Astrid Krag (S), 2024-11-19:
Tak for ordet, formand.
Regeringen er i gang med at gennemføre en vigtig og nødvendig frisættelse af den offentlige sektor.
Vi ønsker helt grundlæggende et opgør med den måde, vi styrer velfærden på i dag, hvor alt for meget handler om dokumentation og kontrol i stedet for den borgernære velfærd, som er det vigtigste.
Det er vigtigt for os i Socialdemokratiet at understrege, at det her altså ikke er en kritik af de statsligt ansatte, der bare udfører de opgaver, de er blevet bedt om – som smører en madpakke og møder ind på arbejde.
Den her frisættelsesdagsorden handler om at vende en udvikling, vi har oplevet gennem de sidste mange år, hvor antallet af årsværk i statens departementer og styrelser er blevet ved med at stige på bekostning af den borgernære velfærd.
Vi bliver også nødt til at være ærlige og sige, at udviklingen i høj grad ikke skyldes de statsligt ansatte, som møder på arbejde hver dag, men politiske beslutninger, som vi har truffet under skiftende regeringer.
Derfor er det også et politisk ansvar at vende den udvikling.
Det tager vi nu på os ved at gennemføre en prioritering af, hvilke opgaver der skal løses mere enkelt, og hvilke der slet ikke længere skal løses.
Lovforslaget her tager skridt mod en større frisættelse af den offentlige sektor på Børne- og Undervisningsministeriets område.
Forslaget betyder, at der fjernes statslige opgaver med effekt fra den 1. juli 2025 på ministeriets område.
Mere konkret foreslås det at nedlægge Dansk Center for Undervisningsmiljø og Rådet for Børns Læring, og Den Nationale Klageinstans mod Mobning overføres til Styrelsen for Undervisning og Kvalitet, indtil den ophæves den 31. juli 2027.
Jeg tror, det er vigtigt at sige i den sammenhæng, at undervisningsmiljølovens regler fortsat vil beskytte den enkelte elev og studerende og være gældende.
Det foreslås også med lovforslaget at lave en række ændringer af loven om Danmarks Evalueringsinstitut, efter at Uddannelses- og Forskningsministeriets finanslovsbevilling til evalueringsinstituttet bortfalder.
På folkeskoleområdet foreslås det at afskaffe det lovbestemte statslige tilsyn med folkeskolens kvalitetsudvikling på almen- og specialområdet samt det statslige tilsyn med regionale og landsdækkende specialundervisningstilbud.
Det samme gælder de kommunale internationale grundskoler, hvor det også foreslås at afskaffe det lovbestemte statslige tilsyn med skolernes kvalitetsudvikling.
Til gengæld er folkeskoleforligskredsen enige om at styrke ordningen med udpegning af skoler med bekymrende kvalitet, ligesom kommunernes tilsynsforpligtelser jo gælder uændret og stærkt.
Det foreslås også at forenkle reglerne om vedtægter på frie skoler gennem anvendelse af standardvedtægter og i forlængelse af det mindre tilsyn.
Og på gymnasieområdet foreslås det at fjerne muligheden for, at elever og kursister på private gymnasier kan klage til børne- og undervisningsministeren over afgørelser truffet af institutionen, sådan som det allerede gælder og er kendt på de frie grundskoler, efterskoler og fagskoler.
Alle de her nævnte initiativer er vigtige for ambitionen om at frisætte den offentlige sektor.
De kan synes små, når de står alene, men hver enkelt regelforenkling og hvert enkelt opgavebortfald frigør ressourcer til det, der virkelig betyder noget, nemlig at der er lærere, pædagoger og andre medarbejdere inden for velfærdsområdet, der kan få lov til at bruge deres faglighed og ikke mindst deres tid, og at der er tid, til gavn for børnene og de unge, i stedet for at de bruger den på overflødig dokumentation, kontrol og bureaukrati.
Der er altid afvejninger, og der er altid balancer, når man ændrer i ting, som jo i sin tid er blevet indført med en god vilje og de bedste intentioner.
Vi mener, at man har ramt de rigtige balancer i det, der er svært, nemlig at prioritere mellem opgaver, og derfor støtter vi også lovforslaget, som det ligger her.