runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2022-04-26:
Tak for det.
Vi støtter kravet om 10 pct. urørt eller strengt beskyttet hav.
Og det er jo ret beset det, beslutningsforslaget handler om.
Det er for os et absolut hovedkrav i de forhandlinger, vi står foran, både om havplanen, men også om havstrategien.
Et andet hovedkrav i de forhandlinger er, at placeringen af de her 10 pct. urørt hav foretages ud fra eller på baggrund af forskning, data og hensyn til biodiversiteten.
Det er sådan set den eneste hage, der er ved det her beslutningsforslag, nemlig at erhvervsinteresserne er fremhævet i bemærkningerne.
Nu er bemærkningerne jo ikke bindende for sådan et forslag, men i bemærkningerne står der faktisk et forslag til en fremgangsmåde, og det får altså håret til at stritte lidt på os.
Og der er det bare ret vigtigt for os at slå fast, at når det handler om udpegningen af de her 10 pct. urørt hav, skal det udelukkende ske af hensyn til biodiversiteten, for der kan godt være rift om de områder, hvor biodiversiteten er størst, altså hvor fisk yngler.
Jeg ved ikke, om erhvervsinteresserne vil være enig i, at sådan nogle områder skal udlægges urørt, for det er også der, der er store værdier.
Det kan være, det ved vi ikke.
Så derfor er vi en lille bitte smule skeptiske over for formuleringen i bemærkningerne.
Omvendt må jeg sige, at nu hvor bemærkningerne ikke er bindende, og nu hvor vi kan fornemme en vis vaklen hos regeringen i forhold til de 10 pct., så kunne vi jo godt være fristet til at stemme for det her forslag, fordi det så er en præmis for forhandlingerne.
For det er fuldstændig rigtigt, at vi står over for nogle forhandlinger – og er det her ikke den forkerte rækkefølge?
Omvendt kunne vi da godt være lidt bekymrede, når der kommer alle de ønsker om anvendelse af havet på bordet, for så står vi pludselig i en situation, hvor det er svært at finde de 10 pct., og så kunne det være, at det kun blev 7 pct.
Jeg tror nu nok, at det, vi først og fremmest vil prøve at arbejde hen imod, er en beretning, der slår de 10 pct. fast, for så er det en præmis for forhandlingerne.
Men om vi lige får udelukket det der med erhvervsinteresserne – eller i hvert fald bliver enige om, at det ikke er dem, der skal afgøre, hvor de her 10 pct. urørt hav kommer til at ligge – skal jeg ikke kunne sige.
Men hvis vi kan finde hinanden i en beretning, hvor tallet 10 bliver slået fast, men måske også med lidt flere ord om, hvad der så er grundlaget for udpegningen, og at det altså er hensyn til biodiversiteten og ikke erhvervsinteresser, så tror jeg, vi har lagt et rigtig godt spor ud for de forhandlinger, vi står over for.
Der er bare slet ikke nogen tvivl hos os om, at det er miljø og klima, der er det vigtigste hensyn i de forhandlinger om havplanen, som jo så også rummer en masse andre hensyn.
Men i det sammensurium af hensyn skal der bare ikke herske nogen tvivl om, at det er biodiversitet og klima, der vægter højest.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Tak for det.
Jeg er næsten enig i det hele, men ikke i det alt sammen.
Det, der lidt er udfordringen her, er, at det bliver svært at finde de 10 pct.
Det synes jeg jo både det tidligere beslutningsforslag og også de tidligere ordførere og ministeren sagde så fint.
Det er også derfor, det er så vigtigt at finde de 10 pct. og lægge dem urørt ud nu.
Vi kan jo ikke komme tilbage efterfølgende og stå og sige, at det er fortidens synder, og nu skal vi til at rydde op, for så er det jo sket på vores vagt.
Så vi er nødt til at udpege de 10 pct. nu.
Men det, der undrer mig lidt, er, at ordføreren sådan siger, at erhvervsinteresserne ikke skal være med.
Det er jo derfor, vi skal træffe den principbeslutning om de 10 pct., for det skal blive 10 pct., og det vil vi meget gerne have en dialog om med alle interesserede – fiskere; de grønne organisationer; dem, som skal sætte vindmøllerne op; dem, som skal have råstofferne op af jorden osv. osv.
Men vi skal ende på de 10 pct.
Det mener vi i Dansk Folkeparti vi er forpligtet til, ellers kommer vi til at stå i en situation, hvor man ikke når det, og så er det os, der har begået fortidens synder.
Zenia Stampe (RV), 2022-04-26:
Ja, men det er bare ikke lige meget, hvad det er for nogle 10 pct. Og det er måske der, hvor vi så måske alligevel ikke er helt i sync.
Det tror jeg også der er mange der er.
De kan godt se, at man også har brug for nogle ynglepladser, hvis der skal være nogle store fisk, man så senere kan hive op af vandet.
Derfor har jeg egentlig også en forventning om, at vi kan have en god og konstruktiv dialog med erhvervet om det.
Men der må bare ikke herske nogen tvivl om, at når det handler om udpegningen, er de 10 pct. afgørende, men det er også fuldstændig afgørende, at vi udpeger de 10 pct. på baggrund af data, forskning og biodiversitet – ikke erhverv.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Hvorfor skulle man udpege noget, som ikke har nogen værdi?
Det ville jo være ligegyldigt.
Selvfølgelig skal det, der bliver udpeget, være noget, der har værdi.
Men med det samfund, som vi har, og idet vi kan lave brede aftaler, tror jeg altså bare, det er vigtigt, at man inddrager så mange parter som muligt, så alle kan se sig selv i sådan en aftale.
Alle kommer til at gå på kompromis, hvis vi skal udpege 10 pct.
Om det så bliver de allerbedste steder i forhold til biodiversitet eller ikke, kommer man til at gå på kompromis alligevel.
Og så er jeg fuldstændig enig i, at områderne skal have værdi, når de bliver udpeget.
Men jeg vil lægge op til, at vi stadig væk holder fast i, at alle implicerede parter skal være en del af løsningen også.
Per Larsen (KF), 2022-04-26:
Tak for ordførerens tale.
Ordføreren er inde på licensklinikker og nævner unge læger, men vi ser rent faktisk også eksempler på, at der er læger, som har afhændet deres praksis, og som gerne vil indgå i et partnerskab med regionen i forhold til en licensklinik, fordi de så måske kan gå lidt ned i arbejdstid, fordi de har lyst til at have lidt mere fritid.
Og det er sådan set også en rigtig god model i de områder, for det kan jo i modsætning til andre organisationsformer godt give den der kontinuitet, som man gerne vil have, hvis man f.eks. ved, at ens egen læge er i klinikken 3 dage om ugen eller sådan noget.
Så det er jo langt at foretrække i forhold til nogle andre konstruktioner, hvor der måske er en vis trafik ud og ind af læger, som er ganske kort tid i klinikkerne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-26:
Tak for det.
Tak til Konservative for endnu en gang – må jeg også sige – at fremsætte forslaget om bekæmpelse af stråmandsklinikker i almen praksis.
Det er et godt tema, og jeg må bare sige, at jeg deler formandens opfattelse af, at de foregående ordførere meget, meget grundigt har gennemgået det her beslutningsforslag.
I SF er vi stadig væk enige i, at vi skal forhindre stråmandsklinikker.
Vi noterer os dog også, at der siden sidst er foretaget ændringer i overenskomsten om almen praksis – en overenskomst, som i øvrigt er trådt i kraft den 1. januar 2022.
Og jeg er selv meget glad og positiv over, at PLO netop har taget teten i forhold til også at tage ansvar for at bekæmpe problemet.
Men vi har stadig udfordringer med manglende lægedækning i store dele af landet.
Som det blev nævnt under det tidligere punkt på dagsordenen i dag, vil SF eksempelvis arbejde for udbredelse af licensklinikker.
Det er langtfra sikkert, at nye unge læger synes, det er fedt at arbejde på de samme vilkår, som hidtil har været gældende for praktiserende læger.
Lægedækningen er imidlertid også helt afgørende for arbejdet med det nære og sammenhængende sundhedsvæsen, og jeg tror, det er vigtigt, at netop lægedækningen skal ses i en større sammenhæng, også sådan at vi sikrer, at vi får kigget på, om andre faggrupper kan være med til at afhjælpe problemet og være med til at løse opgaverne i det nære og sammenhængende sundhedsvæsen.
SF stemmer derfor heller ikke for det her forslag – det tror jeg ikke kommer bag på forslagsstillerne, for det gjorde vi nemlig heller ikke sidste gang – men vi forventer, at udfordringerne adresseres i de sundhedsforhandlinger, som p.t. pågår.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-26:
Jamen det er vi jo fuldstændig enige i.
Jeg kan godt forstå, hvis man er en ung læge eller for den sags skyld en seniorlæge og man skal til at etablere sig med ydernummer og forretning for ligesom at kunne arbejde som praktiserende læge, at der er mange, der giver op, allerede inden de overhovedet kommer i gang.
Vi lever i et mobilt samfund, hvor man også gerne vil kunne flytte sig, og hvis familien pludselig skal flytte, fordi en ægtefælle har fået et job et andet sted i landet, eller hvad ved jeg, jamen så skal det være let at flytte sig igen, og det er det altså ikke i det nuværende system.
Tiden er bare rendt fra, at doktor Hansen bor nede på hovedgaden, og at det har han i øvrigt altid gjort.
Jeg tror, vi skal vænne os til, at der kan skabes noget mere fleksibilitet og også muligheden for, at man netop kan flytte sig og også flytte et andet sted hen, hvis det er sådan, at man får brug for det, uden at skulle forpligte sig med meget, meget store omkostninger.
Per Larsen (KF), 2022-04-26:
Når det nu er veldokumenteret, at relationen imellem patient og læge er så vigtig, som den trods alt er, vil det så ikke være hensigtsmæssigt, at man arbejder målrettet på at sikre alle patienter, alle borgere i Danmark, en relation til en læge, som de kender over en længerevarende periode, sådan at der simpelt hen bliver en relation?
Og vi ved også, hvor meget det betyder for de kronisk syge, at de ikke hele tiden skal til selv at remse deres sygdomshistorie op over for en læge, som måske kun har været ansat i klinikken i kort tid, og som de kun møder nogle enkelte gange.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-26:
Ikke nødvendigvis.
Altså, det bedste, vi kan gøre, er jo at sørge for, at der er læger til alle borgere, at der ikke kun er læger der, hvor lægerne bliver uddannet, men at der er læger i hele landet.
Det er noget af det, vi sidder og forhandler om.
Jeg afslører vist ikke for meget ved at sige, at det jo er noget af det, vi sidder og forhandler om nu her i en sundhedsreform og i forhold til at sikre nærhed og lighed i sundhed i hele Danmark, og det er jo noget af det, som vi sammen forhåbentlig kan finde nogle gode løsninger på, som kan fremtidssikre en vigtig del af vores sundhedsvæsen.
Men jeg har ikke nogen sådan særlig ideologisk holdning til, at det absolut er en god idé at begrænse antallet af ydernumre.
Per Larsen (KF), 2022-04-26:
Tak til ordføreren for ordførerens tale.
Jeg anerkender jo selvfølgelig, at der er dele af landet, hvor vi har en stor udfordring i forhold til lægedækningen.
Hvis nu det lykkes os at komme op i kadence, sådan at vi får en bedre fordeling og et højere antal læger, anerkender ordføreren så, at det vil være hensigtsmæssigt, at man reducerer antallet af ydernumre, sådan at vi får en bedre kontinuitet i lægeklinikkerne?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-26:
Det er jo meget nemt at svare på det spørgsmål.
For jo, det er det bedste.
Det er også derfor, det var glædeligt, at der i ordførerens egen storkreds i sin tid blev opstartet en lægeuddannelse i Aalborg.
Det er en kæmpe gave for vores folkesundhed, lige så vel som der begynder at blive uddannet læger i Køge, og lige så vel som der nu her også bliver uddannet sygeplejersker i Holbæk.
Det er den vej, vi skal gå, og det er det, der skal være med til at fremtidssikre vores sundhedsvæsen og sikre, at vi har den kapacitet, der er behov for.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-26:
Tak for det.
Altså, er man afløser, skal man også have lov til at være det
sådan fuldstændig, så det vil jeg også gerne have lov til at være i dag.
Og tak for at tilkendegive muligheden for f.eks. at lave en beretning.
Det giver jo god mening.
Jeg foreslog det også tidligere selv, og jeg skal bare sige, at mine efterretninger siger mig, at SF også er med på sådan mindst 10 pct. beskyttelse.
Og derfor giver det jo også meget god mening at drøfte det videre i et udvalg.
Så tak for tilkendegivelsen om, at det også er en mulighed.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Det vil jeg gerne kvittere for, og jeg skal som forslagsstiller også prøve at se, om jeg kan få lavet en fornuftig tekst, som flere også kan se sig selv i.
Per Larsen (KF), 2022-04-26:
Tak for det.
Et historisk højt antal af danskere står jo uden en fast læge, specielt hvis man tæller stråmandsklinikkerne med, altså de klinikker, som f.eks. er opkøbt gennem en læges navn, hvor al lægedriften er uddelegeret til vikarer.
Helt konkret er der tale om 215.000 danskere, som i dag står uden en familielæge.
Der er i høj grad behov for at gøre noget.
Vi kan ikke løse problemet alene ved at uddanne flere praktiserende læger; vi er også nødt til at sikre, at der er en fast læge i klinikken.
For det handler om at skabe kontinuitet mellem patient og læge.
Sådan er det desværre ikke i dag, for i øjeblikket må en læge jo aktivt eller mindre aktivt eje op til seks ydernumre.
Det giver ingen mening, at en læge kan eje et antal klinikker, så der måske både er en i Vordingborg, Hillerød, Herning, Kolding, Faaborg og Frederikshavn.
For man kan jo på ingen måde danne sig et overblik over, hvordan det går i de klinikker, og skabe en tæt relation til de patienter, som frekventerer helt op til seks ydernumre.
Derfor ønsker vi, at praktiserende læger kun ejer ét ydernummer, og det er jo så også et ønske fra de praktiserende lægers organisation.
Hvorfor er det så så vigtigt med en fast læge?
Det viser ny forskning publiceret i anerkendte tidsskrifter.
Det skyldes, at uden familielægen opbygges der jo ikke den der tætte relation mellem patient og læge.
Jeg håber, at Folketinget vil bakke op om forslaget, så vi kan bremse udbredelsen af stråmandsklinikker og sikre alle danskere ret til egen familielæge.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-04-26:
Mange tak, formand.
Det forslag, vi skal diskutere i dag, er jo i det store hele en genfremsættelse af Det Konservative Folkepartis forslag, som vi diskuterede i sidste samling.
At læger kan eje flere ydernumre, ser vi i Radikale Venstre ikke som et problem i sig selv, ligesom vi ikke finder det problematisk, at læger kan indgå nye samarbejder eller tilkøbe private leverandører til at stå for dele af driften.
Der er eksempler på, at det netop kan afhjælpe lægemangel i dele af landet.
Men der er dog sket et par ting, siden vi sidst havde debatten her i salen.
Vi kan se i tallene, at antallet af patienter, der er tilknyttet en klinik uden ejerlæge, er steget voldsomt i de seneste år, og det kan måske indikere, at der er et problem med stråmandsklinikker, hvor ejerlægen kun er et navn på et stykke papir, men ikke sikrer den faglighed og den kontinuitet, som er formålet med lovgivningen.
Men samtidig pålagde et flertal jo sidste år ministeren at arbejde for en løsning i regi af Regionernes Lønnings- og Takstnævn for at sikre, at en læge ikke blot er ejer på papiret, for det er jo netop hensigten med lovgivningen.
Til det mål er der aftalt flere elementer i den overenskomst, som trådte i kraft den 1. januar i år, og som lægerne stadig væk har et par måneder til at leve op til.
Heri understreges det, at man ikke kan eje et ydernummer uden at have som hovedbeskæftigelse at drive og tage ansvar for sin klinik.
Det skal sikres, at patienterne rent faktisk kan forvente at møde de læger, der står på lægevalgslisten.
Skiftende vikarer skal kun anvendes ved midlertidigt fravær og altså ikke som den planlagte faste bemanding, og en ledig kapacitet kan maksimalt være uden fast læge i 1 år.
Her er altså en række tiltag i den nye overenskomst, der har til formål netop at komme de her reelle stråmandsklinikker til livs.
Vi har stadig til gode at se den fulde effekt af dette, og om der er virksomheder, der bevidst undviger formålet ved eksempelvis at udskifte ejerlægen med korte intervaller.
Jeg har dog den indstilling, at inden man beslutter sig for en løsning, skal man i mine øjne først gøre det klart, at der rent faktisk er et problem, dernæst gøre det klart, at den foreslåede løsning rent faktisk løser problemet, og endelig sikre sig, at forslaget ikke skaber flere problemer, end det løser.
Derfor er det vores ønske, at regeringen nøje følger udviklingen med de nye tiltag, der er i overenskomsten, så vi kan få et retvisende billede af problemets udvikling og omfang og derved også sikre, at der er et oplyst grundlag for at vurdere, om der er behov for yderligere tiltag.
Og det bliver vores mål i udvalgsarbejdet.
I Radikale Venstre kommer vi altså heller ikke til at stemme for forslaget denne gang, for vi vil ikke fjerne et muligt værktøj, uden at det er helt klart, at det er nødvendigt.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Jamen tak for det.
Jeg vil da bare sige, at i forhold til det med regionsklinikker er det jo netop en af udfordringerne, at regionerne påtvinges at sende det ud i udbud igen.
Der kunne vi jo overveje – det er i hvert fald det, Enhedslisten har foreslået – at vi udvider muligheden for regionerne for at kunne oprette regionsklinikker og også have en større frihed til fortsat at kunne drive regionsklinikkerne, netop så man kan sikre, at det bliver fast personale, der er der, og at det bliver personale, som både kan være en del af et fagligt fællesskab og have muligheden for at deltage i forskning.
Så vi så gerne, at man udvidede de rammer, der var for regionerne, til at kunne etablere regionsklinikker.
Men lad os se på de forskellige løsningsmodeller i udvalgsarbejdet.
Per Larsen (KF), 2022-04-26:
Jeg vil gerne kvittere for ordførerens tale om den her problemstilling.
En af grundene til at rejse den er også, at man ser i regionerne, at når der skal laves udbud på nogle af de klinikker, som regionerne driver – det skal der jo indimellem – så kommer der selvfølgelig nogle bud, og når man så går listen igennem, kan man se, at der faktisk er nogle, der byder på flere af de der ydernumre, som gør det i samarbejde med nogle af de koncernlignende konstruktioner, som ordføreren også nævner.
Så det er jo helt klart en reel problemstilling, selv om der bliver rejst spørgsmål om, hvorvidt det nu også findes i virkeligheden.
Det gør det helt klart.
Men i hvert fald tak for ordførerens tale.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-26:
Tak for det.
Familielægen: Er det en drøm?
Måske.
Men der er åbenlyse kvaliteter i den nære læge, lægen, der har overblik over mig og min familie som patienter, og det er det, der skal være i fokus.
Det er bestemt ikke ideelt med meget skiftende vikardækning i lægeklinikkerne.
Men i Dansk Folkeparti vil vi meget gerne drøfte, hvordan vi sikrer bedre og mere kontinuerlig lægedækning for os alle, med fokus på, ønsket om, drømmen om familielægen.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-26:
Tak for det.
Vi skal behandle beslutningsforslag B 97 om bedre lægedækning.
Og forslaget lyder: »Forslaget pålægger regeringen i foråret 2022 at udarbejde en strategi for bedre lægedækning i Danmark, som kan sikre mindst 5.000 praktiserende læger i 2035 samt bedre speciallægedækning, som kan danne afsæt for drøftelser mellem Folketingets partier i forbindelse med forhandlingerne om en sundhedsreform«.
Vi er i gang med forhandlingerne om sundhedsreformen.
Vi har haft drøftelser med alle Folketingets partier i Sundhedsministeriet, og vi har i regeringen fremlagt vores forslag til en sundhedsreform, hvor vi, netop når det handler om lægedækning, har en bred vifte af nye initiativer, der en gang for alle skal løse det her problem.
Det handler bl.a. om praksispligt, det handler om styrket fordeling af uddannelseslæger, det handler om en målrettet indsats i områder med lægemangel.
For målet er – og det er også et defineret mål i vores udspil til sundhedsreform, som vi netop nu forhandler – at alle borgere skal have adgang til en fast læge tæt ved deres bopæl.
Hvis man så går nogle år tilbage og ser på, hvordan det er gået med dimensioneringen, altså hvor mange læger der egentlig bliver uddannet i det, der hedder almen medicin, så er det sådan, at før 2018 var tallet på 259 årligt, altså 259 af dem, der blev speciallæger, kunne få uddannelsen i almen medicin, som man skal have for at blive praktiserende læge.
Det vil sige, at siden den her regering har haft ansvaret, har vi arbejdet med at få flere læger uddannet.
Og som sagt stopper vi jo ikke med det – alle de andre elementer, jeg nævnte her, er selvfølgelig på bordet, og jeg ser frem til drøftelserne med Folketingets partier om det her.
Signe Munk (SF), 2022-04-26:
Det er jo et komplekst område, altså hele affaldsområdet generelt, og nu har vi så noget om genanvendelsessektoren.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om regeringen er af den opfattelse, at f.eks. det snit, der ligger i lovforslaget i forhold til den kommunale deltagelse i sortering og i det hele taget behandling af det affald, der kan bruges til materialenyttiggørelse – det kunne være at knuse nogle materialer, som man kan bruge i vejen, og at kommunerne godt må deltage i det – er mejslet i granit, for nu at blive i det ordvalg.
Eller kunne man forestille sig, at det her snit i forhold til sortering og materialegenanvendelse, altså den undtagelsesliste, man lægger op til i lovforslaget, er fuldstændig, som den ligger nu, eller mener man, at det er noget, der kan ses på i den videre lovbehandlingsproces?
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
Jeg kender ikke det her konkrete eksempel, men som jeg forstår det, og som jeg har kunnet læse mig til i høringsnotatet, så er der jo også en, kan man sige, imødekommelse af, at det er muligt for virksomheder at afsætte deres affald på genbrugspladserne, men at det skal være muligt, såfremt det ligner det, som man også kender fra husholdningerne.
Så på den måde synes jeg at der er en imødekommelse af, at det ikke bliver afskåret fra virksomheder.
De kan afsætte noget af deres affald på genbrugspladserne.
Men møllevinger er nok et kapitel for sig selv, og jeg kan godt forstå, at man måske ikke lige kan tage imod dem på den lokale genbrugsplads.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-26:
Eller hvordan skal det forstås?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-26:
Men det er vel ikke nogen hemmelighed, at der er mange af de syrere, som har haft mulighed for at vende tilbage til Syrien, som ikke har noget stærkt ønske om at vende tilbage til Syrien.
Altså, det er jo rimelig alment kendt, hvis man læser aviser dagligt.
Så det er jo sådan, det nu engang er, og jeg synes, det er positivt, at ukrainerne kommer med den her indstilling, og jeg synes også, det er et vigtigt signal at sende til Putin, at han ikke skal tro, at han kan drive et folk ud af et europæisk land og så overtage landet på den måde.
Det er sådan set en parallel historie til det, der skete i det tidligere Jugoslavien i slutningen af 1990'erne, hvor en del af grunden til, at man lavede en særlov for kosovoalbanere jo var den samme, altså for at sikre, at Milosevic ikke skulle have held til at skubbe en befolkning væk og så selv kunne overtage et område.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-26:
Nej, selvfølgelig har man ikke lyst til at komme tilbage til et land som Syrien, der ikke er sikkert, ligesom ukrainere ikke har lyst til at komme tilbage til Kharkiv eller Mariupol eller andre steder i Ukraine, før det er sikkert.
Altså, det giver vel sig selv.
Og i forhold til de historiske referencer kan man jo spørge, om nogen har lyst til at komme tilbage til et Syrien, hvor der også ligger alle mulige historiske grunde til, at der er usikkert at være.
Altså, er det kun ukrainere, der har lyst til at komme tilbage til et sikkert Ukraine, og har ingen andre folkeslag lyst til at komme tilbage til deres hjemlande?