runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2020-11-26:
Tak for det.
Som formanden fik nævnt, drejer det her forslag sig om ændring af lov om finansiel virksomhed, lov om restrukturering og afvikling af visse finansielle virksomheder og lov om kapitalmarkeder og om ophævelse af lov om finansiel stabilitet.
De af os, der oplevede finanskrisen i perioden 2007-2009, har smertelige erfaringer herfra.
Samfundet blev kastet ud i økonomisk usikkerhed, og der var borgere, der fik ondt i maven som konsekvens af den usikkerhed, der fik lov til at udvikle sig, og som blev så omsiggribende, som tilfældet var.
Set i det lys finder vi fra Socialdemokratiets side, at det foreliggende lovforslag er særdeles velanbragt med dets formål om at styrke den finansielle stabilitet og øge finansielle virksomheders modstandsdygtighed over for fremtidige finansielle kriser i hele EU.
Med lovforslaget gennemføres en række ændringer, der har til hensigt at styrke kreditinstitutternes kapitalmæssige robusthed og derigennem øge den finansielle stabilitet, samtidig med at institutterne kan øge kreditformidlingen, vækst og beskæftigelse i samfundet.
For at opnå dette tages en række værktøjer i brug.
Det er værktøjer, der adresserer risici, som skyldes udviklinger i økonomien generelt, herunder krav vedrørende gearingsgrad, stabil finansiering og markedsrisiko.
Endvidere sikrer lovforslaget, at der kan gribes tilstrækkelig effektivt ind over for en nødlidende finansiel virksomhed eller en finansiel virksomhed, der ser ud til at blive nødlidende.
Det overordnede formål er at sikre kontinuiteten i virksomhedens kritiske finansielle og økonomiske funktioner, samtidig med at konsekvenserne af virksomhedens sammenbrud for økonomien og det finansielle system minimeres.
Endelig gennemføres der krav om, at kreditinstitutterne polstres for at kunne modstå tab og sikre, at de kan genetablere deres kapitalgrundlag i en krisesituation.
Nu ville det være smukt, hvis denne blomst alene var groet i den danske have, men heldigvis har lovforslaget rødder i EU-bestemmelserne, og i kraft af at Danmark har været på forkant med at stille helt nødvendige krav til finanssektoren, vil danske finansinstitutter opleve et potentiale for at reducere omkostningerne.
Det sker, ved at EU-bestemmelserne så at sige er en konsekvens af et fælles regelsæt, som bevirker, at man løfter bunden for dem, der har været mindre restriktive, og dermed opnår danske institutter en potentiel konkurrencefordel.
Det hilser vi også med glæde.
Så Socialdemokratiet støtter L 109 og tager gerne del i udvalgsbehandlingen af det.
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-26:
Tusind tak.
I dag behandler vi et lovforslag, som jo er en del af vores alle sammens store fælles hovedpine, nemlig ejendomsvurderingsområdet, og lige i særdeleshed her handler det jo om erhvervsejendomme.
Når Skatteministeriet kommer til os politikere og siger, at det, som I har aftalt i jeres politiske aftale, rent faktisk ikke kan lade sig gøre, så ved man godt, at det har været forsøgt, for de vil gå meget langt for at forsøge at få tingene til at lykkes.
Så når de kommer og siger, at det her simpelt hen ikke kan lade sig gøre – I bliver nødt til at gøre det på en anden måde, vi bliver nødt til at skifte modellen ud – så lytter vi selvfølgelig også i Radikale Venstre, fordi vi jo som regel er rimelig pragmatisk anlagt.
Når det er sagt, kan vi også godt se af høringssvarene, at mange er bekymrede, og jeg deler sådan set Louise Schack Elholms behov for måske lige at trykke på pauseknappen og så tage os et par måneder, hvor vi får tygget det her godt igennem i en ordentlig udvalgsbehandling og skiller den del ud, der specifikt handler om erhvervsejendomme.
Jeg er ikke helt sikker på, at det rykker ved noget, for jeg ved også, hvor grundigt Skatteministeriet har arbejdet med det her.
Men hvis vi får belyst alle de forskellige undtagelser og alle de bekymringer, som der er, både i høringssvarene og i de henvendelser, vi har fået, så tror jeg måske også, vi vil kunne tage en beslutning på et, føler vi i hvert fald, mere oplyst grundlag.
Så lad os komme i gang med den proces.
Vi kan naturligvis også med glæde se, at der er blevet nedsat en arbejdsgruppe til specifikt at kigge på andelsboliger i den her sammenhæng.
Vi er også rigtig tilfredse med, at de er blevet skilt ud, og at der er blevet nedsat en arbejdsgruppe, der skal kigge på, hvad man stiller op med dem.
Men fordi vi jo naturligvis også ærer forliget og gerne vil være med til at løse den her problematik, så stemmer vi for.
Carl Valentin (SF), 2020-11-26:
SF er som bekendt ikke en del af forligskredsen, så vi har ikke været inde over drøftelserne bag den nye model til ejendomsvurderinger, og når jeg ser på indholdet af lovforslaget her, ville jeg egentlig have ønsket, at regeringen havde overvejet at inddrage samtlige partier.
Jeg får det indtryk, at der mangler en række konsekvensvurderinger i den sammenhæng.
Her skal det understreges, at man ovenikøbet har givet en forkortet svarfrist for høringsparterne, som det også blev påpeget heroppefra tidligere, og at de desuden blev kontaktet lige inden efterårsferien, hvilket forekommer uhensigtsmæssigt.
Lad mig uddybe manglerne.
Som led i lovforslaget bliver det foreslået, at erhvervsejendomme skal vurderes ud fra samme principper som ejerlejligheder.
Den ændring vil resultere i, at udlejningsejendomme og andelsboliger i højere grad vil blive beskattet, som var de en ejerbolig.
Ligeledes vil man ikke længere ansætte en ejendomsværdi løbende for erhvervsejendomme.
Der foreligger, så vidt jeg kan se, ikke nogen skøn på, hvordan ændringerne vil påvirke huslejen i de berørte boliger.
Dog skønnes det fra nogle af høringsparterne, at ændringerne vil resultere i en betydelig stigning af ejendomsskatten i erhvervsejendomme, og denne stigning vil med høj sandsynlighed ramme lejerne i form af huslejestigninger.
Som lovforslaget også kommer ind på, vil de anførte regler også ramme andelsboliger.
Bl.a. betyder det, at den offentlige ejendomsværdi ikke længere vil kunne anvendes til værdiansættelse af andelsboliger.
Hertil foreslås det, at man opretter et udvalg til at undersøge værdiansættelsesprincipperne for andelsboliglovens regler.
Det medfører igen et behov for gode svar.
F.eks. efterlyser vi en vurdering af, hvordan det påvirker prisudviklingen for andelsboligerne.
Til sidst kan ændringerne i ejendomsvurderingerne komme til at påvirke initiativer til at fremme klima, miljø og natur.
Hvis man fratager muligheden for at revurdere værdiansættelsen af udtaget landbrugsjord, kan det blive en dårligere investering for landmænd at udtage jord til vådområder.
Det samme gælder for skovejere, der udlægger områder til urørt skov.
Vi risikerer med andre ord, at der opstår mere modvillighed til at omvende opdyrket jord til urørt natur, fordi skatten ikke tager højde for den nye anvendelse af jorden.
Baseret på indholdet af lovforslaget samt høringssvarene, som er rimelig kritiske, må vi fra SF's side konstatere, at der fortsat udestår en opgave med at vurdere de samlede konsekvenser og formidle dette.
Derfor kan vi ikke stemme for lovforslaget på nuværende tidspunkt, da vi har nogle grundlæggende spørgsmål, som vi mangler at få gjort rede for.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-26:
Tak for det.
Jeg holder talen på vegne af vores skatteordfører, hr. Rune Lund, da han desværre ikke har mulighed for at holde talen selv.
Enhedslisten er ikke med i den kreds af partier, der har stemt for det nye boligskattesystem, og vi var heller ikke med i kredsen, der stemte for den nye kompensationsaftale i sommer.
Vi mener grundlæggende, at det nye boligskattesystem er alt for lempeligt, det koster på sigt over 10 mia. kr. om året, og det er ikke sammenlignet med en situation, hvor man lader boligskatterne løbe løbsk, men sammenlignet med Anders Foghs skattestop.
I en tid, hvor magtpartierne synes, at det er så vanskeligt at finansiere den grønne omstilling og få en genopretning af velfærden og af den sociale tryghed i f.eks. dagpengesystemet, så er det vigtigt at minde om, at et politisk flertal simpelt hen blot har prioriteret anderledes, nemlig at give boligejere en skattelettelse i milliardklassen.
Enhedslisten er heller ikke begejstret for dette lovforslag.
Enkelte elementer er fornuftige.
Vi er enige i, at der bør være mere valgfrihed, i forhold til om man vil benytte indefrysningsordningen eller ej.
Desværre er der også store problemer i lovforslaget.
Andelsboligforeningerne undrer sig således med rette over, at de ikke er en del af tilbagebetalingsordningen.
Danmarks Almene Boliger påpeger, at forslaget kan være med til at modvirke, at vi f.eks. får en mere blandet beboersammensætning i f.eks. hovedstaden, da lovforslaget vil medvirke til huslejestigninger, fordi den nye måde at opgøre ejendomsskatter på, hvor erhvervsejendomme skal vurderes svarende til ejerboliger, også vil medføre højere vurderinger for de almene boliger og dermed højere skatter og huslejestigninger.
Kan det virkelig være regeringens politik?
Flere høringssvar påpeger også alt for korte svarfrister i høringsprocessen, og at kvaliteten af og i lovgivningen er for ringe.
Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-26:
Det her er jo en udmøntning af noget reparationsarbejde oven på en ganske udmærket boligaftale, synes vi.
Selv om vi jo stadig synes, at boligskatterne i Danmark er alt, alt for høje og skruet forkert sammen, så havde vi jo lavet en aftale, som viste sig at være lidt vanskeligere at implementere på grund af nogle problemer i SKAT, og så har vi jo måttet lave nogle justeringer til den, som vi selvfølgelig er enige i, eftersom vi er en del af aftalen.
Det synes vi alt i alt er udmærkede og nødvendige justeringer, og derfor bakker vi også op om lovforslaget.
Jeg har det, tror jeg, lidt ligesom De Radikales skatteordfører, som var på talerstolen før, at vi også synes, det er en god idé at få en mere grundig behandling af punktet om vurderingen af erhvervsejendomme.
Jeg har det også sådan på nuværende tidspunkt, at jeg endnu ikke har set en bedre løsning for mig end det, der ligger på bordet, og derfor ser jeg meget frem til at komme lidt mere til bunds i det.
Vi har fået rigtig mange klager fra rigtig mange virksomheder, som er utilfredse med den løsning, som er lagt på bordet, men i sandhedens interesse vil jeg også sige, at jeg endnu ikke selv har set et bedre bud på, hvordan man så skal gøre det, og derfor er jeg faktisk uafklaret om, hvordan vi ender med at forholde os til det punkt.
Men af den grund er det også udmærket at få det behandlet lidt ekstra grundigt.
Så hvis vi kunne få lavet den ændring som foreslået af Venstre, vil vi meget gerne stemme for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Nye Borgerlige er ikke med i det forlig og har heller ikke været med i det forberedende arbejde omkring det.
Vi deler de bekymringer, som der har været fra en lang række af ordførerne, især hele problematikken omkring erhvervsejendomme: Kan der være nogle, som har en erhvervsejendom, som nu kommer til at ligge et uheldigt sted, og derved får en langt højere beskatning fra den ene dag til den anden på grund af det her?
Der er nogle bekymringer omkring det, og det er noget, vi gerne vil have belyst, og jeg hører også fra alle de andre ordførere, at det her skal belyses langt mere grundigt, end hvad det er blevet.
Jeg forventer ikke, at vi i Nye Borgerlige kommer til at støtte forslaget, men det vil vi endeligt tage stilling til, når man har belyst det lidt mere grundigt, end hvad tilfældet er nu.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Det mener Det Konservative Folkeparti ikke, nej.
Vi har jo tilsluttet os ministerens forslag om at lave en afviklingsperiode i forhold til burhønsene på nogle ordentlige vilkår, som alle kan være tjent med.
Men jeg synes bare også, at vi er nødt til for netop at sikre dyrevelfærden at komme med nogle andre løsningsmodeller end bare at slippe dem fri som fritgående høns, hvor der dør op til 18 pct.
Det synes jeg simpelt hen ikke vi kan være bekendt, og det mener jeg da heller ikke at Alternativets ordfører kan synes er nogen god idé.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-26:
Tak for ordet.
Ejendomsvurderinger er jo noget, som vi igennem mange, mange år har diskuteret.
Tilbage i 2012 blev vurderingerne suspenderet, fordi Rigsrevisionen og statsrevisorerne sagde, at de var fejlbehæftede.
Der var ikke noget andet at sætte i stedet.
Da vi fik regeringsmagten i 2015 satte vi gang i det her arbejde med at få det lavet.
Vi fik lavet et forlig i 2016 omkring ejendomsvurderinger, både for ejerboliger, men også for erhvervsejendomme.
Det har jo så ført til, at vi har haft rigtig mange møder primært om ejerboliger – det er jo blevet udsat 3 år – og vi har haft rigtig store problemer med det.
Vi har knoklet med at prøve på at finde en god mulighed for ejerboliger.
Men erhvervsejendomme har vi jo ikke haft den samme grundighed omkring.
Vi har ikke haft lige så mange møder.
Vi har ikke diskuteret det lige så meget, og derfor kom det også som en overraskelse for os, da vi her i starten af folketingsåret, i slutningen af september, fik at vide, at den aftale, vi havde omkring en vurderingsmodel for erhvervsejendomme, ikke kunne lade sig gøre.
Man måtte nøjes med grundværdier, og det skulle afhænge af de omkringliggende ejerboligpriser.
Det er en ting, som bekymrer os.
Vi har som forligspart haft kort tid til at behandle det, og det har kun været 3 uger i høring, hvoraf den ene uge var i uge 42.
Jeg synes, at høringssvarene er bekymrende.
Jeg er stærkt, stærkt bekymret.
Men samtidig med det er vi også en forligspart, og vi vil også gerne ære det forlig, vi er en del af.
Derfor vil vi jo også bakke op om lovforslaget, for vi har været i dialog med ministeren, som har lovet os, at vi skal lave en grundig behandling af vurderingerne på erhvervsejendomme.
Men hvis det er sådan, at vi ikke laver en lovgivning inden 1. januar, så skal man have erhvervsejendomme til at blive vurderet efter den aftalte model, som ministeriet siger ikke kan lade sig gøre.
Derfor har ministeren over for os tilkendegivet, at vi kan rykke vurderingsterminen til 1. marts og så få en grundig og gennemarbejdet proces omkring det her med erhvervsejendomme.
Jeg må sige, at det er rigtig vigtigt for os, for vi føler lidt, at det her er kommet ind fra højre, og at vi ikke har haft en grundig nok behandling.
Jeg synes, at høringssvarene har været utrolig kritiske, og jeg er bekymret.
Jeg er også bekymret over, at Datatilsynet skriver, at implementeringsrisikoen heller ikke er belyst.
Men vi har et forlig, og vi er nødt til at finde en løsning fra 1. januar.
Derfor vil vi selvfølgelig støtte det her, men det kræver en meget grundig udvalgsbehandling, og det kræver, at vi får udskilt den del, der handler om erhvervsejendomme, så vi er sikre på at få det her behandlet ordentligt, for vi kan ikke leve med den usikkerhed, der er omkring det her, og den utryghed, som jeg har i forhold til retssikkerheden, når man ikke kan klage over vurderingen som sådan.
Troels Ravn (S), 2020-11-26:
Tak for ordet.
Vi står her med et usædvanlig vigtigt lovforslag.
Ejendomsvurderingsloven omhandler en af de helt store genopretningsopgaver for regeringen og Folketinget, så danskerne kan have tillid til, at de omkring 46 mia. kr., der årligt opkræves i ejendomsskatter, opkræves på et retvisende og ordentligt grundlag.
Der er simpelt hen brug for, at vi i Danmark skal have et nyt ejendomsvurderingssystem, og der er altså meget på spil, nemlig tillid og rimelighed.
Det handler også om, at vi skal trække kompleksiteten ud af ejendomsvurderingsloven, så vi også opnår enkelhed i lovgivningen.
Desværre kan ejendomsvurderingsloven set i lyset af de mange års udfordringer og uløste problemstillinger karakteriseres som en lang lidelseshistorie.
Helt tilbage i 2013 fandt Rigsrevisionen et grundlag for alvorlig kritik af ejendomsvurderingerne, som af revisionen blev vurderet til hverken at være gode eller præcise nok.
Siden 2013 har brede flertal i Folketinget med forskellige forlig – vurderingsforliget fra 2016 og ejendomsvurderingsloven fra 2017 – forsøgt at sikre mere retvisende og ensartede ejendomsvurderinger.
Men situationen er desværre den, at det er behov for store forenklinger af loven for at få vurderingssystemet implementeret.
Derfor vedtog Folketinget da også betydelige forenklinger af vurderingsmodellerne for ejerboliger i 2019.
Ligesom for ejerlejligheder har det heller ikke været muligt at implementere modellen for vurderingen af erhvervsejendomme, bl.a. har det vist sig, at den såkaldte grundresidualmodel, som vi nu foreslår at erstatte, i mange tilfælde ville give negative eller meget høje værdier.
Derfor skal der også ske en forenkling af vurderingsmodellerne for erhvervsejendomme.
Det handler som nævnt om tillid og rimelighed, men også om, at der årligt indbetales grundskyld og dækningsafgift for i alt 11,5 mia. kr.
Med L 107 foreslås derfor en ny og enklere model for fastsættelse af grundværdier for erhvervsejendomme.
Ved at skabe sammenhæng mellem grundværdierne for erhvervsejendomme og grundværdierne for ejerboliger bliver datagrundlaget mere solidt og gennemsigtigt, vurderingerne bliver mere ensartede, end de er i dag, og samtidig bliver vurderingerne lavere uden for de større byer end i de store byer og lavere uden for bykernerne.
Det mener jeg er positivt, og det giver igen mening, i forhold til at vi skal have tillid til ejendomsvurderingssystemet; det skal være retfærdigt og rimeligt.
Socialdemokratiet støtter L 107.
Katrine Robsøe (RV), 2020-11-26:
Tak for det.
Jeg vil gøre det lidt kort, tror jeg.
Lovforslaget her indeholder sådan to store dele: regler om kapitalkrav og så krisehåndtering.
Det har til formål at styrke den finansielle stabilitet og øge de finansielle virksomheders modstandsdygtighed over for fremtidige finansielle kriser.
Med lovforslaget her implementeres den seneste revision af EU's kapitalkravsdirektiv, CRD V, og samtidig implementeres det nye krisehåndteringsdirektiv, BRRD II.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at de danske banker er stabile til at klare finansielle udsving, og skal de afvikles, skal det naturligvis ske ordentligt og uden tab hos kunderne.
Vi har jo tidligere haft det her lovforslag og direktiverne diskuteret blandt erhvervsordførerne, og jeg er betrygget i, at vi med det her lovforslag har fundet en rigtig god løsning.
Og i den forbindelse vil jeg faktisk gerne sige en særlig tak til Venstres hr. Torsten Schack Pedersen, for hans viden på området er jeg ret sikker på i hvert fald har været til gavn for lovforslaget her.
Radikale støtter lovforslaget.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-11-26:
SF's ordfører på området har desværre ikke mulighed for at være her, og derfor læser jeg hendes tale op: En opgave, som ikke må falde tilbage i glemmebogen hos os politikere, er den nødvendige regulering af den finansielle sektor for at sikre den finansielle stabilitet.
Implementering af disse EU-direktiver i dansk lovgivning sikrer, at vi fortsat holder os på linje med de europæiske lande, som vi ofte sammenligner os med.
Som samfund er det nemlig afgørende, at vi er forberedt, hvis de danske banker, især de store, skulle komme i økonomisk uføre.
Som det fremgår af de indledende bemærkninger til lovforslaget, er det jo netop en forudsætning for en sund og stabil vækst, at man har en velformet regulering af den finansielle sektor.
Derfor er det ikke kun nødvendigt, men også ansvarligt, at bankerne i høj grad selv skal absorbere et tab, hvis de skulle blive nødlidende.
I virkeligheden handler det jo også om kunderne.
Der må aldrig opstå den samme usikkerhed om noget så fundamentalt som bankdrift; kunderne skal have sikkerhed for deres økonomi.
Derfor giver SF heller ikke meget for argumenterne fra den finansielle sektor om, at lovforslaget i udpræget grad skulle være til ulempe for dansk erhvervsliv.
Sagen er jo netop, at det i det vigtige europæiske fællesskab, vi er en del af, er virkelig oplagt, at vi sammen vedtager lovgivning, der sikrer finansiel stabilitet.
Så får bankerne netop større sikkerhed for deres investeringer.
Det er jo sådan, at det er en finansiel gevinst for bankerne, at det internationale marked kan se, at de er veldrevne og velpolstrede.
Derfor kommer disse regler ikke til at have den store konkurrenceforvridende effekt, når vi implementerer inden for direktivets rammer, som vi gør her.
Derfor stemmer SF for forslaget.
Mona Juul (KF), 2020-11-26:
Tak, hr. formand, og tak for ordet.
Jeg vil helt kort lige lægge vægt på, at der er mange gode tanker og værdier i at styrke landets finansielle stabilitet, øge modstanden mod eventuelle fremtidige kriser og også gøre det via krav til den finansielle sektor – naturligvis.
Det handler om det gode, gamle ord robusthed, om at bruge flere værktøjer til at vurdere risici og om at lave krav om f.eks. gearing, stabil finansiering og markedsrisiko.
Og det handler om at kunne gribe effektivt ind, sikre stabilitet og minimere risikoen for økonomien og det finansielle system og om krav til at absorbere tab og genetablere kapitalgrundlag i en krise.
Der har været lidt arbejde med lovforslaget inden i dag – det vil jeg ikke lægge skjul på.
Det har nemlig været vigtigt at undgå alt for meget overimplementering, så vi ikke står ringere end f.eks. Sverige og Norge, og det har været vigtigt at sikre individuel vurdering af hvert institut.
For krav om højere subordination bør kun anvendes, hvis det er absolut nødvendigt.
Det er med konstruktivt samarbejde lykkedes, og derfor stemmer Konservative for forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Mange tak.
Jeg kan sige, at vi i Nye Borgerlige jo normalt ikke er de store tilhængere af, hvad der kommer fra EU.
Men nogle gange kan selv blind høne finde korn, og det her er måske ikke det værste, som vi har set derfra.
Selv om det er en ordentlig bunke – og jeg vil sige, at jeg ikke har nærlæst samtlige 501 side, men jeg har da fået fat i de vigtigste ting af det – er det nu ikke så slemt, når det nu engang kommer nede fra EU.
Vi har en række spørgsmål, som vi sender i udvalgsbehandlingen, men grundlæggende ser vi det her som en positiv ting.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-26:
Formanden ved, hvordan det er med Europaudvalget nogle gange.
Vi har samråd i Europaudvalget samtidig; det er lidt svært at nå det hele.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg godt forstår, hvilket dilemma staten står i, når det kommer til balancen mellem finanssektorens robusthed og stabilitet på den ene siden, og at man på den anden side er bange for, at de høje danske krav kan sætte sig i priserne for kunder og virksomheder.
Jeg tænker, at det nok er på høje tid, at vi får nogle håndfaste svar på, i hvor høj grad de faktisk sætter sig i priserne, og hvor meget den krisepolstring, der bliver lavet, egentlig slår igennem i de danske bankers produktpriser.
Nogle gange kunne noget i hvert fald godt tyde på, at det er aktionærer, som nyder godt af de prisstigninger, der har været.
Vi stiller os i Enhedslisten skeptisk an over for lempelser i kravene til bankerne, og som vi forstår på lovforslaget og de ledsagende bilag, vil de nye beregningsprincipper medføre lempelser i forhold til i dag.
Det altoverskyggende hensyn må være et robust kriseberedskab, så vi ikke ender der, hvor vi, os som skatteydere, igen skal redde nødlidende banker ud af en knibe.
Med det her lovforslag ender vi med at udligne forskellen mellem de danske foranstaltninger og resten af EU.
Det vil sige, at vi risikerer, at en mindre skærpelse af de bagvedliggende direktiver de facto vil betyde, at vi slækker de høje krav, som vi har haft hidtil.
Derfor har vi en del spørgsmål, fordi vi som sagt skal have fundet en balance, og de spørgsmål og lovarbejdet og udvalgsarbejdet vil vi se frem til for at kunne komme med en endelig stillingtagen til lovforslaget.