runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Jeg kan i hvert fald ikke se forskellen i forhold til den måde, vi håndterer mediestøtten i Danmark på.
Men der ved jeg da godt, at spørgerens parti jo er noget mere forelsket i, at vi skal være på støtten alle sammen her i kongeriget Danmark, og det må DR sådan set også gerne være, og vi kan finde 3,5 mia. kr. til at sponsere dem med vores licensbetaling og over skatten osv.
Vi har et medieforlig, hvor vi giver penge til alle vores dagblade og alt muligt andet.
Jeg vil egentlig forsvare det langt hen ad vejen.
Vi er glade for, at der er noget, der hedder ugeaviser i Danmark, så der er mange steder, hvor det her er en fordel.
Men jeg synes måske, man skal komme lidt ned fra den høje hest – det er det, jeg beder SF om i mindelighed – for det er jo en byrde, man taler om i forhold til det her.
Hvis man lægger udgifter ud og siger, de skal betale for nogle udgifter, de ikke har i dag, får de en dårligere konkurrenceevne.
Dem, der kommer til at mærke det allerførst, er altså de 130.000 ansatte inden for fødevareklyngen.
Og der synes jeg måske, at den der lønmodtagerjargon burde fylde lidt mere hos et klassisk arbejderparti som SF.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Nu er der jo også folk, der arbejder i det plantebaserede landbrug, og de er jo så i den situation i dag, at de selv skal sørge for at løse de problemer, der kan være med spredning af sygdom i deres fødevarer.
Så det, jeg agiterer for, er sådan set bare, at der skal være fair konkurrence, at man skal forsikre sig selv mod det her, ligesom man forsikrer sig mod alt muligt andet.
Jeg synes, det er underligt, at man er så forhippet på, at man skal give så meget statsstøtte til et erhverv, som jo nok godt ville kunne klare sig selv uden.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Ja, det kan man jo have en holdning til.
I Danmarksdemokraterne har vi den holdning, at vi gerne vil understøtte og stimulere alle vores arbejdspladser, også dem, hvor man ikke har en lang videregående uddannelse og er universitetsuddannet osv.
Mange af de 130.000, der er ansat inden for fødevareklyngen, er ikke højtuddannede akademiske medarbejdere; det er de faktisk ikke.
Og så synes jeg måske, at SF skulle prøve at have lidt mere fokus på helheden frem for hele tiden at rende efter små ting som det her, for det er vitterlig lidt af en krigserklæring, man kommer med, når man rammer noget så detaljeret, som man vil gøre her, hvor man vitterlig lægger flere byrder hos den enkelte landmand.
Carsten Bach (LA), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
Lad mig så blot i al stilfærdighed starte med at slå fast, at det for Liberal Alliance overordnet er meget vigtigt, at der fortsat er regler for national medfinansiering, og at det er de samme regler, der gælder på tværs af EU.
EU's regulering og dermed den afledte danske lovgivning er bygget op om, at forskellige sygdomme har forskellige betydninger for samfundet, for erhvervet og for de enkelte producenter.
Med EU's dyresundhedsregulering er alle sygdomme blevet grundigt gennemgået ud fra nogle klare kriterier, og på den baggrund er det fastlagt, hvornår det offentlige bidrager, og hvornår det alene er op til erhvervet eller de enkelte producenter at afholde omkostningerne.
For nogle meget alvorlige husdyrsygdomme som bl.a. afrikansk svinepest, mund- og klovsyge og fugleinfluenza er der et system, hvor EU med national medfinansiering sikrer et bidrag til sygdomsbekæmpelsen.
Ellers er der en risiko for store samfundsmæssige konsekvenser med bl.a. tab af produktion og dermed for fødevareforsyningen og tab af også arbejdspladser og eksportindtægter.
I forslaget beskrives der så også og tales der om markedsforvridende statsstøtte, og sådan som jeg i hvert fald forstår det, er den nuværende regulering i Danmark ret beset funderet i EU's regulering, hvorfor der så ikke kan være tale om ulovlig statsstøtte.
Langt størstedelen af omkostningerne ligger fortsat hos erhvervet i form af driftstab og ikke mindst eksporttab.
For andre sygdomme – det kunne f.eks. være salmonella – har erhvervet selv ansvaret for og afholder omkostningerne for sygdomsbekæmpelsen, og baggrunden herfor er, at det jo fortsat kan have store konsekvenser, men at det ikke har de samme samfundsmæssige betydninger, og derfor er det alene op til erhvervet at stå for omkostningerne for sygdomsbekæmpelsen på det område.
Det er derfor ifølge Liberal Alliance vigtigt, at der fortsat er regler for national medfinansiering ved bekæmpelse og håndtering af udbrud af de alvorlige husdyrsygdomme, og at det er de samme regler, der gælder på tværs af hele EU.
Derfor afviser Liberal Alliance beslutningsforslaget.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Jeg vil sige, at hr. Carsten Bach faktisk lidt var mit borgerlige håb i dag.
For jeg synes, at det forslag, som vi i SF har fremsat, i bund og grund bygger på nogle meget liberale principper, nemlig et princip om, at virksomheder skal forsikre sig selv mod nogle af de problemer, der kan være i deres produktion, og så må de jo selv finansiere omkostningerne, og på den måde løser markedet også problemerne her.
Hr. Carsten Bach bruger så en hel del tid på EU-sporet, men vi kan se, at i f.eks. Tyskland har man en statslig drevet fond, som er delvist finansieret af landmændene.
Så det kan jo tydeligvis godt lade sig gøre at lave en model for – i hvert fald i et vist omfang – at finansiere det her på markedsvilkår.
Jeg kan afsløre, at jeg har oversendt forslaget.
Så ministeriet har haft det i god tid til både at forberede sig i dag og til at forberede eventuelle kompromisforslag i forhandlingerne, så jeg håber, vi kan lykkes med at få et eller andet igennem.
Tak for det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-07:
Det må jeg indrømme er en måde, jeg tit arbejder på, og det synes jeg er konstruktivt.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-07:
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget.
Det fundamentale, men også vidtgående princip om EU-rettens forrang blev første gang fastslået af EF-Domstolen tilbage i 1964, hvor Domstolen udtalte, at den daværende traktat til forskel fra almindelige folkeretlige traktater har indført en særlig retsorden, der er en del af medlemsstaternes retssystemer, og som kan anvendes i deres domstole som rettigheds- og pligtskabende, ikke kun for medlemsstaterne, men også for borgerne og virksomhederne.
Princippet om EU-rettens forrang var altså en retlig og politisk realitet, længe før Danmark overhovedet blev medlem af det daværende EF.
Af samme årsag blev forrangsprincippet også grundigt belyst, i forbindelse med at Danmark tiltrådte fællesskabet.
Forholdet mellem EU-retten og dansk ret har siden været kendetegnet ved et princip om EU-rettens forrang.
Det er så det princip, der er blevet fortolket i forbindelse med den såkaldte Ajosdom, hvilket har vakt opmærksomhed, idet Højesteret ender med at give dansk ret forrang over for en central EU-retlig bestemmelse.
Hvis det her var et stort, uopdyrket land, hvor Højesteret kunne udfordre EU-rettens forrang, ville antallet af afgørelser, der gik den vej, nok være væsentlig højere.
Vi bemærker, at forslaget lægger op til at, og jeg citerer: » ... bede Højesteret om at undersøge en række konkrete sager nærmere«.
Nu ved jeg ikke, hvordan man forestiller sig det skulle ske.
Jeg tænker, at vi som folketingspolitikere skal afstå fra at bede Højesteret om noget som helst.
Her er vi fremme ved forslagsstillernes ambition, som nok ikke kun er at blive klogere på EU-retten, men sandsynligvis også, at vi fra dansk side skulle tilbagekalde nogle beføjelser eller melde os helt eller delvis ud af fællesskabet.
Det er ikke en vej, vi i SF ønsker at gå, og derfor kan vi heller ikke støtte det her forslag.
Ser vi på Storbritannien, er man ikke blevet suveræn af at stemme sig ud af Det Europæiske Fællesskab, tværtimod.
Danmarks indflydelse i Europa og verden hænger direkte sammen med et velfungerende EU, og det er Putins hede drøm, at Europa går i opløsning og Rusland kan spille de enkelte nationalstater ud imod hinanden.
Vores behov for forpligtende internationalt samarbejde, som det foregår i EU, er større, end det har været i mange år.
Et velfungerende og samlet Europa, hvor EU går i spidsen for fred, demokrati, menneskerettigheder, grøn omstilling og global retfærdighed, er det, vi kæmper for i SF.
Så alt i alt er det et interessant forslag ud fra en rent akademisk betragtning, men vi tillader os at afvise det ud fra såvel en politisk som en ressourcemæssig betragtning.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg skal bare høre, om fru Marianne Bigum med sin indsigt i EU-retlige forhold uden at blinke kan sige, at der ikke er nogen af de retsakter eller de domme, der kommer fra EU, som er uden for tiltrædelsesloven, for det ville jo være en oral tilkendegivelse.
For mig at se er det det eneste argument, der kan være for at stemme nej til det her forslag, for vi har jo alle sammen skrevet under på at ville overholde grundloven
– det går jeg ud fra at fru Marianne Bigum også tager ganske alvorligt.
Så det eneste argument, der kan være, for at stemme nej her, er jo, at man slet ikke mener, at der er et problem, og jeg ville bare synes, det var dejligt, at det stod i Folketingets referat, at det er SF's opfattelse, at f.eks. den regulering af mindsteløn, som EU har kastet sig ud i, er inden for den overladte beføjelse.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-07:
Vi afviser forslaget ud fra en ressourcemæssig betragtning såvel som en politisk betragtning om, at vi mener, at vores retssystem nok skal fange det de steder, hvor man måske er gået for langt.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Det er ud fra en ressourcemæssig betragtning.
Men hvad er for meget i forhold til at overholde grundloven?
Hvis det f.eks. koster 10 mio. kr., er det så for meget?
Er 1 mia. kr.?
Altså, kan man få et beløb på?
Hvor mange ressourcer skal vi op på, før fru Marianne Bigum synes at man skal se igennem fingre med grundlovsbrud?
Marianne Bigum (SF), 2024-05-07:
Vi har ret stor tiltro til, at vores retssystem, som det er i dag, nok skal fange det, hvis der sker overtrædelser.
Det gør der ikke lige nu; det sker i et omfang, som vi mener at vores eksisterende retssystem kan håndtere, og derfor mener vi ikke, at vi skal kaste en masse penge efter noget, som ikke giver meget mere end det.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Det var bare, fordi det scenarie, SF's ordfører skitserede, hvis det var, det blev konstateret, at der var et sted, hvor EU-retten ikke var i overensstemmelse med grundloven, var, at så skulle Danmark melde sig ud eller gøre ligesom Storbritannien.
Altså, det behøver jo slet ikke være tilfældet.
Man kan jo også bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med det, som man ønsker politisk.
Derfor er spørgsmålet bare: Mener SF ikke, at dansk lovgivning skal være i overensstemmelse med de faktiske forhold?
Marianne Bigum (SF), 2024-05-07:
Jo, det mener vi, og det mener vi også vi har håndteret i det eksisterende retssystem.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Men var det, der var svaret på spørgsmålet, så, at man afviser det, fordi man med sikkerhed kan sige, at der ikke er nogen problemer; at der ikke er noget sted, hvor der er en diskussion, en reel diskussion om EU-retten og grundloven, altså at det er der bare ikke?
For det er da et reelt argument at sige det, og så er det jo spild af penge.
Det er klart.
Men er det det, man i SF siger, altså at der simpelt hen ikke er nogen steder, hvor der er sådan en diskussion?
Marianne Bigum (SF), 2024-05-07:
Nej, det er ikke det, vi siger.
Vi konstaterer, at der har været nogle sager, hvor det er sket.
Og det er blevet fanget af vores Højesteret, og det er blevet adresseret dér.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-07:
Sidste år havde Danmark guldbryllup med Det Europæiske Fællesskab.
Mange år er gået, og som mange andre par, der har været sammen i 50 år, vil der utvivlsomt opstå uenigheder, skænderier og i visse tilfælde sågar utroskab.
Men grunden til, at man er sammen trods alle op- og nedturene, er en fælles kærlighed til et projekt, der rækker ud over en selv og en navlebeskuende selvoptagethed, og det samme kan siges om Danmarks forhold til EU.
For EU-samarbejdet har bidraget til historisk fremgang for et lille land som Danmark, og det er medvirkende til, at vi i dag har dygtige produktionsvirksomheder i Vestjylland og store globale mastodonter med hovedsæde i København.
Med alt det sagt er der selvfølgelig igennem et mangeårigt ægteskab også tid til tårer, frustration og raseri.
EU har prøvet at gå over vores grænse.
De har prøvet at få os til at gøre ting, som vi ikke vil acceptere i Danmark, ting, som er blevet sendt forbi Højesteret, fordi det strider imod det, vi står for.
Jeg kunne komme med mange eksempler på politik, der er kommet ud af munden på en politiker i Bruxelles, som vi aldrig ville støtte: fælles mindsteløn, øremærket barsel, diversitetsrapportering, krav om tidsregistrering og meget mere.
Derfor skal vi være opmærksomme på, hvad der bliver gennemført i Bruxelles.
Men systemet, som vi har i dag, har vist sig at fungere.
EU's traktater er flere gange blevet prøvet ved domstolene, og i 1998 fastslog Højesteret, at EU's retsakter eller afsagte domme fra EU-Domstolen altid kan afprøves i forhold til det forfatningsretlige grundlag.
Dermed står det alle danske borgere frit for at afprøve ved Domstolen, om EU overholder tiltrædelsesloven eller grundloven.
Af den årsag, at systemet i dag bruges planmæssigt og i høj grad fungerer, stemmer Liberal Alliance ikke for det her forslag.
Men sammen med DF er vi villige til fortsat at holde et skarpt øje med, hvad EU foretager sig, hvis de endnu en gang skulle nærme sig vores røde linjer.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg skal bare bede hr. Alexander Ryle bekræfte, at det var og vel fortsat er en meget stærk prioritet for Liberal Alliance at få nedsat en advokatundersøgelse, der skal undersøge, om statsministerens ageren i forbindelse med minkaflivningen var grundlovsstridig, og om der bør køres en sag osv., altså alt det, vi talte om i valgkampen, og som fyldte ganske meget.
Det gjorde det også for Venstre, vil jeg tillade mig at gøre opmærksom på.
Men er det fortsat Liberal Alliances synspunkt?
Alexander Ryle (LA), 2024-05-07:
Ja, det er stadig Liberal Alliances synspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Så forstår jeg ikke helt, at man kommer frem til den konklusion, man gør, altså i forbindelse med det, at statsministeren – og her kan man jo tale om corona og situationen på mange måder – en gang, måske, har overtrådt grundloven, set i forhold til at vi har multiple afgørelser fra EU-Domstolen og EU-systemet, hvor man kan sætte alvorlige spørgsmålstegn ved, om det overholder grundloven.
Det ene skal undersøges, men det andet skal ikke.
Hvad er det, der gør, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl tror, at man vil kunne få et flertal i et udvalg, hvis der ikke er et flertal i Folketinget?
Er det ikke de samme flertalskonstellationer, vi arbejder med?
Og agter hr. Jens Henrik Thulesen Dahl og hans parti at stemme for eller imod det her forslag, når det kommer til andenbehandlingen?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-07:
Jeg må sige, at jeg ikke er overbevist om, at en undersøgelseskommission er det rigtige, og derfor synes jeg, at vi i udvalgsarbejdet skulle tage en snak om, om der kunne være andre veje til at få det gennemført.
Jeg kan også høre, at det jo ikke er noget, vi vil få vedtaget her i Folketingssalen, så jeg tænkte, at det var bedre, hvis vi sammen kunne sikre, at der rent faktisk kom til at ske noget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-07:
Hr. Søren Søndergaard er altid ekspert i at stille tingene utrolig skarpt op.
Det er rigtigt, at regeringen tager stilling til et beslutningsforslag, hvor det anføres i bemærkningerne, at det her skal undersøges, fordi man mener, at regeringens overladelse af kompetencer til bl.a. EU-Domstolen skulle være i strid med grundloven.
Den præmis anerkender vi ikke.
Vi mener ikke, at det er i strid med grundloven, og derfor ser vi heller ikke noget behov for at undersøge det.
Henrik Møller (S), 2024-05-07:
Tak for det.
Det behøver vi ikke nødvendigvis at bruge en masse administrative ressourcer på.
En af de ting, der konkluderes, er, at der ikke er et grundlovsproblem med, at EU-Domstolen har kompetence til at afgøre tvivlsspørgsmål om udstrækningen af EU's kompetence.
Det er sådan en af de her dele, som er i det.
Det fremgår også, at hverken EU-Domstolens retsskabende virksomhed inden for traktatens rammer eller domstolens fortolkningsstil udgør et problem i forhold til grundloven.
Redegørelsen beskriver desuden, at det ikke giver anledning til problemer i forhold til grundloven, at domstolens kompetence betyder, at domstolene kan tage stilling til EU-retlige spørgsmål af relevans for danske forbehold.
Altså, vi er jo tilbage i § 20, i forhold til at vi har afgivet noget af den her kompetence, der var, og når det er inde under de traktatmæssige rammer, der er, så er det selvfølgelig en konsekvens og en del af den beslutning, vi har truffet, om at være med i EU, og det står vi sådan set ved.
Men det konkluderes også, at hvis den ekstraordinære situation skulle opstå, at en EU-retsakt er i strid med grundloven, så følger det af dansk statsforfatningsret, at grundloven går forud for EU-retsakten.
Det betyder sådan set, at danske myndigheder i sådan nogle tilfælde her vil være afgrænset fra at benytte en EU-retsakt.
Det er jo det her med EU-rettens overholdelse af grundloven.
Der er spørgsmålet, om traktaten holder sig inden for rammen af den suverænitet, som Danmark har afgivet ved sin tiltrædelse, og der ser vi ikke nogen grund til at skulle nedsætte en stor kommission i forhold til det her.
Der mener vi sådan set, at vi godt kan leve med det, som det er.
Som det også fremgår af redegørelsen, følger det af dansk statsforfatningsret, at grundloven går forud for relevant EU-retsakt, hvis den ekstraordinære situation skulle opstå, at en EU-retsakt er i strid med grundloven.
Det betyder, at danske myndigheder i sådan nogle tilfælde vil være afskåret fra at bruge en EU-retsakt.
Det er rimelig klart, hvordan fordelingen er i forhold til det her, og vi har ikke behov for en undersøgelseskommission.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Det er selvfølgelig politisk ikke så overraskende, at en socialdemokratisk ordfører og minister siger det samme, men det er overraskende, at niveauet er så lavt.
Altså, der tales om en redegørelse fra 2009.
Må jeg minde hr. Henrik Møller om, at Lissabontraktaten trådte i kraft den 1. december 2009?
Så alle de nye områder, der er i Lissabontraktaten, der altså har gjaldt i de snart 15 år, er overhovedet ikke belyst i den der rapport.
Må jeg minde om, at Højesteret selv ved lanceringen af Lissabondommen opfordrede til, at man, når der er underliggende retsakter, hvad enten det er forordninger eller direktiver, som kan synes at være på kanten af eller måske uforenelige med tiltrædelsesloven, så anlagde sag ved Højesteret om det?
Og må jeg også bare gøre opmærksom på, at det her forslag netop handler om, at vi nedsætter en undersøgelseskommission, der belyser de mange retsakter, hvad enten det er direktiver eller domsafsigelser, som kan være uden for den overdragne beføjelse, og at vi så beder Højesteret om at undersøge sagen?
Kunne hr. Henrik Møller måske i lyset af det, jeg netop har nævnt, føle trang til at revidere sin tale?
Henrik Møller (S), 2024-05-07:
Altså, jeg føler mig meget godt dækket ind ved den status, vi har i dag, i forhold til den måde, som vi agerer på i EU-sager, og den måde, EU agerer på.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jamen så vil jeg bare bede hr. Henrik Møller om at oplyse, hvornår det var, vi overdrog beføjelsen til f.eks. udbetaling af dagpenge.
Henrik Møller (S), 2024-05-07:
Det kan jeg ikke svare på.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Det føles jo næsten pinligt at skulle belære advokat Preben Bang Henriksen om, hvad retsvirkningen af den grundlovsstridige retsakt måtte være, men det er jo gyldighed.
Det er jo gyldighed.
Og det ved han udmærket godt, for jeg tror, at han ligesom jeg har læst Ajosafgørelsen, som kommer klart frem til i Højesteret, at hvis en EU-retsakt strider mod dansk lov eller den danske grundlov, så er den ugyldig.
Derfor er det jo ikke et spørgsmål om, at vi skal melde os ud; det er et spørgsmål om, at vi skal holde grundloven, og det har jeg da en svag erindring om at hr. Preben Bang Henriksens parti i hvert fald i valgkampen havde et meget, meget stærkt ønske om også skulle belyses og overholdes osv. osv.
Det var dog en anden sag, der handlede om mink, men det har man så også skiftet synspunkt på.
Det, der er det centrale her, er jo, at der de seneste 15-20 år er sket en voldsom udvidelse af EU's beføjelser, og at vi i dag administrerer efter dem alle sammen uden at ane, om de er grundlovsmedholdelige.
Derfor vil jeg bare høre, om hr. Preben Bang Henriksen anerkender, at der siden den rapport fra 2009 er sket en udvidelse af anvendelsesområder i Danmark af EU-retten.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-07:
Der er i hvert fald et princip, der ikke er ændret på, og det er, at de danske domstole kan tage spørgsmål under behandling og se, om den pågældende EU-retsakt er i strid med dansk lovgivning.
For så vidt angår den pågældende Ajosdom, vil jeg sige, at forholdet vel netop var det, at Højesteret sagde fra over for EU-Domstolens noget dynamiske fortolkning af de pågældende regler.
Det var vel egentlig det, den gik ud på.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Derfor kan det jo aldrig være et argument for andet, end at man så selvfølgelig skal undersøge flere sager.
Sagen er, at hvis vi f.eks. tager Rottmanafgørelsen, hvor EU begynder at blande sig i tildeling og fratagelse af indfødsret, så er der ikke et eneste sted i den EU-traktat, der gælder i dag eller har gjaldt på noget tidspunkt, hvor ordet indfødsret bliver nævnt, og hvor der står, at det skulle være en beføjelse, der er overdraget til EU.
Alligevel blander EU-Domstolen sig.
Ville det ikke være oplagt at bede Højesteret undersøge, om det så er foreneligt?
Og hvem har søgsmålskompetencen?
Ja, det er formodentlig kun Folketinget, fordi det er Folketinget, der har ratificeret traktaten.
Så hvem andre skulle anlægge den sag, hr. Preben Bang Henriksen, end Folketinget?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-07:
De går ned i Københavns Byret.
De kan ankes til landsretten og til Højesteret i forhold til lovmedholdeligheden i de pågældende afgørelser fra EU.