Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-25:
Det lovforslag fra Dansk Folkeparti, som vi behandler lige nu, lægger op til at ændre budgetloven, så den danske stat ikke skal kunne finansiere driftsudgifter ved at optage gæld gennem EU eller EU's institutioner.
I Enhedslisten mener vi, at økonomisk politik bør være et demokratisk anliggende, og at overlade en væsentlig del af den kompetence til EU ved at lade EU optage fælles gæld, hvorved medlemslandene kan hæfte for hinanden, hvor det måtte være nødvendigt, er vi meget kritiske over for.
Grunden til, det er vigtigt for mig at nævne det – og det har også været nævnt i debatten her – er, at spørgsmålet om fælles gæld, altså EU-gæld, har været til debat.
Det kan man jo også læse ud af bemærkninger til det her forslag at forslaget skal ses i sammenhæng med.
Det er bare lidt svært for mig at se det, som lovforslaget konkret vil begrænse, som noget, der faktisk kommer spørgsmålet om den form for afdemokratisering, kunne man kalde det, i forhold til den økonomiske politik,
til livs.
Forslaget handler om at afskære den danske stats mulighed for at optage lån hos en EU-institution og derved jo i virkeligheden indskrænke muligheden for f.eks. i fremtiden at måtte optage et billigere lån dér end andre steder.
At spille sådan et kort af egen hånd på forhånd lader ikke til at imødekomme den underliggende bekymring, som forslagsstillerne ved andre lejligheder har givet udtryk for.
Omvendt kan man sige, at hvis situationen med en økonomisk krise måtte kalde på det, ville en økonomisk krise potentielt kunne forværres for Danmark, hvis man på forhånd var afskåret fra at låne penge på muligvis mindre favorable vilkår for at kunne dække helt nødvendige udgifter til drift af det fælles sikkerhedsnet for danske borgere for igen at komme på fode som samfund.
Det skal også siges, at selv om vi i Enhedslisten deler en række af de bekymringer, som forslagsstillerne har ved en EU-styret økonomisk politik, så har vi et ret andet udgangspunkt.
Hvis man f.eks. lyttede til hr. Alex Ahrendtsens ordførertale ved europaministerens redegørelse om udviklingen i EU-samarbejdet i marts i år, må man forstå, at europæiske borgere igennem en længere periode har »bedøvet sig selv med velfærd« og stemt på »visionsløse politikere, der pushede dem med endnu mere velfærd« .
Med Enhedslistens øjne er der rigelig galt i EU.
Det skyldes ikke for meget velfærd, men det skyldes, kan man sige, nærmest det omvendte, nemlig at man siden finanskrisen har skåret og skåret i de sikkerhedsnet, som europæiske borgere vel demokratisk gennem tiden må siges at have besluttet sig for gerne at ville have.
Den utryghed, der følger af økonomisk usikkerhed, kan skabe ret farlige politiske strømninger.
Dem kan man set med vores øjne bedst bekæmpe ved at øge den fælles sociale sikkerhed og ved at øge inklusion og lighed.
Med USA som et smerteligt aktuelt eksempel, hvor det har knebet med trygheden, inklusionen og ligheden i årtier, hvor det sociale sikkerhedsnet faktisk ikke rigtig eksisterer, og hvor marginaliseringen taler sit eget sprog, må man sige, at udviklingen der indtil videre har kulmineret med Donald Trump.
I Danmark har vi implementeret EU's nedskæringskrav ved budgetloven, som forslagsstillerne af forslaget i dag foreslår at ændre.
Vi ser gerne meget ændret ved budgetloven.
Det økonomiske rammeværk, som budgetloven er en del af, har i årene siden finanskrisen bidraget til en underudvikling af velfærden og desværre været med til at svække den velfærd i Danmark, som i en europæisk sammenhæng dog står væsentlig stærkere end andres.
Det har også en tydelig demokratisk slagside.
Så på mange måder vil vi i udgangspunktet altid diskutere det og hilse en diskussion om ændringer af budgetloven velkommen.
Men set med vores øjne er det bare ikke de ændringer, som forslagsstillerne her foreslår at lave med lovforslaget, som vi mener der er behov for.
Selv om vi selvfølgelig mener, at den økonomiske politik skal forblive på demokratiets hænder frem for at blive ført via de EU-institutioner, der mangler et demokratisk mandat, så er det svært at se, hvordan det foreliggende lovforslag konkret skulle dæmme op for det.
Samlet set kan Enhedslisten derfor ikke støtte forslaget.