Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-25:
Tak for det.
Det her lovforslag er jo mildest talt
ret så teknisk og består af mange forskellige elementer.
Det gør egentlig, at det er ret svært at skrive en sammenhængende tale om det, men det illustrerer måske også meget godt, hvorfor der er kommet de her problemer med udviklingen af det nye ejendomsvurderingssystem.
For der er vel efterhånden ret få mennesker i det her land, der kan forklare den her lov, som skal være grundlag for lave vurderingerne.
Jeg må sige, at jeg har svært ved at gennemskue det, og det er trods alt os, der har lavet lovgivningen, så at forestille sig, at man skal lave sådan en masseadministration af et lovgrundlag, som er så kompliceret, at der stort set ikke er nogen, der kan gennemskue det, skal jo næsten ende med problemer, og det er så også det, det har gjort.
Baggrunden for lovforslaget er jo netop, at vi skal have et nyt ejendomsvurderingssystem, og derfor er det en delvis udmøntning af den aftale, vi lavede helt tilbage i 2017.
Det omhandler mange forskellige ting, så jeg vil ikke gå ind i dem alle sammen, men en af dem, og det er jo også den, der fylder i høringssvarene, er reglen omkring dækningsafgiften, som nogle kommuner opkræver.
Her bliver der fastsat en promille ud fra det, vi aftalte tilbage i 2017
, så derfor støtter vi den del.
Der er mange andre forskellige elementer, og et af dem er f.eks. sådan en mindre ting, men som jo kan være vigtigt for den enkelte, nemlig at man viderefører fritagelsen for grundskyldsstigninger ved afståelse til en ægtefælle, og som jo giver god mening.
Hvorfor skal man pludselig stige i grundskyld, fordi den anden af ægtefællerne pludselig står som ejer af ejendommen.
Det eneste punkt, jeg faktisk vil gå lidt ned i, og som jeg også er lidt kritisk over for, er det, der hedder punkt 3.6 i bemærkningerne til lovforslaget, »Harmonisering af betingelserne for ordinær og ekstraordinær genoptagelse«, hvor jeg synes, at det kan være svært at gennemskue helt præcist, hvad der sker.
Men som jeg læser det, er det egentlig en ret kraftig forringelse af borgernes retssikkerhed, altså man får en forringet mulighed for at klage, eller klage er måske mere, når man går videre til et ankenævn, men i hvert fald få rettet på selv ret åbenlyse fejl eller vurderinger, der kan være ret skæve, og det synes jeg egentlig ikke er specielt godt.
Det skal jo ses i lyset af, at som det ser ud nu, bliver det her nye system, man er ved at udvikle, faktisk ret upræcist.
I 29 pct. af tilfældene vil man ramme mere skævt end 20 pct. Så der er altså ret mange boliger, der vil få en skæv vurdering, og derfor: Når man har et system, der beskatter ud fra et ret skævt grundlag, ja, så er det jo helt afgørende, at man så giver borgerne mulighed for at få rettet de her vurderinger og få en god klageproces over det.
Som jeg læser det her, i hvert fald indtil videre, er det sådan, at det er en forringelse af borgernes mulighed for at kunne få ændret deres forkerte vurderinger, og det synes jeg egentlig ikke er specielt godt.
Men som sagt kan det være mig, der har misforstået, så jeg vil i hvert fald lægge op til til at starte med, at vi får en teknisk gennemgang af det i Skatteudvalget, og så må vi jo tage stilling til det ud fra det, og måske kan vi få nogle gode forklaringer.
Det kan også være, det ender med nogle præciseringer, så vi sikrer, at der er en bedre retssikkerhed;
det ved jeg ikke.
Nu er det jo en førstebehandling, så det er kun vores umiddelbare holdning, vi skal sige noget om, men hvis jeg har forstået det ret, kan jeg da i hvert fald sige, at den del ønsker vi ikke at støtte, men det kan selvfølgelig ændre sig i udvalgsbehandlingen.
Så opsummerende vil jeg sige, at vi er positive over for langt de fleste små justeringer, der ligger i lovforslaget, men den sidste del her er vi altså ret kritiske over for.