runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2016-10-13:
Jeg ved egentlig ikke, om jeg har lyst til at deltage i den her fortsatte leg med de her tænkte eksempler, som Enhedslisten finder anledning til at bringe frem.
Altså det, jeg hellere vil bruge mit krudt på, er at argumentere for, at man helt sikkert ude i kommunerne udmærket forstår formålet med den her lovgivning og helt sikkert er i stand til at trække nogle fornuftige linjer i de dilemmaer, der helt åbenlyst er her.
Jeg hørte Enhedslistens ordfører nævne i sine bemærkninger tidligere, at vi skulle have en knivskarp principiel skillelinje.
Tak for kaffe, siger jeg bare.
I hvor mange love kan man finde en knivskarp principiel skillelinje?
Vi har jo utallige love, hvor vi overlader det til et skøn, fordi man ikke altid kan lægge en skillelinje, uanset hvor bekvemt det ville være.
Så man taler altså mod bedre vidende fra Enhedslistens side.
Det er kun for at problematisere en eller anden åbenbart absurd diskussion.
Jeg vil ikke bruge tid på det, for man kan jo bare blive ved.
Vi har hørt det hele eftermiddagen – det flytter ikke noget som helst efter min opfattelse.
Jeg tror på, at kommunerne forstår den her besked, der nu er i lovgivningen, og det har jeg fuld tillid til.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Problemet er, at den besked er ekstremt uklar.
Og jeg bliver nødt til at blive ved med at stille spørgsmål, for vi bliver simpelt hen nødt til at få afdækket, hvad det er, der er omfattet af det her lovforslag, og hvad det er, der ikke er omfattet af det her lovforslag, medmindre ordføreren kan bekræfte, at det her kun er møntet på at ramme muslimer, som har antidemokratiske holdninger.
Det kunne ordføreren så lige svare på.
Men jeg vil også stille et spørgsmål til: Hvad med foreninger, som opfordrer til at følge retningslinjer, som svarer til Jehovas Vidners retningslinjer om ikke at deltage i politiske valg?
Vil de være omfattet af lovforslaget og dermed også afskåret fra at modtage tilskud i lovforslagets forstand?
Villum Christensen (LA), 2016-10-13:
Som jeg allerede har sagt, deltager jeg ikke i den her hypotetiske gætteleg.
Jeg synes ikke, det er rimeligt.
Jeg synes, at Enhedslisten kan stille de her spørgsmål i forbindelse med lovforslagets videre behandling frem for at dyrke den der lidt absurde disciplin med at hive eksempler frem: Hvad med det, og hvad med det?
Jeg har sagt én gang, at jeg tror, at kommunerne udmærket er i stand til at foretage et naturligt skøn ud fra de her principper, som de også er helt enige med os i – er jeg sikker på – er nødvendige for, at vi ikke kommer i en situation, hvor vi kaster penge efter folk, vi slet ikke kan forene os med.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Jeg prøver efter bedste evne at forklare, at det her lovforslag er ekstremt uklart og ekstremt vagt, og at det lader det være op til myndighederne at skulle foretage nogle skøn på et ekstremt vagt grundlag.
Jeg har i den her debat rejst spørgsmålet om, hvorvidt lovforslaget f.eks. omfatter dødsstraf, sådan som den bliver praktiseret i USA, Saudi Arabien eller Kina.
Men grunden til, at jeg siger det, jeg siger i forhold til at stemme for det her lovforslag, er, at det her da er en klokkeklar undergravning af grundlæggende frihedsrettigheder, fordi det underminerer retsstaten, fordi det er et ekstremt uklart lovforslag, hvor det fuldstændig svæver i vinden, hvem det rammer, og hvem det ikke rammer.
Et parti som SF, som jeg har stor respekt for, og som er et parti, der, sammen med Alternativet, ligger tæt på os, og som har en lang og stolt tradition for at holde fanen højt på det retspolitiske område, er så også et parti, som har valgt at gå med i den her sammenhæng.
Og det må jeg sige at vi simpelt hen bare ikke er enige i.
Vi mener, at ytringsfriheden skal forsvares, at ytringsfriheden skal bruges til at bekæmpe vanvittige holdninger med, men man skal ikke begynde at lave uklar lovgivning, hvor det er fuldstændig vagt, hvordan den her lovgivning rent faktisk vil ramme i virkeligheden, fordi det vil være op til myndigheder rundtomkring i hele landet at vurdere, om f.eks. dødsstraf er indbefattet i det her, eller om dødsstraf ikke er indbefattet.
Martin Henriksen (DF), 2016-10-13:
Demokratiet er kun stærkt, hvis vi kæmper for det, og hvis vi giver myndighederne de nødvendige redskaber til at slå ned på dem, som ikke vil demokratiet, og som eksempelvis ønsker, at kvinder ikke må deltage på arbejdsmarkedet, at kvinder skal være undertrykte.
Altså, myndighederne kan kun stå stærkt i den kamp, hvis vi politisk giver dem redskaberne til at stå stærkt.
Så kan hr. Rune Lund jo være uenig i, hvor snittet skal ligge.
Det er fair nok, at Enhedslisten mener, at man skal komme efter et trossamfund, fordi de har den opfattelse, at præsten skal være en mand.
Jeg synes ikke, det er grund nok til at komme efter et trossamfund eller efter en forening, fordi de har de synspunkter.
De må gerne have de synspunkter, for vi har religionsfrihed i Danmark.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er for vidtgående, hvis man f.eks. som forening går ud og siger til eller rådgiver en familie eller en kvinde om, at vedkommende slet ikke må deltage på arbejdsmarkedet.
Det er for vidtgående efter vores opfattelse.
Så det er en vurdering af, hvor snittet skal ligge, hvor grænsen skal gå.
Det, jeg stadig væk mangler at få et svar på, er, hvad Enhedslistens bud på, hvordan vi skal komme efter de her foreninger, er, for hvis Enhedslistens bud bare er, at vi skal gå i debat med dem, vil realiteten jo være, at vi bevarer den nuværende lovgivning, og så vil de stadig væk få tilskud til deres forskellige aktiviteter.
De vil jo stadig væk få tilskud til, at de eksempelvis arbejder for at indføre et kalifat i Danmark.
Det vil de jo stadig få tilskud til.
Så kan vi da godt føre en debat med dem, men er det virkelig nødvendigt at give dem penge for det?
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Hr. Martin Henriksens bemærkninger viser fuldstændig det helt store problem med det her lovforslag, nemlig hvor uklart det er.
Hr. Martin Henriksen står nede på sin plads og argumenterer for, hvad hr. Martin Henriksen mener der ligger i det her lovforslag.
Jeg kunne meget nemt forestille mig, at der ville være mange forskellige vurderinger rundtomkring i landet af, hvad det her lovforslag rent faktisk dækker.
Jeg må sige, at helt grundlæggende tror jeg, det er et problem, at vi undergraver demokratiet i kampen mod vanvittige og ekstremistiske holdninger.
Jeg håber, at hr. Martin Henriksen er meget opmærksom på, at en af de ting, som Islamisk Stat og vanvittige ekstremister bruger til at rekruttere f.eks. udsatte unge mænd til deres vanvittige væbnede kamp med, jo er det argument, at demokrati er hykleri, og at demokrati kun gælder for nogle – for dem, som har bestemte holdninger – mens det ikke gælder for et mindretal, hvis det mindretal har nogle holdninger, som er afvigende.
Så her har vi virkelig et problem, vi skal imødegå, og det problem imødegår vi bedst ved at forsvare demokratiet og udbygge demokratiet og ikke ødelægge demokratiet og underminere demokratiet, sådan som hr. Martin Henriksen vil.
Carl Holst (V), 2016-10-13:
Tak for det.
Jeg synes så, at hr. Rune Lund gør det lidt nemt, for vi står jo i en situation, der har en årsag, og den årsag er, at der er kræfter, der er i stigning i dette land, og som ikke ønsker at være en del af det danske samfund.
Der har vi en politisk forpligtelse til at lytte til den befolkning, som er en del af det danske demokratiske folkestyre, og værne om deres integritet på bekostning af de udefra kommende kræfter, der vil underminere det.
Det er handlinger og ytringer, som har til formål at skade og nedbryde grundlaget for det danske folkestyre.
Derfor er mit spørgsmål: Mener ordføreren, at skatteborgerne i Danmark vil støtte foreninger, der har til formål at skade og nedbryde grundlaget for det danske folkestyre?
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Jeg synes faktisk, det er pinligt at høre, hvad Venstre fremfører af argumenter i den her sag, et parti, som kalder sig Danmarks liberale parti.
Her vedtager man en lov, som er ekstremt uklar, hvor det fuldstændig svæver i vinden, hvilke holdninger der er omfattet, og hvilke holdninger der ikke er omfattet.
Jeg synes, det er ekstremt problematisk, at man laver sådan en uklar lovgivning, hvor man prøver at ramme nogen, men i virkeligheden rammer meget bredt.
Jeg må sige, at selve fremlæggelsen af det her lovforslag og de partier, der stemmer for, da klart modarbejder demokrati og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Carl Holst (V), 2016-10-13:
Jeg gentager bare stilfærdigt mit spørgsmål: Mener ordføreren, at det er fair, at man bruger skatteborgerpenge i form af folkeoplysningsmidler til at støtte foreninger, der åbenlyst har til formål at skade og nedbryde grundlaget for det danske folkestyre?
Men mener ordføreren, at det er fair, at man bruger offentlige skatteborgerpenge til at støtte foreninger, der åbenlyst har til formål at skade og nedbryde grundlaget for det danske folkestyre?
Det er jo det, der står i teksten.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Som det fremgår meget tydeligt, mener jeg ikke, at man kan lave en lovgivning om det her, der er præcis.
Det er jo det, der er hele problemet her.
Og problemet med den her lov er jo lige præcis, at den ikke er præcis.
Og undskyld mig, ethvert liberalt tænkende menneske burde være enig med mig i det synspunkt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-13:
Jeppe Jakobsen hedder jeg, ja.
For det her er jo ikke et spørgsmål om holdningspoliti.
Det handler bare om, hvad der egentlig skal støttes med skattekroner.
Men for at vende tilbage til det svar, som hr. Rune Lund gav min kollega hr. Martin Henriksen, på, hvad man så skulle gøre, vil jeg sige, at jeg forstod det sådan, at vi skulle bruge mere demokrati og dialog til at kvæle problemet med islamiseringen af visse miljøer i Danmark.
Så vil jeg bare stilfærdigt pointere, at det jo er det, man indtil videre har prøvet, og så vil jeg bare spørge hr. Rune Lund, hvordan han føler det går med den her kamp, og om det er en kamp, vi er i gang med at vinde lige nu ved at bruge debat og demokrati og samtale med de her miljøer.
Fungerer det?
Ser vi en tilbagegang i de holdninger i de miljøer?
Er det sådan, at vi er i gang med at sejre ved at bruge de værktøjer, som hr. Rune Lund foreslår vi skal bruge?
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Man kan sige, at problemet i virkeligheden er, at der de sidste femten års tid siden den 11. september 2001 ikke er brugt de værktøjer, som Enhedslisten foreslår.
Siden den 11. september har vi set en strategi, hvor man har ønsket at sætte hårdt mod hårdt, hvor der er forekommet indskrænkninger i grundlæggende frihedsrettigheder, hvor vi har set, at der er blevet ført krige, og hvor vi har oplevet, at det ikke har hjulpet noget som helst.
I bedste fald har det ikke haft nogen som helst effekt.
Vi har jo set, hvordan terroranslag har forekommet her i løbet af sommeren, ved at udsatte unge mænd, enkeltindivider, har begået forfærdelige terroraktioner.
Det er da et eksempel på, at den strategi, man har ført i 15 år, har været fuldstændig forfejlet og ikke har ført til de resultat, man har ønsket, selv om man har indskrænket grundlæggende rettigheder såsom ytringsfrihed.
Så derfor bør alle tænkende mennesker i virkeligheden stille sig selv spørgsmålet: Er det ikke på tide, vi prøver at gøre noget andet? Er det ikke på tide, vi lader være med at indskrænke demokratiet?
Er det ikke på tide, vi prøver at styrke de grundlæggende rettigheder og samtidig også gør det, som er det allervigtigste i forhold til at bekæmpe det her, nemlig sikre forebyggelse og sikre, at der er job og uddannelsesmuligheder, og at der er nok ressourcer i kommunerne til lige fra folkeskolen at tage fat i de her unge mennesker, som er i fare for at kunne blive rekrutteret af vanvittige ekstremister?
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-13:
Jeg bliver lidt forvirret, for nu taler ordføreren om, at der er blevet ført krig.
Som jeg har forstået det her, er det et lovforslag om foreninger i Danmark, og mig bekendt har vi ikke ført krig mod nogen foreninger her i Danmark, men derimod haft dialogen og talt om, at nu skal det hele blive meget bedre og I skal sørge for at komme tættere på vores samfund her i Danmark.
Og jeg har ikke set, at vi har sat så hårdt imod hårdt, som hr. Rune Lunde mener vi har gjort.
Så jeg vil bare spørge igen: Hvor meget har al den dialog, som vi har ført med de her organisationer, og det, at Hizb ut-Tahrir fik lov til at tale ovre i Den Sorte Diamant om, hvor vigtigt det er, at man skal have lov til at slå danske soldater ihjel – al den her åbenhed – bidraget til at løse problemet?
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Det har været den grundlæggende tilgang at indskrænke rettigheder, demokrati og ytringsfrihed.
Hvordan skal vi imødegå vanvittige holdninger?
Skal vi gøre det ved at indskrænke demokratiet og dermed give ekstremisterne et argument om, at demokrati er hykleri, at demokrati kun er for mennesker, som taler og lyder ligesom hr. Martin Henriksen f.eks.?
Det er jo lige præcis de argumenter, som Dansk Folkeparti står her i Folketingssalen og fremfører, og det er jo lige præcis med til at gøde jorden og skabe et grundlag for, at vanvittige ekstremister kan bruge det i deres argumentation, når de forsøger at rekruttere udsatte unge mænd, som ikke burde rekrutteres af IS, men burde have en hjælpende hånd med uddannelse, med job og til at få en plads i samfundet, som selvfølgelig ikke er hos religiøse, voldelige ekstremister.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Tak for det.
Altså, jeg synes jo normalt, at hr. Rune Lund er en vældig fornuftig herre, og jeg havde egentlig heller ikke tænkt mig at tage ordet.
Men jeg betragter egentlig det her lovforslag lidt lavpraktisk.
Det her handler for mig om, at man ikke udbetaler støtte – altså vores allesammens skattekroner – til foreninger i Danmark, der underminerer demokrati eller grundlæggende frihedsrettigheder.
Det vil sige, at man ikke udbetaler støttte til fodboldklubben, der ikke accepterer, at der er ligestilling mellem køn, der ikke accepterer homoseksuelle, der ikke accepterer demokratiet.
Det er for mig det lavpraktiske i det her: De skal ikke have skattekroner.
Nu sagde ordføreren, at alle, der stemmer for det her forslag eller arbejder for det her forslag, grundlæggende modarbejder demokratiet og menneskerettigheder.
Altså, kæmper vi imod menneskerettigheder og demokrati, fordi vi ikke vil give skattekroner til antidemokratiske foreninger?
Mener ordføreren virkelig det?
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Jeg har den helt grundlæggende holdning, at demokratiet er stærkt.
Jeg har den helt grundlæggende holdning, at ytringsfriheden er central i forhold til at bekæmpe vanvittige og ekstremistiske holdninger.
Jeg tror ikke, at vi behøver at lave uklar lovgivning, som ødelægger vores retssamfund og vores retsstat.
Jeg tror på, at vi med de gode argumenter og de rigtige argumenter kan vinde den her debat.
Jeg er ikke bange ligesom hr. Martin Henriksen.
Jeg tror, vi kan vinde debatten, og jeg tror, vi kan vinde den uden at ødelægge vores demokrati og vores retssikkerhed.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-13:
Vi skal overholde de aftaler, vi indgår.
Martin Henriksen (DF), 2016-10-13:
Tak for det.
Lovforslaget er en udmøntning af aftalen af 10. maj 2016 om frie skoler, som indgår i en samlet pakke, der skal gøre op med de dele af de muslimske miljøer, som søger at undergrave danske love og værdier, og som understøtter parallelle retsopfattelser og parallelle retssystemer i Danmark.
Partierne, der står bag aftalen, er enige om, at det statslige tilsyn med de frie grundskoler skal styrkes yderligere.
Der var jo lagt op til, at det skulle styrkes, men nu kommer der så noget ekstra oveni.
Der lægges op til, at det fastsættes i loven, at de frie grundskoler efter deres formål og i hele deres virke skal styrke elevernes demokratiske dannelse og i det hele taget gøre dem klar til at leve i det danske folkestyre.
Der bliver mulighed for, at ministeriet som observatør i forbindelse med et skærpet tilsyn kan deltage i skolens bestyrelsesmøder, generalforsamlinger og forældremøder.
Der bliver også mulighed for, at man kan gå ind og tale med eleverne, uden at der er lærere eller medarbejdere på skolen til stede.
Det synes vi er et udmærket skridt at tage.
Det kan selvfølgelig også godt være lidt vidtgående, og derfor synes vi også, der er en god balancegang i lovforslaget, hvor man lægger op til, at forældrene selvfølgelig kan nægte, at deres børn deltager i en sådan samtale, for i sidste ende er børnene jo forældrenes.
Men det kan jo så også indgå i en samlet vurdering, hvis samtlige eller rigtig mange forældre nægter at lade deres børn deltage i en samtale med en repræsentant fra styrelsen eller ministeriet.
Så kan det jo være, at der ligger noget til grund for det eller bagved det, som kan danne baggrund for, at man graver et ekstra lag ned for at se, hvad der foregår på den pågældende skole.
Så der kommer et bedre tilsyn, der kommer også flere medarbejdere til styrelsen, til ministeriet, der kommer en begrænsning af den periode, som man kan være tilsynsførende, og så kommer der mere åbenhed om donationerne til privatskoler, så myndighederne og offentligheden bedre kan følge med i, hvem der er med til at finansiere skolerne.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det er noget, som vi synes har været væsentligt fra Dansk Folkepartis side.
Vi ved jo også, at der er et arbejde i gang i centraladministrationen og regeringen i forhold til at se, om man kan få endnu mere åbenhed på andre områder, og om man i visse tilfælde kan forbyde udenlandske donationer, dvs. forhindre dem i at komme ind i Danmark.
Det er et arbejde, som vi vil følge tæt, og som vi synes er meget interessant.
Med disse bemærkninger kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2016-10-13:
[Lydudfald]
... også helt sikker på, at vi ikke kan beskylde ministeren for at planlægge et for stort forbrug – det er jeg helt sikker på.
Jeg er glad for, at det er blevet reguleret.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-13:
Jeg skal prøve at forholde mig bare til det beslutningsforslag, som vi diskuterer, nemlig om den midlertidige ikrafttrædelse af den her frihandelsaftale.
CETA er, som jeg sagde før, jo blevet omtalt som den mest ambitiøse frihandelsaftale nogen sinde.
Jeg vurderer ikke, om det er godt eller skidt, jeg vurderer bare, at det er det, den er blevet vurderet til at være.
Derfor synes jeg faktisk, at det er uforståeligt, at man benytter fuldstændig samme procedure, som man har gjort tidligere, dels fordi den her aftale er så omfattende, men også fordi det altså ikke er klart, hvilke områder af CETA som falder under den delte kompetence, altså den kompetence, der er delt mellem ren EU og den nationale.
Det har jo betydning for, hvad det er, der træder i kraft.
Det har betydning, i forhold til hvad det egentlig er, vi bare sådan lader gå forbi os og nikker til.
Europa-Kommissionen har jo bedt EU-Domstolen om en afklaring i forbindelse med EU-Singapore-frihandelsaftalen, netop for at afklare, hvad det er, der ligger på de forskellige kompetenceniveauer.
Jeg kan faktisk ikke forstå, hvordan man kan sidde og nikke til den her aftale, når vi ikke ved det.
Vi ved det ikke engang i forhold til den aftale med Singapore.
Hvordan kan vi så vide det i de her små 1.600 siders aftale, som CETA består af?
Det har været glædeligt, at vi her i forgårs har fået besvaret en række spørgsmål fra ministeren.
Det giver sådan lidt klarhed om, hvilke områder der forventes ikke at falde under den midlertidige anvendelse.
Der hersker altså stadig væk den her meget, meget store uklarhed om, hvilke områder der så er omfattet af det alligevel.
Jeg mener, det er vigtigt at sige i den her debat, at den eneste juridiske vurdering, som jeg har set af de her forskellige kompetenceniveauer, er en, som Kommissionen har lavet, der faktisk mente, at det hele var EU's enekompetence.
Så har Kommissionen så givet sig, fordi der var et ønske fra Rådet, der sagde: Vi mener altså, at det her er delt kompetence, og at der også er ren national kompetence.
Og derfor skulle den ratificeres i de enkelte lande.
Men vi har ingen juridisk vurdering af, hvad der ligger på hvilke niveauer, så derfor ved vi ikke, hvad det er, vi står og siger ja til.
Og det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag sammen med Enhedslisten, og jeg håbede faktisk, at der ville have været flertal for det her, så vi egentlig ved, hvad det er, vi står og nikker til, når ministeren skal sted.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-13:
Mange tak.
Jeg er ligesom vores ordfører meget overrasket over, at det her beslutningsforslag bliver bakket op af Alternativet, for jeg synes egentlig ikke, der mangler visioner og et ønske om en ny politisk agenda, når det drejer sig om nationale tiltag.
Så jeg er sådan lidt uforstående over, hvorfor det er, at man ønsker at holde fast i, at vi ikke midlertidigt skal indgå en aftale via CETA, når det jo netop er ganske almindelig standardprocedure og der ikke er noget farligt i det her dokument.
Vi taler om, at vi skaber velstand og øget livskvalitet til danskere.
Så jeg er komplet uforstående over for, hvad det er, Alternativet mener der er så farligt for dansk økonomi og for dansk velfærd i den her aftale.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-13:
Vi kan godt gå ind i diskussionen om, hvad den her aftale handler om, og jeg kan også komme med eksempler på, at der faktisk er tvivl om, hvorvidt det giver så stor og fantastisk en vækst i økonomien, og hvilken vækst det så er i den økonomi, som vi står og snakker om.
Men det, der jo er vigtigt her, er at se på, hvad det er, vi siger ja til.
Det ved vi ikke.
Vi ved det ikke!
Og det, jeg synes er fuldstændig afgørende, og det, der er afgørende for os, er egentlig at sige: Skal vi ikke vide, hvad det er, vi går ind i, rent juridisk?
Hvad er det for en dør, vi åbner?
Jeg synes, at den sikkerhed er fuldstændig afgørende for, at vi egentlig kan tage stilling til noget på et kvalificeret grundlag.
Og den eneste grund til, at det overhovedet bliver diskuteret, er, at vi har fremsat det her beslutningsforslag.
For hele den her aftale på små 1.600 sider er der ikke blevet taget mandat på på noget tidspunkt.
Der er kommet lidt orientering.
Der er aldrig taget mandat på det.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-13:
Til hr. Rasmus Nordqvist vil jeg bare stille det spørgsmål: Har Alternativet et konkret punkt, hvor man mener at den her aftale går ind på vores enekompetence som nation, og hvor regeringen har en anden opfattelse?
Altså, er der et konkret bekymringspunkt, eller er det mere sådan en teoretisk, filosofisk bekymring, man har?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-13:
Nej, det ville jo være fantastisk, hvis Alternativet havde det – så ville vi være de eneste, der havde lavet en juridisk vurdering af den ud over Europa-Kommissionen.
Vi har heller ikke kunnet få svar på det fra ministeren.
Og jeg synes ikke, det er filosofisk; jeg synes egentlig, at det, vi står her og diskuterer, er politisk og juridisk: Kan vi sige ja til noget, vi ikke ved hvad er?
Jamen den eneste juridiske vurdering, jeg har set af det her, siger, at det her er ene EU-kompetence, ergo er der slet ikke noget for os at tale om.
Og det er jo det, som Rådet er gået ind i har sagt: Det giver vi dem ikke ret i.
Vi har jo ikke fået nogen juridiske vurderinger om, hvilke dele det er i den her aftale, der falder under de forskellige kompetenceniveauer
Christina Egelund (LA), 2016-10-13:
Lad os nu lege, at der var flertal for det her beslutningsforslag, og at EU faktisk ville blokere for den midlertidige anvendelse.
Hvordan vurderer ordføreren det ville påvirke EU's renommé som frihandelsforhandlingspart i verden?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-13:
Jeg tror faktisk, at EU's kommissær, der sidder og forhandler det her, kunne løfte røret og ringe til sin forhandlingspartner i Canada, altså den nye premierminister, som ikke har været med til at forhandle den her aftale, og sige: Der er simpelt hen noget, vi skal have styr på i EU.
Er I med på den?
Og det er jeg faktisk sikker på at han med sit meget liberale og netop retsstatsmæssige syn på virkeligheden ville gå med til.