runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-05-04:
Tak for ordet.
Det er lidt en reprise, vi står med, for sidste år var vi i samme situation, fordi coronaen voldte dansk erhvervsliv store problemer.
Der var hjælpepakker, der skulle køres ind, og der var ansøgninger.
Det har selvfølgelig betydning for revisorernes arbejde.
Situationen er jo desværre den samme i år, nemlig at der stadig væk er et stort arbejde på grund af coronaen.
Jeg er rigtig glad for, at det i nat lykkedes at få genåbnet Danmark ganske meget.
Det betyder jo, at vi forhåbentlig snart kan se, at vi er på den anden side af coronaen, og at coronaen slipper sit tag i os.
Men der er stadig væk ting, der kaster skygger, og et af de områder, hvorpå der kastes skygge, er, at der i øjeblikket er mange, der er ved at lave deres endelige ansøgninger om kompensationsordninger og hjælpepakker færdige, og der er en efterkontrol af dem.
Det giver altså nogle tidsmæssige udfordringer i forhold til de frister, der er for at aflevere årsregnskaber.
Lovforslaget gør stort set det samme som sidst, nemlig udstyrer ministeren med en bemyndigelse, og ministeren har tilkendegivet, at den som udgangspunkt vil blive brugt til at skubbe fristerne for de fleste selskaber med 1 måned, men i visse tilfælde i op til 3 måneder.
Det giver god mening i en tid, hvor virksomhederne har rigeligt at se til i en svær situation, men det giver også mening i forhold til det øvrige arbejde, der er med opgørelser af hjælpepakker.
Så det giver god mening, at der bliver lidt ekstra tid at løbe på.
Derfor støtter vi forslaget fra Venstres side.
Orla Hav (S), 2021-05-04:
Tak for det.
Coronaen sætter sine tydelige spor i den måde, livet kan udfolde sig på i alle dets facetter i vores land, og således også i forhold til de tidsfrister, der er indlagt, dels i samfundskontrakten, dels i mere konkrete love.
En af disse love er loven om, hvornår virksomheder og erhvervsdrivende er forpligtet til at indsende deres årsrapporter/regnskaber, om afholdelse af generalforsamlinger og former for disse.
Vi står over for sæsonen af generalforsamlinger og indsendelse af disse årsrapporter, og det er i en situation, hvor virksomhederne har skullet håndtere papirer i stort omfang i relation til coronaens virkninger, og der skal sikres revision af årsberetningerne og regnskaberne.
Det har regeringen fornuftigvis lyttet til, og L 225 er et udtryk for vilje til at komme erhvervslivet i møde med fornuftige ændringer, der stadig sikrer de interessenter, som naturligvis skal og kan varetage deres interesser i forhold til virksomhederne.
Vi er bevidste om, at L 225 kræver hastebehandling og udstyrer ministeren med beføjelser, der gør, at der kan findes pragmatiske løsninger i en speciel situation for det danske samfund.
Socialdemokratiet støtter L 225.
Og jeg har lovet på vegne af Enhedslisten og SF at meddele, at det gør de også.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Det kan man godt synes.
Det er også en position, vi faktisk har haft, altså at vi synes, man da skulle det, men der er også en anden faktor inde her, og det er tid.
Vi vil gerne i gang nu, fordi biodiversitetskrisen er nu.
Og hvis vi skulle vente på alle de skridt, fru Susanne Zimmer lægger op til, og som jeg også var fortaler for i starten, så skulle vi vente længere tid.
Og det er derfor, vi gør det på den her måde.
Jeg tror, at der bliver ændret ting, når lovgennemgangen er færdig, og det kommer vi også til at diskutere senere i dag ved nogle beslutningsforslag; men jeg synes, det er vigtigt, at vi kan komme i gang her og nu i forhold til natur- og biodiversitetsarbejdet.
Zenia Stampe (RV), 2021-05-04:
Jeg tror næsten bare, at jeg må gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at jeg ikke synes, det giver sig selv, at man har én national dyrevelfærdslovgivning, som så skal gælde for alle typer dyrehold eller dyr, uanset om de er i den vilde natur eller i et husdyrbrug.
Jeg synes, det giver god mening, at der er forskellige tilgange, og det handler måske i sidste ende også om synet på dyrevelfærd, hvor jeg mener, at vi i de her vilde naturreservater måske ikke kun kigger på dyrevelfærd, men også på, at dyrene får lov til at leve et liv, der afspejler deres natur bedre, end hvad vi i øvrigt har været vant til at give dem i Danmark.
Det kan godt være, at vi giver dyrene lidt større frihed, og det er også derfor, at der er nogle andre regler for dem, men det er ikke, for at de skal have et dårligere liv; det er sådan set, for at de får et bedre liv, hvor de ikke forvaltes, plejes og produceres, som vi er vant til at gøre det i Danmark, men får lov til at leve et vildt liv.
Men selvfølgelig skal de ikke sulte i en kold vinter; så må vi alligevel gå ind og forvalte og lave noget dyrepleje.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Men i den generelle dyrevelfærdslovgivning skal man jo ikke tage højde for de konkrete situationer, man er i.
Det, man kan gøre i naturnationalparkerne, er at sige, at der er nogle særlige muligheder, at der er nogle særlige forhold, nogle særlige omstændigheder, som man så kan benytte på forskellig måde, altså til at give dyrene nogle muligheder for at udfolde sig.
Men jeg undrer mig bare over, at man også i Radikale Venstre er klar til ligesom at skære hjørner af den generelle dyrevelfærdslovgivning, vi har.
For det er jo sådan set det, jeg udleder af det svar, som ordføreren lige har givet nu: at man ligesom vil prøve at tale sig lidt væk fra den nuværende lovgivning, skrive sig lidt væk fra den nuværende lovgivning.
Kan vi ikke være enige om, at det går ikke?
Vi har en generel dyrevelfærdslovgivning, som skal overholdes, og så kan vi selvfølgelig derudover prøve at udnytte de særlige muligheder, der kan være, i en naturnationalpark.
Zenia Stampe (RV), 2021-05-04:
Nej, det synes jeg egentlig ikke vi kan blive enige om, for jeg synes, at der er god grund til, at der er forskellige regelsæt for store vilde naturområder og for det at have dyr gående på mindre arealer.
Det synes jeg at der er rigtig stor forskel på.
Så vil jeg bare sige, at når vi ønsker at give lidt længere snor, er det ikke for at spare penge; så er det jo, fordi vi tror på, at naturlige processer også er det, naturen har brug for.
Men det er klart, at hvis vi konstaterer, når vi lukker store planteædere ud, at de sulter i en periode, så har vi et ansvar – for det er os, der har lukket dem ud, men det er også os, der har spærret dem inde, så de ikke bare kan gå ind på naboarealerne eller drage mod syd, hvor der er varmere.
Så vi har selvfølgelig et ansvar for at agere i sådan nogle situationer, men ellers er målsætningen jo, at vi skal skabe nogle områder, hvor naturen kommer i balance, og hvor der sker naturlige processer.
Og det kræver og forudsætter altså nogle lidt andre retningslinjer end dem, vi i øvrigt bruger i et land, hvor vi ellers overhovedet ikke er vant til at have vild natur.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Jeg spurgte tidligere ordføreren fra SF om de internationale standarder og fik at vide, at de fremgår af bemærkningerne, hvilket jo er ganske rigtigt, men der er ikke noget krav om, at de skal være der, f.eks. at man, når man laver en forvaltningsplan, skal tage hensyn til de strengt beskyttede habitater eller IUCN's kategori II-restriktioner.
Altså, hvad mener ordføreren om det?
Er det godt nok, at der ikke er et direkte krav om, at det skal medtænkes i forvaltningsplanerne?
Zenia Stampe (RV), 2021-05-04:
Jeg synes, der er ret stor forskel på, om man lukker noget kvæg ind på en eng og har et ansvar for, at de har det godt inde på det der lille stykke græs så at sige, eller om man har et meget stort vildt naturområde, hvor man siger, at man ikke behøver at føre tilsyn med det enkelte dyr.
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg synes, det er en lidt underlig diskussion, når man tænker på – og det kan godt være, at der er nogle, der synes, at det er en lidt upassende sammenligning – den måde, som dyr har det på i vores produktionslandbrug, hvor vi halekuperer uden bedøvelse, selv om EU egentlig har forbudt det for lang tid siden; vi fastspænder søer store dele af deres liv; vi slår små pattegrise ihjel, eller mange dør af sig selv.
Altså, hvor er bekymringen for det enkelte individ i danske svinelandbrug?
Jacob Jensen (V), 2021-05-04:
Men, altså
, udfordringen er, som jeg ser det, at det jo netop ikke er naturligt at hegne et område ind for dyrene, specielt ikke de store dyr, som jo er vant til at bevæge sig over store arealer.
Altså, man kunne spørge modsat: Hvorfor skal der være forskel på den måde, man kigger på dyrene på i en indhegning, hvor det er statens indhegning, i forhold til måden, man kigger på dyrene på, hvor det er en privat lodsejer, der har en indhegning?
Forestiller man sig en privat lodsejer, der har en indhegning på en stor eng med et stort antal hektar, som han sætter køer ud på, hvorfor skal der så være et mere skærpet tilsyn med dyrene der, end hvis de var inden for statens indhegning?
Det synes jeg den radikale ordfører måske kunne uddybe?
Zenia Stampe (RV), 2021-05-04:
Vi synes, det giver god mening at give lidt mere snor til naturlige processer i de her naturnationalparker, og derfor behøver vi ikke det her, kan man sige, tilsyn med det enkelte individ eller det enkelte dyr.
Det giver god mening at lave tilsyn på bestandsniveau.
Jeg kan helt klart afvise, at den lempelse, vi så at sige laver i forhold til dyrevelfærden i naturnationalparkerne,
skulle lovliggøre forhold som dem, vi så på Mols.
Men når vi nu åbner for mere naturlige processer, hvor vi ikke forvalter naturen, men hvor naturen i videst muligt omfang forvalter sig selv, så mener jeg heller ikke, at det er nødvendigt at gå ind at lave et tilsyn på det enkelte dyr – vi fører jo heller ikke tilsyn på den enkelte ræv.
Jeg ved godt, at det heller ikke er et dyr, vi har udsat; vi har udsat planteæderne, og derfor har vi selvfølgelig et andet ansvar for dem.
Men jeg synes godt, vi kan give lidt længere snor og så lave tilsyn på bestandsniveau.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Tak for det.
Der er bestemt mange gode ting i lovforslaget, og uden at gå langt ind i den historiske baggrund for det, for det rækker tiden ikke til – ordføreren var også selv inde på det – så er det tydeligvis dyrevelfærden, der interesserer og optager os.
Og hvis man kigger på noget af det sidste, som hr. Jacob Jensen også lige spurgte til, nemlig kreaturer, der går ude på et stort afgræsningsareal, så husker jeg jo meget klart og tydeligt, at der for ikke ret mange år siden blev stillet skrappe krav om, at der skulle være læskur, og at man skulle sørge for forskellige ting, sådan at dyrene har det godt, også på større arealer, altså større afgræsningsarealer, ikke bare på en eng.
Så jeg tror ikke, at man bare kan sige, at der er tale om sådan et arealmæssigt begrænsningssnit, om jeg så må sige, med hensyn til om dyrevelfærd nu kan gradbøjes eller ej.
Så uanset om der er tale om et afgræsningskreatur på et forholdsvis stort areal eller et kreatur, der går i en naturnationalpark, så må man skulle leve op til den generelle lovgivning.
Så er ordføreren ikke enig i, at det er fint nok, at man skal kunne kigge på nogle forskellige indretninger, også inden for naturnationalparkerne, men at det må være sådan, at den generelle lovgivning, de generelle regler, vi har, på dyrevelfærdsområdet skal være overholdt, altså ikke kan gradbøjes?
Kan vi ikke være enige om det?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-04:
Honningbierne er kommercielle bier, som biavlere har.
Spørgsmålet er, hvor mange bistader der skal stå rundtomkring i det danske land.
Men det er rigtigt, altså hvis ordføreren mener, at det er de vilde bier, som er truet, så er det rigtigt, at vi har en lang række vilde bier i Danmark, som er truet, og dem kan vi lige præcis også lave plads til i naturnationalparkerne; dels ved at vi får lavet den rigtige afgræsning med de store græsser, som giver plads til blomster, der kan lave nektar til bierne, dels ved at de ikke skal konkurrere om nektaren med honningbierne, som skal lave honning til os mennesker.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Når man nu ved, at netop honningbierne og bierne generelt er stærkt udfordret, plejer det at kalde på alle kræfter for at understøtte og hjælpe på den situation, så den klares.
Som i hvert fald jeg er underrettet, er honningbierne også stærkt udfordret.
Hvordan har Enhedslistens det egentlig med, at man så her og nu underprioriterer dem og sørger for, at honningbierne ikke længere kan være der og på den måde gør situationen endnu dårligere for honningbierne?
Det undrer mig, og er det det, Enhedslisten står på mål for?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-04:
Hvis der er en vild lille honningbi, som bor der, skal den da endelig have lov til det.
Men udgangspunktet i naturnationalparkerne er jo, at der ikke skal være produktion, og derfor skal der heller ikke være honningproduktion.
Og den nektar, som der er at finde i de kommende naturnationalparker, skal så lige præcis være de ikkekommercielle, de ikkehonningproducerende bier, som gerne skulle have den.
Zenia Stampe (RV), 2021-05-04:
Vi har drøftet det her rigtig meget i finanslovskredsen, for vi var mange partier, der jo gerne ville have skrevet ind, at de skulle være i IUCN's kategori II, så vidt jeg husker.
Det er jo nogle andre, der foretager den vurdering.
Det, der måske i sidste ende desværre kan gøre, at vi ikke får den kategorisering, er, at vi er sådan et lille land.
Selv om vi synes, at vi har sat nogle virkelig store arealer af til natur, så kan det bare være sådan, at de i et internationalt perspektiv ikke er store nok til at blive godkendt som værende i IUCN's kategori II, så vidt jeg husker.
Det er derfor, at vi ikke har skrevet det ind, men jeg vil gerne tilkendegive, at det også er målet for os, at de får den status.
For det er den type vilde natur, vi også gerne vil skabe i Danmark, men det er bare desværre ikke os selv, der er dommere.
Eller det er måske meget godt, at det ikke er os selv, der er dommere i den konkurrence.
Men der kan størrelsen altså i sidste ende diskvalificere de her parker.
Vi ved det jo ikke endnu, men det kan være det, der gør, at de så ikke får den kategorisering.
Så kan vi selvfølgelig arbejde på at gøre dem større, så de får den kategorisering.
Men det er desværre ikke noget, vi er fuldstændig herrer over i Danmark.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-04:
Naturen i Danmark og resten af verden er presset til det yderste.
Vi skal skabe plads til blomster, sommerfugle, jordbier og biller og alle de andre dyre- og plantearter, som desværre tårner sig op på rødlisten, fordi deres naturlige levesteder er presset af os mennesker, af næringsstoffer og af landbrug.
Derfor gør det lovforslag, som vi lige nu behandler, mig ikke kun helt vildt glad, men også stolt – stolt, fordi vi nu endelig bogstavelig talt får natur og biodiversitet på landkortet med rammerne for store sammenhængende naturområder.
Ja, de skal jo faktisk gerne blive så store, at vi kan se dem fra luften.
Det er intentionen, at naturnationalparkerne skal være så store, at naturen kan udvikle sig på egne præmisser, og når vi samtidig udsætter store græssere, som skal kickstarte økosystemerne, så får vi skabt plads til de arter, som i dag er presset i bund.
Naturnationalparkerne giver os samtidig mulighed for at skabe flere og bedre naturoplevelser for os danskere, og vi vil alle sammen i højere grad kunne komme ud og opleve den artsdiversitet, som den danske natur rummer, og som vi i den grad skal bevare.
At vi nu skaber lovhjemmel til naturnationalparkerne, er et paradigmeskift i dansk naturpolitik.
Det er fantastisk.
Her er det naturen, som skal råde på sine helt egne præmisser i til en start de første 15 naturnationalparker og forhåbentlig snart mange flere over hele Danmark.
Jeg vil gerne takke alle dem, som har presset på og stadig gør det, for at vi i Danmark skaber mere plads til naturen og stopper tilbagegangen i truede arter.
Vi er langtfra i mål, men vi var ikke kommet så langt, som vi er i dag, uden jeres pres.
Enhedslisten kan selvfølgelig støtte dette lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2021-05-04:
Det mener jeg nu bestemt at de gør.
Jeg har i hvert fald aldrig været en del af en politisk proces, hvor vi har haft så mange gode og grundige rundbordssamtaler med forskere og eksperter, som vi netop har haft i den her forbindelse.
Det er i hvert fald noget, som vi sørger for, og som regeringen og støttepartierne er meget optaget af, altså at der hele tiden er en biodiversitetsfaglighed tilknyttet de her initiativer, for det er det, der er det vigtigste.
Selv om vi så også har et mål om, at danskerne skal derud og opleve naturen, er det jo Noas ark for naturen og biodiversiteten, og derfor er vi bestemt også optaget af, at forskere og eksperter er tilknyttet alt, hvad vi gør i den her sammenhæng.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
En anden ting, jeg undrer mig over, er, at forskerne ikke spiller nogen rolle i det her forslag, altså at man ikke skal inddrage forskere i forhold til at få det her til at køre, og i forhold til at de forvaltningsplaner, der bliver lavet, faktisk er i overensstemmelse med de krav, man kan stille om biodiversitet.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Tak for det.
Glæden, som er hos Enhedslisten, over, at der sker noget for naturen, tror jeg alle har.
Og så skulle man jo tro, at man, også når man ovenikøbet siger, at det er en naturnationalpark, ligesom prøver at gøre noget ekstra, ekstra for alle dyr, og at der skal være muligheder.
Hvordan har ordføreren det så med, at man faktisk forbyder bierne at være i naturnationalparken?
Det undrer da godt nok en, at honningbien ikke længere må være der.
Jacob Jensen (V), 2021-05-04:
Allerførst vil jeg gerne sige tak for talen og også kvittere for, kan man sige, den imødekommelse, som jeg hører den radikale ordfører give udtryk for.
Og jeg vil i øvrigt også sige, at æres den, der æres bør, for det var netop under – ja, ordfører var han vel også – Jakob Ellemann-Jensens ministertid, at konceptet her ligesom blev startet op.
Men det er selvfølgelig afgørende, hvordan den lovgivningsmæssige ramme, som vi her diskuterer, så kommer til at se ud.
Spørgsmålet til den radikale ordfører er i forhold til det om dyrevelfærden, hvor der jo er ændringer, og hvor man siger, at man lægger op til en lempelse af dyrevelfærdsloven inden for naturnationalparkerne: Kan den radikale ordfører sige, om De Radikale har tænkt over det, og om de kan leve med, at der kommer de lempelser?
For det er her, vi i hvert fald har den største bekymring, som det nok også fremgik af mit indlæg før.
Så hvordan stiller den radikale ordfører sig til det spørgsmål?
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Nu har jeg været ude med Naturfonden og set de arealer, som der faktisk er i dag, med græssende dyr på.
Der tager man førerhingsten, og så sætter man en gps på den, og så sætter man sig ind i firehjulstrækkeren, og så tænder man for den, og så spørger man om, hvor førerhingsten er henne.
Hvad er chancen for, at resten af flokken er sammen med førerhingsten?
Den er faktisk ret stor.
Ja, det kan man.
Hvorfor i alverden skulle man ikke kunne det, når det er statens dyr, der kommer til at være derude?
Det er mig en gåde, og jeg synes, man skal pille det ud, også for at lave en bred aftale.
Som jeg også sagde i min ordførertale, kan man altid lempe, når noget er gået rigtig godt, men det her er udpræget storskalaforsøg, man laver, og der synes jeg bare, det er ærgerligt, hvis man gambler med dyrevelfærden.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Jeg tror, at hvis jeg havde læst noget mere om politisk kommunikation, og hvordan man betegner det, ville jeg nok kalde det, der blev lavet der, for en stråmand.
For nej, vi går ikke på kompromis med dyrevelfærden.
Det er en anden måde, man skal arbejde med dyrevelfærden på i det her, for det er en anden måde, når du har 3.000 ha, som dyr frit kan boltre sig på.
Så nej, det er ikke et kompromis med dyrevelfærden, det er der ingen der er interesseret i.
Det her handler om, at man rent lovgivningsmæssigt er nødt til at se på, hvordan vi kan gøre det, når der er nogle andre præmisser.
Så tværtimod, vi giver faktisk plads til dyrene, også dem, der bliver sat ud i forhold til det her.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Det er jo sjovt, for når man taler om andre politiske områder, vil man gerne have brede forlig, fordi de holder længe, og fordi der så ikke kommer slingrekurs og sådan noget, men når det er naturen, vil man gerne lave smalle aftaler.
Den her aftale indebærer ikke, at det bliver fantastisk natur om 5 og 10 år, nej, det her bliver fantastisk natur om 25-30 år, så det her kræver jo en bred aftale, hvis det skal lande rigtigt.
Men jeg vil egentlig gerne spørge om noget.
Hvis det er private dyr, har vi nogle meget, meget stramme regler, men hvis det er statens dyr, har vi muligheden for med lov at sige, at så har man et andet syn på dyrevelfærd.
Det synes jeg bare er ærgerligt, for det bør ikke være et enten-eller, for det skal jo være et både-og, for selvfølgelig kan man have god dyrevelfærd, når man sætter dyr ud i en naturnationalpark, og selvfølgelig kan man med tekniske hjælpemidler, selv om det er store arealer, også finde ud af, hvor de her flokke er henne.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Men hvis man virkelig skal føre tilsyn på individniveau, når man laver en naturnationalpark på 2.000 eller 3.000 ha, skal man ud at se til hvert enkelt dyr.
Det handler ikke om, at man har syn for en fører i en flok og så tænker, at de nok er der alle sammen, for så skulle man jo ud og sikre, at hver enkelt er der og krydse sit ark af om, at man havde set til hvert enkelt dyr.
Igen, det her er ikke et kompromis med dyrevelfærd, det her sikrer sådan set, at dyrene kan leve i de her kæmpestore indhegninger, som det bliver – apropos det, Venstre sagde før – og have et meget friere liv.
Så jeg synes ikke, det er et kompromis med dyrevelfærd, jeg synes, det er en forkert fremlægning af det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Jo, jo, og det er også helt legitimt – det er slet ikke det, jeg siger.
Men efter at have siddet 10 år i Europa-Parlamentet har jeg i hvert fald selv fået den filosofi, at et bredt flertal altid bør være et mål i sig selv i udgangspunktet, ikke mindst i forhold til de store ting.
Og det her er meget store ting, og derfor håber jeg jo, at man også i det flertal, der allerede har manifesteret sig, vil finde den politiske balance, der er ved rent faktisk med et åbent sind at lytte til nogle af de bekymringer og dilemmaer og tvivlsspørgsmål, der bliver givet udtryk for her, således at man tilstræber, at det her også ender i en bred aftale.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Det er jeg faktisk glad for at vi har bokset igennem, rigtig glad, og også stolt over – at vi ser et markant beløb, over 800 mio. kr., der bliver sat af til natur og biodiversitet.
Det er mig bekendt ikke set før – det kan være, at der er nogen, der kan finde noget om det historisk; så vil jeg glæde mig til at blive gjort klogere.
Det, vi jo gør nu, er, at vi har en helt almindelig udvalgsbehandling og så en lov, hvor der jo er den inddragelse, der er, af hele Folketinget.
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi er kommet i gang og kommet hurtigt i gang med det her, og at vi pressede på for, at det skete allerede med finansloven for 2021, og at vi ikke sad og ventede på, at det kunne ske på et senere tidspunkt.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Tak for altid begejstrede og engagerede indlæg, hr. Rasmus Nordqvist.
Jeg deler fuldstændig synspunktet, når det gælder biodiversitet, altså at vi har en kæmpe opgave foran os.
Men hr. Rasmus Nordqvist har mange gange i sit indlæg brugt ordet balance, og der vil jeg godt ind til den politiske balance i det her.
Synes hr. Rasmus Nordqvist, at det er udtryk for en politisk balance, at den ene fløj i Folketinget i forbindelse med noget, der er så stort og så vigtigt, bokser noget igennem, uden at den borgerlige side reelt er blevet hørt eller taget med ved forhandlingsbordet i den her sag?