runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-25:
Det er der mange der har gjort, og de har afleveret millioner af underskrifter gennem årene til Kommissionen, og der er absolut intet sket i forhold til at nå målet om de 8 timer.
Og nu vi er ved Dan Jørgensen, står jeg her med et interview.
Der bliver jo sagt så mange ting forud for en valgkamp, og det her var en af de her EU-valgkampe.
Der udtalte Dan Jørgensen sig i en artikel i Fyens Stiftstidende, og jeg citerer: I øjeblikket diskuterer man i EU, om grænsen for dyretransporter skal sættes ned til 8 timer, men Dan Jørgensen mener, at Danmark bør gå skridtet videre.
Danmark bør gå skridtet videre.
Vi bør gå forrest og forbyde dyretransporter, der varer længere end 3 timer.
Det sagde Dan Jørgensen dengang, og der er det så bare, jeg vil vide: Var det Dan Jørgensen, der udtalte sig i strid med Socialdemokratiets politik dengang, eller har Socialdemokratiet ændret politisk linje?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Indimellem er der billeder af dyr under nogle produktionsvilkår, der ikke afspejler, hvordan de har det.
Der foregår meget greenwashing, og man kunne lave noget, der sådan oplyste reelt, hvordan en turbokyllings ben har det 3 dage før slagtning.
Men altså, jeg er ikke helt sikker på, at vi får fødevaresektoren med på den model, og jeg tror ikke, at vi skal have oplysning på fødevarerne.
Men en kampagne om, hvordan produktionsdyrene har det i Danmark, ville jeg sådan set synes var fint.
Der er jo nogle organisationer Danmark, der arbejder for det, f.eks. Dyrenes Beskyttelse, Anima og Økologisk Landsforening.
Der er en vis oplysning om forholdene.
Og så kan man også notere sig, at der er nogle landbrugsorganisationer, der indimellem synes, at det også er vigtigt at vise dyr i det fri i deres kampagner.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-25:
Det er jo klart, at der bliver gjort rigtig mange ting for at forhindre, at danskerne køber det her kød, og der er mange, som måske ikke er opmærksomme på, hvad det egentlig er, de køber.
Altså, før jeg kom i Folketinget, vidste jeg det slet ikke, men så er det sådan, at herinde får vi måske lidt mere detailviden om mange ting.
Hvad tænker hr. Søren Egge Rasmussen om den idé, at man måske kunne sætte billeder af de kyllinger på pakkerne, ligesom man f.eks. gør med cigaretter, men måske i en lidt mildere udgave, men sådan at forbrugerne kan se et billede af den kylling, de køber, og se, hvordan den ser ud, og dermed måske få et bedre indtryk af, hvordan den har det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Tak, og tak for at bruge noget fakta i debatten.
Hvis jeg ser på det her, er der faktisk en bekendtgørelse om dyrevelfærd for slagtekyllinger.
I § 21 i bekendtgørelse for slagtekyllinger står der: Der må ikke holdes fjerkræ til landbrugsformål, hvis det ikke ud fra fjerkræets genotype eller fænotype med rimelighed kan forventes, at det kan ske uden at skade fjerkræets sundhed eller velfærd.
Er ordføreren enig i, at opdræt af turbokyllinger er i modstrid med bekendtgørelsen, når nu man ved, at ca. 75 pct. af turbokyllingerne ikke kan gå, når man kommer frem til det tidspunkt, hvor de skal slagtes?
Er der noget, vi kan bruge inden for de regler, der er?
Altså, når jeg kigger på det her, tænker jeg, at reglerne da ikke bliver overholdt, og så har vi en dyrevelfærdslov, som har nogle pæne hensigter, og som jeg heller ikke kan se bliver overholdt.
Kan ordføreren se, at vi kan komme videre inden for de regler, der er?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-25:
Tak for ordet.
Vi kunne jo gøre det meget hurtigt og kort og bare komme med en melding og sige, at vi stemmer imod, men jeg vil faktisk gerne lige argumentere lidt for, hvorfor vi ender med at stemme imod det her forslag.
Det gør vi ikke, fordi vi er tilhængere af, at kyllinger skal gå og have det dårligt, absolut ikke, men fordi vi kigger på det her i det lidt større billede.
Vi kigger jo på nogle af de rapporter, der kommer, og spørger, hvad der er udviklingen i det, og i den sammenhæng kigger vi så på, hvad vi kan gøre for yderligere at øge dyrevelfærden for kyllingerne, og det kunne, som der også er nogle, der har nævnt her, godt være en kontant incitamentsmodel, og det er vi ikke afvisende over for, hvis det er.
Men vi har også et synspunkt om, at der, hvis man ender med at gå den her vej og bare sige, at man laver et forbud, så bare er nogle andre udfordringer, der kan dukke op.
Altså, der er EU-retten, og om vi må gøre det, hvis det kun er internt i EU, og hvis vi så siger, at vi laver et forbud af import udefra, og vi har indført det her i hele EU, men efterspørgslen efter kylling er den samme, hvordan løser vi det så?
Det er ikke, fordi jeg siger, at kyllingeproducenterne ikke kan omstille til langsommere voksende kyllinger, for selvfølgelig kan de det, og det tror jeg umiddelbart også de kan klare forholdsvis nemt og forholdsvis billigt, men man må bare sige, at det kræver en vis forøgelse af kyllingeproduktionen, hvis man skal kunne følge med i forhold til den efterspørgsel, der er i dag, og vi forudsætter, at efterspørgslen efter kylling er den samme, netop fordi kylling er en mere klimavenlig kødspise end f.eks. oksekød.
Det vil have nogle ret voldsomme konsekvenser, som jeg så bare ønsker at man er meget åben og ærlig om, og at man siger, at man er villig til at gå den vej for at forbyde det her, frem for rent faktisk at hjælpe med at arbejde på, at man kan have en hurtigtvoksende kyllingerace, men som har en god dyrevelfærd, og som ikke har problemer med sygdomme og alt muligt andet.
Det vil vi gerne arbejde for.
Men umiddelbare tal og beregninger viser, at der, hvis vi vælger at gå den her vej, og vi forudsætter, at efterspørgslen på kyllingekød er den samme, og at vi skal kunne klare det i EU for rent faktisk også at bevare forsyningssikkerheden i forhold til fødevarerne, så kommer en stigning i CO 2 -emissionen på ca. 28,1 pct.
Det er over 12 mio. t CO 2 , og vi skal bruge 15,7 pct. mere foder til kyllingerne og 15,7 pct. mere vand, plus at der så er staldbygningerne.
For der skal bygges lige lidt over 10.500 nye kyllingefarme rundtom i EU for at følge med i det her, og det har jo nogle andre påvirkninger.
Så vi støtter meget op om intentionerne om, at kyllinger selvfølgelig også skal have en ordentlig dyrevelfærd, også hvis de er hurtigtvoksende, og at vi der skal kigge på, hvad man kan gøre, men forbudsvejen tror vi ikke på er den rigtige løsning.
Så som sagt i starten ender vi med at stemme imod.
Carsten Bach (LA), 2024-01-25:
Spørgeren spurgte til, hvornår jeg som ordfører tror vi så helt vil have udfaset de hurtigtvoksende slagtekyllinger, og det kan jeg jo ikke svare på.
Og at »slå hjernen fra« tror jeg ordføreren for forslagsstillerne kaldte det, som forbrugerne og vælgerne jo så gør i den her situation.
I Liberal Alliance tager vi forbrugerne lidt mere alvorligt, tror jeg, end det at kalde det at slå hjernen fra.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Jeg er godt klar over, at det er en lovlig landbrugsproduktion under rigtig dårlige dyrevelfærdsforhold.
Hvis man ikke gør noget, er der ikke udsigt til, at EU kommer og redder turbokyllingerne, og markedskræfterne kan ikke, for forbrugerne vil gerne have noget billigt kød; de vil gerne slå hjernen fra, når de står ved køledisken, og glemme at se kyllingen i øjnene.
Og politikerne vil heller ikke gøre noget, selv om man har vedtaget noget pæn lovgivning.
Det ser ud til, det er meget op ad bakke.
Kan ordføreren se en løsning på det her?
Carsten Bach (LA), 2024-01-25:
Tak for bemærkningerne fra hr. Søren Egge Rasmussen.
Jeg tror nu faktisk, at det er forbudt at sælge og købe fyrværkeri som privatperson det meste af året.
Det er vist kun 3 dage om året, man må købe fyrværkeri
, tror jeg, som privatperson – eller i hvert fald fyre det af.
Det er da rigtigt, at der er visse ting, som man er nødt til at sætte en politisk stopklods for.
Men i Liberal Alliance mener vi ikke, det er tilfældet her, særlig fordi det handler om en landbrugsproduktion, som eksisterer i stor stil på EU-niveau.
Og vi i Liberal Alliance går ind for slagtekyllingernes frie bevægelighed i EU.
Derfor er det jo, kan man sige, i en bredere forstand slagtekyllinger i EU og de slagtekyllinger, der ender på danskernes tallerkner, som vi sådan set egentlig gerne vil tage vare om.
Og derfor vil vi gerne have, at reguleringen foregår på EU-niveau.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Jeg havde lige håbet, at ordføreren kom frem til den modsatte konklusion end de andre ordførere.
Hvornår tror ordføreren at vi er færdige med at lave den her udfasning, som nu er aftalt med det der forståelsespapir fra sidste sommer, af de 120 millioner danske turbokyllinger, som årligt produceres?
Det er der, hvor jeg godt kan blive lidt betænkelig: Er det sådan 1 pct. om året, vi får nedbragt det med?
Og skal vi så bare tillade alt, som forbrugerne vil have?
Hvorfor er man i proces med at forbyde, at man kan købe fyrværkeri året rundt?
Der griber man jo ind.
Der er man jo restriktiv.
Der vil man jo ikke acceptere, at folk køber det fyrværkeri og fyrer det af, som de har lyst til, året rundt.
Når det så drejer sig om turbokyllinger, står vi en situation, hvor forbrugerne, hvis man ikke gør noget politisk, køber de kyllinger, de har lyst til.
Carsten Bach (LA), 2024-01-25:
Jeg vil lave en omvendt ordførertale, tror jeg at jeg vil kalde det, i hvert fald en omvendt ordførertale i forhold til de ordførere, der har været på talerstolen indtil nu, og som har brugt det meste og i hvert fald den første del af deres taler på at rose forslaget og rose forslagsstillerne for så i en eller anden udstrækning at meddele, at man ikke vil stemme for.
Dermed vil jeg også gerne understrege, at vi i Liberal Alliance er uenige med Enhedslisten i, at et decideret forbud mod produktion af hurtigtvoksende slagtekyllinger i Danmark er vejen til bedre dyrevelfærd for de slagtekyllinger, der bliver serveret og spist i Danmark.
Der er desuden også allerede indgået en politisk aftale om et forståelsespapir, som ministeren vist også var inde på, mellem regeringen og en række andre partier, herunder jo også Liberal Alliance, om nogle forskellige handlemuligheder i forhold til forbedring af dyrevelfærden for slagtekyllingerne i Danmark.
Som en del af forståelsespapiret indgår det, at der fra dansk side skal arbejdes for en udfasning af produktionen af hurtigtvoksende slagtekyllinger på EU-niveau.
Derudover vil jeg sige, at jeg også lidt betragter beslutningsforslaget fra Enhedslisten som et udtryk for en manglende respekt for det eksisterende arbejde med at forbedre dyrevelfærden i de danske slagtekyllingstalde.
Som vi også har været inde på allerede i debatten i dag, måtte landets største producent af slagtekyllinger så sent som i efteråret sidste år konstatere, at deres produktion jo faktisk var langt, langt foran forbrugernes efterspørgsel i forhold til en forbedret dyrevelfærd, for danskerne køber simpelt hen ikke de så lidt mere langsomtvoksende slagtekyllinger.
Liberal Alliance kommer således ikke til at stemme for at lukke en relativt ansvarlig dansk produktion af slagtekyllinger med stor efterspørgsel for så potentielt jo at erstatte det med udenlandsk producerede kyllinger, hvor der, vil jeg sige, er endnu mere usikkerhed om dyrevelfærden i produktion.
Derfor afviser Liberal Alliance, som jeg lagde ud med at sige, også beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Ja, det anerkender jeg.
Det betyder ikke nødvendigvis, at det er blevet godt at være turbokylling; det kan være, det er blevet dårligere at være almindelig kylling.
Vi har jo en forligskreds her, hvor vi langsomt og progressivt prøver at styrke dyrevelfærden, og nu kigger vi på det her, og det kan sagtens være, at vi kan tage yderligere initiativer til at forbedre dyrevelfærden i den almindelige kyllingeproduktion også.
Det kan jo være næste skridt for os, og jeg vil gerne gøre det på en måde, hvor vi er med til at udvikle dansk landbrug, sikre den høje dyrevelfærd og sikre, at vi bliver konkurrencedygtige på verdensmarkedet.
Det er jo derfor, jeg taler noget for de her økonomiske incitamenter, og der kunne man jo kigge på hele kyllingeproduktionen og ikke kun på turbokyllinger.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-25:
Jamen den tager vi så her i anden del, altså lige nøjagtig det omkring gaitscoren eller benscoren, eller hvad man vil kalde det.
For som jeg læser i hvert fald den nye rapport, anerkender jeg fuldt ud, at der stadig væk er nogle problemer, men også her er forskellen imellem hurtigtvoksende og langsomtvoksende kyllinger jo faktisk blevet markant mindre, end den har været.
Som sagt anerkender jeg, at der stadig væk er nogle udfordringer, men der er bare ikke de samme problemer i dag, som der var med det for måske 20 år siden.
Er ordføreren ud fra den nye rapport enig i det?
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-25:
Tak for det.
Og tak for at bringe den faglighed ind i debatten, og det anerkender jeg da.
Men det er jo ikke kun, hvorvidt de så får hjerteproblemer, som er det, de typisk dør af, der er problemet.
Mange af dem kommer til at gå dårligt, og en del af dem ender med slet ikke at kunne gå.
Så det er jo ikke kun, om de overlever.
Det er også, hvordan de har det, mens de er der.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-25:
Jeg er overbevist om, at der kan gøres noget.
Jeg ved også, at branchen selv har kigget på, hvad man kan gøre.
Det er jeg sikker på hr. Søren Egge Rasmussen også ved.
Man har selv arbejdet med, hvordan man kan forbedre vilkårene for kyllingerne.
Når jeg kigger på den nye rapport omkring gait score, som jeg nævner, kan jeg ikke genkende, at det er 75 pct. af dem, der ikke kan gå.
Det er nogle helt andre tal.
Jeg har ikke skemaet med her, men jeg sætter mig meget gerne sammen med hr. Søren Egge Rasmussen, så vi kan gennemgå det sammen og se, om vi læser det samme i den.
For er det mig, der tager fejl af sådan en rapport, vil jeg selvfølgelig gerne blive klogere på det også.
Så det tager jeg gerne imod, hvis hr. Søren Egge Rasmussen eventuelt ville være med til det, for jeg genkender ikke det tal med, at 75 pct. af dem ikke kan gå.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Der er nogle bekendtgørelser, der siger, at der skal være en vis sundhed og velfærd for de dyr, man holder, og så er der er nogle, der kigger på det.
Altså, de her turbokyllinger, der bliver opdrættet, vokser jo bedst, når der er lyst, og så har man en produktion, hvor der kun er mørkt 4 plus 2 timer i døgnet.
Er det en rimelig måde at have dyr på?
Det synes jeg ikke.
Nej, vi vil ikke tvinge folk til noget, men vi synes, det er rigtig godt, at der er nogle anbefalinger om, hvordan man skal spise i Danmark.
Hvis danskerne fulgte dem – det er alligevel et ministerium, der har udarbejdet det – så ville det sundhedsmæssigt virkelig være et kæmpe plus.
Så går vi i Enhedslisten ind for, at vi omlægger al vores landbrug til økologi, og at vi gør plads til mere natur og skov osv.
Vi har en landbrugspolitik, men vi har ikke en firkantet kostpolitik.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-25:
Så håber jeg da, at vi kan blive enige om at opfordre folk til at flytte ud af storbyerne og ud på landet, for vi har i hvert fald også mange løse dyr gående, i nærheden af hvor jeg bor.
Men jeg fornemmede ikke helt, hvor svaret kom henad?
Mener Enhedslisten, at vi ad forbudsvejen skal ind og egentlig påtvinge befolkningen at være veganere for ikke at skulle producere alt det her kød?
Er det sådan, jeg skal tolke det, altså at det er det, man vil?
Man vil egentlig tvinge folk til at blive veganere og vegetarer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Vi har nogle kostanbefalinger i Danmark om, at vi skal spise mindre kød.
Hvis man fulgte de kostanbefalinger, skulle vi jo producere mindre kød, og det støtter vi sådan set som udgangspunkt.
Jeg vil til det der med, at man ikke ser dyr i Danmark, sige: Ja, hovedparten af befolkningen ser ikke de dyr.
Os, der bor ude på landet, ser indimellem nogle dyr.
Der, hvor jeg bor, har vi en hønseflok, som man kan flytte rundt via et mobilt hønsehus, og der er mange, der følger med i, hvad der sker omkring det hønsehus; også mange af de børn, der bor, hvor jeg bor, også nogle, der ikke bor lige ved os, men tæt på.
De der somre, hvor vi har fire grise, er jo en af de største turistattraktioner, fordi de her grise er udendørs og går ude i en pileskov.
Vores geder, vores klappegeder er så populære, at man bliver helt bekymret for, om de skulle miste pelsen.
Der er sådan set en søgning hen imod dyr, der er udendørs; men hovedparten af befolkningen ser ikke de dyr, man kommer til at spise.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-25:
Jeg vil starte med noget af det sidste, ordføreren sagde, nemlig »helt afsondret fra befolkningen«.
Det synes jeg godt nok er lige til den grove side.
Skal jeg tolke det sådan, at befolkningen kun bor inde i de store byer?
Vi er mange, der bor ude på landet og ser de her dyr jævnligt, mange også dagligt.
Jeg nævnte nogle tal og mulige konsekvenser ved det her, hvis man gik den totale forbudsvej, og så blev jeg egentlig bare lidt nysgerrig på, hvad Enhedslistens holdning er til, at det kan være de afledte konsekvenser, hvis man går forbudsvejen.
Er Enhedslisten så indstillet på, at vi øger antallet af stalde i Europa for at få flere kyllinger for at følge med den efterspørgsel, der er på kyllingekød i dag?
Eller mener Enhedslisten, at det skal være mere andekød?
Eller mener Enhedslisten, at vi alle sammen skal påduttes at være halvt veganere for ikke at skulle spise det kød?
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-25:
Altså, at der er små, bitte forbedringer på nogle af de her områder, er kun positivt, men ikke nok for mig til ikke at stemme for det her forslag.
Vi har jo netop et notat fra Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri i dag, der bekræfter, at der er regulære gangproblemer for kyllinger, der er opdrættet som turbokyllinger.
Nu siger ordføreren, at ordføreren har markeret det meget, meget tydeligt, så det er måske undertegnede, der er sådan lidt tykpandet, for jeg forstod faktisk ikke ordførerens svar på, om Venstres mål er 8 timers transport.
Nu nævnte jeg jo ikke dødelighed.
Det, det handler om her, er, hvor slemt det er for de kyllinger at være i live.
Der nævnte jeg til gengæld, at tre ud af fire kyllinger har problemer med at gå normalt.
De har en lang række sygdomme som organsvigt, hjertestop, vejrtrækningsproblemer, lammelser og knoglesygdomme.
Der går 20 kyllinger pr. m 2 , og de er forhindret i at udleve deres naturlige adfærd.
Det er nok for mig.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-25:
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre hr. Torsten Gejls mening om den nye rapport, der viser om dødeligheden og kasseringen imellem kyllingerne, at det er 4,1 ved hurtigtvoksende og 3,9 ved de langsomtvoksende.
Som jeg har nævnt før: Der er en forskel, selvfølgelig er der det, men så overvældende er den vel heller ikke, som den har været førhen.
Eller hvad mener ordføreren?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-25:
Tak for det.
Turbokyllinger, altså kyllinger, som fuldstændig unaturligt vokser ekstremt hurtigt, hvilket resulterer i alverdens skader på dyret, er absolut ikke noget, vi bryder sig om i Dansk Folkeparti.
Lad os endelig forbyde det, hvis vi kan.
Ministerens svar var, at avlen kan vi forbyde, men at vi ikke kan forbyde importen på grund af EU-regler om varernes fri bevægelighed.
Det er ikke godt.
Det synes jeg ikke at det er.
Jeg synes, at vi langtfra er i mål, når det drejer sig om dyrevelfærd – langtfra .
Det er en svær balancegang, for vi kan godt stoppe produktionen af turbokyllinger, og det mener jeg principielt at vi skal, og det synes jeg at ministeren skal tage meget alvorligt og se på hvordan vi kan gøre.
Vi ved, at man forsøgte at gøre noget i forhold til at stoppe produktionen af turbokyllinger fra et slagteri.
Det gik desværre ikke, fordi det blev for dyrt, og det synes jeg er meget ærgerligt.
Men der er jo altså krise i de små samfund.
Nu kan jeg til min store glæde se, at der her i de sidste dage har været artikler i aviserne om, at fødevarepriserne bliver sat ned, og det er rigtig, rigtig godt for mange danske familier, som skal kigge meget på pengepungen i de her krasse tider, så det hilser jeg meget velkommen.
Lad os håbe, at det drejer sig om alle hele vejen rundt, sådan at vi igen kan købe kyllinger, som har haft en almindelig opvækst.
Særlig nu, hvor rigtig mange danskere er presset af stigende priser, er der mange, der kigger på prisen og derfor vælger det billigste.
Det er ikke godt, og det skal vi væk fra.
Jeg vil meget gerne have, at ministeren tager det alvorligt, og at vi i første omgang ser på importen fra tredjelande.
Vi er meget interesseret i at støtte det her forslag – det må jeg nok sige – for jeg synes, at dyrevelfærd står meget, meget højt.
Så vil jeg sige rigtig god tur til ministeren, når han skal arbejde med at forandre EU indefra – og jeg gentager: med at forandre EU indefra.
Det er det, som det her forslag langt hen ad vejen står og falder med, og det er noget af en opgave.
Så det ønsker jeg ministeren rigtig meget held med.
Jeg håber, at det kommer til at fungere.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-25:
Som jeg nævnte før, vil jeg gerne være med til, at vi sammen med branchen kigger på, hvordan vi kan gøre vilkårene endnu bedre for hurtigtvoksende kyllinger, ingen tvivl om det.
Det vil jeg gerne være med til at vi kigger på.
Erling Bonnesen (V), 2024-01-25:
Jeg har markeret meget tydeligt, at jeg synes, at det er godt, at vi har dyrevelfærd på dagsordenen.
Jeg synes, at det er godt, at der nu kommer
en, hvad kan man sige, ny transportforordningsdrøftelse i EU.
Så er processen jo, at vi samler sammen til et mandat til ministeren i den proces, der ligger for det.
Det tror jeg heller ikke er ubekendt for spørgeren.
Det er lige præcis i den forbindelse, at vi lægger os fast på mandatet
, så det ser jeg frem til.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-30:
Tak for det, formand.
Tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på dyrevelfærden inden for pelsdyravl.
Jeg anerkender de etiske overvejelser og dyrevelfærdsmæssige aspekter, som forslagsstillerne har fremhævet.
Lige nu afventer vi en vurdering fra EFSA af, hvorvidt udfordringerne med dyrevelfærd kan afhjælpes under de nuværende forhold.
Pelsdyravl i Danmark er også allerede underlagt strenge dyrevelfærdsregler.
Disse regler er designet til at sikre, at dyrene behandles på en ansvarlig og human måde inden for rammerne af erhvervsmæssig produktion.
Der har både min kollega fra Socialdemokratiet og ministeren redegjort for, hvilke tiltag der er.
Jeg vil dog lige tilføje en enkelt ting, og det er, at man selvfølgelig ifølge dyrevelfærdsloven jo altid, hvis man oplever uregelmæssigheder eller forhold, der ikke er i orden et sted, kan anmelde det, og så vil den enkelte besætning blive tilset af myndighederne.
Det vil sige, at de vil komme ud på kontrolbesøg, og det synes jeg også er meget betryggende.
Jeg er helt enig i, at vi skal sikre den bedst mulige dyrevelfærd inden for området for pelsdyravl, men det kræver selvfølgelig også et stærkt fagligt grundlag.
Derfor bør vi afvente resultaterne af EFSA's vurdering, som forventes at blive fremlagt i marts 2025.
Disse resultater vil nemlig give os et mere solidt videnskabeligt grundlag for at træffe informerede beslutninger om pelsdyravlens fremtid i Danmark såvel som i resten af EU.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at vi i Moderaterne stemmer imod forslaget i sin helhed, da vi ikke må forhaste os og tage beslutninger, der kan have vidtrækkende konsekvenser for både dyrevelfærden og den danske pelsdyrindustri, før vi har fuld forståelse af alle aspekter af sagen.
Tak for jeres opmærksomhed.
Carl Valentin (SF), 2024-01-30:
Jeg tror, jeg er nødt til at se det uddybet lidt, før jeg kan forholde mig til det.
Men umiddelbart lyder det da, som om man tager fejl, hvis man bare siger: Ja, de kan sagtens have et godt liv i et lillebitte bur.
Det mener jeg på ingen måde de kan.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-30:
Det gør jeg gerne, for jeg henviser til en rapport fra Aarhus Universitet, hvor man stiller spørgsmålet: »Kan danske mink leve under velfærdsmæssigt tilfredsstillende forhold, når alle gældende danske regler overholdes?«
Det har de så leveret et notat om til bl.a. Justitsministeriet, og svaret er ja.
Men er det så, fordi de ikke er eksperter, eller er det, fordi de tager hamrende fejl ifølge SF?