runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Elholm (V), 2024-11-19:
Tak for ordet.
Det er rigtig dejligt at stå her og skulle behandle det første lovforslag fra iværksætterpakken på erhvervsområdet.
Iværksætterpakken var en aftale og en strategi, vi var rigtig stolte af Venstre.
Det er noget, vi har arbejdet for i mange år.
Jeg har mødt massevis af iværksættere rundt om i landet, som har tusindvis af gode ideer, men de støder panden mod en mur.
Det, jeg er stødt på af udfordringer hos rigtig mange af de iværksættere, jeg har mødt, er for det første et problem med at skaffe kapital og for det andet udfordringer med at sikre sig talent.
Det her lovforslag, som har fokus på equity crowdfunding og nedsættelse af minimumskapitalkravet for anpartsselskabers selskabskapital, har fokus på kapitaldelen.
Det er to af flere elementer i iværksætteraftalen, som sikrer, at det bliver lettere for iværksættere at få adgang til kapital.
Hvorfor er det så, at det er en god ide at lave det her med equity crowdfunding og nedsættelse af minimumskapitalkravet?
Jo, det er, fordi det kan være rigtig svært at skaffe kapital, når man er iværksætter, og gennem f.eks. equity crowdfunding kan man sikre sig kapitalindskud fra en større mængde forskellige investorer.
Det er unoterede kapitalandele, og det bliver simpelt hen lettere at gøre det her via equity crowdfunding.
Det synes vi er rigtig, rigtig positivt.
Så nedsætter vi minimumskapitalkravet for anpartsselskabers selskabskapital.
Jeg har været længe nok i Folketinget til at huske, at vi både har sat det op og sat det ned, men jeg håber på, at vi har fundet niveauet nu, for det var åbenbart blevet så højt, at det var svært for iværksættere at skaffe penge til selskabskapitalen.
Så vi håber, at det her er det rette niveau, og så glæder vi os rigtig meget over den her aftale og det her lovforslag.
Vi håber, at det hermed bliver lettere at være iværksætter i Danmark.
Venstre støtter lovforslaget.
Malte Larsen (S), 2024-11-19:
Mange tak, formand.
Med lovforslaget her sættes der en af de første handlinger bag den iværksætteraftale, som et bredt flertal i Folketinget indgik i juni, hvor vi styrker forholdene for iværksættere i Danmark.
Det er selvfølgelig utrolig glædeligt og noget, der har været efterlyst derude.
Vi gør det først og fremmest nemmere med den her lov at starte et anpartsselskab ved at nedsætte beløbet, man skal lægge før opstart, fra 40.000 kr. til 20.000 kr.
Vi mener, at kapitalkravet på 20.000 kr. udgør den rette balance mellem iværksætteren, hensynet til kreditorer og risikoen for svindel.
Det næste er, at man som ejer i dag af et anpartsselskab ikke har mulighed for at udbyde anparter frit i offentligheden, men det laver vi om på nu.
Vi åbner op for, at man som anpartsselskab kan udbyde anparter, enten gennem en såkaldt crowdfundingplatform eller efter reglerne om fritagelse for prospektpligt.
Formålet er, at både nye og allerede etablerede anpartsselskaber kan skaffe den nødvendige finansiering til at bygge en sund virksomhed.
Det gør vi ved at give mulighed for, at det samme lokalsamfund kan gå ind og købe anparter, som sikrer den nødvendige kapital i virksomheden.
Vi ønsker selvfølgelig, at det skal være nemmere at være iværksætter i Danmark, og med det her lovforslag tager vi to vigtige skridt i den retning.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2024-11-19:
Det kigger vi på i udvalgsbehandlingen.
Altså, Foreningsdanmark udvikler sig jo hele tiden, og det gør behovene også i det danske samfund, så lad os se på det ligesom andre spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Rosa Lund (EL), 2024-11-19:
Tak for det.
Jeg skal bare høre ministeren, hvordan regeringen vil se på et ændringsforslag om at indsætte en evaluering efter 2 år.
Morten Bødskov (S), 2024-11-19:
Det er udførligt beskrevet på side 27 i lovforslaget, så der kan man læse det.
Men jeg vil gerne prøve bare lige at sætte to ord på det.
Formålet med den her forordning om europæiske grønne obligationer, der er direkte gældende i Danmark, er jo bl.a. at skabe lige markedsvilkår og reducere, som det hedder sig, risikoen for grønvaskning og forvridning af investeringsbeslutninger.
Det fremgår som sagt af de bemærkninger, der er til lovforslaget.
Men et af de centrale punkter her er jo så, at med lovforslaget udpeges Finanstilsynet som kompetent myndighed til rent faktisk at overse overholdelsen af den her forordning, altså således at de ikke bruges til populært sagt grønvaskning af investeringsbeslutninger.
Det mener vi selvfølgelig fra regeringens side er meget vigtigt, fordi obligationerne som sagt er direkte gældende i dansk lovgivning i dag.
Nu skal vi sikre os, at de bliver brugt, når de bliver brugt til investeringer, på den rigtige måde, og at der er den tilstrækkelige kontrol med det.
Det er det, det handler om.
Peter Kofod (DF), 2024-11-19:
Det er jeg glad for.
Så vil jeg gå videre til det næste spørgsmål.
Det handler om EU-regulering, for jeg er altid meget bekymret for lovforslag, der har et eller andet afsnit, der handler om harmonisering med EU-regler – i det her tilfælde er det så EU-forordninger – fordi jeg har en meget stor skepsis over for hele EU-projektet og for det, det er ved at udvikle sig til.
Men jeg vil bare høre ministeren om noget, for ministeren sagde i sin tale, at vi harmoniserer nogle regler.
Kan ministeren sætte nogle flere ord på, hvad det er, man faktisk gør med det, man lægger op til i forhold til EU-regulering?
Tak for det.
Jeg vil starte med at spørge ind til den del, der handler om kontanter, nemlig om ministeren vil give en fuldstændig utvetydig opbakning til, at danskerne også i fremtiden skal kunne bruge kontanter.
Morten Bødskov (S), 2024-11-19:
Tak for det, formand.
Tusind tak for den positive modtagelse af forslaget.
Indledningsvis vil jeg sige, at vi selvfølgelig gerne vil hjælpe med at finde svar på de spørgsmål, der er rejst.
Vi kan også tage debatten her.
Vi svarer selvfølgelig også gerne på spørgsmål i udvalget.
Adgangen til en bankkonto er i langt de fleste tilfælde en forudsætning for at kunne gennemføre og modtage betalinger i dagens Danmark.
Vi har igennem længere tid oplevet, hvordan nogle erhvervsdrivende og foreninger har svært ved at få oprettet en konto i banken og ender med at bruge en hel del energi på det og støder på bøvl med det.
Den nystartede tømrer eller den lokale tøjbutik skal ikke bruge deres energi på unødige administrative ting eller tovtrækkeri med banken for at få adgang til en helt basal bankkonto.
På samme måde skal den nystartede gymnastikforening, badmintonklubben eller for den sags skyld spejderne jo også helst fokusere alle deres kræfter på at give os og vores børn gode oplevelser og skabe fællesskaber i stedet for at bøvle med at få retten og adgangen til en bankkonto.
Det duer ikke, at foreninger, selvstændige og iværksættere skal kæmpe for overhovedet at få en konto.
Derfor ændrer vi jo så også det faktum her med lovforslaget, som vi behandler i dag.
Lovforslaget implementerer en del af iværksætteraftalen, som regeringen sammen med en række partier blev enige om tilbage i juni måned.
Lovforslaget sikrer så en lettere adgang til at åbne en basal erhvervskonto, så foreninger og virksomheder får mulighed for at gennemføre betalinger og få adgang til en nemkonto.
Den adgang har igennem længere tid været et, kan man rolig sige, meget bredt ønske her i Folketinget og frem for alt et ønske for dem, som jo ude i hverdagen – den lille erhvervsdrivende, foreningslivet i Danmark – står med en stor udfordring.
Derudover opdaterer lovforslaget den finansielle lovgivning på en række områder.
Lovforslaget implementerer også forskellige fælleseuropæiske regler, der skal understøtte en robust finansiel sektor og tilliden til de finansielle markeder.
Alt i alt bliver vores finansielle lovgivning med lovforslaget holdt tidssvarende, og vi sikrer, at virksomheder og foreninger nu får bedre muligheder for at få adgang til en bankkonto.
På den måde kan vi være med til at skabe både vækst og arbejdspladser, og vi understøtter samtidig det, som jo også har skabt os, der sidder herinde, nemlig Foreningsdanmarks virke i vores dagligdag.
Vi ser frem til behandlingen i udvalget.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Tak for det spørgsmål.
Først vil jeg komme med lidt baggrund.
Det, som hr. Steffen W. Frølund kalder regeringens nye plan for lagerbeskatning, er jo de anbefalinger om den fremtidige beskatning af kryptoaktiver, som Skattelovrådet afleverede til mig i oktober.
Skattelovrådet består af otte eksperter med en økonomisk og skattefaglig baggrund, og i 2021 blev rådet bedt om at se på beskatning af kryptoaktiver, fordi de gældende regler fører til, at sælgeren af et kryptoaktiv kan komme til at betale skat, selv om vedkommende samlet set har haft et tab.
Det har givet anledning til massiv kritik af de gældende regler, og det er med rette, vil mange nok mene.
Inden man derfor kritiserer regeringen, synes jeg, man for det første skal huske på, at anbefalingerne kommer fra Skattelovrådet, og for det andet, at vi jo med det her forsøger at tage hånd om et problem, som der er bred enighed om skal løses.
Det er generelt min opfattelse, at Skattelovrådet har leveret nogle gennemarbejdede anbefalinger.
De har opvejet fordele og ulemper ved forskellige beskatningsprincipper, og samtidig siger Skattelovrådet, at der ikke er nogen modeller, som er helt perfekte.
Det betyder heller ikke, at alle løsninger er lige gode, men de anbefaler altså en lagerbeskatningsmodel.
Det er den, de samlet set vurderer som den mest hensigtsmæssige.
Jacob Jensen (V), 2024-11-20:
Den dialog har jo været i gang længe.
Den har også været i gang på min foranledning.
Jeg snakker selvfølgelig med mine kollegaer i EU-kredsen, også når vi skal fastsætte kvoter.
Der er kommet en biologisk rådgivning, der anbefaler nulfangst.
Vi kommer dog trods alt ind og opretholder et ålefiskeri, om end begrænset, og det er jo en anderledes tilgang, kan man sige, end hvis vi bare gik efter den biologiske rådgivning.
Men hele diskussionen om, hvad der skal til for at gøre det bedre for ålebestanden, vil selvfølgelig være en del og er selvfølgelig en del af den diskussion, jeg også har på vegne af Danmark, i forhold til at vi får en samlet handlingsplan og dermed samlet får opdateret åleforordningen til at ramme de faktorer, som også spørgeren rigtigt peger på er andet end bare fiskeriet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-20:
Vi fortsætter lidt i samme spor, for det er netop det der med, når vi fra dansk side kigger på det her.
Nu er det måske ikke Danmark, der har flest vandkraftværker, spærringer og alt sådan noget, i forhold til nogle af de andre lande i EU, når vi snakker en samlet bestand her, så er man påbegyndt en tæt dialog med de andre EU-lande omkring det her netop for at sige, at vi kan gøre den her del, mens I i jeres lande er nødt til at kigge på, hvad I så gør med spærringerne, så ålen får bedre mulighed for at trække og ikke opnår høj dødelighed?
Jacob Jensen (V), 2024-11-20:
Ja, sådan skal spørgeren absolut forstå det.
Fra dansk side arbejder vi for netop at få en opdatering af EU's åleforordning, for at vi netop kan få en samlet tilgang til, hvad det er for nogle problemer, der gør, at ålen er udfordret.
Jeg anerkender også – jeg har også læst de lokale artikler fra dagblade og andre – at fiskere konstaterer, at de synes, der er flere ål, end der har været, men jeg læner mig selvfølgelig også op ad den rådgivning, der bliver givet, og den rådgivning siger så, at der er en udfordring, men at udfordringen er meget lille, kan man sige, i forhold til mortalitet i fiskeriet i sig selv.
Det skyldes en stribe andre faktorer, og de faktorer skal vi selvfølgelig have bragt i spil, så vi får en samlet handlingsplan for at beskytte ålen bedst muligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-20:
Nu tager ministeren så faktisk lidt hul på det næste, for det handler netop om dødeligheden.
For for fiskeriet efter ål i saltvand er der netop kun lige under 3 pct.s dødelighed, men ca. 50 pct. skyldes andre ting, f.eks. vandkraftværker og spærringer derude.
Så jeg skal bare høre, om jeg skal forstå det sådan, at det er noget, man også er ved at kigge på, altså hvad vi kan gøre dér for at gøre det bedre for ålebestanden, i stedet for det fokus, der mest har været indtil nu, og som kun har drejet sig om fiskeriet.
Jeg vil egentlig høre ministeren om noget.
Som jeg har opfattet det i dag, baserer de målinger, man laver fra dansk side i dag, sig på tre målepunkter, og man måler kun på glasål.
Men samtidig kommer meldingerne fra de erhvervsfiskere, vi har i ålefiskeriet, om, at på trods af at man har haft en markant nedgang i, hvor mange der fisker, og licenserne til det, så er landingerne steget markant de sidste år.
Så jeg tænker jo, der er et utroligt mismatch imellem de informationer, der kommer ind her.
Så kunne ministeren måske ikke være indstillet på, at vi skulle kigge på, at vi er nødt til at lave en mere bred monitorering af, hvad vi har af ålebestande i Danmark, og bruge den data, der kommer ind, noget mere, i stedet for, som jeg i hvert fald opfatter det, at det er baseret på kun tre målepunkter, og det kun er glasålen, man måler på der?
Var det ikke en idé, at vi skulle kigge på det, så man rent faktisk får lavet bedre vidensdata, som vi kan tage med videre frem, når vi skal kigge på, hvad der kan være af muligheder for ålefiskeriet?
Jacob Jensen (V), 2024-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ser fortsat gerne mulighed for, at vi har et skånsomt kystfiskeri af ål, samtidig med at vi også selvfølgelig beskytter ålebestanden, som er udfordret.
Lukkeperioderne for ålefiskeriet bliver fastsat i EU på baggrund af den årlige rådgivning fra Det Internationale Havforskningsråd, forkortet ICES, og det skete her senest den 1. november i 2024, altså for relativt kort tid siden.
Der er tale om én europæisk ålebestand, og situationen for den er som sagt fortsat kritisk.
ICES har i de seneste år ud fra et forsigtighedsprincip anbefalet nulfangst af ål i hele EU, og Europa-Kommissionen har på den baggrund foreslået en 6-måneders lukkeperiode i saltvand.
Det stiller ålefiskerne i Danmark i en meget, meget vanskelig situation; det anerkender jeg.
Danmark har derfor også arbejdet for en mere balanceret tilgang til den nødvendige beskyttelse af ål.
Danmark har i den forbindelse anbefalet en revision af EU's åleforordning, som skal inddrage alle ålens livsstadier og alle habitatområder og alle de faktorer, som påvirker ålebestanden.
For som sagt ser jeg fortsat gerne, at vi har et skånsomt fiskeri af ål i Danmark af mange forskellige hensyn, også de socioøkonomiske og de kulturelle hensyn, der er, og at vi også dermed samtidig kan beskytte bestanden for fremtiden.
Jeg ser jo derfor også frem til den videre drøftelse i de kommende forhandlinger om fremtidens erhvervsfiskeri, hvor jeg også forventer, at det her spørgsmål vil blive inddraget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-20:
Tak for det, og vi springer fluks til spørgsmålet, som er: Er ministeren enig med Asger Christensen i, at de nuværende lukkeperioder for ålefiskeriet er et problem, når de bygger på over 20 år gamle rapporter?
Jacob Jensen (V), 2024-11-20:
Jeg synes altid, det er vigtigt, at vi har det bedst mulige datagrundlag for at træffe en politisk beslutning, som det jo selvfølgelig først som sidst er.
Og derfor kan man sige, at vi også fra dansk side siden 2009 har arbejdet aktivt med netop at få genoprettet ålebestanden på europæisk plan og dermed også opfylde kravet om en 50-procentsreduktion i ålefiskeriet.
Men det er også vigtigt at sige, at dødeligheden eller mortaliteten for ålene er en relativt lille del; jeg tror, det er omkring 3 pct., der skyldes fiskeri.
Resten skyldes alle mulige andre faktorer: barrierer, der begrænser vandringen, og det kan være andet.
Så det er bare for at sige, at når vi siger, at vi gerne vil have en samlet tilgang i åleforordningen, så skal det ske ud fra en samlet tilgang for at få alle faktorerne med, ikke kun fiskeriet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-20:
Er ministeren enig i, at etableringen af et vendespor på Carlsberg station har stor betydning for den fremtidige togbetjening på Frederikssundslinjen på S-togsnettet?
Så skal jeg igen lige sige tak for, at ministeren gladelig møder op, når der bliver kaldt.
Jacob Jensen (V), 2024-11-20:
Uden at jeg skal begive mig ind i et retspolitisk og principielt spørgsmål om retssikkerhed – for folk skal selvfølgelig være ens for loven, og man skal vide, hvad det er for nogle regler, der gælder, og så længe reglerne gælder, gælder de – vil jeg hellere bevæge mig på sikker grund og sige, at jeg gerne fremadrettet vil kigge på, hvordan de her sanktioner kan tilpasses.
Men det er også af hensyn til retssikkerhed.
For jeg tror, at mange føler noget i forhold til en retsfølelse, altså i forhold til det, der er begået i den her konkrete sag og i det her tilfælde, der bliver beskrevet, og som jeg jo igen ikke kan forholde mig til.
Men sådan ud fra et overordnet princip virker det voldsomt med den sanktion.
Det er også derfor, jeg tager den her sag op, men det er ikke bare, fordi jeg tager den op, men fordi vi har aftalt det i en politisk aftale fra tidligere i år.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Hvis regeringen viser sig at være enige med os i, at det her bødeniveau er alt, alt for højt, og man beslutter sig for at lave det om, kunne man så forestille sig, at man lavede det tilbagevirkende?
Det kan man åbenbart, når det handler om politikeres kørepenge.
Der kunne man godt, syntes man, indtil man så ikke mente noget andet mere, lave reglerne om med tilbagevirkende kraft.
Kunne vi ikke gøre det samme for at hjælpe folk som Lene eller mange andre, der måtte være i en tilsvarende situation, altså f.eks. i forhold til en lille slåfejl, der ikke har nogen praktisk betydning i virkeligheden?
Det kan vi da ikke stå her som lovgivere og forsvare, altså at man nærmest skal jages fra hus og hjem på grund af det.
Tak for det.
Jeg læser lige spørgsmålet højt: Mener ministeren, at det er rimeligt, at Lene Hammer Larsens Østerport Slagteri i Ikast har fået en bøde på 40.000 kr. af fødevarekontrollen for at skrive ordet æg med småt, og at sagen mod slagteren har varet mere end 2 år?
Jeg ser frem til svaret.
Jacob Jensen (V), 2024-11-20:
Det er sådan, vil jeg tilføje, at hvis man er en meget lille virksomhed med en til fire ansatte, er der en mulighed for, at man rent faktisk kan få en halvering af bøden, altså i det her tilfælde til 20.000 kr.
Så jeg er med på at gå det igennem i vores politiske aftale, så vi får sikret, at den proportionalitet i bødestørrelserne også bliver ordentlig.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Fødevaresikkerheden skal være høj; det er helt sikkert.
Og jeg kan da også sige, at da jeg besøgte Lene, ville jeg gerne spise hendes frikadeller.
Jeg er sikker på, de smager rigtig godt.
Der var ikke noget der, hvor jeg tænkte, at jeg var på gyngende grund, tværtimod.
Jeg lytter mig frem til, at ministeren siger, at der godt kunne være en skævhed her.
Det er jo et fremskridt, for så kan man måske begynde at kigge på det, altså sammenligne med bøder på andre områder.
For at komme tilbage til bundlinjen vil jeg sige, at 40.000 kr. jo er helt vildt højt, hvis man sammenligner med alle mulige andre bøder andre steder i vores samfund.
Det er jo helt vanvittigt.
Jacob Jensen (V), 2024-11-20:
Jeg vil starte med at erklære mig enig med spørgeren og i øvrigt også kvittere for spørgsmålet forstået på den måde, at jeg også oplever at få de her henvendelser ind.
Og som lægmand kan det virke voldsomt.
Jeg prøver så at sætte mig ind i sagen og sige, hvorfor det lige præcis er 40.000 kr. i det tilfælde, som jeg så ikke konkret kan kommentere, men der er andre tilfælde, der minder om det.
Og det skyldes altså det forhold, at det står i bemærkningerne til fødevareloven fra 2006, så det skal myndighederne selvfølgelig leve op til.
Men det gør jeg jo ikke bare alene.
Det gør jeg simpelt hen, fordi vi har aftalt, at vi skal tage det op.
Det er ved at blive taget op, så vi får gennemgået sanktionerne, så de bliver mere proportionale, og så de også bliver mere rimelige i forhold til det formål, der er med loven, nemlig at sikre høj fødevaresikkerhed.
Det er også vigtigt at understrege.
Det er det, der er formålet med, at man har de her regler, altså at dem, der har allergier, ikke skal risikere at få noget at spise, som de ikke kan tåle.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Tak for svaret.
Da jeg første gang læste om den her sag i medierne, tænkte jeg, at det måtte være en fejl.
Jeg kunne simpelt hen ikke forestille mig, at det her kunne være rigtigt, så jeg sendte en mail til Lene og fik lov til at køre op og besøge hende og kunne ved selvsyn jo konstatere, at det her var fuldstændig rigtigt, altså hvad medierne havde skrevet.
Og jeg må sige, at jeg var noget rystet.
For sagen er jo ikke, at man har forsøgt at gøre noget forkert eller har været i ond tro.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at de to bogstaver i æg var stavet med lille og ikke med stort.
Det er jo, synes jeg, helt molboagtigt og virker fuldstændig vildt, at en sådan lille fejl kan udløse en bøde, der kan have så enorme konsekvenser for en lille erhvervsdrivende, der tager en stor chance og er aktiv i sit lokalsamfund.
Det kan jeg slet ikke forstå.
Jeg står her ikke for at lave polemik, men for at prøve at løse et problem.
For efterfølgende, da vi tog sagen op, myldrede det pludselig ind med henvendelser fra alle mulige, der havde oplevet nogle ekstremt store bøder for at have lavet nogle efter min mening fuldstændig bagatelagtige fejl.
Og jeg må sige, at jeg også synes, at der er noget mere graverende i den her sag, som gør lidt ondt på mig.
Det er, at når man er en, sagt med al respekt, lille slagter i en aktiv midtjysk by, så kan man få sådan en enorm sanktion.
Men hvis man bryder grundloven, lukker et helt erhverv, bliver man statsminister.
Der er da noget, der er fuldstændig skævt i vores samfund, og som et eller andet sted falder mig enormt meget for brystet.
Derfor håber jeg, at vi er i stand til at lave det her om.
Jeg er glad for, at ministeren siger, vi kan kigge de her ting igennem.
For jeg synes, det er på alle måder fuldstændig vildt.
Det, jeg vil høre ministeren om, er, at hvis ministeren er enig med mig i, at det her niveau er helt skævt, ville vi så f.eks. kunne lovgive med tilbagevirkende kraft, så nogle af dem, der har fået en meget stor sanktion, ville blive kompenseret?
Jeg kan jo forstå, der er et flertal i Folketinget, der var villige til at lovgive med tilbagevirkende kraft, når det handlede om vores kørepenge.
Så kunne det ikke også være muligt, når det handler om nogle private erhvervsdrivende, der har fået en enormt stor bøde?