runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Bare for at gribe bolden i forhold til det sidste: Det er jo heller ikke for at sige, at det er svært i dag.
Jeg tror egentlig, der er rigtig mange byråd derude, der på årsbasis snakker om, hvordan de kan styrke deres lokale bymidter og sørge for, at der faktisk er noget sammenhold inde i centrum, på torvet og andre steder.
Der kunne det her jo være med til at give et incitament til, at man faktisk kunne vælge at sige: Vi vil hellere støtte en lokal butik, et lokalt byggemarked, en restaurant, hvad det end kan være – det bestemmer man jo selv – i stedet for at købe adgang til en gavebutik, hvilket er nemt.
Så det er ikke for at sige, at det nødvendigvis skal være nemmere, men det handler om at give et incitament til at støtte det lokale.
Jeg vil høre, om SF ikke også er med på, at det kan være en god ting.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-04-28:
Det synes jeg jo er en ganske spændende tanke også at tage med ind.
Det tror jeg ikke der sådan er tradition for, når vi har at gøre med de statslige regneark, altså også at tænke den type af finansiering med ind.
Men vi er sådan set åbne over for, jeg skulle lige til at sige hvad som helst i forhold til det her forslag, for vi har sympati for forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-28:
Ja, det vil jeg egentlig godt være med til at anerkende, men der er også rigtig mange måder, hvorpå vi jo forsøger at hjælpe de laveste indkomstgrupper.
F.eks. var det jo Radikale Venstre, der fik båret ind i forståelsespapiret, at de allerfattigste børnefamilier – dem på det, der stadig væk hedder hjemrejseydelse – får et yderligere tilskud pr. barn, sådan at de kan holde skindet på næsen og få tre måltider mad om dagen.
Så vi har jo rent faktisk i Radikale Venstre helt konkret budt ind med, hvordan vi økonomisk også kan hjælpe de allersvageste.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Tak til ordføreren.
Vi er naturligvis kede af, at Radikale ikke vil støtte op om forslaget.
Nu nævner ordføreren jo en masse andre uligheder, altså uligheder på sundhedsområdet og på uddannelsesområdet, men anerkender ordføreren, at økonomisk ulighed, som vi jo vil bekæmpe med det her forslag, netop er med til at skabe ulighed på alle de andre områder, som ordføreren nævner?
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-28:
Men allerede i dag kan man jo give et gavekort til f.eks. Netto i stedet for løn, så det er umuligt fuldstændig at undgå den risiko.
Nogle gange skal vi også bare huske at have et borgerperspektiv: Hvad har betydning for borgeren?
Vil det her egentlig ikke være en meget rar ændring for borgeren?
Frem for at man prøver at ramme alle med den samme specifikke gave, giver man faktisk mulighed for det her.
Man ønsker jo at glæde sine medarbejdere, når man giver en gave.
Det er jo det, der er formålet.
Så alt andet lige vil det vel øge medarbejderglæden at få en gave og øge motivationen i forhold til det arbejde, man udfører.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Jeg synes jo egentlig, at vi netop gør det muligt for virksomhederne med den bagatelgrænse, der er i dag.
Der findes et utal af muligheder for, at man kan give gaver – det være sig julegaver eller andre personalegoder – til sine medarbejdere, og det er faktisk en bred palet.
Men du har da ret i, at vi ikke er ude i et lovgivningsområde med – hvad skal vi kalde det – fuldstændig fri leg.
Der må jeg også bare sige, at i min verden kommer det til at minde meget om, at det vil være en erstatning for helt almindelige lønkroner.
Der ønsker jeg ikke vi skal hen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Ordføreren siger, at det ikke må erstatte løn, for man er bange for, at det bliver en bredere angivelse af ting, man kan bruge et gavekort til eller få en julegave til.
Det er meget specifikt skrevet ind i forslaget, at det ikke må ombyttes til kontanter, netop for at det ikke kan være sådan, at man kan udbetale et gavekort på 10.000 kr. – det må man ikke; det er 1.200 kr. – eller bare udbetale 10.000 eller 1.200 kr. og så sige: Så får du det i stedet for lønnen.
Det kan man ikke med det her.
Så anerkender ordføreren ikke, at vi faktisk har prøvet på at ramme det ind med de eksisterende regler, altså de samme værnsregler, som vi har i dag?
Det er jo det, der ligesom er pointen, altså at prøve på at lave noget fleksibilitet, så man faktisk kan bruge pengene lokalt, hvis man vil, eller give den service til medarbejderne, at de faktisk kan vælge imellem en større palet af produkter.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Jeg medgiver faktisk gerne spørgeren, at jeg ikke har læst forslaget hundrede procent, som det her fremstilles af hr. Dennis Flydtkjær.
Men når det så er sagt, tror jeg, at vi uanset hvad kommer ind i det her med den brede anvendelsesmulighed.
Selv om det så vil være en grænse på 1.200 kr., som jeg forstår det på hr. Dennis Flydtkjær, vil du stadig væk komme ud i den problematik med, at du så kan give 1.200 kr. i stedet for.
Og det gør op med hele det der grundlæggende princip om, at al indtægt skal beskattes.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
I dag har vi jo lavet sådan en bagatelgrænse på 1.200 kr. for at sige: Fair nok, som arbejdsgiver må man gerne give en julegave eller en lejlighedsgave ved et sølvbryllup, eller hvad det kan være, på 1.200 kr. uden at skulle betale skat.
Det er vel vidende, at der måske er nogen, der vil snyde med det.
Men der ændres jo netop ikke på grænsen.
Så det havde måske hjulpet på debatten, hvis ordføreren havde læst forslaget, inden vi debatterede det.
Men stiller det det så i et lidt andet lys for Socialdemokratiet, nu man får at vide, hvad det faktisk handler om, i forhold til hvad man troede det handlede om?
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Jeg vil skynde mig at sige, at beslutningsforslaget er læst.
Om det så er forstået på en anden måde, end Dansk Folkeparti ønskede det, kan vi tage en kop kaffe over bagefter.
Nej, jeg synes egentlig ikke, det stiller det i et andet lys, for jeg synes stadig væk, at forslaget gør op med det helt generelle princip om, at al indtægt skal beskattes.
Så har vi en bagatelgrænse, som er sådan ret tydelig, i forhold til at det er specifikke anvendelsesmuligheder, man kan give det til.
Og jeg må være ærlig og sige, at jeg egentlig synes, at den ordning fungerer rigtig fint, som den er i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Tak til Venstre for opbakningen – og også ros for, at man faktisk har læst og forstået forslaget, som det er ment og skrevet; det hjælper jo også lidt på debatten.
Jeg synes, det er helt fair, at man dykker ned i finansieringen i udvalgsarbejdet.
Det gør vi og også gerne sammen med Venstre over en kop kaffe, hvis det kan hjælpe med at få forslaget igennem.
Angående finansieringen vil jeg bare høre, om Venstre ikke er med på, at hvis der i dag gives et gavekort til typisk en gavebutik, som importerer varer fra typisk Kina og andre steder, så er det dem, man kan vælge mellem, og at det jo i stor grad er penge ud af landet, modsat hvis man kan gå hen og købe det lokalt – det kan være en restaurant, det lokale byggemarked, Matas, eller hvad det er – hvor der trods alt er tale om løn lokalt, og nogle gange er det også, hvis der er tale om en restauration, penge lige direkte ud i lokalsamfundet.
Så kunne man ikke godt forestille sig, at der også var noget tilbageløb, som faktisk gør, at det her kunne give flere penge i det danske samfund, i stedet for at der blev købt varer, der er importeret udefra?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-28:
Jeg skal nok gøre det kort, for det er ikke for at gentage debatten, men bare lige noget faktuelt.
Nu har Dansk Folkepartis ordfører jo nogle gange sagt, at det må være, fordi vi har regnet på noget forkert og ikke det, der ligger i beslutningsforslaget.
Jeg vil bare gerne for en god ordens skyld slå fast, at det, jeg nævner med de 300 mio. kr. – selvfølgelig forbundet med usikkerhed – er beregnet på baggrund af det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Og det, der ligger i maven på den beregning, som er behæftet med usikkerhed, og det sagde jeg også i mit indlæg, er, at der selvfølgelig vil ske en udvidelse af de anvendelsesmuligheder, der er i dag.
Så der er f.eks. lagt til grund her for provenuvurderingen, at 75 pct. af de privatansatte får et gavekort til en gennemsnitlig værdi af 600 kr., og jeg sagde også, at det jo selvfølgelig er baseret på væsentlig usikkerhed.
Men bare lige for god ordens skyld: Vi har altså ikke siddet og beregnet det på baggrund af et andet forslag, men på baggrund af det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-28:
Tak for det.
Ordføreren for forslagsstillerne har talt en del, både under talen, men også tidligere i forbindelse med spørgsmål til ordførerne, om studerendes su generelt og muligheder og sådan noget, og derfor kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at høre – det kan være, det er mig, der ikke har lagt mærke til, at Enhedslisten har meldt det ud – hvilket niveau Enhedslisten mener, su'en skal ligge på.
Altså, hvad skal det være i kroner og øre?
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det spørgsmål.
Vi synes, at su'en skal hæves med 1.000 kr.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Tiden nærmer sig, hvor flere og flere af de syriske flygtninge, som Danmark modtog i perioden omkring 2015, står til at få permanent opholdstilladelse i Danmark.
Ifølge Danmarks Statistik skiller syrerne sig negativt ud, både for så vidt angår ledighed og kriminalitet.
Syrerne viste sig ved nærmere eftersyn ikke at være tandlæger og ingeniører, som vi ellers hørte om, da de ankom til Danmark.
Mange af dem havde ingen uddannelse, ingen sprogkundskaber, og resultatet er, at de pågældende ikke er kommet i beskæftigelse.
Samtidig viser statistikkerne som bekendt, at syrerne set i forhold til andre indvandrergrupper begår rigtig meget kriminalitet.
Syrerne er ikke nogen succeshistorie i Danmark, og derfor mener Dansk Folkeparti, at det er klart begrundet, at vi rejser den her forespørgsel, i forhold til hvad regeringen har tænkt sig gøre i denne sammenhæng.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-28:
Tak til ministeren.
Det her er jo et område, hvor vi virkelig føler, desværre, at regeringen ikke gør særlig meget.
Vi er jo kommet med en række tiltag, der ikke er udtømmende på nogen måde, om alt fra loft over permanent ophold til forskellige andre ting.
Men en af de ting, vi jo netop også gjorde, var, at vi fik skrevet ind i den nye aftale om statsborgerskab, at ministeren skulle indkalde til drøftelser, der sikrer, at midlertidig beskyttelse ikke udvikler sig til et de facto permanent ophold.
Der har vi haft ét møde med ministeren for et år siden, og det har været det.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Vi havde jo også lidt diskussionen i Folketingssalen i går, og som også spørgeren sagde det i går, har der været afholdt et møde, som netop handlede om at prøve at følge nogle af syrerne og se, hvor mange af dem der fik permanent opholdstilladelse, og hvor mange af dem der umiddelbart levede op til nogle af de væsentligste betingelser for at få permanent opholdstilladelse.
Jeg tror, at det er tydeligt for alle, der kigger i i hvert fald de papirer, at syrerne desværre ikke er så godt integreret.
Der er desværre ikke så mange, der har haft så meget arbejde, at de ville være i stand til at leve op til betingelserne.
Vi kan også se, selv om det er små tal, en svag stigning i andelen af syrere, der får permanent ophold.
Det kan man selvfølgelig sagtens mødes omkring, men hvis formålet er at stramme betingelserne for at få permanent opholdstilladelse for syrerne, er det bare regeringens holdning, at vi har nogle gode regler for permanent ophold, og vi ser ikke noget grundlæggende behov for at ændre de regler sådan grundlæggende.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Jo, men det er jo rigtigt, som der lige blev sagt, at vi sandelig har haft mange forespørgsler, lovforslag ...
nej, faktisk ikke lovforslag, men beslutningsforslag her i Folketingssalen omkring det her problem, og når nu ministeren holder, må jeg have lov at sige, en sådan ikke særlig engageret tale, men det er måske også lidt sent på dagen, så savner jeg jo, at man siger rent ud, at vi er nødt til at tage kontakt til Syrien, vi er nødt til at tage kontakt til Assad, fordi det er den eneste mulige måde, vi kan få sendt dem tilbage igen på.
Det er jo sådan, at myndighederne i Danmark siger, at det er muligt at sende syrere tilbage, og så er mit spørgsmål bare: Hvorfor tager man ikke den kontakt?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-28:
Jamen jeg siger da mange tak for informationen, og jeg vil tage en drøftelse med vores skatteordfører.
Det er helt sikkert vores skatteordfører, Dennis Flydtkjær, der deltager i de forhandlinger derovre.
Det bringer jeg videre.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Så jeg håber virkelig, at man vil tage fat i det.
Jeg ved ikke, om det er skatteordføreren eller en anden, der deltager i gældsforhandlingerne, hos Dansk Folkeparti, men jeg håber, at man vil tage fat og netop bekymre sig om bl.a. førtidspensionister, som har en stor su-gæld, eller nogle af de andre, som lige nu ser ud til at komme i klemme i de forhandlinger.
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-28:
Altså, jeg ved ikke, om jeg er decideret bekymret for, om de unge går mindre ud at spise.
Jeg har sådan set tiltro til, at unge mennesker godt kan styre deres økonomi og tage oplyste beslutninger, på baggrund af at man ved, hvordan det her lån er sat sammen.
Det er ret tydeligt for enhver at se, hvad det er, man går ind til, hvis man ønsker at tage et su-lån.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-28:
Vi behandler i dag et beslutningsforslag fra Enhedslisten om ændring af rentesatserne på su-lånene.
De forrige ordførere har gennemgået det grundigt og godt, så det vil jeg ikke også gøre.
Su er grundstenen i vores uddannelsessystem.
Studerende skal ikke være afhængige af deres forældres økonomi, og allerede tilbage i 1970'erne formulerede man de to hovedformål, som vi har i su-systemet, nemlig at ingen af økonomiske grunde skal være forhindret i at få den uddannelse, som de unge har lyst og evner til, og at begrænse nødvendigheden af erhvervsarbejde under uddannelsen til et sådant omfang, at det ikke virker hæmmende for studieaktiviteterne i uddannelsesperioden.
Sådan tænker vi vel stadig væk et langt stykke ad vejen.
Reformkommissionen har med Nina Smith som formand givet deres bud på, hvordan de tænker det fremtidige uddannelsessystem skal se ud.
De er også kommet med et bud på, hvordan su-systemet kan justeres.
er diskussionen lige startet.
Vi deltager gerne i den, men området er forligsbelagt, så vi ønsker at tage diskussionen mellem forligsparterne.
Det Konservative Folkeparti ønsker en fair su-låneordning, og den diskussion tager vi gerne med forligspartierne, men vi kan ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Hvad tænker ordføreren om rimeligheden i det, når vi kan se, at fra 2017 til 2021 har staten tjent omkring 2,8 mia. kr. på, at studerende forgælder sig, også selv om man betaler en lavere rente til Nationalbanken?
Er det rimeligt?
Er det det, der var tanken dengang?
Det var jo bl.a. Konservative, som var med, dengang man lavede det.
Jeg tænker bare, om der ikke er et ønske om faktisk at leve op til ånden i loven på det tidspunkt.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Man kan jo diskutere meget, hvor snittet skal ligge, og den diskussion tager vi rigtig gerne i forligskredsen, men der er da ingen tvivl om, at det er rigtig meget, staten får ind i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Det skal jeg lige have igen.
Altså, mener Konservative, at man skal kigge isoleret på det med gratis uddannelse og su som en udgift for samfundet?
Anerkender man ikke, at det er en kæmpe investering, både for den enkelte og for hele vores samfund, at vi faktisk sikrer meget større og lige adgang og social mobilitet i forhold til uddannelse?
Vil ordføreren opklare det?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-28:
Vi går ind for su-ordningen, det skal der ikke herske nogen tvivl om, og vi er også med på, at det er godt for de unge, at de kan få den her ordning, og det var også det, jeg startede med at sige i min ordførertale.
Det ligger fast.
Men hvorhenne snittet skal ligge i forhold til rentesatsen, og hvor meget de unge skal betale, er noget, vi diskuterer i forligskredsen.
Det er der, snittet ligger for De Konservative.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-28:
Vi har et rigtig godt su-system i Danmark, og det skal vi blive ved med at have, for det er basis for at kunne sikre de studerende en økonomisk uafhængighed af deres forældre og sikre, at man har mulighed for at tage en videregående uddannelse.
Det synes vi er rigtig, rigtig vigtigt.
Så har vi Enhedslistens forslag her, som handler om at gå ind og kigge på rentesatser og vilkår for studielån, og det skal vi selvfølgelig også være åbne over for at drøfte.
Jeg bliver nødt til at sige, at det er noget, der skal foregå i su-forligskredsen, for det er der, vi tager den slags spørgsmål op, men selvfølgelig er det altid relevant at se på, om rentesatsen er o.k., om rammerne er o.k., og om de forskellige vilkår er o.k., for ting skal jo justeres over tid.
Det er jo ikke sådan en basal holdning hos Dansk Folkeparti, at man skal tjene på at lave su-lån.
Man kan vælge at bruge dem på at ændre renten, men man kan også vælge at bruge dem på andre ting, og det er jo hele den prioritering, der hele tiden er, i forhold til hvordan vi laver vores systemer.
Men helt grundlæggende vil jeg egentlig bare sige, at su og su-forhold tager vi i su-forligskredsen, og der diskuterer vi, hvordan de skal være.
Det er der, det skal foregå, og derfor kan jeg selvfølgelig heller ikke på Dansk Folkepartis vegne støtte Enhedslistens forslag her i dag.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det, og også tak for en åbenhed for, hører jeg i hvert fald, at det ikke nødvendigvis skal være sådan, at fordi man vedtog én måde i 1988, så skal det blive ved med at være på den pågældende måde.
Det med negativ rente og sådan nogle ting kan måske ændre på, hvordan man kan indrette det.
Der er noget andet, som jeg også synes kunne være spændende.
Med det tidligere medlem af Dansk Folkeparti hr. Bent Bøgsted har vi har haft nogle gode diskussioner om førtidspension.
Der synes jeg faktisk, at det er spændende at kigge på, hvordan man gør.
Jeg mener, at det i Sverige er sådan, at det sker helt automatisk, at du får en gældssanering af dit su-lån, hvis du får en førtidspension, fordi du ikke kan arbejde.
Det er derfor, man får en førtidspension.
Ville ordføreren også være åben over for at tage sådan nogle ting med ind i forhandlingerne – altså f.eks., at der automatisk skal ske en gældssanering af su-lånet, hvis det bliver afgjort, at man simpelt hen er for syg til at arbejde?
Eller er der nogle andre ting, som DF tænker at tage med ind i forhandlingslokalet?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-28:
Det kan jeg godt love.
Noget af det, vi har meget fokus på, er at sikre bedre vilkår for studerende med handicap, så de kan komme igennem hele deres studie med en ordentlig understøttelse.
Hvis der er nogle, der har su-lån, der er meget store, og de bliver syge og kommer på en førtidspension eller noget andet, der gør, at de ikke kan betale lånet tilbage, så bør der selvfølgelig være ordninger, der forholder sig til, hvordan man hjælper de mennesker med at komme ordentligt videre i deres liv.
Det giver sådan set meget god mening, og det vil jeg også gerne tage op.
Men det er ikke en dagsorden, jeg lige har med her, og det er heller ikke noget, jeg har kendskab til er et stort og aktuelt problem at gøre noget ved.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-28:
Jeg spurgte jo ministeren, hvornår han havde tænkt sig at indkalde til de drøftelser, han har forpligtet sig til i aftalen om statsborgerskab, og jeg fik ikke noget svar.
Der fik jeg heller ikke noget svar.
Så bad jeg ordføreren viderebringe spørgsmålet, og ordføreren var faktisk så flink at sende mig en sms om, at han havde viderebragt spørgsmålet til ministeren, men jeg har stadig væk ikke hørt fra ministeren.
Nu sidder ordføreren jo så ved siden af ministeren, så måske I i løbet af den næste times tid kan drøfte, om jeg kan få et svar.
Det ville i hvert fald være meget velkomment.
Så jeg vil holde et vågent øje med min telefon og se, om jeg kan få svaret i dag.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-28:
Jeg tror næsten, det letteste ville være, hvis jeg giver hr. Marcus Knuth ministerens e-mailadresse, efter at vi er færdige med debatten her.
Så kan det være, at vi skal have etableret en direkte linje mellem hr. Marcus Knuth og ministeren, for jeg tror simpelt hen, det er nemmere, end at det skal gå via henholdsvis hr. Mads Fuglede og undertegnede.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Jamen jeg synes sådan set bare, man kan gå over på den anden side, for han sidder jo lige dér.
Altså, gå over, og spørg ministeren.
Skal vi ikke gå derover, hr. Marcus Knuth, og spørge: Sig os engang, hvornår bliver vi indkaldt til de her forhandlinger?
Det er da det nemmeste, vi kan gøre.
Vi behøver ikke at tale forbi hinanden.
Vi er jo lige her.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-28:
Jamen det er jeg for så vidt enig i, men det har jeg ikke noget ønske om at intervenere i, altså hvis fru Pia Kjærsgaard og hr. Marcus Knuth har lyst til at henvende sig til ministeren.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Tak for det.
Fru Rosa Lund sagde, at der var en grund til, at de ville være her.
Ja, selvfølgelig er der det.
Det ved vi da alle sammen.
Altså, Danmark er et skønt land at være i, og jeg medgiver da gerne, at det tror jeg også jeg ville; jeg ville hellere være her end i Syrien.
Det tror jeg da nok.
Det ved jeg ikke.
Så er der også en anden ting, som jeg studsede meget over.
Fru Rosa Lund harcelerer ligesom lidt over, at når myndighederne siger sådan og sådan, er det, fordi det er besluttet herinde.
Ja, det er det, man kalder folkestyre, nemlig at et stort flertal, et meget stort flertal, har besluttet, hvordan myndighederne skal agere i de her sammenhænge, så jeg synes egentlig, det er meget naturligt, at det er på den måde.
Rosa Lund (EL), 2022-04-28:
Og det er jo også lige præcis derfor, at vi i Enhedslisten tit rejser spørgsmålet netop i folkestyret, netop i den her Folketingssal, både i beslutningsforslag, i forespørgselsdebatter, som fru Pia Kjærsgaard selv gør, og i udvalgsspørgsmål.
Det tror jeg ministeren kan skrive under på.
Det er jo netop, fordi det er politisk besluttet, og det er jo det, vi i Enhedslisten gerne vil lave om – for at tage det sidste først.
Derudover er det rigtigt, at Danmark er et dejligt at være i.
Men jeg tror, at de fleste mennesker egentlig gerne vil være i det land, hvor de har bygget deres liv op.
For nogle mennesker er det Syrien.
Der er en grund til, at de ikke tager tilbage, og det er, at det er farligt for dem at være der.
Det er ikke bare, fordi det er så super lækkert at være i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Det kan vi jo ikke vide, men jeg er fuldstændig enig i, at man bør have den kærlighed til sit fædreland, at man tager tilbage.
Men vi ser jo bare, at der er 34.000 syrere, som p.t. står og får permanent opholdstilladelse – arh, altså, i forhold til at de alle sammen skulle være meget skræmte, siger myndighederne jo noget andet.
Fru Rosa Lund må jo altså også være enig i, at så længe det er sådan, som det er, så skal man rette sig efter det, altså at vi har besluttet, hvordan myndighederne skal agere, og det må man rette sig efter.