runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2017-10-26:
Hr. Christian Juhls voksenliv har jo så været lidt længere end mit, og derfor kan det så også være, at utålmodigheden har indtruffet sig hos hr. Christian Juhl.
Det har den ikke hos mig.
Jeg synes, vi skal passe på med at inddrage plastforurening og alt muligt andet i den her sammenhæng.
Jeg havde fornøjelsen af at debattere plastforurening i går på Den Blå Planet.
Og lige præcis når vi snakker plastforurening, tror jeg, vi savner en hel del viden og indsamling der.
Jeg er bare stadig væk ikke enig med hr. Christian Juhl i, at forbud er vejen frem til at løse de her problemer.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Jamen det nytter ikke noget at snakke udenom, vil jeg sige til ordføreren.
Vi har nu i hele vores voksenliv arbejdet med en model, der siger, at vi må prøve at vente og se, hvordan det går, og at det søreme da ikke skal gå ud over virksomhedernes indtjeningsmuligheder.
Og hvad har vi nu?
Vi har fyldt havene med plastrester, som vi næsten ikke kan komme af med igen, og som det vil tage årtier at rydde op efter.
Vi har ødelagt natur og miljø i kvadratkilometervis rundtomkring på den her klode, noget af det totalt uopretteligt.
Vi har mange steder ødelagt livet i Vesterhavet.
Skulle vi ikke tage at være lidt mere ansvarlige og sige, at vi så må indrette vores produktion og transport efter, hvad naturen kan holde til, og dermed også lave et forbud mod de værste stoffer?
Carsten Bach (LA), 2017-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Når vi får referatet fra mødet, tror jeg, at vi lige skal gå tilbage og se, om jeg anvendte ordet sårbar.
Det kan jeg faktisk ikke huske om jeg gjorde.
Men jeg sagde i hvert fald unik.
Og så vil jeg give hr. Christian Juhl ret i, at der helt sikkert er tale om sårbare havområder og havmiljøer.
Og derfor skal vi også være opmærksomme på, hvad vi gør.
Men der er også andre ting, vi skal være opmærksomme på, som også er sårbart i og omkring Grønland.
Det er sådan noget som økonomisk udvikling og andet.
Og det er vi også nødt til at tage hensyn til, og derfor er det her en balancegang.
Jeg er helt enig med hr. Christian Juhl i, at det er interessant, hvad der foregår omkring Svalbard, og hvordan man anvender regulering der; det skal vi være opmærksomme på, det skal vi lære af, og vi skal også inddrage de erfaringer, de gør sig der.
Men jeg er ikke enig med hr. Christian Juhl i, at et forbud er vejen frem.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Hr. Carsten Bach sagde, at han var enig i, at det her er et sårbart havmiljø.
Nu havde han tidligere et spørgsmål til mig, som vi ikke blev helt færdige med at drøfte.
Mener ordføreren ikke, at det kan være fornuftigt at forbyde nogle af de værst forurenende stoffer, når nu det er teknisk muligt at lave skibsfart uden de her stoffer, f.eks. heavy fuel oil?
Det kan lade sig gøre i Svalbard, som jo også er et meget befærdet område.
Hvorfor skulle det så ikke kunne lade sig gøre i det her – som ordføreren selv siger – sårbare havmiljø?
Der skal man jo passe på at man ikke bare siger: Nå ja, men det må vi jo se på, engang når redderne har brugt pengene på de fremdriftsmidler, som er nødvendige for at tage hensyn; så venter vi til den tid.
Er det ikke os, der skal sige: Jo, det er rigtigt, at det er et sårbart miljø, og jo, det er rigtigt, at man så også skal forbyde nogle af de værste stoffer?
Henning Hyllested (EL), 2017-10-26:
Hr. Kim Christiansen er jo rigtig glad for den del af taxilovgivningen, som gør, at man nu kan danne selskaber.
Men er hr. Kim Christiansen slet ikke nervøs for den tendens, som vi har set alle mulige andre steder, hvor man, om jeg så må sige, kapitaliserer en hel branche, et helt erhverv, og hvor vi får et indtog af udenlandske taxiselskaber og kapitalfonde, som vi jo har set det i Sverige, hvor kapitalfonde har sat sig på en stor del af taximarkedet, hvilket har ført ringere service med sig langt hen ad vejen i forhold til det at bestille en taxi og for den sags skyld også på prisniveauet?
Kim Christiansen (DF), 2017-10-26:
Nej, det er jeg egentlig ikke så bekymret for, for jeg tror, at den risiko så rigeligt bliver opvejet af, at en lille vognmand, som gerne vil starte for sig selv – måske ude i et distrikt, hvor der ikke er så stor kundetæthed, men for den sags skyld også i storbyerne – kan starte det her f.eks. som en IVS.
Det koster 1 kr. Så man kan sige, at han kan starte en virksomhed i selskabsform og altså ikke skal ind og smide hus og det hele ind som en risikodækning, hvis det nu mod forventning ikke rigtig skulle gå godt med den her forretning.
Så jeg tror, at der er gevinster ved det.
Dem, der så lykkes med det, kan jo opbygge en egenkapital, og ja, kan de sælge den videre til en kapitalfond, så er det ikke noget, der ville gøre mig noget.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-26:
Det er jeg meget enig i, og jeg mener faktisk også, at vi har åbnet op for den slags ordninger i forbindelse med den forligskreds, vi har om bedre og billigere kollektiv trafik, hvor vi har en pulje til støtte for kollektiv trafik i yderområderne, og hvor vi jo netop opererer med de her landsbybusser og muligheden for at etablere landsbybusser, som faktisk er efter det koncept, som hr. Nikolaj Amstrup efterlyser.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Jo, naturligvis mener vi også, at der skal være krav både sikkerhedsmæssigt og miljømæssigt.
Det, vi også gerne så – og nu ved jeg jo, at hr. Henning Hyllested også er interesseret i at få opfyldt mobilitetskravene ude i landdistrikterne – var bare, at man kunne være mere fleksibel på det her område.
Hvis man forestillede sig, at en landsby havde en fællesejet bil, der ikke nødvendigvis var indrettet som en taxa, men levede op til nogle specifikke krav, så kunne de have en fleksibel løsning, som samtidig ikke krævede, at den her bil var en taxa hele tiden.
Det er den type fleksibilitet, vi efterspørger.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-26:
Jamen altså, én ting er jo den her teknologiske udvikling.
Den synes jeg også man skal give plads til, og den kan jeg nu heller ikke se at der ikke er plads til i forslaget til taxilov.
Jeg har allerede i flere omgange skitseret, at taxibranchen faktisk allerede under den eksisterende lovgivning trods alt har fulgt med, og at jeg synes, at det her med at udråbe Uber til det helt nye og store i den her forbindelse i virkeligheden var lidt overdrevet.
Men én ting er hele teknologien på taxiområdet, men noget andet – og det vil jeg gerne høre Alternativet om, for jeg kommer lidt i tvivl nu – er kravene til det at transportere rundt med fremmede personer.
Synes Alternativet ikke, at det faktisk grundlæggende er en rigtig god idé, at der bliver stillet nogle også skrappe krav til vognmænd og til chauffører for at kunne få lov til at ligge og fragte folk rundt, og at vi ikke får det regime, som Uber jo stod for, nemlig at det kunne gud og hvermand i virkeligheden gøre – altså at man rent faktisk skal have en tilladelse for at ligge og bedrive det her erhverv?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Det er i vores øjne ikke det, det handler om.
Der er jo heller ikke nogen grund til at ville gøre den teknologi, som allerede eksisterer, ulovlig, men ikke desto mindre kunne man godt give plads til en nyere teknologi.
Kim Christiansen (DF), 2017-10-26:
Jeg opfatter det som sådan en generel tilbagegang, fordi vi ikke bruger den her teknologi.
Og jeg synes stadig væk, at det måske var lige at male med en lidt stor pensel at kalde det et teknologisk tilbageskridt, at vi committer os til det sikre og sikrer en fair og lige konkurrence på taxamarkedet, for det er det, vi har gjort ved at stoppe de her iPhonepirater.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Det korte svar er ja.
Vi mener, at det er lig med et teknologisk tilbageskridt, i og med at vi opretholder en teknologi, som på nuværende tidspunkt kunne gøres langt mere fleksibel.
Teknologien er her, men vi vælger ikke at bruge den.
Det betyder også, at vi, når vi sammenligner os med andre lande, naturligvis kommer bagefter i den udvikling.
Kim Christiansen (DF), 2017-10-26:
Det, jeg egentlig bare lige ville høre til, var, at jeg kunne forstå på Nikolaj Amstrup, at når nu man ikke bruger den her iPhone og den her nye platform og økonomi, men i stedet for af hensyn til både chaufførers og passagerers sikkerhed har committet sig til noget så simpelt som et kamera og noget så simpelt som et taxameter, der i hvert fald med stor sikkerhed kan fastslå, at der har været en indtægt, og at der derfor skal betales noget skat, så lider vi nærmest et teknologisk tilbageskridt i forhold til resten af verden.
Det er vel at male med en lige lovlig stor pensel, er det ikke det?
Altså, vi forhindrer da ikke med det her nogen i at udvikle andre teknologier.
Jeg anerkender iPhonens glimrende egenskaber, den kan sikkert bruges til mange ting.
På et eller andet tidspunkt kunne man måske forestille sig at den kunne overflødiggøre politikere.
Men mener hr. Nikolaj Amstrup virkelig i ramme alvor, at det her er lig med et teknologisk tilbageskridt for Danmark?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Det, der i vores øjne også sker med den nye lovgivning, er, at vi stopper udviklingen af den her lovgivningstype i minimum 1 år.
Det er nok grundlæggende den største årsag til, at vi stemmer imod.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Nu kan man sige, at der jo ikke er flertal i Folketinget for at fjerne de ekstra teknologikrav.
Så det valg, man har som folketingspolitiker, er, om man vil have den eksisterende lovgivning, eller om man have den nye her, hvor man f.eks. giver mulighed for at lave fri etableringsret, altså lave selskaber, og hvor man ikke har den her kommunebegrænsning.
Så det må jo forstås sådan, at hvis man stemmer imod det her lovforslag, er det eneste andet alternativ til det – undskyld ordvalget – den eksisterende lov.
Så jeg kan næsten ikke forstå ordføreren på anden måde, end at man så hellere vil have den eksisterende lov end det, som vi politisk kan komme frem til i et demokrati, hvor der skal være flertal for tingene.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Vi er ikke glade for den eksisterende taxalovgivning.
Vi mener blot, at forslaget her er så bremsende for den udvikling, der kunne have været, at vi har meget, meget svært ved at støtte forslaget.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Mange tak.
Fra Radikales side deler vi sådan set Alternativets frustration over, at der er kommet meget teknologispecifikke krav med i det her.
Men jeg skal bare forstå ordføreren rigtigt: Alternativet vil simpelt hen hellere beholde den eksisterende taxalovgivning?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Jo, og med fare for at love noget på virksomheders vegne er jeg helt sikker på, at det meget, meget hurtigt ville blive en del af app-udviklernes absolutte fokuspunkt, hvis det blev en del af en dansk lovgivning
Vi skal jo heller ikke undervurdere, at vi har muligheden for med lovgivningen at drive de her teknologier frem, og det er også i sammenhæng med, hvad jeg sagde, nemlig at vi kunne være teknologiske frontløbere på det her område.
Rasmus Prehn (S), 2017-10-26:
Vi er jo helt med på, at man kan forestille sig alt i fremtiden.
Ordføreren var også inde på, at vi får selvkørende biler, og på et tidspunkt får vi formentlig også flyvende biler, og det skal vi selvfølgelig være parat til, for det er der jo ikke nogen der er imod.
Og hvis det kommer, må vi tage højde for det.
Kan Alternativet ikke bekræfte det?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Jeg tror, at hr. Rasmus Prehn ville blive noget overrasket, hvis jeg svarede ja til det spørgsmål.
Og nej, det er det naturligvis ikke.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, er de her ting mulige med f.eks. mobiltelefoner og andre ikkefastmonterede enheder.
Der er en konstant udvikling i kamerateknologi og i øvrigt også i intelligent kamerateknologi, der identificerer, hvad der sker, og hvem der er på billederne.
Så vi mener ikke, at det er nødvendigt med de her meget rigide regler i forhold til det, men at man også kan løse det med andre teknologiske muligheder.
Rasmus Prehn (S), 2017-10-26:
Jamen tak for det her alternative indslag.
Det er jo interessant at høre.
Noget af det, jeg fæstnede mig lidt ved, var Alternativets modstand mod kameraer i de her taxabiler.
Det er sådan, at de her kameraer i taxaerne jo kom på som et obligatorisk krav, fordi der var mange situationer, hvor der skete voldelige overgreb i taxaer.
Der var eksempler på voldtægt.
Derfor valgte man så at have den her overvågning, sådan at man kunne sikre, at folk kunne være trygge, både når de passede deres arbejde som chauffør, men også når folk blev kørt hjem alene i nattelivet og kunne blive udsat for overfald.
Er det en ny sådan retspolitisk alternativ linje, at der skal være frit slag for voldtægt og voldelige overgreb, og at vi derfor ikke skal have de her kameraer?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Ja, den type findes, og det er fantastisk, at det kan drives på frivillig basis.
Det, der også kunne være interessant, var, hvis den kunne give nogle, om jeg så må sige, fleksible, selvskabte seniorjobs, altså også give en vis indtjening samtidig med fleksibiliteten i landdistrikterne.
Anders Johansson (KF), 2017-10-26:
Lovforslaget har til formål at give frikommunenetværk flere forsøgsmuligheder for at etablere ny viden og få praktiske erfaringer, som kan bane vejen for en bedre opgaveløsning, som så igen kan føre til effektivisering og regelforenkling og en bedre styring.
Det Konservative Folkeparti hilser naturligvis disse forsøg velkommen.
I forhold til det konkrete lovforslag vil jeg fremhæve et par af elementerne.
Lovforslaget åbner op for muligheden for at etablere billigere boliger i flere former.
Eksempelvis lempes reglerne i forhold til deleboliger og kollektiver, således at der kan etableres ungdomsboliger, ligesom der også åbnes op for, at der i de store byer kan etableres deleboliger til f.eks. enlige mødre, således at de hurtigere kan komme fra et krisecenter.
Det er selvfølgelig uhensigtsmæssigt, hvis lovgivningen er så firkantet, at den i nogle tilfælde kan være en bremse for, at kvinder på krisecentre kan komme ud i egen bolig, så vi er glade for, at det er med i frikommuneforsøget her.
Så indeholder lovforslaget også en række andre forsøg om forskellige typer af billige boliger, og der vil jeg så fremhæve muligheden for at etablere midlertidige boliger, altså et forsøg, som går ud på, at socialt udsatte unge får et botilbud, hvor der kan skabes nogle rammer for en relevant tværfaglig og rehabiliterende støtte i deres egen bolig.
At der åbnes op for, at der skabes bedre muligheder for at arbejde med de socialt udsatte unge, er noget, som vi fra konservativ side er meget positive over for.
Jeg vil ikke liste alle forsøgene op, men meddele, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig finder det positivt, at der arbejdes kreativt i den kommunale opgaveløsning, så opgaven løses bedre eller billigere, mere smidigt og mere fleksibelt.
Det er en tænkning, som vi er store tilhængere af, og jeg håber, at man på den måde med de her forsøg selvfølgelig kan blive ved med at blive klogere på, hvordan vi kan løse opgaverne i den offentlige sektor, i kommunerne osv., på en bedre måde.
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-26:
Kravet i lovgivningen om overenskomst for lastbilchauffører, buschauffører osv. har en historisk begrundelse i, at man ønskede at sikre trafiksikkerhed osv.
Senere kom køre-hvile-tids-regler til og overflødiggjorde de krav med den begrundelse, fordi man jo havde noget andet, nemlig køre-hvile-tids-regler.
Det har ikke noget som helst med sikkerhed at gøre, for det varetager den øvrige lovgivning.
Det er jo en fagforeningskamp, og hr. Henning Hyllested er fortaler for, at den skal finde vej ind i lovgivningen på dette ene område, selv om vi har en dansk model, hvor vi på alle andre områder siger: Overenskomst er noget, arbejdsmarkedets parter tager sig af; det er ikke noget, vi skriver ind i lovgivningen.
Jeg har også noteret mig, at der er et flertal, der ønsker at have et overenskomstkrav i lovgivningen, men der er ikke noget flertal, der er enige om, hvordan det skal være.
Og derfor er det lidt svært i dag at finde ud af, hvilken lovgivning der skal vedtages, når der ikke er flertal for nogen af de forskellige forslag.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-26:
Når lige nøjagtig det her står i lovgivningen, er det selvfølgelig også af hensyn til færdselssikkerheden.
Det er jo rigtigt nok, at i den her forbindelse er det Dansk Folkeparti, der er det centrale parti, om jeg så må sige.
Jeg har i hvert fald konstateret, at der trods alt er et flertal for, at den tilstand, der er nu, og som er opstået efter højesteretsdommen, er uholdbar.
Så er det et spørgsmål om, hvordan man finder en ny formulering.
Men ud fra de udtalelser, som jeg har hørt på igennem ganske lang tid, vil jeg mene, at hvis man samtidig satte sig sammen med branchen, om jeg så må sige – DI Transport, 3F's Transportgruppen, Kristelig Fagforening, og hvem det måtte være, som er store spillere på det her område – kunne man finde formuleringer, som kunne bære igennem, og finde et flertal i Folketinget.
Det ville jeg umiddelbart tro.
Anser ministeren det for fuldstændig udelukket i den nuværende situation?
Carl Valentin (SF), 2017-10-26:
Mange tak.
Det bliver nemlig lettere at få en taxalicens, prisfastsættelsen ensartes, mens de vigtige krav til bilernes indretning opretholdes.
Mindst lige så vigtigt er aftalen med til at sikre fair og lige konkurrencevilkår i Danmark, ingen usolidarisk underbydning, skrantende sikkerhed eller skattefifleri, for sikkerhedsforholdene bevares, der sikres kontrol med skattebetaling, så alle bidrager til fællesskabet, og lovbrud sanktioneres.
Jeg har dog bemærket, at 3F i sit høringssvar påpeger, at der kan være tvivl om fortolkningen af lovforslagets § 10, hvor vi selvfølgelig antager, at bestemmelsen skal forstås sådan, at de pågældende kollektive overenskomster skal være indgået af de mest repræsentative arbejdsmarkedsparter, hvilket vi regner med at få fastslået i udvalgsarbejdet.
Men alt i alt støtter SF som nævnt lovforslaget, og vi ser det som en ansvarlig og balanceret modernisering af taxabranchen, hvor den fair konkurrence sikres.
I det hele taget er jeg stolt af og glad for, at SF under en borgerlig regering kan være med til at sikre en taxalovgivning med fokus på ordnede arbejdsvilkår.
Transportministerens drømme om en voldsom liberalisering af taxaloven er blevet kørt over.
Tak for ordet.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Altså, sådan som jeg forstår den her problematik, kunne man også gå den anden vej og sige, at hvis man stoler på, at det fungerer i det offentlige, kan det også fungere med taxaer, og så kan man samtidig sikre, at taxaer faktisk kan køre de her OST-opgaver.
Det vil sige, at man i en lille kommune, hvor der måske ikke er så stort et marked til at køre med private borgere, måske kan sige, at hvis man aldrig i Djursland, eller hvor det nu er, får opgaverne fra det offentlige, hvorfor skulle man så køre rundt med personer?
Og det er jo der, hvor vi siger, at så må man hellere give kommunerne den mulighed, også for at det er lige vilkår, og at man lige så godt kan bruge en taxa, så man også kan dække sin kommune i andre tider.
Kim Christiansen (DF), 2017-10-26:
Nu fik vi byttet rollerne lidt om.
I min ordførertale gjorde jeg rede for, at jeg ikke synes, at OST er verdens bedste opfindelse, fordi det netop meget nemt bliver laveste fællesnævner, så man har nogle elendige løn- og arbejdsvilkår.
Det vil vi gerne sikre i hvert fald ikke også skete for taxabranchen.
Derfor har vi de her krav til taxaer, altså netop for at sikre, at der også bliver kørt nogle penge ind, og at der også bliver betalt noget skat osv. osv.
Så i forhold til OST-delen er vi sådan set meget enige – det kan vi sagtens finde en løsning på på et eller andet tidspunkt, og jeg imødeser et DUT-krav fra kommunerne med stor sindsro, for jeg synes ikke, det er i orden, at man har den favorisering af den der type biler.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Og igen, som ikke over-ekspert på det her område, og da jeg ikke er transportordfører, vil jeg sige, at man så må vende spørgsmålet om og sige, at man ikke mener, at der i forhold til OST-spørgsmålet, altså med den offentlige servicetrafik, skal stilles krav om alle de her teknologier, fordi det bliver for dyrt for det offentlige at betale for, at alle dem, der skulle køre for den offentlige servicetrafik, skulle have de samme teknologikrav.
Så hvis man mener, det er for dyrt for det offentlige, hvorfor mener man så ikke det er det for borgerne?
Hvorfor mener man ikke, det er en fordyrende effekt, hvis man stiller det krav til andre slags taxaer?
Det spørgsmål vil jeg gerne vende om til Dansk Folkeparti og bede om et svar på
– nu har hr. Kim Christiansen jo været på talerstolen.
Kim Christiansen (DF), 2017-10-26:
Tak for det.
Og nu skal jeg nok være sød, for jeg ved godt, at fru Ida Auken ikke er ordfører på det her område.
Indledningsvis kunne jeg forstå en ambition om, at hvis man nu fik 90 mandater, ville man ændre på det her.
Og så er jeg straks meget mere rolig, for det tror jeg ikke kommer til at ske.
Nu har vi fået belyst det her med prisen på et taxameter.
Og grunden til, at jeg tager ordet alligevel, er egentlig, at jeg godt lige vil mane den her myte i jorden, som bl.a. Det Radikale Venstre nu kommer med, og som Liberal Alliance og andre også er kommet med, om, at det er voldsomt dyrt at etablere sig som taxavognmand.
Det er det altså ikke.
Det koster det udstyr, som er i bilerne – den samlede pris på det.
Det er altså ikke meget andet end fire vinterdæk og fire alufælge.
Så det er ikke den her store omkostning, som man vil gøre det til.
Det var bare lige en bemærkning til ordføreren.
Jeg forudser også, at der kommer den her myte om, at man favoriserer nogen.
Nu er der altså nogle få firmaer, der laver taxametre – det er der ikke så mange der gør.
Der er heller ikke så mange, der laver iphones eller tablets, eller hvad de hedder, men det er jo ikke for at favorisere dem, går jeg ud fra, at De Radikale hellere havde foretrukket en løsning, der lå på iphonen.
Og vi favoriserer jo heller ikke bestemte bilmærker, bare fordi vi stiller nogle miljøkrav.
Det gør vi, fordi det er sund fornuft, og for at sikre en lige og fair konkurrence.
Og det er egentlig bare min kommentar, altså om ikke ordføreren synes, at det i hvert fald er et meget godt udgangspunkt at sikre, at der er en fair konkurrence.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Nu var jeg i sagens natur ikke til den høring, da jeg ikke er ordfører på området, men min vurdering som it-ordfører er, at man selvfølgelig kan køre det over en digital platform og så samtidig se, når der bliver koblet af.
Jeg tror faktisk, en app-løsning med skattekontrol oveni vil være en mindst lige så sikker løsning, om ikke endnu sikrere.
Rasmus Prehn (S), 2017-10-26:
Nu siger fru Ida Auken, at I tror, at det kan lade sig gøre med en app.
Det var der jo mange der troede i de her forhandlinger, og derfor hidkaldte vi eksperter på området, og vi indkaldte også erfaringer fra udlandet, og der var det altså bare sådan, at man ikke med tilstrækkelig sikkerhed kunne få garanti for, at der var styr på det med skatten, og det var derfor, vi valgte at lave den løsning, som vi har nu.
Kan man så forestille sig en løsning, hvor man kan kontrollere det i fremtiden?
Ja, det kan man godt.
Det er også derfor, at den her lov skal evalueres igen osv., og hvis det er, at man har en tilstrækkelig sikker appbaseret løsning i fremtiden, kan man introducere den.
Og de billigste af de her taxametre, der er derude, kan man få for under 5.000 kr., så det er ikke sådan, at man bliver ruineret, hvis man skal etablere det her i sin bil, men til gengæld er vi helt sikre på, at der er styr på det med skatten.
Man kan ikke bare slukke og koble af, nej, bordet fanger, og man skal indberette, når man har en kørsel, og så er der ikke nogen mulighed for at køre uden om fællesskabet ved ikke at betale skat.