runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Heidi Bank (V), 2025-05-02:
Jeg hører det sådan på ordføreren, at fordi man ikke ved, hvad det koster, så ved man ikke, om man vil stemme for eller ikke stemme for.
Altså, vil man stemme for noget, hvor man ikke ved, hvad det koster?
For det er jo netop ikke påpeget i det her forslag, hvad det reelt koster.
Det er selvfølgelig noget af det, jeg har spurgt ind til, og derfor kender jeg også niveauet på det, men jeg synes jo egentlig, at det er ministeren, der skal svare på den slags.
Det er ikke et kæmpe beløb.
Men det er bare for at sige, at det jo er nok til, at det har betydning, hvis man ikke får de penge proppet ind i systemet.
For at være helt ærlig vil jeg sige, at hvis det kun var beløbet, det handlede om – hvis det ikke også handlede om balancer – ville jeg faktisk synes, det var lidt nemmere.
Derfor tror jeg, det er nødt til at være en del af en større diskussion af, hvordan vi gør de her ting.
Mai Mercado (KF), 2025-05-02:
Det står jo meget konkret i forslaget, at det vurderes ikke at have nogen nævneværdige økonomiske eller administrative konsekvenser for det offentlige.
Det er jo det, vi har lagt til grund, når vi har diskuteret det i vores folketingsgruppe, hvilket jo også involverer de ordførere, som tidligere har siddet på boligområdet.
Når regeringen så ovenikøbet ikke engang kan godtgøre, hvad det så eventuelt vil koste, hvis ikke det har nogen nævneværdige økonomiske eller administrative konsekvenser, så må vi jo lægge det her til grund.
Så ja, vi bakker op om det her beslutningsforslag.
Vi lægger det til grund, som står i teksten, og så håber jeg da, at regeringen indkalder til forhandlinger, hvis de også synes, at det er en åbenlys uretfærdighed og gerne vil se, at man kan ændre det i fællesskab.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Mange tak.
Liberal Alliance er jo slet ikke mod strafgebyret.
Man skal selvfølgelig have strafgebyret, og det er også på et fint niveau – man skal selvfølgelig ikke kunne spekulere i at omgå reglerne – og vi er også fuldt ud klar over, at en udlejer jo typisk er i et meget stærkere forhold end den person, som lejer lejligheden.
Men vi kan her sammenligne det lidt med byretten og landsretten, hvor man jo godt kan tabe en sag i byretten, hvor der også er nogle andre forudsætninger og et andet antal dommere og lægmænd og alt sådan noget, og man så kan anke den til landsretten og der få den omgjort.
Så er det jo ikke sådan, at man skal fastholde straffen fra byretten, fordi det var nogle andre forudsætninger eller nogle andre folk, der sad omkring bordet, og det er jo lidt den samme situation, som vi har her, og det er da dybt uretfærdigt.
Det må ordføreren da kunne bekræfte.
Anne Paulin (S), 2025-05-02:
Dels er der jo nogle af de juridiske komplikationer, som ministeren også var inde på, og der vil jeg måske foreslå, at ordføreren stiller nogle skriftlige spørgsmål i udvalgsbehandlingen, så vi kan få det belyst så godt som muligt, dels kan man sige, at det, hvis man skal gå ind og ændre på det her, så også vil kræve noget finansiering.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Men jeg håber, at det er sådan, at det er et mindretal af sager, hvor der er en uoverensstemmelse mellem dem.
For ellers ville det også være en situation, hvor landsretsdomme f.eks. i altovervejende grad bare overrulede byretsdomme, og det ville også være problematisk.
Et konkret finansieringsforslag er jo, at det skal hvile i sig selv, og at man så må justere nogle satser, og det er vi sådan set åbne over for.
Det er bare uholdbart, at man kan blive idømt et gebyr for en lovovertrædelse, som man ikke har foretaget.
Det er simpelt hen unfair.
Anne Paulin (S), 2025-05-02:
Som sagt vil jeg foreslå, at vi i udvalgsbehandlingen kommer nærmere ind på det med det juridiske i det og forskellene mellem det med huslejenævnene og så efterfølgende i boligretten, og at vi får dykket nærmere ned i det.
Stadig væk vil jeg jo holde fast i, at det kommer til at kræve noget finansiering og en ny måde at gøre det på, og hvor man i så fald vil skulle finde ud af, hvordan man vil organisere det.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2025-05-02:
Tak for det, formand.
LA rejser med beslutningsforslaget spørgsmålet, om det er rimeligt, at en udlejer ikke får strafgebyr tilbagebetalt, såfremt udlejeren, der er kendt fuldt skyldig i huslejenævnet, ender med at få helt eller delvist medhold i boligretten.
Det var en bred politisk aftale.
Senere er der blevet gennemført gebyrforhøjelser af et smallere flertal af partier, som Venstre ikke var en del af.
Senere havde vi den krævende og store sammenskrivning af lejeloven med alle de balancer mellem lejere og udlejere, der skulle vægtes.
I Venstre mener vi, at det er til gavn for såvel lejere som udlejere, at området er reguleret i store, brede aftaler og forlig, fordi det er med til at give tryghed.
Lejere og udlejere ved i højere grad, hvad de kan regne med.
Jeg er godt klar over, at Liberal Alliance har stået et andet sted historisk, uden for de aftaler, der skaber balance og tryghed på boligområdet.
Derfor har jeg også noteret, at der nu fra LA kommer beslutningsforslag, der rejser enkelte små delelementer i reguleringen af lovgivningen på området.
Uagtet at jeg hellere havde set, at vi var flere borgerlige partier, der sad og kæmpede for at finde balancerne i forhandlingslokalet, når de store aftaler på området skal indgås, hilser jeg trods alt debatten velkommen.
Jeg synes, det er godt, at vi får debatteret området.
Hvad er hensigtsmæssigt?
Hvad er rimeligt?
Når det så er sagt, er det også vigtigt for mig igen at understrege, at man – som LA gør med dette beslutningsforslag – vil kunne finde regulering for området, som man kan undre sig over, og som måske tilmed kan forekomme urimeligt.
Personligt kan jeg sige, at jeg har kæmpet endog meget hårdt for, at den balance respekteres.
Det mener jeg er bedst for såvel lejerne som udlejerne, altså at der ikke går blokpolitik i den.
Det bringer mig til huslejenævnene.
I Venstre er vi optaget af, at der er velfungerende huslejenævn, og at sagsbehandlingstiderne holdes nede.
Det er ikke nyt.
Huslejenævnet skal være den hurtige og effektive vej til at få løst konflikter.
Det er til gavn for lejerne, og det er til gavn for udlejerne – dem, der overholder aftaler, regler og lovgivning.
At kunne få løst tvister hurtigt er med til at give os et lejeboligmarked med større tryghed.
Så selv om vi ikke kan støtte LA's forslag, ændrer det ikke på, at vi gerne ser på forbedringer af vores huslejenævn og den dertil knyttede regulering.
Det skal nævnes, at Liberal Alliances forslag mangler finansiering.
Det skriver forslagsstillerne da også selv.
Det betyder, at hvis vi fjerner gebyret uden at kompensere økonomisk, må det formodes at få konsekvenser for sagsbehandlingen i landets huslejenævn. Bl.a. derfor kan Venstre ikke stemme for beslutningsforslaget, som det ligger.
Det ændrer dog ikke på, at Venstre gerne drøfter problemstillingen videre med respekt for balancen mellem lejer og udlejer.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Det er jo glædeligt, at Venstre er villige til at kigge på det her trods alt.
Det er vi rigtig, rigtig glade for i Liberal Alliance.
Jeg vil gerne starte med at anholde, at Liberal Alliance overhovedet ikke er med i noget boligpolitisk.
Jeg har også engageret mig i alt det boligpolitiske, jeg kan, i hvert fald i den tid, jeg har siddet herinde.
Men mit spørgsmål til ordføreren er, om ordføreren ikke kan se, at det her jo egentlig ikke har så meget at gøre med en balance mellem lejere og udlejere, for både LLO og EjendomDanmark synes, at det her er lidt underligt.
Det har vel grundlæggende noget at gøre med, om det er retfærdigt, at man kan blive idømt en bøde i første instans, anke dommen til anden instans og så få at vide, at den bøde faktisk ikke er givet på et korrekt grundlag, så man bliver ligesom frifundet helt eller delvis, men straffen, altså bøden, bliver stadig væk fastholdt højere oppe i systemet.
Det er da mærkværdigt, at vi skal finansiere vores huslejenævnssystem, som er vigtigt, på sådan et grundlag.
Heidi Bank (V), 2025-05-02:
Nu tror jeg ikke, jeg sagde, at LA ikke har holdninger til boligpolitik.
Jeg sagde bare, at I ikke har været med i de store aftaler på området og de kompromiser, man er nødt til at indgå, hvis man gerne vil prøve at lande noget et sted mellem den ene blok og den anden blok.
Jeg vil igen sige, at det her handler om, at vi skal finde nogle balancer på det her område.
Jeg sad jo og var med i hele det forløb omkring sammenskrivningen af lejelovgivningen, og derfor ved jeg, at der også var to andre torne, jeg kunne få øje på i lovgivningen.
Og som jeg også står og siger i min tale, vil man kunne det fra begge sider i salen på det her område.
Der blev faktisk debatteret og diskuteret med både lejerorganisationerne og udlejerorganisationerne i rigtig lang tid på det her område.
Derfor synes jeg – uagtet at jeg som sagt faktisk byder det velkommen, at vi har de her debatter, for jeg synes, de er vigtige, og jeg synes, det er rart, at der er et borgerligt parti ud over Venstre, der har lyst til at byde ind på det her område – at vi også er nødt til at forstå, at det her handler om balancer.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Så vil jeg bare gerne have, at ordføreren på vegne af Venstre forklarer, hvad det rimelige er i, at man skal betale et strafgebyr i en sag, hvor man har fået boligrettens ord for, at man ikke har gjort noget forkert.
Heidi Bank (V), 2025-05-02:
Det er, som om ordføreren ikke vil høre, hvad det er, jeg står og siger, nemlig at der er ting i den her lovgivning, som er svære, og som har været store kameler for begge sider at skulle sluge, og hvor man gerne havde set det anderledes, både når man spørger udlejerne, og når man spørger lejerne.
Men så er jeg også nødt til at sige, at der mangler finansiering i det her forslag.
Det er ikke, fordi jeg vil lægge det hele på det, for så stort er beløbet trods alt heller ikke, men jeg siger bare, at der jo er flere ting i det her, og der synes jeg godt at man kunne have skrevet fra forslagsstillernes side: Vi vil finansiere det på den og den måde.
Mai Mercado (KF), 2025-05-02:
Jeg synes jo egentlig, da jeg læste forslaget, som jeg synes er et godt forslag, at det vel ikke kan koste så meget, at der er nogle, som skal returnere et gebyr, man så ikke skal betale alligevel.
Er vi ikke ude i, at det simpelt hen må være småpenge, der er tale om?
Heidi Bank (V), 2025-05-02:
Det kommer jo an på, om ordføreren ser det som småpenge i forhold til statens finanser eller ser det som småpenge i forhold til de kommuner, der sidder og betaler huslejenævnet.
Mai Mercado (KF), 2025-05-02:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om regeringen har undersøgt, hvad det vil koste.
Det kunne jo være, har man havde undersøgt det i regeringen.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Tak for en god tale, og tak for opbakningen til forslaget.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det her er et grundlæggende spørgsmål om, hvad der er ret og rimeligt, og om retsprincipper.
Vi cirkulerer meget omkring omkostninger, og jeg skal være den første til at sende et spørgsmål til ministeren om, hvad det her præcis kommer til at koste.
Altså, så skal der i hvert fald indkaldes til nogle fornyede forhandlinger – gerne om det samlede huslejenævns system.
Men det er det konkrete spørgsmål.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-02:
Det er jo ikke første gang, vi har haft anledning til at diskutere det her spørgsmål.
Jeg har selv stået på den talerstol, hvor udenrigsministeren står, som udenrigsminister og forfægtet præcis det samme synspunkt, som udenrigsministeren har gjort her, nemlig at man skulle bruge, kan man sige, anerkendelsen af Palæstina som sådan en form for brik i et forhandlingsspil.
Jeg har skiftet holdning til det spørgsmål for nogle år siden, og det har jeg jo, fordi virkeligheden har forandret sig så dramatisk, som den har.
Vi oplever i øjeblikket desværre ikke, at vi bevæger os frem mod en tostatsløsning.
Vi bevæger os væk fra en tostatsløsning.
Det, der foregår både i Gaza og på Vestbredden, gør det jo sværere og sværere.
Derfor er jeg i hvert fald kommet til den overbevisning, og også Frankrig og England er jo på vej, må man forstå, ligesom de andre nordiske lande, at vi for at fremme en indre dynamik i EU, som er så afgørende – det var udenrigsministeren også inde på – i den kritiske situation, vi er i nu, er nødt til at gøre vores stilling op og skubbe på, mens vi kan.
Jeg tænker bare: Hvor mange andre EU-lande, skal gå den vej, før Danmark så vil være med til at skabe det momentum, som jeg mener vi burde være med til at skabe nu?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-02:
Jeg har så i modsætning til Radikale Venstres repræsentant her ikke skiftet holdning.
Jeg har den samme grundholdning, som jeg hele tiden har haft, nemlig at jeg ønsker, at den dag kan komme, hvor vi kan anerkende Palæstina, og helst jo en dag, hvor den her anerkendelse så også fører til, at der reelt er noget at anerkende, altså en stat, der sådan set også opfylder de folkeretlige definitioner på at være en stat: kontrol over eget territorium etc.
Men det er jo godt, at vi sådan set ikke er uenige i grundholdningerne.
Jeg skal ikke rode mig ud i noget med standpunkter og holdninger, men jeg mener godt, at man kan have den her grundholdning, og så kan man have forskellige synspunkter om, hvornår man så skal handle på den, og hvordan man skal handle.
Jeg synes, at vi har handlet balanceret ved at støtte det her resolutionsforslag, der giver Palæstina en langt større rolle i FN.
Det har vi kunnet gøre med en majoritet af EU-lande, men hvis man kigger på stemmeafgivningen, kan man se, at det heller ikke bare ligger på den flade hånd.
Det er jo tankevækkende, at lande, der har anerkendt Palæstina fuldt ud som stat, altså også i EU, enten har stemt imod eller afstået.
Det betyder jo bare, at det, at man anerkender Palæstina, i sig selv jo altså ikke sikrer, at Palæstina kommer til at eksistere.
Jeg skal ikke stå her og sætte på formel, hvor mange der skal til, men vi overvejer nøje, hvornår det rigtige tidspunkt er, og jeg har også tilbage at se, hvad der sker på det her Macronledede topmøde, der afholdes sammen med Saudi-Arabien.
Saudi-Arabien har jo ikke endnu godkendt Israel, kan man sige, eller anerkendt Israel, og jeg tror, at hvis der skal være symmetri i det, skulle man jo gerne bringe en eller anden situation frem, hvor man for at kunne sikre, at begge stater lever der i fredelig eksistens, har en eller anden samtidighed i det.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-02:
Jeg er ikke bleg for at sige, at hvis virkeligheden forandrer sig så dramatisk, som vi oplever det nu, hvor det jo er Palæstinas eksistens og det palæstinensiske folks eksistens, vi sådan set taler om, så mener jeg egentlig godt, man kan tillade sig at tale med lidt større ord og gøre sin holdning lidt mere gældende med lidt større vægt end det, man har gjort tidligere.
Det er jo det, det handler om her.
Der er jo ikke nogen her, der bilder sig ind, at vi kan ændre hele slaget nede i Palæstina mellem Israel og Palæstina ved at anerkende Palæstina, men vi taler om, med hvilken vægt Danmark skal tale ind i EU, og ja, der må jeg sige, at der synes jeg, situationen er kommet dertil, hvor jeg gerne så, at både udenrigsministeren og den danske regering talte med lidt større vægt.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-02:
Det ændrer jo så ikke ved regeringens position, som jeg altså ret udtømmeligt har gjort rede for.
Man kan kun anerkende én gang, og en anerkendelse, der ikke ændrer noget på nogen realiteter, risikerer jo at blive et tomt slag i luften.
Det er en af grundene til, at jeg sådan set synes, at man skal holde det kort i lommen.
Men det kan man se forskelligt på, og man kan jo kalde det en taktisk overvejelse.
Man kan kalde det, hvad man vil.
Jeg noterer mig med tilfredshed, at i substansen er der jo enighed om, hvad det er for en Palæstinapolitik, vi forfølger.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Tak for det.
Og tak til udenrigsministeren for talen og for den konstruktive tilgang, selv om vi ikke er enige i konklusionen.
Når udenrigsministeren siger, at man kun kan anerkende én gang, får udenrigsministeren det lidt til at lyde, som om det er sådan en gave, vi skal give til palæstinenserne, og det er det jo ikke.
Vi skal i virkeligheden efterleve det løfte, som verdenssamfundet har givet til palæstinenserne, om, at også de skulle have en egen stat.
Og det er en efterlevelse af det retlige grundprincip omkring retten til selvbestemmelse, som vi også har anerkendt at palæstinenserne har på lige fod med andre, herunder Israel.
Hvis man kigger tilbage i historien og ser på, hvordan Danmark har argumenteret for, hvorfor vi støttede oprettelsen af staten Israel, var det jo også ud fra et grundprincip om, at folket havde ret til den stat oven på et frygteligt folkemord under anden verdenskrig.
Men argumentationen om, at det skal falde på det rigtige tidspunkt, peger vel netop i retning af at anerkende nu, fordi der er en gryende fornyet proces i gang i det globale initiativ, som kunne ændre det momentum, der er, til, at Danmark med den understøttelse af den selvstændige stat faktisk kunne skubbe på i den rigtige retning.
Vil udenrigsministeren ikke anerkende det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-02:
Jeg vil gerne anerkende, at der i hvert fald var noget, der lignede et gryende momentum.
Jeg er lidt i tvivl om, hvad status er for nærværende, også efter skiftet i den amerikanske administration.
Jeg hører sådan set til dem, der i nogen tid har været sådan håbefuld på en meget, meget trist baggrund, for jeg ved, at der er stærke kræfter i regionen, som sådan set gerne vil bringe sig hen, hvor de kan normalisere en relation til Israel, og jeg ved også, at det næppe kommer til at ske fra deres side, uden at også det palæstinensiske spørgsmål er ordentligt besvaret.
Derfor er der sådan set grundlæggende nogle grundforudsætninger, som godt kunne bringes det rigtige sted hen.
Jeg tror, at USA bliver en nøgle her.
Der skal vi selvfølgelig spille rigtigt ind, og det arbejder vi også på at gøre i EU.
Men jeg har svært ved at se, at sådan en unilateral dansk anerkendelse af et Palæstina løsrevet fra de her processer kommer til at flytte tingene.
Det er min ærlige vurdering, og den er man jo velkommen til ikke at dele, men det er min vurdering.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Beslutningsforslaget her går jo så også ud på, at vi fra dansk side med vores plads i Sikkerhedsrådet skal arbejde for en anerkendelse af Palæstina i FN-regi.
Jeg er glad for, at udenrigsministeren selv påpeger den inkonsistens, der er mellem Sveriges oprindelige anerkendelse og stemmeafgivning sidste år.
Jeg er også glad for, at udenrigsministeren smiler lidt skævt af, at det jo er en mangel af konsistens.
Kunne Danmark ikke være konsistent og konsekvent i sin opbakning til folkeretten og bringe det her spørgsmål ind i FN's Sikkerhedsråd for at sikre, at Palæstina rent faktisk i FN-regi får den ret som fuldgyldigt medlem, som bringer dem i en mere ligeværdig forhandlingsposition med Israel i de forhandlinger, som vi alle sammen går og håber skal komme, men som er meget svære at se?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-02:
Resolutionen vedtaget i FN's Generalforsamling med, tror jeg, 143 lande, hvis ikke jeg husker forkert, er jo et resultat af en proces i FN's Sikkerhedsråd, der blev mødt af et veto.
Og jeg kan ikke rigtig få øje på noget i den aktuelle situation, der gør, at det veto vil blive ophævet af, at vi bringer sagen op i Sikkerhedsrådet igen.
Vi ser selvfølgelig gerne, at den resolution, der er vedtaget, også materialiserer sig.
Det har vi ikke nogen konkrete planer om, men jeg vil gerne sige, at vi selvfølgelig følger det, og hvis der er et vindue, hvor det vil være fremmende for sagen at åbne det, vil vi selvfølgelig vide at åbne det.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-02:
Vi taler om den eksistenskrise, der helt basalt er.
Altså, det er jo et folkemord.
I en eller anden udstrækning er det, vi ser ske i især Gaza lige nu, at et palæstinensisk folk bliver presset på deres eksistens.
Den måde, vi har anerkendt stater på, efter FN blev dannet efter anden verdenskrig, er jo en af grundene til, at f.eks. Palæstina ikke er blevet anerkendt.
Altså, det var en stat før, men vi havde ikke den proces for anerkendelse.
Da man så etablerede en israelsk stat, var det noget andet, kan man sige.
Sådan var det i hvert fald globalt set – nu ryster ministeren lidt på hovedet.
Men jeg tror heller ikke, at f.eks. Filippinerne, Uruguay osv. nødvendigvis var anerkendt som officielle stater fra Danmarks side.
Så det, der er vigtigt i forbindelse med de processer, som vi har lavet, er, at stater er rigtig, rigtig svære at fjerne fra jordens overflade på grund af de folkeretlige principper, vi har.
Så tænker ministeren ikke, at det palæstinensisk folk ville stå stærkere, hvis de havde en stat at stå på?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Tak for det.
Flere og flere mennesker verden over får øjnene op for Israels krigsforbrydelser i Gaza, og flere og flere lande anerkender Palæstina som stat.
Her i Norden har Island og Sverige for længst anerkendt staten Palæstina, og sidste år gjorde Norge det samme.
En række andre europæiske lande har også gjort det.
Det beslutningsforslag, vi skal diskutere, handler ikke om en dansk bilateral anerkendelse af Palæstina, men om en opgradering af Palæstinas status i FN til fuldt medlemskab som land.
I maj sidste år støttede Danmark en FN-beslutning, som gav øgede rettigheder til Palæstina, og nu foreslår vi fra Enhedslisten, at Danmark følger det op med aktivt at arbejde for, at FN tager det sidste, men afgørende skridt i retning af Palæstinas fulde FN medlemskab.
Det er det først og fremmest, fordi retten til selvbestemmelse er fundamental i hele konflikten, fordi en endelig, retfærdig og fredelig løsning mellem Palæstina og Israel forudsætter, at de to lande og de to folks repræsentanter mødes som mere ligeværdige partnere, og fordi retten til selvbestemmelse ikke er noget, der skal forhandles med en brutal besættelsen om, nej, det må være en grundforudsætning for forhandlingerne om en retfærdig fred.
Det styrkeforhold, der eksisterer lige nu, er, at en brutal besættelsesmagt står over for et undertrykt og besat folk, og det styrkeforhold bidrager alene til at opretholde den nuværende situation med kolonisering og apartheidlignende tilstande.
Eller endnu værre bidrager det til oprettelsen af et religiøst baseret Storisrael, som også annekterer de palæstinensiske områder, sådan som højrekræfter i Israel ønsker.
Danmark kan spille en vigtig, og aktiv rolle for fred og forsoning i Mellemøsten.
I år og næste år har Danmark helt særlige muligheder for og i virkeligheden også pligt til at fremme dagsordenen om fuldt medlemskab for Palæstina gennem vores medlemskab af Sikkerhedsrådet.
Nøglen til en varig løsning ligger ikke i krig, fordrivelse og etnisk udrensning, men i at opretholde den regelbaserede globale retsorden, respekt for folkeretten og FN, og derfor har vi fremsat dette forslag og ser frem til debatten.
Mai Mercado (KF), 2025-05-02:
Det er jo i hvert fald i ikke de præmisser, man tidligere har indgået politiske aftaler på, så det vil jo forrykke diskussionen til en helt anden diskussion, nemlig om det virkelig kan være sådan, at uretfærdighed er en medvirkende finansieringskilde.
Det synspunkt tror jeg da ingen partier i Folketinget kan stå på, heller ikke regeringen.
Jeg tror, det bliver spændende at følge de spørgsmål, som bliver stillet.
Jeg har bare ikke hørt fra nogen af regeringspartierne, at der skulle være tale om økonomi, som måtte være ud over det, der benævnes i forslaget, nemlig om det har nævneværdige økonomiske eller administrative konsekvenser.
Det er derfor også en cadeau til forslagsstillerne for at have skruet et godt politisk forslag sammen.