runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Jeg synes, spørgsmålet er yderst relevant, og jeg håber virkelig, at vi i udvalgsbehandlingen kan sætte fokus på det her.
Altså, når man giver Udenrigsministeriet så vidtgående beføjelser i det her lovforslag, så risikerer vi jo at sidde og stemme for et lovforslag, hvor man, fordi man ikke tør sige det, som det er, altså at problemet er politisk islam, islamisme, eller hvad vi nu end kalder det, rammer de forkerte og lader dem, som man egentlig gerne ville ramme, gå fri.
Lad os tage Tyrkiet.
Tyrkiet er medlem af NATO, og Tyrkiet er et land, som i øjeblikket har en præsident, som benytter sig af islamisme i sit politiske virke, og som ikke er bleg for at sende imamer med et islamisk politisk budskab også til Danmark.
Skal Tyrkiet og skal Erdogans Diyanet fortsat kunne være med til at finansiere moskéer i Danmark, fordi de er medlemmer af NATO og derfor udgør et sikkerhedshensyn set med Udenrigsministeriets briller?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jeg vil starte med at sige, at det jo i sidste ende er udlændinge- og integrationsministeren, der kan sætte personer, organisationer og myndigheder på listen.
Det er en organisation, som jeg helt åbenlyst er uenig med i abortspørgsmålet, men det betyder jo ikke, at den organisation er i gang med at underminere det danske demokrati.
Jeg ved jo ikke, om fru Rosa Lund, hvis hun var minister, ville have den samme vurdering, men der vil der så ligge noget indflydelse til at kunne træffe den beslutning hos den til enhver tid siddende udlændinge- og integrationsminister.
Det er rigtigt, at Udenrigsministeriet spiller en rolle i den model, der er indarbejdet i det her lovforslag, og det er også, fordi de beslutninger, vi kan træffe, som kan virke indlysende i en snæver dansk sammenhæng, kan få nogle sikkerhedspolitiske konsekvenser i en international sammenhæng.
Det er en af årsagerne til, at Udenrigsministeriet skal høres, og det synes jeg faktisk selv giver ret god mening.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Men her står der ikke bare, at Udenrigsministeriet skal høres; der står, at man så undlader at optage den pågældende på forbudslisten.
Jeg synes, det er enormt relevant, hvis vi skal kunne stemme for det her, at vi ved, at vi har noget lovgivning, som rent faktisk virker, og at det ikke ender som en lappeløsning, der rammer de forkerte.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Det er rigtigt, at Udenrigsministeriet ikke blot er en høringspart, men at Udenrigsministeriet med det lovforslag, der er lagt op til, har mulighed for at sige: Den konkrete myndighed, I lægger op til, skal ikke på listen.
Det er korrekt.
Men der står også, at det skal være væsentlige udenrigspolitiske hensyn.
Det vil sige, at det ikke bare er, fordi det er lidt ubekvemt, men det skal være væsentlige udenrigspolitiske hensyn, og jeg synes, det er helt relevant at ville have det boret ud i udvalgsbehandlingen.
Jeg tror ikke, at man på forhånd vil kunne få Udenrigsministeriet til at sige, at lige præcis de og de myndigheder ikke vil kunne komme på.
Men det kan godt være, at vi kan få det uddybet mere end det, der står i lovbemærkningerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-19:
Man føler jo næsten trang til at anvende et udenlandsk kraftudtryk, når man hører fru Rosa Lund, men belært af formanden vil jeg afstå fra det.
Og så vil jeg sige, at når man kommer udefra, især når man kommer fra de muslimske lande, hvor hele traditionen, hele kulturen og hele religionen hviler på en måde at tænke religion på, der er baseret på lov, jamen så er det meget svært at falde til i Danmark.
Når den islamiske verden er gået i stå – økonomisk, politisk og sådan set også religiøst og på mange andre måder – skyldes det jo, at man i den muslimske tænkning har en sammenblanding af lov og religion.
Den er ukendt for os i Vesten, fordi vi er så lykkelige at være blevet sat fri af Kristus, fordi det er det, der er kristendommen: Giv kejseren, hvad kejserens er, og Gud, hvad Guds er!
Det er jo der, hvor det, fru Rosa Lund siger, bliver så poleret og falsk, fordi hun antager, at man som muslim, der kommer til Danmark, pludselig skulle blive oplyst og omfavne alt det, som er dansk.
Det sker jo tydeligvis ikke, fru Rosa Lund.
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Nu bevæger vi os måske lidt uden for emnet, og det skal jeg selvfølgelig beklage.
Jeg vil bare berolige hr. Morten Messerschmidt med, at hvis vi i Enhedslisten havde haft muligheden for at holde lektionen, kan vi kalde det, i menneskerettigheder noget tidligere, så havde vi gjort det.
Nu er det bare sådan, at det desværre ikke er Enhedslisten, der har ansvaret for de sidste 20 års forfejlede udlændinge- og integrationspolitik.
Så jeg skal egentlig bare sige til hr. Morten Messerschmidt: Lad os tage hinanden på ordet her og sige, at fra nu af gør vi det sådan, at når du kommer til Danmark, så får du ikke kun undervisning i sprog og arbejdsmarked; så får du også undervisning i vores grundlov, i menneskerettighederne og i vores demokrati.
For det må være det, der er konsekvensen af det, hr. Morten Messerschmidt står og siger.
Jens Rohde (RV), 2020-11-19:
Jeg har bare det helt grundlæggende synspunkt, at hver gang man giver en minister nogle beføjelser, skal den minister jo bruge de beføjelser, for ellers viser vedkommende ikke rettidig omhu, og så bliver hele buen spændt ud, og lige pludselig kører man over for rødt.
Det er jo det, vi står midt i lige nu, og det er derfor, jeg spørger, om ikke det giver anledning til nogen bekymring, at der kan opstå sådan en fartblindhed i en regering og hos en minister, når man giver så vidtstrakte beføjelser.
Halime Oguz (SF), 2020-11-19:
Jeg forstår godt bekymringen, og den er også reel nok, men jeg har også tillid til, at vi har et Folketing, der netop kan holde ministeren i ørerne, om jeg så må sige, hvis vedkommende skulle køre over for rødt.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Tak, formand.
Jeg vil med det samme komme med, hvad der nok ikke er en stor overraskelse, nemlig at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget her.
Arbejdet begyndte jo tilbage, mens vi selv var i regering.
Jeg vil også lægge hånden på hjertet og sige, at det jo er et arbejde, der nok skulle være begyndt for rigtig, rigtig mange år siden, fordi det langt hen ad vejen er et arbejde, som forsøger at imødegå en udvikling, som er meget, meget ærgerlig for vores samfund, og som havde været nemmere at løse, hvis det var sådan, at vi havde løst den for en del år siden.
Vi kender alle sammen historien om Imam Ali Moskeen.
Sådan er der jo en perlerække af eksempler på moskéer rundtom i Danmark, som er finansieret udefra, enten af lande eller af antidemokratiske organisationer, og det er fuldstændig uacceptabelt.
Nu indfører vi det så.
Det er bedre sent end aldrig, men virkeligheden er jo desværre, at den, der betaler orkesteret, også betaler musikken.
Så det at tro, at nogen af de her udemokratiske, altovervejende muslimske, organisationer og moskéer kan eksistere, uden at den politiske ideologi fra nogle af de her lande eller organisationer følger med, vil nok være meget naivt.
Derfor er vi rigtig glade for forslaget.
Samtidig er det selvfølgelig også meget vigtigt for os at værne om vores udenlandske kirker og vores andre religiøse samfund, som ikke skal straffes eller bebyrdes på grund af de problemer, der er i de ekstremistiske muslimske moskéer og samfund.
Så med det vil jeg bare sige en gang til: Konservative støtter helhjertet det her forslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Jeg har jo været glad for at følge, at ministeren også selv har engageret sig i historien, som jeg nævnte før, om vores konservative medlem, Roya Moore, med iransk baggrund.
Nu vil jeg ikke stå og gentage hele historien med den iranske ambassade, der kontaktede hende.
Vil regeringen set i lyset af f.eks. den historie aktivt gøre alt, hvad man kan, for at få et land som Iran på den her sanktionsliste?
Og vil regeringen nu, hvor vi er i gang, gøre det samme med hensyn til Saudi-Arabien, som jo også støtter moskéer her i Danmark og fremmer deres politiske ideologi?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
For det er klart, at det her lovforslag ikke kommer til at løse alle problemer med politisk islam i Danmark, og det er i hvert fald heller ikke fra Socialdemokratiets side noget, vi ønsker at give indtryk af.
Der skal mere til.
Vi er ikke færdige.
Tidligere har vi vedtaget regler mod hadprædikanter, deres mulighed for indrejse.
Så det er egentlig bare for at anerkende pointerne og sige, at vi ikke er færdige.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Det er jeg glad for.
Og jeg er med på, at det er en anden minister og et andet ressortområde.
Men det kunne man håbe kunne være næste skridt på vejen.
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Tak for det, og tak til fru Pernille Vermund for en tale, som jeg er fuldstændig uenig i, men det tror jeg ikke er nogen hemmelighed, altså at ordføreren og jeg er uenige.
Men noget af det, som fru Pernille Vermund og jeg nogle gange er enige om, er, at vi ligesom skal sikre gennemsigtighed, og at vi skal sikre flest mulige demokratiske rettigheder.
Så gør vi det lidt på hver vores måde; det er jeg helt klar over.
Men det undrer mig, at man i Nye Borgerlige ikke er bekymret over, at Udenrigsministeriet skal ind over.
Vi har jo før set, at Danmark tager særlige hensyn til både Tyrkiet og Kina, og jeg synes faktisk, det er ret skræmmende, at man ikke tager højde for det meget bogstaveligt i det her lovforslag.
Det kan enten være, at det var, fordi fru Pernille Vermund er mere bange for det ene end for det andet, eller fordi ordføreren måske glemte det, eller hvad ved jeg, men jeg er i hvert fald meget interesseret i, om Nye Borgerlige ikke også er bekymrede for den såkaldte udenrigspolitiske vurdering, der også skal ligge.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Jo, og jeg tror, det var det, jeg prøvede at sige, da jeg sagde, at der jo er en risiko for, at det her rammer de forkerte.
Dermed sagt, at når man giver så vidtgående beføjelser, bliver det sværere at tackle.
Vi så det også med det her med hadprædikanter, altså at der kan komme prædikanter på, som ikke var dem, man havde tiltænkt, da man lavede lovgivningen, men fordi man giver nogle beføjelser og laver nogle grundlæggende kriterier for, hvad der skal til, og hvad det er, der skal opnås, giver man nogle beføjelser til en minister eller et ministerium, og så bliver det sværere at tackle.
Det er jo nok en af de største udfordringer, når vi taler islam, og når vi taler udlændingepolitik i det hele taget, at vi risikerer, når vi ikke får løst de her problemer fra bunden, sådan bid for bid at gøre vold på vores frihedsrettigheder, på vores demokrati, og også give magt til nogen, som ikke kan styre magten, og ramme nogen, som ikke var tiltænkt at blive ramt.
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Jamen min bekymring handler sådan set ikke om, om det her rammer nogen, som det ikke var tiltænkt at ramme.
Jeg synes, og det sagde jeg også i min ordførertale, ikke, at det her handler om islam, men at det her handler om at beskytte vores demokrati mod alle former for religiøs ekstremisme.
Og det, som er min største bekymring, og det er egentlig det, jeg spørger fru Pernille Vermund til, er i virkeligheden, om vi ikke med det her lovforslag laver et smuthul til stater som Kina og Tyrkiet, som vi nogle gange tager nogle lidt mærkelige særlige hensyn til ud fra såkaldte udenrigspolitiske interesser.
De sætter jo ikke demokratiet først, som vi gør i Danmark.
Så det handler altså ikke om, om vi rammer de forkerte, men om, at vi laver smuthuller til nogle, der ikke skulle have haft dem.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Det var nok det, jeg mente med lappeløsning.
Altså, for når man gør det på den her måde, er det, når jeg taler om lappeløsning, jo der, hvor man ikke får løst problemerne fra bunden og ikke får det hele med, men simpelt hen bare sætter en lap på med den risiko, der er for, at det slår revner, og at der alligevel ender med at være et hul.
Så når jeg taler lappeløsning, er det jo, fordi det her ikke løser problemerne fra bunden.
Hvad vi hver især går og tror og tænker, må vi jo selv om, men det kan ikke være rigtigt, at staten eller udenlandske stater skal understøtte den slags udbredt i Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jeg vil sige til De Konservatives ordfører, at det bliver et klassisk ministersvar.
For vi er interesserede i, at det danske demokrati ikke skal undergraves af donationer fra udlandet, som giver dem med henblik på at undergrave alt det, som vores samfund bygger på.
Hvis jeg her fra talerstolen allerede nu nævner specifikke myndigheder i f.eks. Saudi-Arabien eller Iran, som ordføreren henviser til, vil jeg i samme sekund også gøre hele Udlændingeministeriet inhabil i muligheden for at kunne sagsbehandle konkrete sager, som f.eks. kunne handle om de myndigheder, som spørgeren henviser til.
Derfor vil jeg insistere på at blive på den store klinge og tale generelt om, hvordan modellen bliver skruet sammen, og jeg vil ikke forholde mig til specifikke myndigheder eller specifikke enkeltpersoner.
Jeg er helt sikker på, at den her liste, når den har virket et stykke tid, bliver en offentlig liste.
Så bliver det jo helt åbenlyst for enhver, om det er pavestaten, Iran, Rusland og Kina, eller om det er mormonerne, der står på listen.
Jeg er helt åbenlyst overbevist om, at vi, hvis det her lovforslag har ramt skævt, nok skal stå i salen rimelig hurtigt igen.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Jeg synes da, det er oplagt, at vi taler videre om det i udvalgsarbejdet.
Og det er klart, at hvis der eksempelvis er et par, der får ansættelse i Coop, eller hvad ved jeg, i en meget stor virksomhed, burde det jo ikke i sig selv være et problem.
Så det skal vi jo finde en eller anden praktisk løsning på.
Men lad os tale videre om det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Samira Nawa (RV), 2020-11-19:
Jeg forstår meget godt intentionerne her med lovforslaget om, at man vil social dumping til livs ved at indføre en række kontroltiltag.
Men set gennem mine og De Radikales briller bør det også være proportionalt, i forhold til at udenlandsk arbejdskraft jo også bidrager til vækst og velstand i Danmark.
Vil ordføreren ikke bekræfte det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Jo, det vil jeg gerne.
Udenlandsk arbejdskraft er en stor fordel, når udenlandsk arbejdskraft kommer på ordnede vilkår.
Derfor er det også vigtigt, at eksempelvis beløbsgrænsen ligger på et højt niveau, så man ikke er i konkurrence med eksempelvis danske ufaglærte og udkonkurrerer danske ufaglærte til fordel for folk, der kommer fra andre dele af verden.
Derfor er de folk, der kan leve op til beløbsgrænsen, jo typisk folk, der har nogle særlige kompetencer – det kunne være ingeniøruddannede, eller hvad ved jeg, som der er en mangel på herhjemme – og de spiller en væsentlig rolle på det danske arbejdsmarked, og dem byder vi på alle måder velkommen.
Nu brugte jeg eksemplet med de kinesiske kokke, og der har jo været andre eksempler på folk, der forsøger at omgå de forskellige erhvervsordninger, så folk kommer ind på et urimeligt grundlag og underbyder danske lønmodtagere.
Samira Nawa (RV), 2020-11-19:
Men der er jo også virksomheder, som netop sikrer, at tingene foregår ordentligt.
Mener ordføreren ikke, at det er urimeligt at opsætte f.eks. det her krav om en dansk bankkonto til virksomheder, som virkelig gør tingene ordentligt og jo har et ønske om at kunne tiltrække udenlandsk arbejdskraft?
Og det skal foregå mindst muligt bureaukratisk, for der er jo også virksomheder, som netop agerer globalt, og deres ansatte har en høj mobilitet, fordi deres ansættelser er af kortere varighed, og der vil sådan et krav her om dansk bankkonto være ret bureaukratisk.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Det er jo rigtigt, at det desværre er et vilkår, at fordi der er en lille gruppe, der ikke har rent mel i posen, kommer det til at gå ud over alle de virksomheder, der opfører sig ordentligt.
Jeg vil da give fru Samira Nawa ret i, at det er ærgerligt, at det skal være sådan, men jeg tror ikke, at vi kommer udenom, at der er et behov for at få strammet op på det her, og derfor er der desværre også nogle af de ting, som vi heller ikke kommer udenom vil være til gene for mange af de virksomheder, der opfører sig ordentligt.
Men jeg håber trods alt ikke, at de vil være mere til gene, end at det er noget, de kan overkomme.
Det har jeg tillid til.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Tak for det.
I den skriftlige fremsættelse af lovforslaget står der: »Danske virksomheder skal kunne klare sig i den internationale konkurrence, og det skal derfor være nemt og ubureaukratisk for de danske virksomheder at rekruttere højtkvalificerede og dygtige udenlandske medarbejdere.«
Nye borgerlige er i den grad for en udlændingepolitik, som sikrer, at de udlændinge, som ikke bidrager med værdi til vores samfund, bliver væk eller sendes ud, i det tilfælde at de allerede er her.
Men vi er også for en udlændingepolitik, hvor vi sikrer, at de udlændinge, der skaber værdi for vores samfund, enten kortvarigt, eller fordi de bor her gennem længere tid, får nogle vilkår, som er rimelige, og at det for det erhvervsliv, vi har, som i høj grad lever af udlændinge, som bor her kortvarigt eller permanent, også er til at have med at gøre.
Den økonomiske vækst og velstand, som de skaber, er jo en økonomisk vækst og velstand, som kommer os alle sammen til gode, og derfor bliver jeg nødt til at spørge ordføreren: Er det ordførerens overbevisning, at det her lovforslag vitterlig lever op til det, som står i indledningen til fremsættelsen, netop at det skal være nemt og ubureaukratisk for danske virksomheder at få udenlandsk arbejdskraft hertil, og fremmer det her lovforslag det nemme og ubureaukratiske, eller gør det i virkeligheden det modsatte, nemlig gør det mere bureaukratisk og sværere?
Erhvervslivet er jo ikke bare sådan nogle lukkede enheder, det er jo os alle sammen.
Det er os alle sammen, i form af at vi enten er medarbejdere eller selvstændige erhvervsdrivende, eller også er vi lige p.t. nogle, der lever af det offentlige og dermed nyder godt af den økonomiske vækst, som det private erhvervsliv skaber.
Så hvis ikke det er til gavn for erhvervslivet, er det jo ikke til gavn for Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Jeg tror stadig væk, man kan sige, at det indirekte kommer til at være til gavn for erhvervslivet, for hvis vi også her i Folketingssalen og blandt lønmodtagerne i Danmark skal have en opbakning til, at vi skal have erhvervsordninger, som giver adgang til, at folk fra den tredje verden eller fra tredjelande uden for EU, som ellers ikke har fri bevægelighed hertil, kan komme hertil relativt enkelt, så er vi også nødt til at sikre, at måden, det foregår på, er kontrolleret og ordentlig, sådan at vi ikke får sager som dem, jeg beskrev med de kinesiske kokke.
Det er med til at bevare en legitimitet omkring vores erhvervsordninger, og det har erhvervslivet brug for, for der er ingen tvivl om, at erhvervsordningerne er vigtige.
Vi har som en lille åben økonomi i en stor, globaliseret verden stor gavn af at kunne tiltrække medarbejdere fra hele verden, også uden for EU.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på det, som Pernille Vermund siger her, for der er jo dele af det her, som ikke er erhvervsvenligt.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at vi alle sammen har læst høringssvarene, også når det kommer til Danske Rederier, og når det kommer til Dansk Arbejdsgiverforening.
Man kan bare tage det eksempel, at man skal have en dansk bankkonto inden 3 måneder .
Hvis man taler om en virksomhed som Saxo Bank, der har mange it-programmører, der måske kommer ind og er her i 4 måneder og så rejser tilbage til landet, de kommer fra, vil det jo alt andet lige gøre det mere besværligt for dem.
Så vil Socialdemokratiet være med til at opbløde nogle af de ting, som gør det besværligt at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, i forhold til de dele, som jeg i hvert fald ikke synes er positive, i det her lovforslag?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Det er ekstra kontrolmekanismer.
Der ligger en række kontrolmekanismer i det her lovforslag, som jo får en påvirkning på dansk erhvervsliv.
Men jeg mener bare, at vi har et hensyn, hvor vi på den ene side skal sørge for, at vi har nogle gode erhvervsordninger, som er tilgængelige og til at bruge – og det mener jeg ikke at det her lovforslag gør op med – og på den anden side skal vi holde styr på det danske arbejdsmarked og sikre, at der ikke kommer folk ind fra den tredje verden og underbyder danske lønmodtagere.
Det er også et meget væsentligt hensyn her.
Det, at vi ikke vil acceptere moderne slaveri i Danmark, som jeg f.eks. mener vi så i forbindelse med de vilkår, de kinesiske kokke, som 3F leverede eksempler på, blev behandlet på og levede under i Danmark, gør jo så, at der er et behov for nogle opstramninger her.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Men ordføreren brugte et udtryk før, nemlig at man ikke ville ramme dem, der har rent mel i posen.
Men når man sætter nogle så svære grænser for alle virksomheder såsom det med de 3 måneder for en dansk bankkonto, rammer man jo også dem, der har rent mel i posen.
Der er jo bl.a., jeg tror, det er 400 certificerede virksomheder, som netop har adgang til udenlandsk arbejdskraft.
Dem kunne man f.eks. undtage , for der ved man jo – i gåseøjne – på forhånd, at fordi de er certificerede, har de rent mel i posen.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Jeg har egentlig tillid til, at virksomheder, der har rent mel i posen, relativt let vil kunne leve op til de her krav, og det gælder også virksomheder, der har et behov for specialiseret udenlandsk arbejdskraft.
Der er jo i et eller andet omfang to vægtskåle, vi skal have til at balancere her, hvor vi på den ene side har det forhold, at der desværre er nogle skruppelløse arbejdsgivere, der har misbrugt vores erhvervsordninger til at underminere arbejdsvilkårene på det danske arbejdsmarked ved at få folk ind fra tredjelande, som så arbejder på urimelige vilkår og dermed også er med til at udkonkurrere danske lønmodtagere, og på den anden side har vi et hensyn, der går ud på, at erhvervslivet skal kunne tiltrække specialiseret arbejdskraft.
Det er klart, at den balance skal man finde, og det er også klart, at det her lovforslag ikke er til gavn for erhvervslivet.
Halime Oguz (SF), 2020-11-19:
Nej, for en minister er jo også underlagt nogle bestemte regler, og jeg siger også eksplicit i min tale, at det her lovforslag skal være i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Men jeg tænker, at umiddelbart er det vel fint nok, at man arbejder i samme virksomhed.
Altså, det vigtige er, at det ikke bliver misbrugt til at skabe social dumping.
Og der tænker jeg, at vi fint kan blive inspireret af andre love, f.eks. af godsloven, hvor man siger, at der faktisk er krav til, hvad lønningerne skal være.
Jeg ved ikke, om vi skulle tænke ud af boksen og sige, at hvis det ikke bliver overholdt, at medfølgende ægtefælle får den løn og de arbejdsvilkår, vedkommende skal have, så får arbejdsgiveren en bøde – der kunne også være nogle andre måder, man kunne gøre det på – så det stadig kan være fleksibelt.
Så jeg vil høre, om ordføreren og ordførerens parti vil være med til at gå ind på de tanker, så vi faktisk får lavet det bedste værn, når nu vi fra start af har fat i loven mod social dumping.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Jeg kan i hvert fald sige, at det afgørende for os er, at vi her får skabt en kat, der kan fange mus.
Vi skal finde en model, hvor vi kommer ud over, at der kan være ægtepar, der kommer hertil på eksempelvis mandens tilladelse, fordi man så på den måde kan leve op til en beløbsgrænse, men at det så i praksis er sådan, at det er to mennesker, der arbejder, for at man kan nå op på det niveau, f.eks. som kinesisk kok, eller hvad ved jeg.
Og hvis der så er et behov for, at man tydeliggør, at de er her på hver deres grundlag, eller hvad ved jeg, så er vi da åbne over for det.