Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor hr. Frederik Vad hæfter sig ved et eller andet, der måske en gang er foregået i fortiden.
Det, som vi er nødt til at forholde os til i Folketinget, er jo det, som vores kære minister og regeringen fremsætter af forslag.
Lemper man på udlændingepolitikken?
Ja, det gør man. Er det forståeligt, når nu både Venstre og Socialdemokratiet gik til valg på fortsat at have en stram udlændingepolitik?
Nej, det er ikke forståeligt.
Og hr. Frederik Vad kan komme med alle mulige mærkelige spørgsmål her i Folketingssalen, men det ændrer ikke ved, at man lemper udlændingepolitikken i dag, hvis det her bliver vedtaget.
Hvorfor gør man dog det?
Tak for ordet.
I 2018 indgik den daværende VLAK-regering en aftale med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti om at stramme ægtefællesammenføringsreglerne markant.
Med aftalen blev det daværende gældende tilknytningskrav i sager om ægtefællesammenføring udskiftet med et såkaldt integrationskrav.
Ægtefællesammenføring kan normalt kun gives, hvis ægtefællerne eller samleverne samlet set opfylder fire ud af seks integrationsrelevante betingelser vedrørende begge parters sprogkundskaber, erhvervserfaring og uddannelse.
Sagen er, at man også på det tidspunkt strammede kravet om økonomisk sikkerhedsstillelse, sådan at den herboende ægtefælle fremover skulle stille med en garanti på 100.000 kr. efter 2018-niveau.
Det er så det, der i dag hedder 114.000 kr.
Nu tager regeringen så faktisk med det lovforslag, vi behandler her i dag, et opgør med den aftale fra dengang, som nogle af partierne jo selv var med til.
Moderaterne var ikke, for de var ikke i Folketinget på det pågældende tidspunkt.
Men Venstre og Socialdemokratiet var jo og indgik med åbne øjne en aftale, der havde nogle gode elementer, synes vi i Danmarksdemokraterne.
Man gør nu det, at man lemper.
Så der er en risiko for, at man kan øge tilstrømningen til Danmark af udlændinge, der har svært ved at integrere sig her i landet.
Det er rigtig skidt, og derfor er der grund til at advare imod den del af aftalen.
Vi havde gerne set i Danmarksdemokraterne, at reglerne for ægtefællesammenføring blev fortsat på det niveau, vi har i dag, altså fortsat stramme.
Og det er jo så desværre ikke tilfældet, og derfor er vi kritiske over for den her del af forslaget.
Jeg noterer mig, at regeringen har kaldt det en justering af sprogkravet til den herboende i ægtefællesammenføringssager, men man kan sige – og en ordfører fra et regeringsparti var også inde på det – at det her forslag jo faktisk reelt de facto er en afskaffelse af sprogkravet, fordi det, der sker, er, at den herboende ægtefælle med lovforslaget vil kunne opfylde sprogkravet, hvis man har været i beskæftigelse i alene 5 år i sit arbejdsliv.
Det synes vi i Danmarksdemokraterne jo er skidt, fordi det betyder, at man ikke nødvendigvis er særlig god til dansk efter have været i landet i 5 år, fordi man kan leve i et parallelsamfund et eller andet sted, der gør, at man i virkeligheden ikke kan sproget godt nok.
En ting er jo at kunne forstå og måske kunne tale noget helt basalt dansk, men noget andet er klart at kunne vise det ved en danskprøve.
Der afskaffer man jo så det.
Det vil sige, at man ikke længere har et bevis for at kunne tale dansk og forstå dansk.
Det eneste, der skal til, er i virkeligheden, at man står i en kiosk på Nørrebro i 5 år, og så er man berettiget til at gå ind på de her vilkår.
Så er der selvfølgelig nogle andre krav, som skal opfyldes, vil ministeren sige.
Men danskkravet er i den grad udvandet med det, regeringen er kommet frem med her.
Så det bør være tydeligt for enhver, at der med det her lovforslag ikke vil være et reelt sprogkrav for den herboende ægtefælle, og at det dermed også vil blive mindre attraktivt for udlændinge i Danmark at lære dansk.
Og det er jo ikke det, vi har brug for.
Vi har faktisk brug for, at det bliver meget mere – meget mere – attraktivt at lære dansk, for det er jo det, der kan gøre, at man på den lange bane kan klare sig godt og bidrage i et samfund som det danske.
Med lovforslaget tager regeringen også et opgør med den skærpelse, der er blevet indført – som jeg var inde på før – med hensyn til bankgarantien, og det er vi selvfølgelig også kraftige modstandere af.
Jeg vil også godt komme ind på noget af det, der er godt i lovforslaget.
For der er søreme også gode ting.
Der er fornuftige tiltag, når det gælder højtuddannede udenlandsdanskere, der fravælger attraktive jobtilbud i Danmark, fordi de ikke kan få familien med hjem.
Her er der noget fornuftigt i det lovforslag, der her kommer fra regeringen.
Det, vi så godt kunne tænke os i Danmarksdemokraterne, er en reel opdeling af de her elementer, for det er klart, at de første to er meget, meget dårlige initiativer og ufornuftige og lempende initiativer på udlændingeområdet, og det kan vi ikke støtte.
Den anden del er fornuftig nok.
Så vores opfordring til regeringen og de andre partier her i dag er, at vi får delt det her lovforslag op, sådan at det bliver muligt at tilkendegive det, man er positiv over for, og så kunne stemme for det, hvorimod det, man synes er et skidt signal og dårlig lovgivning, kan man få lov at stemme imod.
Det får vi jo se om regeringen er med på.
Det vil jeg glæde mig til at høre under debatten.