Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Tak for det, formand.
Og tak for den positive imødekommelse af lovforslaget.
Der er tale om et forslag, som jo til en vis grad svarer til det lovforslag om fastfrysning af grundskylden, vi fremsatte på nogenlunde samme tidspunkt sidste år; så der er en lillebitte smule deja-vu over det her i dag – og så alligevel ikke.
For det første omfatter det forslag, vi behandler i dag, alle ejendomme, dvs. erhvervsejendomme m.v., og det vil inkludere beboelsesejendomme ejet af andelsboligforeninger, private udlejere og almene boligselskaber.
Alle ejendomsejere, der i 2017 betaler grundskyld af grundskatteloftet, og som ellers ville have oplevet en stigning i deres grundskyldsbetaling i forhold til sidste år, altså 2016, vil altså som udgangspunkt skulle betale det samme i kroner og øre som i 2016.
Og for ejerboliger, hvor grundskylden også har været fastfrosset i 2016, er det altså det samme som i 2015
– og i 2016 det samme, som man betalte i 2015.
For det andet er vi, siden vi debatterede lovforslaget om fastfrysning sidste år, rykket væsentlig nærmere to helt afgørende milepæle.
Regeringen har i forhold til boligbeskatningen samlet set to milepæle, nemlig nye ejendomsvurderinger og en aftale om tryghed om boligbeskatningen.
Det er et utrolig vigtigt og desværre i offentligheden undervurderet skridt, vi har taget, med den aftale om et nyt og mere korrekt ejendomsvurderingssystem.
Det næste skridt er at finde en langtidsholdbar model for boligbeskatning – en model, der sikrer tryghed for boligejerne og også sikrer, at de samlede boligskatter ikke stiger ved overgangen til de nye vurderinger.
De forhandlinger ser jeg frem til, og jeg håber og tror på, det er muligt at få en god aftale på plads, der sikrer tryghed om boligejernes økonomi.
Jeg tager også de bemærkninger ned, der har været fra de forskellige partier her i dag, om, at der ikke er interesse i, at der sådan går politik i sagen; det kunne man ellers godt frygte.
Men regeringen har vi i hvert fald det grundsynspunkt, at tryghed om boligejernes økonomi er for vigtigt til, at det bliver sådan en sag, hvor der pludselig går politik i den.
Der må vi holde øjnene på bolden og det, det handler om, nemlig at sikre tryghed om boligejernes økonomi og sikre, at hvis man har købt et hus, så kan man også fortsat bo i det uden at skulle gå fra hus og hjem grundet boligskatter.
Ja, der er jo så et kritikpunkt, som nogle måske vil rejse, nemlig at fastfrysningen ikke vil have lige stor betydning for alle boligejere, og det må man jo erkende at den ikke vil have.
Det vil nu engang være sådan, at fastfrysningen vil have størst betydning for de boligejere, som i 2017 står over for de største grundskyldsstigninger – men det er jo naturligt, al den stund at grundskylden stiger mere for visse ejendomme end for andre.
Ved nogle ejendomme når man loftet, og ved andre ejendomme når man ikke loftet.
Og jo større basen er, altså stigningsbasen, udgangspunktet for den procentvise stigning, jamen jo mere sparer man så i kroner og øre, når grundskylden fastfryses.
Og derfor vil der være forskelle i stigningerne fra område til område.
De boligejere, der i dag betaler den højeste grundskyld, er naturligvis også de boligejere, der får mest ud af fastfrysningen opgjort i kroner og øre.
Men det ændrer ikke ved, at alle boligejere, der i 2017 ville have oplevet en stigning i grundskyldsbetalingen, får en hjælpende hånd, så de ikke rammes af grundskyldsstigningerne.
Med de ord og med den modtagelse, der har været her i Folketingssalen i dag, ser jeg frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Men hvis der skulle være spørgsmål, skal jeg naturligvis gerne svare på dem.