runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2019-10-03:
Så det var altså bare tomme trusler og rumlen, da SF's gruppeformand i slutningen af august i Radio24syv sagde, at SF ville vælte regeringen, hvis man ikke fik ønsket om minimumsnormeringer opfyldt.
I forhold til minimumsnormeringer er det jo rigtigt, at man kan skrive minimumsnormeringer ind, og det er jo elastik i metermål.
Og nu siger fru Pia Olsen Dyhr, at det er SF's krav med én voksen til tre børn, når vi taler om de små, og én voksen til maksimalt seks børn, når vi taler om de store.
Skal det indskrives konkret i en finanslov, før SF vil støtte den?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Det er helt afgørende for SF, at den her finanslov bliver børnenes finanslov – de mindste børns.
Og der siger vi, at vi ønsker, at man lægger sig fast på en model, der hedder én voksen til tre børn i vuggestuen og én voksen til seks børn i børnehaven.
Det sikrede vi kom ind i forståelsespapiret.
Der står i forståelsespapiret nu, at den her regering skal arbejde for minimumsnormeringer.
Det kom ind i kommuneaftalen, at der skal laves minimumsnormeringer.
Men for at være helt ærlig – og det har vi også sagt hele tiden – så kommer det her til at tage tid.
Det er jo ikke næste år, vi har leveret med hensyn til minimumsnormeringer.
For det første, fordi vi ønsker, at der skal være en god balance mellem faglært og ufaglært personale.
Vi ønsker ikke, at den skal blive skæv.
For det andet ved vi også, at det kommer til at tage tid at uddanne de næste pædagoger.
Og derudover vil det også tage tid at få gennemført ude i kommunerne.
Så i næste års finanslov har vi lagt op til, at vi ser 500 mio. kr. på finansloven.
Og det tror jeg faktisk godt vi kan komme i mål med, eftersom alle fire partier siger, at de gerne vil gøre noget for børnene.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Tak til SF's formand for at være så præcis, med hensyn til at det er børnenes finanslov, hvilket jo står i skærende kontrast til det finanslovsforslag, vi modtog i går.
Noget af det, som SF jo har været meget klare omkring, er bl.a. minimumsnormeringer, og i den forbindelse sagde partiets gruppeformand til Radio24syv i slutningen af august måned, efter at der havde været lidt diskussion om, hvorvidt det var et ultimativt krav eller ej, at SF sådan set var klar til at vælte den socialdemokratiske regering, hvis man ikke fik opfyldt sine klare krav på det her område.
Det vil jeg bare høre om er tilfældet.
Og hvornår skal et sådant krav så være opfyldt, før vi kan se SF virkelig være i arbejdstøjet på børnenes vegne?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jamen fru Fatma Øktem og jeg kommer jo begge to fra Aarhus og det østjyske, og der er man jo i fuld gang med at gøre Gellerup til et blandet boligområde ved at ændre på, hvordan boligerne er sammensat.
Ikke sådan, at der bor færre alment, men sådan, at der kommer til at være folk, der bor i andelsboliger, ejerboliger osv.
Så den udvikling kan jeg kun bakke op om.
Vi ønsker færre udsatte boligområder, flere blandede boligområder.
Det næste er så, at vi må opskole dem, der er, og forlange som modydelse for kontanthjælpen, eller hvad man nu kalder ydelsen, at man så går i skole, sådan at man bliver dygtigere.
Det, der til gengæld ikke duer og aldrig har duet og aldrig har været et stykke af Danmark, uanset hvor det er, er at tage muligheder fra børn.
Det virker ikke, det er ikke godt.
Børn skal ikke vokse op i fattigdom i Danmark.
Fatma Øktem (V), 2019-10-03:
Mange tak.
Vi tror på, at noget af det, der hjælper, er, at børnene kommer i skole, at børnene kommer i daginstitution, at børnene kommer ud af ghettoerne, og at der slipper en smule Danmark ind de steder.
Det gør der ikke, når normen er, at kvinderne går derhjemme, hvilket for nogle familier, ikke for alle, er sådan en undskyldning, mændene kan bruge over for kvinderne.
Så er det, jeg gerne vil spørge helt konkret: Mener hr. Morten Østergaard, at det vil gavne, hvis vi gør det mere økonomisk fordelagtigt at gå derhjemme, altså fjerner det økonomiske incitament et skridt mere, og at vi vil få flere af de kvinder, lige netop de kvinder, ud på arbejdsmarkedet, eller om vi vil få færre, hvis vi altså hæver ydelserne, som bl.a. De Radikale ønsker?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Det er det i den grad.
Det er også derfor, jeg var så frustreret, grænsende til det arrige, over, at da man med Venstre i spidsen lavede en stor handlingsplan, et stort forlig, der handlede om udsatte boligområder i Danmark, så var der intet – intet – der rettede sig mod at få nogen i uddannelse eller i arbejde.
Det handlede om at rive boliger ned, det handlede om alt muligt andet.
Jeg er bibragt den opfattelse – jeg tør ikke sige, om statistikken er hundrede procent korrekt – at ni ud af ti af de kontanthjælpsmodtagere, som har adresse i Mjølnerparken, ikke kan dansk og matematik på folkeskoleniveau.
Så spørger jeg bare: Hjælper det så at rive huset ned eller sælge det ældste beboerfællesskab for seniorer i Danmark?
Eller hjælper det at få de mennesker, ofte kvinder, til at gå i skole hver eneste dag, så deres børn kan se, at også selv om man er på kontanthjælp i Danmark, skal man altså op og afsted?
Det er jo det, vi foreslår.
Det er der, hvor jeg håber, at vi kan finde Socialdemokratiet.
Jeg har set lignende ideer fra dem, nemlig om, at dem, der går på langvarig kontanthjælp, ikke skal gå derhjemme, men skal yde noget til gengæld.
Fatma Øktem (V), 2019-10-03:
Mange tak.
Tak for talen.
Hr. Morten Østergaard sagde, at vi ikke skal være så bekymret for den nye regerings integrationspolitik.
Det bekymrer mig.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at hr. Morten Østergaard sidste år med egne ord rykkede sit kontor på Christiansborg ud i virkeligheden for at blive klogere og havde en tour rundt i Danmark til de forskellige ghettoer.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om hr. Morten Østergaard også oplevede den virkelighed ude i ghettoerne, hvor normen er, at især kvinderne går derhjemme, hvor normen er, at børn vokser op og ser, at der ikke er ligestilling mellem mor og far.
Er det en virkelighed, hr. Morten Østergaard har set?
Rune Lund (EL), 2019-10-03:
Vi kan jo høre, at Det Radikale Venstre rigtig gerne vil prioritere uddannelse og børneområdet, og at de har rigtig mange ideer til, hvor der skal bruges flere penge.
Det ønsker vi også.
Vi ønsker også minimumsnormeringer, og vi ønsker at genoprette uddannelsessystemet efter mange års besparelser.
Men det, jeg stadig mangler at høre lidt om fra De Radikale, er, hvor pengene skal komme fra.
Hvornår ser vi forslag til finansiering fra Det Radikale Venstre?
Og kan vi forvente at se nogle forslag fra Det Radikale Venstre, som ikke vender den tunge ende nedad, men som tværtimod er socialt retfærdige?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-10-03:
Jo, jo, men altså, jeg forstår det sådan, at man er gået ned til, at arbejdsudbuddet nu skal i balance, og det var så åbenbart prisen for, at Margrethe Vestager kunne få 5 år til.
Det er så okay – eller det er det jo ikke, for dansk økonomi har stadig brug for nogen, der vil se på reformerne.
Der karakteriserede ordføreren sig selv som »en reformliderlig radikal speltgeneral«.
Ja, undskyld udtrykket, det er ordførerens egne ord.
Jeg havde aldrig troet, at jeg skulle sige de her ord i den her pæne sal, men kunne man appellere lidt til, at den form for liderlighed ville vende tilbage?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jamen altså, man kan opnå mere med en tale, end man kunne drømme om.
Nu savner hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille så Margrethe Vestager.
Men jeg kan også godt savne Margrethe Vestager, men jeg synes nu, hun gør det fremragende som EU-kommissær, og derfor tror jeg vi skal være rigtig glade for, at hun passer det på hele Danmarks vegne – og tak til regeringen og statsministeren for at genudpege hende.
Men til spørgsmålet om økonomien.
Jeg synes jo faktisk, at jeg forsøgte meget klart at sige, at vi står vagt om, at økonomien skal blive stærkere i de kommende år, og når hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille ser tilbage på reformsporet, ligger der vel en vis portion selverkendelse i det.
Altså, Liberal Alliance havde de afgørende mandater, og hvordan gik det med reformsporet?
Måske ikke så godt endda, i hvert fald ikke i forhold til de regeringer, der gik forud.
Derfor vil jeg sige, at vores ambitioner jo er velkendte, og dem vil vi selvfølgelig kæmpe for.
Nu må vi så se.
Vi får en finanslovsforhandling her, hvor vi da håber at kunne komme igennem.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-10-03:
Ja, det sidste kan vi nok ikke blive uenige om.
Men det, jeg egentlig vil sige, er først og fremmest tak, fordi man vil lave et opgør med symbolpolitikken.
Nu, hvor man har fået smidt våddragten og er flyttet hjem til egen familie, kan vi lave et opgør med symbolpolitikken og diskutere det væsentlige.
Hr. Morten Østergaard gjorde en ting, som statsministeren glemte.
Han tog fat på dansk økonomi – godt nok kun med tre sætninger, men det var dog væsentlig mere end statsministeren.
Og som tidligere økonomiministre – det har vi jo tilfælles, vi har sikkert mere tilfælles, end godt er – skulle vi så ikke være enige om, at vi skulle få Danmark tilbage på reformsporet?
For jeg må indrømme, at når jeg hører hr. Morten Østergaards tale, er vi nok der, hvor selv jeg savner Margrethe Vestager, altså savner en radikal partileder, som taler om de udfordringer, dansk økonomi står over for, og taler om, hvad Danmark skal leve af, og hvordan erhvervslivet får bedre forhold. Så skulle man ikke komme tilbage på reformdagsordenen igen?
Det er vel trods alt det, der gør, at mange mennesker har et vist håb til Det Radikale Venstre de kommende 4 år.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg har den opfattelse, at religion er en privatsag, og at religion ikke kan gøre hverken fra eller til, for det er mennesker, der gør fra eller til.
Og hvordan nogle mennesker tolker deres religion, kan være vidt forskellig fra, hvordan andre mennesker tolker deres religion.
Og derfor er jeg imod ufrihed af enhver slags, og jeg er imod ekstremisme af enhver slags, både den politiske og den religiøse.
For at være helt ærlig synes jeg, det er et ekstremt synspunkt, når man f.eks. fra Nye Borgerlige har sagt, at man ikke ønsker, at muslimer skal kunne få statsborgerskab.
Jeg synes, det er ubehageligt, og jeg synes, det er i fundamental modstrid med de grundlæggende danske værdier.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Jeg tvivler på, at det var det, der var danskernes svar i det her folketingsvalg.
Noget af det, som jeg oplevede som en stor bekymring, var, at politikerne nægter at svare på de spørgsmål, de bliver stillet, og det hører vi så også her fra hr. Morten Østergaard, som jo åbenlyst ikke vil svare på, om islam og islamiske værdier som dem, fru Ida Auken blev mødt af forleden dag gennem imamen, der ikke ville give hånd, fordi fru Ida Auken er kvinde, og deres indflydelse på vores samfund giver mere frihed eller mindre frihed til danskerne.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg må sige, at når jeg får sådan et spørgsmål, tror jeg, at det er noget af det, som kan forklare, hvorfor der var så mange, der blev skræmt af den debat, der var under folketingsvalgkampen.
Altså, skal vi nu stå herinde og diskutere noget, som er så grundlæggende en frihedsrettighed, nemlig retten til at tro på det, du vil, og have den religiøse overbevisning, du vil?
Det er fundamentalt i al vestlig kultur, en fundamental del af vores rettigheder, at vi ikke bedømmer folk på baggrund af deres religiøse overbevisning.
Ja, fru Ida Auken havde et kort møde med en, der ikke ville give hende hånden, og det er da måden at håndtere den slags ting på.
Det er jo den måde, vi håndterer det på mellem mennesker.
Men det at udskamme alle andre, der har den samme religiøse overbevisning, er for mig grundlæggende i fundamental strid med alt, hvad der er danske værdier, og derfor vil jeg slet ikke hoppe på den galej.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Tak for ordet.
I stort set samtlige lande, der bygger på islamisk kultur, er der jo enten diktatur, borgerkrig eller andre forfærdeligheder.
Det er ikke så længe siden, at vi kunne læse i Politiken
, at den radikale stemmesluger fru Ida Auken havde haft møde med en imam, som ikke ville give hånd, fordi han fulgte sin islamiske tro og sine islamiske værdier, og det skabte vrede og gav fru Ida Auken en følelse af at være spedalsk, kunne vi læse.
Mener hr. Morten Østergaard, at mere islam i Danmark vil betyde mere eller mindre frihed, mere eller mindre ligestilling mellem kønnene og mere eller mindre demokrati?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Nej, for der er det, at der også skal være en troværdighed i, at man, når man indgår aftaler med den danske stat, ved, at de bliver overholdt.
Og der er folk, der er i gang med at investere.
Vi ved jo ikke, om det fører til udvinding – om de finder noget, de kan bruge, som er rentabelt.
Lige nu ved vi, at der er nogen, der har tilladelse til noget, der slutter i 2046.
Hvis de, der har fået tilladelse til at lede efter noget, finder noget, de vil udlede, kan de i princippet blive ved til 2052.
Men det, vi siger nu, er: Stop for nye tilladelser til at lede efter det med henblik på at udvinde det langt ind i 2050'erne.
Det synes vi er det rigtige tidspunkt.
Og det skyldes jo også, at vi kan se, at vismændene anbefaler det af klimamæssige grunde, men også fordi det økonomisk betyder meget mindre, end det har gjort.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Nu kom der i går et svar fra ministeren, der viser, at den syvende udbudsrunde faktisk, så vidt jeg læser det, kan komme til at køre helt frem til 2052.
Vil det sige, at man fra radikal side også vil gå ind og se på den syvende udbudsrunde, som er i gang, så vi får stoppet for oliejagten i Nordsøen?
Den kommer jo også til at køre ind i 2050'erne.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Når vi har taget den beslutning at opfordre til, at man stryger den ottende udbudsrunde, er det, fordi vi kigger lidt på årstallene.
Og så giver det jo ikke meget mening at give tilladelser til, at man langt ind i 2050'erne skal udvinde olie.
Så det er vores holdning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Tusind tak, hr. Jakob Sølvhøj.
Jeg er også glad for det samarbejde, vi har haft i forbindelse med forståelsespapiret, men også efterfølgende, og jeg glæder mig meget til at forhandle finanslov sammen med Enhedslisten.
Det tror jeg bliver hylt.
Det har været SF's ambition hele tiden at fastholde de 30 pct.
Det har været et ønske fra os i meget, meget lang tid, ikke kun i forhold til daginstitutioner, men også i forhold til folkeskolen og i forhold til ungdomsinstitutioner, fordi vi ønsker, at der skal være en større blanding.
Vi kan se enkelte ungdomsinstitutioner, f.eks. gymnasier, hvor der er hundrede procent oprindeligt danske elever, og vi har skoler, hvor der er 90 pct. af anden etnisk herkomst.
Det er jo ikke der, hvor vi blandes, og så bliver vi nødt til at tage forskellige instrumenter i brug.
Vi skal også gøre det på en begavet måde, og nu må vi se konkret på de udfordringer, der er med de institutioner, for vi taler jo f.eks. om institutioner i boligområder, som risikerer at lukke, hvis vi ikke finder løsninger på det.
Jeg håber, vi kan sætte os ned og gøre det på en forstandig måde, for ambitionen må være, at der skal være blandede daginstitutioner, også i de her områder.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg er benovet over al den opmærksomhed fra hr. Simon Emil Ammitzbøll-Billes side og ikke mindst hukommelsen om min gøren og laden i enhver sammenhæng, kan jeg forstå.
Det er dejligt at få opmærksomhed.
Og man kan vel sige, at der ikke skal så meget til for at imponere mere end de 4 år, hvor Liberal Alliance havde de afgørende mandater, når det kommer til reformsporet.
I hvert fald er der dannet en regering på grundlag af et ønske om at øge beskæftigelsen i Danmark, styrke råderummet.
Det kræver nye ansvarlige beslutninger, og jeg vil da invitere Liberal Alliance til at melde sig ind i stedet for at stå lidt småsure ude ved siden af.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-03:
Jeg kan så ikke rose formanden for udtalen af mit navn.
Nå, men jeg vil sådan set prøve at gribe tråden, hvor hr. Morten Østergaard sluttede, nemlig i forhold til hvad der gør det her samfund rigere, hvad der gør det her til et bedre sted.
Jeg er jo glad for den radikale tilgang, at Danmark er et godt sted – en positiv tilgang i stedet for den lidt triste tilgang, andre har til det.
Og jeg glæder mig over tilkendegivelsen fra hr. Morten Østergaard af, at den aftale, som Det Radikale Venstre indgik med den tidligere regering om investorfradrag og aktiesparekonto, står ved magt.
Der kom desværre ikke et svar på spørgsmålet fra min kollega hr. Tommy Ahlers om aktieindkomstbeskatning, og det er jo ikke, fordi jeg er bekymret for nogle investorer.
Men jeg er ret sikker på, at Det Radikale Venstre deler den samme opfattelse, som vi har i Venstre, nemlig at den beskatning, vi lægger på iværksætternes adgang til kapital – den kapital, der skal være med til at udvikle virksomhederne, den kapital, der skal være med til at give virksomheder inden for den grønne omstilling kapitalgrundlaget til at kunne ekspandere, til at forfølge drømmen, til at få ideen solgt uden for landets grænser – betyder noget, prisen på kapital betyder noget.
Derfor vil jeg håbefuldt høre, om ikke vi kan få et svar på, om Det Radikale Venstre på nogen mulig måde kan se sig selv i en konstruktion, hvor aktieindkomstbeskatningen skal hæves, som regeringen jo har ønske om.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jamen barometerstanden er høj.
Altså, jeg har nærmest ikke fantasi til at forestille mig, at der ikke bliver en finanslovsaftale, men der skal jo være flertal for alle de initiativer, man kan aftale sig frem til.
Og vores holdning til de her spørgsmål er velkendt, og nogle af dem er bundet op i aftaler.
Jeg har læst i forslaget til vedtagelse, at man er meget bekymret for skatte- og afgiftsstigninger i oppositionen, men til gengæld forstod jeg, at Venstre er bannerfører for, at cigaretafgiften skal sættes op.
Og på den måde er der jo nuancer i alle synspunkter.
Så mon ikke vi kan finde hinanden i nogle fornuftige og afbalancerede tiltag?
Martin Geertsen (V), 2019-10-03:
Jeg er jo super, super glad for, at hr. Morten Østergaard stadig væk har den opfattelse og står ved det, som hans partifælle sagde før folketingsvalget.
Problemet er jo her, at disse socialdemokratiske forslag om skattestigninger ikke er forsvundet siden valget, desværre.
Kunne man få hr. Morten Østergaard til at give sådan en temperaturmåling på, hvordan han ser muligheden for, at Det Radikale Venstre så indgår i en eller anden finanslovsaftale med Socialdemokraterne, hvis hr. Morten Østergaard, som vi jo ad flere omgange nu her har hørt det, er så klar i sin afvisning af de her socialdemokratiske skattestigningsforslag?
Hvad viser temperaturmålingen?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Fortsat partifælle og fortsat af samme mening, er jeg overbevist om, fordi det er vores holdning.
Som jeg sagde før, ser vi gerne, at vi øger beskatningen på forurening og på usunde fødevarer for at nedbringe forureningen i Danmark og for at styrke folkesundheden.
Men samlet set synes vi også, at skatten på arbejde skal sænkes, og det er jo vores skattepolitik.
Den tror jeg er velkendt.
Og herunder gælder altså også, at vi vil styrke grundlaget for investeringer ved at gøre de ting, vi har aftalt, og ikke rulle noget tilbage eller gå baglæns.
Vi vil gøre, hvad vi kan, holde næsen i sporet, forsøge at udrette så meget som muligt.
Vi håber meget, Venstre gerne vil være med, men indtil da må I jo klynge jer til hinanden.
Martin Geertsen (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg har det lidt ligesom hr. Søren Pape Poulsen, altså jeg har enorme forventninger til hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre.
Og det er jo måske i virkeligheden en lille smule modigt at have det.
Men vi må jo klynge os til det, vi har.
I den forbindelse vil jeg godt henvise til et interview, som fru Sofie Carsten Nielsen gav til Altinget før valget, helt tilbage i slutningen af maj måned – det er sådan lidt en opfølgning på mine to partifællers spørgsmål – og der afviser fru Sofie Carsten Nielsen sådan set over en bred kam de socialdemokratiske tanker om skattestigninger.
Og der skal jeg bare høre, om hr. Morten Østergaard sådan helt generelt vil stå ved, om jeg så må sige, det, som hr. Morten Østergaards partifælle på daværende tidspunkt mente om de socialdemokratiske forslag til skattestigninger.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Vi synes for det første ikke, at uligheden er okay, men vi synes jo, at problemet består i, at den opstår for den unge mand.
Altså, vi skal gribe ind, sådan at vi undgår, at ens arbejdsliv eller ens liv i øvrigt fører til, at man har en ringere sundhedstilstand.
Det andet er, at vi synes, det skal være muligt at gå fra også mere end de 3 år før, som Socialdemokraterne har talt om – altså op til 6 år før folkepensionsalderen, hvis man har mistet evnen til at arbejde.
Og der er det bare, at principperne kolliderer lidt, for det synes vi egentlig skal være, uanset hvem man er – altså at det også skal gælde for den dårligst stillede sygeplejerske, også selv om vedkommende har mere uddannelse end den mest sunde og bedst stillede ufaglærte.
Og det er jo det rimelighedsprincip, vi synes der skal være, altså at vi ikke skal straffe folk for at have taget en uddannelse, men at vi heller ikke skal straffe folk for ikke at have taget en uddannelse.
Vi skal behandle folk, der er i samme situation, ens.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-10-03:
Altså, i forhold til den tid, hvor vi kan trække os tilbage fra arbejdsmarkedet, ikke fordi vi er gået på førtidspension, fordi vi er blevet syge, men tiden for folkepension, er der bare større og større forskel på, hvor lang tid vi får på folkepension.
Og det er klart, at i takt med at folkepensionsalderen stiger, bliver det problem større.
Hvad kan den unge mand forvente fra Radikale Venstre?
Synes Radikale Venstre, at uligheden er okay, eller har Radikale Venstre faktisk også et svar til den her unge mand?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg siger bare, at hvis man holder af folkepensionen, har man i hvert fald lært at leve med, at pensionsalderen er ens.
Vores bud på, hvordan man så håndterer det, at folk jo er forskellige, og at både deres arbejdsliv og deres liv i øvrigt kan gøre, at de tidligere end andre mister hele eller dele af evnen til at arbejde, er forslaget om den her seniorpension, som nu er blevet forhandlet på plads og kan indføres, og som betyder, at uanset hvem man er, uanset hvilken type uddannelse man har eller ikke har, uanset hvilket arbejde man har haft, så er man ens stillet. Det kan jeg egentlig godt lide – at vi behandler folk i samme situation ens.
For det, man risikerer ved at gå ind og sige, at alle ufaglærte er ens – hvad de jo åbenlyst ikke er – er, at man går galt i byen, hvis man så efterlader en masse andre, som måske er dårligere stillet end den bedst stillede ufaglærte – dårligere – og har man så ikke begået en uretfærdighed mod dem?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-10-03:
Tak for det.
Vi skal tale om social ulighed i levetid, for Arbejderbevægelsens Erhvervsråd lavede nemlig en undersøgelse her først på året, som viser, at en ufaglært mand på 30 år ikke alene kommer 8 år tidligere på arbejdsmarkedet end eksempelvis en jurist, men han dør også 7,6 år tidligere end juristen.
Han har en forventet levealder på 76 år og en pensionsalder på 73,5 år.
Og det betyder desværre meget få år på folkepension og sandsynligvis et pensionsliv i en sygeseng.
Hvorfor skal pensionsalderen være ens, når det er sådan, at levealderen er så forskellig?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Regeringen er jo dannet, under forudsætning af at den førte politik ikke svækker arbejdsudbuddet – og hvis et initiativ gør det, må det suppleres af andre initiativer, der kompenserer – og at vi samlet set øger beskæftigelsen.
Det er jo det, vi møder op til finanslovsforhandlingerne med, og det er jo der, retningen for den økonomiske politik udstikkes.
Må jeg så ikke bare i almindelighed sige: Skal vi ikke være enige om, at med et øget arbejdsudbud på plus eller minus 25 personer, er vi inde i det meget fintkalibrerede?
Vi måler det i hele træskolængder, vil jeg sige.