Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Rigsfællesskab betyder fællesskab i riget.
Fællesskab hedder på grønlandsk ataatsimoorneq.
Det betyder, at man er et med hinanden, at være et om alt i fællesskabet.
Bliver de danske anliggender prioriteret lige så meget i Grønland, som de bliver prioriteret her i Danmark?
Har vi den samme retssikkerhed?
Er det det danske sprog, de familiære bånd eller andet, der forbinder mig med resten af rigsfællesskabet?
Ja, der kan stilles mange spørgsmål omkring rigsfællesskabet uden om det politiske.
Taksøerapporten fremhævede, at det er i dansk interesse at holde fast i rigsfællesskabet.
Selvstyreloven slår entydigt fast, at Grønland har ret til selvstændighed.
Grønland bestemmer selv.
Rigsfællesskabets udfordringer er ikke blevet færre med tiden.
Tværtimod mener jeg, at rigsfællesskabet er i rivende forandring, en meget tydelig forandring.
Selvstyreloven trådte i kraft i 2009, og dermed har forholdet mellem Danmark og Grønland ændret sig.
Grønland har retten til undergrunden, det grønlandske sprog er nu det officielle sprog.
Vi kan selv bestemme, hvornår vi ønsker selvstændighed.
Det betyder hermed også, at vores relationer med hinanden, både i Danmark og Grønland, i hvert fald på det politiske plan har ændret sig, en ændring, som det absolutte flertal i Grønland ønsker, nemlig at vi arbejder os i retning af selvstændighed.
Vi har nu en selvstændighed, og forfatningsarbejdet er igangsat.
Et stærkt fællesskab er et fællesskab, hvor man føler ligeværd, og man er fælles om beslutningerne om hinandens anliggender og tager fælles ansvar.
Det er desværre ikke altid lige det fællesskab, vi mærker, når man her fra Danmark træffer nogle beslutninger, som rammer den grønlandske hverdag, uden at man har taget det grønlandske fællesskab med i beslutningerne.
Hvis rigsfællesskabet skal bevares, må Danmark tage sit ansvar alvorligt.
Der er stadig 32 sagsområder, som er under dansk jurisdiktion, sagsområder, som alle ikke fuldgyldigt lever op til dagens behov og dagens Grønland.
Med så stort et ansvar er det ikke nok at sige, at man finder rigsfællesskabet vigtigt, og det er ej heller nok at sige, at man ønsker et stærkt fællesskab.
Det forpligter, at Danmark prioriterer sine ansvarsområder, og at disse kontinuerligt også får forbedringer som alle andre dele af rigsfællesskabet.
Os, der bor i den nordlige del af rigsfællesskabet, oplever igen og igen, at de danske ansvarsområder ligger bagest i prioriteringslisten.
Det styrker altså ikke ligefrem vores følelse af fællesskab i riget.
Man arbejder ihærdigt for at fjerne grænsehindringer, som besværliggør en smidig sameksistens, både de kulturelle, gastronomiske, sproglige og uddannelsesmæssige initiativer.
En respekt for hinandens forskellige historie, kultur, åndelighed og tilhørsforhold er et godt udgangspunkt til et stærkt fællesskab.
Et rigsfællesskab, man på det politiske plan ønsker, og et rigsfællesskab, man ønsker på den samfundsmæssige side, kan ses på konkrete initiativer.
Hvor mange midler bruges der på at sikre, at man underviser vores unge i faktuelle realiteter om hinandens samfundsforhold?
Hvor meget ved vores unge egentlig om hinandens lande?
Jeg har f.eks. her i huset haft rigtig mange gymnasieelever på besøg, unge, der gerne ville vide lidt om grønlandske forhold og om relationerne mellem Danmark og Grønland.
Jeg ser en meget lille viden om Grønland hos unge, desværre, men et meget stort ønske om ikke at se Grønland som selvstændigt.
Jeg tror, at et stærkt rigsfællesskab er et fællesskab, man er sammen om, hvor man respekterer hinandens forskellige synspunkter, forskellige kulturer og forskellige prioriteringer.
Der vil jeg mene, at rigsfællesskabet vil blive bygget på et fællesskab med en solid viden om hinanden, om hinandens anliggender og om hinandens værdier.
Regeringsgrundlaget giver et håb om en bedre politik for anliggender i Grønland, som er under dansk ansvar.
At retssikkerheden skal være på samme niveau, som den er i Danmark, er blandt prioriteringerne i regeringsgrundlaget.
Det er store målsætninger, og dette kræver et stærkt samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Indtil nu har vi ikke set de helt store forbedringer på de danske ansvarsområder, men der er tid endnu, og der er gode samarbejdsområder for os i Folketinget, men ikke mindst også for vores naalakkersuisutansvarlige på områderne.
Lad os samarbejde en smule mere, end vi har gjort hidtil.
Lad os tage flere initiativer til at sikre en bedre retssikkerhed for den nordlige del af rigsfællesskabet, end vi har gjort hidtil.
Vi er bevidste om vort lands størrelse, vi er bevidste om vores lands beliggenhed, vi er bevidste om de problemstillinger, vi står over for, vi er bevidste om vort lands muligheder, og vi er ikke mindst bevidste om vores lands vigtighed for verdenssamfundet – et udgangspunkt, som i sig selv gør os stærke og giver os mod til at gå hele vejen mod selvstændighed.
Lad os sammen løfte for at gøre fællesskabet lidt mere solidt og lidt stærkere, end det er i dag.
Ingen kritik af Danmark for den sags skyld.
Ingen klynk, ingen jammer, intet brok, men implementering af selvstyreloven er vi enige med hinanden om, og lad os gøre den bedre.