runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
Jamen jeg støtter fuldstændig ordførerens holdning til det.
Og jeg vil sige, at det jo netop kan være, når man får hele området ridset op, at det ikke koster 8 mio. kr., men faktisk bliver billigere, hvis man regner de dynamiske effekter, som ordføreren også var inde på, med.
Jeg glæder mig til, at vi kan sætte os sammen og lave nogle indstillinger til ministeren.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Jeg er helt enig i, at det godt kunne betale sig at kigge ind i det her.
Altså, for nogle kroniske patienter giver det ikke mening, at man kan søge om tilskud for 1 år – og så skal man i øvrigt søge igen, hvis man husker det.
Men for andre patienter kan det selvfølgelig godt være, at det er i en periode, man har brug for behandlingen.
Det vigtigste for mig er, at det er autoriseret sundhedspersonale, der er med til at vurdere det, og at det er autoriserede fodterapeuter, der er med til behandlingen.
Jeg har desværre set eksempler på patienter, som har søgt en fodterapeut, fordi det var lægeordineret, med henblik på forebyggende behandling af fodsår, men som endte hos en ikkeautoriseret fodterapeut, som desværre også kom til at lave skaderne.
Og det er i virkeligheden en af årsagerne til, at jeg er kommet til at interessere mig voldsomt for det her område, hvor fejl kan være fatalt, og hvor den lille fejl faktisk kan betyde forskellen på, at man beholder sit ben eller ej.
Så derfor er det her ikke et ligegyldigt område; og derfor bliver vi nødt til at tage alvorligt, at den forebyggende indsats skal udføres af autoriseret personale, som så til gengæld også er omfattet af sundhedsloven, så man kan søge om erstatning, når der sker fejl, for det kommer der en gang imellem til at ske.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
Jeg tror, vi er meget enige, og vi har også arbejdet med det her område i rigtig mange år begge to.
Jeg har også gjort det i forhold til tidligere regeringer og har stillet rigtig mange spørgsmål, for det er jo også det, jeg håber ordføreren er enig med mig i, nemlig at man skal undersøge det her meget nøje, også fordi der er mange forskellige hensyn at tage.
Ordføreren nævner selv, hvad man regner med det ville koste ekstra, hvis alle gik til en terapeut; men der er jo også nogle problematikker, i forhold til hvor mange behandlinger man bliver tilbudt.
Der er rigtig stor forskel fra kommune til kommune.
Der er forskel på, hvor man går hen, og derfor er jeg også fuldstændig enig i, at det skal være en fodterapeut, som udfører den her behandling.
Men spørgsmålet er, om ordføreren er enig med mig i, at vi ligesom også får kigget på, hvor mange gange man faktisk kan få tilskud til at gå til en behandling.
Jane Heitmann (V), 2021-02-26:
Det var sådan set også det, vi lagde op til med det udspil til en sundhedsreform, som vi jo lagde frem og havde flertal for før valget.
Nu er der så et andet flertal, og det vil da glæde mig meget, hvis regeringen og regeringens støttepartier også kommer med et oplæg til, hvordan vi strukturelt kan styrke vores sundhedsvæsen, så patienterne får en endnu bedre behandling.
Det er jo også det, den her forespørgsel i virkeligheden handler om.
Jeg ved, at der dengang i 2019 var dialog med den tidligere beskæftigelsesminister.
Jeg sad ikke med ved bordet, så jeg ved ikke konkret, hvad dialogen gik ud på, men jeg har lyttet mig frem til, at der rent faktisk har været dialog med fodterapeuterne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Tak for det.
Jeg tror i virkeligheden også, at det kan betyde, at man bliver nødt til at kigge på den måde, man strukturelt har organiseret sundhedsvæsenet på.
Men det kan vi jo så tage på et senere tidspunkt.
I forhold til det udvidede helbredstillæg og fodbehandling er det noget, jeg også forsøgte at rejse over for beskæftigelsesministeren tilbage i 2019 i et forsøg på netop at få skabt tydelighed, i forhold til hvordan man overhovedet får det her tillæg.
Kan man regne med det?
Hvor svært kan det være?
Og skal man virkelig søge igen og igen?
Og der blev der henvist til, at det var noget, der skulle løses i regi af sammenhængsreformen.
Er ordføreren enig med mig i, at det her i virkeligheden ikke er beskæftigelsespolitik eller socialpolitik, men er sundhedspolitik, som skal løses i en fremtidig sundhedsreform?
Jane Heitmann (V), 2021-02-26:
Tak til SF's ordfører.
Nu står der jo her i forslaget til vedtagelse, at Folketinget skal inddrages i undersøgelsens opgavebeskrivelse, og jeg kan godt afsløre her, at det har været en prioritet for mig at få det med i det forslag til vedtagelse.
Hvorfor har det været en prioritet?
Det har det været, fordi jeg synes, det er helt afgørende, at vi her bredt politisk får indflydelse på, hvad det er for nogle snitflader, vi gerne vil dykke ned i.
Og lige præcis det, som Kirsten Normann Andersen nævner her, nemlig de afledte effekter, synes jeg da ville være en supergod ting at tage med, når vi skal lave opgavebeskrivelsen her.
For det er da helt afgørende, når vi nu vælger i fællesskab at tage fat på et område, at vi får det gjort så bredt som muligt, får vendt hver en sten og får alle hjørner inddraget, og det gælder også de afledte effekter.
Så det ville jeg synes ville være en god opgave for regeringen, som hermed er sendt videre.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-02-26:
Det er rigtigt nok, at det her er et lovforslag, som indeholder meget, og at det er et teknisk lovforslag, men glæden ved at arbejde med et område som klima er, at der også er meget af den slags.
Vi vil jo til enhver tid diskutere, hvordan vi kommer tættere på det mål, som vi sammen har sat os.
Derfor synes jeg, at vi skal blive ved med løbende at have en diskussion.
Det synes jeg sådan set at vi – på en god måde – har om langt de fleste af de forslag, som vi fremsætter.
Og det kan vi jo også have om det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-26:
Jeg vil gerne have, at det bliver mere konkret.
Hvordan får vi f.eks. flere solceller op i boligforeningerne?
Og der ligger et høringssvar, hvor de klart siger, at det ikke er det her lovforslag, der sikrer det.
Så jeg vil meget gerne sammen med ordføreren kigge nøje efter, om der er noget, vi kan justere lidt, for at gøre det nemmere og bedre for alle at være med i den bæredygtige omstilling.
Kan ordføreren se, at det kan være et ædelt sigte at prøve at sikre det i udvalgsbehandlingen?
Carsten Kissmeyer (V), 2021-02-26:
Tak for ordet.
Jeg har lovet at sige, at det, jeg siger her nu, også gælder for hr. Morten Messerschmidt, Dansk Folkeparti.
Jeg vil heller ikke læse overskriften op, og taget i betragtning, at det er fredag, vil jeg også undlade at sige, hvad loven handler om, for det blev ganske udmærket sagt af den foregående ordfører.
Vores tilgang er selvfølgelig også, at vi er tilhængere af, at man sørger for, at de virksomheder, der sætter processer i gang, og som måske ikke lige er helt færdige, rent faktisk også får deres tilskud, selv om de ikke er færdige til en eller anden deadline, som måske er lidt snæver.
Så det støtter vi også.
Samlet set synes vi, det er fornuftige forslag, som vil gavne Danmarks klimapolitik og fastholde fokus på 70-procentsmålsætningen på klimaområdet.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-02-26:
Vi kommer ikke i mål med vores ambitiøse klimamålsætning, hvis vi kun fokuserer på at få mere vedvarende energi.
Vi bliver nødt til at spare på den energi, som vi bruger nu, og som vi skal bruge i fremtiden.
For energieffektiviseringer er betydningsfulde for både at spare drivhusgasudledninger og omkostninger i omstillingen.
Det slog vi fast med klimaaftalen for energi og industri, og med det her lovforslag udmønter vi bl.a. dele af den aftale.
Med lovforslaget vil det tydeligt fremgå af loven om fremme af besparelser i energiforbruget, at tilskuddet til energieffektiveringsindsatser også skal sikre reduktioner i anvendelsen af fossile energikilder.
Det betyder, at vi tydeliggør, at tilskud til energieffektiviseringer målrettes udfasning af sort energi.
Med lovforslaget sikrer vi den fremtidige hjemmel til udmøntning af erhvervspuljen, som vi har aftalt i forligskredsen bag klimaaftalen for energi og industri.
Det betyder, at det bliver muligt at give tilskud til virksomheders energispareindsatser, som vedrører andet end blot fremstillingsprocesserne.
Dernæst indeholder lovforslaget muligheder for, at klima-, energi- og forsyningsministeren administrativt kan ændre Energisparerådets navn.
Det er allerede sådan, at udpegningen af formand og medlemmer til Energisparerådet foregår administrativt, og med lovforslaget vil navngivelsen følge samme praksis.
Ændringen skal afspejle styrkelsen af Energisparerådets arbejde og understrege vigtigheden af energieffektiviseringer for den grønne omstilling.
Endvidere vil lovforslaget implementere en ændring til bygningsdirektivet fra 2018.
Med lovforslaget lægger vi op til, at den konkrete udmøntning af kriterierne vil ske i en bekendtgørelse.
Den sidste del af lovforslaget indeholder en udsættelse af fristen for anmodning om udbetaling af tilskud under VE til procesordningen i tilfælde, hvor der allerede er givet tilsagn om tilskud.
Fristen ændres fra den 31. december 2021 til den 31. december 2023 for at sikre, at alle projekter, der har fået et tilsagn, gennemføres.
Lovforslaget vil overordnet hjælpe os i en grønnere retning ved at tilskynde til flere energibesparelser i husholdningen, industrien og på byggeområdet.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-26:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi kommer til at se på solcelleområdet her i løbet af foråret.
Det er jo ikke kun det spørgsmål, som bliver rejst her.
Det er også det spørgsmål, som hr. Søren Egge Rasmussen rejste.
Vi bliver nødt til at sikre, at der er sammenhæng i tingene.
Det her skal selvfølgelig også ses i sammenhæng med den elektrificeringsstrategi, vi skal lave: Hvor skal vi have produceret ellen?
Hvor bliver den produceret bedst muligt?
Så ja, det er bestemt noget, vi gerne vil være med til at se på.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-02-26:
Det glæder mig.
Og når jeg stiller spørgsmålet, er det jo bl.a., på baggrund af at vi ser den der udvikling i solcellerne.
Det foregår i dag alene på kommunalt initiativ og godkendelse.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-26:
Det er jeg bestemt enig i, og jeg er faktisk ret glad for den udvikling, vi ser i de her år, hvor vi jo bevæger os hen imod, at en stadig større del af vores vedvarende energiproduktion kan blive støttefri.
Det er selvfølgelig kun noget, der er sket, fordi vi i mange år har støttet den, så man har kunnet udvikle markedet, udvikle teknologien osv.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-02-26:
Vi har det synspunkt, at det ikke skal være dyrere at være dansker.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-26:
Det tror jeg ikke jeg er klar til at svare på nu, for det skal også ses i sammenhæng med den CCS-strategi, som vi jo skal udarbejde, og som vi skal tale med partierne om inden for ganske kort tid, her i næste måned.
Men det er klart, at vi bliver nødt til at se tingene i sammenhæng, også i forhold til det spørgsmål, som ordføreren havde lige før omkring biomasse.
Det begynder jo at blive rigtig interessant, når man kan koble biomasse med carbon capture, for så er det negative emissioner.
Altså, så begynder det at blive rigtig interessant, og det er selvfølgelig også noget af det, vi skal have med.
Egil Hulgaard (KF), 2021-02-26:
Tak for det.
Og så kan jeg se af nogle af de svar, vi får, at man henviser til oprindelseslande, når det gælder certifikater for bæredygtighed, og så er vi ligesom dér.
Jeg er interesseret i fremtiden, og en af fremtidens teknologier er carbon capture.
Er ministeren enig i, at hvis oprindelsesgarantierne ikke dækker carbon capture i dag, så bør det gøre det i fremtiden – så bør det implementeres i det her lovforslag?
Dan Jørgensen (S), 2021-02-26:
Altså, jeg tror, jeg bliver nødt til som ham, der sidder for bordenden ved forhandlingerne og ligesom skal prøve at samle alle partierne i den aftale, lige at starte med at sige det lidt kedelige.
Og det lidt kedelige er selvfølgelig, at nu skal vi til at implementere en aftale, vi lige har lavet, og nu skal den så laves til lovgivning.
Og ordførerens parti er jo heldigvis med i aftalen.
Så derfor står jeg selvfølgelig ikke her på talerstolen og løber fra den, allerede første gang vi skal diskutere, at den skal implementeres.
Så som udgangspunkt er jeg meget tilfreds med den aftale, vi har lavet.
Når det så er sagt, tror jeg egentlig, vi er helt enige om, hvor vi skal hen.
Det her er et stort skridt i den rigtige retning – altså, nu får vi lavet lovkrav, der sikrer, at vi har strammere krav end resten af Europa på det her område, og f.eks. at man, hvis man bruger træ fra skove, skal sikre, at det kulstoflager, der er i den skov, er konstant, og at man helst skal bruge affaldstræ, f.eks. affald fra tømmerproduktion og den slags ting.
Så det er et stort skridt i den rigtige retning.
Men når det er sagt, er vi jo alle sammen, eller i hvert fald mange af os, optaget af, at vi skal have udfaset biomasse helt.
Og det er det, der er formålet.
Og der er klart nogle kompleksiteter, også i forhold til hvad behovet bliver, når vi skal nedbringe kapaciteten af vores afbrænding af affald.
Det, der bare er at sige, er, at det at afbrænde affald, specielt på grund af den høje fraktion, der er af plastic, jo er endnu værre end i forhold til biomasse.
Signe Munk (SF), 2021-02-26:
Forslagets kerne her er en opfølgning på en politisk aftale omkring støtte til energibesparelser, og som det er nævnt i høringssvarene, er der alvorlig brug for, at vi i Danmark tager skridt i forhold til at bruge vores energi mere effektivt.
Der skal både renoveres bygninger og spares på energien i industrien.
Energibesparelser er et vigtigt element i den grønne omstilling, fordi det selvfølgelig er vigtigt at producere mere grøn strøm, men den skal også bruges klogt.
Det er økonomisk set
fornuftigt, fordi vi sparer nogle penge på de kabler, som enten skal ligge i jorden eller hænge i luften, men jo også på grund af de mange solceller og vindmøller, der skal bygges.
Derudover er der også den gode fordel ved energibesparelser, at det ikke kun fremmer klimaet og miljøet, men også har gode effekter på indeklima, på sundhed og på kvaliteten af de bygninger, vi har.
Og så er det vigtigt, at industrien får omstillet så meget af produktionen som muligt til strøm og sparer på energien, når de bruger fossile brændstoffer, og jo også kommer over på andre grønne gasser.
SF er glad for lovforslaget, som vi selvsagt støtter.
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-26:
Jeg vil ingenlunde negligere de udfordringer, der kan være for den enkelte borger, og det gælder i forhold til det udvidede helbredstillæg, som det gælder på alle mulige andre områder, herunder tilskudsmuligheder i det offentlige.
Jeg vil ikke negligere den enkelte borgers besvær med at finde rundt i og navigere i de muligheder, der er, herunder også begrænsninger, men når jeg alligevel nævner, at vi opfatter ordningen som en succes, er det jo på grund af det forbrug, der alt andet lige er, hvor vi kunne se, at der i 2019 var et træk på 110 mio. kr.
Men det betyder ikke, at man ikke kan gøre tingene tydeligere, klarere og mere gennemskuelige for den enkelte borger.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
Ja, der er visse regler her i første omgang.
Jeg troede, at den socialdemokratiske regering gik ind for, at vi skulle forebygge, og at vi skulle sikre en god kvalitet i den behandling, vi tilbyder vores borgere, og derfor vil jeg gerne spørge, om det er noget, beskæftigelsesministeren vil se på.
Jeg ved godt, at det jo er et område, der hovedsagelig ligger hos sundhedsministeren, men det må jo også være hos beskæftigelsesministeren, at man sikrer, at f.eks. dem, som yder en behandling til vores syge og svage, har en sundhedsfaglig bred uddannelse, der gør, at de også kan forebygge, og det vil sige, at de kan sende borgere videre i sundhedsvæsenet.
Man laver data, man laver journaler, og Styrelsen for Patientsikkerhed vil hele tiden kunne komme, og sådan er det ikke de andre steder.
Er det virkelig tilfredsstillende for en beskæftigelsesminister?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-26:
Jeg opremsede før i min tale, hvad de afvejede hensyn bag lovændringen tilbage i 2003 var, og på det tidspunkt var der et pres for, efter hvad jeg har kunnet læse mig frem til, for jeg sad jo ikke i Folketinget på daværende tidspunkt, at ældre kunne beholde de typer af behandlinger, de havde på det tidspunkt.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-26:
Tak for det, formand.
Tak til Dansk Folkeparti og partierne for at møde op til den her debat og til min kollega for at gennemgå ordningen efter lov om social pension.
Der findes ud over den også sundhedslovens regler om ordning for tilskud til visse patientgrupper til behandling ved praktiserende fodterapeuter.
Det drejer sig om personer med diabetes, svær leddegigt, svær psoriasisgigt, nedgroede negle eller arvæv, der giver behov for fodbehandling.
I de tilfælde sker behandling efter lægehenvisning og ved autoriserede fodterapeuter, der er tilsluttet overenskomsten mellem RLTN og Danske Fodterapeuter.
Det betyder selvfølgelig så også, som Folketinget jo ved, at der er krav om journalføring, tilsyn, klageadgang og alt det, vi kender, når der er en autorisation i spil.
Det gælder jo fuldstændig generelt for behandling udført af autoriserede sundhedspersoner, som det her så også omfatter.
Jeg kan forstå, at det er denne type krav, som stillerne af den her forespørgsel spørger regeringen om, altså om den ikke vil udbrede til ordningen for udvidet helbredstillæg.
Som beskæftigelsesministeren pegede på, er det regeringens opfattelse, at der generelt er mange eksempler på, at ordningen for fodbehandling med udvidet helbredstillæg fungerer godt og er en stor hjælp, og at et stort antal borgere, det kan vi jo simpelt hen se, benytter sig af og har glæde af ordningen.
Men når det er sagt, vil vi også tilkendegive, at vi er indstillet på at se på, om der er indikationer på, at patientsikkerheden i ordningen bør forbedres.
Der har også været noget arbejde i nogle organisationer, der netop peger på, at der måske er noget at komme efter.
På den baggrund er Beskæftigelsesministeriet og Sundhedsministeriet blevet enige om at indgå i et arbejde, der skal se nærmere på de patientsikkerhedsmæssige forhold i ordningen, og det vil også betyde inddragelse af de relevante sundhedsfaglige kompetencer, der findes i de styrelser, der er i Sundhedsministeriet.
Jeg skal for god ordens skyld sige, som ordførerne også er bekendt med, at de styrelser lige nu og her har travlt med håndteringen af covid-19, som lægger beslag på mange ressourcer i øjeblikket.
Det er selvfølgelig en førsteprioritet, og derfor vil der lige gå lidt tid, før man kan sætte det arbejde i gang, men så snart situationen tillader det, vil arbejdet blive sat i gang i de her styrelser.
Og vi kan tilkendegive, at i hvert fald senest ved udgangen af 2021 vil de to ministerier sammen igangsætte det her arbejde, som skal sikre mere konkret viden om ordningen.
Og så kan man jo så tage stilling til, om der skal ske noget efter det.
Tak, formand.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
Mange tak, og tak til sundhedsministeren for, at vi nu i hvert fald kan kigge på det.
Det er i hvert fald et skridt nærmere.
Og der er da helt sikkert forståelse for, at Styrelsen for Patientsikkerhed har meget andet at lave, selv om jeg tænkte, at der ikke var så meget at lave under corona, heller ikke for os andre, men heldigvis kan vi en gang imellem tale om f.eks. fødder.
Vi kan se tilbage til 2003, hvor den her lovgivning blev lavet.
Så derfor håber jeg da, at sundhedsministeren vil se på det her netop med de øjne, der gør, at vi skal sikre den her forebyggelse, der har gjort, at vi får flere og flere ældre.
Vi får flere, der har nogle kroniske lidelser, og vi har nogle flere borgere, vi skal passe på.
Jeg vil gerne høre, om det er noget, sundhedsministeren tager med i sine tanker om, at vi skal sikre en god kvalitet til de borgere.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-02-26:
Tak for ordet.
Det nærværende lovforslag vil tydeliggøre formålsbestemmelsen i lov om fremme af besparelse i energiforbruget og give bedre muligheder for at tildele tilskud til virksomhedernes energispareprojekter.
Endvidere vil lovforslaget give bemyndigelse til, at offentlige finansielle foranstaltninger til fremme af energieffektive renoveringer i bygninger kan sammenkædes med planlagte og gennemførte energibesparelser som led i gennemførelse af bygningsdirektivet af maj 2018.
Lovforslaget vil bl.a. give større fleksibilitet i tildelingen af tilskud til virksomheders energispareprojekter.
Selv om Nye Borgerlige hellere så en lettelse af skatten for virksomheder frem for tilskud, kan vi godt støtte en mere fleksibel tildeling, når tildelingen nu vil blive gennemført, og de øvrige elementer i lovforslaget kan vi ligeledes støtte.
Nye Borgerlige kan dermed støtte lovforslaget.
Egil Hulgaard (KF), 2021-02-26:
Tak, fru formand.
Jeg vil kommentere to af delene i lovforslaget vedrørende Energisparerådet og vedrørende VE-procesordningen, hvor der er en fristforlængelse.
Det er de to elementer, som jeg lige vil koncentrere mig om.
Energisparerådet: Jeg bliver altid bekymret, når jeg kommer herop efter Enhedslisten og må erklære mig enig med Enhedslisten i, at vi er bagud i forhold til energieffektiviseringer i Danmark, og at det er et element i det, som Energisparerådet skal gøre fremadrettet.
Derfor kan det med hensyn til den sammenstilling, der er af udfasningen af de fossile brændstoffer og energieffektiviseringerne, godt være, at vi alligevel skal fokusere meget på energieffektiviseringer, også andre steder, hvor der ikke er fokus på udfasning af de fossile brændstoffer.
Så dem vil jeg gerne have med i udvalgsarbejdet for at se, om vi har lagt det rigtige snit lige der.
Med hensyn til fristforlængelsen i forhold til anmodninger om udbetaling af tilskud under VE til procesordningen er det jo noget, som vi har diskuteret i forligskredsen, og vi er endt på det her forhold, men en af forudsætningerne for det har været, at de aftaler, der er indgået mellem energiproducenterne og distributørerne, er, at man har kunnet ændre i de kontrakter, som har ligget.
Der får jeg oplyst af Dansk Energi, og det fremgår af det materiale, som ministeren har fremsendt til partierne i forbindelse med de politiske forhandlinger, at der ikke er noget til hinder for, at netselskaberne kan indføje et forbehold i nettilslutningsaftalerne om, at ejere af VE-anlæg skal betale for nettilslutning, hvis anlægget først bliver tilsluttet i 2023.
Men der har Dansk Energi så haft en diskussion med Forsyningstilsynet om at indføje sådan et nyt vilkår i nettilslutningsaftalerne, og Forsyningstilsynet har i et brev den 29. januar meddelt Dansk Energi, at det ikke er muligt uden videre at indføje sådan et vilkår i nettilslutningsaftalerne.
Og det betyder jo så, at der stadig væk er en væsentlig usikkerhed, indtil Forsyningstilsynet godkender de aftaler, som producenterne kan indgå sammen med distributørerne.
Det, som Dansk Energi har fået ud af de diskussioner, er, at Forsyningstilsynet sådan set venter på Folketinget til at ændre forsyningsloven.
Den kommer først til oktober 2021, og det betyder jo så altså, at der er en væsentlig forsinkelse i at indgå de her aftaler mellem producenter og distributører, som jeg håber at ministeren vil tage op og tage seriøst.
For det var jo sådan set meningen med overgangsordningen, at det skulle gå nemt og gnidningsfrit.
Men overordnet set
støtter vi lovforslaget.