runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Jeg tror, man må sige, at utrygheden, hvis der er en utryghed nogen steder, er der, fordi Socialdemokraterne turnerer rundt og skaber frygt og tager patienterne som gidsler.
Og det må jeg bare sige at jeg synes er et lavpunkt.
Jeg er også bare nødt til at sige, at når man kommer fra Fyn og er socialdemokratisk politiker og kender hele forspillet, der var, op til valgkampen i 2011, hvor den daværende socialdemokratiske formand og et fynsk folketingsmedlem gik ind og udstedte garantier for Svendborg Sygehus' akutmodtagelse, som man bagefter løb fra, selv om man havde skrevet under på det, så ligger troværdigheden omkring Socialdemokraternes vedholdenhed i forhold til Fyn på et meget lille sted.
Til gengæld kan jeg sige fra regeringens side og fra Dansk Folkepartis side, at vi ikke kommer til at lukke sygehuse med sundhedsreformen, og det gælder også de fynske sygehuse.
Tak for spørgsmålet.
Og til det kan jeg svare, at nej, det vil det ikke være.
Det kan vi så vende tilbage til.
Men inden da tror jeg, at det er væsentligt ligesom at sige, at den skræmmekampagne, som spørgeren turnerer rundt med på Amager og på Facebook, hvor man ligesom har lavet kampagne om, at Amager Hospital skulle være i fare for at lukke, vel er et nyt socialdemokratisk lavmål, ligesom jeg lige har talt med spørgerens partifælle om.
Jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at det er det niveau, vi er nået til i debatten fra Socialdemokraternes side.
Amager Hospital, som er en del af Hvidovre-Amager Hospital, vil der ikke blive ændret på som en del af sundhedsreformen.
Det fremgår også klart og tydeligt sort på hvidt af den aftale, vi har lavet med Dansk Folkeparti, at der ikke sker ændringer i sygehusstrukturen som følge af sundhedsreformen, hverken for de 21 akutsygehuse eller for de øvrige sygehuse.
Så jeg synes egentlig, at spørgeren måske sådan skulle bruge lejligheden til at forholde sig til fakta.
I forhold til Sundhedsvæsen Danmark, som der så bliver spurgt til, er det jo sådan, at Sundhedsvæsen Danmark på ingen måde fremadrettet vil få beslutning i forhold til Amager Hospital.
Det, Sundhedsvæsen Danmark skal – og grunden til, at vi opretter Sundhedsvæsen Danmark – er jo at sikre en markant højere grad af koordination på tværs af landet og også understøtte den nationale retning for sundhedsvæsenet, fordi vi ønsker ét sundhedsvæsen i Danmark og ikke et sundhedsvæsen med fem forskellige standarder – med fem potentielt forskellige it-systemer, fordi man køber it-systemer ind regionalt, som det er i dag – altså en større koordinering, også en større koordinering på det højt specialiserede område, så man som patient kan få en ordentlig behandling af høj kvalitet, uafhængigt af hvor man bor i landet.
Det er de ting, der bl.a. bliver forankret omkring Sundhedsvæsen Danmark.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-03:
Tak for det.
Det er i virkeligheden lidt det samme, men bare fra en anden vinkel: Er ministeren enig i, at Hospitalsplan 2025, som er udarbejdet af Region Hovedstaden og netop har været i høring, skal gennemføres, uanset om regionerne nedlægges eller ej?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Jeg tror da, at det er værd at gentage det, jeg også startede med at sige, nemlig at sundhedsreformen ikke ændrer ved den sygehusstruktur, vi har.
Sundhedsreformen handler om at skabe nærhed og sammenhæng for patienterne.
For det, vi kommer til at se de kommende år, er flere patienter, det er flere ældre medborgere, som har behov for flere sundhedstilbud og også nogle sundhedstilbud, der ligger tættere på, end hvor de er i dag.
Derfor skal vi jo kigge på også Amager Hospital.
Hvad er det for nogle funktioner, man sådan set med fordel i samarbejde mellem almen praksis, psykiatri, sygehus og kommune kunne forankre nært på, hvor borgerne bor?
Det er jo også derfor, at sundhedsfællesskabet sidder med og er repræsenteret ind i sundhedsforvaltningens bestyrelse i relation til at sikre, at man både har den nære stemme, men at man også har den overordnede planlægning, for så vidt angår den fremtidige sygehusstruktur i Region Hovedstaden.
Nu havde jeg fornøjelsen af at besøge
Amager Hospital i sidste uge
, og jeg tror sådan set, at spørgeren ville have gavn af at tage med derud.
Der er nogle dygtige medarbejdere både på akutklinikken, i praksiskliniken og på den øvrige del af sygehuset, som hver dag gør en forskel for patienterne, og som sådan set ikke ønsker at være en del af den valgkamp, som spørgeren har iværksat, og den skræmmekampagne, hvor man har taget patienterne som gidsel.
Jeg synes sådan set, at Socialdemokraterne, ikke bare spørgeren, men Socialdemokraterne generelt skulle overveje, hvad det er, de sætter i gang, når de turnerer landet rundt og påstår, at der vil blive lukket sygehuse som følge af sundhedsreformen, når det er faktuelt fuldstændig forkert.
Det fremgår sort på hvidt af den aftale, der er lavet sammen med Dansk Folkeparti og regeringen, at der ikke vil blive ændret på sygehusstrukturen, hverken for de 21 akutsygehuse eller for de øvrige sygehuse – og dermed Amager Hospital.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-03:
Nu når vi da så et skridt videre i hvert fald.
Jeg vil starte med at invitere ministeren, hvis hun har lyst, ud til en paneldebat om det her ude på Amager, for den her bekymring for fremtiden for Amager Hospital er ikke noget, jeg har fundet på.
Det er noget, borgerne har, og som de har haft i mange år i øvrigt.
Men skal jeg forstå ministerens svar således, at det hverken er bestyrelsen i Sundhedsvæsen Danmark eller sundhedsfællesskaberne, der træffer beslutning om eksempelvis akutklinikken, som var snublende tæt på at lukke tilbage i efteråret sidste år, men Folketinget, der træffer den beslutning i fremtiden?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Det, der er i Berlingske i dag, er sådan set meget interessant læsning.
Det handler om, at S-profil fører valgkamp på at bevare et sygehus, som ingen vil lukke.
Det handler netop om Amager Hospital, som vi taler om i dag, og den skræmmekampagne, som spørgeren har lagt op på nettet, og som jo kun har et formål, nemlig at gøre amagerkanerne på Amager bekymrede for, om deres lokale nærsygehus stadig væk skal eksistere.
Det synes jeg er et nyt lavmål.
Jeg kan også forstå, at spørgeren tunerer rundt med en eller anden påstand om, at de 250.000 københavnere, der er tilknyttet Amager-Hvidovre Hospital, fremover skal henvende sig på Bispebjerg, selv om det også er faktuelt ukorrekt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-03:
Jeg vil sige til ministeren, at vi sådan set bare prøver at blive kloge på, hvem der i fremtiden træffer beslutninger om, hvilke funktioner der er hvor.
Nu har jeg spurgt flere gange.
Jeg har hørt ministeren sige, at det ikke er Sundhedsvæsen Danmark, der skal træffe den beslutning i fremtiden, og at det heller ikke er sundhedsfællesskaberne selv.
Kan ministeren ikke bare fortælle, hvem der i fremtiden træffer beslutninger om, hvilke funktioner der er på hvilke sygehuse forskellige steder i landet?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Tak for spørgsmålet, som jeg jo i forskellige versioner har fået en del gange før, og jeg har sådan set også allerede besvaret det en gang her i Folketingssalen, hvor spørgeren også stillede det, nemlig den 20. februar, hvor vi praktisk talt diskuterede det samme spørgsmål.
Men jeg svarer gerne igen.
Jeg svarede dengang med henvisning til udspillets side 57, hvor man kunne se matriklerne af både Ærø, Svendborg og Nyborg tegnet ind i sundhedsfællesskabet omkring Nyborg Sygehus, og jeg svarede også, at regeringens udspil til en sundhedsreform ikke ændrer ved den planlagte struktur på sygehusområdet.
Det har jeg også svaret skriftligt også til spørgerens partikolleger flere gange, nemlig at der med aftalen omkring sundhedsreformen ikke ændres på den fastlagte sygehusstruktur, og det gælder både for de 21 akutsygehuse og for de øvrige sygehuse.
Det fremgår også direkte af aftalen – og nu citerer jeg: »Aftalepartierne er enige om, at der med sundhedsreformen ikke ændres på den fastlagte sygehusstruktur.«
Det fremgår til spørgerens orientering af side 26 og side 33, hvor der også er et fint kort, hvor alle matriklerne for bl.a. Nyborg, Ærø, Svendborg og OUH indgår i forhold til det fynske sundhedsfællesskab.
Det er også vigtigt at sige, at de 21 sundhedsfællesskaber jo også i forhold til det fynske sundhedsvæsen vil være en forpligtende ramme omkring et stærkere samarbejde, hvor vi også løfter kvaliteten.
Så nej, regeringen har ingen planer – heller ikke med den aftale, vi har lavet med Dansk Folkeparti – om at lukke hverken Nyborg Sygehus, Svendborg Sygehus eller Sygehusenheden Ærø.
Det håber jeg vi kan få afklaret i dag, sådan at spørgeren og hans partifæller ikke bliver ved med at rende rundt og skabe utryghed blandt patienterne landet over.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-03:
Tak for det.
Jeg kan jo starte med at sige til ministeren, at der sådan set ikke er nogen, der fører skræmmekampagne.
Jeg giver udtryk for præcis den samme bekymring, som ministerens partifæller hr. Jacob Jensen, hr. Søren Gade og mange andre i øvrigt giver udtryk for, nemlig at når beslutningerne bliver rykket et led væk fra borgervalgte repræsentanter, så er der en risiko for på sigt, hvad enten det er på den korte eller den lange bane, at der bliver truffet beslutninger, som ikke nødvendigvis har en lokal forankring.
Derfor gentager jeg bare mit spørgsmål, for jeg synes ikke, at ministeren svarede på det.
Altså, hvem er det, der i fremtiden, ikke til næste år, hvis man gennemfører den her sundhedsreform – jeg har forstået, at regeringen vil bevare tingene, som de er lige nu i hvert fald – men om 5 år, prioriterer, hvad det er for nogle funktioner, der er på forskellige sygehuse?
Er det Sundhedsvæsen Danmark, eller er det sundhedsfællesskaberne selv?
Erik Christensen (S), 2019-04-03:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op.
Vil ministeren garantere, at Nyborg Sygehus, Svendborg Sygehus og Sygehusenheden Ærø ikke vil blive lukket som følge af sundhedsreformen, ligesom statsministeren har garanteret det for landets 21 akutsygehuse?
Mai Mercado (KF), 2019-04-03:
Jeg vil i hvert fald starte med helt tydeligt at sige, at jeg synes, det er fantastisk, at forældrene går på gaden på lørdag.
Jeg synes, det er et rigtig godt rygstød, og jeg imødekommer det og byder det velkommen, fordi det er fantastisk at se, at børneområdet faktisk får så stor en stemme.
Det er blevet high politics, og det er det blevet igennem de senere år.
Om vi så skal have lovfæstede minimumsnormeringer, er jeg så mere i tvivl om, fordi jeg er bekymret for det kommunale.
Men jeg må bare sige, at det godt kan være, at jeg ikke har lovet for meget, men vi har alligevel prioriteret 2 mia. kr. til dagtilbudsområdet, mens jeg har været minister, heraf 1 mia. kr. til mere pædagogisk personale, og det er immervæk mere end det, man har lovet fra venstrefløjens side, hvor man jo har været ude at sige, man vil have minimumsnormeringer, men ikke har leveret på det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-04-03:
Jeg synes, det er fremragende, at man indbyder organisationerne, både forældrenes og personalets, så ros for det.
Men jeg vil godt lige hæfte mig ved de konsekvenser, det har, at der er alenearbejde.
I den samme undersøgelse, jeg refererede til, og som FOA havde publiceret, sagde hver tredje medarbejder, der arbejder med de 0-2-årige, at de oplever dagligt eller flere gange om ugen, at de ikke er i stand til at yde børnene den nødvendige omsorg.
Jeg vil derfor spørge ministeren til sidst, om ikke godt ministeren kan forstå, at forældre på lørdag protesterer mod de forhold, der er på institutionerne, altså at de, når normeringerne er så ringe, protesterer for minimumsnormeringer, altså et lovfastsat loft over, hvor mange børn der må være pr. voksen?
Fagforbundet FOA har lavet en undersøgelse, der giver nogenlunde samme resultat som den, jeg refererede til, og som BUPL havde lavet.
Det, der kan være særlig interessant ved FOA-undersøgelsen, er, at den også spørger, i hvilket omfang det var planlagt, at en medarbejder var alene, og i 45 pct. af alle vuggestuegrupperne var der skemalagt alenearbejde, og i 60 pct. af alle børnehavegrupperne var der skemalagt alenearbejde.
Er det ikke helt utilstedeligt, at vi har så ringe normeringer, at man skemalægger, at de voksne skal være alene med en stor gruppe børn?
Mai Mercado (KF), 2019-04-03:
Jo, normeringen skal jo være i orden.
Det er bare ikke i orden.
Og jeg tror bare, at det er svært at komme ud af den situation.
Det, der lige præcis var galt i den kommune, var, at man planlagde med en massiv overbelægning, fordi man gik med overvejelser om, om man skulle bygge en ny daginstitution, og alt imens man gik og overvejede, om man skulle bygge en ny daginstitution, glemte man faktisk, at man skulle have fokus på børnene imens.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-04-03:
Jeg tror, at det, der umiddelbart gjorde det stærkeste indtryk på mig i den tv-dokumentar, alle taler om, nemlig dokumentaren »Hvem passer vores børn?«, var billederne af vuggestuebørn, som sad helt alene inde på stuen, fordi den eneste medarbejder, der var på arbejde i stuen, var ude at skifte ble på et barn.
Altså, der var børn, der sad helt alene inde på stuen.
Det er efter min opfattelse ikke nogen enkeltstående hændelse, for så kunne man jo sige, at det kan være, hvad det være vil, men i samme udsendelse kunne man jo høre andre medarbejdere fortælle, at de jævnligt oplevede at være alene med 13-15 børn eller flere, og i en undersøgelse, som fagforbundet BUPL har lavet, hvor de har spurgt 8.000 pædagoger, svarede tre fjerdedele af pædagogerne i undersøgelsen, at de på en tilfældig dag, hvor man gik ind og spurgte dem om hverdagen, havde oplevet at være alene med børnene, og at de i gennemsnit var alene med en børnegruppe på 17 børn, og at de i gennemsnit var alene med den samlede børnegruppe i næsten en time.
Jeg vil sige, at jeg forstår, at ministeren ikke synes, vi skal have alt for stramme lovgivningsmæssige rammer om det her, men er ministeren ikke enig i, at det er helt uforsvarligt, at bemandingen er så ringe, at det er nødvendigt, at medarbejderne er så længe alene med børn?
Og er det ikke sådan, at vi som lovgivere, selv om kommunerne naturligvis har et ansvar for det her område, også har et væsentligt ansvar for at forhindre, at den praksis bliver ved med at foregå?
Mai Mercado (KF), 2019-04-03:
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at det gør et stort indtryk på mig, når jeg hører om forældres og personales oplevelser, og jeg vil gerne sige det helt klart: Der skal selvfølgelig være gode normeringer ude i kommunerne, det er kommunernes ansvar at sikre de gode normeringer, og det er deres ansvar at sikre, at det er trygt at gå på arbejde, og at børnene er trygge, fra de afleveres, til de hentes.
I forhold til spørgsmålet om, om der skal være en bestemt fordeling ude på stuerne, kan jeg meget hurtigt svare, at jeg ikke mener, at vi skal lovgive helt ude på de enkelte stuer.
Den konkrete tilrettelæggelse af normeringerne ude i dagtilbuddene finder jo sted lokalt, og jeg tror ikke på, at man på Christiansborg er de bedste til at vide, hvad det er, der gør sig bedst ude i de enkelte institutioner.
Der kan være institutioner, hvor det giver rigtig god mening at have flere pædagoger.
Det kan være en institution, som ligger i et boligområde med socialt udsatte børn, hvor vi jo bare ved fra forskning, at lige præcis de børn altså profiterer af, at der er flere pædagoguddannede.
Det kan også være andre forhold, som gør, at man måske har et samarbejde institutionerne imellem, eller at man lige præcis her har brug for flere pædagogmedhjælpere.
Og jeg er altså ikke til sinds at tage det ansvar væk fra det lokale.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-03:
Mange tak, formand.
Og jeg kan se, at ministeren er på plads.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren tilfreds med, at der ikke er udbetalt så meget som en krone til udenlandske arbejdere fra Arbejdsmarkedets Udstationeringsfond, og hvad vil ministeren gøre i den anledning?
Baggrunden for spørgsmålet er jo, at der i 2016 blev oprettet en såkaldt udstationeringsfond.
Den skulle bruges til at dække lønkrav fra udenlandske arbejdere imod deres udenlandske ...
Mai Mercado (KF), 2019-04-03:
Det siger i hvert fald mig, at der er brug for, at vi får mere syn for sagen.
For det kan jo godt være, at man i en række af de undersøgelser, der er blevet lavet, har spurgt 8.000, mens svarprocenterne er ganske lave.
Det er jo derfor, jeg har indkaldt og inviteret en række interessenter, FOA, FOLA, KL, BUPL, til et møde i næste uge for lige præcis at få lavet en større undersøgelse, hvor vi altså både kigger på antallet af hænder i daginstitutionerne og på en række andre parametre undervejs i løbet af hele dagen, således at vi får en ordentlig viden at stå på, for selvfølgelig skal der være gode normeringer ude i daginstitutionerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-03:
Tak for det, og jeg kan bekræfte, at jeg er til stede i Folketingssalen.
Der er nok ikke noget alternativ til det.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at der jo ikke er blevet udbetalt en krone fra arbejdsmarkedets fond for udstationerede, altså fra det, der hedder AFU.
AFU blev etableret i 2016 for at støtte op om de fagretlige sager, hvor en udstationeret lønmodtager kommer i klemme, fordi arbejdsgiveren ikke kan eller vil betale løntilgodehavender, som er fastslået ved en fagretlig behandling.
Hvis den fagretlige behandling og dermed sagen forløber, som det er meningen, er det jo sådan, at arbejdsgiveren betaler lønmodtageren den løn, han eller hun har krav på, og så kommer AFU slet ikke i spil.
Jeg synes faktisk, det er en god ting, at arbejdsgiveren selv betaler det, som han eller hun skylder.
Det er sådan, det bør være.
Og hvis ikke arbejdsgiveren betaler, kan AFU træde til og hjælpe den enkelte lønmodtager.
Jeg synes, det er en god ting, at vi i Danmark har sikret den udstationerede lønmodtager på den her måde, men det bør ikke være udgangspunktet, at det er AFU, der betaler udstationerede lønmodtageres løntilgodehavender.
Det må nu engang være den enkelte arbejdsgiver.
Så er det jo også rigtigt, at der blev indgået en aftale.
Derfor er det også vigtigt at understrege, at den aftale skal evalueres, og det vil den blive her i løbet af 2019.
Det giver jo rig lejlighed til også at drøfte med arbejdsmarkedets parter, hvordan den konstruktion har været, og om der er nogen ting, som man bør være opmærksom på i fremtiden.
Jeg tror ikke, jeg vil foregribe den diskussion, vi kommer til at få, og det er jo heller ikke nødvendigvis sikkert, at det er mig, der kommer til at have den her diskussion.
Det må være den til enhver tid siddende beskæftigelsesminister, der efter sommerferien eller i løbet af efteråret kommer til at diskutere opfølgningen på den aftale, der er lavet mellem arbejdsmarkedets parter.
Derfor synes jeg sådan set ikke, det giver mening nu at tage hul på den her diskussion.
Den skal vi gerne vende tilbage til, og så må vi se, hvem der har det politiske ansvar på det tidspunkt.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-03:
Så kom vi så langt, at ministeren er villig til at diskutere andre løsninger.
Så vil jeg da med det samme pege på en oplagt løsning i stedet for en sådan fond, som nok ikke fungerer efter det, der sådan ligesom var den erklærede hensigt med den, og det var at følge det, der egentlig står i det pågældende EU-direktiv, nemlig at når det drejer sig om byggeområdet, skal landene indføre et kædeansvar, så man også gerne må indføre en mere vidtgående ordning end det, Kommissionen foreslår.
Er det sådan en løsning, ministeren er villig til at kigge på?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-03:
Mig bekendt er det svar jo sådan set kommet.
Men nu skal man jo ikke diskutere med spørger.
Vi står jo over for en evaluering, som skal finde sted nu her, og derfor synes jeg sådan set også, det er meget fornuftigt at lade den afvente, og så må man jo drøfte med arbejdsmarkedets parter, hvordan konstruktionen har været.
Med hensyn til dem, der ikke lever op til de regler, er det jo virksomhederne, der skal betale.
Det er jo ikke nødvendigvis fonden, men fonden er lavet, for at man i den situation, hvor det måtte være nødvendigt, kan gå ind og dække den enkelte lønmodtagers udgifter.
Så kan man diskutere, om der skal være nogle andre mekanismer end dem, der er,
og det er jeg sådan set helt villig til.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-03:
Jeg synes, ministeren glider noget af på spørgsmålet her.
Hvis ministeren er helt tilfreds med, at der ikke bliver udbetalt en krone – fordi han jo så tager det som et udtryk for, at der ikke er noget problem – så kan vi jo lige så godt lægge fonden ned, og så er der vel sådan set heller ingen grund til at snakke mere om det.
Så det er da ligesom det svar, der mangler.
Er ministeren tilfreds med, at der ikke bliver udbetalt noget?
Hvad er ministerens holdning til det her?
Tror ministeren, at alt er i orden ude på de der udenlandske virksomheder, at de arbejdere, der er ansat der fra Polen eller Letland, eller hvor de nu kommer fra, får deres tilgodehavende?
Eller har ministeren ligesom jeg en klar overbevisning om, at alting ikke er i orden, og at det så kunne være, at der var noget galt med reglerne eller med konstruktionen som sådan?
Det var sådan set det, jeg gerne ville have ministerens svar på.
Det har jeg ikke rigtig fået indtil nu.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-03:
Tak for det.
Som jeg sagde, kan man konstatere, at der ikke er blevet udbetalt penge fra Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede, men det er jo ikke det samme som at sige, at det er en fiasko.
Den finder jo sted her i løbet af 2019, og så må vi drøfte, om der er brug for yderligere ting i den forbindelse, når den finder sted.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-03:
Vi er jo helt enige om, at det skal være sådan, at det er den enkelte arbejdsgiver, der betaler den løn, som han skal betale, og som er aftalt med den pågældende arbejder eller via en kollektiv overenskomst, eller hvad det nu er.
Men fonden blev jo oprettet, fordi arbejdsmarkedets parter var enige med – tror jeg – alle partier her i Folketinget om, at der er alt for mange eksempler på, at udenlandske virksomheder, der udstationerer her i landet, som det hedder, fra andre EU-lande, løber fra regningen.
Danske fagforeninger har jo rejst et utal af sager imod den slags virksomheder, og det var derfor, fonden blev oprettet, og den blev solgt med, at vi så nu kunne hjælpe nogle østarbejdere med at få deres tilgodehavende.
Men historien viser jo, at der ikke er en eneste, der har fået udbetalt noget, på trods af at der faktisk har været 400 henvendelser.
Mener ministeren så, det er et udtryk for, at der ikke foregår snyd, og at alle udenlandske arbejdere får de penge, de skal have?
Hvis det er rigtigt, kunne vi jo nedlægge fonden.
Eller mener ministeren, at der er noget galt med reglerne, så de skal laves om, sådan at udenlandske arbejdere nemmere kan få deres tilgodehavender?
Eller er ministeren enig med Enhedslisten i, at det her bare viser, at det er en fuldstændig ligegyldig foranstaltning, og at vi skulle gøre noget, som var meget mere effektivt, nemlig at indføre et kædeansvar, hvilket det samme EU-direktiv, der styrer det her, jo siger at vi faktisk burde gøre?
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt mere ind til Socialdemokratiets planer.
Hvis der skal være de her nye store områder, og hvis der i de områder er nogle lodsejere, hvad er så planen i forhold til det?
Er det at købe dem ud, eller hvad tænker Socialdemokratiet?