runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2021-12-14:
Tak for det.
Ja, nu kunne jeg jo bare sige, at jeg føler mig fuldstændig dækket ind af det, som transportministeren sagde i sin indledende tale, for det gør jeg faktisk.
Men det er sgu en smule arrogant ...
Undskyld!
Det er en smule arrogant.
Så kunne jeg så vælge at læse den tale op, som fru Rosa Lund på vores vegne holdt, sidst et identisk forslag blev behandlet, men det ville jo være et rent plagiat.
Med det forsøger jeg selvfølgelig at sige, at det ikke engang er et år siden, at vi behandlede et fuldstændig identisk forslag, og vi kan ikke se i Enhedslisten, at der er sket ret meget mere nyt i det her.
Jo, det nye, der er sket, er, at det lovforslag, som ved den sidste behandling blev bebudet til fremsættelse i den her folketingssamling, så ikke er blevet til noget.
Men jeg synes til gengæld også, at transportministeren har redegjort meget, meget grundigt for, hvorfor det ikke er blevet til noget, og at transportministeren jo så også bebuder i det, han har oversendt til Transportudvalget i september, at der vil blive fremsat et lovforslag i næste samling.
Jeg forstår, at det lovforslag, som næsten var færdigt eller praktisk talt var færdigudarbejdet, så stødte på store, jeg ved ikke, om det var indvendinger, eller hvad det var, ikke mindst hos KL, og der er så åbenbart nedsat et, jeg ved ikke, om det er udvalg, eller hvad det er, men altså, man samarbejder åbenbart med KL om at få fremsat det helt rigtige forslag.
Og det har vi da stor respekt for.
Det er jo ikke, fordi vi ikke synes, at der er en del i beslutningsforslaget, som er ganske fornuftigt, det er der bestemt, men essensen i forslaget er jo, at Venstre ligesom siger: Vi skal have nogle forhandlinger, og det skal føre til ny lovgivning, og den lovgivning skal tage Ekspropriationsudvalgets anbefalinger til sig og inkorporere dem.
Men det er jo også det, jeg kan høre på transportministeren lige nøjagtig er det, der er i gang.
Vi vil godt lige vente og se, hvordan det lovforslag kommer til at se ud, og så tage debatten der.
Det bliver jo en helt anderledes, om jeg så må sige, konkret debat – der kommer der nogle konkrete forslag: Hvad er det for nogle anbefalinger fra Ekspropriationsudvalget, der er med i det nye lovforslag?
Er der eventuelle anbefalinger, som ikke er med, og så fremdeles?
Så vi ender på den samme position som sidste gang: at vi vil afvente og se det lovforslag, som så ganske vist ikke kommer i den her samling – det kan vi jo kun beklage, men der er redegjort fyldestgørende for det, synes jeg – men så må komme i næste samling, og så tager vi diskussionen der og endelig stilling til, hvad vi gør ved de her problemer, som der vitterlig er.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-12-14:
Tak for det.
I lighed med tidligere talere synes vi jo faktisk, at der er nogle utrolig gode elementer i det her forslag.
Det syntes vi også, sidste gang det blev fremsat.
For os er det utrolig vigtigt, at vi får styrket retssikkerheden for borgere, som er kommet i klemme i de her situationer, hvor man skal vente i utrolig lang tid for at finde ud af, om man er købt eller solgt, f.eks. i forbindelse med en motorvej eller noget andet a la det, vi har diskuteret på transportområdet tidligere i dag.
Det er jo fuldstændig uholdbart, at man ikke kan få at vide, hvad det er, der skal ske, og at man bliver låst fast.
Derfor er jeg egentlig også ret glad for at høre, at man i Transportministeriet og for transportministerens vedkommende er i gang med at udarbejde ny lovgivning.
Jeg blev også rigtig glad for at høre, at transportministeren faktisk er åben over for yderligere input, ud over at man i forvejen er i gang med at samle input ind fra bl.a. KL og andre.
Så på den note vil jeg da opfordre til, at man lander en fælles beretning eller noget andet til det her lovforslag, for der er masser af gode elementer i det.
For SF's vedkommende synes vi egentlig ikke, at vi behøver at være så uenige om substansen.
Det er nok mere processen, og i forhold til hvordan vi gør det, som vi er uenige om, i hvert fald sådan som jeg hører det fra ministeriets side.
Så det vil jeg opfordre til, og så vil jeg sige tusind tak for ordet.
Thomas Jensen (S), 2021-12-14:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget fra Venstre om retssikkerhed ved ekspropriation er som sagt en genfremsættelse fra sidste samling og af B 84 fra 2021
, så derfor vil min tale også sådan være kort og lægge sig op ad det, jeg sagde sidste gang – ganske naturligt.
Jeg vil sige, at min egen erfaring med ekspropriation jo også kommer fra, at vi i min hjemby, Silkeborg, for få år siden fik en motorvej igennem, hvor der var mange borgere, der måtte stifte bekendtskab med det her.
Derfor har jeg også fået mange input fra borgere omkring det her emne.
Men når vi nu i Folketinget vedtager udbygning af infrastruktur – det kunne være en ny motorvej eller broer eller jernbaner – så gør vi det jo for at forbedre transportmulighederne i Danmark og gøre hverdagen bedre for borgere og virksomheder, og samtidig indebærer nogle af de her infrastrukturprojekter, at staten somme tider er nødt til at foretage en ekspropriation.
Ekspropriation er et meget indgribende indgreb i borgernes private ejendomsret, og det kan derfor forståeligt nok medføre frustration og utilfredshed hos de berørte borgere, og derfor er det også afgørende, at vi lytter til borgerne og sikrer, at processen ved ekspropriation er både ordentlig og gennemskuelig, så de berørte borgere får en god og fair behandling, og det samme gælder selvfølgelig for de erhvervsdrivende.
På den baggrund kan jeg ikke støtte beslutningsforslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2021-12-14:
Nej, men jeg opfatter det faktisk også sådan, at hr. Carsten Kissmeyer er konstruktiv i den her sammenhæng, og derfor sætter jeg også pris på, at vi har debatten.
Nogle af de her ting har vi jo så også en mulighed for at kunne uddybe i udvalgsarbejdet.
Så lad os endelig gøre det.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-12-14:
Det er jeg glad for at høre.
Det, der for mig lige er lidt væsentligt at sige, er, at vi i Venstre jo ikke har sat os ned og sagt, at vi har de vises sten.
Så ikke yderligere spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2021-12-14:
Det må jeg sige at jeg måske ikke synes
fremgår så tindrende klart af beslutningsforslagets tekst, men det er jo selvfølgelig yderst interessant, og det kan vi da prøve at kigge nærmere på i det videre udvalgsarbejde
Men måske lige så væsentligt kan der, når vi skal have lavet en ekspropriationslovsproces, så også være nogle af de elementer, som vi skal diskutere nærmere.
Jeg vil i hvert fald gerne sikre, at vi i lighed med, hvad der tidligere er sket på det her område, også når vi er kommet skridtet længere, tager Folketingets Transportudvalg ind til en nærmere orientering om, hvordan det så mere konkret skal udmøntes, og dermed også tager nogle af de her samtaler tidligt.
Jeg har i hvert fald kun den interesse, at vi deler og har en åbenhed omkring den proces, som jo også er en udmøntning af ekspropriationslovsprocesudvalgets arbejde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-14:
Det gør vi altid!
Vores normale ordfører kunne ikke lige være her i dag, så jeg har lovet at tage den her.
Vi kan godt støtte forslaget fra Venstre, og det kunne vi også sidste gang.
Hvis jeg lige skal knytte et par kommentarer til det, vil jeg sige, at jeg har haft æren af at sidde 4 år i Aarhus Byråd, hvor vi oplevede på tætteste hold, hvorledes kommunen, synes jeg, nærmest kørte hen over borgere, fordi man nu havde besluttet sig for noget, og så kunne man godt kalde det ekspropriation, og så var det sådan set ligegyldigt, om borgernes retstilstand reelt set ikke var særlig god.
Så jeg synes, det er fint, at der bliver sat fokus på det.
Jeg undrer mig også lidt, og det må man jo gerne nogle gange, selv om man ikke er ordfører på området.
Det er jo ikke nye problemstillinger.
Så det kunne være, at ordføreren, når man får ordet, går op og redegør for, hvorfor de her ting ikke blev løst sidst.
Det tænkte jeg var nogle problemstillinger, som lå i den sidste regeringsperiode.
Jeg må blankt erkende, at jeg ikke kender til historikken, og der er ikke noget drilleri i det her.
Jeg spørger bare oprigtigt om, hvad der ligger til grund for, at man ikke adresserede de problemer, hvis man også syntes, de lå i perioden fra 2015 til 2019.
Men vi bakker op om, at det bliver undersøgt, og vi synes selvfølgelig, at der er plads til forbedring.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-14:
Nu troede jeg faktisk, at hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål var sådan lidt et drillespørgsmål, og derfor planlagde jeg et drillesvar, da jeg nu trykkede mig ind.
Så nu håber jeg, at hr. Lars Boje Mathiesen tager det i den ånd, som det bliver sagt.
For jeg synes at erindre mig, at hr. Lars Boje Mathiesen var medlem af Liberal Alliance i den periode, hvor Liberal Alliance var en del af det flertal.
Så når nu hr. Lars Boje Mathiesen deler vores bekymring for det her, hvorfor tog han det så ikke op, så vi kunne have lavet det om dengang?
Lea Wermelin (S), 2021-12-14:
Præcis som jeg i virkeligheden indledte med at sige, er det allerede i dag forbudt at afbrænde usolgt tekstil, og derfor er vi jo sådan set også optaget af, at det skal håndhæves.
I forhold til de sanktioner, som der bliver talt om her, kræver det jo, at det bliver opdaget, og at vi finder ud af, hvor det er henne.
Derfor har jeg selv været glad for, at noget af det, som vi blev enige om i den brede aftalekreds bag klimaplanen for affald, og som vi dér har besluttet, er, at der skal være et styrket affaldstilsyn.
Det tror er vigtigt i forhold til tekstilerne, men det er det jo også, når vi beder samtlige danskere om, at de skal stå hjemme ved skraldespandene og sørge for, at affaldet kommer i den rigtige spand; så skal vi jo også sikre, at det nytter noget, at det bagefter ikke bliver blandet sammen, og at man kan følge det, og sikre, at det bliver genbrugt og genanvendt, og derfor kommer vi til som en del af det kompleks, vi skal aftale og forhandle her i det nye år, bl.a. producentansvar og emballage, at forhandle om affaldstilsynet.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-12-14:
Det er ikke vores synspunkt.
Det er jo faktisk sådan, at vi synes, at processerne skal strømlines, og Ekspropriationskommissionens formand har faktisk særlig fremhævet, at netop det at effektivisere processerne vil give en besparelse.
Og i den her sammenhæng opstår merudgiften, når det havner i en retssag, og der kunne man meget vel forestille sig, at man havde et system a la det, man har, når man bevilger fri proces i almindelige retssager, sådan at nogen ikke bare kan tage selv.
Vi håber på, at det samlede forslag sådan set vil være udgiftsneutralt.
Thomas Jensen (S), 2021-12-14:
Så har jeg et spørgsmål om det her beslutningsforslags økonomi, for der står på den ene side, at der skal være adgang til fuld dækning af udgifter til juridisk og anden sagkyndig bistand i ekspropriationssager, fredningssager, erstatningssager, kompensationssager og lignende.
Det lyder som noget, der koster mange penge.
På den anden side skriver Venstre her, at forhandlingerne om det her forslag skal sikre en gennemførelse af ovenstående med det udgangspunkt, at det samlet set ikke medfører meromkostninger for staten, regioner eller kommuner.
Det lyder jo godt nok meget dyrt, hvis der skal en masse advokater på banen og have løn for at gennemføre det her.
Er det sådan, at Venstre igen fremsætter et forslag, hvor man ikke har hold på finansieringen?
Carsten Kissmeyer (V), 2021-12-14:
Det er jeg så bare ikke helt enig i.
For når vi kigger på Ekspropriationskommissionens forslag, er der jo netop en ændring af, hvordan den proces, der er omkring det kommunale system, fungerer.
Og der er det i hvert fald Ekspropriationskommissionens formands intention, at processerne skal gå hurtigere, særlig for så vidt angår den kommunale proces.
Derfor tænker jeg, at det også er meget vigtigt for mig og for Venstre at fremhæve det aspekt, at det ikke kun er, når vi er i ekspropriationssituationen, vi siger at vi er nødt til at se på, hvad det er, der foregår.
Det er også – om jeg så må sige – det, der hedder »med videre«, hvor vi stiller folk i en vanskelig situation, hvis man f.eks. laver et arealudlæg til en vej, for så er der faktisk ikke nogen mulighed for at søge erstatning nu.
Hvor længe kan sådan et arealudlæg bestå?
Er det i 20 år, som det var i Silkeborg, eller skal man sætte en grænse og sige, at hvis det varer mere end f.eks. 3 år, så er man nødt til at betale en erstatning til den, der har sin virksomhed i det område, hvor arealudlægget er.
Thomas Jensen (S), 2021-12-14:
Tak til hr. Carsten Kissmeyer for at fremsætte beslutningsforslaget, så vi kan få en god debat.
Og jeg skal straks erklære mig fuldstændig enig med hr. Carsten Kissmeyer.
Vi skal sørge for, at borgeren får en bedre proces, og vi skal sørge for, at det er gennemsigtigt, og at borgeren føler sig godt behandlet igennem den her proces.
Og det dækker også fuldt ud det, som jeg forstår er intentionen bag det forslag, som transportministeren arbejder med.
Derfor undrer jeg mig også over, at der i det her forslag står, at Venstre ønsker at implementere Ekspropriationsudvalgets betænkning fuldt ud.
For det, der er sket, siden vi behandlede det her sidste gang, er jo, at vi har fået det her papir fra transportministeren af 27. september 2021, hvori der jo rent faktisk står, at der er problemer med nogle af de ting, som Ekspropriationsudvalget foreslår.
Hvis det var sådan, at man gennemførte udvalgets forslag, ville det samlet set medføre en længere sagsbehandlingstid for den enkelte borger.
Og det kan jo ikke være i nogens interesse, som jeg også hører ordføreren sige.
Så derfor vil jeg spørge: Ser ordføreren ikke med glæde frem til, at vi, når ministeren kommer med sit forslag, så vil få noget, der imødekommer borgeren endnu mere end det, Ekspropriationsudvalget egentlig har foreslået?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-14:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg i min tale også vil prøve at svare på hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål, for jeg synes, det er et relevant spørgsmål.
Når nu der var borgerligt flertal fra 2015 til 2019, hvorfor har man så ikke gjort det her, som Venstre synes der skal gøres?
Virkeligheden er jo den, at vi gjorde noget.
Vi igangsatte et regeringsudvalgsarbejde for en forenkling af ekspropriationsprocesserne og en større retssikkerhed for borgerne.
Vi besluttede at gå videre med nogle ting, og så besluttede vi, at andre ting, i lyset af hvad vi fik at vide af den sagkundskab, som vi opsøgte, nok ikke ville have de effekter, som man indledningsvis kunne have troet, og så valgte vi de bedste ting, der var kommet ud af det arbejde, og gik videre med dem.
Vi besluttede, at der skulle fremsættes et lovforslag, og jeg kan ikke rigtig huske, om det blev fremsat inden valgudskrivelsen, eller om det lå og ventede, til vi så kunne gøre det efter valget, fordi vi ikke nåede det, men jeg forstår, at den her regering jo i hvert fald arbejder videre med det og har sendt noget i høring og har fået nogle input, og at man under indtryk af inputtene ønsker at ændre nogle ting.
Jeg har egentlig ganske stor tiltro til den proces.
Sådan som jeg kender systemerne, er der ikke noget ønske – i hvert fald ikke regeringssystemerne og i ministerierne – om at gøre tingene dårligt for borgerne.
Jeg kan godt være lidt nervøs for, når nu det er Kommunernes Landsforening, der spiller ind og ønsker nogle ændringer, om de kan have nogle interesser, som et stort borgmesterparti som Socialdemokratiet er meget lydhøre over for, og som vi ikke på samme måde ville have været lydhøre over for.
Men i forbindelse med det, som vi gjorde i VLAK-regeringen dengang, var der ingen uenighed mellem Venstre, LA og K om, hvad vi burde gå videre med, og hvad vi ikke burde gå videre med.
Jeg oplevede heller ikke nogen uenighed mellem ministrene, altså politikerne, og så embedsmændene.
Vi talte om tingene, og vi blev enige om, at det var det her, vi kunne gøre, som ville give positive resultater, og at der var nogle andre ting, som ville have nogle afledte virkninger, som måske ikke ville være så positive, og som vi ikke gik videre med.
Det er også for mig lidt underligt, at vi har haft gang i det her grundige arbejde og gjort det, vi syntes var det bedste, på baggrund af det grundige arbejde, og når så vi partier kommer i opposition, så synes nogle af partierne i den tidligere VLAK-regering åbenbart, at det ikke var godt nok, og at der nu skal ske meget mere.
Det giver indtryk
af, at når man ikke længere taler så grundigt om tingene, som man gjorde, da man var i regering, så vil man meget mere, end man ville, da man var i regering.
For mig er det sådan lidt på den ene side og lidt på den anden side.
Jeg synes ofte, det er dybt problematisk, hvis der træffes beslutninger om ekspropriation, hvis man gør det til et formål.
Jeg synes ikke, man bør anvende ekspropriationslovgivningen, når det mere har karakter af noget, der er til privat gavn for nogen, eller at man burde kunne løse det på andre måder end ved ekspropriation.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-14:
Ja, præcis, men så er jeg glad for spørgsmålet, og især når det bliver stillet sådan.
Nu var jeg en del af Liberal Alliance indtil 2016, og det her er fra 2018, og der var jeg trådt ud af Liberal Alliance.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-14:
Fordelene er jo nok særlig tydelige for folk i Venstre, tror jeg.
For der er nok en del Venstrekommuner, som bliver omtalt i det, jeg her læser op om, hvad det her valgsystem har af konsekvenser.
I ti kommuner finder forskerne eksempler på, at et parti har fået et flertal af mandaterne i byrådet uden at have opnået et flertal af stemmerne.
Hvor mange af de kommuner tror fru Anni Matthiesen mon er Venstrekommuner?
Og spiller det en rolle for, at Venstre afviser at se på det her valgsystem?
Carsten Kissmeyer (V), 2021-12-14:
Det er korrekt, at borgeren, når der er en ekspropriationssituation, har en mulighed for at få sagkyndig bistand og få det erstattet i rimeligt omfang, og ekspropriationssager kan jo på en eller anden måde afgøres i Ekspropriationskommissionen.
Men de kan jo også slutte i en retssag, og det, vi diskuterer her, er sådan set situationen, hvor de havner i en retssag, hvor det offentlige der har relativt ubegrænsede midler, men hvor borgeren er i en situation, hvor borgeren ikke bare lige kan få fri proces eller lignende, og det, vi egentlig forestiller os, er, at man har et system, der ligner det.
Det var det ene spørgsmål.
Er ministeren så opmærksom på, at det her beslutningsforslag i høj grad handler om »m.v.«, hvor det eksempelvis netop er situationer, hvor det ikke fører til ekspropriation, men hvor det offentlige f.eks. laver en arealreservation til en påtænkt vej eller lignende?
Benny Engelbrecht (S), 2021-12-14:
Jeg vil gerne i udvalgsbehandlingen give et skriftligt svar på, hvad de samlede omkostninger er.
Men jeg tror altså også, at det er vigtigt her, at man tager borgerens perspektiv i betragtning, for jeg kender advokater godt nok til at vide, at mange i den stand ofte vil have en interesse i at trække en sag i langdrag, hvorimod borgerne meget ofte har en interesse i at få sagerne afklaret.
Og her er der altså en potentiel modstridende interesse, som ikke nødvendigvis er til borgerens fordel.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-14:
Altså, nu ved jeg ikke med hensyn til det eksempel, som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl hiver frem; jeg kender det ikke konkret, så jeg ved jo ikke, hvad der er indgået, også af valgforbund osv., som også har kunnet være til fordel for Venstre i den pågældende kommune.
Og så vil jeg stadig væk sige, at den her model har vi haft i så mange år, og jeg har tillid til, rent ud sagt, at hvis man har kunnet se, at det her har været fuldstændig vanvittigt, havde man allerede ændret det, når man nu egentlig har kørt med den her d'Hondtske model siden, ja, 1909.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-14:
Jamen jeg kan jo godt se fordelen for Venstre i, at man med 40 pct. af stemmerne kan få 52 pct. af mandaterne og dermed absolut flertal.
Det virker selvfølgelig ganske logisk for Venstre.
Men for os andre, der står og kigger på det udefra, er det måske ikke helt så rimeligt.
Kan ordføreren ikke anerkende, at vi faktisk har nogle forskere, der har været inde at kigge på det her, og som skriver i kronikker og skriver i rapporter, at der rent faktisk findes modeller, der bedre afspejler stemmeafgivningen i mandatfordelingen?
Det eneste, der foreslås med det her forslag i dag, er jo at give en mulighed for, at man får arbejdet med at se på, om det også er rigtigt, så man får muligheden for at lave et bedre system.
Er det ikke den vej, vi skal?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-14:
Jeg tror såmænd også, at jeg kunne grave tilbage i tiden og finde et regnestykke, i forhold til da Dansk Folkeparti var et stort parti her i Folketingssalen, som måske viste akkurat det samme.
Jeg mener stadig væk, at den d'Hondtske model er den, der har, mig bekendt, flest fordele og færrest ulemper, og det er det, der gør, at vi i Venstre fortsat holder fast i den model og synes, at det er den rigtige at have.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-14:
Det er jo interessant at høre først Socialdemokratiet og så Venstre forsvare det system, vi har, men det er måske ikke så mærkeligt.
Altså, når jeg kigger på det, kan jeg se, at i 2017 fik Venstre i Nordfyns Kommune 40,1 pct. af stemmerne, men 13 ud af 25 mandater.
Det vil sige 52 pct. af mandaterne, men 40 pct. af stemmerne.
Mener ordføreren, at det er en rimelig måde – at have et system, der laver det på den måde?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-14:
SF's ordfører er tilgivet.
Jeg vil sige det på den måde, som jeg egentlig også synes ministeren gav udtryk for, at man jo sagtens kan stille nogle spørgsmål og få nogle svar, også fra ministeren og fra ministerens ministerium, i forhold til måske at få nogle ting klarlagt.
Jeg synes, det er voldsomt at begynde at nedsætte en valgkommission, men det gør jo ikke, at det ikke er noget, vi fortsat kan drøfte, også i udvalget, og for den sags skyld også undersøge nærmere.
Men jeg synes jo egentlig, at man burde starte der i forhold til så at stille nogle spørgsmål.
Nu skal jeg jo ikke pålægge ordføreren nogen opgaver, men sådan ville jeg jo tænke: at man burde starte der for ligesom at få en større indsigt i tingene.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2021-12-14:
Jeg vil gerne takke ordføreren for at være mere tydelig i sit sprog omkring holdningen til vores forslag, end Socialdemokratiet var.
Og ordføreren er inde på at sige, at man har dykket ned i tallene, og jeg vil sige, at det jo netop er derfor, vi fra SF's side ikke har fremsat et helt konkret forslag til en bestemt beregningsmodel i dag, men at vi netop vil nedsætte en valgkommission, som har det formål at skulle dykke ned i det og give os et kvalificeret grundlag.
Er der ikke noget i det, som både jeg har sagt, og som hr. Ole Birk Olesen har sagt, som kan få jer til at åbne op og tænke: Kunne vi dog ikke gå med til at lave en valgkommission, sådan at vi får nogle tal og nogle scenarier for de sidste to, tre eller fire gange kommunalvalg, og se på, om det dog ikke kunne gøres bedre?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-14:
Altså, jeg tør ikke gætte på, hvor mange af de ti kommuner det er.
Jeg kan selvfølgelig håbe på, at det er dem alle ti, for så er det i hvert fald ensbetydende med, at vi har borgmesterposten nogle gode steder.
Jeg vil så sige, at uanset hvad – og det anerkender jeg helt klart – bliver der jo også sagt, at den d'Hondtske model har en fordel for, ja, de største partier.
Stadig væk synes jeg faktisk, at den er retfærdig.
Der er nogle ulemper ved nogle af de andre modeller, som jeg i hvert fald har gravet ned i, som jeg rent ud sagt synes er for store.