runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Tak for det, formand.
Jeg havde forberedt en længere tale, men jeg tror egentlig, jeg vil afkorte den og i virkeligheden genoptage debatten fra under det sidste punkt.
For noget af det sidste, fru Mai Mercado fik sagt, var, at jeg efter sigende skulle have hævdet, at det var tidsspilde med de her beslutningsforslag.
Og bare så det er sagt til referat: Det vil jeg gerne have mig frabedt.
Jeg har ikke hævdet, at det var tidsspilde.
Men jeg forbeholder mig retten til også at kritisere beslutningsforslag og beslutningsforslagsstillere for ikke at forholde sig til, altså når man fremstiller et forslag, hvad det koster, hvis det trækker ressourcer på medarbejdersiden, og hvordan man i givet fald vil finansiere det.
Det bringer mig jo så til det her beslutningsforslag, som jeg synes er et godt beslutningsforslag, som regeringen hilser meget, meget velkommen.
Og jeg vil gerne sige allerede nu, at regeringen er enige i, hvad det er, forslagstillerne skriver, for vi mener også, at der er behov for at skærpe straffen for bl.a. vold i nære relationer, partnerdrab osv.
Vi har allerede gjort en lang række forskellige tiltag både under den her regering og i den sidste S-ledede regering, og vi agter at gøre meget, meget mere.
Det er et tema, jeg selv også har behandlet indgående i forbindelse med min egen nyligt udkomne debatbog om netop vold mod børn, som også har en kobling til vold i nære relationer, f.eks. partnervold og partnerdrab.
Det har været et tema for netop også fremsættelsen af det lovforslag, vi har behandlet tidligere i dag omkring omvendt fodlænke.
Så regeringen er enige med SF, og regeringen agter at gøre det.
Når vi alligevel ikke kan støtte det her beslutningsforslag, er det jo selvfølgelig, fordi det koster penge og det koster fængselspladser.
Vi mener, der er nødt til at blive set på det i en sammenhæng.
Det er af samme årsag, at regeringen inden for meget kort tid fremlægger en samlet strafreform, hvor vi kan drøfte strafskærpelser, herunder også tilvejebringelse af både bygningsmæssig kapacitet i kriminalforsorgen såvel som bemandingsmæssig kapacitet og i øvrigt også finde de penge, som skal betale for det.
Så regeringen er enige.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget; vi mener, det skal ses i sin sammenhæng med de øvrige tiltag i en kommende strafreform.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Tak for ordet.
Men jeg tager det positivt ned, at ministeren rent faktisk vil gøre noget her.
Vi er jo også optaget af f.eks. partnerdrab, og det var jo sådan, at man afskaffede konerabatten i 2009.
Nu synes jeg faktisk, tiden er kommet til, at man går videre den vej og siger, at det her er noget særligt, fordi det foregår de steder, hvor man skulle være allermest tryg.
Så kunne ministeren sige lidt mere om, om det er noget i den her retning, eller om det er strafskærpelser i større omfang, og hvad der skal med, og hvad der ikke skal med?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Strafreformen kommer til at indeholde strafskærpelser også i større omfang inden for en lang række forskellige kategorier af personfarlige forbrydelser.
Partnervold kommer til at være en af dem; partnerdrab er noget, vi kigger på; vi kigger også på vold mod børn – bare for at nævne de forskellige kategorier af vold i nære relationer, der kan være.
Jeg er enig med ordføreren i, at det er særlig krænkende, når det er folk, man ellers burde have fuld tillid til, der begår det.
Der er vi heldigvis i dag kommet langt videre end den måde, både medierne og politikere og samfundet betragter den type forbrydelser på.
Men jeg er enig i, der kan gøres mere, og det er noget af det, der kommer til at afspejle sig i regeringens kommende strafreform, som vi glæder os til at forhandle om.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Ja, det må vi få afklaret.
Det er jo meget enkelt, altså om en eller anden forening faktisk kan gå ud og tilbyde det eller ej.
Men så vil jeg bare stille et spørgsmål i forhold til den her debat.
Jeg er positivt stemt over for det her, men det skurrer faktisk lidt i mine ører, når jeg hører, at det er, fordi nogle af de organisationer synes, det er besværligt med medlemmer.
Jeg ved også godt, at det er, fordi nogle af donorerne synes, det er besværligt at blive medlemmer, men når vi snakker om at være forpligtede og forbundne, så er det jo nogle gange besværligt.
Og skaber det alligevel ikke noget eftertanke hos forslagsstillerne, i forhold til om det her skal være med til, at vi sådan set afvikler medlemsdemokratiet i vores civilsamfundsorganisationer, så de i stedet for bliver fonde, hvor det er ganske få personer, der bestemmer, hvad der skal ske, og så er der ellers bare donorer, som ikke har nogen indflydelse?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Det lyder rigtig godt.
Jeg kan jo godt se, at så kommer vi ikke videre med det her forslag i dag, men på et tidspunkt kommer vi jo så nok videre.
Jeg kunne tænke mig at høre om en ting mere, som jeg godt kunne tænke mig bliver inkluderet i en strafreform, nemlig muligheden for at kunne dømme til behandling.
Den mulighed har vi ikke i dag, men vi har brug for den for at kunne fastholde nogle af dem, som måske ikke har så meget lyst til at komme i behandling.
Men det er jo ligesom, hvad kan man sige, det eneste greb, vi har til at kunne fastholde dem.
Så kunne ministeren overveje, om man også skal kunne dømme voldelige partnere til behandling?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Det er jeg i hvert fald ikke på forhånd afvisende over for.
Det er klart, det også vil indeholde de forudsætningsskabende initiativer, som både handler om den bygningsmæssige kapacitet i kriminalforsorgen og den bemandingsmæssige kapacitet, men vi vil jo selvfølgelig også se på, hvordan vi kan sikre en bedre resocialisering, når folk så er dømt for alvorlige forbrydelser.
Jeg er ikke afvisende over for det konkrete.
Når jeg mødes med de organisationer, de eksperter, der arbejder med det, siger de, at det ofte er en forudsætning, at voldsudøverne ligesom også er indstillet på behandling.
Men omvendt synes jeg heller ikke, man skal afvise den idé, som fru Karina Lorentzen kommer med, på forhånd.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Vi vil gerne være med til at hæve straffen for og indsatsen mod partnervold, men jeg skal bare høre: Betyder det her så, at hvis en mand slår sin kone ihjel hjemme, får han en højere straf for det, end hvis han slog en tilfældig person på gaden ihjel?
For jeg kan bare ikke finde ud af det her med skærpende omstændigheder.
Man løfter jo noget op og siger, at det så er mere alvorligt end noget andet, og det er det, jeg ikke helt kan gennemskue, for jeg synes, det er slemt, at manden slår sin kone ihjel, men jeg synes også, det var slemt, hvis han havde slået naboen ihjel nede på gaden.
Derfor synes jeg, det er en rigtig svær diskussion.
Men måske kan ministeren fortælle mig, hvad konsekvensen at det her vil være.
Vil det så være, at straffen for at slå sin kone ihjel derhjemme vil være højere end straffen for at slå en tilfældig ihjel på gaden?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Helt så firkantet tør jeg dog ikke at svare, for der kan jo være andre omstændigheder og andre momenter i forbindelse med det drab, der så bliver begået på den, fru Zenia Stampe kalder en tilfældig person på gaden.
Men ja, nu har vi jo efterhånden grundlæggende som et overordnet princip – og domstolene takserer også manddrab højt – at det vil blive sådan, at domstolene jo nok i en eller anden udstrækning vil bedømme det hårdere eller i hvert fald give mindre rabat, hvis der ellers var andre momenter, der talte for det.
Men jeg tør ikke stå her og lave en eller anden firkantet beregning af, hvordan domstolene ville nå frem til det i et tænkt eksempel.
Det er jo alt andet lige op til domstolene.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Tak for det, hr. formand, og tak for ordet.
Beslutningsforslaget lægger op til, at regeringen skal sikre, at det i sager om vold, vold med døden til følge eller drab bliver en skærpende omstændighed ved strafudmåling, at forbrydelsen er begået i en nær relation.
Vi deler forslagsstillernes grundlæggende synspunkter omkring partnervold, for man skal selvfølgelig kunne føle sig tryg i sit eget hjem.
Og med de statistikker, vi har set i forhold til partnervold, er det klart, at det ikke alene er personlige problemer, som de enkelte selv må kæmpe med.
Der er tale om et samfundsproblem, som vi må tage et fælles ansvar for.
Det skylder vi de mange, voksne som børn, som lever med det her tæt inde på livet.
For tragedien ved partnervold ligger i dens omfattende konsekvenser.
Den finder sted der, hvor man burde være tryg og have helle, og det bliver begået af en, man elsker og stoler på.
Det giver ar og kan påvirke en for livet, og det gælder især for de børn, som er vokset op i hjem præget af vold.
Derfor er jeg glad for, at der det seneste år er gjort en del på det her område, bl.a. kriminaliseringen af psykisk vold og stalking, en handlingsplan mod partnervold og så i dag et lovforslag, der skal bane vejen for forsøgsordning med den omvendte fodlænke.
Men de desværre alt for mange tragiske historier viser, at der kan og skal gøres mere, og det er bestemt mit indtryk, at det også er en prioritet for den her regering.
Justitsministeren har selv personligt gennem sin bog for nylig rejst en vigtig debat om børn, der vokser op i et hjem med vold, og regeringen er på vej med en strafreform med strafskærpelser for alvorlig personfarlig kriminalitet.
Med den meget omfattende reform på vej, en reform, som kommer til at se bredt på straffe, forebyggelse, fængselspladser og mere, synes vi, at et spørgsmål som det, forslagsstillerne sætter på dagsordenen i dag, bedst hører til i den forbindelse.
Så selv om vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger her, mener vi, at det er et vigtigt emne, som vi bør fortsætte drøftelserne omkring.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Tak for opbakningen.
Jeg bliver egentlig bare nysgerrig på, hvor ordføreren selv mener at strafniveauet skal ligge.
Jeg har godt set, at regeringen synes, at det i forhold til personfarlig kriminalitet skal forhøjes med 50 pct., så jeg vil bare høre, om det er et af de områder, hvor man også påtænker det, eller hvordan ligger det det med det?
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Det forstår jeg egentlig ikke, for jeg læste beslutningsforslagets bemærkninger sådan, at det ikke var en mulighed i dag, men jeg ved ikke, om der så er nogle andre oplysninger fra regeringen, som jeg ikke har hørt, selv om jeg har fulgt debatten, bare omme bag i salen.
Det kan være, hr. Bjørn Brandenborg kan oplyse mig om det.
Hvis man har mulighed for det, er det her forslag så en misforståelse fra forslagsstillerne, eller hvad?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Jeg tænker næsten, at ordføreren skal rette det spørgsmål mod dem, der har fremsat forslaget.
Altså, nu ville jeg bare lige imødekomme ordføreren.
Ministeren nævnte det selv flere gange i sin tale, og jeg nævnte det også selv i min tale, men ordføreren gik op og sagde, at det ikke var en mulighed.
Så det var bare lige for at opklare, at det altså er en mulighed, at man kan det.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Nu er jeg fanget midt imellem nogle forslagsstillere, der skriver noget, og så en regering, der siger noget andet, men det må vi jo så dykke ned i i udvalgsarbejdet.
Men jeg går ud fra, at der må være et eller andet, siden organisationerne selv henvender sig til os i Folketinget og beder om, at vi ser på reglerne.
Så der må jo være et eller andet, men det kan da godt være, at det så ikke er rigtigt, at man ikke har den mulighed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Så bliver jeg jo ligesom nødt til at tage ordet.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at hvis man er en fond, har man ingen medlemmer, at dermed kan man ikke lave gadeindsamlinger, og at det er en udfordring?
Hvis man så på anden vis gerne vil hverve faste støtter, må man ikke det, medmindre man er en medlemsorganisation, og medlemsorganisationer kræver ekstra administration, det kræver modydelser, for som medlem skal man have noget, og det trækker penge ud af det velgørende formål.
Så er der ikke et problem her?
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Jeg troede bare ikke, det kun handlede om fonde.
Altså, det læste jeg godt i bemærkningerne, men jeg mener, der står, nærmest i andet afsnit, at det ikke er muligt i dag i forbindelse med gade- og husstandsindsamlinger at bede om et fast beløb.
Det mener jeg der står i bemærkningerne, og der står altså ikke noget med, at det kun handler om fonde.
Men jeg synes, vi skal dykke ned i det.
Nu gider jeg ikke at være caught in the middle of noget faktatjek.
Lad os grave ned i det sammen.
Jeg vil gerne gøre alt muligt for at skabe bedre muligheder for civilsamfundet.
Jeg synes så også, der er en overvejelse i forbindelse med fondsstrukturen, altså om vi ønsker, at det er sådan, at man skal engagere sig i fonde, eller om det egentlig ikke er rimeligt nok, at man skal være en forening.
Altså, jeg kan egentlig ikke se, hvorfor man ikke skulle kunne være en demokratisk forening omkring nogle af de her formål.
Det stiller vi jo som krav, for at man kan få folkeoplysningstilskud.
Så jeg er ked af, at jeg er fanget i et eller andet her, men jeg synes, vi skal dykke ned i det i udvalgsarbejdet sammen.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Det kan vi fint gøre, og bare lige for at sætte det på spidsen vil jeg sige, at det her jo er et forslag, som SF og Konservative bærer ind på vegne af en helt bred brancheorganisation, som repræsenterer alle de frivillige foreninger og alle de velgørende organisationer, der findes.
Nu er julemærkehjemmene jo blevet nævnt som et rigtig godt eksempel på nogen, der bliver nødt til at lave sådan nogle støtteforeninger, for de tilbyder ikke medlemskaber.
De vil gerne koncentrere sig om at lave forløb til unge, som kan komme på et julemærkehjem i et antal uger for at kunne få ændret deres livsbane, og hvorfor skal de ikke også have lov til det?
Hvad er det, der står i vejen for, at man kan give dem mulighed for at få donationer på lige fod med andre foreninger, som så har medlemmer?
Det er jo i virkeligheden bare det, vi beder om i det her beslutningsforslag.
Det er at tilvejebringe det faglige grundlag for at vurdere indsamlingsloven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jamen fondene har ikke mulighed for at have medlemmer, og derfor kan de selvfølgelig heller ikke sende nogen på gaden, som kan samle ind og bede om det her.
Og hvis de kunne det, ville de jo gerne have lov til at bede om at få lov til at lave den her faste støtte, fordi de netop ikke vil ind i det der bureaukrati.
Det her er jo lavet i samarbejde med indsamlingsorganisationerne, og jeg ved ikke, om der er en uoverensstemmelse mellem, hvad man i Justitsministeriet mener man kan, og hvad de mener de reelt kan, så det synes jeg jo bare er en yderligere understregning af, at vi har brug for at få udredt det her godt og grundigt.
Det bliver så desværre ikke i dag, men formentlig på et senere tidspunkt – håber jeg.
Torsten Gejl (ALT), 2025-01-28:
Tak, formand.
Jeg synes faktisk, at det med at henvende sig som en velgørende organisation til danskerne er legitimt.
Jeg kan godt blive træt af en henvendelse fra et forsikringsselskab midt i maden, men det er godt nok sjældent, at jeg tager det ilde op, hvis det er en velgørende organisation, hvor der sidder nogle besjælede mennesker og bruger deres tid på at prøve at samle nogle penge ind fra mig til et nyttigt formål.
Det synes jeg simpelt hen er en del af det danske samfund.
Derfor synes jeg også, at det godt må være lettere.
Nogle gange har man det sådan: Nej tak, jeg skal ikke være medlem, jeg behøver heller ikke nogen pjecer; jeg vil bare gerne støtte jer, jeg vil støtte jer hver måned, det er fint for mig.
Jeg synes, at det er fint, at det er medlemsorganisationer, hvor man kan få indflydelse.
Men for mig er det ikke en forudsætning, når det handler om hæderkronede organisationer, som har vist en evne til at støtte udsatte danskere i 100 år eller 50 år.
Jeg synes egentlig, at det kunne være fint med en faglig undersøgelse, for der er nogle af de her ting, som jeg synes regeringen siger, og som jeg godt kunne tænke mig blev udfordret.
Der er det her med, om det med den regelændring, som jo bl.a. Indsamlingsorganisationernes Brancheorganisation står bag, vil være det vilde vesten.
Det synes jeg da godt nok alligevel er en hård ting at sige.
Altså, Sverige, Norge, Finland, Tyskland, Frankrig, Holland, Belgien og Polen er jo altså ikke det vilde vesten.
Det der med, om der virkelig bliver åbnet en ladeport for svindel, kunne jeg altså også godt tænke mig at efterprøve.
Jeg har intet imod, at f.eks. fonde får lejlighed til at tilbyde danskerne at blive faste støtter.
Jeg synes, at man godt kunne gå et par spadestik dybere, men det er jo ikke engang sådan, at man foreslår ordningen indført; man foreslår bare at finde noget, der bliver klogt.
Det synes jeg godt at vi kan støtte i Alternativet.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Jeg vil bare kvittere for talen og tilkendegive, at jeg egentlig synes, at debatten i dag har været positiv.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at regeringen ikke vil støtte det, og der var også den her sidebemærkning om, at det er lidt tidsspilde, når partierne kommer med deres beslutningsforslag.
Men jeg synes egentlig, det er positivt, at det jo faktisk er partier hele vejen fra venstre side over til højre side rundt om regeringen, som faktisk bakker op om det her beslutningsforslag.
Så det kan jo være, at vi i en anden tid og med en ny og mindre mærkelig regering kan komme igennem med det her forslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Ja, lad os se, om der ikke med tiden kan samles lidt opbakning til det her.
Nu er idéen jo som sagt givet videre til regeringsordførerne, som også sidder her i dag, og man kunne måske tage det med i en civilsamfundsstrategi.
Jeg synes ikke, det er vigtigt, hvem der kan sætte navn på at få gennemført det her; jeg synes faktisk, det vigtige er, at vi på en eller anden måde kan bakke op om det civilsamfund, som efterhånden løfter alt for mange opgaver, hvor det offentlige ikke rigtig når ud.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Jeg er bare forvirret på et højere plan, men vi skal måske også afklare det senere.
Men jeg forstår det bare ikke, for nu gentager fru Karina Lorentzen Dehnhardt også det, der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, nemlig at man i dag ved gadeindsamling eller husindsamling kun kan bede om en enkelt donation eller et medlemskab og så muligvis flere donationer løbende, men som er knyttet til et medlemskab.
Men nu synes jeg bare, jeg hører regeringen sige noget andet.
Kan fru Karina Lorentzen Dehnhardt forklare mig, hvad den misforståelse beror på?
Er det, fordi det, som forslagsstillerne skriver, kun handler om fonde, altså at det kun er fonde, der ikke kan tilbyde en månedlig donation, eller hvad skyldes den uenighed?
Men jeg synes da, at den her debat, også for mig, rejser nogle spørgsmål, så jeg ikke bare er hundrede procent tilhænger, men synes, det rejser nogle spørgsmål.
For jeg ønsker egentlig ikke en fremtid, hvor vores civilsamfund består af fonde, hvor der ikke er medlemsdemokrati, og spørgsmålet i forhold til julemærkehjem, som jo ellers er en virkelig god institution, som gør noget godt, er, om den type initiativer og tilbud lige pludselig skal være ikkeforenings- og ikkemedlemsdrevne, men egentlig være professionelle fonde.
Det ved jeg ikke om er en retning, vi egentlig ønsker for vores civilsamfund, men det er en virkelig interessant diskussion.
Jeg synes faktisk, den minder meget om den, vi har i partierne.
Altså, jeg hører også nogle gange folk spørge, om vi ikke bare kan afskaffe medlemmerne, for der er alligevel færre og færre, der gider at være medlemmer, det er kedeligt til møderne, der kommer næsten ikke nogen, og der sidder 20 til en generalforsamling, og om vi ikke bare kan give folk mulighed for at give støtte løbende.
Der må jeg bare sige, at selv om vi ikke har mange medlemmer, er de rygraden i vores demokrati.
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Det her bliver ikke nok til at monitorere omfanget, for som jeg også nævnte før, er der et stort mørketal rundtomkring, men jo mere data vi kan indsamle, og jo mere gennemsigtighed der er i forhold til den data, jo mere ved vi, bl.a. i forhold til om der er en stigning eller om det falder.
Jeg er nødt til lige at tage fat i det, som ordføreren indleder med her.
Står ordføreren og siger, at man ikke vil medgive, at æresrelaterede sager har noget med udlændingepolitik og udlændinge fra muslimske lande at gøre?
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Æresrelaterede sager har jo desværre noget med rigtig mange mennesker at gøre, og det har desværre noget at gøre med fejlslagen integration.
Så langt kan jeg være enig, men det har jo oftest også noget at gøre med danske statsborgere – altså folk, der er vokset op her, og som ikke er blevet ordentligt integreret – og derfor kan jeg ikke se, hvad det har med udlændinge politik at gøre, plus at vi diskuterer politiets arbejde, og det hører nu engang til i Retsudvalget.
Det synes jeg egentlig er et rimelig stilfærdigt synspunkt.
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Det har jo noget med udlændingepolitik at gøre, fordi det her er noget, der finder sted i muslimske kredse.
Så det håber jeg bare ordføreren vil give mig ret i, for jeg hører det lidt på en anden måde.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-28:
Tak for det.
Jeg bed bare mærke i, at fru Rosa Lund sagde, at det her ofte også havde noget med danske statsborgere at gøre, altså folk, der var vokset op her, men ikke var blevet ordentligt integreret.
Hvorfor i alverden er det, at vi tildeler statsborgerskab til mennesker, der ikke er blevet ordentligt integreret?
Altså, Enhedslisten stemmer jo konsekvent for alle statsborgerskabslove her i Folketinget.
Mener man i Enhedslisten, at vi skal stemme for at give statsborgerskab til mennesker, der ikke er ordentligt integreret?
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Nogle mennesker er jo født til det statsborgerskab, hr. Mikkel Bjørn.
Altså, hr. Mikkel Bjørn må da medgive, at negativ social kontrol desværre også er noget, der går i arv, fordi vi ikke har formået at tage et ordentligt opgør med det.
Jeg tror egentlig godt, jeg kan regne ud, sådan som jeg kender hr. Mikkel Bjørn, hvad hr. Mikkel Bjørn kunne tænke sig at gøre med de statsborgerskaber, men det er ikke en holdning, vi deler i Enhedslisten.