runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nils Sjøberg (RV), 2019-10-22:
Vi er enige om, at tryghed betyder meget.
Men hvis vi gør opmærksom på, at det rent faktisk kun er fire ud af 15 grænsekontroller, der er bemandet døgnet rundt, og vi samtidig er opmærksomme på, at der som sagt indtil nu er brugt over 1 mia. kr. på grænsekontrol alene de fire steder, at der bruges 1,4 mio. timer ved grænsekontrollen, og at en stor del af dem bruges af de politibetjente, vi har brug for alle andre steder, at antallet af indbrud stiger i Danmark, at antallet af voldssager stiger i Danmark, at den grove kriminalitet stiger i Danmark, og at man ikke har stoppet en eneste asylansøger eller person, som har prøvet på at begå terror, hvordan kan ordføreren så velmenende – jeg går ud fra, at det er velmenende – sige, at det er en god idé at bruge grænsekontrol?
Jeg mener bestemt, at det er en dårlig idé.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det har jo virket fantastisk.
Når vi ikke har taget nogen, som har haft mennesker i bagagerummet, så er det jo, fordi det har virket.
Det har haft den effekt, at de har valgt Danmark fra.
Det har vi jo også kunnet se på indrejsetallene.
Der har ikke været ret mange, der har søgt asyl i Danmark, bl.a. fordi vi har haft grænsekontrol.
Jeg må også sige, at det simpelt hen ikke er korrekt, når man siger, at det danske politikorps står ved grænsen.
Det er et meget begrænset antal betjente, der står på grænsen.
Det er jo sådan, at det er hjemmeværnet, der varetager det nu, og fremadrettet bliver det politikadetter, som kommer til at stå ved grænsen.
Så det er meget begrænset, hvad der går af politiressourcer til vores grænsekontrol i dag.
Tanja Larsson (S), 2019-10-22:
Dansk Folkepartis formand har tidligere nævnt, at Dansk Folkeparti vil målrette eventuelle skattelettelser mod bunden af vores samfund.
AE har påvist, at skattefritagelsen af arbejdsgiverbetalt telefoni fordeles temmelig uens i vores samfund.
84 pct. af dem, der har de højeste indtægter, har fri telefoni, og af lønmodtagere med en løn på under 300.000 kr. har kun 5 pct. fri telefoni.
Sagt med lidt andre ord eller rent geografisk: I Hørsholm har 40 pct. af lønmodtagerne fri telefoni, og på Lolland er det 8 pct.
Det er dermed en skattelettelse, der gavner mere i toppen, end den gavner i bunden.
Er Dansk Folkeparti i det lys med på at annullere skattefritagelsen og i stedet investere i velfærd?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
For det første kan jeg bekræfte, at Enhedslisten ikke var en del af skatteaftalen fra 2012.
Jeg husker det tydeligt, og det var lige her ude foran døren, at der blev sagt, at der bliver pisset på vælgerne – hvis man må sige det fra talerstolen, undskyld, men det blev i hvert fald sagt på tv.
Jeg kan også bekræfte, at Dansk Folkeparti ikke var en del af det, og vi har heller ikke stemt ja til det efterfølgende i forhold til en implementering af den aftale.
Så er det på plads.
I forhold til det andet skal man bare huske, at selv om den aftale, man har lavet med både regioner og kommuner, er god – og det anerkender vi også – opretholder den jo bare status quo, som hr. Rune Lund tidligere var inde på i et svar.
Man får altså ikke en bedre demenshandlingsplan ud af, at der er lavet en aftale med kommunerne, man får ikke mere igennem ude på sygehusene, men man kan få det igennem, som man også fik igennem i går.
Jacob Mark (SF), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg vil følge lidt op på fru Lisbeth Bech Poulsens spørgsmål om minimumsnormeringer.
I folketingsvalgkampen var Dansk Folkepartis gruppeformand, hr. Peter Skaarup, ude at sige, at det havde været lidt af en øjenåbner at se de dokumentarer, der viste, hvor få voksne der er til børnene i de danske daginstitutioner.
Og så sagde hr. Peter Skaarup faktisk, at nu var DF indstillet på at tage styringen fra Christiansborg og lave minimumsnormeringer.
Hr. Peter Skaarup kom ikke ind på, hvilken model det skulle være, eller hvor mange penge der skulle sættes af, så det er i virkeligheden det, jeg er lidt nysgerrig på at høre.
Først tror jeg bare jeg vil spørge: Har Dansk Folkeparti den samme indstilling nu som i valgkampen, nemlig at man er åben over for at indføre minimumsnormeringer?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Lige omkring regionerne er det simpelt hen faktuelt forkert.
Der har tidligere været aftaler med regionerne, hvor der var flere penge, end der er i den aftale, der er lavet, selv om det også er en god aftale, man har lavet nu.
Men det er ikke den bedste i 10 år for regionerne, det er det ikke.
I forhold til det andet: Det, der så bare kan undre, er jo, at man på den ene side fra Socialdemokratiets side siger, at nu vil man gerne løfte skoleområdet, at man gerne vil løfte det kommunale Danmark.
Hvorfor i al verden sidder man så på den anden side og siger: De små privat- og friskoler, der er ude i landdistrikterne, går vi efter; ikke med et omprioriteringsbidrag, men med 5 pct., som man tager fra den ene dag til den anden.
Det er jo et dødsstød til de her skoler, som betyder rigtig meget i det lokalområde, hvor de er.
Vi forstår ikke, hvorfor man med den ene hånd betaler godt, og man med den anden hånd så trækker tæppet væk.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-22:
Når vi nu har hørt et parti tidligere i dag udskamme dansk erhvervsliv meget, meget hårdt, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor Dansk Folkeparti står i forhold til udvidelse af infrastrukturen i Danmark, hvor privatbilisme og danske virksomheder holder i kø til et beløb, der svarer til nogenlunde 20 mia. kr. om året.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Der er det jo sådan, at de blå partier lavede en infrastrukturaftale, netop før folketingsvalget blev udskrevet, og den står vi selvfølgelig på mål for.
Der er også fuld anerkendelse af, at det er der ikke 90 mandater for mere.
Men pengene er i hvert fald til stede, og vi ser frem til, at den nye transportminister indkalder til forhandlinger, og der vil vi holde fast i den plan, som vi også lavede sammen med Det Konservative Folkeparti, hvor vi også syntes vi havde fået fordelt det rigtig godt, også i forhold til provinsen.
Vi har motorvejsstrækninger og andet, som har været mere end 30 år på tegnebrættet, og der håber vi da, når nu finansieringen er til stede, at vi også kan føre det ud i livet, og vi ser frem til de forhandlinger, som kommer.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-22:
Mange tak, det er en stor glæde.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre noget mere om, hvad det er for nogle investeringer, Dansk Folkeparti mener der skal foretages nu og her, for at vi kan leve op til det reduktionsmål, som vi deler.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det, der er vigtigt for os, er jo, at vi også kommer i gang.
Det, vi bl.a. kan se, er, at der mange steder er nogle infrastrukturudfordringer – det gælder bl.a. på solcelleområdet, som vokser markant.
Jeg mener faktisk, man bør tænke det ind nu, hvor vi taler om at tage lavbundsjord og andet ud, og se på, om der er nogle steder, hvor vi faktisk kan få mere for vores penge, om der er nogle steder, hvor man i stedet for at bruge de her lavbundsjorde til at producere fødevarer kan bruge dem til at producere energi.
Så skal vi måske ikke give så meget kompensation til landmændene, og så kan vi bruge pengene et andet sted, eventuelt til skovrejsning eller andet.
Det er nogle af de her forholdsmæssigt lavthængende frugter, man kunne tage fat i nu, men på den lange bane er det jo vigtigt, at vi også helt får omstruktureret vores samfund.
Og der har vi jo også en infrastruktur, som slet ikke kan følge med den efterspørgsel, der er, både i forhold til husholdningerne, men så sandelig også i forhold til privatbilismen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Ja, det tager tid, specielt hvis man sidder på hænderne og venter med at finde investeringerne til det.
Derfor vil jeg spørge igen: Hvor mange penge er man villig til at være med til rejse til det her formål, netop for at investere i omstillingen af den offentlige transport og i, at elektrificeringen går hurtigere osv.?
Vi kan jo ikke sidde og vente på det her.
Når vi har et 70-procentsreduktionsmål, vi er enige om, hvad vil man så tage af konkrete initiativer?
Hvor er det, man synes, finansieringen skal komme fra?
Er man tilfreds med det udspil, der ligger for regeringen, eller er det nogle andre løsninger, man vil støtte?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Vi skal snart i gang med nogle boligforhandlinger om de almene boliger.
Der er cirka en halv million boliger, der er fra før 1980, og der foreslår vi jo, at man i stedet for som nu at bruge 2,5 mia. kr. om året til at energirenovere i stedet skal bruge 5 mia. kr. om året.
Den grønne omstilling handler også om at bruge mindre energi, og hvis vi med det her kan komme ud og få fat i så mange boliger – en halv million boliger – og gøre dem mere energirigtige, så kan vi flytte os rigtig meget.
Og det er faktisk ikke noget, vi skal finansiere – det er jo nogle penge, som allerede ligger der, og det er faktisk lejernes penge.
Jesper Petersen (S), 2019-10-22:
Uden at det blev givet som sådan et enkelt ord, så vil jeg alligevel tage det svar, som hr. René Christensen gav nu, som en anerkendelse af, at det faktisk gavner en kommunal økonomi, muligheden for derude at drive bedre skoler og daginstitutioner og ældrepleje, når vi slår ind på den kurs, som den her regering gør fra næste år, som hr. René Christensen rigtigt påpeger det.
Og det samme spørgsmål kunne man jo egentlig stille i forhold til regionerne.
Regionernes egen forhandler, Venstrekvinden Stephanie Lohse, siger jo, at det er den bedste regionsaftale, der er lavet for regionerne de sidste 10 år.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Nu gælder aftalen jo først fra næste år, så det bliver bedre næste år.
Men det er rigtigt, at den aftale, som KL har forhandlet med regeringen, er en udmærket aftale.
Det, man bare skal huske, er jo, at hvis vi ser, hvad der sker derude – kommunerne er lige nu ved at lægge budgetter – så kan man se, at der, selv om der er kommet en ny kommuneaftale, bliver sparet på ældreområdet, og vi kan også se, at der bliver sparet på folkeskoleområdet.
Så der er noget galt med prioriteringerne derude.
Der kunne vi jo faktisk godt lige sige – selv om vi er meget, meget store tilhængere af det kommunale selvstyre, vil jeg gerne sige, meget store tilhængere – at den tidligere socialdemokratisk ledede regering jo lavede en ældremilliard; vi lavede en værdighedsmilliard.
Og der vil vi gerne have, at det er lidt mere håndfast, at de her penge faktisk går til det, vi gerne vil.
Jesper Petersen (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Noget af det, som hr. René Christensen bemærkede, var et godt samarbejde, som vi har haft mellem vores partier.
Og jeg synes også, der er grund til at minde om, at det faktisk er lykkedes os sammen at undgå nye forhøjelser af pensionsalderen; det er lykkedes at undgå nye nedsættelser af topskatten og andre ting, som vi ville undgå.
Derfor er der lavet en kommuneaftale, som bare næste år styrker kommunernes økonomi med mere, end det skete i løbet af de 4 år under den forrige regerings valgperiode.
Derfor vil jeg egentlig gerne igen høre sådan en vurdering fra Dansk Folkepartis side
: Bryder man sig egentlig bedst om den velfærdspolitik, hvor man altså gavner kommunernes mulighed for f.eks. at levere bedre ældrepleje, eller synes man bedre om det som før, hvor der i nogle år var decideret minus, men altså en underfinansiering af kommunernes behov?
Er det ikke bedre nu, end det var før, sådan som det gik for kommunerne?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Nej, en af de største udfordringer, vi har i Danmark, er, at staten og Folketinget år efter år tvinger folk til at aflevere rigtig, rigtig mange penge, så der ikke er velfærd, personlig velfærd i forhold til at tage familien en tur i LEGOLAND, eller hvad de nu synes, eller købe en god bil.
Det er grundlæggende kernevelfærd, og det er ikke kun, når det er det offentlige, der skal bruge penge.
Derfor spørger jeg Dansk Folkeparti: Vil man måske på et tidspunkt være med til i en borgerlig koalition at sætte staten på slankekur i stedet for den her automatreaktion med, at hver gang vi skal gøre noget, handler det om at tilføre staten endnu flere midler?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Så skal man vide, hvad borgerlig politik er.
Borgerlig politik er jo faktisk også at kigge på borgerne: Hvad er det egentlig, borgerne efterspørger, hvad er det, borgerne gerne vil have?
Det er jo også borgerlig politik.
Det er en mærkelig diskussion, der er, altså at man skulle være borgerlig, fordi man vil sænke registreringsafgiften, og fordi man vil sænke topskatten.
Det er et noget fortegnet billede af at være borgerlig.
Det at være borgerlig er jo bl.a. også at gøre det, vi har gjort, hvor vi har sænket skatten i bunden, og hvor vi har kigget på, hvordan man kan give et jobfradrag og andet.
Det er borgerlig politik at kigge på, hvordan borgerne kan få lov at beholde lidt flere af deres penge i lommen.
Og så skal man lige huske på, at den største udfordring i Danmark altså ikke er topskatten – det er ikke den største udfordring.
Hvis man spørger virksomhedsledere og andre af dem, der betaler topskat, siger de, at deres største udfordring er rekruttering af medarbejdere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
I Nye Borgerlige vil vi gerne sætte staten på slankekur; Dansk Folkeparti vil gerne fodre den endnu mere.
I Nye Borgerlige vil vi gerne fjerne topskatten; vi forstår, at Dansk Folkeparti ikke mener, at det er det rigtige, og mener, at der ikke er råd til det.
I Nye Borgerlige vil vi gerne fjerne registreringsafgiften; og som jeg forstår det, vil Dansk Folkeparti ikke være med til at finde de 100 mio. kr., så man kunne sætte den ned til 85 pct.
Derfor er mit spørgsmål til Dansk Folkeparti: Hvis man nu gerne vil præsentere sig selv som et borgerligt parti, hvornår begynder man så at sætte handling bag ordene?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Man kan kigge på sundhedsvæsenet i Danmark og se på, hvordan det har udviklet sig, og hvad vi får for pengene.
Der er de sidste 20 år puttet rigtig mange flere penge i sundhedsvæsenet, men vi har også fået rigtig, rigtig meget for dem.
Jeg glæder mig over, at vi i dag ikke behøver en diskussion om, om man, hvis man er 75 år, så skal have en ny hofte; så får man en ny hofte, fordi man har brug for det.
Vi har i Danmark ikke en diskussion om, om man er værdig til det, eller om, hvor mange leveår man har tilbage.
Den diskussion havde vi jo på et tidspunkt, hvor vi skulle diskutere, om vi skulle putte penge i borgerne, om vi havde råd til det.
Selvfølgelig har Danmark råd til at have et godt sundhedsvæsen, og ja, det koster nogle penge, og ja, Dansk Folkeparti vil gerne betale for det.
Man kunne også vende den om og spørge: Hvorfor i alverden vil ordføreren fastholde, at der kun er 5 pct. af dem, der er i beskæftigelse, som er lavtlønnet, som ikke har muligheden for at få det her gode?
Hvorfor i alverden skal det kun være de højtlønnede, der har mulighed for at få en telefon som en del af deres arbejde?
Hvis der nu ikke er skat på – helt ærligt – vil det her blive en ganske almindelig del, som man vil få.
Så vil det også være sådan, at tømrersvenden, som nu i dag bruger sin egen telefon til at ringe frem og tilbage, nok vil få stillet en telefon til rådighed.
Det hænger jo ikke sammen i dag med den beskatning, der er på telefoner.
Den er også alt for dyr i forhold til, hvad en telefon koster.
Hvis man fjernede det her, ville det da blive et ganske almindeligt gode, som der var, når man var i beskæftigelse, fordi man jo i dag står til rådighed.
Selv om man har en arbejdstid på 37 timer om ugen, er der jo rigtig mange, som føler sig forpligtet af og også gerne vil stå til rådighed for deres arbejdsgiver, og at man kan komme i kontakt med dem, og det er da helt fair, at det foregår via en firmatelefon.
Men det er så det, man vil stoppe, så det kun skal være de 85 pct. rigeste, som har mulighed for at få det som en del af deres job, og dem med de laveste indkomster skal ikke have mulighed for det.
Tanja Larsson (S), 2019-10-22:
Det var mig lidt uklart, vil jeg sige til ordføreren: Vil Dansk Folkeparti stå inde for at være med til at annullere skattefritagelsen, ja eller nej?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Så de forslag er her skam også.
Når vi foreslår at afskaffe den grønne check her – og i øvrigt jo kompenserer nogle af dem med de laveste indtægter, pensionister og førtidspensionister, fuldt ud – så er det, fordi vi vil have færre af den slags forskellige ordninger.
Mai Villadsen (EL), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg vil også kvittere for en rigtig fin tale og et finanslovsudspil med rigtig store grønne ambitioner.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til naturen, for det er jo ikke kun klimaet, der er i krise, det er også vores natur.
Og jeg kan jo se, at De Radikale også skriver noget om naturen i deres finanslovsudspil.
Jeg er glad for, at man prioriterer at lave en naturnationalpark, den i Gribskov, som man foreslår.
Det var et forslag, som Enhedslisten fremsatte i 2015, som der ikke var opbakning til, så det støtter vi fuldt op om.
Men mener Radikale virkelig – med tanke på ordene: at det jo haster – at det er nok med en naturnationalpark om året?
Skal vi ikke gå meget hurtigere frem, for naturen er jo også i krise?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Jamen vi er glade for også at kunne overtage god politik, når den er udviklet.
Al ære skal lyde herfra til dem, som får gode ideer, også om naturparker.
Jo, vi arbejder også gerne endnu hurtigere.
Det er så vores bud på, hvordan man kunne indfase en sådan plan med at få ti nationalparker i løbet af 10 år – det er alligevel hurtigt.
Men alle gode forslag i den retning er velkomne.
Mai Villadsen (EL), 2019-10-22:
Vi foreslår jo 15 naturnationalparker på 4 år, så vi har meget travlt lige på den front.
Men noget andet, jeg også gerne spørge til i den her kategori, handler om havet, for det står ikke nævnt i finanslovsudspillet.
Det er jo også en del af naturen, men noget af det, som vi sjældent ser eller bider så meget mærke i.
Men havet og havnaturen er også i krise.
Er det noget, som De Radikale ønsker at prioritere, også ved finanslovsforhandlingerne?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Vi lytter også gerne der til gode forslag på natur- og havmiljøområdet.
Det ved jeg at både vores naturordfører og klimaordfører er meget optaget af – så ja, gerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak for en fin tale.
Jeg har med stor interesse læst De Radikales finanslovsudspil, og jeg vil godt spørge lidt til de skattestigninger, som Radikale foreslår.
Der er nogle af dem, der isoleret set giver meget god mening – nogle grønne afgifter, som vi måske også godt kunne støtte – men det, der bekymrer mig lidt, er, at summen af alle de skatte- og afgiftsstigninger, som er med i Radikales forslag, får jeg til at være ca. 3,8 mia. kr.
Så er der nogle skattelettelser, bl.a. et beskæftigelsesfradrag på ca. 2,5 mia. kr.
Men bundlinjen er altså, at De Radikale går ud og foreslår, at skatterne skal stige i Danmark.
Man foreslår flere skattestigninger, end man foreslår skattelettelser.
Og så er mit spørgsmål: Hvornår er Radikale blevet et parti, som kæmper for, at skatten skal være højere i Danmark, altså højere end det, Socialdemokratiet har spillet ud med?
Vi anser jo normalt Radikale for at være dem, der skal sikre, at der føres en ansvarlig politik i rød blok, og at der bliver holdt lidt igen med pengene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Jeg er glad for, at hr. Rasmus Jarlov også har bemærket, at vi letter skatten på arbejde.
For os i Radikale Venstre er det fuldstændig afgørende, at vi forsøger at få skatten ned på det, vi gerne vil have mere af; til gengæld er vi ikke tilbageholdende med at sætte skatten op på det, vi gerne vil have mindre af.
Og vi vil gerne have mindre CO 2 -udledning og mindre forurening, og derfor betragter vi faktisk grønne afgifter i et måske lidt bredere perspektiv; men jeg er glad for at høre hr. Rasmus Jarlovs mulige opbakning til nogle af de grønne afgifter som en reel grøn omstilling i sig selv.
Vi er nødt til at få gennemført den forandring, og alle de grønne afgifter, vi har foreslået her, er med til at nedbringe CO 2 fra næste år.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak, men det var overhovedet ikke svar på mit spørgsmål, for jeg spørger, hvornår Radikale er blevet et parti, som arbejder for, at skatterne skal stige, når man foreslår flere skatte- og afgiftsstigninger, end man foreslår lettelser.
Vi har ikke længere noget bolværk i rød blok mod en uansvarlig økonomisk politik, hvis Radikale også er et parti, der arbejder for at trække Socialdemokratiet til venstre og for, at der skal være flere skatter, end Socialdemokratiet selv foreslår.
Hvor er så ansvarligheden henne i rød blok?
Der er rigtig mange, der har stemt på Radikale, fordi de troede, at Radikale ville være med til at sikre, at der blev holdt igen med pengene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
De kan være helt rolige, fordi vi fører en økonomisk ansvarlig politik, og det kommer vi altid til at være garanten for.
Men jeg tror simpelt hen, at hr. Rasmus Jarlov og jeg ser forskelligt på det.
Vi vil gerne lette skatten på arbejde, og det gør vi, og vores finanslovsforslag viser, at man både kan have tårnhøje grønne ambitioner og ambitioner for uddannelse og børn og lette skatten på arbejde samtidig, fordi det er vigtigere der, hvor folk yder en indsats, men der, hvor der skal omstilles og ændres adfærd, er det jo penge, der nu er her, men forhåbentlig ikke er der på sigt, fordi vi skal ændre adfærd.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Tak for det.
Radikale Venstre ønsker at afskaffe boligjobordningen og bruge pengene på mere offentligt forbrug.
Den radikale skatteordfører, fru Kathrine Olldag, kaldte det en dag et velhaverfradrag, som man nu vil fjerne, og der bliver jeg altså lige nødt til her at give ordføreren et opkald ude fra virkeligheden.
For en af de ting, som Radikale ude i kommunerne f.eks. har været med til at beslutte, er det, der hedder kloakseparering, altså, at man pålægger boligejere at kloakseparere på deres grund.
Det er dyrt, det er frygtelig dyrt, det kan let koste 50.000 kr. for den enkelte boligejer.
Da jeg sad i Aarhus Byråd, fik jeg personligt mails fra familier, som havde problemer med at skulle løfte den her regning, og der var boligjobordningen en af de redningskranse, som de havde, for at kunne få råd til at betale den her regning.
Jeg ved godt, man letter skatten på arbejde, men det er ikke tilnærmelsesvis nok til at kunne dække de her regninger.
Så hvad er Radikales svar til de børnefamilier, som står med store regninger i de kommende år, som skal løftes, på det her område?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Det er interessant, at en ordfører herfra støtter et offentligt tilskud i en tid med ret velstående økonomi og mangel på arbejdskraft.
Men det, vi gør, gør vi med helt, helt åbne øjne: Vi vil gerne afskaffe det her fradrag nu; vi var selv med til at indføre det i en krisetid, fordi det er et kriseredskab.
Og det her betyder jo, at vi kan skubbe til en overophedning på arbejdsmarkedet, og vi synes, at de penge kan bruges langt, langt bedre og bl.a. på at lette skatten på arbejde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Det er jo meget fint, men det var ikke lige svaret på, hvad svaret er til de boligejere, de børnefamilier, som lige er flyttet ind i deres huse, og som nu kan forvente en regning på 50.000 kr., som den her ordning var med til at løfte en del af.
Hvad er svaret til dem nu?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Tak for det.
Al debat bliver jo bedst, hvis man taler det samme sprog og ikke overdriver, men holder sig på et sagligt spor.
Derfor ærgrer det mig, at fru Sofie Carsten Nielsen taler om fattige børn i Danmark.
Det børnetilskud, som Radikale har været med til at aftale skal indføres for at kompensere familier under kontanthjælpsloftet, er jo ikke rettet mod fattige familier.
Altså, en enlig forælder, som lever med et kontanthjælpsloft, og som har et barn, har penge til rådighed, nemlig 15.100 kr. om måneden efter skat.
Det er jo ikke fattigdom.
Så hvorfor er det, at den radikale ordfører, fru Sofie Carsten Nielsen, insisterer på at lyde som et ekko af Enhedslisten i sådan en sag, hvor hun med sin radikale baggrund godt kunne være mere saglig?