runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-24:
Jeg skal ikke gå ind i en farvepaletdebat her.
Jeg er lidt mere bekymret for ganske almindelige børnefamilier derude.
Rigtig mange kommuner har truffet beslutning om at kloakseparere, og det kan være en klog beslutning for vandet og for afledningen, men det er også nogle massivt store regninger – 50.000-60.000 kr. – som bliver påført husejere, og som skal betales inden for ganske, ganske kort tid.
Kan SF se, at det er et problem, og vil man gøre noget for så at afhjælpe det problem, som kan opstå, hvis familierne ikke kan betale de er ret høje regninger, som lige pludselig rammer dem?
Carl Valentin (SF), 2022-02-24:
Det er jo sjovt, for jeg står ofte på den her talerstol i debatter, som handler om grøn omstilling, og det er meget sjældent, at højrefløjen ligesom bruger sin energi på at bombardere mig med udsagn om, at jeg skal være grønnere, men lige præcis når det kommer til det her spørgsmål, hvor det handler om skatteniveauet, så er borgerlig blok pludselig på færde og stiller en masse spørgsmål.
Det tror jeg nu egentlig – meget apropos den farvedebat, der var lige før – meget godt viser, at borgerlig blok måske bare er lidt mere blå, end den er grøn, og det er derfor, at man, når der så er nogle grønne argumenter i sådan en debat her, ligesom bruger dem som afsæt til at tage den her debat.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-02-24:
At få et tilskud til at installere hurtigt bredbånd har ikke nogen effekt.
Man kan få et ret stort tilskud.
Det er jo så 370 mio. kr., danskerne stiger i skat, og det mener man ikke har nogen effekt på folks klimarenoveringer.
Jeg synes jo, det er lidt ærgerligt.
Hvis man skal opfylde en 70-procentsmålsætning, er man jo nødt til at investere og satse bredt, og folks varmeforbrug stiger fuldstændig vildt de her år.
Så er det vel oplagt, at man også opretholder sådan en ordning, så folk faktisk kan få nedbragt deres udgifter.
Carl Valentin (SF), 2022-02-24:
Jeg tror ikke, det kommer til at have nogen store konsekvenser for danskernes hurtige bredbånd, så det er jeg nu egentlig ikke så nervøs for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-02-24:
SF's ordfører siger, at det er et godt tidspunkt, og det er jo, som Venstres ordfører siger, lidt mærkeligt, når vi er midt i en grøn omstilling.
Her var der faktisk et redskab til at investere i at få energirenoveret sin bolig.
Men jeg vil faktisk også gribe fat i noget andet, for et element, der tit bliver glemt, er, at der faktisk var tilskud til hurtigt bredbånd.
Så jeg vil høre: Er tidspunktet også løbet fra, at vi skal have hurtigt bredbånd?
Vi har lige været igennem en coronapandemi, hvor det har været helt afgørende, at folk kunne arbejde hjemmefra, modtage hjemmeundervisning og en masse andre gode ting, som gjorde, at vi kunne have gavn af hurtigt bredbånd.
Så ud over bare energirenoveringer er det også hurtigt bredbånd, man giver et mindre incitament til at få.
Er det det rigtige tidspunkt at gøre det på?
Carl Valentin (SF), 2022-02-24:
Men jeg synes, at tiden er løbet fra ordningen; det er ikke der, hvor pengene er brugt bedst, og det er jo relativt dyrt at have det her høje fradrag, som vi har, og det passer ikke særlig godt med den aktuelle situation, som Danmark er i.
Så jeg mener da bestemt, at den grønne omstilling er vigtig – det er helt åbenlyst.
Jeg mener bare ikke, at det her er det væsentligste redskab, og det giver god mening at fjerne det her fradrag nu og bruge det som finansiering.
Louise Schack Elholm (V), 2022-02-24:
Jamen det er jo ærlig snak.
Man ønsker ikke at hjælpe danskerne med at omstille deres hjem; det skal være de centrale puljer, der i stedet for skal pushes op.
Der er nok bare en politisk forskel, og det er jeg fuldstændig enig i.
Men anerkender ordføreren dog trods alt ikke, at det her var med til at få nogle danskere til f.eks. at omstille deres varmeforsyning til en mere energirigtig varmeforsyning, isolere deres hjem eller få nogle nye vinduer, der sikrer, at det er mere grønt?
Det var jo faktisk i samarbejde med SF, at vi lavede den så grøn, som den blev, i den tidligere regeringsperiode.
Så det er jo faktisk en ordning, som meget er født af SF.
Så hvorfor er det, man lige pludselig ikke vil hjælpe danskerne til at være i stand til at lave den her omstilling?
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-24:
Tak, formand.
Det er nu endelig slut med at kunne trække udgifterne til håndværkerydelser fra i skat.
Det fik vi besluttet os for og blev enige om, da vi lavede finansloven for 2022, og det har jo også længe været et radikalt ønske.
Generelt er vi jo inde i en økonomisk situation med højkonjunktur.
Det er også en rigtig dyr skattefradragsordning, der bruges af folk med pæne indkomster, som typisk understøtter arbejde, der i forvejen ville være blevet udført.
De huse, der trænger allermest, ligger i nogle områder af landet, hvor folk enten ikke har råd til at få foretaget energirenoveringer, eller hvor investeringer i huset ikke kan betale sig, fordi pengene ikke kan hentes hjem igen ved salg.
Således kan man f.eks. se, hvis man spørger Dansk Ejendomsmæglerforening, hvor det er, der ligger energiklasse C+-huse, altså energiklasse C, D, E, F osv., og de ligger altså i det bælte, hvor huse er svære at omsætte, hvor priserne ikke rigtig bevæger sig ud af stedet, og hvor en generel energirenovering af et hus altså ville være så omkostningstung, at man slet ikke går i gang med det uanset fradrag eller ej.
Så her har fradraget altså generelt set ikke været anvendt.
Vi ser netop, at det er de huse, som ville være blevet sat i stand i forvejen, hvor det så har været lidt flødeskum på kagen.
Der er heller ingen evidens for, at ordningen dæmmer op for sort arbejde, sådan som Folketinget ellers formodede, da den blev indført.
Så heller ikke det argument synes vi kan bruges længere.
Det trecifrede millionbeløb, som vi sparer på at fjerne det her fradrag, har vi jo så i finansloven for 2022 besluttet os for at vi vil bruge på andre langt bedre ting inden for det grønne område og også inden for uddannelse.
Derfor bakker vi naturligvis fuldt og helt og med begejstring op om forslaget i Radikale Venstre.
Louise Schack Elholm (V), 2022-02-24:
Nu er det her jo ikke bare nye køkkener, det drejer sig om.
Man kan faktisk slet ikke få fradrag til nye køkkener med håndværkerordningen.
Nej, man kan få fradrag til f.eks. udskiftning eller reparation af fjernevarmeunits, installation af varmepumper, herunder jordvarmepumper.
Man kan få tilskud til udskiftning af ruder, så de bliver energiforbedret, til fjernelse af brændeovne – altså ting, der er energiforbedrende.
Vil det sige, at ministeren ikke mener, at det her har nogen betydning for, hvor mange energiprojekter der bliver lavet i de private hjem?
For det ville jeg da umiddelbart mene at det har.
Hvis det bliver dyrere for danskerne at lave energirenoveringer, er der nogle, der ikke foretager dem, og energipriserne bliver ved med at være høje.
Boligjobordningen på håndværksdelen er jo ikke en renovering af hjemmet i det hele taget, men den er målrettet energi og klima.
Det er jo ikke køkkener eller et nyt badeværelse, der er en del af det, men det er jo udelukkende på energidelen med til at hjælpe os med at opnå 70-procentsmålsætningen.
Så vil ministeren påstå, at det her ikke har en betydning for, hvor mange danskere der energirenoverer deres hjem?
Jeppe Bruus (S), 2022-02-24:
Nej, det mener jeg ikke.
Og jeg synes også, med al respekt, at tingene bliver blandet en lille smule sammen.
Det er fuldstændig rigtigt, tror jeg, at de fleste familier kan mærke de stigende energipriser.
De fleste kan også mærke, at det er dyrere, når de skal tanke op eller går ned og skal hælde benzin på bilen osv. osv., hvis ikke de har en elbil eller en hybridbil.
Så der er jo nogle bevægelser i gang.
Det ændrer bare ikke ved, at hvis vi kigger på økonomien, og hvis vi kigger på håndværksbranchen, så vil vi se, at der heldigvis er rigtig godt gang i økonomien, og det betyder også, at den her ordning, der blev indført for at stimulere branchen og sørge for, at folk kom i arbejde, ikke er så relevant nu, som den var relevant i 2011, og det vil sige, at den ender med at stimulere nogle projekter og noget arbejde, som alligevel ville blive gennemført.
Det er jo også et argument for at afskaffe ordningen.
Louise Schack Elholm (V), 2022-02-24:
Vi er jo også i en meget speciel situation.
Energipriserne stiger voldsomt, og danskerne kan mærke det.
Det er svært at få råd til energien, de skruer ned for radiatorerne for at få råd til stadig væk at blive boende.
Så danskerne er faktisk pressede økonomisk, for det er ikke bare i forhold til byggeriet, at priserne er stigende, det er i høj grad på opvarmningen.
Derfor var håndværkerdelen af boligjobordningen jo energimæssigt meget fornuftigt, for det hjalp danskerne med at ruste sig i forhold til det.
Vi kan se, at der jo ikke er nogen sandsynlighed for, at priserne på energi falder foreløbig, med det, der sker i Ukraine, med de sanktioner, der kommer til at ligge over for Rusland.
Så vi kommer til at se ind i de høje energipriser i rigtig lang tid.
Mener ministeren, at det er det rigtige tidspunkt at sige, at danskerne skal holde op med at investere i energirenoveringer af deres hjem, når de ser ind i den her fremtid?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-24:
Tak for det.
Nu har jeg igennem efterhånden en del år ligesom mange andre danske skatteydere og boligejere siddet og været irriteret over, at jeg skulle gå ind på nettet og igen finde ud af, hvordan det nu er, man får det der håndværkerfradrag.
Det irriterer mig, for hvorfor kan man ikke bare få en lavere skat generelt?
Hvorfor skal man ind og ansøge om at få lov til at betale mindre, altså få lov til at betale lige så lidt i skat som alle andre, der gør det samme tåbelige arbejde med at gå ind på nettet for en gang til at skulle finde ud af, hvordan det nu lige er, man får det der håndværkerfradrag?
Så derfor støtter vi, at håndværkerfradraget afskaffes.
Men vi støtter ikke, at de 600 mio. kr., som danskerne så skal betale mere i skat, fordi der ikke er noget håndværkerfradrag, bare skal bruges på at øge de offentlige udgifter i Danmark, som jo i forvejen er tæt på at være rekordhøje i forhold til resten af verden; enten har vi i Danmark verdens højeste offentlige udgifter, eller også har vi verdens næsthøjeste offentlige udgifter.
Og der er sådan set ikke behov for, at de skal være endnu højere.
Det, der kunne være behov for i Danmark, var, at folk, der går på arbejde hver dag, fik en større belønning for det.
Hvis regeringen havde foreslået, at håndværkerfradraget skulle afskaffes, og at det umiddelbare provenu på 600 mio. kr. skulle bruges til f.eks. at sænke topskatten med 1 procentpoint fra 15-14 pct., så havde vi stemt for lovforslaget.
Eller hvis regeringen havde foreslået, at de 600 mio. kr. skulle bruges til at forhøje beskæftigelsesfradraget for alle, der er i arbejde, så havde vi også stemt for lovforslaget.
For vi er ikke fans af håndværkerfradraget.
Vi synes, det er noget underligt noget, at man i forbindelse med en bestemt form for forbrug giver et fradrag, som man ikke giver i forbindelse med andre former for forbrug.
Jeg forstår da godt, hvorfor håndværksvirksomheder enormt gerne vil have, at der er fradrag for de udgifter, man som borger har til håndværkere.
For det betyder jo, at der er en større tilskyndelse til, at man bruger sine penge på håndværkere, frem for at man bruger sine penge på en restaurant, på noget nyt tøj eller på en ferierejse.
Så det er nemt at forstå, hvorfor håndværksvirksomheder rigtig gerne vil have det her fradrag.
Men alle andre bør da bare have det ønske, at folk bruger deres penge der, hvor de helst vil bruge dem, og ikke et bestemt sted, fordi politikere dér har besluttet, at der skal være et fradrag.
Men vi ender med at måtte stemme hverken for eller imod det her lovforslag, for selv om vi er tilhængere af, at man bruger pengene mere fornuftigt end på et håndværkerfradrag, så synes vi ikke, det er mere fornuftigt at bruge pengene på højere offentlige udgifter.
Så det bliver en af de sjældne gange, hvor vi må trykke på den gule knap her i Folketingssalen.
Det gør vi yderst sjældent, men det må vi gøre den her gang.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-24:
Tak for det.
Det her fradrag er ikke et, der er groet i vores have.
Vi mener faktisk, at det er lidt sådan en uskik at have alt for mange fradrag, som rykker lidt den ene og lidt den anden vej.
Men nu er det der, og det har været der i noget tid, og hvis man fjerner det uden at sætte andre skattelettelser ind i stedet for, så er det en skattestigning.
Og det her er ikke det rette tidspunkt – det er det sådan set næsten aldrig – at hæve skatten på; det er det slet ikke nu.
Der er familier derude, som i forhold til deres huse oplever, at varmeregningerne og elregningerne flyver i vejret.
Nu smider vi så lige – i hvert fald hvis man kigger mod den ene del af Folketingssalen – en skattestigning oven i hatten.
Det er ikke det rigtige tidspunkt at gøre det på.
Vi har ikke noget imod, at man fjerner de her forskellige fradragsmuligheder, men så skal man have en markant sænkelse af skatten.
Det er det, vi siger i Nye Borgerlige.
Vi siger: De første 90.000 kr., man tjener om året, er skattefrie, og derefter betaler man så i forhold til resten 37 pct. fladt i skat uden noget arbejdsmarkedsbidrag, altså en massiv forsimpling.
Så vil vi fjerne elafgiften, så det bliver billigere for borgerne derude, og vi vil fjerne registreringsafgiften på biler – en lang række tiltag, som ville gøre, at dagligdagen for borgerne derude ville blive mere enkel i den her situation, hvor de lider under verdens højeste skattetryk.
Så vi kan på ingen måder støtte forslaget.
Det kan vi sjældent, når det handler om skattestigninger.
I forhold til samfundssituationen er det her ikke det rette tidspunkt at lægge flere byrder på borgerne derude i form af skattestigninger.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-24:
Jeg vil faktisk rigtig gerne være med til at gøre den der tilskudsordning og de tilskud, der ligger der, mere fleksible.
Jeg tror faktisk, at jeg selv var en af de 10.000, der blev lukket for, da det var først til mølle-princippet, der gjaldt.
Det er en lidt tung adgang, man har til de der puljer, og det er heller ikke nødvendigvis de boligejere, der trænger mest eller har det største behov, der kommer først til mølle.
Louise Schack Elholm (V), 2022-02-24:
Jamen de ordninger, der jo findes, er ordninger, som f.eks. den, hvor man skulle søge om tilskud til at kunne lave energirenoveringer, hvor der var 10.000 tilbage i kø, da man lukkede køen.
Man når jo ikke engang at få en håndværker, før fristen for, hvornår man kan få lov til at gennemføre det, er udløbet.
Det er jo fint nok, at man siger, at man har ordninger.
Det er rigtigt; de kan bare ikke bruges.
Det er jo ikke til at få et tilskud fra dem.
De kan bare ikke bruges.
Det her var jo en ordning, der rent faktisk var en succes.
Det kan vi jo høre.
Ordføreren har jo selv benyttet den.
Det er jo noget, der rent faktisk gjorde, at man omstillede til den grønne udvikling.
Hvordan kan det være, at man ikke vil hjælpe flest mulige danskere med den grønne omstilling?
Er det ikke det, der er målet: at man får en grøn omstilling for flest mulige, så vi når 70-procentsmålsætningen?
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-24:
Jeg har ikke nævnt et ord om køkkener, og jeg er fuldt ud bekendt med den liste, som fru Louise Schack Elholm står og remser op, idet jeg faktisk lige har været igennem en proces, hvor jeg har udnyttet de sidste rester af håndværkerfradraget.
Selvfølgelig skal danskere være i stand til at renovere deres huse.
Vi har stadig væk en lang række tilskudsordninger, som danskerne har adgang til.
Derudover er vi sådan set også åbne for i Radikale Venstre, at vi kan finde andre veje til, hvordan vi får de sidste huse med, som jeg også nævnte i min tale, som ikke har anvendt fradraget, fordi årsindkomsten simpelt hen ikke engang er høj nok til, at man overhovedet kan overskue at gå i gang.
Det her er jo et lille bitte ligningsfradrag for den del af regningen, som er arbejdsløn.
Det er jo ikke, fordi man får dækket det fulde og hele arbejde.
Det er vitterlig bare en lille klump flødeskum på kagen, sådan som jeg i hvert fald har oplevet det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Jeg ville blot kvittere for den rigtig fine tale og sige, at jeg er enig med ordføreren i, at der er mange ting, vi lige skal have afklaret, så vi forhåbentlig kan få det her rettet helt korrekt til.
Det var også det, jeg hørte ordføreren sige, så tak for det.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-02-24:
Det er jo en vigtig problemstilling, vi skal diskutere endnu en gang her i dag, så tak til forslagsstillerne for at tage emnet op.
Hos Radikale Venstre deler vi bekymringen for vores ansatte i sundhedsvæsenet, hvor der jo har været historier om chikane, trusler og desværre også det, der er værre, fra patienter over for de sundhedspersoner, der har ansvaret for deres behandling.
Vi har selvfølgelig en pligt til at beskytte vores ansatte i sundhedsvæsenet, og så har vi også en pligt til at sikre patienternes rettigheder, herunder muligheden for at se, hvem der har tilgået vores meget følsomme helbredsoplysninger.
Det er jo disse to vilkår, som ministeren også nævnte vi skal balancere i regelsættet.
Vi skal selvfølgelig beskytte vores ansatte, og jeg kan også høre, at det er noget, som alle andre her i salen er enige i.
Min forståelse var så også, at ministeren i dialog med alle de relevante aktører – Danske Patienter, Lægeforeningen, Danske Regioner osv. – havde løst problemet med den bekendtgørelse, der snart træder i kraft, og som ministeren også refererede til i sin tale.
Jeg har læst notaterne, jeg har læst brevene, der er blevet oversendt, og det var sådan, jeg forstod reglerne.
Men jeg kan så forstå på fru Anne Honoré Østergaard, at der er en bekymring i forhold til to paragraffer: Er de enslydende?
Jeg synes da, det er vigtigt at få afdækket, om der er nogle hjørner, der mangler at blive dækket her; om der er nogle mangler i lovgivningen.
Jeg har også selv peget på noget med tidsrammen.
Det synes jeg da vi skal få undersøgt i udvalget, for vi har jo alle sammen den fuldstændig samme interesse i at beskytte både patienternes rettigheder og vores ansattes liv og helbred.
Så jeg ser frem til, at vi i udvalget får spurgt ind til de her problemstillinger, får stillet de relevante spørgsmål og får svar på, om der er et problem.
Hvis der ikke er et problem, kan vi alle sammen være glade.
Hvis der er et problem, skal vi selvfølgelig få det løst, for reglerne skal selvfølgelig være sådan, som vi alle sammen har en intention om de skal være.
Om de er det i dag, kan jeg ikke svare på.
Jeg kan ikke svare på spørgsmålet om de to paragraffer.
Jeg læner mig op ad de notater, vi har fået oversendt, men jeg synes da, vi skal spørge ind til det, og så må vi få afdækket i udvalget, om der er mere arbejde her.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Jeg vil bare kvittere og sige tak for det sidste.
Det er vi fuldstændige enige i: Logning og bekendtgørelsen skal følges ad.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-02-24:
Nu tror jeg ikke, det er SF, der har vedtaget noget.
Men jeg tror, at sundhedsmyndighederne har lavet en bekendtgørelse, der netop skal forebygge det, som det her forslag også handler om.
Jeg har hørt ordføreren stille det her spørgsmål mange gange i løbet af formiddagen.
For mig er det fuldstændig soleklart, at journal og log følges ad, for den, der skriver i journalen, er også den, der logger sig på.
Så selvfølgelig følges de to ting ubetinget ad.
Kasper Roug (S), 2022-02-24:
Nej, det handler lige præcis ikke om, at man har en mavefornemmelse; det er jo lige præcis det faglige standpunkt, der er vigtigt i det her tilfælde, hvilket min kollega, ordføreren fra Venstre, også nævnte.
Altså, det er jo lige præcis de danske myndigheder, der vurderer i det her tilfælde, i forhold til det høringssvar, du nævner her, at hvis man bruger pelargonsyre rigtigt – bruger det korrekt, bruger det i de rigtige doser og bruger det de rette steder – med de muligheder og den teknologi, man nu engang har, så vil det ikke have den skadelige effekt, som det pågældende høringsnotat udtrykker.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-02-24:
Tak for det, og tak til Venstre for at fremsætte forslaget.
Jeg vil gerne understrege indledningsvis, at offentligt ansatte altid skal kunne gå trygt på arbejde, og det er jo det, som er baggrunden for forslaget, som Venstre fremsætter her, og det er SF fuldstændig enig i.
Ledelserne er forpligtede til at sikre et sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt arbejdsmiljø; det er også en vigtig lov at henholde sig til her.
Digitale journaler har til formål at sikre patienter indsigt i de overvejelser og beslutninger og handlinger, som foretages i sundhedssektoren.
Informationen skal gavne den gensidige tillid mellem ansatte og patienter.
Journalen er på samme måde også en vigtig sikkerhed for de ansatte, som har ansvaret for behandlingen af patienter.
Mere digitalisering har også gjort det en lille smule mere besværligt, for det betyder også, at vores personlige sundhedsdata er mere følsomme over for, at uvedkommende kan få adgang til vores data.
Nu er det eksempelvis ikke kun personalet i den lokale afdeling, som kan få adgang til journaldata, men det kan alle andre på alle regionens øvrige afdelinger også.
Altså, en forsmået ekskæreste eller en nysgerrig nabo eller en helt tredje kan så let som ingenting slå patienter op i de digitale journaler.
Patienter skal have adgang til at kontrollere, at uvedkommende ikke skaffer sig adgang til deres personlige data som absolut hovedregel, og det foregår heldigvis også og helt uproblematisk i langt de fleste tilfælde.
Patienterne kan nemlig som den ubetingede hovedregel have tillid til, at vi forvalter data sikkert.
Men der er også undtagelser, og det har vi desværre set eksempler på, og hver eneste gang en patient oplever, at tilliden er brudt, så koster det kræfter at genopbygge den, og den tillid er så vigtig at værne om.
Det er den balance, som vi skal have i det videre arbejde med digitale sundhedsdata.
Med digitaliseringen er journalen også blevet en kontrakt mellem ansatte og patienter, et dokument, som også definerer relationer og samarbejdsaftaler.
Lægen har ikke altid ret, selv om lægen har stor viden om udredning og behandling, og alle, som har arbejdet i sundhedssektoren, ved, at patienter ikke altid er enige i de sundhedsprofessionelles konklusioner.
Men erfaringen viser også, at dialog kan skabe grobund for enighed, og jeg anerkender derfor også, at hvis vi ikke lykkes med en fælles forståelse for behandlingen, er der grobund for en konflikt, og vi skal forebygge, at uligevægtige patienter forfølger ansatte.
set med SF's øjne.
For det første skal vi i endnu højere grad tilstræbe, at sundhedspersonale opnår patienters anerkendelse af de overvejelser og behandlinger, som efterfølgende kan læses i en journal, og for det andet skal vi også lære at bruge journalbekendtgørelsen, som kan give lokale afdelinger og ledelser mulighed for undtagelser for navne i journaler.
Ledelsen har ansvaret for at forebygge og sikre, at arbejdet kan udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt, men vi skal også lykkes at gøre det, uden at vi mistænkeliggør alle patienter.
Tak for ordet.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Jamen hvis man læser § 12, stk. 3, i journalbekendtgørelsen og henholder den til § 3 i logbekendtgørelsen, så er det ikke det samme, der står.
Så jeg spørger bare lige igen: Hvis nu de to ting ikke bliver sidestillet, vil det så ikke fremstå lidt som en falsk tryghed, at man kan se noget et sted, men at man så kan se noget mere et andet sted?
Julie Skovsby (S), 2022-02-24:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg forstår det bilag, som vi som ordførere har læst, og som sundhedsministeren har sendt over til Sundhedsudvalget, bilag 192, så står der deri, at modellen svarer til den model for journalføring i patientjournalerne, der blev indført den 1. juli 2021, hvor en revideret journalføringsbekendtgørelse trådte i kraft.
Regionerne vil dermed få mulighed for at beslutte at anvende anden entydig identifikation både i forbindelse med journalføring og ved visning af logningsoplysninger for patienten.
Så jeg mener, at det står der.