runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Jamen som jeg klart har markeret – og det er da et meget klart svar – står vi fuldstændig bag det lovforslag, som ligger her.
Så kan jeg forstå, at den radikale ordfører har nogle bekymringer, og det har vi en udvalgsbehandling til at afklare.
Det er da udmærket.
Som jeg også allerede har svaret og markeret, synes jeg, det er fint, at de bekymringer, som jeg kan forstå at også den radikale ordfører har, får vi afklaret i udvalgsbehandlingen.
Venstre står generelt bag det lovforslag, som ligger, og vi skal ikke stå her i Folketingssalen og udøve administration.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Det er ikke så let at få et helt klart svar ud af ordføreren, men det er da godt at høre, at der også hos Venstres ordfører er en bekymring, med hensyn til hvor stort sådan et skilt må være.
Hvis et mindre skilt viser sig at kunne være et skilt på 10 gange 10 m, er det så noget, som ordføreren synes vi godt kan have i vores land?
Synes ordføreren, at sådan et stort skilt kan der godt være i det åbne land, eller er vi så gået ud over, hvad der betegnes som et mindre skilt?
Det er bare lige for at høre, hvor den øvre grænse går.
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Jeg har markeret, at vi støtter lovforslaget, som det ligger her, og det er jo at finde den der sunde naturlige tilgang til det.
Jeg skal ikke stå her og gøre mig til dommer over tilladelse til de enkelte skilte, da vi ikke har administrationen her.
Men vi støtter lovforslaget og dermed rammerne, og hvis der mangler nogle afklaringer i den forbindelse i forhold til et McDonald's-skilt, så lad os da få det afklaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Trine Torp (SF), 2018-03-16:
Så ordføreren vil gerne have et stort McDonald's-skilt ude i det åbne land?
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Vi støtter lovforslaget, fuldstændig som det ligger.
De bekymringer, nogen ordførere kan have i forbindelse med behandlingen af det her, er de velkomne til at få afklaret i udvalgsbehandlingen.
Vi har ingen problemer med lovforslaget, som det ligger.
Trine Torp (SF), 2018-03-16:
Så vil jeg bare gerne høre, om ordføreren vil begrænse det til loppemarkeder, den lille gårdbutik og den lille lokale hyggelige virksomhed, eller om ordføreren også vil give mulighed for, at McDonald's kan stille et stort skilt op, fordi der er en McDonald's, når man når 20 km længere frem, eller andre?
Vil ordføreren være med til at begrænse det til, at det kun handler om lokale aktiviteter og lokale butikker?
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Jeg er helt med på, at i Enhedslistens optik er alting dramatisk.
Men jeg prøver også at markere: Lad os nu få den sunde fornuft ind i det her.
Der er jo heller ikke nogen lokale foreninger eller andre, der ønsker at skæmme de områder, de selv bor i og er med til at prøve at skabe aktiviteter i.
Så jeg er helt rolig ved, at man nok skal finde den sunde balance i det her.
Og jeg har også markeret i min ordførertale, at det her ikke giver en kæmpe skilteskov.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Så ordføreren mener ikke, at skilte i det åbne land, der reklamerer for alt muligt, kan skæmme landskabet?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Selvfølgelig skal vi passe på vores natur og miljø og gode landdistrikter.
Det tror jeg ikke der er nogen som helst af dem, der bakker op om det her lovforslag, der er det mindste i tvivl om.
Samtidig giver det også god mening, at man kan reklamere – som jeg også har markeret i min ordførertale, og som også de ordførere, der kom før mig, har gjort – og på fornuftig vis gøre opmærksom på de aktiviteter, der er, og det ødelægger set med mine øjne ikke den flotte fremtoning, som landdistrikterne har.
Det er selvfølgelig en afbalancering og et spørgsmål om sund fornuft, og det er da udmærket, hvis ordføreren har nogle spørgsmål og nogle bekymringer.
Så lad os få det afklaret i forbindelse med den kommende udvalgsbehandling.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Tak for det.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at en af de helt store værdier i det danske landskab netop er, at det er åbent, at det er frit for reklameskilte?
Det kan vi netop takke naturbeskyttelsesloven for, fordi den har så restriktive regler netop for opsætning af reklamer i det åbne land.
Bekymrer det ikke ordføreren, hvis det her lovforslag nu åbner op for netop reklamer i det danske landskab, at man, når man kører ude i det danske landskab, hvor man netop kan se så smukke landskabselementer, som er meget unikke for vores land, skal til at glo på burgerreklamer og reklamer for autoværksteder og alt muligt andet?
Trine Torp (SF), 2018-03-16:
Ja, ordførere før mig har sådan set gjort fint rede for, hvad det her lovforslag indeholder, og vi støtter det selvfølgelig. Jeg skal gøre det fuldstændig kort.
Det ligger jo i forlængelse af fødevareforlig 3, som handlede om en styrket kontrolindsats i forhold til brodne kar i fødevarebranchen.
Det er jo sådan, at såvel branchen som forbrugerne ikke er tjent med, at der er nogle virksomheder, der fortsætter med at overtræde fødevarelovgivningen, på trods af at der har været en målrettet indsats fra fødevaremyndighederne i forhold til at rette op på det.
Så vi støtter forslaget.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Jeg ved godt, at det ikke er det letteste i verden at få et klart svar ud af hr. Erling Bonnesen.
Nu har jeg to gange inden for de sidste 2 uger i min radio hørt journalister, der måtte opgive at få et klart svar ud af hr. Erling Bonnesen, så det forventer jeg måske heller ikke at jeg kan få.
Men bare svar ja eller nej: Vil et skilt på 10 gange 10 m være for stort for hr. Erling Bonnesen?
Ja, jeg synes ikke, at det her skal gå alt for hurtigt, så jeg vil læse min tale meget langsomt op.
Vi har set eksempler på virksomheder, der fortsætter med deres virksomhed, selv om de igen og igen ikke overholder regler for fødevarekontrol, og det er ikke i orden.
Derfor er vi fra Radikale Venstres side overordnet set tilfredse med lovforslaget her, fordi det nemlig indfører højere bøder, dagbøder, og mulighed for at lukke virksomheden ned, hvis den igen og igen bryder reglerne, og det er vi enige i. Vi vil ikke ramme små fødevarevirksomheder, som måske ikke har haft fuldstændig styr på papirer m.v. Der skal være forskel på, hvilke regler man bryder.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Sidste år indgik Liberal Alliance, selvfølgelig sammen med regeringen og så også Dansk Folkeparti, en aftale om at lade landvindmøller og solceller konkurrere på lige vilkår og dermed levere mest mulig grøn energi for pengene.
Det er en aftale, vi i Liberal Alliance er rigtig glade for, for vi har i mange år kæmpet for, at vi skal bevæge os væk fra den her planøkonomiske og teknologispecifikke statsstøttede grønne omstilling til en væsentlig mere markedsbaseret udbudsmodel.
Det var aftalen fra september sidste år jo et meget klart udtryk for.
Når vi så behandler det her forslag, er det, fordi der ikke kunne findes fuldstændig fælles fodslag om at lægge solcellepuljen ind under den samlede teknologineutrale udbudsordning i 2018 og 2019.
Det mener jeg personligt ville have været det mest hensigtsmæssige, fordi vi så derved ville have skærpet konkurrencen på den samlede mængde vedvarende energi, også for de mindre solcelleanlæg, og rent administrativt ville det så også have været mere enkelt.
Men sådan skulle det ikke være, og det her er så, hvad der kunne opnås enighed om.
Det lyder også, som om der er en bred enighed om lovforslaget, og Liberal Alliance støtter det naturligvis også.
Thomas Danielsen (V), 2018-03-16:
Tak for det, formand.
L 166 er vi nået til, og med forslaget udmønter vi så beslutningen om, at der skal holdes et udbud af pristillæg for elektricitet fra solceller med en effekt på under 1 MW.
Det er en udmøntning af en aftale fra energiforligskredsen af 26. september 2017, og det støttes meget bredt her i Folketinget, formentlig af samtlige partier.
Det glæder Venstre, og Venstre er også et af de partier, der støtter forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Så indtil videre synes jeg, at det er rigtigt placeret, men vi er da villige til at tage diskussionen på et tidspunkt, altså om man skulle behandle det i et andet regi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Tak for svaret.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Når nu den biogas ligesom har en særlig rolle og får en stor støtte, kan ordføreren så se nogle muligheder for, at vi fik det placeret et andet sted?
Altså, det er jo ligesom en del af landbrugsproduktionen og noget affald fra landbruget, man burde håndtere på en anden måde.
Kunne vi få biogasstøtten ud af energiforliget og over i det, der vedrører landbrugssektoren og de støtteordninger, der kan være ovre i landbruget?
Ville det ikke være et bedre snit, når man snakker landbrugsproduktion og har en vedvarende energiproduktion, altså at få det adskilt?
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Jeg vil jo sige det sådan, at biogas ganske rigtigt modtager et meget højt støttebeløb sammenlignet med andre former for vedvarende energi, sådan som hr. Søren Egge Rasmussen også gjorde opmærksom på.
Men der er så det ved biogas, at man også på den måde løser et affaldsproblem, hvor man får håndteret noget affald.
Derfor mener jeg, at det skal ind i en lidt anden kategori end anden vedvarende energi.
Men vi glæder os da over, at der heldigvis er en teknologiudvikling på vind og på sol, som gør, at støttebehovet er stærkt faldende, og at vi forhåbentlig om få år kan stå i en situation, hvor de her teknologier kan klare sig helt uden støtte.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Ordføreren nævnte, at Dansk Folkeparti går ind for at afvikle støtten til vedvarende energi.
Det er jo korrekt, at der er en vis sandsynlighed for, at vi har udsigt til sådan midt i det næste årti, at havvind ikke har brug for et støttebeløb.
Jeg kan også godt se, at vi på solcelleområdet, hvis der sker en vild teknologisk udvikling, så kunne komme derhen.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører, om man også vil afvikle støtten til biogas, som er den energiform, som modtager det højeste støttebeløb i øjeblikket.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Tak, formand.
Lovforslaget her går jo ud på, at den såkaldte solcellepulje fra 2017 bliver konverteret til et såkaldt udbud, hvor man sørger for at sikre, at de solceller, som der bliver givet støtte til, får den lavest mulige støtte, så man – kan man sige – får mest mulig solcelleenergi for de penge, som man har besluttet at afsætte til at støtte med.
Det er jo sådan, at det er en aftale, som næsten alle Folketingets partier er en del af, også Dansk Folkeparti – det er vist kun Alternativet, der ikke er med i den her sammenhæng – og det er en aftale, som blev lavet tilbage i september om at konvertere solcellepuljen til et udbud, som lovforslaget her implementerer.
For Dansk Folkeparti ser det jo sådan ud, at vi foretrækker, at vi får afviklet støtten til vedvarende energi hurtigst muligt, altså så snart det kan lade sig gøre, at den vedvarende energi kan stå på egne ben og dermed på markedsvilkår kan fungere i direkte konkurrence med fossil energi.
Indtil vi når dertil – der går forhåbentlig ikke så mange år – vil vi jo selvfølgelig gerne have, at de penge, som bliver afsat til at støtte den vedvarende energi med, bliver brugt mest effektivt, og det tror vi de gør, ved at man holder udbud, hvor forskellige aktører, der ønsker at opsætte solceller eller vindmøller eller andre former for vedvarende energi, kan byde ind og tilbyde at sætte det op til den lavest mulige støttesats.
Så det er den måde, vi tror det sker bedst på, og det er også den måde, som vi gør det på med lovforslaget her.
Så Dansk Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Per Husted (S), 2018-03-16:
Mange tak.
Også L 166 er udmøntningen af en aftale, som vi fra Socialdemokratiets side allerede er med i, og som vi naturligvis som udgangspunkt støtter op om.
Formålet med lovforslaget er at udmønte en beslutning om at afholde et udbud af pristillæg for elektricitet produceret på solcelleanlæg på under 1 MW, som der står, bortset fra anlæg, som er tilsluttet i egen forbrugsinstallation, det vil sige de små anlæg.
Det var ud fra, at vi vurderede, at der kunne blive opsat flere solceller med den udbudsmodel, end hvis vi ikke havde omlagt fra pulje til udbud, altså ud fra et hensyn om, at vi kunne få mere for pengene.
Vi mener, at Dansk Industri faktisk har en rigtig god pointe, og vi forstår ikke, hvorfor regeringen ikke er interesseret i et variabelt pristillæg i stedet.
Ifølge Dansk Industri giver et variabelt pristillæg netop mere vedvarende energi for pengene og lavere omkostninger for staten, og det synes vi jo alle burde være interesseret i.
Med de enkelte kommentarer her vil jeg sige, at vi alligevel ser frem til det videre arbejde med L 166, som vi forventer at støtte op om.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-16:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Vi vil – det vil i hvert fald være min opfattelse – selvfølgelig inddrage de partier, som tager et ansvar for Danmarks energipolitik.
Det gælder jo så også spørgerens parti, som tager et stort ansvar i den sammenhæng.
De vil selvfølgelig blive inddraget, i forhold til hvordan vi fortsat sikrer forsyningssikkerheden.
Jeg vil sige, at jeg er på linje med spørgeren.
Jeg er lodret uenig med Alternativets ordfører i det spørgsmål.
For regeringen har en høj forsyningssikkerhed højeste prioritet, og derfor er det helt afgørende, at vi tilrettelægger det på en måde, så vi sikrer, at der til enhver tid – så vidt det overhovedet er muligt, for der vil selvfølgelig kunne være udfald – er el i stikkontakten.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Vi skal have meget mere solenergi i Danmark, og derfor er vi selvfølgelig for det her forslag.
Vi ville nok have skruet det anderledes sammen, og vi synes jo, at det her kun løser en lille del af den udbygning, som vi har brug for.
Som Socialdemokratiets ordfører også nævnte, ville det være mere hensigtsmæssigt i mine øjne, hvis man havde brugt variable tariffer, således at det ikke er virksomhederne, der skal bære risikoen for prisudsving.
Men lad det nu ligge.
Vi støtter forslaget, som det foreligger her.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-16:
Tak for svaret.
Det var meget præcist og direkte, og det er jeg godt tilfreds med.
Hvis lovforslaget gennemføres, som det er fremsat, altså sådan at ministeren får en bemyndigelse til at fastsætte målet for elforsyningssikkerheden, hvordan forestiller ministeren sig så at man vil inddrage Folketingets partier i den politiske debat, der nødvendigvis vil opstå i forbindelse med fastsættelsen af sådan et mål?
Hvordan forestiller ministeren sig konkret at involvere Folketingets partier i det?
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
I dag udmønter vi så en aftale, som Radikale Venstre også har været med til at lave, og som konverterer en solcellepulje til et egentligt udbud.
Vi havde gerne set det ske på en anden måde, og det tror jeg ikke der er nogen i regeringen der er i tvivl om.
Dels synes vi, at de uforbrugte midler, der var fra 2013-2016, skulle indgå i den her finansiering, og dels synes vi, at man skulle have valgt en anden model, da man lavede støtteordningen til vedvarende energi på land, nemlig den, der hedder CFD, Contract for Difference – det tror jeg nok det hedder med et fint ord – og som egentlig handler om, at man i stedet for at gå i en meget lang årrække og blive ved med at give tilskud til vedvarende energi siger: Vi sætter en fast pris, og når elprisen overstiger den, er der faktisk ikke længere støtte fra staten.
Man kunne få meget mere vedvarende energi for pengene, hvis man havde valgt den her model, hvor man i stedet for at blive ved med at lægge øre på øre og vælge den meget dyre model, som regeringen har valgt, kunne have taget den billige model, hvor man kunne have fået meget mere vedvarende energi for pengene.
Det ville man ikke, så alle de fine ord om, at det skal være billigst og mest omkostningseffektivt, holdt jo ikke rigtig, da det kom til stykket.
Og derfor blev der lavet en aftale bare mellem Dansk Folkeparti og regeringen, som vi altså ikke var med i.
Men i dag står vi så og retter op på lidt af det ved at sige: Vi skal have noget solenergi i Danmark, og hvis det er den her måde, vi kan sikre det på, så støtter vi det også.
Jeg skal hilse fra SF og sige, at de står det samme sted som Radikale Venstre.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Jeg er fuldstændig enig med Socialdemokratiets ordfører i, at der jo er tale om, at der skal være gentagne overtrædelser.
Det, jeg forsøgte også at sætte en vis nuance på, er, at der jo er forskel på graden af forseelse, altså om der er tale om alvorlige hændelser, om der er tale om en løftet pegefinger osv.
Det er bare det, jeg i al mindelighed mener vi også i politisk sammenhæng skal være opmærksomme på, for det er trods alt os, der sætter reglerne for, hvad fødevarekontrollen ude blandt virksomhederne sætter fokus på.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Det er bare en enkelt bemærkning i forhold til det, ordføreren nævner, om sæt nu, at man bliver et broddent kar, hvis kontrolrapporten er faldet ned.
Jeg har også modtaget mails – det tror jeg alle ordførere på lovforslaget har – fra HORESTA og andre, som er bekymret for, at for stor en gruppe vil komme i den her kategori.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at måske også ordføreren selv siger et par ord om, at man jo ikke, bare fordi en kontrolrapport er faldet ned, bliver til et broddent kar.
Så jeg forstår godt bekymringen, men beder bare ordføreren om også at sætte eksemplet med kontrolrapporten lidt i relief.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Mange tak for det.
Det er, som det allerede tidligere i debatten er blevet tilkendegivet, meget vigtigt, at vi har et stærkt fødevaretilsyn i Danmark.
Det er vigtigt for forbrugerne, men det er også vigtigt for branchen i sig selv.
Hver gang der kommer en af de her historier i pressen om en restaurant eller en café, som efter gentagne påbud stadig væk sløser med fødevaresikkerheden, så lider hele branchen jo sådan set under det.
For der er helt bestemt virksomheder, som igen og igen kommer i myndighedernes søgelys, og dem skal der holdes skarpt øje med, og de skal sanktioneres hårdt.
Vi skal dog huske på, at det er ret voldsomt at få stemplet at være et broddent kar.
Når man laver en offentlig gabestok, som det jo er på den her måde, så er det selvfølgelig bydende nødvendigt, at det kun er de virksomheder, som gang på gang begår alvorlige overtrædelser af fødevarelovgivningen, der kommer i gabestokken.
Der har vi måske alle sammen modtaget mails eller fået henvendelser med eksempler på såkaldte alvorlige overtrædelser.
Man kan jo sætte spørgsmålstegn ved, om det er alvorligt, hvis en kontrolrapport ikke er ophængt tilstrækkelig synligt, og der florerer også andre eksempler på ting, som man måske kan diskutere om er nok til at få stemplet at være et broddent kar.
Så det skal vi i hvert fald have en vis opmærksomhed på, og vi skal måske også tænke lidt på, hvilke klagemuligheder der er, og om de er gode nok, sådan som det er nu.
Det er nogle af de ting, jeg selv og Liberal Alliance synes der skal følges op på og holdes øje med i forbindelse med det her lovforslag.
Det skal vi have en afklaring af, og det er jeg sikker på at vi får i løbet af udvalgsbehandlingen.
Men derudover vil jeg bare sige, at det er et rigtig godt lovforslag, der styrker kontrollen med virksomhederne og særlig de virksomheder, som har allersværest ved at overholde fødevarelovgivningen, og det støtter Liberal Alliance selvfølgelig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Enhedslisten støtter også det her lovforslag om at stramme op og forsøge at nå frem til, at der bliver en højere fødevaresikkerhed.
Det synes vi er utrolig vigtigt.
Om det er den rigtige sprogbrug at kalde det brodne kar, eller om det er rådne kar, skal jeg ikke kunne sige.
Det er så åbenbart det, der skal drøftes i udvalgsbehandlingen.
Så vi støtter forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Tak for det.
I Danmark er fødevaresikkerheden i top.
Det er bredt anerkendt i hele verden, og det er bl.a. årsagen til, at det internationale sekretariat for fødevaresikkerhed ligger i Danmark.
Muligheden for at sætte dagsordenen for fremtidens standarder og dermed fremtidens globale fødevaremarked er særlig vigtigt for den danske eksport og et godt eksempel at have med.
Derfor er det også vigtigt, at vi værner om vores førerposition.
Udenlandske kunder skal aldrig være i tvivl om, at vi i Danmark har en høj fødevaresikkerhed.
Desværre er der så nogle få, men problematiske fødevarevirksomheder, der gang på gang bryder lovgivningen.
Det er uacceptabelt.
Som fødevarevirksomhed har man et ansvar for at håndtere fødevarer forsvarligt.
Vi skal ikke lade stå til, når virksomheder over en længere periode ikke lever op til det ansvar.
Derfor foreslår vi nu med dette lovforslag, som vi førstebehandler her i dag, tre initiativer, som forbedrer fødevaremyndighedernes muligheder for at sætte ind over for virksomheder med dårlig regelefterlevelse.
De tre initiativer, administrative tvangsbøder, virksomhedskarantæne og en forhøjelse af bødeniveauet, vil øge incitamenterne til at overholde den gældende lovgivning.
Erfaringerne viser, at netop denne type virksomheder i særlig grad forstår alvoren af deres overtrædelser, når de straffes økonomisk.
Det gør initiativerne effektive i forhold til at forebygge nye overtrædelser.
Forslaget her giver fødevaremyndighederne nogle flere værktøjer til at skride ind over for fødevarevirksomheder, der uden respekt for lovgivningen bryder regler igen og igen.
Det gælder virksomheder, der mange gange har fået chancen for og fået flere muligheder for at få det rettet op, men på trods af det fortsætter i det gamle skæve spor, kan man sige.
Det her lovforslag er altså et nødvendigt supplement til de sanktionsmuligheder, som er der allerede i dag, og derfor bakker vi i Venstre op om forslaget og stemmer selvfølgelig for det.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
I Alternativet mener vi selvfølgelig, at vi skal have en fortsat høj fødevaresikkerhed i Danmark, og vi synes, at det her forslag nok kan hjælpe især de virksomheder, hvor man har gentagne overskridelser, og hvor der måske er tale om, at man systematisk forsøger at omgå nogle regler.
Det kan man nok klare med nogle af de her virkemidler, vi har her, så vi støtter forslaget.
Orla Østerby (KF), 2018-03-16:
Tak for det.
Lovforslaget, L 166, omhandler jo solcelleanlæg.
Der er uforbrugte midler fra 2017, og det er så det, der skal laves et udbud på i 2018 og 2019.
Man forventer 35 MW i solcellepuljen i stedet for de 20 MW, det kunne være blevet efter den nuværende ordning.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi hos De Konservative havde ønsket, at solcellepuljens overskud var gået ind i det samlede udbud på det teknologineutrale område.
Men da det er sådan, at vi skal være enige, så bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om lovforslag nr. L 166.