Thomas Jensen (S), 2018-12-18:
Tak, formand.
Med lovforslaget foreslås tre tiltag, nemlig at indføre en definition af en evalueringsmodel for offentlige udbud, at øge gennemsigtigheden for tilbudsgivere og at sikre, at de offentlige ordregivere ikke skeler til prisen, inden de vurderer kvaliteten på de enkelte udbud.
I udbudsdirektivet er der ikke en definition på begrebet evalueringsmodel, og derfor har der ikke tidligere i udbudsloven været en definition herpå.
Med lovforslaget vil regeringen så indføre begrebet evalueringsmodel, der defineres som, og jeg citerer fra lovforslaget: »Det eller de værktøjer, der anvendes af ordregiver til at sammenstille tilbudsgivernes besvarelse af forskellige kriterier for tildeling med henblik på at identificere det økonomisk mest fordelagtige tilbud«.
Jeg synes, det virker ganske fornuftigt at indføre en definition i dansk lov, selv om der ikke er en definition i udbudsdirektivet.
Så er der noget om gennemsigtighed, for det er jo vigtigt.
I udbudsloven er der en pligt til at offentliggøre evalueringsmetoder, men det følger af praksis fra Klagenævnet for Udbud, at denne pligt ikke udelukker, at dele af evalueringsmodellen i visse situationer kan undtages fra offentliggørelse.
Med den her lovændring og lovforslaget vil regeringen så bringe retstilstanden tilbage til intentionen i udbudsloven, så ordregiver i udbudsmaterialet forpligtes til at fastsætte og beskrive indholdet af alle dele af evalueringsmodellen.
Helt konkret forpligtes ordregiverne til detaljeret at beskrive de værktøjer, der benyttes, når tilbuddene skal sammenlignes og der skal findes en vinder af et udbud.
Hermed styrkes den forudgående gennemsigtighed for tilbudsgivere, og samtidig understøttes hensynet til ligebehandling af tilbudsgiverne.
Tilbudsgivere forventes dermed at få bedre mulighed for at optimere deres tilbud, hvilket må siges at være ganske godt.
I praksis vil pligten til offentliggørelse indebære, at det ikke vil være lovligt for ordregiver at anvende dele af en evalueringsmodel, hvis disse dele ikke har været beskrevet i udbudsmaterialet.
Så er der en pligt til at vurdere kvaliteten af indkomne tilbud adskilt fra vurderingen af prisen.
Det er nemlig noget, som lovforslaget skal løse, altså det problem, hvis en ordregiver kender prisen i tilbuddet på det tidspunkt, hvor tilbuddets kvalitet skal vurderes.
Så kan der være en risiko for, at dette får en utilsigtet afsmittende effekt på vurderingen af kvaliteten.
Tilbud med en meget lav pris risikerer i dag at opnå en bedre kvalitetsvurdering, end hvad der virker rimeligt, fordi pris har fået større betydning i evalueringsfasen, end da udbuddet blev udformet.
Det foreslås derfor at ændre udbudsloven, så der indføres en pligt til at vurdere kvaliteten af indkomne tilbud adskilt fra vurderingen af pris ved bygge- og anlægskontrakter med en anslået værdi på mere end 350 mio. kr., når kontrakterne tildeles efter kriteriet bedste forhold mellem pris og kvalitet.
Det vil derimod være tilladt at vurdere priserne med kendskab til tilbuddets kvalitet.
Det virker ganske fornuftigt.
I udvalgsbehandlingen vil vi lige sikre os, at loven også bliver klart formuleret, så tilbudsgiverne ved, hvordan de rent praktisk skal adskille prisen fra den øvrige del af tilbudsmaterialet, men hvor man f.eks. undervejs i tilbuddet redegør for priser på delelementer, eller hvordan det forholder sig.
Samlet set er det et godt lovforslag, og Socialdemokratiet kan derfor støtte det.