Mattias Tesfaye (S), 2019-11-20:
Jeg vil også starte med først og fremmest at takke for spørgsmålene.
Vi er jo som regering optaget af, at mennesker, som ikke vil os det godt, heller ikke kan gøre os det ondt, og regeringen vil derfor gå langt for at forhindre fremmedkrigere, der har kæmpet imod vores grundlæggende demokratiske værdier, i at komme ind i landet igen.
Sidste måned fik vi derfor hastebehandlet og vedtaget et lovforslag, som gav mulighed for administrativt at kunne fratage en person med dobbelt statsborgerskab det danske statsborgerskab, hvis personen har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser, og det er, uden at der stilles krav om, at pågældende skal være dømt ved en domstol i Danmark.
Fratagelsen kan derfor ske, mens den pågældende person stadig befinder sig i udlandet.
Jeg er glad for, at et bredt flertal her i Folketinget, herunder spørgerens parti, bakkede op om det lovforslag om administrativ fratagelse af statsborgerskaberne, og at reglerne nu er taget i brug.
Lovændringen har givet de danske myndigheder et vigtigt redskab i kampen mod fremmedkrigere, og det er et redskab, som selvfølgelig vil blive bragt i anvendelse i de sager, hvor vi vurderer det er relevant.
Regeringen har derudover sendt et lovforslag, som efter planen fremsættes den 12. december i år, i høring.
Lovforslaget ændrer bl.a. reglerne for børns erhvervelse af dansk indfødsret.
Regeringens holdning er, at de forældre, som tager deres børn med til Islamisk Stat, eller som har fået børn dernede, har givet deres børn den værst tænkelige start på livet, fordi de fødes i konfliktområder, og fordi de vokser op under forhold, hvor det kan forventes, at der ikke kan blive skabt en samhørighed med Danmark og med de demokratiske værdier, som vores samfund bygger på.
Der vil med lovforslaget derfor blive lagt op til, at børn, der fødes i områder, hvor det er ulovligt at indrejse til eller opholde sig, ikke automatisk får dansk statsborgerskab ved fødslen, medmindre barnet dermed bliver statsløst.
Det vil forhåbentlig også fremadrettet afholde nogle fra at rejse ind i de her områder med indrejse- og opholdsforbud, og det er jo egentlig det, der er det vigtigste.
Der lægges op til, at lovændringen kun vil gælde fremadrettet, og det vil sige for de børn, som bliver født i områderne, efter loven er trådt i kraft, men altså ikke i de tilfælde, hvor det vil medføre, at de nyfødte børn bliver statsløse.
Regeringen er, som vi også allerede har vist, villig til at gå langt i forhold til fremmedkrigere, men når det kommer til børnene, vil vi altså ikke risikere, at de ender efterladt i en konfliktzone som statsløse.
Med de ord vil jeg takke for ordet.
Jeg er af den grundlæggende opfattelse, at det danske samfund i dag betaler en pris for, at der tidligere har været ført en forkert udlændinge- og integrationspolitik.
Det gør vi på mange områder.
Da jeg selv blev medlem af Folketinget i 2015 og medlem af det udvalg, som behandler de her sager, nemlig Indfødsretsudvalget,
var jeg også, må jeg indrømme, en lille smule chokeret over, hvor mange der fik dispensation fra de generelle regler, vi havde, bl.a. på baggrund af nogle af de diagnoser, der var stillet.
Jeg vil så også sige, at siden da har vi fået strammet op, og jeg har det selv sådan, at hvad angår det lovforslag, vi behandler i Folketinget i de her uger, om tildeling af statsborgerskab, er jeg glad for de mennesker, der står på lovforslaget.
Jeg er også glad for, at det ser ud til, at der er bred opbakning til, at de skal have statsborgerskab.
Det, der hele tiden er udfordringen, er jo, at de fleste er gode samfundsborgere og har gjort deres pligt her i vores samfund, men at der så er nogle, som tidligere er sluppet igennem nåleøjet – desværre.