runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Scheelsbeck (KF), 2024-01-17:
Næsten.
Det er okay; du skulle ikke være den første.
Dette lovforslag udmønter jo, som der er flere der har nævnt, en række forskellige elementer fra finanslovsaftalen for 2024: for det første en forhøjelse af servicefradraget, for det andet en forhøjelse af befordringsfradraget for pendlere, der bor i yderkommuner og på visse småøer, og for det tredje en forhøjelse af bundfradraget for registreringsafgiften for nulemissionskøretøjer.
De er alle tre gode forslag, som vi i Det Konservative Folkeparti godt kan støtte, men der er især ét af de tre punkter, som jeg gerne vil fremhæve.
Et af dem var, at vi ville give familierne nogle bedre vilkår og noget mere frihed til at indrette sig i en ofte travl og hektisk hverdag.
Derfor var et af vores store ønsker at hæve servicefradraget, da det nemlig kan være med til at give travle børnefamilier lidt mere albuerum i hverdagen og lidt mere mulighed for selv at prioritere den sparsomme tid, der er i hverdagen.
Det lykkedes heldigvis, og derfor er vi rigtig glade for, at vi nu i dag følger op på aftalen ved at forhøje fradragsloftet for serviceydelser med 5.000 kr., så der for indkomståret 2024 gælder et fradragsloft på 11.900 kr. pr. person.
Nu kan man trække en større del af udgifterne til bl.a. rengøring, vinduespudsning, havearbejde og – ikke mindst i disse dage – snerydning fra i skat, og det giver tid til, hvad der er allervigtigst for den enkelte familie, samtidig med at det mindsker sort arbejde og øger beskæftigelsen.
Altså er det, som vi allerede har været inde på flere gange i dag, et skattepolitisk kinderæg.
Vi er også glade for, at vi forhøjer bundfradraget for registreringsafgiften på elbiler.
I høringsmaterialet bliver der peget på, at der er behov for en langsigtet plan for elbilerne, og det vil vi i Det Konservative Folkeparti gerne bakke op om, og vi vil opfordre ministeren til at tage initiativ til sådanne forhandlinger.
Med de ord kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-17:
Tak for det.
Der er mange årsager til, at vi ikke er det, og det kunne jeg bruge lang tid på at tale om.
Det gælder først og fremmest den eklatante mangel på investeringer i vores velfærdssamfund, som jo betyder, at vi i disse uger og måneder oplever store nedskæringer ude i vores sundhedsvæsen, i vores ældreforsorg og mange andre steder.
I stedet for har man så valgt at bruge penge på bl.a. nogle af de forslag, som ligger her.
Og noget af det er såmænd godt nok.
I Enhedslisten synes vi, det er rigtig fornuftigt, at der fortsat er lavere afgifter på nulemissionskøretøjer.
Det er vi for.
Det er stadig væk vigtigt for at få folk flyttet over i elbiler og andre bæredygtige køretøjer, at der er de her muligheder, indtil priserne begynder at lande på et niveau, hvor alle kan være med.
Så det er fornuftigt.
Vi kan også godt støtte forhøjelsen af befordringsfradraget i yderkommuner og på visse småøer.
Vi synes, det ville være rigtig godt, hvis mennesker havde et alternativ til bilen, også når de boede uden for byerne, ikke mindst når det gælder den tredjedel af befolkningen, som faktisk ikke har mulighed for at køre bil.
Men isoleret set
er vi tilhængere af, at der er et befordringsfradrag særlig for dem, som bor i områder, hvor der ikke er en kollektiv transportbetjening.
Til gengæld er vi ikke tilhængere af forslaget om at forhøje servicefradraget.
Servicefradraget – det viser en række undersøgelser jo –
er et meget skævt fradrag.
Det bliver først og fremmest brugt af familier med indkomster i den pæne ende af indkomstskalaen, som så får subsidieret f.eks. rengøring, pooltømning, eller hvad man ellers kan bruge servicefradraget til.
Man kan selvfølgelig argumentere for det i perioder, hvor man har brug for beskæftigelsesfremmende indsatser, fordi det her jo typisk også drejer sig om ufaglært eller kortuddannet arbejdskraft, og i perioder, hvor der er arbejdsløshed, kan man måske tale for at have den her form for aktiv finanspolitik, der kan hjælpe nogle af dem, der er på kanten, ind på arbejdsmarkedet.
Med det er jo ikke just i den situation, vi står i denne tid.
Tværtimod kunne man måske egentlig sige, at vi godt kunne bruge noget af den arbejdskraft, der går og gør rent hos velstående familier nord for København, til i stedet for måske at hjælpe med at gøre rent på vores hospitaler, plejehjem og daginstitutioner, hvor vi har svært ved at rekruttere arbejdskraft.
Når det gælder det sidste element, som altså er den her nedsættelse af bundskatten, så er det ikke noget, der er afgørende for Enhedslisten.
Vi synes ikke, at der behøvede at være den automatik i forhold til kommunernes skattepolitik, men som udgangspunkt er det ikke noget, vi støtter.
Så vi vil gerne bede om at få forslaget opdelt, så vi kan få lov til at stemme for de forslag, der vedrører transport, altså forslagene om nulemissionskøretøjer og befordringsfradraget, og imod de øvrige.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-01-17:
Tak for det.
Jeg må sige, at min opfattelse er, at de velstående familier ikke har brug for servicefradraget.
De har allerede den hjælp, som de skal bruge, og de betaler allerede for den.
Det her er et udtryk for, at den her ydelse kan leveres til rigtig mange danskere over hele Danmark, næsten uanset hvordan deres økonomi ser ud, fordi man netop får et 25-procentsfradrag på skatten, og det er det, som det her går ud på.
Kan ordføreren anerkende, at der også er andre end velstående familier, der bruger det her?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-17:
Der er nok også andre familier, men det bliver brugt mest af velstående familier; for sagen er jo den, at man skal have råd til at købe sig til rengøring for overhovedet at kunne bruge servicefradraget, eller hvad det nu er, man bruger servicefradraget til, og det er der rigtig mange danske familier der slet, slet ikke har.
Og dermed er det her jo et fradrag, som alle betaler til.
I forvejen betaler de jo også sådan noget som rentefradrag og meget andet for nogle af de samme grupper i samfundet.
Kim Valentin (V), 2024-01-17:
Nu gælder det jo ikke kun at gøre rent derhjemme.
Det gælder også børnepasning f.eks., aflevering og afhentning af børn til og fra daginstitution, og det gælder også havearbejde f.eks.
Der er jo mange andre ting.
Jeg synes, at ordføreren får det til at lyde, som om det er et fradrag, der er lavet for dem, der har et palads – det er det jo ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-17:
Jeg bryder mig ikke helt om det her begreb, som unge mennesker ofte bruger om privilegieblindhed, men jeg tror, at ordføreren godt er klar over, at en meget stor del af danskerne, som har lave indkomster – det gælder folkepensionister, det gælder førtidspensionister, det gælder enlige forsørgere og mange andre – ikke er i nærheden af at have råd til at betale for rengøring eller for børnepasning eller for børnenes afhentning; jeg tror ikke engang, at jeg kender nogen, der betaler for at få hentet deres børn.
Og det her med have kræver jo altså også, at man har en have, og det er der altså en del danskere i etageejendomme som ikke har, og det er typisk også dem med de laveste indkomster.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-17:
Mange tak til ordføreren, som jeg ved har arbejdet rigtig intenst på området i mange år, men det afholder mig ikke fra at sige, at jeg også har holdt utrolig mange møder med frie og private skoler og været ude på rigtig mange frie og private skoler igennem 25 år og talt med dem og set, hvad de faktisk kan løfte af socialt ansvar, og det gør de absolut.
Jeg mener ikke, at vi med det her forslag overhovedet er ude på at skabe ballade omkring frie og private skolers økonomi.
Vi er overhovedet ikke interesseret i at tale om koblingsprocenten i det her forslag.
Det, vi præcis er interesserede i, er at tale om, om man reelt har et frit skolevalg i Danmark, når man har lav indkomst.
Det er det, det hele bunder og grunder i, og det forstår jeg ikke at Venstre ikke kan bakke op om, fraset at de sidder i regering.
Men reelt set er Venstre så ikke interesseret i at skabe frit valg for forældrene?
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Jo, det er vi, men jeg må også være ærlig at sige: Jeg forstår simpelt hen ikke Konservatives model, altså hvad det er for en model, som man så vil have lavet om på.
Hvis man vil tilføre 120 mio. kr. ekstra, som er øremærket den pulje, der er, vedrørende økonomiske fripladser, så er det jo en ekstra skruen op for koblingsprocenten.
Så jeg synes, der er noget modstridende i det, som Konservative siger.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-17:
Det er fuldstændig korrekt.
Det her med, hvor økonomien skal komme fra, vil vi gerne tale om, men vi tænker, at det kan trækkes enten fra reserven eller fra besparelser, som vi også har indført i vores forslag, netop på det her med statslig administration.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Den model, hvor man tilfører midler til de frie og private skoler, foregår jo via koblingsprocenten.
Og hvis Konservative, som jeg forstår det, nu vil tilføre 120 mio. kr. ekstra om året – vel ikke kun en gang, men årligt – er det jo en ændring af koblingsprocenten.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Tak for ordet, formand.
Som jeg læser forslaget her, handler det om at tilføre 120 mio. kr. til fri- og privatskolerne, særlig målrettet til, at man kan afsætte sociale fripladsordninger.
Hvis vi ser bort fra, at det er finansieret med en forhandlingsreserve til finansloven for i år, som der jo er forhandlet om, og som er udmøntet, er det et forslag, vi ikke støtter i SF.
Som den forrige ordfører, fru Anni Matthiesen, også var inde på, er det at hæve koblingsprocenten for privat- og friskoler.
Det er ikke SF's politik, at vi skal øge andelen af økonomien til vores skoler og så lade den gå til privat- og friskoler.
De frie grundskoler har fået et højere tilskud, og de har flotte overskudsgrader, som også ministeren var inde på.
Det er den, som binder os sammen på kryds og tværs, og som påtager sig et enormt socialt ansvar.
Det er vigtigt, at den kan rumme alle, og det kræver også ekstra midler i en tid, hvor flere får behov for ekstra støtte.
Men det betyder ikke, at vi ikke også synes, at man kan omlægge støtten til privat- og friskoler, så der bliver taget et større socialt ansvar, og så vi gav mere støtte til de skoler, som netop påtog sig det sociale ansvar; til de skoler, som brugte fripladsordninger, og som selv havde yderligere fripladsmodeller.
Vi ville gerne omlægge den støtte, der er, til privat- og friskoler, så dem, der ikke tager et socialt ansvar, får et mindre tilskud, mens dem, der tager et stort socialt ansvar, får et større tilskud.
Det er vores politik, at de frie penge, der er i dansk økonomi, bør prioriteres til de fællesskabsinstitutioner, vi har, bl.a. folkeskolen, men vi går gerne ind i en diskussion om, hvordan vi kan ændre tilskuddene til privat- og friskoler til at understøtte et større socialt ansvar.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-17:
Tak for det.
Det er jo bl.a. takket være LA, at de frie og private skoler får flere penge.
Men når ordføreren siger, at folkeskolen er det, der ligesom binder os sammen, mener ordføreren så ikke, at friskoler ude i landdistrikterne også er det, der binder os sammen, og at privatskolerne er det, der binder os sammen?
Så kunne jeg også godt lige tænke mig at spørge: Hvis man sådan skulle omstrukturere, skulle en privatskole, der ligger i et bedrestillet område, så bare have færre penge og dermed måske blive nødt til at sænke kvaliteten på undervisningen ifølge SF's politik?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Først vil jeg til det sidste sige: Ja, det er vores politik, at de skoler, som ikke løfter et stort socialt ansvar – og det er, uanset hvor de ligger i landet – får et mindre tilskud end dem, der løfter et socialt ansvar.
Det kan både være et ansvar for læring i forhold til elever, som trives dårligt i folkeskolen, men det kan også være et ansvar i forhold til økonomi, og der vil det selvfølgelig kunne have indvirkning, alt efter om en skole ligger i Gentofte eller på Vestegnen, for at nævne to eksempler.
Det er rigtigt, at en række fri- og privatskoler også løfter et socialt ansvar og også binder os sammen på tværs af skel.
Det problem, vi ser i bl.a. landdistrikterne, er jo, at den lokale folkeskole lukker på grund af økonomi, og så opstår der en friskole, der ofte afspejler det samme elevgrundlag, som folkeskolen havde, og dermed binder os sammen på samme måde og løfter det samme sociale ansvar.
Udfordringen er jo, at der på fri- og privatskoler selvfølgelig er egenbetaling, og vi mener, det er godt at styrke den fælles skattefinansierede folkeskole.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-17:
Vi er ikke enige på det område, men jeg kan sagtens følge SF's socialistiske tankegang her.
Men det er jo bare endnu en skattestigning for dem, der tjener lidt mere, og er man så igen ude i noget, hvor man måske ikke øger incitamentet til at tage et arbejde, hvis man nu som forældre er på overførselsindkomst?
Det viser alle undersøgelser jo.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Nej, jeg synes ikke, det kan betragtes som en skattestigning.
Hvis man vælger at gå i den lokale folkeskole i stedet, hæves ens eget bidrag jo ikke.
Det betyder bare, at man selv finansierer, at man har valgt en privatskole til.
Og hvis man har flere penge, synes jeg, det er fornuftigt, at man selv finansierer en større del af det.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Det er jo bl.a. noget af det, der er årsagen til, at der også kommer flere penge til den skoleform nu.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-17:
Jeg er helt enig i, at noget af det, folkeskolen også mangler, er forældreengagement.
Selvfølgelig skal de frie skoler og privatskolerne også blive ved med at have den frihed, som de har nu.
Jeg kunne godt mig at fortsætte lidt i det spor, som fru Susie Jessen var inde på, omkring det her med, at der er mange folkeskoler, der lukker.
I Liberal Alliance ønsker vi, at folkeskolerne skal være selvejende, så de bliver lukket, på grund af at de er dårligt drevne og ikke på grund af en politisk beslutning fra kommunen.
Kunne Venstre også se sig selv i det på et tidspunkt?
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-17:
Jamen vores ambitioner gælder både fri- og privatskoler og folkeskoler, og der skal være en rimelig balance i økonomien mellem det kommunale skolevæsen og det frie skolevæsen.
Og lige nu kan jeg i hvert fald konstatere, at det ikke er økonomiske problemer, der er i de frie og private skoler, set over ét – der er nogle skoler, som kæmper mere med økonomien end andre.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-17:
Det undrer mig lidt, når det nu faktisk er fripladsordningen, jeg har bragt op her, og der bliver sagt, at det tilskud, der bliver dækket nu, kun dækker 25 pct., at ministeren så begynder at tale om de midler, der i øvrigt bliver givet til friskolerne.
Det er rent faktisk fripladsordningen, jeg har bragt op, og som jeg mener skal have tilføjet midler, for at det netop kan være sådan, som LA også er inde på, at forældrene har mulighed for at vurdere, om deres børn skal gå på en fri- eller privatskole.
Den økonomiske mulighed har de ikke for nuværende.
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-17:
Der er det bare, jeg siger, at de frie grundskolers økonomi i år vil blive løftet med 246 mio. kr. ud over pris- og lønregulering.
Det sker i en sektor på undervisningsområdet, hvor man har en høj overskudsgrad, og hvor beløbet pr. elev er steget med mere end 10.000 kr. siden 2015.
Så der er økonomi nok, også til, at hvis man ønsker at lægge mere oven i de 25 pct., kan man jo vælge at gøre det.
Det beslutter skolerne selv.
I det her beslutningsforslag er der et ønske om at tilføje yderligere 120 mio. kr. til friskolesektoren.
Vi kan jo altid mødes og diskutere, om der inden for den samlede ramme af friskolernes økonomi kan allokeres flere ressourcer til familier med lave indtægter eller til familier, der har børn, som har særlige behov, men jeg synes ikke, at vi skal til at lægge yderligere penge oven i de 76 pct., vi bruger på koblingsprocenten nu.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-01-17:
Tak for ordet, og tak for, at der denne gang var fuldstændig styr på navnet.
Det var dejligt.
Jeg vil også sige tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte forslaget her om at styrke det frie skolevalg ved at afsætte yderligere midler til fripladser på private skoler, i private sfo'er og på private gymnasier.
I Socialdemokratiet ser vi meget positivt på, at de frie grundskoler m.v. tager et større socialt ansvar.
Det bakker vi varmt op om, og vi ved også, at man gør det mange steder i dag.
For det første mener jeg grundlæggende, at de frie institutioners økonomi giver plads til at tage et socialt ansvar.
De frie grundskoler får et løft i deres samlede økonomi på 246 mio. kr. i 2024 ud over pris- og lønregulering.
Det må kunne gøres inden for disse ekstra midler.
På den baggrund har jeg svært ved at se, at økonomien spænder ben.
Når jeg ser på de tal, som jeg lige har oplistet, mener jeg også, at regeringen prioriterer, at der skal være midler til de frie skoler.
Samtidig vil vi også gerne prioritere folkeskolen, for det har en stor værdi, at vi har en skole, hvor børn kan mødes på tværs af skel.
På den måde kan man sige, at den berømte balance også skal findes i denne diskussion.
Jeg har selv stået ved tavlen som lærer ude i den danske folkeskole, før jeg blev valgt ind her i Folketinget, og på den baggrund har jeg selv oplevet, hvad det betyder, og hvor vigtigt det er, at man har en blandet elevflok.
Den anden ting, der undrer mig ved det her beslutningsforslag, er timingen.
Normalt er det sådan, at forslag, der medfører nye udgifter, fremsættes i forbindelse med vedtagelsen af finansloven, da det er her, vi sætter den økonomiske ramme for året.
Finansloven for 2024 blev vedtaget i november, og Det Konservative Folkeparti var selv med i aftalen.
Så derfor undrer det mig, at et forslag som det her, der medfører en firdobling af de udgifter, vi har til fripladsordninger i dag, bliver fremsat på den her måde og i det her forum.
Der er altså tale om et forslag, der løfter økonomien markant, og vel at mærke et forslag, der burde være faldet under forhandlingerne om finansloven.
Mit parti og jeg går gerne ind i en diskussion om, hvordan vi kan sikre, at der er en bredere fordeling af elever på fri- og privatskoler, i private sfo'er og på private gymnasier.
Den diskussion er meget interessant.
Men jeg mener ikke, at forslaget her er den rette vej at gå.
På baggrund af disse forhold kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke støtter beslutningsforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Tak for det, formand.
Noget af det første, jeg fik som opgave, var at blive friskole- og efterskoleordfører, og derfor har jeg arbejdet og arbejder fortsat med bl.a. det her område og holder jævnligt møder med private og frie skoler.
Jeg ved godt, at det er fripladspuljen, man vil gøre større.
Men det er jo rent faktisk sådan, at det er de frie og private skoler selv, der fortæller, hvor meget der skal flyttes over i fripladspuljen fra deres samlede midler.
Blot for at forstå det, er det jo derfor sådan – som det også blev sagt af den tidligere ordfører – at her fra 2024 får frie og private skoler reelt et løft på 246 mio. kr. som følge af tilskudsmodellen ud over pris- og lønreguleringen.
Derfor synes vi fra Venstres side, at det er forkert at begynde at sige, at nu vil man så oven i de 246 mio. kr. have yderligere 120 mio. kr., som så skal puttes over i fripladspuljen.
Og dermed kunne de jo tage imod endnu flere børn og hjælpe endnu flere børn og deres forældre i forhold til at give dem øget fripladstilskud.
Det er også – for at være helt ærlig – fordi de frie og private skoler faktisk har et stort ønske om, at der er ro omkring deres økonomi.
Det, de siger til mig, når jeg holder møder med dem, er: Lad nu for guds skyld være med at lave politik igen og skabe uro, så I næsten hvert halve år kæmper om, hvad vi skal have i tilskud.
Vi har brug for ro, siger de til mig.
Det er ikke, fordi de har et ønske om, at vi skal begynde at diskutere større koblingsprocent.
Og ud fra det kan jeg sige, at Venstre ikke kommer til at stemme for forslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-17:
Tak for ordet, og tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte forslaget.
De frie grundskoler vælges i dag af mange forældre på grund af deres værdigrundlag, og fordi forældrene ønsker en skole, der passer til deres børns behov og interesser.
Jeg gik selv på en friskole, og både jeg og Moderaterne prioriterer friskolerne højt.
Vi mener, at det er på sin plads, at man som forældre selv kan bestemme, hvilken type skole ens børn skal gå på.
Men vi kan ikke støtte det her forslag.
Forslagsstillerne tegner et billede af, at økonomien er udhulet for de frie grundskoler, der tager et socialt ansvar, som følge af lav dækningsgrad af fripladspuljer.
Som undervisningsministeren og flere ordførere har været inde på, er det måske ikke et helt retvisende billede.
Driftstilskuddet pr. årselev på frie grundskoler er reelt steget med 14 pct. siden 2015 først og fremmest som følge af en stigning i koblingsprocenten.
Og i lighed med undervisningsministeren mener jeg, at finansieringsmodellen for de frie grundskoler, hvor staten finansierer en høj andel af de frie grundskolers udgifter, fungerer rigtig godt, og jeg mener derfor ikke, at vi bør prioritere 120 mio. kr. til at øge de frie grundskolers økonomi, når vi jo kan se, at de har en pæn overskudsgrad, og at de i 2024 får tilført et økonomisk løft på næsten en 1/4 mia. kr.
Ud af det løft kan skolerne jo vælge at tage et større socialt ansvar ved at tilpasse forældrebetalingen for enkelte elever på skolen.
Så af den grund vil vi ikke støtte det her beslutningsforslag, men i stedet sige til De Konservative, at de selvfølgelig skal være velkomne til at tage det op i en finanslovsforhandling i fremtiden.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Jeg skal jeg prøve at tage kasketten for Landdistriktsudvalget på også.
Jeg synes helt klart, det er et problem, at der er så mange af vores folkeskoler, som bliver lukket rundtomkring.
Jeg håber lidt, at vi med det nye udspil på folkeskoleområdet, som vi er kommet med fra regeringens side, og som går ud på at give øget frihed til folkeskolerne, også kan hjælpe med til, at man i højere grad kan holde liv i nogle af vores folkeskoler.
Jeg synes, at både de frie og de private skoler har en forpligtelse til også at tage et socialt ansvar, og det betyder jo netop også at hjælpe børn fra lavindkomstgruppen, og det synes jeg også langt hen ad vejen de gør.
Når jeg besøger de frie skoler, også i landdistrikterne, synes jeg faktisk, at langt de fleste løfter det ansvar.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-17:
Tak for det.
Jeg holder også tit møder med dem fra de frie og private skoler og er også tit ude at besøge dem.
Hvis vi lægger det her væk med, at de gerne vil have ro, fordi der er nogle partier herinde, der ikke kan finde ud af at unde dem lidt ekstra penge, så de kan tage sig af nogle af de børn, der også har det lidt svært, synes Danmarks liberale parti så helt ideelt set ikke, at det er godt, at pengene følger barnet, så koblingsprocenten skulle være 100 pct.?
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Nej, jeg mener ikke, at koblingsprocenten skal være på 100, for det er netop det, der gør, at frie skoler og private skoler er anderledes end vores folkeskoler.
Hvis man skruer den op til 100 pct. statslig støtte, synes jeg faktisk, der er en fare for, at man tager nogle af de meget vigtige værdier væk fra de frie og private skoler.
Det er noget, hvor forældrene selv bidrager også økonomisk og dermed måske også engagerer sig væsentlig stærkere.
Det er faktisk nogle af de ting, som jeg egentlig tit tror at også folkeskolen efterspørger, altså et større forældreengagement.
Som jeg sagde før, håber jeg, at nogle af de frisættelser, som vi forhåbentlig kommer til at vedtage sammen, kan være med til at hjælpe nogle af de små folkeskoler til at få et større forældreengagement.