runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Det undrer mig, at Liberal Alliance er med på den trykpresse, som regeringen bruger hernede i Folketinget, hvor man giver statsborgerskaber til mennesker, der slet ikke er blevet undersøgt tilstrækkeligt.
Der bliver givet statsborgerskaber til mennesker, der ikke er blevet undersøgt for kriminalitet; der bliver ved en fejl givet statsborgerskaber, der aldrig kan tages tilbage, til mennesker, som en embedsmand i et system bare har krydset af; kriminelles tidligere domme forsvinder ud af systemet og slettes; sagsakter forsvinder ud i den blå luft; og statsborgerskaber gives til mennesker, der ikke er i arbejde.
Altså, hvordan kan Liberal Alliance forsvare at blive ved med hernede i salen at stemme ja til at give alle de mange mennesker statsborgerskab, når de ikke er blevet undersøgt i dybden for, om de er i arbejde, om de er kriminelle, eller om de værdimæssigt er tilknyttet Danmark?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-02:
Tak for det.
Grundloven er vores demokratiske fundament, Danmarks forfatning, den vigtigste lov, vi har i Danmark, en lov, andre love ikke må være i strid med.
Og i grundlovens § 44, stk. 1, står skrevet, at ingen udlænding kan få dansk indfødsret uden ved lov.
Det giver mig altid sådan en særlig følelse i kroppen, men jeg tænker, at følelsen hos de mennesker, lovforslaget omhandler, må være helt unik, for det er og skal også være noget ganske særligt at få tildelt et statsborgerskab i Danmark.
Indfødsret er et område med stor politisk uenighed, et område, hvor bølgerne oftest går højt, men også et område, hvor vi i Liberal Alliance tilsyneladende ikke har været tydelige omkring vores politiske ståsted.
For på mindre end en uge blev vores indfødsretspolitik omtalt som værende både til venstre for De Radikale og ekstremt højreorienteret.
Vi står så at sige lige der, hvor vi hele tiden har stået, en smule til højre for Socialdemokratiet.
I Liberal Alliance har vi en stram indfødsretspolitik, for et statsborgerskab skal på ingen måde være noget, man kan trække i en automat på et gadehjørne.
Vi har en ansvarlig politik, hvor vi har været med til at sortere nogle af dem fra, som ikke bør kunne tildeles et dansk statsborgerskab, og ikke mindst fører vi en saglig politik, for skal vi have mistillid til Indfødsretskontoret på grund af mindre administrative fejl, der blev hurtigt håndteret?
Eller skal vi begynde at stille urimelige bureaukratiske og usaglige krav?
Nej, det mener vi ikke.
Vi er tilfredse med at have været med til at skærpe kravene, så det ikke er lige så let som tidligere at få tildelt et statsborgerskab, men vi så også gerne, at kravene blev skærpet endnu mere.
Vi står over for en udfordring, vi ikke må lukke øjnene for, for vi skal i højere grad sikre, at dem, der tildeles et statsborgerskab, også deler vores værdier – et vigtigt element i tildelingen af indfødsret, for det er ikke kun et dansk pas, man får adgang til, det er også demokratiske rettigheder.
Spørgsmålet er, hvordan vi med saglige kriterier kan skærpe kravene for dem, der ikke deler vores værdigrundlag.
Eksempelvis kunne vi skærpe kravene for bipersoner, så 15-17-årige fremover skal ansøge selvstændigt og opfylde kravene om ophold, vandel, dansk og i forhold til indfødsretsprøven.
Eller vi kunne ændre indfødsretsprøven til også at indeholde en mundtlig prøve med fokus på ansøgernes værdigrundlag og motivation for at opnå et statsborgerskab.
Det er forslag, vi i Liberal Alliance vil glæde os til at drøfte med resten af aftalekredsen bag indfødsretsaftalen.
Liberal Alliance kan støtte forslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-02:
Jeg sad og blev faktisk lidt overrasket.
Altså det, ordføreren står og siger nu, er sådan set, at ordføreren og ordførerens parti stemmer fuldstændig i blinde.
Man aner ikke, om der er nogen på det her lovforslag, der er til skade for Danmark.
Hvordan i alverden kan man som valgt af danskerne sidde herinde i landets fineste forsamling og være så fuldstændig ligeglad med, hvem man giver dansk statsborgerskab?
Heidi Bank (V), 2024-05-02:
Nu hørte jeg tidligere i dag, at Dansk Folkepartis formand stod og sagde, at man sådan set gerne ville, at der kom andre til Danmark fra udlandet, og dem vil man sådan set gerne byde velkommen, hvis det er nogen, der opfører sig ordentligt.
Jeg har så lyst til at spørge tilbage: Hvis man opfører sig ordentligt lige nu, hvis man lever op til alle de krav omkring selvforsørgelse, sprog og alle de ting, vil Dansk Folkeparti så synes, det er okay?
Eller hvad er det, der skal til, for at man kan acceptere, at de mennesker er en del af vores samfund?
Jeg undrer mig lidt over, at det er Dansk Folkepartis formand, der har stået her på talerstolen i dag og sagt, at man sådan set gerne vil have, at de godt kan være i Danmark, selv om de kommer et andet sted fra.
Er det sådan noget, man bare siger for sjov eller hvad?
Mette Thiesen (DF), 2024-05-02:
Vi har fremlagt et fremragende forslag til en ny indfødsretspolitik.
Det synes jeg da ordføreren skulle tage at læse – det ligger inde på Dansk Folkepartis hjemmeside.
Ifølge forslaget vil vi kun uddele maks. 250 statsborgerskaber om året, netop vel vidende at der skal være en ordentlig proces.
Det er grundlovssikret, at hver enkelt herinde kan stå inde for hver enkelt, der står på det lovforslag, men det er ordføreren åbenbart ligeglad med.
Heidi Bank (V), 2024-05-02:
Nej, og jeg tror sådan set også, at ordføreren for Dansk Folkeparti, fru Mette Thiesen, ved, at det er vi overhovedet ikke.
Altså, vi har om nogen i Venstre – og det har vi i øvrigt også gjort sammen med Dansk Folkeparti – været med til at lave stramninger på det her område, og det er jo også noget af det, vi gerne vil blive ved med at se på.
Altså, hvor kan man regulere på en måde, så det er klogt, og så vi samtidig står ved de konventioner, som vi er en del af?
Men vi er jo også åbne for, at man prøver at se på, hvordan man kan omarbejde de konventioner, så de også passer til den tid, vi lever i.
Peter Kofod (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
I går var det 1. maj, og der var møde i Fælledparken, og justitsministeren blev nærmest hujet og buhet ud af pro Palæstina-demonstranter.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, for det må man vel have talt om som regeringspartier: Kan regeringen garantere, at der ikke er nogen af dem, der stod og hujede af justitsministeren i går, som står på det her lovforslag, som regeringen om et øjeblik stemmer for?
Heidi Bank (V), 2024-05-02:
Der stod danskere, der har rødder lige så langt tilbage, som min familie har, i Danmark.
Det, vi i virkeligheden er udfordret af på det punkt i øjeblikket, er jo også det, jeg italesætter i min tale, nemlig at der er nogle, der er villige til her i Danmark, både danskere og folk, der kommer med udenlandsk baggrund, at bruge de rettigheder og den tillid, vi har til hinanden i Danmark på en måde, som skaber ufred.
Så ja, jeg er da enig i, at det er dybt problematisk.
Men lad os nu sige, at man stillede garantier,
hvad er risikoen så for, at der er en, der går ud og gør noget i morgen, og som er lige så ren som sne i dag?
Det bliver jo lidt en tom snak.
Peter Kofod (DF), 2024-05-02:
Jeg lytter mig så frem til, at jeg ikke kan for nogen garanti på det fra Venstre.
Der bliver brugt meget tid på den her tredje erkendelse i udlændingepolitikken, og hvis man ikke kan udstikke sådan en garanti, samtidig med at man taler om den tredje erkendelse i alle mulige andre debatter, hvad synes Venstre så om regeringsdeltagelsen, og hvad synes Venstre så om Socialdemokratiets linje i det her spørgsmål?
For mig bliver det ærlig talt en lille smule skizofrent, at man det ene øjeblik hører meget, meget hårde ord herinde, og det næste øjeblik deler man så omkring 2.000 statsborgerskaber ud.
Heidi Bank (V), 2024-05-02:
Vi ligger jo der, hvor vi sådan set hele tiden har ligget, i forhold til at give de her statsborgerskaber.
Vi sørger for at være en del af de aftaler, der er bag de retningslinjer, man sætter.
Vi er jo også klar over, at der hele tiden skal være plads til at prøve at se på, hvordan vi kan justere det.
I øvrigt er det også noget af det, vi har ønsket.
Kunne vi ønske, at det gik hurtigere?
Ja, det kunne vi godt.
Men der har vi jo heller ikke fået meget hjælp fra mange af de partier, der er yderst på venstrefløjen – nej, ikke venstrefløjen, men højrefløjen.
Nu skal jeg passe på ikke at fornærme nogen.
Det er bare for at sige, at sådan er det jo også.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Ifølge grundloven kan tildelingen af dansk statsborgerskab – den fineste gave, man kan få i Danmark – kun ske ved lov.
Derfor står vi her i Folketingssalen i dag.
Ved de seneste to lovforslag om indfødsrets meddelelse har vi i Danmarksdemokraterne stemt gult sammen med Det Konservative Folkeparti, fordi vi har set en række sager, hvor Indfødsretskontoret har begået fejl såsom ikke at tjekke, om de nye statsborgere har fortiet at have begået kriminalitet, og ikke at udføre de nødvendige supplerende tjek for at sikre, at ansøgerne opfylder beskæftigelseskravene, som ellers er krævet i aftalen om indfødsret.
Vi har ikke haft tillid til, at ministeren har haft styr på sit område eller på, hvem det er, vi nu uddeler statsborgerskaber til.
Det ærgrer os virkelig i Danmarksdemokraterne, at ministeren ikke har gjort mere for at betrygge os i, at der er blevet rettet op på de betydelige fejl i Indfødsretskontoret og i ministeriet, eller for at tydeliggøre for os, at ansøgerne på den liste, vi alle nu sidder og stemmer om, lever op til kravene, som et politisk flertal i Folketinget har vedtaget.
Det danske statsborgerskab er en af de fineste gaver, man kan få.
Men det har vi ikke.
På den baggrund skal jeg meddele, at Danmarksdemokraterne kommer til at stemme gult til lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Jeg kan selvfølgelig fint acceptere, at Danmarksdemokraterne stemmer gult.
Partiet er jo ikke en del af aftalekredsen bag den her aftale, så man kan jo gøre, hvad man har lyst til.
Men jeg synes alligevel, at jeg i ordførerens tale lytter mig lidt frem til – og så må ordføreren jo rette mig, hvis jeg ikke har hørt rigtigt – at ordføreren sådan set er meget positiv over for grundlinjerne i den aftale, som ligger på indfødsretsområdet i øjeblikket.
Så kunne ordføreren ikke lufte, hvad der skal til?
Jeg forstår det sådan, at det er lige ved og næsten, at ordføreren kunne finde på at stemme grønt til den her aftale.
Så kunne ordføreren ikke lufte lidt, hvad der skal til?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-02:
Jamen vi har jo stemt grønt før.
Som jeg nævnte, har der bare været mange fejl, og vi synes ikke, at vi er blevet betrygget i, at der er blevet rettet op på de fejl, og at vi har fået en redegørelse af det, så vi rent faktisk har tillid til, at dem, der er her, lever op til de regler, der er.
Det er stramme regler i dag, men vi vil jo gerne være med til at stramme de regler endnu mere.
Selvfølgelig vil vi det.
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Nu disponerer jeg selvfølgelig ikke over ministerens kalender; det gør ministeren helt selv.
Men jeg kan jo komme med opfordringer til ministeren.
Han er jo også min partifælle.
Jeg lytter mig frem til, at hvis nu jeg opfordrede den nuværende minister til at sætte en stærk jordemoderkaffe over ovre i ministeriet og invitere ordføreren for Danmarksdemokraterne på sådan en kop kaffe, så kunne Danmarksdemokraterne være fristet af at blive en del af den fine familie omkring indfødsretsaftalen.
Hvad skal der i givet fald til?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-02:
Som tidligere natarbejder igennem mange år tager jeg gladelig imod en kop stærk jordemoderkaffe; det er da helt sikkert.
Hvad skal der så til?
Vi må jo se i en samtale, om der kan laves en aftale, som vi synes er på sin plads.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der det seneste år er blevet afdækket en lang række grove fejl på indfødsretsområdet, og at der ikke er givet nogen som helst form for forsikring fra ministeren om, at de krav vil blive overholdt fremadrettet.
Men det er egentlig ikke det, jeg vil spørge ind til.
Det, jeg vil spørge ind til, er: Lad os sige, at kravene blev opretholdt, og at der var tjek for kriminalitet, beskæftigelse og alle de her ting, som der desværre ikke er styr på, og lad os så i stedet snakke om den tredje erkendelse, altså det, at man som udlænding, der gerne vil være dansk statsborger, også værdimæssigt skal føle sig tilknyttet til Danmark, skal abonnere på danske værdier, for alvor tale det danske sprog, forstå danske traditioner, normer, omgangsformer osv. osv.
Alt det er jo ikke noget, der er dækket ind under den nuværende indfødsretsaftale, og derfor er jeg nysgerrig på, om man som danmarksdemokrat også ser, at der altså skal være et element af personlig samtale, der sikrer, at vi ved, om de mennesker, der får dansk statsborgerskab, også grundlæggende er danske i sindet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-02:
Jamen det kan egentlig gøres meget kort, for hr. Mikkel Bjørn ved udmærket godt, at jeg også er fortaler for, at vi får et nærmere kig på: Har man rent faktisk taget de danske værdier til sig?
Om det er igennem en enkeltmandssamtale, eller hvordan vi får det skruet sammen, er vi også villige til at kigge på.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-02:
Det, jeg synes er problemet med det her lovforslag, er jo, at det hele er lagt sammen, og det giver os ikke mulighed for at dykke ned i det her med, hvad det så er, vi gør, hvis det er sådan, at vi bliver nødt til at lukke åben dør-ordningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-02:
Tak for talen.
Jeg synes, at den var rimelig klar.
Jeg tror, at hvis vi skal til at lede efter en ny åben dør-model, så er jeg ikke sikker på, at den kan være helt markedsdrevet.
For det er vel det, EU har grebet ind over for, altså at man ikke fra den danske stats side kan tillade sig sådan at forære værdier væk til kommercielle interesser.
Måske skal det være en folkeligt drevet model og ikke en markedsdrevet model.
Hvad nu, hvis vi havde et vindmølleprojekt, som havde spredt ejerskabet ud på så mange mennesker, at man kunne sige, at det havde karakter af et folkeligt drevet projekt, f.eks. ligesom det på Bornholm?
Kunne det så været noget, som ligesom kunne åbne op for, at vi kunne få en ny åben dør-ordning?
Det er det, jeg gerne vil afsøge.
Jeg synes, det er rigtig fint, at der skal findes en ny åben dør-ordning – for det er det, jeg kan lytte mig til.
Og hvis jeg ser ud over landet og på, hvad der har været af gode idéer og tanker, så synes jeg, det er ærgerligt, hvis vi smækker døren i for åben dør-ordningen.
Lea Wermelin (S), 2024-05-02:
Jeg synes, at det er lidt ærgerligt, når jeg nu kender spørgeren så godt og ved, at han som ordfører også ved noget om det her område, at man bidrager til sådan en falsk fortælling om, hvad der er op og ned i forhold til den her åben dør-ordning.
Den er klart vurderet ulovlig af vores myndigheder.
Selvfølgelig kan vi ikke her i Folketinget sige: Nå, men vi skalter og valter med, hvad der er lovligt og ikke lovligt.
Man kan jo ikke køre over for rødt på den måde, og det tror jeg heller ikke at ordførerens parti mener i ramme alvor.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Jeg er i dag vikar for Venstres klimaordfører, Linea Søgaard-Lidell, og har fornøjelsen af at behandle dette lovforslag.
Lovforslaget her handler først og fremmest om at implementere EU-regler, nemlig VEIII-direktivet, med det formål at fremskynde processen for etablering af vedvarende energi-anlæg og netinfrastruktur.
Forslaget her er altså den mere tekniske del af at sikre en hurtigere overgang til grøn energi og sørge for, at vi ikke lader administrative processer stå i vejen for dem, der vil investere i vedvarende energi.
Forslaget indeholder også et andet element, som tidligere har været meget debatteret.
Forslaget lukker nemlig også for nye kommercielle projekter under åben dør-ordningen.
EU's statsstøtteregler.
I Venstre står vi selvfølgelig bag disse to elementer, fordi det er vigtigt for os, at de både lever op til vores EU-forpligtelser og implementerer de regler, vi i fællesskab i EU har vedtaget, ligesom det er vigtigt for os at leve op til de fælles regler.
Sådan må det være i et forpligtende fællesskab, som EU er, og vi er glade for, at vi er i fællesskabet og vi har det fællesskab, ligesom vi er glade for, at vi i Danmark heldigvis har taget andre politiske beslutninger og skridt mod at få udbygget den vedvarende energi markant over de kommende år, bl.a. med aftalen om danmarkshistoriens største udbud af havvindmølleparker og energiparker på land.
Venstre støtter lovforslaget, og må jeg lige minde om, at vi den 8. maj har en teknisk høring, så hvis der er meget tekniske spørgsmål til mig nu her som vikar, kan det være, jeg henviser til den 8. maj.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Tak for det, formand.
Jeg er opdraget til, at man skal starte med noget positivt, og det positive er, at det her åbner op for nogle områder ude på havet.
Det synes vi i Danmarksdemokraterne er positivt, for vi anerkender, at vedvarende energi er vigtigt, og det var faktisk nok også, hvad jeg kunne se af positivt i det her.
For det her er jo en lov, som gør, at samtlige mennesker, der bor uden for byerne, skal til at vænne sig til at være sådan nogle maltrakterede Pokémonfigurer, som man i klimareligionens hellige navn kan jagte rundt og så ødelægge alt, hvad der er skønt på landet.
Vi kan give ministeren og regeringen lov til bare at sætte solceller helt ud i strandkanten, og også vindmøller.
Altså, det er ligegyldigt hvad, for der er ingen skøn natur i Danmark, der skal være i fred for i klimaets tegn at blive plastret til med vedvarende energi-anlæg, og det er jo en lille smule synd.
Især når man som regeringen og klimaministeren nu kan være heldige med nærmest at kunne få 2030-målene i land allerede, er det jo tåbeligt at ødelægge smuk dansk natur for at eksportere energi til tyskerne.
For det er det, vores firdobling skal føre til, nemlig at vi kan eksportere energi til tyskerne.
Det kan jeg godt forstå, for vi har her tidligere på ugen snakket om atomkraft og om, at den vil vi gerne have fra andre lande, og så skylder vi jo lidt på målet, og så skal de jo have noget vindmøllestrøm, når vinden blæser i Danmark.
Vi synes faktisk, det er bekymrende, at der ikke er ret mange flere voksne her i salen, der ligesom sætter foden ned og siger: Ej, skal vi ikke lige føle efter, hvor mange af de love, vi egentlig har vedtaget for at beskytte vores skønne danske land, som man bare skal have lov til at gå på kompromis med, fordi man synes, vi skal have en firdobling af den vedvarende energi-produktion på land.
Det her kommer vi til at stemme imod, hvis der var nogen, der var det mindste i tvivl.
Historien om den vedvarende energi startede som en fortælling om, at vi var ved at ødelægge kloden.
Så nytter det ikke, at vi for at redde kloden splitter landet.
Danmarksdemokraterne kommer til at stemme imod forslaget.
Lea Wermelin (S), 2024-05-02:
Tak for det.
Med hensyn til den tirade, der kom her fra talerstolen, kan jeg jo i hvert fald så betrygge ordføreren i, at lige præcis det med at passe godt på vores natur og vores miljø bliver der ikke ændret på med det her lovforslag.
Så at stå og bruge lovforslaget som en platform til at sige, at der er nogle, der vil ændre på de regler, er jo simpelt hen forkert.
Derfor må det jo så glæde ordføreren, at hvis det var det, der var begrundelsen for, at man vil stemme imod, så kan Danmarksdemokraterne roligt stemme for det her lovforslag.
I forlængelse af det kan ordføreren så måske slutte af med at glæde sig over det europæiske samarbejde.
For nogle af de natur- og miljøregler, som jo så beskytter vores natur herhjemme, er nogle, vi har vedtaget i fællesskab i EU.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Hvis fru Lea Wermelin havde gidet at høre efter, hvad jeg sagde, ville hun have hørt, at jeg faktisk sagde, at der var én ting, der var positiv.
Det er ikke, at vi som det danske Folketing skal ønske, at der er nogle europæiske politikere, der har modet til at sige fra – hvad der kunne klæde os her – men at vi faktisk ser positivt på, at man åbner for at gøre det nemmere at sætte VE op på vandet.
Nu er regeringen jo selvfølgelig også kommet i et træls bekneb i forhold til den her åben dør-politik, som nok ikke er det smarteste, man har gjort.
Men virkeligheden er, at vi sagtens kan se, at noget eller langt det meste af den vedvarende energi-produktion skal foregå på vandet.
Så hvis spørgeren i stedet for at tro, at jeg ikke læser mine ting, havde hørt efter, hvad jeg sagde, så ville hun ikke være i tvivl om, at jeg er fuldstændig enig.
Noget af det er godt, og meget af det er skidt.
Det, jeg egentlig bad om, var, at man bare tænkte sig lidt om, inden man begyndte at sige ja til noget, der ødelægger noget ved at ændre nogle regler, der er til for at beskytte noget, som jeg faktisk ved ordføreren for Socialdemokraterne er enig i skal beskyttes, nemlig dansk natur.
Lea Wermelin (S), 2024-05-02:
Men anerkender ordføreren så, at der kun bliver lavet om på proceskravene i forhold til sagsbehandlingen, og at man altså gør det hurtigere at opstille vedvarende energi-anlæg, og at der ikke bliver lavet om på de krav, vi stiller i forhold til at passe på vores natur og vores miljø, som jo er det, der fortsat ligger lidt i det, ordføreren siger?
Jeg vil bae høre: Anerkender ordføreren, at der med det her lovforslag ikke bliver lavet om på den natur- og miljøbeskyttelse, som vi har i dag?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Som jeg mindes det, står der faktisk direkte i lovforslaget, at det skal vægtes højt og tælle positivt, såfremt det er et vedvarende energi-projekt.
Det vil sige, at vægten går fra at være på at passe på skoven og marken og harekillingen til at være på, at vi skal sørge for, at de så må vige for solceller.
Så jo, ordføreren her var velforberedt på dagen; det synes jeg desværre ikke at Socialdemokratiets ordfører var på samme måde.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Tak for talen.
Altså, er Danmarksdemokraterne ikke for, at man får en hurtigere sagsbehandling og undgår bøvl og lettere kommer til at blive fri for Putins gas og alle de gode og positive argumenter, der er for, at vi netop letter de her byrder?
Er Danmarksdemokraterne virkelig ikke for det?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Man skal passe på med at leve i fortiden i forhold til det her med Putins gas.
Der er ikke mere ret meget af Putins gas, vi bruger i Danmark, hr. Kim Valentin.
Det bliver jeg nødt til at sige, og nu er jeg klar over, at ordføreren er vikar på området.
Virkeligheden er, at vi i Danmarksdemokraterne går helt ind for mindre bureaukrati, men det er ikke det, vi får her.
Her får vi en vægtningsregel, som egentlig betyder, at vi flytter vægten, i forhold til om vi passer på vores danske natur, eller om vi ønsker at passe mindre på den for at kunne lave en hurtig opstilling af vindmøller og solceller på land, og det er vi imod.
I Danmarksdemokraterne går vi ind for, at vi sætter vindmøllerne op på havet, og der håber jeg da også, at ordføreren er enig i, at det faktisk er en løsning, der kan lade sig gøre.
Så tænk, at Venstre, et gammelt landbrugsparti, gerne vil plastre landbrugets marker til i stedet for at finde den gode løsning og sætte det op ude på vandet, hvor vi kan få den samme energi.
Det kræver selvfølgelig, at man begynder at levere på de der energiøer, man har lovet at lave, men der kan man jo bare gå i gang.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Det bedste forsvar er et angreb, og jeg får lige pludselig en masse stråmænd kastet på mig om ting, jeg ikke mener.
Nå, men under alle omstændigheder må jeg jo så spørge: Står man ikke længere bag den her aftale og alle de aftaler, der også er indgået af Danmarksdemokraterne, når man kan stå og sige sådan nogle ting på talerstolen?