runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Hvis det handler om, at der skal følges op, hvis man er dømt og så bare begynder forfra – og det er lidt det, jeg hører der er i det her – så må jeg jo bare sige, at det skal vi blive bedre til.
Nu har spørgerens eget parti sammen med regeringen lavet en aftale om politiet, der gør, at vi får flere betjente i de kommende år.
Når vi nu får lidt flere muskler i politiet, skulle vi forhåbentlig bedre kunne følge op på den her slags ting, for jeg er helt enig i, at det jo ikke er rimeligt, når man har fået en dom om, at man ikke må holde dyr, at man så bare gør det alligevel.
Men kræfterne til at følge op på det er det, jeg ser frem til at vi forhåbentlig kan få nogle flere af, når nu nogle flere betjente er på vej ud på gaden.
Karina Due (DF), 2017-03-15:
Det ser jeg også rigtig meget frem til.
Det er helt sikkert vigtigt både for vores følelse af retssikkerhed, men sandelig også for dyrenes skyld.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt at have fokus på de her områder, og selv om det med ekstra betjente ikke kommer fra den ene dag til den anden, synes jeg, vi alle sammen skylder hinanden at have meget fokus på det her og få sat ind hurtigst muligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Så vil vi se på, hvad det giver anledning til, og så kunne det måske på det tidspunkt være en mulighed lige at drøfte, hvor langt vi er på det her felt.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-15:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at ventetiden på videoafhøring af børn, der har været udsat for overgreb, i Nordjylland er på 5 uger, når den lange ventetid både betyder, at afgørende beviser i sager om overgreb kan fordufte, og at barnet kan komme til at vente længere tid på hjælp fra socialrådgivere og psykologer?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Børn venter i ugevis på at fortælle om overgreb« fra Politiken den 3. marts 2017.
Tak, formand.
Jeg skal læse mit spørgsmål op: Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at ventetiden på videoafhøring af børn, der har været udsat for overgreb, i Nordjylland er på 5 uger, når den lange ventetid både betyder, at afgørende beviser i sager om overgreb kan fordufte, og at barnet kan komme til at vente længere tid på hjælp fra socialrådgivere og psykologer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Det kan jeg svare meget, meget kort på: Nej, det er ikke tilfredsstillende.
Og det har jeg også oplyst i et svar til Social-, Indenrigs- og Børneudvalget.
Det er vigtigt, at vidneafhøring af et barn gennemføres hurtigt, både af hensyn til bevissikringen og for at skåne barnet i videst muligt omfang.
Derfor er der også klare retningslinjer om, at videoafhøring af børn skal foretages hurtigst muligt og, hvis det er praktisk muligt, inden for 1 uge fra anmeldelsen.
I fire af landets politikredse gennemføres hovedparten af videoafhøringerne inden for 1 uge fra anmeldelsen.
Så er der otte politikredse, hvor der er for lange sagsbehandlingstider.
Det er selvsagt ikke tilfredsstillende.
Som justitsminister har jeg en klar forventning om, at politiet tager de her sager meget alvorligt og overholder de retningslinjer, der er om videoafhøring af børn.
Derfor har Rigspolitiet for nylig indskærpet over for de politikredse, hvor den generelle sagsbehandlingstid er for lang, at den skal nedbringes.
Desuden tager Rigspolitiet kontakt til Rigsadvokaten for at drøfte behovet for yderligere initiativer, der kan nedbringe sagsbehandlingstiden.
Og i anklagemyndigheden vil sagsbehandlingstiden i sager med videoafhøring indgå i de regionale statsadvokaters tilsyn med politikredsene i 2017.
Derudover har Nordjyllands Politi i det seneste år fået et antal medarbejdere, som er særligt uddannede til at forestå de her videoafhøringer.
Og for at sikre mig, at det nu går den rigtige vej – for ellers kan vi jo snart stå her igen – har jeg bedt om en status for arbejdet med at nedbringe sagsbehandlingstiderne senest ved udgangen af april måned i år.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-15:
Først og fremmest tak til justitsministeren for besvarelsen af det her spørgsmål.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren tager det meget alvorligt og også er enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at man har så lange ventetider.
Der er jo tale om nogle af de allermest alvorlige sager her, hvor det er børn, det går ud over, børn, der bliver udsat for overgreb eller for vold, og hvor det kan have meget stor betydning, hvis man kommer til at vente for lang tid på at blive videoafhørt.
Som det også ligger i spørgsmålet, er det altså sådan, at der er vigtige beviser, der kan gå tabt.
Der kan ske det, at barnet bliver påvirket af voksne, der prøver at overbevise barnet om, at det ikke skal fortælle mere.
Og endelig er det sådan, at almindelig praksis er, at socialrådgivere og psykologer først går i gang med at hjælpe barnet, når man er på den anden side af afhøringen, netop for ikke at komme til at påvirke barnet i nogen bestemt retning, inden det bliver afhørt.
Derfor stritter det, når man ser oversigten.
Altså, jeg blev da noget overrasket, da jeg læste i Politiken her den 3. marts, at man kunne se, at selv om der er en nedskreven politik om, at det skal være inden for 1 uge, så er der altså politikredse, der har helt op til 4-5 ugers ventetid, herunder altså Nordjyllands Politi.
Og når man kigger på kortet, kan man se den variation, som ministeren også redegør for i sit svar.
Det synes jeg er meget, meget slående, og der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Har man ikke, før ministeren har gjort det, sat fokus på det her, jævnfør de sager, der har været?
Har man ikke haft en praksis politikredsene imellem, hvor man har målt sig op imod hinanden og kigget på, hvor god man er til at leve op til de her ventetider?
For det virker jo altså mildest talt overraskende, at der kan være op til 5 ugers ventetid, når udgangspunktet er 1 uge.
Man kan nok forestille sig, at der er nogle børn, der kan komme til at blive påvirket i en forkert retning i forhold til at give det sande billede, når det er, de bliver videoafhørt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Det kan lyde som et meget enkelt spørgsmål at svare på, men jeg synes, det er lidt svært, for det kan godt ske, at det i nogle tilfælde er helt åbenlyst, at der er foregået noget, der ikke er rigtigt, men omvendt har vi jo i Danmark den holdning, at ingen er skyldig, før de er dømt.
Det er jo en balancegang, men jeg kan sådan set godt forstå ønsket.
Hvad angår sagsbehandlingstiderne, altså spørgsmålet om, hvorvidt der kan komme en garanti, så tror jeg for nu at være helt ærlig, at det bliver meget svært, for det har vi jo heller ikke i forbindelse med straffesager.
Altså, politiet skal jo efterforske det ordentligt, og det gælder mord, det gælder vold mod personer og det gælder også i dyreværnssager, så jeg tror, at vi kunne komme til at gøre noget uhensigtsmæssigt ved at sige, at det skal gøres inden for en bestemt tid, for hvis de så ikke overholder det, får man så mere fokus på tiden, eller får man mere fokus på at gøre det rigtige i opklaringsarbejdet?
Men det er selvfølgelig ikke en undskyldning for, at det ikke skal gå hurtigt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-15:
Vil ministeren redegøre for, om det er regeringens politik at sænke selskabsskatten, og hvordan man i så fald planlægger at finansiere en sådan lettelse?
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Jeg er så glad for, at spørgeren valgte 45, for det gør det meget nemmere for mig at huske reglerne.
For dem, der er 45 år i dag, er der jo 25 år tilbage til, at de med de nuværende regler, vedtaget med begge vores partiers opbakning, kan gå på pension.
Det, jeg kan glæde mig over, er, at der er langt flere folkepensionister, der i dag er på arbejdsmarkedet.
Fra 2000 til 2014 er antallet af folk, der egentlig kunne få folkepension, men er på arbejdsmarkedet, fordoblet, og det er positivt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-15:
Mange tak for det.
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Jeg vil gerne starte med, kan man sige, igen at slå fast, at en afgift på finansielle transaktioner, en såkaldt FTT, er et uhensigtsmæssigt instrument, som ikke er velegnet til at regulere de finansielle markeder, og som samtidig har en række alvorlige ulemper i sig.
En FTT kan ikke skelne mellem på den ene side sunde transaktioner, der gavner vækst og beskæftigelse, og på den anden side det, som nogle kalder usunde eller spekulative transaktioner.
Højfrekvent handel kan både have sunde effekter og mindre sunde effekter.
En positiv effekt er, at højfrekvente handler bidrager til at gøre markedet for værdipapirer mere likvidt, det vil sige nemt for andre at købe og sælge værdipapirer.
Et likvidt marked bidrager til lave omkostninger, både for virksomheder og for boligkøbere, som benytter sig af værdipapirer til at optage lån.
Jeg er omvendt enig i, at højfrekvente handler, hvor der sendes masser af handelsordrer ind i systemet, ud over de her positive effekter også kan have nogle negative effekter.
Algoritmehandel og højfrekvent handel kan forstærke markedsuro og kan i yderste konsekvens være et værktøj til at manipulere markedet med.
Rapporten fra Finanstilsynet om algoritmehandel bekræfter også, at der både er fordele og risici ved højfrekvent handel.
Der er ved at blive iværksat konkrete tiltag til at håndtere risici ved højfrekvente handler, som er mere målrettede og dermed også mere velegnede end en generel finansiel transaktionsafgift.
Det gælder automatiske handelsafbrydere på børser og andre handelsplatforme, det gælder gebyrer for ikkegennemførte ordrer for at forhindre markedsmisbrug, og det gælder større transparens om såkaldt algoritmehandel og højfrekvenshandel.
Et lovforslag om kapitalmarkeder, som forventes fremsat her i marts 2017, implementerer de her tiltag.
Det er sådan, at risikoen for ustabile markeder på grund af højfrekvenshandel søges adresseret med de kommende regler, som de tiltag, som markedsoperatører som f.eks. NASDAQ København selv har taget.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-15:
Tak for svaret fra ministeren.
Som man jo sikkert også godt kan regne ud, er det ikke første gang, vi har den her debat – og det er nok heller ikke sidste gang – og jeg kender også godt ministerens synspunkt om en generel skat på finansielle transaktioner.
Det, der giver mig anledning til at stille det her spørgsmål, er jo, at vi, når vi diskuterer en finansskat, sådan set har det primære formål på den ene side at forsøge at beskatte de usunde dele af markedet – som vi i hvert fald klart mener der er – og på den anden side at se på de dele af sektoren, som i høj grad stadig væk, synes man helt åbenlyst at kunne konstatere, generelt har for store indtægter på spekulation, og som det allersidste forsøger vi selvfølgelig også at begrænse alle de skadelige dele af spekulationen.
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Det er jo sådan, at noget af det, der gør markedet smidigt, er, at man netop kan handle.
Det er, at der er likviditet i markedet, at man kan sælge, at man kan købe, at man kan få en skarp pris, der er fastsat.
Det er derfor, at handler generelt – og også mange handler – er sunde, for det sørger for, at man hele tiden har det, som markedet vurderer er den rigtige pris.
Det, der er ulempen, er, hvis man – som der blev nævnt – bruger forskellige market crossover-mekanismer til at spekulere i de forskelle, der kan være i tid eller andet på forskellige markeder.
Der synes jeg bare at en afgift er et forkert instrument.
De modeller, jeg nævnte i mit første svar, er meget mere målrettede og dermed meget mere velegnede til at imødegå de usunde dele.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-15:
Men når vi har en situation, hvor forskellige investeringsbanker og forskellige operatører investerer enorme summer i at gøre deres hastigheder så høje som overhovedet muligt, fordi de jo netop gerne vil ind og spekulere på marginalerne, er en markedsnedbryder så det rigtige instrument?
Altså, når man ved, at folk vil fortsætte det her, og at de stadig væk vil tjene penge, er er en afgift så ikke det rigtige instrument til i virkeligheden at sige, at forureneren betaler?
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Den person, der i de her minutter står og skal belåne en ny lejlighed her i København eller i Aarhus eller et hus på Langeland eller i Lemvig, vil også blive ramt af den afgift, der bliver nævnt her.
Det vil man blive, hver eneste gang man skal refinansiere sit lån, fordi en sådan afgift ligger på de bagvedliggende obligationssalg, der vil komme.
Derfor er jeg modstander af finansafgiften.
Jeg er tilhænger af meget mere målrettede instrumenter.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-15:
Ikke andet, end at vi tager imod den ros, der bliver givet til regeringen.
Det er hermed noteret.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-15:
Jamen jeg er kommet så langt, som jeg ønsker, i den her omgang.
Tak for snakken.
Julie Skovsby (S), 2017-03-15:
Jeg kan jo godt forstå, man skal kigge i kalenderen og se på, hvornår det kan lade sig gøre osv., men er man klar til at kunne træffe en politisk beslutning på nuværende tidspunkt?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-15:
Vil regeringen ændre lovgivningen, så børn under 18 års indtægter ikke medregnes i opgørelsen af husstandsindkomsten, når der skal beregnes boligstøtte?
Vil regeringen ændre lovgivningen, så børn under 18 års indtægter ikke medregnes i opgørelsen af husstandsindkomsten, når der skal beregnes boligstøtte?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-15:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg gerne slå fast, at jeg altid synes, det giver god mening at diskutere de regler, vi har på Beskæftigelsesministeriets område som på så mange andre områder, hvorvidt de er fornuftig eller ej.
Det har jeg sådan set også sagt i går offentligt i en artikel, hvor hr. Mattias Tesfaye også selv optræder, nemlig i Jyllands-Postens.
Så ja, jeg er villig til at diskutere, hvorvidt den lovgivning, der gælder i dag for børn under 18 år om modregning i boligstøtte, skal fortsætte på samme måde som i dag, eller om man skal lave den om.
Jeg mener, at det giver god mening at se på at lave den om.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-15:
Mange tak for svaret.
Jeg er glad for, at ministeren er villig til at diskutere de her ændringer.
Jeg kan se, at en undersøgelse fra TrygFonden viser, at børn, der har fritidsjob, viser, at de her 10 pct. mindre fravær i skolen, de har 5 pct. bedre karakterer, og der er 25 pct. mindre risiko for, at de kommer i kontakt med politiet.
Det tænker jeg er rigtig godt.
Og jeg er sikker på, at alle os, der har haft fritidsjob, godt ved, at man kan lære meget af et arbejde, når man er barn.
Jeg er stor tilhænger af børnearbejde.
Derfor har jeg også overvejet, om vi fra socialdemokratisk side skulle fremsætte et beslutningsforslag om at ændre den her lovgivning, så indtægter for børn under 18 år ikke talte med, når man beregner, om forældrene har ret til boligstøtte.
Hvordan ville regeringen stille sig over for sådan et beslutningsforslag?
Vil regeringen hellere have, at vi har en politisk drøftelse først?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-15:
Hvis jeg kunne beslutte, hvad Socialdemokratiet skulle mene politisk, ville jeg benytte enhver lejlighed til at rykke i Socialdemokratiet, og så ville det helt sikkert også være godt for Socialdemokratiet.
Der synes jeg man skal starte.
Hvis man så ikke føler sig imødekommet med de drøftelser, står det jo enhver frit for at fremsætte et beslutningsforslag.
Jeg tror bare, at det her vil kræve, at man sætter sig ned og har nogle drøftelser, og det vil jeg bestemt også være villig, så i bund og grund er det en fuldstændig åben dør, som den socialdemokratiske ordfører løber ind.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-15:
Det er jeg meget glad for.
De sidste 4-5 år, hvor jeg har puslet med det her område, synes jeg, at der med jævne mellemrum kommer henvendelser.
Jeg har altid skrevet til dem, at det er en mærkelig regel, vi har i lovgivningen, og så har de svaret, at det har politikerne sagt før.
Politikerne har villet snakke om det, men det er aldrig rigtig blevet til noget.
Den sidste henvendelse fik jeg fra en familie i Brøndby Strand, der skriver: Min søn arbejder i Netto.
Kommunen vil modregne hans løn i boligydelsen.
Jeg er målløs.
Kan det virkelig passe?
Hende skrev jeg til, at jeg nok skal tage det op.
Straks efter fik jeg en besked om, at det har de hørt før.
Så skal vi ikke give hinanden hånd på, at vi mødes et andet sted end omkring et beslutningsforslag i Folketingssalen for at diskutere, om vi synes, at de regler er, som de skal være?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-15:
Det kan jeg svare helt klart på: Jo, det skal vi.
Vi behøver ikke at give hånd på det.
Vi kan også bare aftale, at det er det, vi gør.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-15:
Jeg har jo også mistænkt finansministeren for at være imod alle former for afgifter som et instrument til at begrænse de skadevirkninger, markedet også kan være med til at skabe.
Jeg tror, at vi sådan set er med på, at det også vil have nogle konsekvenser for den enkelte husejer, der skal have finansieret et obligationslån eller lignende, men det er jo kun 0,1 pct., som den enkelte husejer vil ende med at skulle betale, hvorimod den store investeringsbank, der handler med puljer af obligationer 50.000 gange i døgnet, vil betale den afgift på 0,1 pct. 50.000 gange, når man spekulerer, og det er derfor, vi er tilhængere af den.
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Først vil jeg sige, at jeg faktisk er tilhænger af, at man lægger skat på det, der har skadelige virkninger.
Jeg er tilhænger af, at man bruger skatteinstrumentet både til at fremme og forhindre ting, som vi ønsker at fremme eller forhindre politisk.
Det er også et spørgsmål om, hvordan vi indretter samfundet.
Det er derfor, jeg så gerne vil have skatten ned på arbejde, for jeg synes, at vi skal have flere i arbejde.
En skat på finansielle transaktioner kommer til at ramme både de her boligkøbere, de almindelige småsparere, der investerer i aktier, og de store pensionskasser, der i Danmark primært er bygget op af lønmodtagerpenge, og jeg synes derfor, at man skal bruge et instrument, der er mere effektivt og mere målrettet.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-15:
Jeg læser spørgsmålet op.
Vil ministeren sætte en dato for, hvornår regeringen vil fremlægge sine konkrete planer om at hæve pensionsalderen, så en helt almindelig dansk 45-årig faglært kan få klar besked om, hvornår vedkommende kan forvente at kunne gå på pension, eller skal danskerne fortsat leve i uvished, hvad angår regeringens planer om at hæve pensionsalderen?
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Det er sådan, at en række partier i fællesskab har vedtaget, at i takt med at vi lever længere, skal vi også blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Det ligger helt tilbage til velfærdsaftalen i 2006, og det blev fulgt op af tilbagetrækningsreformen, og det blev senest opfulgt af, at man har besluttet at eksekvere det første skridt i velfærdsaftalen, sådan at en 45-årig i dag – hvis ikke det var en faglært, men en tidligere bankassistent, kunne det være mig selv – kan se frem til at gå på pension, når vedkommende er 70 år.
Regeringen har sagt, at den levetid, der er tilbage for en 45-årig – det kunne stadig væk godt være mig selv – er noget længere, end man forventede i både 2011 og i 2006, og derfor vil den restpensionslevetid, der vil være, altså den tid, man vil være på pension, også være markant længere, end vi havde forventet, også længere, end vi i forbindelse med pension havde beregnet vores velfærd skulle bruges til.
Derfor har vi sagt, at vi gerne inden sommerferien vil komme med et udspil til, hvordan man kan ændre tilbagetrækningen, sådan at vores tilbagetrækning i højere grad afspejler, hvor lang tid vi lever, hvor sunde vi er, hvor raske vi er.
Jeg synes da, vi i fællesskab skal starte med at glæde os over, at jo sundere, jo raskere, jo længere danskerne lever, jo bedre er det for vores personlige velbefindende og også for samfundet.
Jeg synes, det er en glæde, at vi har borgere, der bliver ældre og ældre.
Men det har også en konsekvens, og den konsekvens bliver vi nødt til at vurdere.
Enten skal pensionsdelen fylde en relativt større del af den fælles velfærd, eller også skal vi kigge på, om vores længere levetid skal afspejles i vores pensionsalder.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-15:
Rune er 45 år; han er malersvend og tillidsrepræsentant i en virksomhed, hvor de taler meget om det her emne, om pensionsalder, i skurvognen.
Jeg var inviteret ud i skurvognen for at tale med ham, og han viderebragte det relativt enkle synspunkt, at han og hans kollegaer godt kunne tænke sig at have et svar på, hvornår det så egentlig er, og hvad det er, de kan regne med, når de skal planlægge deres pension.
De har et hårdt arbejde.
Det er ikke helt så ligetil at være maler.
Det er noget, der slider på kroppen, og derfor går de selvfølgelig med overvejelser om, om de overhovedet kan holde frem til det halvfjerdsindstyvende år, som allerede er aftalt.
Men den yderligere usikkerhed, som blev sået, fordi regeringen har fremsat forslag om – eller i hvert fald indikeret, at der vil komme et forslag om det – at den pensionsalder skal øges yderligere, er noget, der skaber yderligere usikkerhed.
Så mit spørgsmål, som jo i virkeligheden er Rune og hans kollegaers spørgsmål,
er: Hvad kan de i grunden regne med?
Altså, er det 70½ år?
Er det 71 år?
Er det 72 år?
Hvor længe er det egentlig, de skal planlægge ud fra og dermed jo altså også deres arbejdsliv, pensionsopsparing m.v., i forhold til at de skal gå og slide i det?
Jeg håber, at ministeren forstår, at det her er noget, som optager helt almindelige mennesker, og som rigtig mange mennesker godt kunne tænke sig at have en klar indikation af, altså hvad regeringens planer er.
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Jeg kan rigtig godt lide, at spørgeren tager ud i skurvognen, og jeg håber, at spørgeren vil hilse Rune og sige to ting.
Det første er, at hvis Rune og hans kollegaer bliver nedslidt, skal de ikke arbejde længere.
Så skal de omskoles eller ud af arbejdsmarkedet.
Jeg mener ikke, at folk, der er nedslidte, skal arbejde længere, hverken i forhold til den pensionsalder, der er i dag, eller i forhold til at de, hvis de er nedslidte, jo ikke skal være på arbejdsmarkedet.
Så skal vi sørge for, at der er omskoling og revalidering, og at der er mulighed for at flytte sig hen et sted på arbejdsmarkedet, hvor man kan være og løfte en opgave, hvis man har arbejdsevne tilbage.
Og den anden ting er, at vi vil præsentere et forslag inden sommerferien om, hvordan man kan lave en tilbagetrækning, der er mere afstemt med den længere levealder, der er.
For Rune vil jo leve markant længere end sine forældre.
Det kan man se, hvis man kigger på den gennemsnitlige levetid.
Nu kender jeg ikke Runes privatliv, så jeg skal ikke kunne sige, hvad hans forventede levetid måtte være, men den vil alt andet lige være længere end den foregående generations.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-15:
Nu nævner ministeren selv revalidering, og jeg kan huske, at den tidligere regering havde en overvejelse om at ændre på reglerne om revalidering.
Så jeg antager, at når ministeren nævner det, skyldes det, at man har opgivet tankerne på det område.
Og det glæder mig.
Men nok om det, tilbage til spørgsmålet.
Vil ministeren løfte sløret for, om det er 70½ eller 71 eller 72 år, som Rune og hans kollegaer kan forvente at udspillet fra regeringen ender på?
For jeg går ud fra, at det i hvert fald som minimum er 70½ år.
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Til dem, der ikke har været til debatterne herinde før, vil jeg sige, at jeg holder meget af hr. Benny Engelbrecht, og hr. Benny Engelbrecht har ad flere omgange spurgt mig, hvor meget vi vil hæve pensionsalderen med, og jeg har hver gang sagt, at det må vente, til vi kommer med et udspil senere på året.
Og der vil svaret være, præcis som de andre gange, hr. Benny Engelbrecht har stillet mig spørgsmålet, at det vil vi komme med, når vi præsenterer et konkret forslag, og det gør vi ikke i dag.