runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-08:
Det gør det da helt teoretisk set i enhver regnebog.
Men det interessante spørgsmål her er, om man kan effektivisere med 2 pct. i alle offentlige institutioner, på alle undervisningsinstitutioner og på alle ungdomsuddannelser i 1, 2, 3, 4, 8, 10 år.
Jeg er enig i, at vi ikke skal gøre den her debat forenklet, for selvfølgelig kan man effektivisere noget i takt med nye teknologier.
Men det er da at simplificere debatten at sige, at det kan man altid, uanset hvor i det offentlige man taler om.
Altså, der bliver vi også nødt til at være en lille smule mere kvalitative i forhold til, hvor vi tror det giver mening, og hvor vi ikke tror det giver mening.
Samlet set ved man, at vi bliver mange flere ældre, og at vi får behov for meget mere uddannelse.
Jamen det kommer sandelig an på, hvordan man finder frem til de 2 pct.
Jeg opfatter ikke de 2 pct., der foregår på erhvervsskolerne og ungdomsuddannelserne i øjeblikket som en effektivisering, forstået på den måde, at så laver man en større produktivitet.
Jeg forstår det sådan, at man laver en ringere uddannelse, for der er grænser – det bliver jeg nødt til at sige ligeud.
Når vi snakker om et gymnasium eller en erhvervsskole, kan man godt spare 2 eller 4 pct. på bygninger og teknikalitet, men langt den overvejende udgift der er undervisningstimer, så på et eller andet tidspunkt skærer man i undervisningen.
Det er for mig at se ikke produktivitet, det er ikke en øget velfærd.
Så det er ikke så enkelt, vil jeg sige til hr. Joachim B. Olsen.
Men hvorfor ikke, kunne jeg spørge tilbage, gøre begge dele?
Hvorfor ikke både satse på at følge med og øge kvaliteten både i undervisning, ældrepleje osv. og selvfølgelig samtidig effektivisere der, hvor man kan?
Det er jeg sådan set enig med spørgeren i.
Selvfølgelig er der potentiale for effektivisering.
Det vil vi også gerne være med til at høste.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-08:
Jeg skal blot høre hr. Martin Lidegaard: Hvad giver den største velfærdsforbedring?
Er det, at man øger det offentlige forbrug med 7 promille, altså, at man bruger ca. 530 mia. kr. i offentligt forbrug om året, hvis man øger det budget med 7 promille om året, eller at man øger produktiviteten på det her samlede offentlige forbrug på 530 mia. kr. med 2 pct. om året, altså man bruger det 2 pct. bedre?
Hvad giver den største velfærdsforbedring for borgerne?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-08:
Jeg er sådan set glad for, at hr. Martin Lidegaard siger, at det ikke er så enkelt, for jeg synes, at den her diskussion er præget af, at man forsimpler det helt vildt.
Man siger, at nu taler vi om det demografiske træk og om, at det handler om, at vi skal øge udgifterne med 7 promille om året.
Jeg skulle have spurgt på en anden måde.
Hvis man kan producere 2 pct. mere for de samme penge, giver det så ikke bedre velfærd i forhold til bare at øge budgetterne med 7 promille mere uden at øge effektiviteten?
Altså, det er jo bare helt simpelt.
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Bare for historiebøgernes skyld vil jeg sige, at den økonomiske krise i Danmark var hårdest fra 2008 til 2011.
Dengang øgede vi det offentlige forbrug.
Da vi sad i regering i den periode, øgede vi det offentlige forbrug for at holde hånden under væksten.
Fra 2011 til 2015 hørte jeg i hvert fald flere gange den daværende regering sige, at nu havde man skabt vækstbetingelser, nu var man på vej ud af krisen igen.
Og i den periode havde man altså et markant lavt offentligt forbrug.
Jeg siger bare – og det er ikke anklagende over for den daværende regering – det er klogt at have den frihed, at man kan tilpasse den økonomiske politik efter, hvordan det rent faktisk ser ud i samfundsøkonomien i Danmark.
Og derfor er det ikke klogt at sætte en regel over årlige vurderinger, i forhold til hvad vi gør her.
Jeg har også lagt mærke til, at der er nogle steder, hvor læger siger op.
Jeg har lagt mærke til, at det primært sker i Region Hovedstaden, der ikke har styr på, hvordan de laver en ordentlig sygehusudvikling, hvorimod andre regioner, f.eks. Region Midtjylland, ikke har det samme problem, og slet ikke Region Syddanmark.
Jeg ønsker sådan set at tilføre flere penge.
Jeg ønsker ikke at skære, jeg ønsker at tilføre flere penge til ældre, til sundhed, til folkeskolen, til uddannelsesområdet.
Det synes jeg vi skulle blive ved med, også i den kommende tid.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-08:
Altså, inden jeg stiller mit spørgsmål, vil jeg bare gerne helt stille og roligt bede finansministeren, om vi ikke kan komme væk fra den diskussion, hvor man sammenligner en periode med den voldsomste krise siden anden verdenskrig over hele verden, hvor specielt Danmark var hårdt ramt, med nutiden, hvor økonomien buldrer derudad.
Det er bare en opfordring.
Det kan man jo godt have en ideologisk holdning til, der betyder, at man synes, det er en god ting.
Og det tror jeg også mange liberale borgerlige har.
Men man kan jo også vælge at se på det på den måde, at grunden til, at vi gerne vil blive rigere, er, at vi gerne vil have flere penge til at tage os af vores syge, vores ældre og vores børn, altså forbedre den fælles velfærd.
Sådan kan man også vælge at se det.
Finansministeren har jo helt ret i, at der er mange steder, hvor man stadig væk kan effektivisere og gøre det bedre også for borgerne.
Jeg tror, beskæftigelsesområdet er et oplagt sted.
Men så er der rigtig mange andre steder, hvor det bare ikke virker særlig oplagt.
Og derfor vil jeg gerne bede finansministeren om at være lidt mere specifik og fortælle, hvor han mener, at der kan skæres med en bedre service til følge.
For jeg kan ikke se, at det er på sygehusene, hvor jordemødre og overlæger i øjeblikket siger op i protest.
Jeg kan ikke se, at det er i daginstitutionerne eller hos de ældre, hvor SOSU'erne skal løbe stærkere og stærkere.
Jeg kan ikke se, det er hos politiet.
Så hvor er det?
Kan ministeren blive lidt mere konkret?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-08:
Jeg er enig i, at andre kommuner i Storkøbenhavn kan bidrage til løsningen af det her problem.
Det ville dog være godt, hvis den største af kommunerne og der, hvor Enhedslisten har magt, gik forrest og sagde: Vi behøver ikke regler om, at nye boliger gennemsnitligt skal være på 95 m², fordi det forhindrer byggeri af egnede studieboliger; vi behøver ikke regler om, at der kun må bygges 100 studieboliger på en grund i Nordhavn, når der er en entreprenør, der gerne vil bygge 280 på samme grund.
Jeg synes, at Enhedslisten nogle gange skal gå forrest og ikke bare kræve af andre, at de skal gå.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Enhedslisten i København har været med til at sikre, at det byggestop, der i mange år har været på almene ungdomsboliger, er blevet ophævet, og man er begyndt at bygge almene ungdomsboliger igen.
Jeg italesætter ikke det her som kun et problem for Københavns Kommune.
Jeg ser det som et storkøbenhavnsk problem, i og med at der også er en kraftig vækst i studiepladserne på Frederiksberg og i Lyngby-Taarbæk, og der er begrænsninger for, hvad man kan bygge i København.
Derfor synes jeg, at man skulle tage sig sammen i det storkøbenhavnske område og finde nogle nye løsninger.
Det er jo det, man gør i andre landsdele.
Man forsøger at lave tag over hovedet-garanti og den slags og arbejde sammen flere kommuner.
Så jeg deler ikke ministerens tilgang til det, altså at man ligesom skal hænge Københavns Kommune ud på det her.
Det er et storkøbenhavnsk problem.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-08:
Jo, helt bestemt, og jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at København er et særskilt problem og en særskilt udfordring.
I København er der jo et rødt flertal.
Enhedslisten har været en del af det røde flertal igennem årtier.
Enhedslisten holder det siddende styre ved magten og er en del af det siddende styre.
Det er et problem.
Vi har også en udfordring i København i forhold til lokalplanen for Nordhavn.
Her siger lokalplanen, at der må bygges 100 ungdomsboliger på en bestemt grund.
En entreprenør har sagt, at han gerne vil bygge 280, men det forbyder lokalplanen, og Enhedslisten har ikke taget initiativ til, at lokalplanen kan laves om, så der kan være 280 studieboliger i stedet for 100.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at ministeren er klar til en politisk drøftelse og erkender, at der er behov, og det behov er jo markant.
Jeg synes jo, at det er vældig positivt, at der over de sidste 12 år er blevet oprettet 77.000 ekstra studiepladser.
Der er jo så i samme periode kun blevet opført godt 13.000 studieboliger.
Ser man på det storkøbenhavnske område, er det jo der, hvor det for alvor er skævt.
Imens man godt har formået at bygge en vis del i Aalborg, Aarhus og Odense, så halter det i det storkøbenhavnske område, og det er altså ikke udelukkende København, det er også andre kommuner i Københavnsområdet.
Hvis man ser på tendensen, er det en vækst i studiepladser på 31.000, samtidig med at der er bygget 1.600 studieboliger over de seneste 12 år.
Det er jo der, problemet bør kunne løses.
Så jeg vil egentlig gerne høre ministeren, om ikke ministeren kan se det store behov for, at man finder et eller andet, som kan fremme ekstra byggeri af studieboliger i det storkøbenhavnske område.
Merete Riisager (LA), 2017-12-08:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til de partier, der bakker op om dette lovforslag om at udvide mulighederne for at fastlægge kapacitetslofter på de almene gymnasier.
Dette lovforslag bidrager til håndtering af en af de udfordringer, vi har oplevet på elevfordelingsområdet, nemlig den, at tilgængeligheden til den almene studentereksamen og hf-eksamen blev udfordret i visse udkantsområder.
Vi ser visse steder, at de unge foretrækker at søge mod gymnasier i de større byer frem for til det gymnasium, der ligger i deres lokalområde, og det kan have den konsekvens, at gymnasierne i de større byer vokser og derved udhuler elevgrundlaget i udkantsområderne, så det på længere sigt kan blive svært at opretholde almene gymnasiale udbud i nogle udkantsområder.
Først og fremmest betyder lovforslaget, at den tidsmæssige begrænsning i gældende ret for fastlæggelse af kapacitetsloft udgår, og i særlige tilfælde bliver det nu muligt at fastsætte et kapacitetsloft uden først at afvente indstillingen fra regionsrådet og en udtalelse fra den berørte institution.
Desuden udvides anvendelsesområdet for bemyndigelsen til et kapacitetsloft.
Det betyder, at et loft efter forslaget også vil kunne fastsættes med henblik på et tilstrækkeligt og varieret uddannelsesudbud til alle unge overalt i landet.
Endelig præciseres det, at fastsættelse af et loft vil kunne ske både i forhold til den samlede kapacitet i det førstkommende skoleår og i forhold til det forventede kapacitetsbehov i det efterfølgende skoleår.
Med lovforslaget styrkes mine og efterfølgende undervisningsministres mulighed for at sikre, at der er en gymnasial kapacitet geografisk fordelt over hele landet.
Det vil betyde, at alle unge, uanset hvor de bor, har adgang til et tilstrækkeligt og varieret uddannelsesudbud.
Tak for de drøftelser, vi har haft her i salen i dag, om en problemstilling, som jeg ved optager os alle sammen.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-08:
Vi behandler i dag et beslutningsforslag fra Enhedslisten om en statslig tilskudspulje, der skal fremme opførelsen af almene ungdomsboliger.
En ungdomsbolig, der får tilsagn i 2018 og 2019 vil skønsmæssigt have en anskaffelsessum på ca. 1,1 mio. kr.
Dette vil samtidig indebære betydelige offentlige udgifter på samlet ca. 4,3 mia. kr.
Det er ikke et ubetydeligt beløb.
Samtidig er der ikke i forslaget en fuld finansiering af de statslige udgifter til den foreslåede ordning, hvor der selv med inddragelse af den foreslåede finansieringskilde vil mangle omkring 0,5 mia. kr.
Det er selvsagt problematisk at pålægge regeringen udgifter, som der ikke er dækning for.
Det er jeg ikke enig i.
Lovens udgangspunkt er, at en kommune lægger en kommunal grundkapital på 14 pct. Til og med 2018 er det aftalt mellem kommunerne og staten, at den kommunale grundkapital er sat ned til kun 10 pct. Endelig vil jeg påpege, at der er mere end 250.000 studerende på landsplan, og at kun ca. 75.000 af disse bor i egentlige studieboliger.
Dermed siger det sig selv, at der ikke findes en simpel løsning, som blot består i en forceret etablering af flere støttede ungdomsboliger.
Jeg så meget gerne, at etableringen af støttede boliger ikke blev set som den eneste mulighed for at skabe løsninger for de studerende.
Heldigvis er der mange private investorer, der har fået øjnene op for efterspørgslen på studieboliger.
Udfordringen er dog bl.a., at opførelsen af et større antal nye studieboliger tager lang tid, fra beslutningen er taget, til boligerne er indflytningsklare.
Der er ingen tvivl om, at der er behov for flere studieboliger og boliger til unge i de større danske byer.
Behovet vil være stigende fremover, og jeg vil gerne give Enhedslisten ret i, at vi skal fremme opførelsen af flere boliger til unge og studerende.
Jeg vil også gerne tilkendegive, at vi fra regeringens side er klar til at tage en politisk drøftelse af, hvad vi kan gøre på dette område.
Jeg kan med andre ord godt have sympati for målet med Enhedslistens forslag, men jeg er ikke enig i metoden, og derfor må regeringen afvise beslutningsforslaget.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-08:
Tak for det, formand.
Enhedslisten foreslår her, at vi gør det billigere at opføre almene ungdomsboliger i 2018 og 2019 og gør det ved at halvere det kommunale grundtilskud.
Den intention, der ligger i det her forslag, er vi i Socialdemokratiet sådan set enige i, netop at der er behov for flere ungdomsboliger, og at der egentlig også er behov for flere almene ungdomsboliger. Vi har selv fremsat et forslag, der skal gøre det nemmere at bygge almene boliger i det hele taget, herunder almene ungdomsboliger.
Vi har foreslået, at grundkapitaltilskuddet kunne gøres fleksibelt, sådan at man kunne variere det i forhold til pris og størrelse på boliger, sådan som det i øvrigt også er blevet foreslået af regeringen tidligere på året.
Vi synes sådan set også, at man skulle kigge på, hvordan det kunne gøres billigere at bygge ungdomsboliger i forhold til de krav, der er i dag.
Modulbyggeri kunne være en mulighed, og man kunne også se på, hvad der er af krav til badeværelser, toiletter og køkkener, altså om det hænger sammen, set i lyset af at de unge jo faktisk også er ret glade for de boliger, hvor der er meget små køkkener og i nogle tilfælde slet ikke noget køkken, altså for, at der er den mulighed som et supplement til andre former for ungdomsboliger.
Så samlet set tror vi sådan set, at man kunne få meget ud af at gå ind sammen med KL og Boligselskabernes Landsforening og prøve at se på, hvordan man kunne bygge nogle billigere ungdomsboliger i det hele taget.
Men alt det her synes vi helt grundlæggende i Socialdemokratiet skal tages i den boligaftale, som skal genforhandles næste år.
Vi synes egentlig, at det er det rette sted at forhandle initiativer på boligområdet på.
Der tror jeg også vi har mulighed for at se på det almene boligområde under et: det store renoveringsefterslæb, der er på grund af manglende midler i Landsbyggefonden, den boligsociale indsats, muligheden for at blande boligformerne.
De problemstillinger synes vi ikke bliver adresseret i det her forslag.
Derfor må vi desværre være imod.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Jeg synes, det er lidt uhyggeligt, at Socialdemokratiet ender med at konkludere, at man er imod forslaget.
Og i Københavnsområdet er det massivt, men jeg har noteret mig i dagspressen i den uge, der er gået, at der altså også er steder på Sjælland, hvor man gør opmærksom på, at man faktisk godt kunne bruge nogle flere ungdomsboliger, f.eks. i Kalundborg.
Det kom lidt bag på mig, at de egentlig også har det problem.
Så jeg synes, der er behov for, at man når frem til at finde nogle virkemidler, hvor kommunerne har friere rammer til at komme i gang med at bygge mere, og så lade det være op til kommunerne at bestemme, hvor de vil bygge.
Så jeg vil godt høre ordføreren, om ikke han kan se, at der er et akut problem.
Og så har vi jo sådan set også muligheden for, hvis man er lidt optimistisk, at det kan nå at komme med i finansloven, for der er jo ikke landet en finanslov endnu.
Og Dansk Folkeparti har ikke haft ordet endnu, så der er jo sådan set en mulighed for, at det kan komme ind her i løbet af eftermiddagen.
Synes ordføreren ikke, at vi skal løse problemet hurtigst muligt?
Per Nørhave (DF), 2017-12-08:
Ja, selvfølgelig.
Altså, vi ændrede jo planloven i 2016, hvor andelen af almene boliger i bebyggelse blev sat op, så det kunne være 25 pct. af bebyggelsen, og det er selvfølgelig også ungdomsboliger og studieboliger.
Om det har virket endnu, og om der er bygget flere?
Det kunne tyde på, at det ikke lige sker i København, men loven skal måske også lige implementeres rigtigt, før vi kan se nogle resultater af den.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Den opfattelse deler vi så, og så synes jeg egentlig, at vi politisk set har en opgave i at kigge på landkortet og se på, hvor det er, at man løser opgaven kommunalt.
Kan ordføreren se, at vi har en opgave i at være med til at sikre, at problemet bliver løst alle de steder, hvor vi har en vækst i studiepladser, ved at der også bliver en vækst i studieboliger?
Per Nørhave (DF), 2017-12-08:
Jamen selvfølgelig, og det var også det, jeg indledte med, nemlig at det er vi selvfølgelig enige i.
For det er altafgørende, at de studerende har et godt sted at opholde sig og studere, så de kan koncentrere sig om studierne, også for måske at nedsætte studietiden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Hvad angår finansieringen, har vi jo spurgt til, hvad det vil give af mindreudgifter for statskassen, hvis man afskaffer virksomhedsordningen for forældrekøb, og det er så i et spænd mellem 125 og 250 mio. kr. om året.
Og så har vi fremsat et forslag her, hvor vi estimerer den årlige udgift til at blive imellem 60 og 70 mio. kr.
Det vil sige, at vi har en finansiering, som også i de her runde tal er to gange så stor eller fire gange så stor som det finansieringsbehov, som vi har regnet os frem til.
Så vi mener sådan set, at det her forslag er overfinansieret, selv om vi godt ved, at der er usikkerhed om det.
Så kan man sige, at hvis kommunerne bygger nogle mindre boliger, end de normalt gør, så vil udgiften blive mindre end det, der antages, og det er sådan set lidt en tendens.
Men jeg er da glad for, at ordføreren er positiv over for, at vi gør opmærksom på et problem, som er opstået, og at der skal findes løsninger på det.
Vi ser det sådan, at der skal være en sammenhæng mellem, at man finder et studie, og at man har en egnet bolig.
Er ordføreren enig i den tilgang til tingene?
Kaare Dybvad (S), 2017-12-08:
Det kan jeg bestemt, og jeg skal da være den første til at gå ind i det arbejde.
Nu må spørgeren så ryste på hovedet, hvis jeg tager fejl, men jeg husker det, som om Enhedslisten er med i den boligaftale, der ligger.
Så helt lukket er det trods alt ikke.
Men lad os endelig se på, hvilke muligheder der er for at få inddraget flere op til det forløb.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Jamen altså, man kan selvfølgelig godt sige, at en genforhandling af en boligaftale kan medføre nogle løsninger – det skal jeg slet ikke afvise, og vi er helt med på, at det skal prøves af.
Men jeg synes også, at det, ordføreren lagde op til her, altså om man kan forestille sig, at man kan billiggøre noget byggeri, er interessant.
Så det kunne jo også være en proces, hvor vi inden de der lukkede forhandlinger tager en åben dialog med aktørerne og ser på, hvordan vi kan løse problemerne og inddrage flere.
Det synes jeg egentlig ville være en god proces, i stedet for at vi bare venter på at få nogle forhandlinger bag lukkede døre.
Kan ordføreren se nogle muligheder i det?
Kaare Dybvad (S), 2017-12-08:
I Socialdemokratiet mener vi, at der på hele det almene område er et efterslæb, som vi skal gøre noget ved – hvor vi skal sørge for at bygge mere – også i forhold til almene ungdomsboliger og i det hele taget ungdomsboliger.
Og vi har, som ordføreren er bekendt med, også borgmestre siddende i byer som Aalborg og Odense, som stiller garantier til unge mennesker i forhold til at kunne få en ungdomsbolig.
Det har så ikke været muligt i København af mange forskellige årsager, men i min optik bl.a. af den årsag, at der i København sidder et flertal på rådhuset, som er imod at bygge mange steder, hvor man ellers kunne bygge flere boliger.
Så kommunalt set lægger vi en kæmpe indsats her.
Og det er rigtigt nok, at vi fra Christiansborgs side også skal gøre mere, men det mener Socialdemokratiet at vi skal tage fat i, når vi genforhandler den her aftale til næste år.
Hvad angår finansloven, tror jeg ikke, man skal nære alt for store forhåbninger om, at de her dele bliver føjet til på nuværende tidspunkt.
Per Nørhave (DF), 2017-12-08:
Dansk Folkeparti synes, det er rigtig fint, at Enhedslisten sætter mangel på studieboliger på dagsordenen.
Vi hilser forslag, der kan give ordentlige vilkår for vores studerende, velkommen.
Dansk Folkeparti er utrolig glad for, at vi igennem de sidste år har fået de her ca. 70.000 nye studiepladser, og i den forbindelse anerkender vi, at der er behov for nye studieboliger eller ungdomsboliger.
Det er rigtig godt, ikke blot for samfundet, men også for de unge, at der er stor interesse for at uddanne sig.
Uddannelse er trods alt altafgørende for vores unge menneskers fremtid. Vi skal blot i forbindelse med de her ca. 70.000 studiepladser være opmærksomme på, at der også er indregnet de unge mennesker, som har studiepladser eller uddannelsespladser, som ligger hos de lokale håndværksmestre.
Det vil sige, at de altså er tæt på deres hjem.
Jeg ved, at der i min egen kommune er flere forskellige projekter i gang om at opføre almene boliger i 2018, hvor der samtidig opføres ungdomsboliger, netop fordi vi har anerkendt ude i kommunen, at der er behov for denne type boliger.
Intentionen om, at kommunerne skal have økonomisk kompensation, eller rettere have en mindreudgift, for bygning af disse boliger, er selvfølgelig dejlig for kommunekassen, ingen tvivl om det, men i Dansk Folkeparti er vi bare skeptiske over for, om der vil blive bygget en eneste ekstra studiebolig, blot fordi kommunens udgifter bliver en lille smule mindre.
Det er stadig væk den største del af finansieringen, der skal komme fra anden side, og det har formentligt stor betydning for, hvor mange eller hvor få boliger af denne type der bliver bygget.
Samtidig halter beslutningsforslaget med hensyn til finansieringen af denne pulje.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget er det angivet, at den umiddelbare udgift til denne pulje skønnes – og så skriver man samtidig, at det skøn er forbundet med usikkerhed – at ville beløbe sig til omkring 570 mio. kr. plus løbende udgifter i form af årlige nettoudgifter i størrelsesordenen 60-70 mio. kr.
Også dette skøn er behæftet med en del usikkerhed, som der står i forslaget.
Som finansiering af puljen eller noget af den foreslås afskaffelse af virksomhedsordningen i forbindelse med boliger til nærtstående familiemedlemmer, og dette vil ifølge Skatteministeriet give en indtægt på mellem 125 og 250 mio. kr.
Det vil sige, at nettoudgiften i værste fald vil være over ½ mia. kr. og i bedste fald i omegnen af 400 mio. kr., som der så skal findes finansiering for.
Dansk Folkeparti tror ikke, at tilskud i denne størrelsesorden vil bevirke, at der bliver taget initiativ til at påbegynde byggeri af yderligere studieboliger rundtomkring i kommunerne, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan stemme for forslaget.