Thomas Jensen (S), 2018-12-18:
Det skal være let at være iværksætter i Danmark, og derfor kan Socialdemokratiet naturligvis ikke støtte en afskaffelse af selskabsformen iværksætterselskaber.
Men jeg skal indledningsvis ikke lægge skjul på, at vi også ser nogle udfordringer med selskabsformen, som helt klart kræver politisk handling.
Under SR-regeringen i 2014 gjorde vi det muligt at stifte et iværksætterselskab for at understøtte iværksætteriet i Danmark.
Med indførelsen af virksomhedsformen blev det muligt at oprette et selskab med et kapitalkrav på 1 kr.
Formålet var at sænke adgangsbarriererne for at drive virksomhed med begrænset hæftelse og samtidig fastholde et højt gennemsigtighedniveau i forhold til virksomhedsdrift og økonomiske forhold for derigennem at skabe endnu bedre rammevilkår og fleksibilitet for etablering af virksomheder i Danmark.
Hvordan er det så gået med iværksætterselskaberne?
Ser vi på den positive side, så havde de iværksætterselskaber, der blev stiftet i perioden 2014-2016, i året 2016 – det er det, vi har tal for – samlet set bidraget med en omsætning på 5,2 mia. kr., knap 5.200 beskæftigede og en eksport på 430 mio. kr.
Som det også bliver anført i analysen, der blev omtalt tidligere, så er det bemærkelsesværdigt, at iværksætterselskabernes omsætning og beskæftigelse er steget relativt mere end de sammenlignelige anpartsselskaber fra 2015 til 2016.
Så det er jo meget positivt, og det er ikke en selskabsform, som Socialdemokratiet uden videre vil afskaffe.
Men Socialdemokratiet kan selvfølgelig også godt se, at der er en bagside ved iværksætterselskaberne.
Der er desværre mange brodne kar, som opretter et iværksætterselskab, og ved udgangen af marts, som det også tidligere blev nævnt, var der 9.369 iværksætterselskaber, der havde restancer til det offentlige for 900 mio. kr. i ubetalt moms, skatter og afgifter.
Det er selvfølgelig noget, som vi tager meget alvorligt i Socialdemokratiet, og noget, som vi godt vil bidrage til at gøre noget ved.
Som jeg også nævnte i mine spørgsmål til ministeren tidligere, har vi i Socialdemokratiet, som ofte taler med folk fra fagbevægelsen, også hørt, at selskaberne også bruges til social dumping.
Vi hører bl.a., at selskaberne handles til folk, der er i konkurskarantæne og derfor ikke kan stifte selskaber selv.
Det må vi se på om vi kan løse.
Der er altså flere udfordringer med iværksætterselskaberne, som vi skal have fat på, og det er jo som nævnt ikke alle, der ligger inden for erhvervsområdet, men også nogle, som ligger inden for Justitsministeriets område.
Så jeg vil gentage, hvad jeg sagde om den invitation, som erhvervsministeren kom med fra talerstolen for et øjeblik siden, at Socialdemokratiet så sandelig også håber, at vi får justitsministeren på banen i forhold til, hvilke problemer SØIK og bagmandspolitiet skal løse.
Afslutningsvis vil jeg sige, at Socialdemokratiet er enig med de store erhvervsorganisationer som DI og Dansk Erhverv, der ligesom os advarer imod at lukke ned for iværksætterselskaberne.
Iværksætterselskaberne er en succes for rigtig mange, og så skal vi finde en politisk løsning, hvor vi får de brodne kar sorteret fra, allerede når de prøver at oprette et iværksætterselskab – f.eks, som det blev nævnt af spørgeren fra Dansk Folkeparti, hr. Hans Kristian Skibby, hvis en person starter 100 iværksætterselskaber på en dag.
Så burde der nok være en rød lampe, der lyste, et eller andet sted i Erhvervsstyrelsen bare ved selskab nr. 2, sådan at man kunne få sat en stopper for det. Så vi tager imod invitationen til at komme til forhandlinger, og Socialdemokratiet vil bidrage aktivt til, at vi fortsat har iværksætterselskaber som selskabsform, men det forudsætter selvfølgelig, at vi får gjort op med de brodne kar, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.