Rasmus Stoklund (S), 2024-10-11:
Tak, formand.
Først og fremmest tillykke til formanden med pladsen i Præsidiet.
Jeg vil gerne indlede med at takke for modtagelsen af lovforslaget, hvor baggrunden er, at et bredt flertal i Folketinget i 2017 indgik et forlig om et nyt boligskattesystem med aftalen »Tryghed om boligbeskatningen« .
Formålet med forliget var at sikre tryghed om ejendomsskatterne ved overgangen til de nye ejendomsvurderinger både for boligejere og for ejere af erhvervsejendomme.
For ejere af erhvervsejendomme indebar udmøntningen af forliget tryghed om betaling af grundskyld.
Med virkning fra den 1. januar i år blev der således i overensstemmelse med forliget indført en stigningsbegrænsning for grundskyld.
Den sikrer, at større stigninger i grundskylden indfases over tid.
Foruden grundskyld betaler visse ejere af erhvervsejendomme også dækningsafgift.
Dækningsafgiften er en skat, den enkelte kommune kan pålægge ejendomme med erhvervsmæssige anvendelser ; det kan være som kontor, forretning, hotel, fabrik, værksted eller lignende.
Det følger af forliget, at dækningsafgiften af erhvervsejendomme ikke skulle være omfattet af stigningsbegrænsningen, men med de nye foreløbige ejendomsvurderinger for erhvervsejendomme har det stået klart, at nogle ejendomsejere vil stå til væsentlige stigninger i og efterreguleringer af betaling af dækningsafgift.
I det lys har der vist sig et behov for en øget tryghed om ejendomsejernes betaling af dækningsafgift.
Derfor indgik regeringen og de øvrige forligspartier på ejendomsområdet den 10. november 2023 aftalen »Øget tryghed om de nye erhvervsvurderinger«.
Formålet med aftalen er netop at sikre, at der skabes en øget tryghed for ejendomsejere, der betaler dækningsafgift.
Jeg er derfor glad for, at der med dette lovforslag nu foreslås indført en stigningsbegrænsning for dækningsafgiften.
Den medfører, at stigningerne i dækningsafgiften i overgangen til de nye ejendomsvurderinger ikke slår fuldt igennem. Stigningsbegrænsningen betyder nemlig, at større stigninger i dækningsafgiften indfases over tid. I overensstemmelse med aftalen foreslås det, at dækningsafgiften årligt fra og med 2022 højst vil kunne stige med 10 pct. af den fulde dækningsafgift for året.
Siden 2022 og frem til udsendelsen af de første nye ejendomsvurderinger for erhvervsejendommene sker opkrævningen af dækningsafgiften foreløbig på baggrund af de videreførte historiske 2012-vurderinger.
Den første nye ejendomsvurdering for erhvervsejendomme er 2021-vurderingen, som udgør beskatningsgrundlaget for dækningsafgiften for 2022 og 2023.
For at sikre, at de økonomiske virkninger af efterreguleringerne og overgangen til de nye ejendomsvurderinger reduceres i betydelig grad for den enkelte ejendomsejer, foreslås det, at stigningsbegrænsningen skal gælde bagudrettet fra og med 2022.
Ud over at indføre en stigningsbegrænsning for dækningsafgiften indeholder lovforslaget også en mulighed for, at Skatteforvaltningen kan ansætte et foreløbigt beskatningsgrundlag i visse udstykningstilfælde.
Boligejere, der har købt en udstykket grund i 2023, skal efter reglerne have en ejendomsvurdering pr. 1. januar 2024, som herefter kan udgøre beskatningsgrundlaget i 2025.
De endelige 2024-vurderinger er dog ikke udsendt til boligejerne endnu.
Uden en lovændring betyder det, at grundskyld opkræves foreløbigt på baggrund af den seneste vurdering, hvilket i udstykningstilfælde vil være vurderingen af grunden, som den så ud, inden den blev udstykket.
Det foreslås derfor, at der i stedet kan udarbejdes et foreløbigt beskatningsgrundlag, som fastsættes ud fra grunden, som den ser ud efter udstykningen.
Grundskylden sættes således til et mere retvisende niveau, indtil de endelige vurderinger udsendes.
De foreløbige beskatningsgrundlag i disse udstykningstilfælde håndterer ikke de sager, der har været fremme i medierne, dvs. de sager, hvor ejere af nyudstykkede grunde, der i dele af udstykningsåret og det første år, efter at udstykningen er gennemført, er grundskyldspligtige af hele den oprindelige grund.
Jeg er meget optaget af at hjælpe de boligejere, der her står i en helt urimelig situation og er kommet i klemme. For at hjælpen kan nå hurtigst muligt frem, vil jeg, som jeg også sagde i går på det åbne samråd i Skatteudvalget om denne sag, stille ændringsforslag til andenbehandlingen af lovforslaget.
Ændringsforslaget indeholder en løsning, der skal hjælpe de boligejere, som har købt en bolig i 2023, og som i 2024 er kommet i en urimelig situation i forbindelse med køb af en nyudstykket grund.
Jeg har drøftet løsningen med forligspartierne, og løsningen er for tiden i ekstern høring.
Endelig er jeg glad for, at vi med lovforslaget forbedrer pensionistlåneordningen til betaling af grundskyld, så flere pensionister får mulighed for at låne til deres betaling af grundskyld.
Med de ord vil jeg gerne takke for de bemærkninger, der har været, og jeg ser frem til en konstruktiv videre behandling i udvalgsarbejdet.