runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Nej, det er jo heller ikke 15 dage som noget ultimativt, jeg sætter op.
Det var bare for ligesom at skematisere, at man kunne bruge det som et parameter for at rykke på noget.
Og ja, der er kommuner derude, hvor økonomien er stram, men hvis man kigger på likviditet, er flertallet af de danske kommuner faktisk ikke så hårdt spændt op.
Det er jo det, vi taler om her, for de har indgået en aftale om det, og det vil sige, at det er den løbende likviditet, som de skal have.
Mit indtryk er, at i langt de fleste kommuner er likviditeten faktisk ganske god.
Mange kører med den her røde, gule, grønne likviditet, og der ligger mange af kommunerne faktisk ganske fint.
Så jeg ser ikke lige præcis det der som værende en udfordring, hvis man skulle rykke på det.
Man er velkommen til at snakke om moral og etik alt det, man vil, men når der skal vedtages beslutningsforslag eller lovforslag, er det rent jura herinde.
Man siger, at det skal belyses bedre.
Hvad er det, man ikke har fået belyst på det her område?
Hvad er det for nogen tal, som Moderaterne ikke har, siden man tilsyneladende ikke har en holdning til det her?
Enten er man for EU-bestemte centrale betalingsfrister, og ellers mener man, at det er et indgreb i aftalefriheden for forskellige virksomheder.
Man må jo vælge, om man synes det ene eller det andet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-18:
Nu handler det jo igen om, hvordan man er sammensat som person, og hvordan man tænker.
Jeg mener nogle gange, at det er en proces til at finde ud af og få afdækket ordentligt, hvad udfordringerne er, hvad vi mener der er behov for, og tage stilling til det, og hvis der her er et generelt problem, er det, at vi skal gribe til lovgivning.
Morten Vehl (DD), 2024-01-18:
Tak for det, formand, og tak til fru Lisbeth Bech-Nielsen for forslaget, der jo omhandler folketingsbeslutning om et loft over betalingsfrister mellem virksomheder.
Som udgangspunkt har vi jo et liberalt mindset, der taler for, at parterne i en aftale selv er ansvarlige for aftalers indhold og udformning.
Samtidig mener vi også, at små og mellemstore virksomheder samt iværksættere er en væsentlig del af rygraden i vores erhvervsliv og vores fremtid, som vi mener er værd at hjælpe godt på vej og give de bedst mulige eksistensbetingelser.
Som lovgivningen er nu, må vi desværre erkende, at de store virksomheder har betingelser for at diktere aftalers indhold og dermed kan bruge deres markedsdominans til at presse de små og mellemstore virksomheder og dermed sætte dem i en sårbar situation med de her lange betalingsfrister.
Vi ønsker ikke, at de store virksomheder skal bruge de mindre virksomheder som en form for kassekredit, så vi anser forslaget for at være ganske sympatisk, og der er også noget at arbejde videre med, men vi vil faktisk gerne sætte os ind i det arbejdsrum og kigge på tingene.
Tak for ordet.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-01-18:
Tak for det.
Aftalefrihed og specielt frihed er noget, der ligger Liberal Alliance meget nært, og det er jo friheden og frivilligheden til at indgå aftaler på baggrund af betingelser og vilkår, som vi snakker om her.
I min egen personlige virksomhed har jeg 10 dages betalingskredit, og det har jeg heller ikke nogen problemer med.
Så det ligger i aftaleforholdet, det ligger i de betingelser og de vilkår, man indgår med sine kunder, og vi synes, det ligger fint dér, altså at vi har den frihed i organisationerne til selv at beslutte, hvad det er for nogle vilkår og betingelser, de accepterer.
Mona Juul (KF), 2024-01-18:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Også her er der tale om en genfremsættelse, og selv om jeg har sympati for og også er fuldstændig enig i, at der kan være udfordringer med lange betalingsfrister, hvor den stærke part i et samarbejde tryner den svage, udfordrer forslaget den aftalefrihed, som er så grundlæggende et princip i vores samfund, og som jeg i den grad hylder.
Forslagsstillerne har fuldstændig ret.
Når der kommer rigtig blå partier på banen, er det aftalefriheden, det handler om.
Det er et princip, som vi heller ikke på nogen måde vinder på at have en national tilgang til, altså hvis det er sådan, at vi følger forslagsstillernes forslag, for dansk enegang vil selvfølgelig skade danske virksomheders konkurrenceevne, og det er der virkelig ikke nogen grund til.
Men jeg har ikke noget problem med, at vi sammen med erhvervsorganisationer og virksomheder osv. ser på, om der kan findes bedre balancer, og at vi har en snak og sådan noget.
Det er superduper fint, og kan der findes noget, er alt godt.
Men jeg tvivler desværre, for det er jo meget konkrete, faste regler, der er behov for i et samarbejde.
Sådan må det nødvendigvis være.
Og jeg ved jo også fra undersøgelser, at langt de fleste danske virksomheder faktisk heller ikke selv ønsker, at hverken staten eller EU eller nogen som helst andre skal blande sig i deres kommercielle forhold.
De går ind for aftalefrihed, og det gør Det Konservative Folkeparti også.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-18:
Tak for det.
Jamen det er jo en mærkesag for Dansk Folkeparti, at små og mellemstore virksomheder har de rette forudsætninger for at trives, og når en mindre virksomhed i dag får placeret ordrer fra større virksomheder, kan virksomhederne jo komme ud for, at der er urimelig lange betalingsfrister.
Her kunne man jo selvfølgelig fristes til at sige, at man så som virksomhed kunne lade være med at indgå kontrakten, men mange virksomheder er dybt afhængige af de enkelte ordrer, og derfor er det også helt essentielt, at vi får skabt nogle klare retningslinjer og bedre rammer for danske virksomheder.
Når betalingsfristerne synes urimelige, kan det samtidig have store konsekvenser for den enkelte virksomhed.
Virksomheder kan opleve at gå konkurs eller låne til hus og hjem, fordi større virksomheder påtvinger de her lange betalingsfrister, og det er jo ikke en holdbar måde at drive virksomhed på.
Forslaget er derfor med til at sikre større tryghed for danske virksomheder, og det hilser vi i Dansk Folkeparti meget velkommen.
Når 99 pct. af danske virksomheder indgår i betegnelsen som små og mellemstore virksomheder, er det samtidig et forslag, der vil have en klar forbedring for rigtig mange virksomheder, og derfor støtter Dansk Folkeparti beslutningsforslaget.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-18:
Som ordføreren for forslagsstillerne også nævner, handler det jo igen om de små og mellemstore virksomheder, som er mest pressede.
Det synes jeg er supervigtigt at holde fast i, så derfor værdsætter jeg meget, at vi får en debat om det her i Folketinget.
Jeg værdsætter selvfølgelig også, at det er noget, der vil blive hevet op på EU-niveau, for jeg er også helt klar over, at lige så snart vi snakker større virksomheder, så handler det også noget om konkurrenceevne.
Men nogle gange ville jeg også ønske, at vi var en lille smule mere pragmatiske og tænkte: Hvad kan vi så gøre i Danmark, uden at vi spænder ben for det her?
Altså, er der nogle steder, vi kunne starte med os selv?
Og et af de steder, som jeg tænker på og meget ofte hører om fra mindre virksomheder, er de offentlige institutioner; de er et af de sværeste steder i forhold til det.
Hvis man overhovedet er så heldig, at man kan få lov at få en aftale med en offentlig institution, da de sjældent entrerer med små virksomheder på grund af forskellige EU-regler, så kommer man tit i den situation, hvor man simpelt hen ikke har råd til at gøre det, fordi mange kommuner f.eks. har en betalingsfrist på 3 måneder, og det har man ikke råd til, hvis man er en lille leverandør.
Så kunne vi starte der?
Altså, fra Alternativets side bakker vi op om forslaget, men vi kommer også med et lille opråb: Kunne vi lægge os et sted imellem, hvis det er det, der skal til, så ministeren tager det med til EU, men vi andre også kan spørge: Hvad kan vi så gøre, så vi understøtter vores små og mellemstore virksomheder – både sådan, at de kan komme ud og have de offentlige institutioner som kunder, men også sådan, at det ikke bliver betalingsfristen, der spænder ben for det?
Nogle gange bliver det for teknisk, så lad os lige prøve med lidt helt almindelig snusfornuft her.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Måske tager jeg fejl, men jeg mener faktisk, at Økonomistyrelsen har en vejledende betalingsfrist på 30 dage for kommunerne, regionerne og staten.
Det bliver så ikke altid overholdt.
Der er nogle kommuner, der er bedre end andre.
Vi så til gengæld også, faktisk under coronaen, at det lykkedes for nogle kommuner at fremrykke deres betalinger for at hjælpe med likviditeten ude hos virksomhederne.
Jeg kunne godt tænke mig at gå sådan pragmatisk og konstruktivt til det, for jeg er ikke tilhænger af, at staten skal kunne gå ind og blande sig ret meget i to virksomheders aftalefrihed.
Det skurer også i mine ører.
Men man kan jo gøre noget herindefra med de værktøjer, vi har.
Hvis man så samtidig arbejdede med udbudsreglementet, i forhold til at de små virksomheder bedre kunne byde ind, så ville man, i kraft af at det ville være mere attraktivt for små virksomheder at søge opgaver hos det offentlige, måske også være med til at presse de andre virksomheder, også de større virksomheder, sådan at man kunne sige, at tidsspandet i forhold til den betalingsfrist, der er i det private kontra i det offentlige, ville være større, og så ville det jo være et konkurrenceparameter, som man så kunne bruge til at vurdere, hvilke kunder man ville have ind i sin butik eller i sin virksomhed.
Måske kunne man i udvalgsbehandlingen kigge i retning af at finde en konstruktiv løsning, som kunne hjælpe nogle af de virksomheder videre med at løse et problem, som er derude, og som eksisterer for nogle af de bittesmå virksomheder.
Man kunne også gå ind og kigge på den her kassekredit, som kører, for den er også rigtig, rigtig høj for nogle virksomheder, og kigge på, om der er nogle ting, man kunne gøre for at lette det.
Så der er nogle værktøjer, som vi faktisk godt kan tage fat i, og så kan vi kigge på det og sige: Hvis det ikke lige er det med aftalefriheden, som vi konkret skal bestemme, så kan vi måske gå ind og dreje på noget andet ...
Pause Pause (Pause), 2024-01-18:
Mødet er udsat.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Jeg vil sige, at jeg har oplevet mere højlydte demonstranter end dem her – hvis vi endelig skal have dem, var de da ret høflige.
Nå, men jeg var faktisk blevet færdig, hr. formand.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-18:
Undskyld, det var lige i sidste øjeblik, men jeg ville lige nå det.
Tak til hr. Lars Boje Mathiesen for hans pragmatisme.
Jeg synes jo, at det skulle gælde for både BTB, men også kommuner og regioner.
Jeg ved ikke, om det lige skulle være 15 dage, men jeg vil i hvert fald gerne kigge på, om vi kan få undersøgt, hvordan det står til derude, og om der eksempelvis er nogle kommuner, der trækker den urimelig langt; det vil jeg gerne have undersøgt.
Og jeg har heller ikke noget problem med, at det offentlige skal gå foran.
Så der kunne der godt være en differentiering af reglerne, hvis vi så kunne være lidt mere strikse i det offentlige.
Nu er der jo en meget stram økonomi – det er vi sikkert uenige om – i mange kommuner, men det synes jeg ikke skal gå ud over små erhvervsdrivende.
Så vil jeg bare i en bibemærkning sige, at jeg faktisk prøvede at få de helt små virksomheder med i den seneste revision af udbudsloven.
Christina Egelund (M), 2024-01-18:
Jeg er sådan set enig i, at det jo er enormt vigtigt for forskernes arbejde, og det er også det, vi skal værne om, og det ved jeg at vi har en fælles interesse i, altså at de også har mulighed for at kunne tilrettelægge deres forskningsarbejde med viden om, at der også er en bevilling på den lange sigt.
Det er jo derfor, vi inden for de rammer, som nu gælder – og dem kan man diskutere – trods alt er lykkedes med at lave nogle flerårige indsatser, altså hvor vi laver de her grønne missioner f.eks., hvor man ligesom kigger hinanden i øjnene, også på tværs af Folketingets partier og regeringen, og er enige om, at her er en indsats, som vi gerne vil støtte op om flere år frem.
Det gjorde vi også i forbindelse med efterårsaftalen på nogle andre udvalgte områder.
Så det er jo ikke sådan, at det, på trods af at det er 1-årige bevillinger, er helt pløk umuligt at lave noget, som også har et strategisk længere sigte.
Og det er jeg optaget af at vi faktisk kan gøre mere af.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-18:
Så må jeg spørge: Irriterer det ikke ministeren en smule, at andre ministerier sparer på noget ovre i deres ministerium og så forventer, at vi som forskningsordførere og forskningsministeren som minister skal redde den myndighedsbetjening, som de jo er afhængige af for at lave god miljøpolitik?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-18:
Vi har fået regnet lidt på det, og det, vi er kommet frem til, er, at forslaget er omkostningsneutralt.
I modsætning til noget af det, der måske lægges op til i forslaget med at tage det fra råderummet, er vi alt andet lige kommet frem til, at det rent faktisk er omkostningsneutralt.
Det her med det økonomiske ansvar i forhold til finansiering af forslag er noget, der er rigtig vigtigt for os i Danmarksdemokraterne, så den del har vi selvfølgelig kigget på forud for behandlingen her.
Heidi Bank (V), 2024-01-18:
For en god ordens skyld ville det være rart at få oplyst, hvor den beregning kommer fra.
For når nu jeg kan forstå, at det at fjerne det her omprioriteringsbidrag koster 0 kr., kunne jeg forestille mig, at der var mange andre områder, som man også kunne synes det var interessant at brede det ud på.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-18:
Som sagt har vi nogle gode kontakter rundtomkring, som er godt inde i stoffet, og som har været med til at kvalitetssikre og sikre, at det her rent faktisk er omkostningsneutralt, fordi der er tale om omfordeling af midler, og det har jeg fuld tillid til.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-18:
Tak for ordet.
Vi synes også, det er rigtig vigtigt, at der er tydelighed omkring, hvor mange penge der faktisk går direkte til den grønne forskning.
Vi synes ikke, det er en god idé altid at skære på administration.
Det kan selvfølgelig være, at der er meningsløs administration nogle steder, men det her med bare at svinge sparekniven automatisk efter 2 pct. er i hvert fald noget, der ikke er gået særlig godt på uddannelsesområdet generelt.
Vi synes, det er enormt vigtigt med både grøn forskning og rådgivning på universiteterne, og så synes vi, at det kan være lidt underligt, når der er så mange partier herinde, der i forhold til at løse den bundne opgave med at nå i mål med den grønne omstilling peger i forskningens retning, hvis man så ikke vil prioritere faktisk at lytte til forskerne.
En måde at være sikker på, at man gør det, er jo, at der er penge nok til den forskningsbaserede myndighedsbetjening – også kontinuerligt og ikke bare fra år til år.
Så vi støtter det her forslag fra Alternativet, så man helt tydeligt kan vide, at de penge, der er i forskningsreserven, skal gå til forskning, og at penge til den forskningsbaserede myndighedsbetjening skal komme et andet sted fra, og det skal være mere kontinuerlige bevillinger, så man er sikker på, at det bliver prioriteret herindefra.
Jeg synes også, det lyder rigtig godt, at der bliver kigget på, om der er noget potentiale, der ikke bliver indfriet, i forhold til forskningsbaseret myndighedsbetjening, og det kunne være, at man faktisk kunne bruge endnu flere penge på den front i stedet for at udhule forskningsreserven for at dække ind for, at man har svunget sparekniven et andet sted.
Så har man måske i virkeligheden ikke rykket særlig meget.
Karin Liltorp (M), 2024-01-18:
Tak for det.
Jeg synes jo, som jeg også sagde i min tale, at det er et sympatisk forslag.
Jeg vil bare høre, om Enhedslisten har gjort sig nogen tanker om, hvor pengene skal komme fra, nu, hvor man snakker om at fjerne omprioriteringsbidraget.
Har I også lavet beregninger på det, der viser, at det er omkostningsneutralt?
Anne Hegelund (EL), 2024-01-18:
Nu er der jo lagt op til, at det skulle tages fra råderummet, og jeg tænker, at ellers kommer det nok til at gå fra forskningsreserven, men så er det i det mindste tydeligt, at man har taget pengene fra forskningsreserven for at dække ind for de her besparelser; så eventuelt skulle man smide nogle flere penge i forskningsreserven en anden gang.
Så i forhold til det med tydeligheden tænker jeg, at det godt kan være, det ender med, at vi så også er med til at flytte rundt på nogle penge, og at problemet ikke er løst, men så er det i hvert fald tydeligt, at der er et problem.
Karin Liltorp (M), 2024-01-18:
Jeg skal lige forstå ordføreren: Så er det vigtigste tydeligheden, med hensyn til hvor pengene kommer fra, altså så der ikke ellers er sådan en konkret vurdering af, om det er endnu et af de beløb, der skal tages fra råderummet?
Netop fordi det er en kontinuerlig stigning i bidraget, mener ordføreren så selv, det er realistisk, at man skal tage det fra råderummet på sigt, eller har I haft sådan nogle økonomiske diskussioner af, hvor pengene skal komme fra?
Anne Hegelund (EL), 2024-01-18:
Det handler om at sikre kontinuiteten.
Det er derfor, jeg siger, at det i sidste ende kan være, at det vil gå fra forskningsreserven, som man lige nu tager pengene fra, men så kan man i det mindste se, at de penge bliver taget derfra år for år, og så kunne det være, at det var nemmere at sørge for at få dækket det hul ind med flere penge til forskningsreserven.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-18:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at tage forskning op i Folketingssalen.
Det sker alt for sjældent, og jeg er personligt altid glad, når der så endelig kommer en anledning til at stå heroppe og tale om forskning.
For viden, innovation og gode idéer er det grundstof, vi skal leve af i fremtiden.
Forskning er grundstenen, hvorpå vi skal bygge løsningerne på alle de udfordringer, vi står over for, hvad enten det er klima, den grønne omstilling, sundhed eller de kriser, der er rundtomkring i verden.
Der har været lidt uenighed, kan jeg høre, her i salen, men som jeg læser beslutningsforslaget, handler det om at tilføre den forskningsbaserede myndighedsbetjening nye midler, så vi opvejer de besparelser, som området er ramt af, det vil sige simpelt hen at hæve andelen af offentlige midler til forskning.
Ministeren og regeringsordførerne har ganske rigtigt sagt, at omprioriteringen ikke er en besparelse på den samlede sum, der går til forskning, fordi de blot flyttes fra et område til et andet, så vi ligger på 1 pct. af bnp.
Og det er jo rigtigt.
Jeg kan også høre på ministeren og på mine ordførerkolleger her, at de har det samme syn på forskningens vigtige rolle, som jeg har.
Regeringen har jo besluttet som regeringer før den, at vi skal bruge lige præcis 1,00 pct. af vores bnp på forskning, og det er jo også det laveste niveau, vi kan tillade os at være på ifølge de aftaler, vi er med i.
Så lad mig lige endnu en gang gentage, at 1 pct. ikke er et loft.
Vi må gerne bruge flere penge på forskning, hvis vi har lyst til det.
I mine øjne er det uambitiøst år efter år at sigte efter at ramme præcis 1 pct. af bnp, og vi har i Radikale Venstre længe haft et ønske og en ambition om at hæve niveauet og over en årrække komme op på 1,5 pct. af bnp, der bliver brugt på offentlig forskning.
Vi havde da også et forslag om flere midler til forskning med i vores eget finanslovsforslag, men det var der desværre ikke opbakning til under forhandlingerne.
Som jeg læser forslaget, vil det være en lille forhøjelse af forskningsmidlerne, så man sniger sig op over 1 pct., hvis man går ud på decimalerne, og det, vi jo som sagt principielt er enige i, er, at det er et mål, at vi kommer op over 1 pct.
Desværre har vi svært ved at støtte forslaget, da vi jo sammen med forslagsstillerne er med i både aftalen om forskningsreserven og i den samlede finanslov, og jeg ville ønske, at det var blevet rejst dengang, så vi kunne have støttet hinanden i at hæve ambitionerne og bruge flere penge på forskning.
Jeg håber også, at man vil tage forslaget med, når vi skal forhandle igen til efteråret, men vi kan desværre ikke stå her og afsætte midler til et område, som vi lige har forhandlet om, uden for de rigtige forhandlingslokaler.
Beklager, men det må desværre være sådan, det er, hvis vi skal være konsistente i vores holdning til udgiftsdrivende forslag.
Men tak for at have fremsat det.
Jeg håber, vi kan fortsætte diskussionen i rette fora lidt senere på året.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-18:
Tak, formand.
Mine ærede kolleger har på mange måder fortalt, hvorfor man ikke kan støtte forslaget.
Jeg skal ikke gentage de mange glimrende argumenter for det.
Dansk Folkeparti kan heller ikke støtte beslutningsforslaget, men takker selvfølgelig for, at vi har fået lejlighed til at debattere og diskutere det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Jeg er kæmpe fan af forskning, og jeg mener også, at vi skal bruge flere penge på det.
Politisk bestemt forskning er jeg knap så stor fan af, og det er jo det, som det her drejer sig om.
Med al den forskning, som vi har, og al den forskning, som politikerne bestemmer, ser jeg frem til den dag, hvor vi så også kan drive det offentlige lidt mere effektivt.
Og hvis den her forskning virker så godt, burde vi jo kunne sænke skatter og afgifter, fordi vi rent faktisk får noget valuta for de penge, som vi bruger.
Men når vi kigger på de forskellige kommissioner og andet, der er blevet nedsat, og hvor man har fået eksperter til at hjælpe sig – vi kan kigge på Lønstrukturkomitéen og Ydelseskommissionen osv. – så bruger politikerne jo ikke de anbefalinger, som forskerne kommer med.
Altså, ofte siger man om de rapporter: Nå, okay, men vi har lige en anden politisk dagsorden.
Og så bliver de bare lige puttet ned i skuffen alligevel.
Det er jo der, hvor man skal vurdere, om pengene på et specifikt område bliver brugt rigtigt, eller om de kunne have været brugt bedre på, at man bare gav los og satte dem helt fri til fri forskning derude, uden at politikerne blandede sig i det.
Det tror jeg ville være en bedre løsning.
Derfor kan jeg ikke støtte det her forslag.
Heidi Bank (V), 2024-01-18:
Tak for det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om der er tale om nye penge, man ønsker at tilføre området, eller om det er en omprioritering, og hvad man i så fald vil tage de midler fra?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-18:
Selv tak.
Christina Egelund (M), 2024-01-18:
Jeg tror ikke, man kan bruge irritation til ret meget i politik.
Jeg synes, vi skal koncentrere os om de opgaver, vi har.
Jeg synes generelt, at vi lever i nogle år, hvor flere og flere, altså også andre politiske områder, faktisk får øjnene op for, hvor vigtig forskning er for at løse nogle af samfundets store problemer.
Det glæder jeg mig over.
Så er det jo vores – og det er jo efter temperament – taknemlige eller utaknemlige opgave ligesom at prøve at have et helhedsblik på, om vi så også når hele vejen rundt, når man andre steder på Slotsholmen har udpeget, hvad man synes er vigtigt inden for sit område.
Det er jo så den opgave, vi har.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-18:
Men jeg tænker – ligesom nogle af de andre – på de her uindfriede potentialer, som du nævner der kunne være på det her område.
Kunne man ikke forestille sig, at hvis der var flere penge mere kontinuerligt til det, så kunne man indfri de potentialer nemmere, end det er tilfældet ved 1-årige bevillinger?
Jeg tænker også, at det er noget, der skal køre rimelig kontinuerligt, og at det er noget, der går til at understøtte vores arbejde.
Der tænker jeg i hvert fald, at det er ærgerligt, at det går fra penge, der gerne skulle gå direkte til selve forskningen.
Er ministeren enig i det?