runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Men i dag er det fuldstændig ugennemsigtigt for os, når vi sidder og stemmer om sådan en kæmpe liste med navne, om der er folk på den liste – og det er der jo næsten stort set hver eneste gang – som ikke vil Danmark, som ikke vil de danske værdier, men som vil noget helt andet og vil et helt andet samfund, typisk det samfund, de i øvrigt overraskende nok er flygtet fra.
Det er jo dem, vi gerne vil have screenet bedre, for hvis man ikke vil Danmark som land og som samfund, så skal man jo ikke have et statsborgerskab.
Der tror jeg, at vi er mange herinde – ikke bare i mit parti, men også i andre partier – som synes, at det altså er stærkt problematisk, at man giver statsborgerskab til folk, som slet ikke vil landet.
Nu sætter vi så nogle ressourcer af, for det er jo klart, at skal man have den her sagsbehandling og gennemgå det mere hårdt, hvis man kan sige det, eller mere minutiøst, så skal man jo også have nogle ressourcer til det.
Det er jo så det, vi sætter af her, og det synes jeg jo da er den saglige måde at gøre det på – i stedet for at sige, at man bare gør det uden at have nogen ressourcer til det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at komme ind på noget af det, som ordføreren også selv var inde på, nemlig de stigende fødevarepriser, som jeg tror berører rigtig mange derude.
Altså, de oplever, at kødsovsen bliver svær at betale for.
Selv ganske almindelige fødevarer, basisvarer, er blevet dyrere.
Nu kunne jeg godt tænke mig at høre Socialdemokratiet, hvad man har af holdning til at sænke momsen på fødevarer.
Jeg er med på, at man har sagt, at man gerne vil undersøge at bane vejen for, at man kan gøre det på et tidspunkt, men jeg er ikke helt blevet klog på, hvad man egentlig mener om det.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Først vil jeg sige, at det har været helt afgørende for os at gøre noget, der virker her og nu, og det gør vi jo ved at sænke en række afgifter.
Ikke mindst elafgiften kommer til at betyde meget.
Med finanslovsaftalen er det jo også slået fast, at det arbejde, som regeringen har sat i gang, også indgår i finanslovsaftalen, altså det at kunne lave et differentieret momssystem i fremtiden, og det kan være en løsning.
Jeg tror da også, at vi er mange, og det er klart, der undrer os over, at det er muligt i det daglige at have en pris på en pakke smør, som overstiger 30 kr., men at når vi så i øvrigt når frem til julen, kan man få det til en brøkdel af den pris.
Så der er selvfølgelig også et element af, hvad avancerne er ude i supermarkedskæderne, som vi også er nødt til at kigge på.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
SF vil hæve skatterne med 38 mia. kr., så det bliver markant dyrere at være dansker, det bliver sværere at få økonomien til at hænge sammen, og det bliver mindre attraktivt at arbejde.
Hvorfor er det sådan, at SF ikke mener, at alle dem, som hver dag går på arbejde og gør en ekstra indsats for at få Danmark til at hænge sammen, skal få lettere ved at få deres egen hverdagsøkonomi til at hænge sammen?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Men det kræver, at man har et samfund som det danske, hvor vi indkræver noget i skat og så bruger det på de fælles ting, som er vigtige for os alle.
Det er også plejehjemmene, så vi ved, at der bliver taget godt hånd om vores ældre.
Der synes vi, at dem, der har mest, skal bære det tungeste læs, og at de godt må betale lidt mere i skat, jo især med tanke på, at regeringen har delt meget skæve skattelettelser, for mere end 10 mia. kr., ud til dem, der har allermest i samfundet.
Det er meget, meget velhavende virksomhedsarvinger, der har fået store skattelettelser, der er en skattelettelse på privatfly, og der er en skattelettelse i topskatten, og det synes vi simpelt hen svækker det, at man har et stærkt velfærdssamfund som grundlag for os alle sammen.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-10:
Det er jo heller ikke rigtigt, hr. Ole Birk Olesen.
Nu er det vist mig, der har ordet, og det er ikke rigtigt, hvad hr. Ole Birk Olesen siger.
Hvis vi endelig skal tage diskussionen omkring indholdet, er der jo ud over økonomien også det, der handler om at give politiet bare de værktøjer, der skal til for at bekæmpe kriminalitet, bl.a. i forhold til svenske børnesoldater.
Det var man heller ikke klar til i Liberal Alliance.
Men hvis vi skal holde fast i den økonomiske del, er det jo ikke rigtigt.
For det, som Liberal Alliance ikke evnede og stadig væk ikke evner, er så, at hvis man har en plan og gerne vil være med i en aftale, må man justere den plan, man har.
Og jeg har ikke på noget tidspunkt hørt hverken retsordføreren eller nu den finanspolitiske ordfører sige, at man havde en anden plan for, hvordan de penge skulle bruges, altså at man kunne bruge råderumspenge på politiforliget.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Nej, det har vi da ikke, men det er jo et pjattet, pjattet argument, som aldrig nogen sinde er blevet brugt før i den her sal: I kan ikke være med i en aftale, fordi I har en politik, der går ud på noget andet på et andet område.
Et partis politik er jo altid et udspil: Det er det, vi vil gøre, hvis vi får 90 mandater.
Men så er der jo ingen partier, der har 90 mandater, og derfor går man på kompromis meget, meget jævnligt.
Selv et stadig forholdsvis stort parti som Socialdemokratiet går også på kompromis meget jævnligt.
Og hvis det var sådan, at Socialdemokratiet ikke kunne være med, hver gang der ligger en aftale på bordet, som på en eller anden måde ikke bruger pengene på samme måde, som Socialdemokratiet gik til valg på i 2022, så ville Socialdemokratiet da være et mærkeligt, ultimativt parti.
Det er ikke os, der har forladt den aftale om politiet, som hr. Bjørn Brandenborg taler om.
Det er regeringen, der har sagt, at vi ikke må være der, fordi vi har sagt noget andet på et andet tidspunkt.
Men så kan vi jo ikke have Socialdemokratiet i nogen som helst aftaler efter næste valg, når Socialdemokratiet har tabt magten.
For jeg er sikker på, at alle aftaler på en eller anden måde vil afspejle noget andet end det, Socialdemokratiet kommer til at gå til valg på.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-10:
Tak for det.
Noget af det, som vi jo kommer til at bruge rigtig mange penge på i den her finanslov, er en ny aftale til vores politi, til danskernes tryghed og til at bekæmpe kriminalitet i vores samfund.
Den aftale er Liberal Alliance jo ikke med i.
Og noget af det, jeg har kunnet forstå efterfølgende, er, at man i Liberal Alliance har gået og været lidt mavesur over, at man ikke kunne være med i den aftale, for det ville man rigtig gerne, også selv om den jo ville føre til en offentlig forbrugsvækst, hvis man skal bruge hr. Ole Birk Olesens egne ord.
Man har været sur over, at man ikke kunne få lov til at være med i den aftale.
Men noget af det, der gør, at man ikke er det, er jo, at Liberal Alliance har været ude at sige, at de ville bruge rub og stub af råderummet på at give skattelettelser, og en stor del af den her aftale er finansieret af råderummet.
Derfor kan man selvfølgelig ikke begge dele.
Man kan ikke blæse og have mel i munden.
Man kan ikke både være med i en aftale, hvor man bruger råderummet på at ansætte flere politifolk til at bekæmpe kriminalitet og så bruge de samme penge på skattelettelser.
Men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge hr. Ole Birk Olesen om, er, om der er en anden opfattelse i Liberal Alliance.
Altså, har man egentlig en opfattelse af, at man kan bruge de samme penge to gange?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Man er jo nødt til at se stigningen i det offentlige forbrug, i forbindelse med hvor meget rigere vi bliver som samfund.
Og det, der er en stor udfordring for velfærdssamfundet lige nu, er det, man kalder velfærdsgabet, altså at vi hver især bliver rigere, og derfor forventer vi mere af vores velfærdssamfund, men vi bruger ikke tilsvarende flere penge på velfærden.
Og det gør, at kommer man fra et velhavende villakvarter og kommer over på den lokale folkeskole, så tænker man: Hvad er der sket her?
Hvorfor kan de ikke følge med tiden?
Så SF’s politik er, at man følger med den velstandsstigning og bruger pengene i det økonomiske råderum på at forbedre velfærden.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Men de offentlige udgifter stiger jo rigtig meget i de her år og sågar mere end under Poul Nyrup Rasmussens regeringer, hvor den borgerlige opposition sagde, at pengene fosser ud af statskassen.
Det offentlige forbrug stiger mere i disse år end dengang, og det er så ikke nok.
Det er simpelt hen for asocialt, at det ikke stiger endnu mere, forstår man på SF.
Jeg vil gerne vide: Den regering, som SF vil støtte efter et valg, skal den bruge hundrede procent af råderummet på øget offentligt forbrug, eller må den gerne bruge 1 pct. af råderummet på lavere skatter og afgifter?
Hvad skal der til, for at SF synes, at de offentlige udgifter er store nok?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Der var ikke så meget svar på, lige hvad Socialdemokratiets holdning er til en lavere moms.
Men der er jo noget paradoksalt i, at hvis man går ned og køber 1 l mælk til 10 kr., ender det faktisk med, når man tager afgifter og moms fra, at staten tjener flere penge pr. liter mælk end mælkebonden for den liter mælk, han afleverer.
Derfor kunne det jo godt være tegn på, at det nok er momsen, der også er en del af problemet på de stigende fødevarepriser, fordi vi skovler så mange penge ind i statskassen.
Så igen vil jeg egentlig bare spørge: Hvad er Socialdemokratiets holdning til, at man får en lavere moms på fødevarer?
Jeg er med på, at man har sænket momsen på bøger, men det kan man trods alt ikke leve af.
Så hvad er holdningen til, at man sænker momsen på fødevarer?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Jeg tror, man lige er nødt til at huske, hvad det er, råderummet er.
Når der selvfølgelig skal være en vækst i de offentlige udgifter, er det, fordi der kommer flere ældre i fremtiden, og fordi velfærdssamfundet skal følge med, i takt med at vi bliver rigere.
Det er jo for mig helt klart udgangspunktet, at råderummet skal sørge for, at velfærdssamfundet kan følge med, i forhold til at vi hver især bliver rigere, og at man følger det, man ligesom kan kalde det velstandskorrigerede træk, altså at når der kommer flere ældre, er det ikke nok bare at give en til en det samme, men det skal følge med, i forhold til hvor meget rigere vi bliver som samfund.
Hvordan vi sætter krav og andet i en eventuel diskussion efter et valg og sådan noget må komme senere.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Danmark har jo i disse år og også i de kommende år et forholdsvis stort råderum på de offentlige finanser, og under den her regering bruger man sådan cirka 90 pct. af det råderum på at øge de offentlige udgifter og sådan cirka 10 pct. på at lette skatter og afgifter.
De 10 pct. er simpelt hen for meget for SF, og at 90 pct. af råderummet bruges på at øge offentlige udgifter er ikke nok for SF. Hvilke betingelser stiller SF til en kommende socialdemokratisk ledet regering?
Er det, at 95 pct. af råderummet skal bruges på øgede offentlige udgifter og højst 5 pct. på lavere skatter og afgifter?
Eller er det 99 pct. og 1 pct., eller er det 100 pct. af råderummet, der skal bruges på øget offentlige udgifter og 0 pct. på lavere skatter og afgifter ?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Det er jo eksempelvis den grønne check, som SF var et af partierne der tog initiativ til, og det er en måde at hjælpe dem med de laveste indkomster på.
Det er jo klart, at i et Folketing, som det ser ud lige nu, får SF det ikke sådan, som vi vil have det i alle forhandlinger.
Men stod det til SF, kompenserede man direkte dem, som har mindst, når man indfører afgifter.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Det er rigtigt.
Man kan jo løse ved at kompensere på anden måde og sige, at man går på to ben.
Men SF går vel kun på ét ben, for man kompenserer jo ikke en familie fra Lemvig, som måske kører til Holstebro for at arbejde, eller nogle fra Hjørring, der kører til Randers.
De får jo bare den høje afgift.
Hvad er det så, man har brugt det andet ben til, hvis man skal bruge den terminologi?
Lige nu har man kun straffet de folk derude, der har de færreste midler, fordi man laver nogle højere afgifter, men man har jo ikke kompenseret for det.
Så hvad vil SF gøre for at kompensere de mennesker, der får de højere dieselafgifter?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Nej, det vil vi ikke, for der er nogle afgifter, der er afgørende for den grønne omstilling og for, at vi kommer hen i et forbrug, hvor vi ikke har diesel, men f.eks. i stedet har elbiler.
Det, der gør, at det hænger sammen i SF's politik, er, at man skal kompensere dem, der har mindst.
Når man laver afgifter, der lægger et pres ned over alles økonomi, så har SF også kæmpet for, at der kommer en grøn check ud til dem, der har mindst, eller at man på anden vis går ind og kompenserer.
Men man er nødt til at gå på to ben.
Man er nødt til at lave den grønne omstilling og samtidig kompensere dem, der har mindst.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Tak for talen.
Det er jo velkendt, at SF er imod de skattelettelser, der giver mest til dem, der har flest penge.
Men omvendt er det negativt, hvis man laver en afgiftsstigning, og SF har altså været med at stemme igennem, at dieselafgifen skal stige.
Hvorfor ikke bare bekræfte, at det forholdsmæssigt rammer dem hårdest, der har de laveste indkomster, udover at det også rammer dem, der bor, hvor der er langt mellem husene, fordi de skal køre længere for at komme på arbejde og i skole, og hvor man nu ellers skal hen?
Hvordan hænger det sammen med det, ordføreren står og siger på talerstolen, når man selv egentlig er fortaler for afgifter, der rammer dem, der har færrest penge?
Vil SF så støtte det ud fra den ambition, man selv bruger i sin tale?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Venstre havde jo engang et meget godt slogan, der hed, at det skal kunne betale sig at arbejde, og det skal det, og det kan det også for de ældre, og derfor er der rigtig mange, der er tæt på pensionsalderen, der bliver ved med at arbejde.
For der er en økonomisk gevinst ved at tage et arbejde, og når der er ledigt arbejde, vil folk det gerne.
Hvis man spørger de ældre, hvad de rigtig efterspørger, er det jo så mere fleksibilitet i arbejdsvilkårene.
Men for dem, hvor det ikke afgørende kan betale sig at arbejde, dem, der kan tjene rigtig mange penge på at eje penge i forvejen, dem, der står til at arve meget fra deres forældre eller arve en stor virksomhed, synes vi simpelt hen, at de skattelettelser er helt forkerte, og at de faktisk underminerer det, at det kan betale sig at gøre en indsats.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Selv de skattelettelser, der bliver givet til seniorer, der bliver ved med at arbejde, vil SF rulle tilbage.
Det kommer jo også til at have en betydning for, hvor mange hænder vi har i Danmark, både på det offentlige og det private arbejdsmarked, og hvilken velstand og vækst vi har i fremtiden.
Kan SF ikke se, at der er en sammenhæng mellem det, at man har brug for at skabe velstand, før man kan bruge pengene?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Det er rigtigt, at der er nogle lande, herunder Sverige, som i mange år har haft differentieret moms.
Hvis vi skal lave det om, tager det desværre lidt tid.
Men fair nok, at hr. Peter Kofod går meget op i at sænke nogle afgifter; det synes jeg er fint.
Det er åbenbart meget vigtigt for Dansk Folkeparti også at sænke afgiften på champagne.
Det siger måske mere om Dansk Folkeparti, end det siger om regeringen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-10:
Til det sidste kan man sige, at jeg da hellere vil have champagne, end jeg vil læse en bog.
Nu var ordføreren så lystig over de sidste kommentarer til hr. Peter Kofod.
Jeg synes, det er en lidt besynderlig prioritering, vi oplever fra den her kongeligt privilegerede regering, vi har her i Danmark efterhånden, altså at bogmoms er blevet sådan en fantastisk ting at gå i gang med.
Men jeg vil nu gerne spørge ordføreren om noget helt andet, for finansloven handler jo grundlæggende om prioritering, og vi kan se, at regeringen italesætter de stigende fødevarepriser, men de gør ikke noget ved dem.
Og så kan vi samtidig se, at alene siden sidste folketingsvalg er udviklingsstøtten årligt steget med over 5 mia. kr., og nu lægger ordførerens parti så op til, at vi skal øge støtten til Afrika med over 300 mio. kr. yderligere.
Oven i det så øger vi vores EU-bidrag med over 2 mia. kr.
Det er faktisk mere end 5 procentpoint i forhold til den fødevaremoms, som vi oplever i dag, som er cirka 6,5 mia. kr. Er det virkelig den måde, man prioriterer på i Socialdemokraterne?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Vi kommer også til at skulle bruge markant flere penge på forsvaret i de kommende år, bl.a. fordi bnp jo stiger.
Det er positivt, at bnp stiger, men når vi har fastsat os på nogle bestemte niveauer på det, stiger det sådan set ganske automatisk.
Det kan man selvfølgelig altid diskutere: Skal det det?
Men der er jo brede aftaler på de områder, og det er selvfølgelig også det, som finanslovsforslaget afspejler.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-10:
Men det ændrer jo ikke på, at politikere er folkevalgte, og det betyder også, at de sådan set har en forpligtigelse til at prioritere den økonomi, vi har til rådighed her i Danmark.
Og der er det jo bare en kendsgerning, at ordførerens parti prioriterer, at vi siden 2022 har skullet øge udviklingsbistanden med over 5 mia. kr., samtidig med at fødevarepriserne i Danmark er steget med omkring 30 pct.
Det er jo den skinbarlige sandhed, hr. Benny Engelbrecht.
Hvorfor er det så et problem for Socialdemokraterne, så de gør det til en diskussion om forsvarspolitik?
Det var det, vi oplevede lige nu: at ordføreren gør det til noget omkring forsvaret.
Æbler for sig, pærer for sig.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Hr. Skibby er selv med i en aftale omkring forsvar, og det er jo et udtryk for, at når der er brede aftaler, skal finanslovsforslagene også i sagens natur afspejle det.
Hr. Skibby forsøger her at antage, at der er en direkte sammenhæng mellem, hvordan man bruger penge på forskellige områder, og stigende fødevarepriser.
Jeg tror, man skal til USA for at prøve at finde nogle, som vil gå med på den slags bemærkninger.
Der er årsager til, at fødevarepriserne er steget.
Dem var jeg også inde på i min ordførertale.
Men det er jo ikke regeringen, der bestemmer, hvad prisen er på smørret nede i butikkerne.
Signe Munk (SF), 2025-12-10:
Man måtte forstå på ordføreren, da hr. Sigurd Agersnap spurgte til pensionsspørgsmålet, at de danskere, der har slidt og slæbt i deres arbejdsliv og er kommet tidligt ud på arbejdsmarkedet, må vente til 2030 med at få en forklaring fra Socialdemokratiet på, hvad det er for en håndsrækning, de kan få, når pensionsalderen er steget til 70 år.
Dem, der til gengæld ikke skal vente på et svar, er dem, der sad og tænkte: Jeg skal da have en elbil til 1 mio. kr. – det skal jeg da have.
Så fik de dæleme lige med den her finanslov en afgiftsrabat på 80.000 kr.
Det koster 1,3 mia. kr. af statens økonomiske råderum at give elbilsrabatter til de mest velhavende danskere.
På hvilken måde kan det være en socialdemokratisk retfærdig prioritering?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Det, at vi giver en ro på området, gør så også, at der bliver mulighed for at arbejde videre.
Nu er det Michael Svarer, der er blevet formand for den ekspertgruppe, der er blevet nedsat til at arbejde på det her område.
Jeg ser meget frem til deres anbefalinger.
Der skal i hvert fald ikke være nogen tvivl om set fra mit synspunkt, at det er meget vigtigt, at den positive udvikling, der er i forhold til den grønne transport, fortsætter.
Det, man skal huske, er, at det jo ikke kun er nysalg af biler, som er afgørende her.
Det er sådan set også, at der også kommer til at være et større og større brugtmarked for elbiler.
Det er som regel nysalget, vi fokuserer på.
Man skal bare huske, at jo flere nye biler der bliver solgt, jo flere brugte elbiler kommer der også på markedet til en overkommelig pris, som almindelige familier f.eks. med mange børn også har mulighed for at købe.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-12-10:
Mange tak, og tak for talen.
Jeg besøgte her i efteråret en lokalforening af Dansk Blindesamfund i Nordsjælland, hvor jeg også er valgt.
Noget af det, de var dybt forfærdede over, var udsigten til, at den her ledsagerordning for ældre over 67 år, som er blinde eller stærkt svagsynede, stod til at skulle udløbe med årets udgang i år.
Det har været en forsøgsordning i nogle år, men det er noget af det, der giver rigtig, rigtig meget livskvalitet for de her mennesker, for det at være blind eller stærkt svagsynet begrænser en virkelig meget i forhold til at kunne leve et liv ligesom alle os andre.
I dag har de jo en ordning, indtil de fylder 67 år, og derfor var det jo vigtigt både for dem, men selvfølgelig også for Danmarksdemokraterne, at det kunne fortsætte.
Vi prøvede at få det med i SSA-forhandlingerne.
Det skete ikke.
Nu har vi så stillet et ændringsforslag til finansloven, og jeg kan høre, at regeringen også bakker op om, at der nu skal ske noget, men kun for 2026.
Hvorfor det?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Den stod faktisk til at udløbe med udgangen 2024, og så blev den forlænget til 2025, og ved et aktstykke er den nu også blevet forlænget til 2026.
Jeg husker faktisk også, at ordførerens parti har støttet det aktstykke i Finansudvalget.
Jeg tror, der bliver nikket dernedefra – ja.
Jeg beklager, at jeg ikke har alle voteringer på alle aktstykker sådan lige i hovedet.
Det betyder, at ordningen står til at fortsætte til næste år.
Da det er en forsøgsordning, er det klart, at sådan en selvfølgelig også skal evalueres, og det går jeg også ud fra at Folketingets partier er interesserede i at kigge nærmere på.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-12-10:
Dansk Blindesamfund har jo allerede evalueret ordningen.
92 pct. af dem, der bruger ordningen i dag, er enten tilfredse eller meget tilfredse med ordningen.
Den giver øget livskvalitet.
både for mig, men også for dansk blindesamfund, som jeg er i dialog med, at den her ordning ikke bliver gjort permanent.
Det vil vi i Danmarksdemokraterne kæmpe for.
Så vil jeg bare gerne høre den socialdemokratiske ordfører: Vil man også i Socialdemokratiet kæmpe for at gøre ledsagerordningen her permanent?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Vi har ikke taget stilling til se, hvordan en sådan ordning skal se ud efter 2026.
Jeg har bare noteret mig, at ud over at der er en stor tilfredshed med ordningen – det anerkender jeg fuldstændig – er der også visse diskussioner om, hvordan den så skal udformes.
Hvor fleksibelt skal det være, i forhold til hvordan man kan bruge sin ledsager m.v.?
Det synes jeg da er naturligt at kigge på, inden man beslutter sig for, hvordan en ordning skal se ud på længere sigt.
Vi sætter jo ikke gang i arbejdet med at kigge på et differentieret momssystem, hvis det er noget, som vi slet ikke har med i vores overvejelser.
Selvfølgelig er det noget, der er med i vores overvejelser.
Men vi skal også kunne gennemføre det i praksis, og det kan vi ikke gøre fra den ene dag til den anden.
Derfor gør vi noget andet, altså bl.a. sænker elafgiften så markant, som vi gør, og dermed sikrer, at folk har flere penge at gøre med i dagligdagen, som jeg var inde på.
Alene med regeringens initiativer får en arbejderfamilie med to børn i eget hus 15.000 kr. mere at kunne disponere over til næste år.