runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-24:
I Alternativet synes vi ikke, at det her som udgangspunkt er helt tilfredsstillende.
Det er et lille første skridt i retning mod rent drikkevand, så vi kan fortsætte med at drikke vores vand fra glas og haner og ikke fra flasker.
Men det er ikke godt nok.
Man indfører først et egentligt forbud mod sprøjtegifte nær drikkevandsboringer ved udgangen af 2022, og det vil vi gerne have indført med det samme.
Derudover handler aftalen kun om boringsnære områder.
Det er ikke nok, og som Danmarks Naturfredningsforening påpeger i høringssvaret, mener de, at indsatsen bør udvides til at omfatte kortlægning af sårbare områder i vandværkernes indvindingsoplande, hvor det meste af grundvandet dannes.
GEUS siger faktisk, at det, hvis man tager de områder, som drikkevandet kommer fra, svarer til ca. 0,5 pct. af Danmarks areal, men at drikkevandet faktisk dannes i et areal, der svarer til 10-20 pct. af Danmark.
Alternativet mener, at det er godt, at vi endelig får gang i sprøjteforbuddet i bnbo-områder.
Det har vi længe kæmpet for, og det var også en del af de forhandlinger og den sidste pesticidaftale, hvor vi sammen med Enhedslisten ikke kunne være med i aftalen, fordi man ikke ville indføre sprøjteforbud i bnbo-områderne dengang.
Men vi synes stadig væk ikke, det er godt nok, for vi synes ikke, det er i orden, at der fortsat sendes sprøjtegifte ned i vores drikkevand.
Vi har ikke brug for flere undersøgelser, vi har brug for handling nu, og det er nu, der skal sættes ind, og det er ikke borgerne, der skal betale for det ødelagte drikkevand.
Alt andet lige støtter vi forslaget, fordi det er et skridt i den rigtige retning, men i udvalget kunne jeg godt tænke mig, at vi prøvede at kigge på Banedanmarks brug af pesticider, sprøjtegifte, for ifølge Miljøstyrelsen har der været en stigning inden for de sidste år på 66 pct., og det har jo selvfølgelig også en betydning i forhold til vores drikkevand.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-24:
Jeg prøver at se, om ikke jeg kan gøre det lidt kort, for jeg synes egentlig, der er redegjort ret fint for forslaget.
Jeg kan i første omgang sige så meget, at SF selvfølgelig bakker det helhjertet op, men vi kunne også godt tænke os, når vi nu får det henvist til udvalgsarbejdet, at der så blev kigget lidt på mulige forbedringer, bl.a. i forhold risikoen for pesticider uden for bnbo'er, for at se, om vi kan få indvindingsområderne med ind i kommunernes risikovurdering.
Jeg skulle også hilse fra Enhedslisten og på vegne af dem sige, at de også bakker op om forslaget.
Og jeg har ikke mere at tilføje.
Zenia Stampe (RV), 2019-10-24:
Jamen sådan som jeg har forstået både det svar, som ministeren har givet på det konkrete spørgsmål i høringssvaret, og den diskussion, der har været omkring den her aftale og nu lovforslag, så er der særdeles gode muligheder for kompensation i den her overgangsfase.
Kompensationen bliver så måske lidt mindre god, hvis man i første omgang sætter sig imod.
Men mig bekendt er der rigtig gode muligheder for at blive kompenseret.
Så vi kommer ikke, så vidt jeg har forstået det, og stjæler nogens jord som en tyv om natten.
Vi giver en kompensation.
Jacob Jensen (V), 2019-10-24:
Det er jo fint.
Altså, man har en rettighed til at kunne have sin jord og bruge den til produktionsmæssige formål inden for de gældende regler og godkendte midler osv., og den rettighed bliver så indskrænket af åbenlyse grunde, nemlig fordi vi skal beskytte grundvandet de steder, hvor der er nogle særlige udfordringer.
Men det må vel så også betyde fra et radikalt synspunkt, at man netop holder grundlovens principper i hævd, altså at man så også har ret til den erstatning, der følger med.
Jeg vil bare høre, om det ikke også er tilfældet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-24:
Lampen begyndte at lyse, så jeg gik ud fra, at jeg skulle rejse mig op og sige noget.
Kunne ordføreren oplyse, hvor meget staten forventer at få ind i provenu på det her tiltag?
Altså, man mener, at det her vil mindske sort arbejde, og så kommer der jo flere penge i statskassen, så kunne ordføreren ikke give et bud på, hvor mange penge staten forventer at få ind på det her tiltag?
Mette Gjerskov (S), 2019-10-24:
Jo, men nu er det ikke Aalborg Kommune, der sætter spørgsmålstegn ved, om det her overhovedet kan lade sig gøre.
Altså, de spørger ind til nogle ting, og ministeren har også justeret nogle ting i lovforslaget.
Så vidt jeg kan se, er det kun Bæredygtigt Landbrug, som reelt siger, at det her ikke er nødvendigt.
Det var sådan set det, jeg meget gerne ville have en præcisering af.
Men jeg kan så til gengæld sige, at det glæder mig, at ordføreren i hvert fald går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Og lad os så se, om vi ikke kan finde hinanden, sådan at Nye Borgerlige også kan være med sammen med alle os andre i festen om at beskytte drikkevandet.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-24:
Jamen det er jo netop derfor, vi gerne vil have en afklaring på de spørgsmål, vi har, og så må vi tage stilling ud fra de svar, der kommer, med hensyn til om vi mener, vi kan støtte det eller ej.
Som jeg siger, ser intentionen fornuftig nok ud; vi vil bare gerne have afklaret, om der er nogle af de bekymringer, vi ser, som er reelle og væsentlige nok til, at vi ikke kan støtte forslaget.
Lea Wermelin (S), 2019-10-24:
Det er godt at høre.
Og jeg vil sige, at Radikales ordfører var jo, da hun var på talerstolen, også inde på det her med, at der faktisk er et rigtig godt incitament til at komme i gang og få det gjort nu, for de lodsejere, der er; for den kompensation, der vil være, er sådan set bedre nu, end den vil være ved et generelt forbud.
Og derfor er der jo sådan set ikke nogen undskyldninger for ikke at få det gjort, hverken set fra kommunernes synspunkt eller i forhold til de landmænd, som har jord, som går ind over en bnbo.
Det har været en stærk prioritet for Socialdemokratiet længe.
Jacob Jensen (V), 2019-10-24:
Så det vil jeg gerne kvittere for, og det vil jeg også gerne tale yderligere med ministeren om i det opfølgende arbejde, i forhold til at vi sikrer, at der bliver den ensartethed, og at der også bliver den erstatning, som jeg synes vi bør give til de lodsejere, der bliver berørt af det her.
Så tak for det.
Lea Wermelin (S), 2019-10-24:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, altså at vi skal holde snor i den her indsats og vi skal sikre, at vi kommer helt i mål.
Hvordan gør vi så det?
Dels har vi nedsat den følgegruppe, hvor KL jo også er repræsenteret i forhold til kommunernes indsats.
Dels skærper vi sådan set også den vejledning, der er, og det er jo der, hvor man som kommune kan gå ind og se: Hvad er det, vi kan gøre?
Hvad er det, vi er forpligtet til at gøre, og hvad er redskaberne til at gøre det?
Og jeg har også selv sagt meget klart til de interessenter, der er på det her område, at hvis de oplever problemer – om det er landmændene, eller om det er kommunerne – så skal de komme til mig.
For det kan ikke nytte noget, at vi først får det at vide om 3 år, hvis vi allerede kender problemet det første halve år.
Så min indstilling er sådan set, at vi hjælper, så godt vi kan, med det grundlag, der skal ligge, men det er klart, at støder man på barrierer undervejs, og er der nogle ting, der ikke fungerer, så skal vi hellere have det at vide før end senere.
Og det vil jeg selvfølgelig også inddrage aftalekredsen i.
Jacob Jensen (V), 2019-10-24:
Tak til ministeren også herfra for at ministeren støtter den aftale, som blev indgået under en Venstreledet regering.
Det er rigtig fint – selvfølgelig sagt med et glimt i øjet – at vi får en bred aftale om noget så vigtigt som vores grundvand.
Den anden halvdel er i runde tal andre typer arealer, kan man sige.
Og det bringer mig til at spørge: Når vi nu har 98 forskellige kommuner, kunne ministeren så prøve at uddybe, hvordan hun ser det i forhold til, at vi sikrer en form for, kan man sige, ensartethed i den praksis, der så måtte være?
Jeg er enig med ministeren i, det skal være lokale løsninger på lokale udfordringer.
Men det må være inden for en eller andet form for ens praksis, så man ikke får forskellige retsgrundlag, om man så må sige, alt efter om man bor i den ene kommune eller man bor i den anden.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-24:
Tak for ordet.
Lovforslag L 31 er jo den politiske udmøntning af en tillægsaftale til aftale om dansk pesticidstrategi, som Liberal Alliance også er med i.
Og da vi allerede har haft en grundig debat om emnet, skal jeg ikke spilde Folketingets tid yderligere, men sige, at vi selvfølgelig tilslutter os.
Tak for ordet.
Tak for ordet.
I optakten til Irakkrigen for snart mange år siden sagde Chirac, at i forhold til at komme ud af et mellemøstligt land var det ikke så svært at komme ind, altså at ind kunne man altid komme, men at komme ud var straks mere vanskeligt.
Hvis vi nu går med på hr. Martin Lidegaards tankeeksperiment om, at Europa skal ind i Mellemøsten, hvordan og navnlig hvornår skal Europa så ud igen?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-24:
Det er også muligt, at det var rigtigt at gå ind og bekæmpe Islamisk Stat i en begrænset aktion, men vi mener ikke, at vi skal gå ind og involvere os i et længerevarende projekt nede i Syrien.
Vi mener, vi skal håndtere det, som jeg har forklaret.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-24:
Det er jo her, hvor det at have en fredsaftale og en plan, der er sanktioneret af FN's Sikkerhedsråd, er fuldstændig vitalt.
For grunden til, at vores kloge forfædre lavede de regler om, at man skulle have et FN-mandat i ryggen, og at man skulle have det igennem det her ekstremt besværlige organ i Sikkerhedsrådet med de lande, der var så uenige dengang, som vi er nu, var, at man så også havde en plan for, hvor man skulle hen – en plan, som alle verdens store magter sanktionerede og stod bag.
Jeg bilder mig ikke ind, at det her er let – det ved vi jo alle sammen godt – men jeg mener bare, at vi er i en ny situation, som vi ikke var i for bare en måned siden, med det, der er kommet fra USA, som gør, at Europa bliver nødt til at stille sig selv nogle spørgsmål i dag, som vi ikke stillede for ganske få uger siden.
Det er egentlig det, der er mit ærinde, og det er meget muligt, at jeg ikke har fundet de helt rigtige og præcise svar på rækkefølgen af de her forskellige ting, men jeg er ret overbevist om, at Europa kommer til at kigge sig selv i øjnene og ikke spørge om, men spørge hvordan og hvornår vi tager et større ansvar.
Jens Rohde (RV), 2019-10-24:
Jeg argumenterer på ingen måde for at tage statsborgerskabet fra nogen og slet ikke uden en domstolsprøvelse.
Og jeg er jo desværre vågen, for jeg kan se, at der er et flertal, som ikke tager retsstaten alvorligt.
Og det kan ikke nytte noget, at man affejer principper som bare værende principper.
De er forudsætningen for det liv, vi lever i Danmark – de retsprincipper, som man kæmpede for i over 70 år, og som blev stadfæstet i 1919.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Ja, nu er det jo altså forældrene, der er taget derned, og nogle har født børn dernede, og andre har børn med.
Det, som er den klare linje, er, at når du forlader Danmark og tilslutter dig Islamisk Stat med dansk statsborgerskab, har det nogle konsekvenser.
De her mennesker vil vi ikke have tilbage til Danmark, trods de har et dansk statsborgerskab.
De har vendt ryggen til Danmark, dem vil vi have retsforfulgt.
Det er klart, at hvis nogen har børn, håndterer vi hver enkelt sag ud fra forholdene, altså at hvis der er et akut livstruende forhold, kan vi af nogle humanitære grunde gå ind og kigge på hver enkelt sag.
Det gør man i en myndighedsgruppe, og der belyser man de her sager enkeltvis.
Men det er ikke noget, vi gør aktivt – det er noget, vi gør, når vi får at vide, at der er nogle særlige forhold.
Jens Rohde (RV), 2019-10-24:
Æres den, som æres bør.
Man må jo sige, at fru Marie Krarup i det mindste er konsekvent i sin argumentation for, at det her er et sikkerhedsspørgsmål.
For det er jo en lille smule bizart at påstå, at man kan håndtere den helt store gruppe, der kun har ét statsborgerskab, med grænsekontrol og alt, hvad vi ellers har, og i vores retssikkerhedssystem ved at putte dem bag lås og slå og sigte dem og give dem en rettergang, men man kan ikke håndtere den lillebitte gruppe, som har dobbelt statsborgerskab.
Det giver jo ikke nogen mening.
Retfærdigvis skal det siges, at Dansk Folkeparti gennemfører deres sikkerhedsargument – det kan man ikke sige om de øvrige partier – men det ændrer ikke ved, at jeg ikke mener, at det her på nogen måde øger vores sikkerhed.
For den bedste sikkerhed for alle mennesker er, at de mennesker, der begår forbrydelser og landsforræderi, kommer bag lås og slå.
Marie Krarup (DF), 2019-10-24:
Jeg ville virkelig ønske, at ordføreren ikke drømte, men at ordføreren var vågen.
Ved at befinde sig i den der drømmetilstand, hvor man sidder på den høje hest og påkalder sig høje, fine, smarte principper, svigter man jo samtidig den helt konkrete hverdag, den vågne hverdag, som vi andre befinder os i, hvor Danmarks sikkerhed skal og bør være i højsædet.
Jeg synes, det er sørgeligt, at ordføreren dermed indskriver sig i den her lange og sørgelige Radikale historie, hvor man svigter det konkrete sikkerhedshensyn og det konkrete, virkelige Danmark.
Der er ikke tale om ødelæggelse og nedbrydning af hellige retsprincipper her; der er tale om et forsvar for Danmarks sikkerhed.
Det er desværre halvhjertet, fordi det kun drejer sig om en lille gruppe af de fremmedkrigere, som vi bør forsvare Danmark imod, men det er dog heldigvis langt bedre end ingenting.
Jens Rohde (RV), 2019-10-24:
Det var det jo heller ikke i 1996.
Nu er det jo sådan, at der i grundloven desværre jo ikke er en prøvelsesret i forhold til Højesteret, så vi ved jo ikke, om det bliver tilfældet, at den bliver prøvet ved Højesteret.
Det er jo sandheden.
Men jeg vil bare sige, at hvis jeg troede på, at det her gav mere sikkerhed for danske borgere i udlandet og i Danmark, så ville det give mening at diskutere det som en undtagelsesregel i forhold til den nuværende situation.
Men det her giver jo ikke mere sikkerhed, for det forhindrer ingen i at komme til den danske grænse.
Det er jo sandheden om det her forslag, og derfor er der tale om proportionsforvrængning.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-24:
Jeg må bare sige, at hvis der er et brud på grundloven, kan man være helt rolig for, at loven vil blive underkendt, og så har vi jo en proces for det.
Indtil da må jeg sige, at jeg lægger til grund, at det er der ikke.
Jeg kan ikke selv se, at der skulle være det der brud på grundloven, og det er heller ikke regeringens opfattelse og dens juristers opfattelse, at der skulle være det.
Marie Krarup (DF), 2019-10-24:
Jamen det er jo dejligt, at vi er enige om ét punkt her, og det er, at det selvfølgelig er vigtigt at tage statsborgerskabet fra alle fremmedkrigere, som udgør en trussel imod Danmark.
Men derudover ville jeg ønske, at ordføreren ville vågne op på de andre områder og stemme for et lovforslag, som sikrer Danmarks sikkerhed, i stedet for at fable om højere principper, mens landet trues af helt konkrete trusler, som man faktisk godt kan forsvare sig mod.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-24:
Skal jeg forstå det sådan, at regeringen gør et aktivt stykke arbejde i forhold til de danske børn, der sidder i lejrene, for at få børnene hjem?
Jeg kan ikke helt høre, at det er det, udenrigsministeren siger.
Så jeg vil gerne have, at udenrigsministeren uddyber sit svar.
Helt konkret: Hvad gør Danmark for at få de danske børn hjem?
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-24:
Altså, det er faktisk sådan, at det russiske udenrigsministerium efter aftalen mellem Putin og Erdogan noterede, at SDF fortsat havde ansvaret for lejrene, og der er der da brug for et frisk dansk initiativ til at sige, at det vil vi da gerne hjælpe til med, altså at de kan opfylde det ansvar.
For jeg synes i det hele taget, at det er det, der har manglet i alle de initiativer, som er kommet, nemlig en direkte støtte til SDF, hvad enten det har været i form af materiel eller kapacitetsopbygning, f.eks. så de har kunnet håndtere lejrene ordentligt, f.eks. så de har kunnet sikre bevismateriale i forhold til at få dømt folk, i forhold til alt det materiale, de har samlet i Raqqa, da de erobrede Raqqa, osv.
Men den hjælp skal vi ikke give til alle, den skal vi give til dem, der har behov for den.
Derfor efterlyser jeg her til sidst også en tilkendegivelse fra ministeren om, at når man også er klar til det i det omfang, det er muligt, give mere direkte støtte til SDF og det kurdiske selvstyreområde med henblik på kapacitetsopbygningen.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Vi har sagt meget klart, hvad vi gerne vil.
Altså, vi har jo skruet op for den humanitære bistand.
Vi har i øvrigt også for nylig allokeret 50 mio. kr. ekstra til bl.a. minerydning og til basal civil infrastruktur; om det så kan lade sig gøre at bruge de penge nu i den nuværende situation, er nok stærkt tvivlsomt, altså den sidste del.
Men den humanitære bistand kan vi bruge, fordi den går gennem humanitære organisationer, der stadig er til stede, heldigvis.
Så vi må se, hvad der er muligt på jorden.
Jeg tror også, at hr. Søren Søndergaard rejser et meget vigtigt spørgsmål, nemlig spørgsmålet om at indsamle beviser for forbrydelser mod menneskeheden, krænkelser, som vi har set, forfærdelige overgreb osv.
Det støtter vi meget varmt og stærkt fra dansk side, ikke bare moralsk og politisk, men også økonomisk.
Det er Triple IM, altså IIIM, og White Helmets og andre organisationer, der samler beviser ind, som senere kan bruges i retsopgør mod de ansvarlige, og det synes vi er rigtig vigtigt, for der kommer en dag, forhåbentlig, hvor dem, der er ansvarlige for de forbrydelser, der er begået, kommer til at betale for det ved et retsopgør.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-24:
Jeg bliver bare nødt til sige, at det bare kræver et samarbejde med SDF, og det samarbejde har man ikke haft, i hvert fald ikke officielt.
Man kan jo også se det på de svar, regeringen har givet til Folketinget: De er hermetisk renset for støtte til SDF, også selv om SDF har bedt om det og de kurdiske selvstyremyndigheder har bedt om det på områder som at lære noget mere om menneskerettigheder.
Altså, den type af ting ønsker de at få hjælp til.
Og der synes jeg jo, at det er fint, at man giver humanitær bistand, men man må altså også kigge på dét.
Så til sidst: Jeg har også siddet og er blevet inspireret af den resolution, der er vedtaget i Europa-Parlamentet, mens vi har snakket her, for det er en fantastisk god resolution.
I skulle tage og læse den.
Jeg ved, at vores repræsentant stemte for den og var i øvrigt med til at formulere den, og jeg glæder mig virkelig til at se, hvor mange af jeres andres repræsentanter, der har stemt for den, for hvis det er et flertal, kan vi jo forvandle det til en beslutning her i Folketinget, er jeg sikker på.
For jeg går ud fra, at jeres repræsentanter i Europa-Parlamentet også repræsenterer jer og ikke bare repræsenterer sig selv.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Det var også et forhenværende medlem af Europa-Parlamentet, der talte der – med dunder, kan vi høre.
Altså, jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi ser på, som jeg har nævnt tidligere, hvad vi konkret har af vigtige handlemuligheder i forhold til at påvirke Tyrkiets adfærd, og i den forbindelse holder vi alle muligheder åbne fra den danske regerings side: Hvad er det egentlig, der kan ikke bare stoppe den militære offensiv, men også, som der bliver skrevet i konventionerne både fra udenrigsministerrådet, men også fra stats- og regeringscheferne, at Tyrkiet trækker sig ud igen, og vi får en varig løsning, der bygger på fred og på en politisk overgang og en ny forfatning i Syrien?
Det er rigtig vigtigt, at vi støtter, at det går den vej, og det gør vi fra regeringens side.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-24:
Tak for de positive bemærkninger til forslaget om en mellemøstenstrategi.
Og det er fuldstændig rigtigt, at tanken selvfølgelig ikke er noget med dansk enegang, men det er jo, at vi som en suveræn stat handler hensigtsmæssigt.
Men ministeren berører jo selv det centrale problem, for det mest centrale kendetegn ved de sidste to årtier er en meget ringe evne bredt i det politiske system i Danmark til at foregribe begivenhedernes gang.
Vi har ikke foregrebet begivenhedernes gang, og det er jo et kæmpestort problem.
Og det kan godt være, at vi ikke kan blive bedre til det – det er muligt – men jeg synes, at nogle mennesker, der er meget klogere end mig og vældig mange andre i Danmark, skulle have chancen for at gøre os bedre i stand til at foregribe begivenhedernes gang.
For ellers bliver resultatet altså ikke særlig godt.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Jeg deler jo sådan set hr. Henrik Dahls ønske om, at vi ikke bare i Danmark, men generelt set i Europa bør lave en strategi.
Grunden til, at jeg nævnte det arabiske partnerskab-initiativ, vi har, er, at jeg tror, det er vigtigt, for det handler om, hvor Danmark kan gøre en konkret forskel med en dialog med civilsamfund, fremme af menneskerettigheder, mediefrihed, demokratiske rettigheder, ligestilling og forebyggelse af overgreb på minoriteter og religiøse mindretal – også det særlige arbejde med det.
Så der kan vi se, at vi kan have nogle komparative fordele fra dansk side.
Men jeg tror, at hvis det rigtig skal have effekt, er det hele Europa, som skal have en fælles strategi for det her område, der også handler om det økonomiske, altså hvordan vi får gang i den økonomiske udvikling, så de her mange unge mennesker – der er jo en høj befolkningstilvækst – kommer i gang med at opbygge samfundet og få noget at leve af i stedet for at engagere sig i de konflikter, som vi har set rundtomkring i Mellemøsten.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-24:
Men noget af det, der har været mest ødelæggende i Mellemøsten de sidste 20 år, har jo været fremkomsten af magttomrum, og selv om der også har været andre faktorer, der har været meget ødelæggende, har magttomrum haft en ekstremt negativ effekt.
Så jeg hører gerne nogle nærmere overvejelser over, hvordan vi undgår magttomrum.
Vi kan jo ikke kompensere for dem ved at besætte de pågældende områder – vi må komme af med de magttomrum på en anden måde.
Der så jeg bare meget gerne en kraftig oprustning af tænkningen på det område, og det vil jeg gerne høre nogle bemærkninger til.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Altså, jeg tror, der er flere måder, man kan spille en rolle på i forhold til det magttomrum, f.eks. tror jeg, det er vigtigt, at landene i Mellemøsten selv organiserer sig i nogle regionale strukturer, hvor man også selv tager ansvar for at finde ordninger for f.eks. at løse sikkerhedsproblemer, handelsproblemer, udviklingsproblemer, ligesom vi har gjort det i Europa efter anden verdenskrig med etableringen af det europæiske samarbejde osv.
Det kan vi også støtte fra dansk og europæisk side.
Vi skal støtte markedsadgangen og sikre, at vi handler med de her områder.
Og så skal vi finde ud af, hvordan vi i dialogen med landene i Mellemøsten kan gøre vores indflydelse gældende, både bilateralt fra dansk side, men også via ligesindede lande i Europa.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-24:
Det er jo velkendt, regner jeg med, at Alternativet og regeringen ser forskelligt på, hvad vi skal gøre med de danskere, der sidder i lejrene.
Altså, regeringen ønsker, at de skal retsforfølges dernede – vi synes, de skal bringes hjem til Danmark og retsforfølges her.
Den uenighed er der.
Men hvad så i forhold til de danske børn, som sidder i lejrene, som ikke kan gøres ansvarlige for, at de har haft nogle forældre, der har truffet nogle helt, helt forkerte valg?
Har regeringen en holdning til, hvordan vi får hentet de danske børn hjem?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Vi har jo også haft et åbent samråd i Retsudvalget, hvor justitsministeren og jeg redegjorde for den danske linje.
Og ja, vi ønsker, at de fremmedkrigere med dansk statsborgerskab, som har forladt Danmark, bliver retsforfulgt i nærområdet.
De har i den grad tilknyttet sig en terrororganisation, Islamisk Stat, som udøver vold og overgreb, og jeg tror, at hr. Uffe Elbæk er klar over, hvor grotesk det er.
Så er der nogle børn, som vi også håndterer – vi har en linje her.
Vi kigger på hver enkelt sag individuelt, i forhold til om der er en akut livstruende situation, hvor vi så kan handle fra danske myndigheders side.
Men det har vi redegjort for, også i Retsudvalget.