Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-04:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig starte med det, som SF's ordfører var inde på, nemlig borgernes retstilstand.
Jeg synes jo egentlig, at det er en af de grundlæggende præmisser, også når det gælder det her lovforslag, at når vi laver lovgivning her i Folketinget, har vi også en forpligtelse til at kigge på, hvordan det bliver modtaget de steder, hvor det havner.
Det handler om sådan noget som forståelse, rimelighed og forstandighed.
Tingene skal kunne forsvares, og tingene skal også kunne forklares.
Det fører jo så frem til borgernes retstilstand.
Nu har vi jo dejlig god taletid i forbindelse med lovbehandlingen her, for der bliver jo behandlet to lovforslag samtidig, så vi ordførere har 10 minutter, så jeg har tid til at sige det, jeg gerne vil i dag.
Hvis man kigger på nogle af de andre steder, hvor vi i Danmark har oplevet ændringer, så har det jo f.eks. været i forhold til vores vandsektorlovgivning og energisektorlovgivning, og det har været på grund af EU-direktiver, forordninger og alt muligt andet.
Hvis vi går både 10 og 20 år tilbage, så kom der en række direktiver, som betød, at man skulle have fokus på at skabe gennemsigtighed – transparens – over for slutbrugerne, altså forbrugerne, og det skulle også munde ud i, at det blev markant billigere for folk at købe energi og strøm og alt muligt andet.
Det var selvfølgelig også nogle rigtig gode kongstanker at have.
Men hvis vi nu kigger på, hvordan det så er gået, og hvordan tingene bliver implementeret i dansk lovgivning – vi har jo tidligere haft samråd med skatteministeren om mellemhandlere på energimarkedet og alle mulige andre steder – så kan man jo spørge: Er det med tanke på borgernes retstilstand blevet nemmere at forstå de regninger, man får stukket ud af det offentlige?
Det kan være en regning for ejendomsskat og grundskyld, som det, vi behandler her, drejer sig om, men det kan også være for alt det, man betaler for at få varme i sit hus og få strøm i sin mikrobølgeovn.
I alle de tilfælde bliver der jo stukket regninger ud.
Der må man jo bare sige i forhold til det formastelige ved liberaliseringen, at det hverken er blevet billigere eller nemmere for nogen som helst i kongeriget Danmark at forstå deres regninger.
Jeg kan huske, at da jeg var ung og købte mit første hus, havde vi det, der hed Vestbirk Oplands Højspændingsanlæg, og så vidste man, at det havde noget med strøm at gøre; så vidste man, at det var en regning for strøm, man skulle betale.
Så hedder det Blue Energy, DONG Energy, Nature Energy og bio dit og bio dat og alt muligt andet, og mange af virksomhederne skifter konstant navn, så forbrugerne ved nærmest ikke, hvad det er, de betaler til, når de får deres regninger.
Og hvis man så formaster sig til at gå ind og kigge på sine regninger fra det offentlige og fra de steder, man skal betale afgifter til osv., så er det faktisk svært for mange at gennemskue.
Det fører mig tilbage til borgernes retstilstand, også i forhold til de lovforslag, som vi behandler her, L 113 og også L 114, som måske er en lille del af det, idet det jo så sikrer, at staten kan overtage en del af beregningen af grundskylden osv. fra kommuner og andre.
Med hensyn til den historik, der har været på ejendomsskatteområdet her i kongeriget Danmark, så fik vi jo bl.a. et historisk rids ved den tekniske gennemgang, som skatteministeren havde tilbudt at give, og som fandt sted i sidste uge, og her var rigtig mange af os jo relativt nye skatteordførere – det er jeg i hvert fald selv for Danmarksdemokraterne.
Det er bare for at give et billede af, at når man kigger på det der historiske rids, er alt det, vi nu sidder og implementerer med de her to lovforslag, sandt for dyden – hvis man må sige det – ikke noget, der lige er kommet på en formiddag.
Det er noget, der hidrører fra boligskatteforliget fra 2017, det hidrører kasseeftersynet i 2019, og så hidrører det den kompensationsaftale, der blev lavet i 2020, og nu står vi så i 2023 og skal implementere de her dele af det.