runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-12-12:
Det er det måske ikke, men det er det så i hvert fald alligevel.
For hvis der bliver taget et billede af en, mens man er nøgen på en øde strand, og hvis det billede så bliver delt på nettet eller hængt op nede i fitnesscenteret uden ens samtykke og man klart kan vurdere, at det her er hævnporno, synes jeg der er noget skævt i, at det i dag, alene fordi det er et billede, der er taget i en eller anden form for offentligt rum, kan siges ikke at være straffrit.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det høringssvar, som Trine Baumbach, som er lektor og forskningscenterleder på Det Juridiske Fakultet på Københavns Universitet, har lavet.
Det, som hun jo gør opmærksom på, er, at på den måde, lovforslaget er fremsat her, er det sådan, at hvis der er et kærestepar, som befinder sig på en øde strand, og manden tager et billede af kvinden, og lad os så sige, at de efterfølgende ikke længere er kærester og manden så vælger at lægge det her nøgenbillede på nettet, så kan det blive gjort straffrit, sådan som loven er i dag, også fordi der bl.a. har været en dom i Vestre Landsret, som har stadfæstet det her princip, og som har frikendt en person for netop at offentliggøre et billede på den her måde. Så er det bare, jeg vil spørge justitsministeren: Hvad synes justitsministeren om det?
For jeg kan se, at der i nogle bemærkninger til lovforslaget står følgende: Justitsministeriet vil senere i denne samling fremsætte et lovforslag, der bl.a. skal følge op på den øvrige del af Straffelovrådets betænkning – og så nummeret – om freds- og æreskrænkelser, og Justitsministeriet vil i den forbindelse se på spørgsmålet om videre kriminalisering af videregivelse af nøgenbilleder end det, der i dag følger af straffelovens § 264 d. Hvad siger ministeren til det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-12:
Ja, det er jeg sådan set enig i.
Der er en udfordring her.
Det er også derfor, at vi simpelt hen skal have det boret mere ud, og at vi skal blive mere konkrete om det.
Det er kompliceret, hvor grænserne præcis skal gå for det her.
Det er derfor, vi kommer med noget senere.
Så jeg håber, at vi her i udvalgsbehandlingen for det første kan prøve at gøre problemets omfang tydeligt, og for det andet, selvfølgelig, komme med et lovforslag senere, som sætter de rigtige rammer om det.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Altså, for en del danskere kan det ikke betale sig at arbejde, og jeg forstår et eller andet sted godt, at man ikke gør det, hvis man ikke rigtig tjener noget på at flytte sig fra passiv offentlig forsørgelse ud i arbejdslivet.
Der kan være moralske argumenter for, at man bør gøre det alligevel, men vi har også behov for at skabe nogle økonomiske incitamenter.
Men det, jeg sagde før, og det, jeg sagde ved præsentationen af skattereformen, vil jeg godt understrege: Det er jo ikke et mål i sig selv for regeringen at øge indkomstuligheden, men hvis man vil sikre sig, at det bedre kan betale sig at arbejde, så kommer man til at øge Ginikoefficienten.
Og det gjorde den tidligere regering, som spørgerens parti også var med i, da de lavede en skattereform tilbage i 2012.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-13:
Men mener ministeren det oprigtigt?
Det er jo sandt, at vi lavede en skattereform tilbage i 2012 – altså, vi lavede en skattereform, velvidende at vi gerne ville tilgodese en række grupper på arbejdsmarkedet, og det gjorde vi bl.a. ved at hæve topskattegrænsen – men mener ministeren, at det er et argument for at fortsætte yderligere ned ad det spor?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Altså, jeg noterer mig bare, at den socialdemokratiske regering i 2012 lavede en skattereform, som også indebar nogle betydelige ændringer med hensyn til ligheden eller uligheden i Danmark, og dengang mente man, at det faktisk var rigtig fornuftigt, for ellers havde man vel ikke gjort det.
Det var fornuftigt, og mit eget parti lagde stemmer til den skattereform, fordi det blev sikret, at det kunne betale sig at arbejde.
Som svar på spørgerens sidste spørgsmål vil jeg sige, at jeg ikke kan se, hvordan man kan lave en skattereform, hvor man sikrer, at det bedre kan betale sig at arbejde, og samtidig opnår mindre ulighed.
Jeg vil meget gerne modtage et spørgsmål om det, hvis der er nogen, der har et bud på, hvordan man gør det.
Men det er svært at se, hvordan det kan lade sig gøre.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-13:
Hvor stopper det, altså ifølge den logik, som ministeren lægger frem, hvor man gør det, fordi der blev lavet en skattereform i 2012, som også var med til at øge uligheden, dog stadig mindre end det, som regeringens nye skattereform lægger op til?
Altså, hvornår siger vi, at nu har vi ligesom ændret i skattesystemet på en måde, hvor vi mener, at det efter regeringens logik kan betale sig at arbejde?
Eller stopper det først, når vi når nul?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
I regeringen mener vi i hvert fald, at det bud, vi har lagt frem, er ganske fornuftigt.
Det må man tage stilling til.
Det kommer også an på den økonomiske situation.
Altså, uligheden bliver jo mindre i Danmark, hvis vi f.eks. rammer ind i en økonomisk krise, eller kan blive mindre.
Og hvis nogle af Danmarks rigeste mennesker forlader landet, bliver vi et mere lige land, men også et fattigere land.
Så jeg vil bare advare imod at bruge den der Ginikoefficient som det, man laver sin politik efter, for så får man ikke skabt en situation, hvor vi i Danmark bliver rigere som nation, og det må da være vores formål, uanset hvilket politisk udgangspunkt vi har.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-12-13:
Har ministeren tænkt sig at gøre noget ved vilkårene for den lovpligtige lystfartøjsforsikring, som SRSF-regeringen i 2013 hævede med hele 34 pct., og hvad vil ministeren konkret gøre for at få minimeret »udflagning« af fritidsbåde i vinterhalvåret, hvilket mange bådejere gør for at nedskalere deres driftsudgifter, og er ministeren ikke enig i, at udviklingen har haft store konsekvenser for danske virksomheder, der vedligeholder, servicerer og vinteropbevarer fritidsbåde, da især Sverige og Tyskland i dag overtager opgaverne, med tab af provenu på moms og afgifter for den danske stat og ligeledes tab af arbejdspladser?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Formålet med regeringens skattereform, som vi jo desværre ikke er kommet i hus med endnu, men som vi forhåbentlig kommer i hus med, er at gøre Danmark rigere, at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Det vil sige, at de lettelser, man giver, giver man til dem, der er på arbejdsmarkedet, og man giver så mulighed for bl.a. at sænke skatten i bunden med et målrettet jobfradrag, så det rent faktisk kan betale sig for dem, der står uden for arbejdsmarkedet, at bevæge sig ind på det.
Og når man gør det i verdens mest lige land, som Danmark er, øger man uligheden, men i virkeligheden giver man øgede muligheder for, at dem, der står uden for arbejdsmarkedet, kan komme ind på arbejdsmarkedet og få del i den velstandsstigning, som kommer i Danmark og har været der i de forgangne år.
Så ja, vi laver en skattereform, hvor man øger uligheden, og det gør vi, velvidende at det er det, vi gør.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-13:
Tak for ordet, formand.
I lyset af svaret på spørgsmål 68 til finansloven, der viser, at regeringens skattereform vil øge uligheden mere, end det fremgik af regeringens udspil, mener ministeren da fortsat, at regeringen har øget uligheden »med åbne øjne«, som ministeren udtalte ved præsentationen af skattereformen?
Tak for det svar.
Det var ikke rigtig det, jeg efterspurgte svar på.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Til det sidste kan jeg sige, at jeg er fuldstændig ligeglad med, om ligheden går op eller ned i det danske samfund.
Vi er et af de mest lige samfund i verden.
Det interesserer mig ikke.
I forhold til skattereformen må vi jo glæde os over, at vi allerede har landet nogle af delene.
Vi har landet en aftale om billigere biler, som jeg forstår Socialdemokratiet nu er tilhængere af, efter at den er blevet forhandlet på plads af andre partier – og tak for det.
Vi har landet en aftale om socialt frikort i forbindelse med satspuljeforhandlingerne.
Der var Socialdemokratiet også med – tak for det.
Vi har også landet et par elementer i forbindelse med finansloven, nemlig omkring udligningsskatten, fri telefon og boligjobfradrag.
Så der sker jo en del.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-13:
Grunden til, at jeg overhovedet stiller det her spørgsmål, som måske af nogle kan betragtes som lidt et drillespørgsmål, er selvfølgelig, fordi vi jo alle sammen venter spændt på, hvad det er, der skal ske, altså både hvorvidt vi har en finanslov, og om det ene regeringsparti agter at stemme for finansloven for 2018, men også, hvordan en eventuel skattereform vil tage sig ud.
Vi er jo mange, der er bekymrede for, at det – hvis Liberal Alliance får held og får magt, som det har agt – vil føre skæve prioriteringer med sig, at det vil betyde faldende, dårligere service i velfærden, hvilket vil betyde stigende ulighed.
Så måske ministeren vil svare på det og gøre os klogere på, hvor vi står, om hans regeringsparti agter at stemme for finansloven for 2018, og om der er en skatteaftale på vej.
Nu nævnte ministeren jo også boligskatteaftalen – det var også en aftale, som Socialdemokratiet var en del af, og nu overhørte jeg den seance, ministeren havde med min partifælle Christine Antorini – så han kunne måske i samme ombæring svare på, om ministeren betragter det som en sejr eller et nederlag, at boligskatteaftalen på den lange bane rent faktisk ender med at øge ligheden målt på Ginikoefficienten.
Jamen tak for at gentage det ærlige svar, som det jo sådan set er.
Jeg tror, at vi var mange, der blev delvis forbløffede, men i hvert fald også chokerede over den ærlighed, hvormed regeringen sagde: Nu laver vi en skattereform, hvor vi med åbne øjne eller bevidst øger uligheden.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der også i løbet af de sidste 10 års krise er sket enorme forskydninger af indkomst i det her land, og der er også sket nogle enorme forskydninger, med hensyn til hvem det er, der har måttet bære konsekvenserne af krisen.
Men vil ministeren så ikke også i tillæg til det svare på, om det ikke ville være muligt at lave en skattereform, hvor man ikke øgede uligheden, altså hvor man mere målrettet gik efter at lempe skatten for lige præcis dem med de korte uddannelser og lave lønninger.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Mener ministeren oprigtigt, at problemet er så stort, at det ikke kan betale sig at arbejde, altså sådan som ministeren påstår?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-12-13:
Tak, hr. formand: Har ministeren tænkt sig at gøre noget ved vilkårene for den lovpligtige lystfartøjsforsikring, som SRSF-regeringen hævede i 2013 med hele 34 pct., og hvad vil ministeren konkret gøre for at få minimeret »udflagning« af fritidsbåde i vinterhalvåret, hvilket mange bådejere gør for at nedskalere deres driftsudgifter, og er ministeren ikke enig i, at udviklingen har haft store konsekvenser for danske virksomheder, der vedligeholder, servicerer og vinteropbevarer fritidsbåde, da især Sverige og Tyskland i dag overtager opgaverne, med tab af provenu på moms og afgifter for den danske stat og ligeledes tab af arbejdspladser?
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Giver de økonomiske vismænds kritik af den reducerede arveafgift anledning til, at ministeren genovervejer sin tidligere udtalelse om, at sænkelsen af arveafgiften kunne bidrage til at »udbygge og bevare danske virksomheder med danske arbejdspladser«?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo ikke lang tid siden, jeg fik et lignende spørgsmål fra Folketingets Skatteudvalg, og mit svar i dag følger i hvert fald den linje, der er lagt i det.
Andet ville også være overraskende.
Jeg tror, spørgeren er bekendt med indholdet af svaret, for jeg tror, det var spørgeren, der spurgte, nemlig hr. Hans Kristian Skibby.
Det er ikke tilfældet.
Det er faktisk ikke lovpligtigt.
Det er valgfrit, om en bådejer ønsker at tegne en kaskoforsikring, og i praksis vil det ofte være de større både, der kaskoforsikres.
Dermed er der ikke noget, som det også fremgår af mit svar på spørgerens spørgsmål nr. 47 via Skatteudvalget, der tyder på, at afgiftsforhøjelsen i 2013 har medført en væsentlig øget udflagning, hvor både flyttes til Sverige eller Tyskland med henblik på at undgå afgift.
I årene inden afgiftsforhøjelsen i 2013 udviste indtægterne fra afgiften en faldende tendens, men siden 2013 er den blevet nogenlunde stabiliseret.
Så må man jo tilføje, at selv om jeg godt kan være enig med spørgeren i, at det er uhensigtsmæssigt med indflagning og udflagning af skibe, er det jo ikke i sig selv ulovligt at ind- eller udflage et skib, fordi man på den måde kan minimere sine driftsomkostninger.
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Det sidste kan vi sagtens blive enige om.
Det er jo helt fair at være politisk uenig og have en politisk retning.
Det har skatteministeren også sagt han havde med det her forslag.
Vi har lige med en anden spørger diskuteret den politiske retning, der lå i at øge uligheden med skattereformen.
En ting er at sige, at det, som vismændene foreslår, ønsker man ikke af andre grunde, men man siger faktisk, at grunden til, man vil have det her, er, at det er det bedste rent økonomisk for arbejdspladserne og for virksomhederne.
Så siger vismændene, at det er det ikke.
Så det er jo lidt en anden måde at afvise recepten, om jeg så må sige, end hvis det bare er, fordi man er politisk uenig.
Man kan jo ikke være uenig i en faglig kritik, men man kan godt vælge at lægge vægt på noget andet.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Det er jo vismændenes faglige kritik, og den læser jeg og tager ned.
Jeg er bare ikke enig i den, og jeg mener faktisk også, at man fagligt kan udfordre den.
Derfor er den jo også sådan lidt blødt formuleret med, at der står »kan have«.
Men jeg er glad for, at Socialdemokratiet tager vismændenes rapport så alvorligt, som de gør.
Spørgeren ophæver den nærmest til noget, som man skal følge til punkt og prikke.
Det er jeg rigtig glad for, for vismændene peger på en række andre ting, som Socialdemokratiet umiddelbart er imod, bl.a. at gøre noget ved topskatten ved at indføre et ACE-fradrag, at lempe planloven, at indføre en mere lempelig taxalov og en række andre ting.
Så jeg håber virkelig, at spørgeren og spørgerens partifæller vil læse rapporten og i deres politik vil følge den.
Hvis man ikke vil det, synes jeg, spørgeren og jeg skal blive enige om, at vismændenes rapport er et fornuftigt indspark, men at det er fair som politiker en gang imellem at gøre noget andet end det, de økonomiske vismænd anbefaler.
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Skatteministeren har jo ret i, at det her er komplekst.
Noget af det, som vismændene siger, er, at man kan risikere, at hvis man tilskynder til nogle bestemte former for overdragelse, så misser man de muligheder, der i virkeligheden er for at lave den overdragelse, der ville være bedst for virksomheden.
Grunden til, at jeg synes, at det her er lidt interessant, er jo, som jeg siger, at vi politisk mener noget andet i Socialdemokratiet, nemlig at vi har brug for at fokusere på at sikre velfærdssamfundet.
Når regeringen så ønsker at brænde pengene af, om jeg så må sige, på skattelettelser og siger, at det er af hensyn til virksomhederne, så er det jo lidt tankevækkende, at økonomerne siger, at det her faktisk er en dårlig måde at hjælpe virksomhederne på, fordi man risikerer, at de bliver overdraget til nogle forkerte, i forhold til hvad der ville være bedst.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Jamen det er jo, fordi kritikken er noget mere nuanceret i vismændenes rapport end i spørgerens formulering af spørgsmålet.
Bl.a. skriver vismændene i deres produktivitetsrapport på side 15, at den reducerede afgift kan have en negativ effekt – kan have en negativ effekt!
For så er der en merinvestering, en likviditet, der sikrer, at man kan investere mere i virksomhederne – særlig fordi vi, når vi nedsætter en afgift, jo ikke bare gør det for én virksomhed, men gør det generelt.
Det her vil have en betydning for vækst og arbejdspladser – det er min klare opfattelse som skatteminister – i særlig grad uden for de større byer, hvor nogle af de virksomheder, vi taler om, ellers ville blive solgt eller blive lukket og viden og arbejdspladser ville blive eksporteret til udlandet.
Så derfor er jeg ikke enig i den samlede kritik fra vismændene.
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Det er jo ingen hemmelighed, at det her selvfølgelig har været en politisk diskussion i Socialdemokratiet.
Der har vi jo sagt, at det vigtigste lige for tiden sådan set er at få styr på velfærden, så der er en ordentlig ældrepleje og råd til de ting, vi gerne vil gøre sammen og for hinanden i velfærdssamfundet.
En af vores kritikker i forhold til nedsættelsen af den her afgift var jo, at der så manglede nogle penge i kassen.
Vi sagde i øvrigt også, at det her er en afgift, som meget målrettet hjælper nogle af de allerrigeste familier.
Og da skatteministeren så på daværende tidspunkt skulle forsvare det her, skete det i høj grad med henvisning til, at det var godt, og at det var nødvendigt for at skabe arbejdspladser.
Så synes jeg måske, at det er en anelse underligt, hvis skatteministeren ikke revurderer det, når der er økonomer, endda nogle af de fremmeste økonomer, som siger, at det her måske i virkeligheden kan have nogle lidt kontraproduktive effekter, altså at det kan være dårligt for produktiviteten i Danmark.
Så kan ministeren ikke prøve at reflektere over de økonomers kritik i stedet for bare at sige, at han er uenig, når nu det var det argument, ministeren brugte politisk?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Det korte svar er: Nej, det gør Det Økonomiske Råds rapport ikke.
Her skal de bl.a. give deres vurdering af aktuelle økonomiske og politiske tiltag.
Det synes jeg både som politiker og som skatteminister er en rigtig god idé.
Det tvinger os beslutningstagere til at reflektere over, altså overveje, konsekvenserne af vores politiske valg og prioriteringer.
Jeg mener stadig, at en gradvis nedsættelse af bo- og gaveafgiften ved generationsskifte i en erhvervsvirksomhed er en rigtig god idé.
Med nedsættelsen af arveafgiften kan pengene blive i virksomheden og blive investeret i maskiner, ny teknologi og nye produkter, og jeg tror, at det er den bedste garanti for at udbygge og bevare danske virksomheder og danske arbejdspladser, ikke kun i de store byer, men også og i særlig grad uden for byerne, hvor rigtig mange af de mindre og mellemstore familieejede virksomheder ligger.
Det er derfor, regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet at reducere bo- og gaveafgiften gradvis fra 15 til 5 pct. i 2020 ved overdragelse af en erhvervsvirksomhed.
Derfor arbejder vi i regeringen også på at finde finansiering til helt at fjerne afgiften.
Så nej, jeg er ikke enig i Det Økonomiske Råds kritik, og den giver mig ikke anledning til at ændre holdning til, at en nedsættelse af bo- og gaveafgiften er en rigtig god idé.
Jens Joel (S), 2017-12-13:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Giver de økonomiske vismænds kritik af den reducerede arveafgift ministeren anledning til at genoverveje sin tidligere udtalelse om, at en sænkelse af arveafgiften kunne bidrage til at »udbygge og bevare danske virksomheder med danske arbejdspladser«?
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Hvis man kigger på afgiftsprovenuet, som jeg har tal for her, så kan man se, at der er en faldende provenuprofil frem mod 2012.
Så laver man afgiftforøgelsen – og det er fuldstændig korrekt, at vi var imod – og så har der altså været et stigende afgiftsprovenu i 2014, 2015 og 2016.
Så jeg tror ikke, man kommer uden om, at det godt kan være, man kan udfordre de beregninger, der blev lavet i 2013, men at det har ført til en større indtægt, end det ellers ville have ført til, har jeg ikke grundlag for her i dag under ministeransvar at sige.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-12-13:
Jo, men det er jo det, der egentlig er min bekymring, og det er derfor, jeg stiller spørgsmålet til ministeren i dag
Der er ikke nogen markant ændring.
Det eneste, der er en markant ændring på, er, at den gamle røde regering valgte at øge afgiften med 34 pct., men det har ikke medført, at der er kommet yderligere provenuberegninger ind.
Og så vil jeg sige, at skatteministerens eget parti jo netop var en af de store fortalere for, at der ikke skulle være den her store stigning på de her lystfartøjsforsikringer.
Jeg deltog selv i et samråd i Skatteudvalget, kan jeg huske, hvor også hr. Karsten Lauritzen var en af aktørerne.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Ja, og det kan man godt have lange diskussioner om
Jeg oplyser jo det, som jeg har baggrund for at oplyse her i Folketingssalen, nemlig at vi ikke ved, hvor mange skibe der er tale om, men at vi anerkender, at der er en tendens.
De ændringer, der er i afgiftsgrundlaget,
er dog ikke markante i forhold til 2013.
Men jeg vil slutte min besvarelse af med at gentage, at hvis det er et ønske fra Dansk Folkeparti eller fra andre partier i Folketinget at fjerne afgiften eller sænke den, vil jeg meget, meget gerne drøfte det.
Jeg håber bare, at vi så i fællesskab kan finde noget finansiering til det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-12-13:
Nu henviser skatteministeren så til såkaldte tendenser, men man kunne jo også bare prøve at rette henvendelse til nogle af dem, som arbejder med det her til daglig.
Det er jo bl.a. Skib & Båd, som er en del af Dansk Industri, som jeg ved ministeren er meget glad for at have en dialog med.
De skriver jo klart, bl.a. i de henvendelser, som jeg har fået fra dem, at man jo kan konstatere, at regeringen og ministeriet har taget fejl i de fremtidige provenuberegninger ved at øge afgiften med de 34 pct.
Det har faktisk haft den omvendte virkning, ved at afgifterne har ført til øget grænsehandel, og det har gjort, at provenuet ikke er steget markant.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
Man kunne selvfølgelig også sætte himmel og jord i bevægelse for at finde ud af det, og så kunne man muligvis godt finde ud af det, men det er et spørgsmål, om det er det, der er afgørende for den politiske stillingtagen til, hvilken indretning af den her lystfartøjsforsikringsafgift man vil have.
Jeg har som skatteminister det udgangspunkt, at jeg gerne vil afskaffe skatter, sænke skatter og afskaffe afgifter.
Jeg vil meget, meget gerne drøfte det med spørgeren og hans parti, altså med Dansk Folkeparti, som led i opfølgningen på vores erhvervs- og iværksætteripakke til efteråret, hvor vi skal kigge på andre saneringsforslag og se, om man kunne finde finansiering til at gøre noget ved lystfartøjsforsikringsafgiften og få den nedsat, hvis det er et ønske fra Dansk Folkeparti.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-12-13:
Jeg takker ministeren for besvarelsen.
Det er fuldstændig korrekt, hvad ministeren siger – og jeg har jo også interesseret mig for det her spørgsmål i forbindelse med skriftlige spørgsmål til ministeren.
Men i det svar, jeg så fik fra skatteministeren, står der jo også, at man ikke samlet set har grundlag for at beregne, hvor mange både der siden 2012 er flyttet til udlandet med henblik på at undgå den danske lystfartøjsforsikringsafgift.
Men samtidig i svaret skriver ministeren så senere hen, at man henviser til saneringsudvalgets afrapportering, og deraf fremgår et forslag om at ændre lystfartøjsforsikringen for netop at imødegå den praksis, hvor både flyttes til udlandet i vinterhalvåret med henblik på at blive fritaget for afgift.
Det er jo sådan set direkte en modsigelse af det første argument.
Man erkender i skatteministerens besvarelse, at der er skibe, der flytter ud, men man skriver samtidig, at man ikke har mulighed for at vide hvor mange.