runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-11:
Tak til hr. Alex Ahrendtsen og Dansk Folkeparti for at støtte beslutningsforslaget.
Det er meget glædeligt, at Dansk Folkeparti vil være på borgernes side i en sag, som betyder så meget for nogle borgere, der bliver utrolig hårdt ramt.
Og jeg skal være ærlig og sige, at jeg jo selv er valgt i Københavns omegn og blev valgt i Lyngby sidste gang, og derfor har letbanebyggeriet i Københavns omegn selvfølgelig mit fokus.
Hr. Alex Ahrendtsen er valgt et andet sted i landet og har fokus på andre projekter.
Det er jo det smukke ved Folketinget, at vi repræsenterer vores del af landet og kan bringe problemerne ind i Folketinget.
Vi er selvfølgelig helt klar over, at vi ikke kan lave regler, der kun gælder specifikt for et letbanebyggeri i Københavns omegn.
Hvis vi skal lave reglerne om, skal det gælde for alle byggeprojekter i Danmark, for vi skal selvfølgelig behandle folk ens.
Vi ønsker ikke særbehandling; vi ønsker, at reglerne bliver sådan, at hvis man er udsat for noget, der er meget voldsomt, også i dagtimerne, så kan man få en erstatning.
For det er utrolig ødelæggende for folks hverdag.
Men tusind tak for at være positiv over for beslutningsforslaget.
Og jeg synes, det er fornuftigt, hvis vi lige får en redegørelse for, hvad der er det gældende regelsæt.
Det er derfor, vi har fremsat forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-11:
Der er jo ingen grund til at beslutte noget, hvis man i forvejen kan det, men der er noget, der tyder på, at vi ikke kan, for ellers ville De Konservative ikke have foreslået dette i salen.
Og det gør mig bare lidt usikker.
Vi bliver nødt til at have det afdækket.
Vi forventer, at vi kommer til at stemme ja til det her forslag, men hvis det viser sig under behandlingen og en eventuel eksperthøring i udvalget, at man kan, er det store spørgsmål: Hvorfor i alverden har man så ikke udbetalt erstatning, når man allerede kan?
Det er jo det, der er grundlaget for beslutningsforslaget.
Så vi er som udgangspunkt meget positive over for forslaget.
Thomas Jensen (S), 2022-05-11:
Hr. Alex Ahrendtsen bringer et forslag frem her om at lave en høring i Transportudvalget, og det er jo sådan et lidt omfattende projekt at sætte i gang, så mit forslag vil være, og det vil jeg høre hr. Alex Ahrendtsen om han er enig i, at vi laver et ekspertmøde, hvor vi inviterer Transportministeriets dygtige medarbejdere over, sådan at vi kan få gennemgået reglerne og alle sammen på den måde kan få klarhed om det.
Det kan godt virke lidt kompliceret, hvilket vi også har kunnet høre på debatten her i dag.
Så det handler altså om at få klarhed om, hvad søren det egentlig er, der er i den gældende lovgivning, og hvordan det er, den vil kunne bringes i spil i forhold til f.eks. naboer til letbanen i Ring 3.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-11:
Altså, jeg er positiv over for hvad som helst.
Jeg synes, det skal være beslutningsforslagsstillernes endelige afgørelse, hvad angår spørgsmålet om, hvad man egentlig ønsker, altså, om man ønsker en eksperthøring, eller om man vil nøjes med eksperterne ovre fra ministeriet, eventuelt nogen fra nogle transportforeninger, der så dukker op og forklarer.
Jeg er glad for, at man i Socialdemokratiet er åben over for at gøre os klogere på det her.
Det tror jeg vil gavne sagen og borgerne.
Så tak for det.
Thomas Jensen (S), 2022-05-11:
Velbekomme, og jeg vil sige helt præcist, hvad det var, jeg ville foreslå: Det er at få en teknisk gennemgang i Transportudvalget, så vi kan få den hurtigt arrangeret, måske allerede i den kommende uge, hvor vi i forvejen har travlt.
Så kan vi få en bedre klarhed omkring det her, sådan at vi kan få behandlet det her beslutningsforslag færdigt, inden vi går på sommerferie.
Signe Munk (SF), 2022-05-11:
Det var ikke rigtig et svar på spørgsmålet.
Men lad os så bare komme tilbage til, om Nye Borgerlige fremmer synspunktet om at få indtænkt atomkraft i den danske energiplanlægning andre steder ind i en årlig debat her i Folketingssalen, for jeg har ikke hørt, at Nye Borgerlige er mødt op til en forhandling og har fået gennemregnet et forslag eller fremført det her synspunkt.
Har Nye Borgerlige gjort det?
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-11:
Nej, det har vi ikke, for vi mener, at vi bliver nødt til at starte her.
Vi skal have muligheden for at udføre forskningen, og det er det, vi lægger op til med det forslag, vi fremlægger her.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
I gamle dage, for at sige det lidt ligeud,
Men i takt med at en flygtningelejr kan blive et mere eller mindre permanent sted, altså f.eks. i Palæstina, hvor man næsten bor på anden eller tredje generation nu i flygtningelejre, er man nødt til at sige, at så går det jo over til udvikling.
Og der kan vores organisationer sagtens spille en meget mere væsentlig og strategisk rolle end det at være dem, som tager vare på flygtninge, til de engang kan flytte tilbage.
For de er i noget, der ligner en permanent tilstand.
Derfor er man nødt til at sige, at de skoler, vi ser i mange flygtningelejre, ikke er af en ordentlig standard, hvis de børn, som vi jo sandsynligvis begge to har mødt, siger: Jeg drømmer om at blive ingeniør.
Jeg vil være pilot.
Jeg vil være læge.
De sidder 50 på gulvet, og den eneste, der har en bog, er læreren.
Og man tænker, hvordan det her kan blive til en egentlig udvikling for de mennesker, når de er placeret i sådan en humanitær situation.
Derfor vil jeg gerne have, at vores civilsamfundsorganisationer bliver inddraget mere i den slags samarbejde.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Tak til ordføreren, og også tak for et som altid godt samarbejde med Enhedslisten.
Jeg hæftede mig ved flere ting, men én ting var lige omkring det her med koblingen til bistand fra det humanitære, hvor det her mere udviklingsorienterede fokus savnes.
Jeg vil gerne lige spørge ordføreren, om han kan uddybe lidt mere, hvor det er, det savnes, altså om han kan komme med lidt flere eksempler på det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Ja, men det var egentlig ikke for at tale den gode Martins – jeg kan ikke huske hans efternavn – projektidéer ned, men det bliver også nødt til at komme fra de her lande.
Vi kan ikke komme udefra og sige, hvordan tingene skal gøres.
Vi bliver nødt til at arbejde med de lokale kræfter, der er.
Det er egentlig det, jeg også synes har været en stor styrke i dansk udviklingsbistand i mange år: Det er, at vi er derude og arbejde med dem, det handler om.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Det er jeg helt enig i.
Vi havde en diskussion med Christian Friis Bach, da han var minister, og han sagde, at vi skulle bygge kæmpestore svinefabrikker, for så kunne vi jo hurtigt få mættet alle munde i Afrika.
Men for at være ærlig og ordentlig over for Martin i Sønderjyllands idé om chia siger han jo, at han gerne vil have mulighed for at lave nogle pilotprojekter for at se, om det er et produkt, man kunne tænke sig at arbejde med og afprøve og eksperimentere med i afrikansk landbrug.
Derfor tror jeg nu nok, at han vil sige, at det skulle være, hvis folk ville, og hvis de syntes, der var mulighed i det, og hvis de selv kunne have ejerskab til produkterne og til den produktion af olie osv.
Så måtte vi nok tage alvorligt, at det også er det, han mener, ligesom alle andre.
Men ...
Men hvad skal der til ellers helt konkret?
For vi er nødt til i hvert fald at have nogle forslag.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Jeg kender også godt til den person, som hr. Christian Juhl henviser til.
Jeg tror, vi skal være meget påpasselige med, når vi arbejder med det her område, at vi ikke kommer til at få sådan en lidt bedrevidende og nogle gange tenderende til imperialistisk holdning til, hvordan vi skal gøre tingene.
Nu skal vi ned og udbrede chia til hele Afrika, og så må de spise det.
Jeg tror, vi skal passe på og altid gøre vores indsatser i samarbejde også med det lokale civilsamfund.
Når jeg siger civilsamfund, er det ikke altid ngo'erne i Danmark.
Det er faktisk dem derude, som jeg er rigtig optaget af.
Så jeg synes egentlig, det først og fremmest selvfølgelig handler om en fødevarekrise – og der er noget humanitært igennem multilateralt samarbejde og FN-organisationer osv. – og så en langsigtet udvikling.
Der skal vi ud at arbejde med de lokale landmænd, de lokale mennesker, der vil lave virksomheder og se på en fødevareproduktion.
Men der er jo alligevel et modsætningsforhold, for hvad for en kasse bliver pengene taget fra til at lave det arbejde, som fru Katarina Ammitzbøll spørger ind til?
Jeg ser masser af muligheder i grøn eksport også til udviklingslande.
Skal midlerne så gå fra udviklingsbistanden, eller skulle det måske være ovre i eksportkassen, at man tog de penge?
Vi er gode til at lægge en masse udgifter over på udviklingsbistanden, selv om det måske lige så godt kunne vurderes til at ligge andre steder.
Så nej, der behøver ikke at være en modsætning, men der vil jo altid være et hierarki, og der er én kasse, pengene kan tages fra, og lige nu tager vi alt for meget fra udviklingsbistanden til nogle af de her områder.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Jeg prøver lige måske at tage det lidt over på det grønne område, for det ved jeg også at ordføreren er meget optaget af.
Men når vi her ser, at vi både har nogle interesser og også har noget kapacitet til at fremme både grøn vækst og udvikling og grønne jobs, kan det jo også være ret værdibaseret, når vi gerne vil prøve at hjælpe andre til at få en bæredygtig vækst, og her er der så ikke noget modsætningsforhold.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Jeg ser egentlig faren, for når man begynder at sige, at der kan være nogle sammenfald, og man så mister fokus, så er jeg bange for, at det vipper over og bliver for interessefokuseret.
Det er i hvert fald det, jeg læser her, og vi har set et meget stort migrationsfokus, som det jo i høj grad er i dansk interesse at få gjort noget ved, så der ikke er for stort migrationspres på Europa.
Så bliver interesserne, de snævre nationale interesser i Danmark, sekundære.
Men når man begynder at sige, at der er sammenfald, tipper den her balance lynhurtigt over, og det kan vi jo se her i den her redegørelse at den gør et par gange.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Tak til ordføreren for en interessant tale.
Nu vil jeg lige tage fat i noget af det, som ordføreren har taget op et par gange nu her, og det er værdier og interesser.
Ser ordføreren det fuldstændig som et modsætningsforhold, eller er der nogle steder, hvor man også faktisk kan se et sammenfald mellem interesser og værdier og det er helt legitimt også at fremme nogle interesser?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Men nu blander vi os jo sådan set i det rigtig meget, også fordi vi giver eksportkreditter og støtter igennem IFU osv.
Så derfor kommer vi selvfølgelig til at skulle blande os politisk i det.
Men jeg tror egentlig også, at det handler om, ikke hvordan vi blander os, men hvordan vi understøtter det, og hvordan vi får lavet rammerne, så SMV'erne også kan være en del af det her – man behøver jo ikke være en meget stor virksomhed for at kunne gøre det.
Hvordan kan nogle af de gode håndværksvirksomheder, vi har i Danmark, måske også være med til at arbejde med udviklingen?
Det er også en måde at få hele udviklingsarbejdet bredt mere ud, altså via viden om det i Danmark.
Karen Ellemann (V), 2022-05-11:
Tak for et klart svar.
Jeg er helt med på positionen i forhold til ønsket om at øge procentsatsen for udviklingsbistanden.
Men når ordføreren så også ligesom udfolder, at det her handler om at anerkende, at der faktisk også finder privat finansiering sted til udviklingslandene, er det så udtryk for en ambition om at blande sig i det politisk eller måske blot at sige: Tak, hvor er det godt?
Altså, er det i virkeligheden en appel til, at det måske ikke er noget, vi skal blande os så meget i, men være utrolig taknemlige over, altså at der også findes privat finansiering?
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Tak for det, og tak til SF for samarbejdet.
Det er jo en fornøjelse.
Jeg vil sige, at ordføreren snakker meget om fødevarekrisen eller nævnte den i hvert fald med stor alvor.
Der har jeg flere gange haft lange samtaler med en fyr fra min egen hjemegn, nemlig Sønderjylland.
Han bor i Sønderborg, og han hedder Martin og snakker altid om et produkt, der hedder chia, for det har både proteiner og kan give olie, og det kan rigtig mange ting.
Det kan endda i bedste fald med ret få midler brødføde hele Afrika.
Vi er nødt til at give nogle svar, jeg leder efter svar, og det her er jo ét.
Hvad synes ordføreren vi skal gøre ved den fødevarekrise, vi er i, og hvordan skal vi gøre det?
Vi kan jo ikke bare eksportere den meget forfejlede landbrugspolitik, vi har ført i 100 år i Danmark?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Det er så fint.
Afghanistan har vi været i i 20 år.
Der er det hele, som man kan læse i redegørelsen, nu skiftet til humanitær bistand.
Hvad mener ordføreren om det?
Kunne man netop her også se på udviklingssammenhængen samtidig?
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
For det første er jeg nødt til at starte med at sige, at det er en katastrofe, at vi overhovedet har været i krig i Afghanistan.
Havde bare de midler, vi har brugt på den militære indsats, været omformet til en civil indsats, tror jeg endda ikke engang, der havde været lyst til, at man havde Taleban som ledere dernede, for så ville der være sket en meget, meget stærkere udvikling.
Men i det tilfælde kan man fint sige: De sulter i øjeblikket.
Vi skal hjælpe dem akut.
Men vi skal også fortsætte arbejdet med, at unge, både kvinder og mænd, kommer i skole, får arbejde og bliver klogere på at opbygge demokrati og deres egne civilsamfundsorganisationer.
Det kan sagtens gå hånd i hånd.
Nu har vi efterhånden haft mange diskussioner om Palæstina, og det synes jeg jo er vigtigt, og vi har endda også sat emnet på som et særskilt emne i ret mange debatter her i salen, og vi har også et politisk grundlag i Folketinget af tre runder, hvor vi har sagt, hvad vi mener om forholdene i Israel og Palæstina, med meget, meget stor opbakning fra stort set alle partier på nær Dansk Folkeparti og måske også Nye Borgerlige – jeg husker ikke helt, om de var i Folketinget, da vi besluttede det sidste.
Det er det, der hedder transparens, og det er også derfor, vi har det system, vi har, hvor korruption og fejlbrug af penge eller tyveri offentliggøres på hjemmesiden.
Og der synes jeg da, at ordføreren skulle gøre ligesom masser af ulandsbistandsorganisationer og andre, hvor man skal give meddelelse om, at der der og der er noget ulovligt i forhold til det, pengene er givet til, og så få ryddet op i det.
Men man skal jo huske, at man, hvis man gør en befolkning irrelevant, fremmer ekstreme holdninger, og at man, hvis man lader folk sulte, også fremmer ekstreme holdninger.
Så er det jo sådan set lidt af et farligt spil, som Dansk Folkepartis ordfører vil ind på, ikke at sørge for, at de i hvert fald kan overleve, indtil de får deres eget land.
Søren Espersen (DF), 2022-05-11:
Der er projekter, som af praktisk og faktuel karakter er ganske udmærkede.
Men hovedparten af de penge, der bliver bevilget til det palæstinensiske selvstyre og til styret i Gaza, er efter min opfattelse nogle penge, man giver direkte til terrorisme.
Jeg kender til nogle eksempler: Hvis en terrorist f.eks. sprænger folk og sig selv i luften, er han sikker på, at der i alle ender og kanter bliver sørget for hans familie, som så får en livslang ydelse fra styret.
Det er jo ikke hensigtsmæssigt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-11:
Okay, men for at spørge igen: Er det sådan, at ordføreren betragter Danmarks støtte til visse projekter i Palæstina som udtryk for, at man understøtter terrorisme?
Søren Espersen (DF), 2022-05-11:
Nej, det gør jeg bestemt ikke.
Jeg betragter Hamas som en terroristisk bevægelse og medlemmer af Hamas som terrorister.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-11:
Hørte jeg ordføreren sige, at når man giver udviklingsbistand til projekter i Palæstina, er det at støtte terrorisme?
Og betyder det, at ordføreren betragter palæstinensere som terrorister?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Jeg kan ikke konkret sige, om vi vil nedlægge en fond, og det er klart, at migration stadig er en kæmpe udfordring – det er en udfordring for os alle sammen, både med hensyn til at folk flygter over Middelhavet og med hensyn til de humanitære katastrofer.
Men vi vil helt klart se på, hvordan vi skal forebygge migration og tage fat i nogle af de grundlæggende problemer, men samtidig vil vi selvfølgelig have et migrationsfokus i forbindelse med irregulær migration og stoppe den menneskehandel, der foregår, hvor mennesker bliver behandlet forfærdeligt, hvilket vi selv så på en rejse, vi var på med Folketinget.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Men jeg vil så også bare spørge ordføreren, om det er noget, Det Konservative Folkeparti, hvis vi får en ny regering og Det Konservative Folkeparti kommer i regering igen, vil ændre på, altså om man f.eks. vil nedlægge fonden, eller om der er nogle andre konkrete ting, som Det Konservative Folkeparti ønsker her.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Holdningen er her, at vi savner en neksustilgang til det, og det, vi talte om, var, hvordan vi agerer i skrøbelige lande, og vi så slet ikke, at de instrumenter spillede ind.
Og når det så blev lagt frem, at det nu hedder en migrationsfond, så var spørgsmålet: Hvor er tilgangen med hensyn til skrøbelighed, hvor er neksustilgangen, og hvad er det, den her fond skal?
Og det viste sig, at den primært skulle opbygge migrationshåndtering og asylsystemer lokalt, og det ser vi ikke har ret meget at gøre med at forebygge migration og hjælpe dem, der flygter, men mere at sikre, at de ikke kommer videre rundt.
Vi synes jo, at der skal mange flere instrumenter til, men selvfølgelig skal folk også have en ordentlig proces, når de skal søge asyl eller ønsker at migrere, uanset hvilket land de er i.
Men det virkede bare meget snævert, og så savnede vi neksustilgangen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-05-11:
Tak for en god tale og et godt samarbejde.
Helt generelt vil sige, at der ikke er nogen tvivl om, at den konservative ordfører har et stort hjerte for sagen, og jeg synes, vores samarbejde er en fornøjelse.
Jeg har et spørgsmål til ordførerens og Det Konservative Folkepartis holdning til den del af udviklingspolitikken, som handler om at bekæmpe irregulær migration.
Det er jo noget af det, der fylder i strategien, hvor vi bl.a. skriver, at vi vil forebygge fattigdom, skrøbelighed i konflikter og vold, og at vi vil skabe bæredygtige alternativer til irregulær migration.
Vi vil bekæmpe irregulær migration og hjælpe flere bedre langs centrale migrationsruter.
Der blev også lavet den her nærområde- og migrationsfond, hvor man samler nogle ting, vi har gjort i nogle år, og også lægger nogle nye ting til, og der var noget debat i den forbindelse.
Jeg mindes også, at den konservative ordfører forholdt sig lidt kritisk til i hvert fald noget af det.
Omvendt har jeg en forståelse af Det Konservative Folkeparti som nogle, som også synes, det er vigtigt at forebygge migration.
Så jeg vil bare spørge til Det Konservative Folkepartis holdning til det her spørgsmål.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Vi stiller os sådan, at vi selvfølgelig holder fast i de 0,7 pct.
Det er vores forpligtelse.
Det skal vi leve op til.
Vi ser lige nu, at det er vanskeligt at øge udviklingsbistanden mere, fordi vi alle sammen står med en kæmpe udfordring.
Men vi ser jo også, at der er måder, vi kan arbejde på, så vi er med til, hvad kan man sige, at mindske CO 2 -udledningen rundtomkring i verden.
Det gør vi jo også med grønne løsninger.
Vi ser jo også, at vi skulle have en revision af alle vores erhvervsinstrumenter, så de spiller bedre sammen.
Men vi holder fast i de 0,7 pct., som tingene er lige nu.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Det er jeg enig i.
Da var Mandelas første skridt at tage til Danmark, Norge og Sverige og sige: Jeg vil også gerne snakke med jeres erhvervsliv, for de har gjort os en tjeneste, og vi vil gerne samarbejde med dem.
Selvfølgelig hænger sådan nogle ting sammen.
En anden ting er, at Lars Løkke Rasmussen gjorde alt, hvad han kunne, fra første dag for at skære på udviklingsbistanden i 2015.
De Konservative var en undtagelse og sagde: Nej, vi skærer ikke i det indeværende år.
Hvordan stiller Konservative sig til de 0,7 pct. og til klimabistanden?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-11:
Man kan sige, at i loven om udviklingspolitik er det jo fattigdomsbekæmpelse og at skabe udvikling.
Så er der jo veje til at gøre det, og der er forskellige veje.
Vi kan ikke ændre hele verden med udviklingsbistand.
Det er klart, at vi også skal have den private sektor med i det.
Så den private sektor kan man se som både et instrument til det, men jeg vil også sige, at det private erhvervsliv klart har en interesse i at tage et ansvar i verden og få en stabil verden.
Det ser vi jo også i forhold til Ukraine, hvor bl.a. Dansk Industri har været ude og finde jobs og også været ude og matche lokale behov med donationer.
Der er også et eksempel på det i redegørelsen.
Der er mange af de måder, de arbejder på, som er hurtige og effektive til at nå ud på flere måder.
Så der ser jeg at det kan spille rigtig godt sammen med vores bistand.
Christian Juhl (EL), 2022-05-11:
Tak for det, og også tak for samarbejdet til den konservative ordfører.
En ordfører – jeg tror, det var hr. Rasmus Nordqvist – spurgte, om det ikke var okay, at der var danske interesser, da han citerede indledningen.
Er det ikke vigtigt, at vi siger, at vi laver udviklingssamarbejde for at skabe et ordentligt liv for verdens fattigste – at det er hovedformålet?
Hvis så erhvervslivet kan spille en fornuftig rolle, er det okay, for de har nogle kapaciteter, som vi kan bruge.
Men det er jo ikke hovedformålet.
Det er jo ikke hovedformålet at komme ud og tjene nogle penge.
Den diskussion havde vi i 1980'erne og 1990'erne, hvor man snakkede om returprocenter og den slags, og da var det nærmest det vigtigste for erhvervslivet.
Og erhvervslivet har ofte en passiv holdning til udviklingssamarbejde og siger: Nåh ja, er der en mulighed, så bruger vi den, og vi bidrager også med det, vi kan, til den pris, vi nu skal have for det.
Men er det ikke vigtigt, at vi siger, at hovedformålet med vores udviklingsbistand sådan set er at skabe en mere retfærdig verden, hvor folk kan leve et godt liv og dermed også udvikle sig, og at deres børn kan gå i skole osv. osv.?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-11:
Så hvordan er det, vi skaber andre finansieringer?
Hvordan går vi til det på andre måder?
Det er ikke en ny tanke for SF, men jeg tror, vi skal tænke nyt i forhold til at få engageret privatsektoren, og også se på, hvordan vi får opbygget en privat sektor i nogle af de her lande.
Jeg er bl.a. meget interesseret i nogle af de projekter, som Folkekirkens Nødhjælp har lavet nogle steder med danske virksomheder, der har været med til at se på virksomheder i eksempelvis Uganda eller andre steder.
Så det er sådan nogle ting, jeg tror vi skal til at være meget, meget bedre til at kigge ind i.
Det gør ikke, at vi sænker vores ambition om, at Danmark skal bruge 1 pct. af bni, men selv der er det jo ikke nok; der skal meget mere til med de opgaver, vi står over for.