runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2018-05-09:
Jeg vil bare gerne understrege, at det, der bliver sagt i forbindelse med profileringen af det her forslag, er, at man i Venstre ikke er nervøs for den eventuelle modstand, der måtte være i de kommuner, der mister en 10. klasse.
Og undervisningsministeren har så ytret positivitet omkring det her samlede forslag.
Der vil jeg bare sige, at det så på forkant er nødvendigt at tænke tingene igennem.
Og det ville være en rigtig, rigtig dårlig situation, hvis det her blev en centraliseringsøvelse.
Det ville være til skade for de unge mennesker, der skal med på ungdomsuddannelsensvognen, og som skal gå i 10. klasse.
Det vil være til skade for dem, hvis de skal ud og have en meget lang transportvej.
Og i øvrigt, i 10.-klasserne i folkeskoleregi i de her kommuner løser man faktisk opgaverne rigtig, rigtig godt.
Så vi er naturligvis med på, at vi skal styrke, at unge mennesker også vælger erhvervsuddannelserne, men vi skal tænke os rigtig godt om og ikke tro, at vi kan lave en model, hvor vi bare partout flytter dem til erhvervsskolerne.
Det er ikke sådan i den her sammenhæng, at one size fits all.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Nu hører jeg jo, at det bliver rigtig interessant.
For jeg synes da, det er rigtig, rigtig interessant at drøfte, hvor det så er man kunne finde hinanden der.
For jeg hører jo egentlig ikke spørgeren gøre sig til fortaler for absolut kumulation.
Jeg ved ikke, om det er et ønske et eller andet sted, men i hvert fald er der i forhold til danske straffe i dag en modereret kumulation, hvor man så tager en samlet vurdering.
Så kan man altid diskutere i den vurdering, om det ser ud til at være for meget rabat, eller om det ikke er hårdt nok dømt.
Det synes jeg da vi skal diskutere fuldstændig fordomsfrit med hinanden.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-09:
Tak for det.
Vi kan jo starte med at diskutere det, som ministeren egentlig lagde op til, og have diskussionen om det her emne.
For det synes jeg faktisk er mere væsentligt end de her konkrete tiltag, som ministeren nævner i starten, som vi jo er i gang med at gennemføre, eller de er i hvert fald godt i gang, og de initiativer kender vi jo alle.
Det, der kan undre mig, er, at vi, hvis man tager sådan et område som færdsel, puljer.
Så hvis du har gjort noget, får du den fulde straf, og hvis du har gjort noget, der er forkert, ti gange, får du også lov til at bære ansvaret for det.
Men hvis det handler om alt muligt andet, så er det lige pludselig en eller anden helhedsvurdering, hvor du jo faktisk vil kunne gøre noget straffrit.
Det synes jeg er et problem.
Det er i hvert fald et problem i det omfang, det foregår i dag.
Så det, jeg egentlig er på udkig efter hos ministeren – det kan jeg starte med at røbe – er jo en diskussion af, om det kunne gøres på en anden måde, altså om det her system kunne justeres, så man i højere grad måtte tage ansvar for alt det, man lavede, i stedet for at man fik en meget stor rabat.
Det synes jeg ikke er vidtgående, men det er en åben hånd og en invitation til regeringen, og hvis ikke en borgerlig regering med et, må man sige, meget villigt parlamentarisk grundlag kan gøre noget ved det her, så synes jeg ikke, det er borgerlig retspolitik.
Borgerlig retspolitik vil indebære, at vi skal gøre op med de rabatter, der er her.
Så er det noget, ministeren vil stille sig i spidsen for sammen med Dansk Folkeparti?
Mener ministeren, at man efter Københavnererklæringen vil kunne udvise kriminelle sigøjnerbosser og bandeledere, som ikke er danske statsborgere?
Tak for det.
Mener ministeren, at man efter Københavnererklæringen vil kunne udvise flere kriminelle sigøjnerbosser og bandeledere, som ikke er danske statsborgere?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om min eller regeringens holdning til kriminelle udlændinge.
De skal ikke være i Danmark, og hvis de har begået alvorlig kriminalitet, skal vi udvise dem af landet.
Derfor arbejder vi også målrettet i regeringen for at sikre, at der i videst muligt omfang kan ske udvisning af kriminelle udlændinge.
Det gør vi nationalt, og det gør vi internationalt.
Vi har så sent som i går vedtaget en skærpelse af de danske udvisningsregler.
Så har der også ligget, jeg tror, jeg har brugt udtrykket før, noget gammel strøm i systemet, forstået på den måde, at anklagemyndigheden jo ikke altid har nedlagt påstand om udvisning, og det er der også rettet op på nu.
Så det er jo en fast procedure nu, at man nedlægger påstand om udvisning.
På den internationale bane har vi senest brugt det danske formandskab for Europarådet til at arbejde intensivt for en reform af menneskerettighedssystemet, og jeg vil godt sige, at helt imod alle odds førte det arbejde til en vedtagelse af en banebrydende aftale.
Jeg ved godt, at nogle prøver at sige, at den ikke er så meget værd, men det er den, altså den såkaldte Københavnererklæring, som blev vedtaget af 47 lande for ca. 3 uger siden her i København.
Det er jo en aftale, som vil sikre et mere balanceret, fokuseret og effektivt menneskerettighedssystem og bl.a. give et større råderum på udvisningsområdet.
Københavnererklæringen fastslår, at hvis myndighederne har foretaget en fornuftig afvejning mellem de hensyn, der er på spil, i overensstemmelse med Menneskerettighedsdomstolens praksis, skal Menneskerettighedsdomstolen som udgangspunkt ikke blande sig.
Altså, med andre ord: Har de danske domstole sagt o.k. til udvisning af en kriminel – og altså gjort deres hjemmearbejde – så behøver vi ikke en second opinion fra Strasbourg.
Jeg er ikke i tvivl om, at Københavnererklæringen sammenholdt med den skærpelse af udvisningsreglerne, vi gennemførte i går, kommer til at sikre, at flere kriminelle udlændinge fremover bliver udvist af Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-09:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes, der er tre elementer i ministerens besvarelse.
Det første er det med den gamle strøm, som nu skal skiftes ud med ny strøm.
Det kan jeg så forstå på ministeren er klaret.
Så er der den parlamentariske situation, hvor ministeren jo nævnte, at regeringen med støtte fra bl.a. Dansk Folkeparti har strammet reglerne, så vi forhåbentlig kan få indført en hårdere sanktion over for de udlændinge, der ikke kan opføre sig ordentligt, og få sendt dem hjem.
Så den del er ligesom også vinget af.
Så er der det sidste element i ministerens tale om den banebrydende aftale, hvor ministeren i sin besvarelse selv spekulerer over, om den så er noget værd, og det er jo det, vi i al beskedenhed forsøger at bore os ned i for at finde frem til: Jamen er den her Københavnererklæring så noget værd?
For os at se er Københavnererklæringen jo kun noget værd, hvis man kan se på de afgørelser, der kommer i retssystemet, at flere udlændinge, der begår grov kriminalitet, bliver udvist, sendt ud af Danmark, at de ikke kan være her.
Det må være det, der er det vigtige.
Så er det mindre vigtigt, om det er en banebrydende aftale i et eller andet stort europæisk perspektiv.
Så jeg vil egentlig spørge ministeren, om der er en forventning om eller man i ministeriet har kendskab til, om det, at der er lavet en Københavnererklæring, betyder, at flere udlændinge, der begår grov kriminalitet, fremadrettet vil blive udvist.
Det er jo enkelt at svare på, for det er jo et ja eller et nej.
Vil flere udlændinge, der begår grov kriminalitet, blive udvist?
Bliver det nemmere for danske domstole at smide folk ud, som ikke skal være her?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Nu skal vi skille tingene ad, for Københavnererklæringen handler jo om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og hvad de i den dynamiske fortolkning, vi nogle gange har kritiseret, går ind og gør til menneskeretlige spørgsmål.
Det synes jeg sådan set er rigtig godt.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at vi har set – jeg synes også, vi kan se det ved domstolene allerede nu herhjemme – at den lovgivning, vi laver i Danmark, fungerer.
Vi ser jo, at folk bliver udvist.
Mange bliver udvist af Danmark.
Vi hører så om nogle, vi ikke kan sende ud, men mange bliver udvist af Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-09:
Så der er så nogle, der ikke kan sendes ud, selv om de jo faktisk burde det, nogle, der ender på tålt ophold.
Altså, hvis de her rettigheder var nye og det var nogle, der lige var kommet nu, tror ministeren så, at der ville være et flertal i Folketinget, der ville stemme ja til at begrænse Folketingets mulighed for faktisk at gennemføre regler, som ville kunne føres ud i praksis?
Jeg forstår godt, at det her er et svært og kompliceret emne, og det tror jeg både ministeren synes og jeg synes.
Men jeg vil alligevel tillade mig at bore mig ned i en af de artikler, som jeg har læst, hvor ministeren siger: »Imod alle odds er vi kommet i mål.
Danmark har sikret en historisk aftale.
Hvor vi for halvandet år siden måske følte os noget alene, så er det med københavner-erklæringen lykkedes.
Vores holdning er blevet til en holdning i hele Europa
Sådan fortsætter artiklen faktisk hele vejen igennem, og jeg har simpelt hen svært ved at se, hvad det her større nationale råderum eller spillerum, eller hvad det bliver kaldt forskellige steder, konkret vil komme til at betyde, og det er jo det, det handler om, altså at vi kan se en forskel.
Så måske ministeren – det er bare som et åbent spørgsmål her i sidste runde – ville kunne sætte nogle mere konkrete ord på, hvilken effekt det her vil have.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Det skulle jo gerne have den effekt, at hvis danske domstole på baggrund af de love og de stramninger, vi har vedtaget, kommer frem til, at vedkommende skal udvises, så overrules det større nationale råderum, vi har, ikke af en domstol, der sådan fortolker videre i Strasbourg.
Det er den effekt, det skal have, og derfor kan vi jo både gå nogle flere lande sammen i nogle bestemte sager, men også tro på, at holdninger flytter noget.
Vi har i den her proces også set nogle domme fra Menneskerettighedsdomstolen, hvor jeg vil vove den påstand, at man kunne diskutere: Var den afgørelse blevet, som den blev, hvis det var sket for 1 år eller 2 år eller 3 år siden?
Altså, tingene er jo ikke mejslet i granit, og det er sådan set meget godt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-09:
Tak for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Det er helt afgørende for mig, at gerningsmænd for forbrydelser idømmes straffe, der opleves som en konsekvent og mærkbar reaktion, og at straffen er i overensstemmelse med befolkningens retsfølelse.
Siden jeg tiltrådte som justitsminister, har det været min intention at straffe personfarlig kriminalitet hårdere.
Regeringen har derfor løbende gennemført strafskærpelser.
F.eks. er der netop vedtaget et lovforslag, som generelt hæver straffen med en tredjedel i sager om grov vold.
Vi har her i Folketinget så sent som i fredags førstebehandlet et lovforslag, hvor der foreslås en fordobling af strafniveauet for gentagen simpel vold i hjemmet.
Jeg tror aldrig, jeg bliver uenig med spørgeren i, at der er behov for hårde straffe og et konsekvent retssamfund.
Når det så kommer til spørgsmålet om strafudmåling, har vi i dag som udgangspunkt et system, hvor domstolene jo bedømmer de forbrydelser, der er begået, som en helhed, og ser på, hvad der samlet er begået af forbrydelser, og hvad det skal give af straf.
Hvis man går over til sådan et automatisk system, hvor der fastsættes en straf for hver lovovertrædelse og disse straffe så lægges sammen, så kan vi jo risikere tilstande, hvor der f.eks. kan gives flere gange livstid, og det synes jeg måske ikke er vejen frem.
Det har jeg meget svært ved at se hvad vi skulle med.
Så er det klart, at der selvfølgelig også er en diskussion af, om det ikke er meget godt, at vi har en fælles vurdering af den samlede kriminalitet.
For hvis vi skal til at splitte dem op, skal vi i hvert fald have en diskussion om, hvordan vi straffer i Danmark som den ene ting.
Men vi skal også have en diskussion om økonomi.
Det ville få nogle ret voldsomme økonomiske konsekvenser, hvis man skulle dele det her op.
Det tror jeg jeg skal passe på med sådan at bevæge mig ud i, for det er jo lidt kontrafaktisk, ikke?
Altså, nu er vi jo en del af det system, og man kan også stille sig selv det spørgsmål, om det ikke er godt, at Danmark som det land, vi nu er, det lille land, vi er, sådan set er en del af en international retsorden.
Der er jo flere samfundsspørgsmål, som Menneskerettighedsdomstolen er gået ind og har blandet sig i, og det er faktisk det, vi har italesat sammen, og vi nu også kan gå nogle lande sammen og intervenere i nogle bestemte sager, og derfor tror jeg faktisk på, at det her vil få en indflydelse fremadrettet.
Men det er jo klart, at vi nu lige skal i gang.
Den er jo lige blevet vedtaget, så jeg kan jo ikke stå her og dokumentere i dag, hvad der er sket.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-09:
Jeg garanterer for, at vi vil levere i forhold til den målsætning, som vi har påtaget os i EU-sammenhæng.
Det er faktisk en ganske stor målsætning.
Og Danmark har jo vist, at vi virkelig kan noget på det her område.
Det skal vi selvfølgelig fortsætte med.
Det er jo også noget af det, som hr. Jens Joel og jeg i de kommende måneder og uger – alt afhængigt af hvor hurtigt vi får lavet en energiaftale – kommer til at diskutere i forligskredsen blandt de partier, som vil være en del af en fremtidig energiaftale.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Har ministeren slet ikke noget mere konkret med til mødet her i dag?
Altså, der har jo været tid til at forberede det, og det står i regeringens økonomiske plan, at der skal ske noget på det her område.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Jeg har været minister på det her område i en uge, og jeg kan sige, som jeg sagde før: Jeg har endnu ikke lagt mig fast på, hvordan jeg kan følge op på regeringsgrundlaget.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Al ære og respekt for det, og jeg ved, det er en stor mundfuld, ministeren skal give sig i kast med, men man har jo været meget specifik fra regeringens side.
Man har jo lagt op til, at man skal reducere stipendiet med 20 pct., at man vil afskaffe det sjette SU-år, og at man så vil lægge op til øget lånemulighed og den slags i stedet.
I forhold til nogle af de tidligere spørgsmål, der har været, har ministeren sagt, at vi skal passe på med det med stress og jag og at prøve at presse de unge mennesker hurtigere igennem.
Er ministeren slet ikke nervøs for, at man, hvis man går ud og fjerner i SU-tilskuddet, så kommer til at få færre, der får en uddannelse, og at dem, der er der, rent faktisk også bliver stresset over det her?
Så er der det sidste spørgsmål: Er ministeren enig med økonom i CEPOS, Mads Lundby Hansen, når han siger, at man bør bruge reduktioner i SU-systemet til at give topskattelettelser?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Til det første spørgsmål i forhold til stress: Det er ganske rigtigt, at jeg er opmærksom på det, og det rører mig, hvad jeg kan se at der bliver sagt omkring stress og ondt i livet.
Igen, som jeg sagde før, tror jeg, det er en kompleks problemstilling, og at vi skal forstå det hele, inklusive SU-systemet, i den forbindelse.
Derudover er jeg stolt af det SU-system, vi har, og jeg synes, det er vigtigt, at det giver alle en mulighed for at deltage i uddannelsessystemet.
Så vil jeg igen sige, at jeg ikke har lagt mig fast på, hvordan jeg kan følge op på regeringsgrundlaget.
Jesper Petersen (S), 2018-05-09:
Er ministeren enig i Socialdemokratiets målsætning om at få 500.000 grønne biler på de danske veje i 2030, bl.a. som led i at udnytte produktionen af vedvarende energi og at Danmark skal kunne nå EU’s ambitiøse klimamål i 2030?
Jesper Petersen (S), 2018-05-09:
Det kan godt være, at det efter skatteministerens papir var det rigtige svar at give på det rigtige spørgsmål.
Men indholdet synes jeg nu alligevel lader noget tilbage at ønske, og så må vi jo have den her politiske diskussion nu.
Altså, det er faktisk muligt at gennemføre det, hvis der er en politisk vilje til det, og der synes vi godt at regeringen kunne være lidt mere med på det at have en grøn profil.
Jeg har jo bemærket at Venstre har malet sit logo grønt i den her periode, og det føler jeg ikke rigtig bliver afspejlet i den besvarelse, som skatteministeren kommer med her, der, synes jeg, ikke rigtig viser viljen til at have nogle ambitioner for udbredelsen af elbiler.
Er Skatteministeren enig i, at det har en betydning, om man sender sådan et signal eller ej?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Jeg er jo enig i, at signaler betyder noget, og den her regering vil gerne have, at der bliver solgt flere elbiler.
Der er jo mange måder at understøtte den grønne omstilling på.
Vi har lavet et ambitiøst energiforlig, og man kan selvfølgelig også godt udbrede elbiler.
Men jeg tror, man skal overveje, om det er den letteste og samfundsøkonomisk mest effektive måde at få reduceret CO2-udledningen i transportsektoren på, altså at fremme elbiler.
Jeg tror i hvert fald, at man, hvis man dykker ned og ser på CO2-aftrykket i forbindelse med produktionen af nogle af elbilerne, også kan diskutere det, og det er simpelt hen det, jeg forsøger at italesætte.
Man kan sagtens gøre det, men det koster nogle penge, og måske løser det ikke kun problemet at lette afgiften.
Jesper Petersen (S), 2018-05-09:
Jamen når vi tager fat i elbiler, er det jo, fordi transportsektoren er en af de helt store syndere, når det drejer sig om klimabelastning, og et af de steder, hvor det har været rigtig vanskeligt at få gang i en omstilling.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Hvis man sætter sig et mål, kan man selvfølgelig nå det.
Der var også en amerikansk præsident, der satte sig et mål om, at man skulle sende en mand til Månen.
Det kunne godt lade sig gøre, og hvis man kigger på den andel af BNP, som amerikanerne brugte på det projekt, kan man se, at det lykkedes.
Men hold da op, hvor gik der mange penge til det.
Det kan vi så være glade for i dag af en række andre årsager.
For rigtig mange elbiler har i dag ikke nogen afgift, og de er stadig væk ikke konkurrencedygtige med de almindelige biler.
Så man skal gå en anden vej end bare at fritage dem for afgift, for mange elbiler betaler i dag ikke afgift.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Som jeg sagde før, er det for mig vigtigt, at vi har et godt SU-system, og at det giver alle mulighed for at tage en uddannelse.
Samtidig må jeg også sige, at jeg ikke har lagt mig fast på, hvordan jeg vil følge op på regeringsgrundlaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Jeg læser spørgsmålet op: Er ministeren enig i, at de humanistiske uddannelser og fag i fremtiden bliver vigtige, som det fremgår af det indlæg fra november 2017, som spørgeren, altså undertegnede, skrev sammen med den tidligere minister Søren Pind om filosofikum, hvori vi bl.a. fremhæver, at på uddannelser i flere lande, f.eks. på de gode universiteter i USA som f.eks. Harvard og MIT, har man længe arbejdet med et bredt dannelsesbegreb, så f.eks. ingeniører bliver introduceret til humanistiske fag og metoder, fordi de er optagede af at styrke de studerendes kritiske sans og evne til at analysere og være innovative?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Jeg har læst det og synes, det er virkelig spændende og godt skrevet.
De videregående uddannelser skal skabe nysgerrige, kritiske og passionerede unge, der har et solidt værdisæt.
Og den teknologiske udvikling, som jeg har set og til dels også været med til at skabe, går stærkt, og arbejdsmarkedet forandrer sig også hurtigt.
Derfor er det vigtigt, at vores studerende – og befolkningen i det hele taget – bliver rustet til at møde fremtidens udfordringer.
Det kræver indsigt i teknologi, som vi også har fokus på, men det kræver også nogle helt grundlæggende menneskelige egenskaber som empati, kreativitet, dømmekraft og en helhedsforståelse.
Fremtidens unge skal også have et udsyn, og de skal have lyst til at skabe noget.
Det er, som jeg har forstået det, de elementer, som man arbejder med på de udenlandske eliteuniversiteter såsom MIT og Harvard, som spørgeren også refererer til.
Humaniora spiller en vigtig rolle både nu og i fremtiden, og det gælder både med hensyn til fagligheden i sig selv, men også med hensyn til et sundt perspektiv på de andre fagområder.
Min forgænger, som spørgeren også refererer til, nedsatte en inspirationsgruppe, som skulle se på, hvordan et såkaldt filosofikum kunne tilrettelægges på universiteterne.
Den inspirationsgruppe skal afslutte sit arbejde inden sommeren 2018, så der er ikke så lang tid til, og jeg glæder mig virkelig til at se, hvad de melder tilbage til mig, og at arbejde med det.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at humaniora har været et varmt emne i mange år i uddannelses- og forskningsverdenen, også internationalt, hvor man har set, at der været et utrolig stort fokus på STEM-uddannelserne, altså de tekniske og naturvidenskabelige uddannelser.
Det er der også været fokus på i Danmark, og det er der jo også i f.eks. bevillingssystemet, som vi diskuterer i øjeblikket; der er også fokus på STEM-uddannelser.
Og en af grundene til, at der er så stort fokus på STEM-uddannelserne er jo det, som jeg godt vil citere en, der hedder Pauline Yu, som er præsident for American Council of Learned Societies, for – jeg har selv oversat det, hun har sagt i The New York Times: Videregående uddannelser og universiteter bliver i højere grad defineret snævert som jobforberedende frem for noget, der er designet til at uddanne hele mennesker.
Hun taler altså om det, at man hele tiden designer en plads på universitetet med henblik på et job, som man egentlig ikke ved hvordan vil være om 5 år.
Det glæder mig, at ministeren fremhæver de her menneskelige kvaliteter.
Er ministeren enig med de her internationale forskere og andre inden for den her verden i, at de tekniske fag og humaniora og tværfagligheden er noget essentielt, for at vi kan rykke os ind i den nye digitale tidsalder og være innovative?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Jeg har ikke læst de konkrete artikler eller papirer, så derfor kan jeg ikke sige, om jeg er enig med dem, men jeg kan sige, som jeg sagde før, at jeg anser det for at være ret centralt, at vi bibeholder det.
Jeg tror, at vi skal passe på med, at det ikke bliver en enten-eller-verden, altså at man enten går man ud ad et teknisk spor, eller også går man ind på humaniora.
Det er også derfor, at jeg siger, at jeg tror, at humaniora både handler om faget i sig selv og den faglighed, men også er et generelt beredskab, som vi gerne skulle sikre.
Vi har det med hjemmefra, for dannelse handler også om det, vi kommer med hjemmefra, fra vores forældre, fra vores søskende, fra vores opvækst, men det skulle vi også gerne understøtte i det videre uddannelsessystem.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Det er jo meget forskelligt, hvad vi kommer med hjemmefra.
Der er nogle, der kommer med Grundtvig og Platon og alt muligt andet, og så er der nogle, der slet ikke rigtig kommer med noget, ikke engang det at læse avis.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi skaber det fundament, og det er jo i den forbindelse, vi også har skrevet det her indlæg om filosofikum.
For det, der jo er sket, er, at man har haft fokus på kun at investere i naturvidenskaberne og det tekniske, og så har man altså problemer nu, for man må sende de studerende til udlandet, for at de kan blive kreative.
Og man har sagt, at det er en nation, der har tabt deres kreativitet.
Så jeg håber, at ministeren vil fokusere på, at vi skal have flettet humanistiske fagligheder sammen med de naturvidenskabelige fagligheder og de her STEM-kvaliteter, hvis man kan sige det sådan.
Så ønsker ministeren, at der skal lukkes flere humanistiske fagretninger, eller hvordan har ministeren det med det?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Det konkrete spørgsmål er det for tidligt for mig at svare på.
Men jeg vil gerne gentage mit svar fra før: at jeg anser helt grundlæggende menneskelige egenskaber som værende vigtige.
Og vi må aldrig komme derhen, hvor vi ikke har fokus på dem, heller ikke i de videregående uddannelser.