verden.
Vi er en lille smule betænkelige ved, at det primært er de naturvidenskabelige fag, som er på engelsk.
Vi ønsker generelt, at de boglige og de ikkeboglige fag sidestilles, og det er måske lidt spøjst, når de naturvidenskabelige er dem med allerflest fagtermer, som også ligger længere væk fra det normale engelsk, som man ellers ville tale.
Vi ønsker sådan set også, at friskoler har samme mulighed som folkeskolerne, som det også har været nævnt under debatten her.
Der er bekymringer, kan jeg høre, om det faglige udbytte, altså om det kan blive svækket af mere undervisning på engelsk.
Men selv om det er reelt nok, har vi alligevel tillid til skolerne og mener, at de selv skal have friheden til at vælge, hvilke linjer der passer til dem, til deres undervisere og til deres elever.
Det kræver også en opmærksomhed på udviklingen af de dansksproglige kompetencer, og at det ikke medvirker til en yderligere præstations- og konkurrencekultur blandt børn og unge.
Men med disse bemærkninger støtter Alternativet forslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
I Nye Borgerlige er vi som udgangspunkt for forslaget.
Men vi har nogle bekymringer i forbindelse med det her forslag, hvor vi bare bliver nødt til at sige, at vi lige så godt kan ende med at stemme gult eller rødt, inden vi er færdige.
Jeg køber nemlig fuldstændig ind på hr. Alex Ahrendtsens forklaring med, at især fagligheden kan lide skade og faktuelt har lidt skade ifølge de undersøgelser, vi har set, når danske lærere underviser på et fremmedsprog over for dansksprogede elever, som modtager undervisning på et fremmedsprog.
Og jeg synes faktisk ikke, når jeg læser forslaget, at forslagsstilleren har tænkt det her helt igennem i forhold til at sikre sig fagligheden.
Det havde været meget betryggende for mig med den skepsis, jeg har, at jeg havde hørt, at geografi-, biologi- og kemiegenskaberne blev bedre samtidig med det.
Min bekymring er, at vi åbner op for engelskundervisning på nogle områder, hvor vi så risikerer at få nogle mennesker ud, der er gode til engelsk og dårlige til geografi eller kemi eller biologi.
Og så mener jeg faktisk ikke, at folkeskolens eneste opgave er at uddanne mennesker til at gå på universitetet.
Det mener jeg ikke.
Tidligere har jeg jo været medlem af Dansk Folkeparti og har derfor også læst meget op på de problemstillinger, der var ved engelsksproget universitetsundervisning, hvor fagligheden også led skade.
Så Nye Borgerlige er som udgangspunkt for, fordi vi ønsker at gøre folkeskolen bredere og bedre for alle.
Vi kan også godt være villige til at se på, at friskolernes koblingsprocenter måske skal være noget bedre, sådan at det bliver lige for alle, og sådan at man ikke oplever forældre, der bliver nødt til at træffe et økonomisk valg i forbindelse med at få biologiundervisning på engelsk, og så der bliver lige adgang til uddannelsen blandt alle familier.
Så Nye Borgerlige er sådan lige lidt midt i det hele.
Vi er klar til at blive overtalt, hvis I kan, men vi kan også risikere at ende på at stemme imod.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Tak for talen.
Hvor højt mener Nye Borgerlige koblingsprocenten skal op?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
I Nye Borgerlige er vi jo store tilhængere af lige og fri konkurrence, så vi kan egentlig ikke se, at folkeskolen skal have en særordning i forhold til de friskoler, som der, hvor jeg kommer fra i Danmark, ofte er det eneste alternativ, men hvor der bliver en egenbetaling på det.
Men altså, koblingsprocenten er jo noget, som kommunalbestyrelser kan sidde og regulere.
Det har jeg selv siddet og været med til.
Og det kan godt være problematisk, i forhold til hvordan man gør det her.
Så jeg kan ikke sige et procenttal til dig, fru Anni Matthiesen; det kan jeg ikke.
Men jeg kan sige, at jeg altid kommer til at stemme for noget, der øger konkurrencen, sådan at begge parter, både de statslige og de private, bliver ligestillet.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Men netop det, at der er en forskel mellem de frie skoler og folkeskolerne, gør jo, at der er noget forskelligt at vælge imellem, og som jeg lidt forstår Nye Borgerlige, er man parat til næsten at udligne forskellen, eller hvad?
Altså, hvis man skruer koblingsprocenten op til 100 pct., er der jo ingen forskel mellem folkeskoler og friskoler.
Er det korrekt forstået, at det er det, man gerne vil?
Bare lige for at forstå det hele korrekt: Dansk Folkeparti går ind for, at man kan gøre det på både fri- og privatskoler.
Er det korrekt forstået?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Der kommer jo ikke noget fagligt godt ud af det.
Det ved vi fra adskillige undersøgelser på de videregående uddannelser, hvor underviserens faglige niveau er dårligere, når der ikke undervises på modersmålet, og hvor de studerendes faglige udbytte er dårligere, når det ikke foregår på deres modersmål.
Og det vil selvfølgelig også være udbyttet i folkeskolen.
Så det er en faglig bekymring.
Derudover har vi jo en mere principiel holdning.
Vi synes som et dansk parti, at man skal tale dansk i folkeskolen.
Det må da næsten være naturgivent.
Det er det så desværre ikke længere.
Derudover er der en ulig konkurrence.
Kommunale folkeskoler er jo gratis, mens der for friskoler og privatskolers vedkommende er forældrebetaling.
Det gør det jo bare sværere for fri- og privatskoler at tiltrække elever til deres internationale linjer, hvis det er sådan, at folkeskolen i kommunen udbyder en international linje.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-11:
Og med det her lovforslag støtter vi folkeskolen – hvis vi stemte imod det, ville vi ikke støtte nogen af dem.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Jeg har lige fået lov til at træde til som erstatning for fru Lise Bertelsen, men jeg har jo været ordfører på grundskoleområdet igennem mange år, og det er skønt at lytte til debatten – og det er et fantastisk område.
I Det Konservative Folkeparti har vi valgt at støtte det her lovforslag, og vi bakker altså op om at gøre den her ordning permanent.
Vi har bemærket nogle vigtige ting, synes vi,
i lovforslaget
Det synes vi er et resultat, som er meget sigende.
Man kan også se, at det bliver bemærket, at det påvirker elevernes samlede trivsel i positiv retning.
Det eneste, vi er ærgerlige over, og som vi også kommer til at stille spørgsmål om i udvalgsbehandlingen, er, at det også i høringssvarene fremgår, at de frie grundskoler jo ikke får samme muligheder som folkeskolerne, ifald det her lovforslag bliver vedtaget.
Det undrer vi os over, og derfor vil vi gerne undervejs i udvalgsbehandlingen bede ministeren svare på, om den samme lovændring kan blive indarbejdet i friskoleloven for at sikre alle grundskoler og børn samme undervisningsmuligheder.
Det skal være ordene.