runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Tak for det.
Jeg kunne forstå, at der næsten var tale om jernbanesabotage med hensyn til den tidligere regerings gøren og laden.
Men jeg hæftede mig ved, at Enhedslisten gerne vil stille ændringsforslag om at fremme fremrykke det her til 2021.
Det lyder jo rigtig godt, men så er jeg nødt til spørge: Givet at der er en samlet ramme for, hvor meget det offentlige kan investere – og det er sådan noget, finansministeren er meget bevidst om, når han bl.a. forhandler med kommuner og regioner en gang om året – hvad er det så for nogle projekter, der skal vige i 2021 og 2022?
Er det supersygehusene, der ikke skal gøres færdige?
Er det nogle kommunale projekter, der skal pilles ud?
Eller er der nogle statslige projekter, der skal pilles ud?
Der kan jeg hilse og sige, at der ikke rigtig er gang i noget motorvejsbyggeri – eller i hvert fald kun meget, meget lidt.
Så hvad er det for nogle projekter, der skal pilles ud, for at det her kan fremrykkes 2 år?
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-10:
Det er De Konservative meget indstillet på.
Vi anser jo det at holde i kø som meget, meget dyrt for samfundet, og derfor er vi selvfølgelig nødt til det.
Thomas Jensen (S), 2019-10-10:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil også benytte lejligheden til at byde velkommen i både Folketinget, men også i trafikordførerkredsen.
Der er mange debutanter, men der er også nogle af os, der har et par år på bagen herinde.
Jeg ser i hvert fald frem til samarbejdet.
Jeg hørte, at ordføreren bemærkede, at der var nogle teknologier, der ville overhale jernbanen, og det, vi behandler her, er jo en højhastighedsjernbane, som vil kunne få toget til at køre op til 250 km/t., så jeg vil bare spørge ordføreren om, hvad det er for nogle teknologier, og hvad det er for en del af færdselsloven, der skal ændres, for at vi får nogle konkurrerende teknologier, der kan køre op til 250 km/t. hen over Vestfyn.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-10:
Der er hermed blevet reflekteret.
Jeg knyttede sådan set den her bemærkning til det sidste, fordi jeg gerne vil pointere, at det for os er rigtig vigtigt, at vi har infrastrukturelle investeringer, som giver mening, og at vi selvfølgelig ikke kan bakke op om det her lovforslag, men at vi ser det som en optakt til de kommende forhandlinger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-10:
Det må formanden undskylde.
Jeg var simpelt hen lige ved at overveje, om jeg var blevet radikal i forhold til min forståelse af ordførerens tale.
Der er her tale om en bemyndigelseslov, det er jo ikke en forhandling om, om vi skal have en jernbane eller ej.
Jeg synes måske, at ordføreren er kommet med den forkerte tale til det forkerte lovforslag, for det er en bemyndigelseslov til ministeren om at bede Vejdirektoratet om at gå i gang, det er ikke et oplæg til en forhandling om, om der skal anlægges eller ikke skal anlægges, eller hvad der nu skal.
Det synes jeg måske ordføreren skal reflektere lidt over.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-10:
Jeg ved ikke, om det er passende at rette formanden, men jeg hedder Thiesen , men tusind tak.
Med det her lovforslag, L 14, foreslås en elektrificeret jernbane over Vestfyn.
I de her tider, hvor der forskes og udvikles og hele tiden kommer nye teknologier, er det en utrolig dårlig idé at investere så mange penge i gammel teknologi.
Det er utrolig mange penge for noget, vi næsten med sikkerhed ved, at teknologien har indhentet, inden projektet er færdiggjort.
Infrastruktur skal give mening.
For Nye Borgerlige giver det her projekt ikke særlig meget mening.
Vi mener, at pengene kan bruges langt bedre, men vi er positive og ser det som et oplæg til en god drøftelse om bedre infrastrukturelle investeringer i de kommende forhandlinger, altså investeringer, som vil give trafikal ligestilling i Danmark – og vi glæder os til de kommende forhandlinger.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-10:
Altså, hvis vi sænker priserne med 30 pct., er vores antagelse, at der vil komme mange flere passagerer, og så kunne man formode, at budgettet ville gå i nul.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-10:
Tak for svaret.
For hvis billetpriserne eksempelvis bliver sat ned, fordi det skal være billigere at være kunde i butikken hos DSB eller hos de to konkurrenter f.eks., så er der jo som regel andre, der må samle regningerne op.
Og der ved jeg jo, at Alternativet ikke er så glad for motorvejsinvesteringer – det er derfor, jeg spørger lidt ind til det.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-10:
Tak for et udmærket spørgsmål, som giver mig lejlighed til at præcisere, hvad jeg mener med billigere.
Billigere i mit perspektiv er i forhold til passagererne, altså at det bliver mere attraktivt for passagererne at flytte over i togene.
Det ligger jo ikke naturligt i det her forslag, så derfor var det heller ikke det, jeg kommenterede på.
I Alternativet vil vi gerne gøre kollektiv transport 30 pct. billigere i løbet af de næste 4 år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-10-10:
Tak, hr. formand.
Jeg vil også gerne kvittere for ordførerens tale og egentlig gerne spørge lidt ind til det, som fru Susanne Zimmer var inde på i forhold til det, hun nævnte om »mere«, »bedre« og »billigere« i indledningen til ordførertalen.
Ordføreren fortalte også lidt om, hvad det var, der blev mere af, og hvad det var, der blev bedre – bl.a. elektrificeringen, og at gods f.eks. bliver flyttet over på tog.
Men det der med »billigere«, kommenterede ordføreren så ikke efterfølgende, og der vil jeg gerne høre, hvad det er, man mener hos Alternativet i forhold til, hvad der skal være billigere.
For der er forskellige måder at opgøre det på.
Er det udgifterne pr. person, der skal befordres, eller er det priserne på togene, altså hvad det koster at køre med dem, eller er det anlægspriserne, altså hvad det koster at investere i kollektiv trafik?
Kan Alternativets ordfører præcisere, hvor det er, det er billigere?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-10:
Som udgangspunkt vil vi støtte det, der skal til for at få den timemodel til at køre.
Og det vil jo også betyde, at vi skal investere mere i jernbaner end i motorveje.
Så det er vi med på.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jeg vil også gerne byde velkommen til Alternativets nye transportordfører – igen er det rart at se nogle kvindelige ansigter i den kreds, der har været meget mandepræget i mange år.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren nævnte timemodellen, og at det var et vigtigt led i det her.
Og det er jo rigtigt nok; vi afkorter rejsetiden.
Men hvis man skal føre timemodellen ud i livet, indebærer det jo også en ny jernbane ned igennem Østjylland til godt og vel 10 mia. kr., inklusive en bro over Vejle Fjord.
Hvordan stiller Alternativet sig til sådan et enormt dyrt og meget indgribende projekt, der er kendetegnet ved at være totalt ufinansieret på nuværende tidspunkt?
For det er som sagt Togfonden DK's fase 1.
Er det noget, Alternativet vil kaste sig ind i og bruge penge på så dyrt et projekt, selv om det ikke er finansieret?
Eller vil Alternativet med andre ord kræve, at det sorte hul, der er i Togfonden DK, fyldes op, inden vi kan begynde at bruge penge på andre og langt mere fornuftige projekter?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-10:
Tak for ordet.
I Alternativet vil vi gerne have mere, bedre og billigere kollektiv transport.
Derfor støtter vi selvfølgelig også det her forslag.
Bedre betyder, at det skal være hurtigere, og det her er jo et skridt i retning af at opfylde Togfonden DK's timemodel, ved at den er 4 km kortere og toget kan køre op til 250 km/t.
Bedre bliver det også, fordi det bliver elektrificeret, så vi ikke har så stort et CO 2 - og partikeludslip.
Det er også klogere, fordi der bliver bedre mulighed for godstransport, og jo mere godstransport vi kan flytte fra lastbiler over i tog, jo bedre er det også for vores klima.
Det er også klogt, fordi det ligger op ad motorvejen, så det er i et område, som i forvejen er belastet af støjgener og i forhold til natur.
Men naturbelastningen bliver måske ikke så stor, fordi det er landbrugsjord og ikke skov eller øvrig natur, det går ud over.
Det kunne være interessant at få at vide, også i forhold til den fremtidige udvikling af timemodellen.
Vi støtter forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-10:
Det gør vi til dels, men som jeg også sagde før, er det også et spørgsmål om politisk prioritering.
Altså, der jo ikke nogen tvivl om, at det her er et dyrt projekt.
Men hvis nu man måske prioriterede de her motorvejsudvidelser lidt lavere og så i stedet prioriterede den kollektive transport og gennemførelsen af Togfonden DK og timemodellen, som har ventet ret længe efterhånden, lidt højere, så kunne vi nok komme igennem.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Tak for det.
Det glæder jeg mig så til at høre.
Med hensyn til det der med, om pengene er der, vil jeg sige, at det kan være lidt svært at skelne.
For én ting er, at pengene er der i Togfonden DK – det anerkender vi at de er med hensyn til fase 1. Derimod er der store problemer med fase 2; det en helt anden sag, vi kommer til at diskutere senere.
Når man sammenlægger alle offentlige investeringer i forhold til, hvad sker der i kommunerne, hvad der sker i regionerne, og hvad der sker i staten, så når vi et eller andet loft.
Anerkender SF, at det er det , der egentlig er årsagen til, at der er nogle projekter, man har været nødt til at udskyde, og det er den nye regering åbenbart også nødt til?
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Det er også et spørgsmål, jeg kommer til at stille her i debatten i dag til ministeren, altså hvorfor vi skal vente til 2023.
Men det ændrer jo ikke ved og bliver aldrig et argument for, at vi har lidt et tempotab på 4 år på Togfonden DK, først og fremmest på Vestfynbanen.
Men der har jo været plads til det, for som også hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, er Togfonden DK, herunder Vestfynbanen, jo finansieret, så pengene har sådan set været der hele tiden.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Det er rigtigt, at det her projekt var med i den blå trafikaftale fra marts måned, som nu er et stykke blankt papir – citat slut, transportministeren.
Men når det tog lang tid, tror jeg godt at hr. Henning Hyllested ved, at det har noget at gøre med, at vores anlægsramme har været presset, og hvis man nærlæser lovforslaget, vil man også se, at det først er i 2023, at der egentlig er afsat penge til at komme i gang.
Derfor kunne jeg spørge den nuværende regering og støttepartier: Hvorfor venter man så lang tid?
Der er altså 4 år til, at man så småt går i gang med det her projekt, og vi kan vel forvente, at den åbner på et tidspunkt i 2028 eller 2029, så det synes jeg ikke vi skal slå hinanden i hovedet med.
Lad os hæfte os ved de gode argumenter, der er for at gennemføre det her projekt, som i øvrigt også har en fornuftig samfundsøkonomisk forrentning.
Det er jo en del af Togfonden DK's fase 1, og der ved hr. Hyllested jo godt, at den tilsluttede vi os på et tidspunkt, og vi anerkender også, at finansieringen er til stede i Togfonden DK's fase 1, og det er så det, vi følger op på nu.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Jeg må igen igen undre mig, for hvorfor skulle det tage så lang tid, hr. Kristian Pihl Lorentzen?
Hr. Kristian Pihl Lorentzen nævnte selv alle de fortræffeligheder, der er ved, at vi får etableret den her ny bane over Vestfyn – mere robust togtrafik, bedre forhold for regionaltrafikken osv. osv.
Hvorfor så den modstand mod Togfonden DK og mod det her projekt lige indtil i foråret, hvor I så lavede den der trafikaftale med Dansk Folkeparti?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Tak for det.
Lovforslaget her bemyndiger jo transportministeren til at anlægge en ny dobbeltsporet elektrificeret jernbane, en højhastighedsbane, over Vestfyn, fra Odense Vest til Kauslunde øst for Middelfart.
Lovforslaget giver samtidig hjemmel til, at Energinet kan omlægge deres naturgassystem i forhold til jernbanen.
Banen bliver 35 km lang, og den er budgetteret til at koste knap 5 mia. kr. inklusive 30 pct. i reserve.
Det skulle give mulighed for, at fremtidens tog kan køre med en fart på op mod 250 km/t., vel vidende at de tog, vi er i gang med at afskaffe, har en maks. hastighed på 200 km/t.
Så det er altså fremtidssikret yderligere.
Vi får kortere rejsetid hen over Fyn, og desuden øger vi sporkapaciteten på Vestfyn til gavn for både fjerntogene i landstrafikken og de regionale tog på den eksisterende jernbane.
Omkring regionaltogene har der jo fra tid til anden været snakket om at lukke nogle stationer på Vestfyn.
Det har vi været meget skeptiske over for i Venstre, så det er en af de gavnlige effekter af lovforslaget her, at vi nu får plads til den regionale bane.
Udover udgiften på knap 5 mia. kr. er det også værd at notere, at der jo også kommer en væsentlig udgift for Energinet, som jo skal til at omlægge bl.a. sine gasledninger, og det er jo gaskunderne, som kommer til at betale det over tarifferne.
Sådan er principperne omkring anlægsprojekter, men det skal bemærkes.
Jeg er ikke i tvivl om, at den nye jernbane vil blive til glæde og gavn både for passagererne i fjerntrafikken og for de mange lokale pendlere, der er mellem Middelfart og Odense.
Det er en af de mest trafikerede strækninger på vores jernbanenet.
Den nye jernbane vil også bidrage mærkbart til effektivisering og modernisering af togdriften i det hele taget, og samtidig vil den nye jernbane sikre et mere robust togsystem, fordi der simpelt hen kommer mere kapacitet i den flaskehals.
Så det kommer mange til gavn.
Det vurderes, at op mod 55 ejendomme skal totalt eksproprieres, og op mod 235 ejendomme berøres af at skulle afgive jord – arealerhvervelse, som det hedder.
Så der er rigtig mange, der berøres af det her.
Der er selvfølgelig mange, der lige nu er bekymret for, om de bliver stavnsbundet af det her, og om de får en ordentlig behandling osv.
Der synes jeg, vi skal sende et klart signal her fra Folketingssalen om, at lodsejere, der berøres af sådan nogle projekter, skal have en god behandling, både når det gælder prisfastsættelsen af deres ejendomme, men jo også med hensyn til fremrykket ekspropriation for dem, der føler sig stavnsbundne.
Det kan være, at der er nogle, der har helt særlige grunde i familien til, at man er nødt til at flytte fra stedet.
Så skal man ikke være stavnsbundet.
Det står der jo en hel masse om i jernbanelovens kapitel 6, men jeg synes, det er værd at sende det signal, at disse lodsejere skal have en ordentlig behandling.
Med det være sagt kan jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2019-10-10:
Tak for ordet, formand.
Den 14. januar 2014 indgik den daværende regering bestående af Socialdemokratiet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti aftale med Enhedslisten og Dansk Folkeparti
om en moderne jernbane: udmøntning af Togfonden DK.
Den nye jernbane på Vestfyn er en del af Togfonden DK's fase et.
Med Togfonden DK får danskerne en hurtigere og mere moderne jernbane, som sikrer, at landet hænger bedre sammen.
Med aftalen blev det bl.a. besluttet at igangsætte en vvm-undersøgelse for projektet med en ny jernbane over Vestfyn, og forligskredsen bag Togfonden DK indgik den 7. september 2017 en aftale om udvidelse af Togfonden DK med 2 mia. kr. og besluttede i den forbindelse, at den nye jernbane skal anlægges i den nordlige linjeføring.
Som bekendt kæmpede Socialdemokratiet sammen med Dansk Folkeparti, SF, Enhedslisten og Radikale Venstre længe med den tidligere regering om at få banen over Vestfyn på finansloven og om at få fremlagt en anlægslov.
Derfor er det glædeligt, at forslaget til anlægslov for banen nu langt om længe behandles i Folketinget.
Hvad er det så, der anlægges?
Den nye dobbeltsporede elektrificerede jernbane over Vestfyn bliver ca. 35 km lang og vil muliggøre kortere rejsetider i kraft af en forkortelse af jernbanestrækningen mellem Odense og Middelfart med ca. 4 km og en mulig maksimal hastighed med op til 250 km/t. Den nye jernbane vil i al væsentlighed være beliggende nord for den eksisterende motorvej og bliver placeret i en korridor tæt på motorvejen.
En fælles transportkorridor vil betyde, at de samlede gener for omgivelserne af de to transportinfrastrukturanlæg reduceres i forhold til en situation, hvor motorvej og jernbane ligger adskilt.
Hvad kommer den nye jernbane så til at betyde?
I dag hører jernbanestrækningen mellem Middelfart og Odense jo til blandt de mest trafikerede strækninger på jernbanenettet.
Udover trafik med lyn- og intercitytog benyttes strækningen også til lokaltog samt betydelig godstogstrafik.
Den nye bane over Vestfyn vil gøre det muligt at adskille langsomtkørende godstog og hurtige persontog.
En sammenblanding – som i dag – medfører en væsentlig reduktion i kapaciteten på strækningen.
Banen gør det altså muligt både at køre hurtigere mellem vores landsdele, f.eks. mellem København og Aarhus, og samtidig aflaster banen også lokal- og regionaltrafikken på Vestfyn, som længe har været overbelastet.
Banen kommer altså både rejsende mellem vores landsdele, men også passagerer på Fyn til gavn – og den får vores land til at hænge bedre sammen.
Det er forventningen, at rejsetiden vil kunne reduceres med op til 5 minutter.
Det vil dog bl.a. afhænge af de konkrete køreegenskaber af fremtidens togmateriel, som endnu ikke er kendt.
Men her må Folketingets partier jo så lægge sig i selen for at sikre indkøb af elektriske tog uden at gentage fortidens fejl.
Socialdemokratiet kan selvfølgelig – og med glæde – støtte nærværende lovforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Tak, formand.
Indledningsvis vil jeg gerne takke for den meget velvillige modtagelse af lovforslaget, og det gælder jo alle Folketingets partier.
Tusind tak for det.
Det er jo i virkeligheden et lovforslag, hvis baggrund er et ekstremt positivt problem, nemlig at vi lever længere.
Og som rigtig mange ordførere har påpeget, er der derfor også et behov for at sætte flere pensionsmidler til side for at opfylde folkekirkens pensionsforpligtelser.
Og bare for en god ordens skyld, så omhandler den pensionsforpligtelse ikke præster – den omhandler derimod kirkefunktionærer.
Ikke desto mindre er det jo vigtigt, at vi sikrer denne pensionsforpligtelse.
Så det er altså ikke givet, at det er det, der skal være løsningen – det er altså en lokal beslutning.
Men med disse ord ser jeg frem til den videre udvalgsbehandling og siger tak for den velvillige modtagelse.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-10:
Jeg er den sidste ordfører i rækken, og der er jo allerede sagt mange gode ting om det her lovforslag.
Dem skal jeg skal ikke spilde Folketingets tid med at gentage.
Men det er jo en hjertesag for os i Liberal Alliance, at præster kan gå en tryg alderdom i møde, og derfor bakker vi lovforslaget op.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-10:
Vi finder det i Nye Borgerlige glædeligt, at præsternes levealder er steget.
Det er selvfølgelig mindre glædeligt, at forrentningen af pensionsmidlerne ikke er steget tilsvarende.
Men i forlængelse af tidligere ordføreres beskrivelser af lovforslaget mener vi, det er rigtigt at sikre en solidarisk løsning på en økonomisk byrde, der i dag er skævt fordelt mellem landets menighedsråd.
Derfor støtter vi nærværende lovforslag.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-10:
Alternativet ønsker ikke at støtte én religion frem for andre og søger en ligestilling mellem folkekirken og andre anerkendte trossamfund.
Gældende lovgivning sikrer, at den danske folkekirke som det eneste trossamfund i Danmark må opkræve skat i Danmark.
Kirkeskat betales imidlertid kun af medlemmer af folkekirken, og fællesfonden finansieres primært gennem kirkeskatten.
På trods af folkekirkens særstatus mener vi, det er vigtigt, at der findes en solidarisk løsning for de ca. 200-300 tjenestemænd, så de enkelte kirker ikke ender med at skulle afskedige tjenestemænd, fordi deres kirkekasse ikke kan dække det stigende pensionsbidrag.
Vi støtter derfor forslaget om at lade fællesfonden finansiere den større pensionsbyrde gennem en forøgelse af landskirkeskatten samt gennem anvendelse af en del af fællesfondens frie egenkapital.
Vi støtter også den etisk og socialt forsvarlige investering af pensionsmidler, såfremt dette kan garanteres gennem udformning af egentlige etiske retningslinjer, og at man ikke blot tager udgangspunkt i stifternes kapitalforvaltnings tilsvarende arbejde hermed.
Tak for ordet.
Orla Østerby (KF), 2019-10-10:
Lovforslaget her er jo en sikring af pension til de 800 tjenestemænd og funktionærer, der er inden for det her område.
2007-beslutningen viser sig jo ikke at kunne holde trit med de udgifter, der er på pensionsområdet, og det betyder, at man går i underskud, og derfor er man nødt til her med rettidig omhu at fremvise en løsning på det, og det gør man ved at fastholde kirkekassernes pensionsbidrag for tjenestemandsansatte kirkefunktionærer på det nuværende niveau på 18,4 pct. og lade folkekirkens fællesfond dække den resterende del af forpligtelsen.
Det giver jo mening.
Fællesfonden får så en mulighed, som de ikke har i den nuværende lovgivning, nemlig at lave en aktiv investering for fondens pensionsformue, og det betyder, at man her formentlig kan få et afkast på formuen, som så kan være med til at dække de her pensionsudgifter.
Det giver også rigtig god mening, så Det Konservative Folkeparti støtter L 6.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jeg kan måske bidrage til besvarelsen uden at foregribe ministerens besvarelse.
Det har jo noget at gøre med, at en ting er, at pengene er der, noget andet er, om der er en ramme til at måtte bruge dem.
Det er jo det, vi har været ramt af på mange gode anlægsprojekter i de senere år, men heldigvis ser det ud til, at vi får hul på bylden om 2-3 år.
Thomas Jensen (S), 2019-10-10:
Jeg vil tilslutte mig hr. Henning Hyllesteds begejstring over, at Venstre støtter op om den her togstrækning.
Det er jo glædeligt, efter at vi netop har haft en blå regering, som virkelig ikke har givet det her projekt medfart – før lige til sidst, hvor der kom en infrastrukturaftale.
Men mit spørgsmål går mere på noget andet.
Jeg vil også bare lige understrege, at der jo har været flere linjeføringer i spil, og uanset hvilken man har valgt – ordføreren må ikke hænge mig hundrede procent op på det – har det været nogenlunde lige mange lodsejere, der blev påvirket.
Det, der har været vigtigt for forligspartierne, har jo været at sikre, at der også blev lyttet til de borgere og til erhvervslivet, og det er der blevet – og det der med at samle motorvej og jernbanetracé gør, at vi kommer til at påvirke færrest muligt.
Derfor vil jeg høre, om ordføreren ikke er enig med Socialdemokratiet og regeringen i, at det er en god disposition at gøre det på den måde.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-10:
Jo, det er det jo selvfølgelig.
Nu er jeg jo så heldig, at jeg ikke var valgt ind i Folketinget på daværende tidspunkt.
Jævnfør det, jeg sagde lige før, så er det ret tydeligt, hvor jeg står i det her, og derfor spørger jeg jo også ministeren, om han er enig.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jeg vil starte med at byde ordføreren velkommen i transportordførerkredsen.
Det er rart at se nye ansigter, og der er i hvert fald slet ikke for mange kvinder i den her kreds, så det er rart at få et nyt frisk pust fra SF – så velkommen til.
Jeg er sikker på, at vi får et godt samarbejde trods visse uenigheder.
Det er jo rigtigt, at der tidligere på året blev fremsat et beslutningsforslag, der pålagde den tidligere regering at gå i gang med den her bane, og det skulle helst ske senest i 2020 – senest i 2020 skulle vi bare i gang med det her.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Er det så ikke lidt mærkeligt, at man få måneder senere fremsætter et lovforslag, der ligesom forudsætter, at vi starter i 2023 – det er endda meget forsigtigt sat med kun 150 mio. kr. i starten?
Er det ikke lidt underligt, at man kan ændre holdning så hurtigt?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-10:
Og jeg ved også, at når vi i SF fremlægger vores finanslovsforslag, kommer der ikke til at mangle finansiering til det her anlægsmæssigt; det er et spørgsmål om politisk prioritering.
Jane Heitmann (V), 2019-10-10:
Tak for det.
Jeg vil bare lige spørge ordføreren, om ordføreren mener, der er økonomi i Togfonden DK til at igangsætte før 2023.