runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
Og det skyldes, at Enhedslistens ordfører stillede et spørgsmål til Venstres ordfører, som handlede om den grønbrogede tudse.
Jeg havde måske haft en forventning om, at man ville have valgt at stille spørgsmål, der indeholdt et nyt element, mens jeg som minister var på talerstolen.
Det valgte man ikke at gøre, og det tog jeg som udtryk for, at man fandt, at det arbejde, der var blevet gjort, og de svar, der var blevet givet på området, var fyldestgørende, men da man rejser det under Venstres ordførers tale, og da Venstres ordfører jo er ordfører og dermed ikke nødvendigvis har adgang til det fulde bagvedliggende arbejde, så synes jeg lige, at jeg her bør stille mig til rådighed og svare på det spørgsmål.
Det er vigtigt at understrege, at miljøvurderingerne netop forholder sig til den grønbrogede tudse.
I miljøvurderingerne har man beskrevet, at der ikke er foretaget fund af den grønbrogede tudse på arealet, hvor modtageanlægget skal ligge.
Endvidere skal tilkørsel til modtageanlægget hovedsagelig foregå på eksisterende veje og via en ny adgangsvej på Prøvestenen, hvor der i forvejen kører tung trafik.
På den baggrund har den rådgiver, som rådgiver By & Havn, vurderet, at bestande eller levesteder for tudsen ikke bliver negativt påvirket af projektet.
Det er indsat for netop at sikre, at hvis den grønbrogede tudse eller andre arter af padder skulle genindvandre på Refshaleøen, så vil man dermed sikre, at de ikke kan komme ind i projektområderne.
Men det er også klart, at det her selvfølgelig er et spørgsmål, som vi altid og løbende vil følge, også i den politiske følgegruppe, og jeg ved, at Danmarks Naturfredningsforening har gjort opmærksom på, at de har nogle synspunkter i forbindelse med det her.
Jeg havde selv møde med Danmarks Naturfredningsforening mandag i sidste uge, og de kunne ikke på det møde klart redegøre for, hvad deres bekymringer var.
Det undrede jeg mig lidt over på mødet, men det er klart, at hvis de skulle bringe noget frem, som har et element, som vi er nødt til tage bestik af, så er det selvfølgelig også noget, som vi om nødvendigt tager det nødvendige bestik af, og som vi vil tilpasse og justere på baggrund af.
For formålet er jo selvfølgelig at sikre, at der tages de nødvendige hensyn, også selv om der måtte være ting, som siden mljøundersøgelserne og implementeringsredegørelsen måtte have ændret sig, for nogle gange er det også sådan, at forholdene i naturen ændrer sig.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-30:
Jamen jeg brugte jo netop den grønbrogede tudse bare som et eksempel på nogle af de ting, som efter vores mening ikke er ordentligt belyst eller – hvad skal man sige? – dukker op i diskussionen.
Og omkring den der grønbrogede tudse har jeg forstået, at det mener man man har undersøgt, men det er der jo så andre der bestrider, og de siger, at den er fundet de steder og bliver berørt af det anlæg af Lynetteholmen og måske også af den transport af jord til og fra, men det bliver den i hvert fald af anlægget af Lynetteholmen.
Det er det, jeg siger: Det er jo blot et eksempel på, at hvis man ikke belyser tingene ordentligt, får man jo heller ikke en ordentlig debat.
Den grønbrogede tudse er jo på rødlisten, så det får alvorlige konsekvenser, hvis den virkelig opholder sig der, så man ødelægger dens levesteder, hvis man anlægger Lynetteholmen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Svaret er ja, vi er trygge.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-30:
Beslutningsforslaget her, hr. Kristian Pihl Lorentzen, tager jo netop udgangspunkt i, at vi faktisk mener, at der er sat berettigede spørgsmålstegn ved en hel række elementer.
Ordføreren har selv nævnt nogle af dem.
Der er en stævning fra Klimabevægelsen, der er hele processen med Sverige, hele Espoo-processen der, og her på det sidste har vi jo set, at den grønbrogede tudse dukker op.
Det er ting, som ikke er undersøgt, og det kan man grine meget af, men det er jo ting, som man så ikke har fået undersøgt, og som derfor ikke er belyst i den der vvm-proces, der har været.
Det er jo ligesom det, der er baggrunden for at fremsætte det her beslutningsforslag, og der vil jeg bare høre ordføreren, om Venstre virkelig føler sig tryg ved, at alle sider af det her projekt er belyst.
Jamen vi har lige hørt den socialdemokratiske ordfører sige, at det da ikke er sikkert, det bliver til noget, og at det må fremtidens mennesker tage stilling til.
Men ikke desto mindre ligger det jo i hele forudsætningen for at anlægge Lynetteholmen.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Jamen som ministeren lige redegjorde for, er også Køges borgmester blevet inviteret til at deltage i den følgegruppe, der har fokus på de ting, der skal ske i den del af Øresund, omkring Køge, så på den måde er der en involvering i dag.
Det er jo ikke noget, der er gået i gang; det er jo noget, der skal ske i fremtiden, og der er en involvering af borgmestrene dernede langs kysten, og hvis du spørger Køges borgmester i dag, tror jeg også, at Køges borgmester vil sige, at hun er glad for den involvering, hun nu er blevet stillet i udsigt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-30:
Nå, jamen hun siger også i Dagbladet Køge: »Jeg er vildt bekymret, og jeg synes, jeg savner viden og åbenhed om, hvad det har af konsekvenser.
Jeg har ikke noget imod Lynetteholmen.
Jeg ville bare ønske, de kunne holde slammet for sig selv i København«.
Mener ordføreren også, at hun er blevet mildere stemt på det område?
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Nu bad formanden jo lige før hr. Torsten Gejl om at anføre kilder, og jeg kunne så tilføje, at jeg godt kunne tænke mig at høre nogle datoer for de der citater, som ordføreren kommer med.
Så på den måde ser det ud til, at der kommer en god proces, hvor alle interessenter og alle geografisk berørte bliver orienteret godt om og involveret i processen omkring det.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-30:
Det er jo fint, at borgmestrene bliver involveret, men mener hr. Thomas Jensen, at det kan betyde, at man ændrer den klapning i det område?
For det er vel det, de er bekymret for.
Så vil jeg gerne høre: Hvad vil der ske ved at udsætte det her projekt i f.eks. et år og få lavet en samlet miljøkonsekvensvurdering?
Det ville man få mere tid til, hvis man udsatte den del et år, og det ville betyde, at den samlede plan, som ministrene refererer til, altså en samlet kystsikringsplan, kunne vise, at man måske har behov for jorden et andet sted.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Hvad ville der ske, hvis vi udsætter det her et år?
Jamen det vil betyde, at København nordfra bliver kyst- og klimasikret et år senere.
Jeg vil bare minde om, at i december 2013, da Bodil hærgede, lukkede Storebæltsbroen, Øresundsbroen, Københavns Lufthavn, og den københavnske Metro var 2 centimeters vandstand fra at blive oversvømmet.
Hvis der indtræffer en sådan stormflod, mens vi sidder her og snakker i Folketinget, så vil det få katastrofale konsekvenser for vores hovedstad.
Og med den udsigt, vi har nu, og hvis vi følger det, som et bredt flertal i Folketinget har vedtaget, så vil vi i 2025 kunne have den her nordlige klimasikring.
Det synes jeg er rigtig positivt og godt for københavnerne, og det håber jeg også på at københavnerne vil honorere os for, hvis der kommer en hændelse efter 2025, altså at vi så har været ude i god tid at stormflodssikre København.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-30:
Jeg kan jo overhovedet ikke være uenig i, at der skal være kystsikring, men hvordan skal den kystsikring være?
Det er det, jeg tænker på.
Hvad betyder det her?
Vi kan så sige, at kystsikring kommer til at virke i et eller andet omfang, men der er i øvrigt meget usikkerhed om, hvor meget det virker, og der er nogle, som også siger, at det virker modsat.
Men hvordan kan man sige, at det her er vigtigere end alt andet?
Hvad med havnaturen i hele Østersøen?
Hvad med marsvinene?
Vi prioriterer hele tiden noget frem for noget andet.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Vi har jo set på de her forskellige konsekvenser, og vi ved også, at en af de store konsekvenser, der vil være, hvis der kommer en stormflod, er, at store dele af København vil blive oversvømmet.
Vores nationalbank er ved at blive restaureret.
Det vil få fatale konsekvenser for Nationalbanken, hvis der kommer en stormflod i morgen.
Rent faktisk vil bygningen kunne begynde at hæve sig og begynde at få en anden konstruktion.
Altså, sådan nogle ting der skal vi jo sørge for ikke sker, og derfor er vi faktisk under tidspres i forhold til at lave en stormflodssikring af vores hovedstad.
Hvis nu det skulle ske og sætte ind, før vi er færdige med det her, så får vi jo desværre konsekvenserne at se, og det vil koste vores samfund ufattelige mængder af penge, og det vil også i yderste konsekvens kunne medføre menneskelige tab, der ikke er til at bære.
Så jeg er glad for, at der er et bredt flertal i Københavns Kommune og et bredt flertal her i Folketinget, der har sørget for at få vedtaget det her projekt.
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
Jeg skal lige præcisere det, som Venstres ordfører glemmer, nemlig at når jeg har talt om op til et par år, så handler det om at få den fulde transition, herunder alle de it-systemer, som skal ændres for at give en langt mere gnidningsfri og smidig håndtering af køreprøverne.
Men i forhold til at komme helt i mål, så vi ikke bare kan sige, at nu er det mindst lige så godt som politiet eller lidt bedre, men at vi kan sige, at nu har vi noget, der er markant bedre, kan der godt gå noget tid endnu.
Det tror jeg også alle kan se: Når it-systemerne slet ikke er klar og man simpelt hen overtager politiets it-systemer, så kommer der til at gå noget tid.
Men altså, det, at man har rekrutteret timelønnede prøvesagkyndige og midlertidigt fået udlånt polititjenestemænd, og at man har opfordret til, at kørekort kun bookes inden for eget lokalområde, sådan at man kan undgå hamstring af køreprøver, og at man i øvrigt lægger teoriprøver ud for en meget længere periode, end man har været vant til, er nogle klare serviceforbedringer, som er der allerede nu.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Jamen den præcisering omkring de 2 år er jeg glad for at høre.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det står klart, at digitaliseringen af f.eks. teoriprøver er noget, vi har savnet i mange år, og som har været forsøgt, og som er en succes.
Det er bare aldrig blevet implementeret i politiet, så det er noget, vi ser meget frem til.
Men tilbage står jo det med servicemålet, som regeringen har renonceret på.
For vi har jo øget gebyret i forbindelse med politiforliget fra 600 kr. til 1000 kr.
Det er en stigning på 66 pct.
Samtidig med det har man så slækket på målsætningen.
Det tror jeg der er mange der har svært ved at forstå.
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
Som jeg forstår Færdselsstyrelsen, er deres filosofi her at have et mål, hvor man sådan nogenlunde vil kunne regne med, at der går 1 måned, fra man har taget en teoriprøve, afsluttet og gennemført den, til man så kan få en praktisk prøve.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Tak, formand.
I dag skal vi behandle det her beslutningsforslag fra Venstre om afvikling af køre- og teoriprøver.
Der har som bekendt været en udfordring med afviklingen af køre- og teoriprøver i en ganske lang periode, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende for de folk, der gerne vil tage et kørekort.
Så der er flere årsager til, at vi står, hvor vi står.
Jeg har stor forståelse for, at folk, der oplever de her gener med lange ventetider, er utilfredse, selvfølgelig.
Det er slet ikke rimeligt at skulle vente så lang tid.
Derfor er det også godt, at vi er i gang med at rette op på området.
Med aftalen blev det besluttet at ressortoverdrage afviklingen af teori- og køreprøver, udstedelse og administration af kørekort samt udstedelse af takografkort fra politiet til Færdselsstyrelsen.
Formålet var at få bugt med ventetidsproblemerne, der har været, mens det har ligget under Rigspolitiet.
Med aftalen samler vi altså kørekortområdet ét sted, og det er Færdselsstyrelsen.
På den måde kan vi sætte ind der, hvor problemerne er størst, frem for at det er eleverne, der skal køre rundt i hele landet for at lede efter et sted med kort ventetid.
Der vil komme en bedre service for både køreelever og kørelærere.
Overdragelsen til Færdselsstyrelsen trådte som sagt i kraft her den 1. oktober 2021.
Beslutningsforslaget her blev så fremsat, få dage efter at køreprøveafviklingen var blevet overdraget, en beslutning, som Venstre var ivrige fortalere for, men som man så altså endte med at stå uden for, da Venstre ikke var med i politiforliget.
Venstre vil nu med det her beslutningsforslag så pålægge regeringen at fremlægge forslag til initiativer og indkalde til drøftelser, der skal sikre, at servicekravet i forhold til ventetiden på teori- og køreprøver overholdes.
Og så vil man også give gratis prøver til køreelever dér, hvor servicekravet ikke overholdes.
Venstre vil også undersøge mulighederne for, at private aktører i højere grad kan afholde køre- og teoriprøver.
Det kan vi fra Socialdemokratiets side ikke bakke op om, både fordi øget brug af private aktører vil føre til en uensartet afvikling af prøverne, og fordi gratis prøver vil skabe en underskudsforretning, da gebyret skal dække køreprøveudgifterne, men også, fordi det er forventningen, at ressortoverdragelsen af afviklingen af teori- og køreprøver fra politiet til Færdselsstyrelsen vil føre til kortere ventetider på køreprøver, når den er fuldt implementeret.
Det er klart, at ventetiden ikke forsvinder fra den første dag, og det er også meldt klart ud fra ministeren.
Der er noget vej igen, før puklerne er helt afviklet, men vi er på rette vej.
Færdselsstyrelsen bør få arbejdsro til at komme videre med opgaveløsningen, og derfor er det ikke det rigtige tidspunkt at igangsætte yderligere nye initiativer til forbedring af effektiviteten.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Tak til ministeren for den forholdsvis venlige afvisning af beslutningsforslaget.
Jeg vil gerne kvittere for, at der de seneste uger er sket en positiv udvikling: Færdselsstyrelsen har formået at øge produktionen af prøver, og det er jo det, der er helt centralt, hvis vi skal have puklen afviklet.
Det her forslag er jo formuleret for godt og vel et par måneder siden.
Når vi så alligevel har valgt at fastholde det, skyldes det tre ting.
For det første skyldes det de mange henvendelser, som jeg får, og som jeg også tror mine ordførerkollegaer får, om det her område, ikke kun fra køreskoler, men også fra almindelige borgere, fra erhvervsliv og fra erhvervsskoler og i relation til lærlinge osv.
Den anden årsag er, at ministeren på et tidspunkt kom med en udmelding om, at der nok ville gå mindst et par år, før man er i balance, og det synes vi er meget, meget uambitiøst, og det er en af grundene til, jeg synes, vi har brug for den her debat i dag og det fokus.
Og den tredje ting er servicemålet.
Der var politiets servicemål, som vi jo ikke overholdt, at man skulle have en prøve, 2 uger efter kørelæreren havde indstillet.
Og det er de tre årsager til, at vi har valgt at fastholde forslaget og har set frem til den her debat i dag.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Når jeg giver udtryk for, at jeg synes, at Færdselsstyrelsen skal have arbejdsro, så betyder det, at man ikke skal komme rendende med alle mulige idéer om at privatisere den her opgave.
Til de konkrete spørgsmål om overarbejde vil jeg sige, at jeg ikke skal begynde at blande mig i overenskomster.
Lad os se på det.
Hvis der er mulighed for det og der ikke er nogen problemer den vej og Færdselsstyrelsen ser det som en vej frem, er det ikke noget, jeg har noget principielt imod.
I forhold til et udrykningshold er der jo allerede et rejsehold i dag, f.eks. til amu-skolerne, hvor der er nogle folk, der rejser rundt til der, hvor der er behov for det, og hjælper, så der sparker hr. Kristian Pihl Lorentzen en åben dør ind.
Og så er der også det der med at indkalde nogle pensionerede folk, der måske tidligere har været ansat i Rigspolitiet, og der er det allerede sådan i dag, at man faktisk prøver at rekruttere nogle af dem, der tidligere har været i Rigspolitiet, til at varetage opgaven, og jeg mener, at der allerede er nogen, der er ansat til det, så på den måde er det igen at sparke en åben dør ind.
Så alt i alt er det godt med gode input, men det er dejligt, at Færdselsstyrelsen også er kommet på de tanker.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Tusind tak for den melding.
Det tror jeg faktisk er vigtigt for Færdselsstyrelsen at vide: at man har politisk opbakning til at bruge en bred vifte af virkemidler, herunder at man også gerne må bruge penge på det.
Jeg vil godt understrege, at Venstre ikke har et konkret forslag om at privatisere det her, overhovedet ikke, men vi vil godt have, at man undersøger mulighederne for det, sådan at vi om nogle år, hvis det her viser sig ikke at virke, og jeg tror på, at det kommer til at virke, har et virkemiddel.
Vi har ingen aktuelle planer om at privatisere det her, men vi vil godt have undersøgt mulighederne og have ministerens kommentarer til de muligheder.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Jamen tak; det glæder mig da, at Venstre ikke har nogen planer om det.
For ud af de sidste 20 år har vi i 14 år haft borgerlige regeringer, hr. Kristian Pihl Lorentzen har været transportordfører i 16 år efterhånden, og der ved jeg jo, at man har gået og syslet med de her tanker, men man har ikke fået det indført, simpelt hen fordi det ville skabe flere problemer, end det afhjælper.
Så derfor vil jeg sige: Spørg ministeren.
Men jeg kan se, at der vil opstå rigtig, rigtig mange problemer, hvis det er sådan, at vi begynder at lege med prioriteringstanken, og man skal slet ikke begynde på det lige nu, hvor Færdselsstyrelsen lige har fået opgaven og, som jeg ser det, går til opgaven med meget konstruktive tiltag, som også kan komme borgerne til gode.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-30:
Tak, og tak for den forholdsvis venlige afvisning.
Jeg kan forsikre, at vi hilser det velkommen, at opgaven er kommet over til Færdselsstyrelsen, og dem vil vi gerne bakke hundrede procent op.
Så lyder det, som om de skal have arbejdsro, og det betyder, at vi ikke rigtig må snakke om det politisk; der opfatter jeg det som en hjælp til Færdselsstyrelsen, også over for alle de andre statslige myndigheder og bevilgende myndigheder, at vi faktisk har politisk fokus på det her, og derfor synes jeg, det er godt, at vi har den her debat i dag.
Det skal opfattes som en hjælp og ikke det modsatte.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet bakker op om en række tiltag, man kan lave her og nu, eksempelvis at man prøver at få flest mulige til at have overarbejde for at få puklen væk, at overarbejde kan udbetales, for jeg har forstået, at der er ressourcer nok i systemet, at man laver et udrykningshold med prøvesagkyndige, man kan samle, og som f.eks. kan sættes ind i hovedstaden, hvor problemet er langt størst, at man også forsøger at rekruttere nogle pensionerede prøvesagkyndige og andre, der kan løse den her opgave, og at man måske endda låner nogen fra forsvaret, ved at Færdselsstyrelsen betaler lønnen, altså refunderer lønnen til forsvaret.
Er Socialdemokratiet enig i, at sådan en lang række af tiltag skal vi se at komme ud over stepperne med hurtigst muligt, og at det skal være et kraftigt politisk signal til Færdselsstyrelsen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-11-30:
Jeg vil gerne på vegne af Dansk Folkeparti kvittere for Venstres flid i forhold til at fremsætte det her beslutningsforslag.
Man kan godt mene, at det kommer nogle måneder for sent, men omvendt er det jo noget, som vi som transportordførere har stiftet bekendtskab med gentagne gange i kraft af de mange henvendelser, som vi løbende har fået igennem lang tid.
Det er desværre både på erhvervsskoler og i virksomheder – ikke mindst lærlinge, men også ansatte inden for forskellige erhverv – at man har mærket frustrationen og irritationen og også vanskeligheden ved overhovedet at få lov til at passe sit arbejde.
Det er desværre det, der igennem længere tid har været konsekvensen.
Vi har jo så budt ind med noget, da der kom de her omorganiseringer, i forhold til hvor opgaverne skulle ligge.
Det er da rigtigt, og det anerkender vi også i Dansk Folkeparti, at man selvfølgelig også skal have mulighed for i Færdselsstyrelsen og andre steder at få sat tingene i system og få gang i butikken med at afholde køre- og teoriprøver.
Og tallene går den rigtige vej, men det ændrer ikke ved, at vi er kommet frygtelig langt bagud, og at det har været noget, som vi politisk har fået meget kritik for.
Men det er et skisma, vi er ude i.
Vi valgte for mange år siden at lave et servicekrav, nemlig at man, i forbindelse med at folk af deres kørelærer bliver visiteret til, at de er klar til deres køreprøve eller teoriprøve, skulle kunne honorere, at prøven bliver holdt inden for 14 dage.
Det hedder, at det er et krav, men nu er det bare blevet til et vejledende krav.
Altså, det her er dansk for begyndere.
Det kan ikke både være et krav og så være vejledende.
I min optik stritter det fuldstændig, og det lyder lidt underligt.
Men det er ikke desto mindre det, vi er ude i.
Derfor deler vi også Venstres kradsbørstighed, i forhold til at vi er nødt til at sætte nogle ting i gang.
Vi synes faktisk, det giver god mening at få set på de her forskellige vilkår og også på længere sigt få set på den her diskussion om udlicitering.
Men det at konkurrenceudsætte er noget andet end at udlicitere og privatisere.
Vi skal få undersøgt, hvor mange synsprøver og teoriprøver der faktisk kan gennemføres på et kvalificeret grundlag til en given pris.
Vi har hele vores statslige lodssystem; om der bliver lodsning i Danmark af en statslods, eller om det er nogle fra private lodstjenester, er vel sådan set også ligegyldigt – bare der bliver lodset, så vi får skibene sikkert i havn eller sikkert igennem dansk territorialfarvand.
Sådan må det også være med hensyn til de her køreprøver.
Vi kan støtte beslutningsforslaget fra Venstre.
Vi er selvfølgelig udmærket klar over, at der ikke er flertal for det, og så må vi selvfølgelig bare vælge at se det som en mulighed for at tydeliggøre, at de servicekrav skal overholdes, at vi skal have dem på rette vej, og at det ikke skal være noget, hvor der kommer til at gå 1 eller 2 år, hvilket hr. Kristian Pihl Lorentzen også var inde på.
Vi støtter beslutningsforslaget.
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Nu er vi nu engang medlem af EU og har forpligtet os på at implementere de direktiver, der kommer, og derfor er det her jo ikke en fritvalgsbod.
Du står i den lovgivende forsamling for Danmark, som har forpligtet sig over for noget, så jeg spørger dig konkret: Ville Nye Borgerlige indføre, at vi får periodisk syn hvert andet år, i stedet for at vi får lavet de her vejsidesyn, hvor vi går efter at fange dem, som ikke kan overholde loven?
Benny Engelbrecht (S), 2021-11-30:
Men det er jo sådan set præcis derfor, at vi har arbejdet så grundigt med det spørgsmål, som man jo også vil kunne stifte bekendtskab med, hvis man læser de mange svar igennem, som blev givet undervejs i lovbehandlingen i foråret.
Det er også noget af det, som vi har beskæftiget os med i nogle af de tekniske gennemgange, hvor vi bl.a. har haft nogle af de biologer inde, som har gået ude i felten og lavet optællinger osv.
Hvis det er sådan, at Danmarks Naturfredningsforening har nogen konkrete observationer, hvor noget måtte have ændret sig, i forhold til da man lavede miljøvurderingen, så må man jo konkret fremlægge det.
Det har man, som det er redegjort over for mig, ikke gjort.
Altså, man har ikke været i stand til at kunne præcisere, hvad problemet skulle være, men det må vi jo gøre, og vi må tage den drøftelse i den politiske følgegruppe.
Det er i hvert fald det, som jeg har indikeret over for partierne, som deltager i den politiske følgegruppe, vi kommer til at gøre.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-30:
Nej, vi vil ikke have nogen af delene, så vi stemmer imod uanset hvad.
Det er jo sådan, at vi grundlæggende mener, at i Danmark er det de danske politikere, der er valgt af danskerne, som skal fastsætte lovgivningen.
Sådan er det.