Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-20:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag her har åbnet for en spændende diskussion, som afslører nogle skel.
Jeg sad lige og talte med hr. Jens Joel om det henne i de bløde stole, og nu vil jeg prøve at gengive, hvor det er, jeg mener den her diskussion er, og hvilke skillelinjer den viser for dansk politik.
Jeg oplever det sådan, at der i Folketinget fra det yderste venstre til det yderste højre eller fra de mest socialistiske til de mest liberale er enighed om, at det er et gode for et samfund, hvis folk på tværs af religiøse, sociale og andre skel møder hinanden naturligt og lærer hinanden at kende, og at man på den måde skaber en samhørighed i det danske samfund, som man kan drage gavn af i alle mulige sammenhænge.
Det tror jeg ikke der er nogen som helst uenighed om i Folketinget; det synes vi alle er godt.
Så skilles vi dog alligevel, når vi er nogle, der siger, at der, hvor folk har problematiske måder at leve på, må vi som stat og som samfund sætte ind for at sørge for, at problemerne ikke går i svang, at de ikke forstærker hinanden, at koncentrationen ikke gør problemerne større, og det var det, der var baggrunden for den parallelsamfundsaftale, som jeg var en del af at indgå med Folketingets partier.
Faktisk er det så effektivt, at vi kan forvente, at vi slet ikke vil have ghettoer; om ikke alt for mange år vil der slet ikke være ghettoer, sådan som den definition er, vi har i dag.
Der vil slet ikke være ghettoer i Danmark.
Ingen tidligere regeringer har formået det.
Det formåede vi i et samarbejde med Folketingets partier.
Så er der den anden tilgang.
Hvor det ene handler om, at vi må gøre noget ved problemerne, er der den anden tilgang, som repræsenteres af bl.a. hr. Jacob Mark og muligvis også Socialdemokratiet, altså om, at selv der, hvor folk ikke har problemer, skal vi også med statens vold og magt sørge for at sprede dem og få dem blandet og alt muligt.
Der synes jeg bare, at man tiltager sig nogle magtbeføjelser, som jeg synes er illegitime.
Altså, det er illegitimt at ville have, at folk blander sig på bestemte måder, hvis tingene fungerer udmærket på den måde, det nu fungerer på, og at man alligevel insisterer på, at man så vil tage tilskud væk fra folk, og at man vil placere folk fra den ene skole ovre i den anden osv., fordi man, selv om der ikke er nogen problemer forbundet med de mennesker og den måde, de lever på, altså bare synes, at samfundet ser bedre ud, hvis folk blander sig noget mere.
Derfor vil jeg også sige angående det her beslutningsforslag, som pålægger alle friskoler med mere end 50 pct. elever med en udenlandsk baggrund, at de skal dokumentere, at de lever op til folkeskolelovens paragraf om, at man dannes til frihed og folkestyre, at det vil vi stemme imod, fordi vi er rigtig tilfredse med den måde, det fungerer på i dag.
Hvis Styrelsen for Undervisning og Kvalitet finder grundlag for at foranledige et skærpet tilsyn med disse skoler, så gør man det, og hvis der så foregår meget problematiske ting på de skoler, fratager man dem det offentlige tilskud.
Det synes jeg er måden at gøre det på.
Hvis der er problemer, skrider man ind, i stedet for at man har en ambition om, at man vil underlægge alle mennesker, uanset at de ikke udgør et problem for det danske samfund, nogle besværligheder eller krav om, at de skal blande sig med andre mennesker.