Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Tak for ordet.
Vi håber alle på at blive ældre og leve et langt liv.
Vi har alle en forestilling om, hvordan vores liv skal forme sig med alderen, og mon ikke de fleste af os forestiller os en alderdom, hvor vi kan nyde vores familie og venner, dyrke vores interesser og måske virke i lokalsamfundet og gøre en forskel.
Jeg har i hvert fald selv en forestilling om at engagere mig i arbejdet med børn og unge på frivillig basis og samtidig med dette dyrke både min familie og min køkkenhave ...
Jeg har i hvert fald selv en forestilling om at engagere mig i arbejdet med børn og unge på frivillig basis og samtidig med dette dyrke både min familie og min køkkenhave – altså, når jeg engang bliver gammel.
Heldigvis lever vi danskere længere og længere, og i mange år har vi som land interesseret os for, hvad der påvirker vores helbred.
I Danmark har vi politikker for det fysiske og psykiske arbejdsmiljø på arbejdspladsen.
Vi forsker i kost, vi forsker i rygning, og vi forsker i alkohols betydning for helbredet.
Vi har opbygget et stærkt sundhedsvæsen, som ikke bare har fokus på helbredelse, men også på forebyggelse.
Vores velfærdssamfund skal konstant fintunes, og vi har som politikere ansvaret for, at vi til stadighed kan imødekomme de behov, der opstår.
Alle os, der er her i salen, ved, at vi lever længere, og at det, at vi lever længere, også udfordrer kommunernes økonomi, men det vil altid være socialdemokratisk politik at holde hånden under den fælles velfærd.
Hvis ikke vi dækker demografien, udhuler vi hjælpen til dem, der har allermest behov for den.
Derfor har regeringen, siden den tiltrådte, løftet velfærden via kommuneaftaler på henholdsvis 1,7 mia. kr. i 2020, yderligere 1,5 mia. kr. i 2021, og i 2022 blev servicerammen løftet med yderligere 1,4 mia. kr.
På finansloven for 2020 blev der afsat 125 mio. kr., som alene er målrettet til at styrke arbejdet med omsorg og nærvær, og med finansloven for 2021 blev der afsat 425 mio. kr. til at ansætte mere personale; et beløb, der stiger til 500 mio. kr. fra 2024.
I kender faktisk alle sammen tallene, men vi ved også alle sammen, at økonomi ikke gør det alene.
Vi må, og vi skal ændre den måde, vi styrer ældreplejen på.
Og ved I hvad?
Vidnesbyrd efter vidnesbyrd har ellers fortalt os, at der er brug for at skabe mere plads til nærvær og omsorg i plejen, der er brug for at sætte personalet fri, og der er brug for at afskaffe uendelige rækker af arkæologiske lag af regler.
I dag kan vi passende sende en tak til de mange organisationer og enkeltpersoner, der i forbindelse med ældretopmøderne har bidraget konstruktivt til at belyse de udfordringer, vi står over for: Rekruttering, mere plads til faglighed, mindre kontrol og mere tillid, mere plads til selvbestemmelse og mere plads til samarbejde med pårørende.
Vores statsminister har taget handsken op, og i sin nytårstale sagde hun: Vi skal afskaffe den omfangsrige regulering og lovgivning på ældreområdet, og vi skal starte forfra.
Vi skal have en ny, kortfattet og præcis ældrelov med klare værdier, værdighed, valgfrihed, selvbestemmelse og få dokumentationskrav; vi skal lade medarbejderne bruge deres gode hoveder og varme hjerter, lade de pårørende være mere sammen med de ældre og lade de ældre få den kærlighed og den pleje, som livets efterår kræver.
Tak til social- og ældreministeren for at tage rundt i landet og lytte og indsamle evidens og for at sørge for, at en ny ældrelov ikke alene laves ud fra konsulentrapporter; de sande eksperter skal også høres.
Når jeg selv er rundt i landets kommuner på besøg, og når jeg deltager i møder og konferencer, der omhandler ældreområdet, så kan jeg se, at der de sidste 3 år er sket en forandring i den måde, vi taler om ændreplejen på.
Hvor man tidligere talte om en ældrebyrde og om stigende udgifter, handler samtalen på ældreområdet i dag om, at personalet skal sættes fri til at kunne udfolde deres faglighed, at der ikke længere bare skal styres rigidt i forhold til antallet af minutter, og at kørelisten ikke må blive målet i sig selv.
Den gode kontakt og relationen skal være kerneopgaven, og det gælder ligegyldigt, om det er røde eller blå borgmestre, jeg taler med.
Som en Venstreborgmester sagde til mig i forgårs: Hvis vi er alt for bange for at lave fejl, kommer vi til at lave for mange regler, og det er nok det, der er sket.
Vi skal turde stå på mål for fejlene, og så skal vi også turde tage nogle af alle reglerne væk.
Kære minister, kære kollegaer: Der er ved at ske store forandringer på ældreområdet, der er ved at blive skabt en ny kultur, og det gør mig så uendelig glad.
Flere og flere kommuner tjekker ind i forhold til arbejdet med at afbureaukratisere, sætte personalet fri og sætte borgeren i centrum.
Det tør jeg ikke lige svare på på stående fod, og hvilke man så skulle tælle med dér, er jeg faktisk ikke klar over sådan helt præcist.
Men vi ved jo i hvert fald, at der er holdt en hånd under velfærden, så vi ikke udhuler længere, og jeg har hørt fra kommuner, der har sagt aktivt til mig, at nu kan de ansætte nogle flere, fordi de simpelt hen har fået en anden økonomi, fordi vi jo også har lavet en udligningsaftale, som har løftet nogle kommuners økonomi væsentligt.
Så på den måde er der i hvert fald helt konkret nogle kommuner, der oplever, at de kan ansætte mere personale og har fået en bedre økonomi til at drive ældrepleje.