Peder Hvelplund (EL), 2022-06-02:
Tak for det, formand.
Der går ikke en dag, uden at man skænker de belejrede ukrainere en grådkvalt tanke.
Titusinder er blevet dræbt, mænd, kvinder og børn.
Millioner er blevet fordrevet, millioner sidder endnu fast i konfliktzoner, og store dele af Ukraine er ødelagt.
Det vil koste milliarder og mange år at genopbygge landet.
Det vil muligvis koste en generation at genskabe et minimum af sikkerhed og tryghed.
Vi bør daglig minde os selv om, at det at hjælpe Ukraine i denne svære tid, det at forsvare Ukraines frihed, suverænitet og integritet er den primære opgave, der ligger foran os.
Det må vi ikke glemme.
Men der er heller ikke nogen tvivl om, at Ruslands kriminelle, illegitime overfald i Ukraine har gjort os alle sammen mere utrygge, ikke mindst i Østeuropa.
Hvad pønser galningen i Moskva på næste gang?
Krigen har for alvor omstyrtet den sikkerhedspolitiske balance på kontinentet.
Dagsordenen er præget af oprustning.
NATO's kollektive forsvar er tilbage på dagsordenen.
Sverige og Finlands anmodning om NATO-medlemskab er et eksempel på en anselig udvidelse af alliancen.
Lad os håbe, at den lærestreg bundfælder sig bag Kremls mure.
Nu er det ikke nogen hemmelighed, at Enhedslisten er et NATO-kritisk parti.
Vi har været kritiske over for NATO's opsøgende militarisme i Irak, Afghanistan og Libyen.
Det føler vi faktisk er vores ansvar.
Vi mener i fuld samklang med vores svenske søsterparti på den svenske venstrefløj, at Sveriges alliancefrihed har tjent landets sikkerhed godt både i fredstid og under forhøjede spændinger.
Vi finder det også trist, at 200 års svensk neutralitet og alliancefrihed nu bringes til ende.
Vi så gerne, at der blev lavet en egentlig folkeafstemning.
Vi er også enige med det svenske Miljøparti i deres vurdering af, at alliancefriheden har givet Sverige muligheder for at indgå i dialog, agere som fredsmægler og dermed bidrage til afspænding rundtomkring i verden, ikke mindst i vores eget nærområde.
Sådanne friheder vil blive sat under pres inden for NATO-rammen.
Vi frygter risikoen for, at NATO-udvidelsen vil øge spændingerne i f.eks. Østersøen.
Vi frygter, at det vil øge den gensidige oprustning og cementere konfliktlinjen mellem Skandinavien og Rusland i årtier frem.
Derfor vil jeg også gerne bede ministeren bekræfte, at regeringen naturligvis vender tilbage til Folketinget, hvis der i forbindelse med de videre optagelsesforhandlinger bliver indfriet krav fra Erdoganregimet, som bryder med menneskerettighederne eller på nogen måde svækker vores kurdiske allieredes kamp imod Islamisk Stat og andre islamistiske grupper.
Men i dag stemmer vi for en dansk anerkendelse af Sverige og Finlands medlemskab.
Det bryder med mange års politik, hvor Enhedslisten har været modstandere af NATO's østudvidelser.
Men i dag befinder vi os i en skærpet situation.
Vi vil naturligvis respektere den beslutning, som Sverige og Finland træffer på vegne af deres sikkerhed.
Det vil ikke være på sin plads for os, som selv har været medlem af alliancen siden 1949, at stille os i vejen for vores nordiske naboers valg.
Og når vi ikke blot undlader at stemme, er det, fordi det er afgørende netop i den her tilspidsede situation at sende et klart signal til Putin om, at vi ikke tøver; at han ikke kan forhindre Sverige og Finlands ønske om optagelse i NATO.
Vi nærer desuden et spinkelt og muligvis naivt håb om, at finsk og svensk medlemskab kan bidrage til et mere fredeligt NATO for fremtiden, en mere fredelig alliance, som fokuserer på kerneopgaver om kollektivt territorialforsvar på kontinentet og frem for alt på færre udfarende krigsmissioner.
Derfor kan Enhedslisten støtte beslutningsforslaget.