runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Men jeg synes jo måske, at det næsten også kun er det, der lige kan takkes for, for jeg hørte ikke sådan et konkret forslag til, hvad regeringen så vil gøre.
Jo, man vil overveje noget, men hvad gør vi konkret ved de butikker, de pizzeriaer, og hvad det nu er, som snyder med helt grundlæggende ting, som jo bare tages ud af samfundskassen?
For det er ikke kun dem, der sælger for gamle fødevarer, der er problemet, når borgeren ser, hvad der foregår.
Det er jo i høj grad også dem, der snyder i forhold til skat, og dem er der jo desværre rigtig mange af.
Når det engang imellem endelig kommer for en dag, ser vi jo rigtig mange eksempler på nogle, der helt bevidst ikke har styr på tingene, og også nogle, der excellerer i ejerskifter og sådan noget for at undgå at betale de regninger, der ligger, til staten.
Så hvad vil regeringen gøre helt konkret på det her område?
Det savner jeg svar på.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-17:
Tak for det, og endnu en gang tak til fru Liselott Blixt for at stille den her forespørgsel.
Det er jo meget tydeligt, at det er et område, som ordførerens hjerte banker for, og det genkender jeg sådan set også selv.
Jeg synes også, det er en vigtig indsats, at vi får kigget på, hvordan vi kan få kvalitetsstemplet de faggrupper, som arbejder i sundhedssektoren, og det gør de psykomotoriske terapeuter også.
Det er allerede sagt fra begge sider af Folketingssalen, hvad det er for en fin uddannelse, som vi måske ikke taler så meget om i det daglige, men som faktisk kan anvendes i forbindelse med rigtig mange vigtige funktioner i sundhedssektoren.
I SF mener vi, at faggrupper, som varetager sundhedsfaglige opgaver i samarbejde med patienter og borgere, også bør have en autorisation.
Psykomotoriske terapeuter, som i øvrigt før i tiden hed afspændingspædagoger, har altså en professionsbacheloruddannelse, som reguleres af relevante offentlige myndigheder, og som måske endda er den eneste professionsbacheloruddannelse på sundhedsområdet, som endnu ikke har sin egen autorisation.
Derfor tænker jeg også, at det giver mening, og jeg tænker, at det måske er en overset faggruppe i en tid, hvor vi jo i øvrigt også har travlt som samfund, hvor vi kæmper for at komme mistrivsel, både fysisk og psykisk mistrivsel, til livs, og hvor vi har brug for i meget, meget højere grad også at tænke tværfaglighed i sundhedssektoren.
Så jeg synes, at det er rigtig positivt, at vi ligesom får sat de gamle afspændingspædagoger og altså nuværende psykomotoriske terapeuter på dagsordenen her i Folketingssalen.
Jeg tror, det er nødvendigt, at vi trækker på alle gode kræfter, hvis det er sådan, at vi skal imødekomme det store pres, der er på sundhedssektoren, og jeg mener også, at det er rimeligt, at vi tænker autorisation til faggrupper, som arbejder inden for sundhedsområdet, og derfor støtter jeg også det forslag til vedtagelse, som fru Liselott Blixt læste op under sin ordførertale.
Jeg mener egentlig, at vi blot skal komme i gang med at få undersøgt mulighederne for, at afspændingspædagoger, psykomotoriske terapeuter, kan blive autoriseret.
Det har været en lille smule forvirrende her, fordi jeg har mistet min tid, så måske havde jeg i virkeligheden 15-20 minutter til gode, som jeg kunne have brugt, men det vil jeg så undlade.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-17:
Tak for det, og tak til fru Liselott Blixt for at rejse endnu en interessant debat, denne gang om psykomotoriske terapeuter, og om de skal have en autorisation i sundhedsvæsenet.
Der er jo som nævnt i både den foregående debat og tidligere i denne debat tale om flere ting, der skal være til stede, før en autorisation er relevant.
I dette tilfælde er der igen helt oplagt tale om personer, som har direkte patientkontakt, og der er også tale om nogle, der har en offentligt anerkendt uddannelse.
Men det er jo ikke de eneste kriterier.
Og det er, igen ifølge Styrelsen for Patientsikkerhed, ikke tilfældet for denne gruppe af sundhedspersoner, og derfor er det i vores øjne ikke relevant at diskutere, hvorvidt de skal autoriseres.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at en autorisation i sig selv ikke er et kvalitetsstempel af en uddannelse.
Der findes masser af personer i vores sundhedsvæsen, der ikke er autoriseret, men som har en vigtig rolle også i forhold til patientkontakt.
Jeg kunne nævne f.eks. portører, som også har en vigtig rolle på vores hospitaler, men som ikke er autoriserede sundhedspersoner.
Det siger ikke noget om, hvorvidt deres arbejde er mindre vigtigt, men det siger noget om den type af arbejde, de udfører, og det synes jeg er vigtigt at holde sig for øje her, nemlig at vi ikke pludselig gør det til, at man kun er noget værd i vores sundhedsvæsen, hvis man har en autorisation, for det er jo ingenlunde tilfældet.
Og jeg synes, det er ret vigtigt at holde sig for øje i den her debat og i den foregående debat, at man sagtens kan være en vigtig spiller i vores sundhedsvæsen, være vigtig for patienterne, yde en væsentlig del af behandlingen og gøre livet bedre for vores patienter, men at det ikke behøver betyde, at man skal autoriseres.
I Radikale Venstre støtter vi op om den vedtagelsestekst, som ordføreren for Socialdemokratiet læste op.
Per Larsen (KF), 2022-05-17:
Tak for det, formand, og tak til fru Liselott Blixt for at rejse den her forespørgselsdebat.
Den er jo lidt i familie med det forrige forslag, men her er det så en anden faggruppe, nemlig de psykomotoriske terapeuter.
Vi mener selvfølgelig, at det må bero på en sundhedsfaglig vurdering.
Kan vi øge patientsikkerheden med forslaget, vil vi gerne det, men det kræver jo så også, at vi får belyst konsekvenserne, og hvilke ændringer i autorisationen for de psykomotoriske terapeuter det vil medføre.
Vi kan også læse, at der faktisk ikke er kendskab til nogen inden for faggruppen, som, i hvert fald efter styrelsens vurdering, har bragt patienter i fare.
Der er jo flere forskellige behandlere, og vi ser somme tider nogle historier i medierne om behandlere, ikke fra den her faggruppe, men fra andre, som har stillet sårbare patienter nogle ting i udsigt, som på ingen måde har haft nogen som helst gang på jorden.
Derfor har vi også den holdning, at hvis brodne kar, som udøver former for terapi eller andre ting, ikke forholder sig sømmeligt – og her tænker jeg på, hvis man bilder folk noget ind, som slet ikke nogen gang på jorden – så skal de selvfølgelig straffes hårdt, og det har vi faktisk haft på programmet i lang tid, fordi vi mener, at der måske er behov for at udvide den strafferamme.
Vi ser somme tider nogle patienter, som har betalt hundredtusindvis af kroner for noget, som var totalt uden effekt.
Men lige nøjagtig i forhold til det konkrete tilfælde her med forespørgslen F 49 har vi jo sammen med Venstre udarbejdet en tekst, som går på, at vi gerne vil have boret det ud, og at regeringen bør indkalde til nogle forhandlinger om emnet.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-05-17:
Tak for det.
Jeg skal gøre det relativt kort, for det her forslag lægger sig lige præcis op ad det forslag, vi havde før.
Det handler om autorisation af en gruppe personer, der yder behandlinger ude i vores sundhedssystem.
Og her mener vi i Dansk Folkeparti, som vi gjorde før, at der selvfølgelig bør være en autorisation.
I forhold til debatten fra før er der trods alt den forskel her, at det her er en autoriseret bacheloruddannelse, som er veldefineret – så det problem har man ikke engang.
Man kan sådan set bare gå ind og give den autorisation, hvilket man bør gøre.
Så ja, det er sådan set det, vi mener.
Og jeg vil bare lige også anføre, at vi bakker op om den vedtagelsestekst, som fru Liselott Blixt læste op tidligere.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-17:
Jeg vil igen takke for debatten.
Det er altid spændende at høre, hvilke argumenter folk har, når det er, de ikke støtter op om det.
Jeg vil sige tusind tak til Jens Henrik Thulesen Dahl for at bakke op, og til fru Kirsten Normann Andersen fra Socialistisk Folkeparti.
Det varmer, at de ser det her, men jeg ved også, at vi har rigtig meget tilfælles, når det er.
Men jeg synes også, vi bliver nødt til at kigge på det, for jeg blev lidt overrasket over Socialdemokratiets ordfører, som talte meget om det her med, at hvis man knækker en tand, eller der sker noget med en muskel eller noget andet, så er det jo vigtigt, at behandleren har en autorisation.
Og det er jo ensbetydende med, at hvis en persons sind knækker, er det jo ikke vigtigt på samme måde.
Det her med at have mental styrke er noget, man efterspørger på det psykiatriske område, og det er jo lige præcis det, man kan på det her område.
Det var det, jeg startede med at sige, nemlig at jeg fik kontakt med en kvinde, som blev endnu mere påvirket af angst, fordi hun ikke kunne komme til sin terapeut, fordi vedkommende ikke var autoriseret.
Men jeg synes, det er vigtigt at have med, når nu vi skal begynde at tale psykiatriplan, altså at vi synes, at der er lige så meget kvalitet hos dem, der behandler krop og sind, som der er hos dem, der tager sig af andre legemlige ting.
Men tak for debatten.
Simon Kollerup (S), 2022-05-17:
Tusind tak, og også en stor tak til Dansk Folkeparti og hr. Peter Skaarup for at rejse den her debat om en kvalitetsordning for butikkerne.
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er et vigtigt emne, der bliver sat på dagsordenen.
Det siger jeg, fordi det er fuldstændig uacceptabelt, når der er nogle, der snyder andre for egen vindings skyld.
Så er det sådan set lige meget, om det er kunder eller statskassen, man snyder, eller om det er manglende momsbetaling eller salg af for gammelt slik eller rusmidler til mindreårige.
Grove og systematiske overtrædelse skal der gribes ind over for, og det skal ske hurtigt og bestemt.
Men med en kvalitetsordning for butikker i stil med Fødevarestyrelsens smileyordning tror jeg, at vi kommer til at bruge kræfterne et forkert sted, også selv om jeg fuldt ud deler de intentioner, der ligger bag det konkrete forslag her, fordi en smileyordning af den her type vil kræve en væsentlig større kontrol og en massiv merbevilling til en lang række kontrolområder – penge, som jeg tror vi kan bruge bedre, penge, som jeg tror vi kan få større effekt ud af på en anden måde.
I dag får langt størstedelen af nye fødevarevirksomheder kontrolbesøg.
Det betyder, at de hurtigt får en smiley, og at Fødevarestyrelsen løbende kan følge op med kontrol.
Det vil sige, at myndighederne på baggrund af data laver kontrol de steder, hvor der er størst risiko for lovovertrædelser.
En smileyordning ville derimod kræve startbesøg og minimumsfrekvenser af besøg hos virksomhederne, og det betyder, at kontroltrykket bliver langt højere og langt dyrere, og så vil det betyde, at man kommer til at bruge ressourcerne på at kontrollere alle i stedet for at fokusere på dem, hvor der er størst risiko for snyd.
Hvis der skulle være en smileyordning for alle de butikker, der overhovedet sælger alkohol og tobak, vil der formentlig være behov for en tidobling i antallet af kontroller, og det er bare ét område.
Oven i det kommer kontrollen med salgsregistreringer, moms, afgifter, pant, sort arbejde, cigaretter med banderoler osv. osv.
Så effekten vil simpelt hen ikke komme til at stå mål med, hvad det koster.
Så skal jeg da også være ærlig og sige, at jeg synes, at vi har mange bedre ting at bruge gode penge på såsom den grønne omstilling og et styrket forsvar.
Der er rigeligt med områder, hvor pengene kan bruges og bruges mere effektivt.
Derfor foreslår jeg, at vi får undersøgt mulighederne for, at myndighederne deler data om overtrædelser, så vi kan slå hårdere ned ved gentagne overtrædelser, også på tværs af de forskellige ministeriers ressortområder.
Regeringen vil i den forbindelse have et særligt fokus på, hvilke muligheder der er for at gribe ind, f.eks. over for kiosker, der ikke overholder lovgivningen om betaling af moms, manglende pant, salg af tobak til mindreårige osv.
Så på den baggrund kan vi altså ikke støtte det beslutningsforslag, der her er fremsat.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Men er ministeren enig i, at det i forhold til de her regler har betydning, om man er dansk statsborger eller ikke er dansk statsborger?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-17:
Det har vi ikke lagt os fast på, men jeg forestiller mig, at hvis det kan lade sig gøre at lave en fælles beretningstekst, så vil vi fra regeringens side prøve at komme med et udspil til, hvordan den kunne skrues sammen, så vi sikrer den samme retsstilling for ofre for terrorhandlinger i Danmark og i udlandet.
Det vil nok være vores udgangspunkt for de diskussioner, og der vil Dansk Folkeparti jo så også kunne bringe deres argumenter ind i diskussionen.
Mai Mercado (KF), 2022-05-17:
Tak for den anerkendelse.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at vi har sagt det højt på de møder, vi har haft.
Vi har ikke så meget skrevet det, men vi har sagt det højt.
Og det kunne da betyde, at en læring kunne være, at vi skal til at koordinere lidt mere på tværs af alle Folketingets partier.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-17:
Jeg skal blot sige tak for, at også De Konservative har arbejdet for en tidligere solnedgangsklausul.
Enhedslisten har i breve af 12. april, 15. april og 19. april skrevet til undervisningsministeren, at vi ønskede en kortere solnedgangsklausul.
Hvorvidt det er en kamp, vi har kæmpet, kan man altid drøfte, men i hvert fald tak, fordi De Konservative ligesom Enhedslisten har støttet en tidligere solnedgangsklausul.
Det er måske en skam, at vi ikke har fået det med i aftalen.
Mai Mercado (KF), 2022-05-17:
Tak for det, formand.
Den 24. februar er jo en dag, vi aldrig nogen sinde glemmer, for det var jo dagen, hvor Putin invaderede Ukraine, og med krigen i Ukraine er rigtig mange ukrainere flygtet ud af deres land.
Danmark skal naturligvis modtage de ukrainere, der kommer hertil, og den 21. april indgik vi så en politisk aftale, som vi nu står og hastebehandler to lovforslag på.
Og det siger jo egentlig ret meget, at da vi lavede aftalen den 21. april, var der rigtig mange ubekendte, og det er der faktisk stadig væk.
Men det er klart, at vi tager opgaven på os.
Vi skal jo sikre, at der er skole og pasningsmuligheder, men det er også en stor udfordring, og det er en kompleks udfordring.
For da vi indgik aftalen den 21. april, havde vi slet ikke noget begreb om, hvilken størrelsesorden det handlede om, altså hvor mange ukrainere der kommer hertil, og jeg vil vove den påstand, at vi stadig væk ikke har det fulde billede af, hvor mange der reelt kommer til landet.
Det er også svært at forudsige fremtiden.
Vi havde under drøftelserne meget diskussion om det korte sigt, altså hvor mange kommer nu og her, og hvad nu hvis krigen er ovre om et par måneder?
Men jeg tror også, man må sige, at det korte sigt er ved at være passeret, så vi nu kommer ind i en ny fase, hvor vi kigger ind i det mellemlange sigt, og hvor vi i hvert fald må konstatere, at der er nogle børn og nogle unge, som skal være her i et stykke tid.
Og så er det helt store spørgsmål jo, om vi kommer helt ud på det lange sigt, altså om de ukrainske flygtningebørn, som kommer hertil, skal være her i årevis.
Derfor er det også vigtigt, at vi i aftalen har sat flere drøftelser med hinanden ind, sådan så vi hele tiden kan tage bestik af de aktuelle udfordringer og den aktuelle situation.
Vi er tilfredse med, at lovforslaget både giver kommunerne en række undtagelser fra de eksisterende regler, såsom eksempelvis at undervise i dansk, og at vi også giver kommunerne nogle yderligere beføjelser, såsom eksempelvis at kunne lave skoletilbud kun for ukrainske børn, igen set i lyset af, at vi potentielt kigger ind i en målestok, hvor der kommer rigtig mange hertil, og hvor det bliver ganske svært at indpasse de enkelte børn ude i klasserne.
Så vi tager opgaven på os.
Vi har undervejs i de her drøftelser mange gange stillet spørgsmålet: Hvad koster det?
Vil regningen blive betalt?
Vil den blive samlet fuldt og helt op?
Og reelt ved vi for nuværende ikke, hvad det koster.
Vi har valgt en formulering i den politiske aftale, hvor der står, at vi simpelt hen tager til efterretning, at den regning vil regeringen samle op med kommunerne.
Det sagde vi adskillige gange i forhandlingerne, og det var der også andre partier, der sagde.
Ellers skal jeg bare med disse ord sige, at Det Konservative Folkeparti støtter op om begge lovforslag.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-17:
Det kunne forekomme for folk, der hører denne debat, at vi har haft et noget klodset forhandlingsforløb.
For en ordens skyld: Jeg har ikke sagt heroppefra, at der ikke var andre partier, der bakkede forslaget op.
Det har jeg ikke sagt.
Jeg har derimod sagt, at vi gerne havde set et tidligere udløb af solnedgangsklausulen, og det er altid ærgerligt, hvis man bagefter konstaterer, at der var detaljer, vi kunne have gjort anderledes, men som sagt står vi ved den aftale, der er lavet.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-05-17:
Det var mere, fordi Enhedslistens ordfører jo i sin tale sagde, at det havde været Enhedslistens ønske, og at der ikke var andre partier, der havde bakket det op.
Og det billede må jeg bare sige at jeg overhovedet ikke kan genkende.
Til gengæld kunne jeg også have stået og sagt, at det var vi nogle partier, der kæmpede for, og vi så i hvert fald ikke Enhedslisten bakke op.
Men vi står selvfølgelig bag aftalen, og vi har så fået de her genforhandlinger ind, fordi vi ikke kunne få en fremrykket solnedgangsklausul.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-17:
Men vi har givet udtryk for, at vi gerne så en kortere solnedgangsklausul.
Det har vi simpelt hen ikke lagt skjul på.
Omvendt kan man sige, at nu har vi aftalt det, vi har aftalt, og Enhedslisten er glade for, at der så er et tilsagn om, at vi i fællesskab skal drøfte det grundigt, dels til august, dels ved årets udgang.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-05-17:
Jeg undrede mig også over Enhedslistens ordførers formuleringer.
For vi stillede fra Venstres side sammen med Konservative og andre hele vejen igennem forslag om, at vi skulle have et 1-årigt lovforslag.
Det, vi accepterede i sidste ende – vi forhandlede jo en del gange hen over påsken og den efterfølgende uge – var, at så måtte vi have en genforhandling ved skolestart og ved nytår, og at ministeren også gav tilsagn om, at hvis der ikke var behov for, at det løb i 2 år, så ville det ikke løbe i 2 år.
Men jeg synes måske ikke helt, at det, som Enhedslistens ordfører siger nu, egentlig reflekterer i hvert fald den opfattelse, vi havde, i forhold til hvem det var, der kæmpede for en kortere solnedgangsklausul i de forhandlingsforløb, vi har haft.
Men ja, vi står ved en aftale.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-17:
Tak, formand.
Jeg kan på vegne af Dansk Folkeparti ikke tage skarpt nok afstand fra Putin og hans håndgangne mænd og det forbryderiske regime og det, de gør i Ukraine.
Det er simpelt hen forfærdeligt, og vi tager totalt afstand fra det.
Og vi skal støtte Ukraine og ukrainerne alt det, vi kan.
For det, vi ser hos disse tapre ukrainske mænd og kvinder og børn, er, at de vil hjem igen, og de vil hjem så hurtigt som muligt.
Vi ser også, at de ukrainske mænd i stort tal bliver i Ukraine og kæmper.
De mænd, der følger med børnene og kvinderne, er fra de familier, hvor der er tre børn eller flere; resten bliver.
Vi ved også, at der er omkring 30.000 kvinder i uniform i Ukraine, der kæmper.
Jeg synes, at det på mange måder har været noget af en åbenbaring for mange, hvad der sker.
Tidligere var det jo sådan, at unge mænd fra Mellemøsten og muhamedanske lande forlod deres kvinder og børn og drog i sikkerhed i Europa, og så håbede de på, at de i løbet af 3 eller 5 år kunne hive dem herop.
Her er det omvendt.
Det er sådan, det skal være.
Derfor er det en stor glæde for Dansk Folkeparti, at vi kan sige ja til dette lovforslag.
Vi er med i aftalen, og vi vil gøre alt, hvad vi kan, for, at ukrainerne føler sig velkomne, og at de også senere hen får den støtte, som de har behov for.
For de kæmper også vores krig, og derfor skal vi hjælpe dem.
Der er en lille ting, som fru Mette Thiesen fra Nye Borgerlige har gjort opmærksom på, og jeg er meget taknemlig for, at hun var opmærksom på det, nemlig at det, efter at aftalen var indgået, blev skrevet ind i lovforslaget, at afghanske tolkes børn også var en del af den aftale.
Det havde vi ikke skrevet ind i aftalen; vi havde aldrig nikket ja til det.
Det er så senere hen kommet ind; det er vi kede af.
Ministeriet har gjort opmærksom på det – jeg var ikke opmærksom på det, men fru Mette Thiesen var det, og det vil jeg gerne sige tak for.
Vi støtter derfor også Nye Borgerliges henvendelse om at dele L 202 op i to lovforslag, så vi kan sige ja til den del, der omhandler ukrainerne – den vil vi gerne støtte – og så sige nej til den del, der handler om de afghanske børn, som er en helt anden ting, og som ikke var en del af den aftale, som lovforslagene L 201 og L 202 omhandler.
Der er jo en solnedgangsklausul, og jeg vil ikke indgå i den diskussion, som Enhedslisten og de borgerlige partier fører.
For os er det afgørende, at ukrainerne får den hjælp, de skal have i Danmark, så de hurtigst muligt kan komme hjem igen.
Og vi beder alle sammen for, at Ukraine vinder den krig, og at Putins forbryderiske regime snart falder, og at ukrainerne får frihed og fred til at vælge den vej, de ønsker.
Med disse bemærkninger støtter Dansk Folkeparti op om L 201 og L 202.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2022-05-17:
Arh, så let slipper Enhedslisten ikke, for hvis det er Enhedslistens politik, vil Enhedslisten så være med at stemme for et ændringsforslag?
Så det vil jeg da bare høre om Enhedslisten vil støtte.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-17:
Altså, vi har tilkendegivet, at vi ønskede en kortere solnedgangsklausul.
Det har vi ikke gjort nogen hemmelighed ud af under drøftelserne.
Mai Mercado (KF), 2022-05-17:
Altså, for sørensen da.
For vi havde jo i drøftelserne omkring en solnedgangsklausul et ønske fra i hvert fald en række af de borgerlige partier om, at det var en fremrykket solnedgangsklausul.
Så jeg undrer mig bare over Enhedslistens formulering, for Enhedslisten kunne jo have været med til at levere det flertal, der gjorde, at vi fik en tidligere solnedgangsklausul.
Så det vil jeg egentlig bare gerne høre ordførerens syn på.