runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-17:
Hvis jeg kender hr. Søren Egge Rasmussen ret, tror
jeg også, han før har brugt et forkert ord.
Det ændrer ikke på, at dyrene skal behandles ordentligt.
Og jeg vil bare sige, at jeg, selv om jeg ikke er dyrlæge, også på nogle af de billeder, jeg ser, kan se, at de dyr mangler mad, og det er simpelt hen ikke i orden.
Så synes jeg bare, at venstrefløjen skal stoppe med at nedgøre stort set alle landmænd i Danmark og sige, at de ikke kan finde ud af det.
Der er eksempler på landmænd, der ikke gør det ordentlig, ja, men der er godt nok også mange landmænd, der gør alt, hvad de kan, for at dyrene har det godt.
Zenia Stampe (RV), 2026-02-17:
Jeg blev bare lige inspireret, fordi ordføreren nævnte Sverige som foregangsland.
Det kan jeg godt tilslutte mig, især når det handler om grisenes velfærd og kravene til plads, forhold osv. i forhold til grise.
Så jeg vil bare spørge hr. Kristian Bøgsted: Vil Danmarksdemokraterne gerne være med til at hæve standarden for velfærden for slagtesvin og grise på linje med det, vi ser i Sverige?
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-17:
Jeg skal være ærlig og sige, at det godt kan være, at jeg tog fejl af, om det var en hest eller en stud – det er helt sikkert.
Men det ændrer ikke på, at den sø blev udpeget som det vigtigste drikkested, og den var bundfrossen.
Man ser også, at styrelsen i Mols Bjerge siger, at der ikke er nogen problemer.
De har en drikkekop, der ikke er tilstrækkelig stor til den mængde dyr, der går der, og de begyndte pludselig at fodre deroppe efter det langvarige pres, der havde været; så blev der smidt lidt mad ud til dyrene.
Det er alt, alt for sent.
Har man dyr sådan nogle steder, skal de behandles ordentligt.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke kigger mere til, hvad man gør ovre i Sverige.
Der lader man nemlig dyrene klare sig selv om sommeren, og når det så bliver vinter, sørger man for, at der er halvtag, og at der altid er ekstra mad og vand til dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-17:
Der er mange historier om, hvordan dyrene ude i naturnationalparkerne har det, og jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i at få fakta på plads og kende forskel på en stud og en hest.
Jeg er da sådan set enig med ordføreren i, at de dyr, der sættes ud i naturnationalparkerne, skal behandles ordentligt.
Ordføreren kommer så med et eksempel med heste i nationalparken i Fussingø.
Det er sådan, at det er kronvildt og stude, der er sat ud bag det hegn, som er sat op i Fussingø, så jeg undrer mig lidt over, at en hest er sluppet ind.
Tror ordføreren ikke, at han har taget lidt fejl af, hvilke dyr der er sat ud?
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-17:
Tak for det.
Lad mig starte med konklusionen først: Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget her.
Og det er virkeligheden.
Langt, langt de fleste landmænd går op i, at deres dyr har det godt, uanset hvor andre så vil påstå.
Så ser vi desværre bare eksempler på folk, der ikke kan finde ud af det, og vi ser desværre også eksempler på folk, der gentagne gange overtræder lovgivningen og ikke behandler deres dyr ordentligt.
Derfor støtter vi selvfølgelig op om en skærpet straf til dem.
For lad mig slå det helt fast: Hvis du er et menneske, der har med dyr gøre, skal du behandle dine dyr ordentligt – punktum.
Den er ikke længere.
Man skal overholde den lovgivning, der er.
kommer der igen rigtig mange billeder og videoer af og historier om, at dyrene ikke har det godt.
Så sent som i går hørte jeg fra en, der havde været på besøg i Fussingø, hvor man stolt havde fortalt: Det her er hestenes vigtigste drikkested.
Personen går herefter 3 m ud i vandet og spørger: Hvordan skal de kunne drikke her?
Vandet er jo frossent.
Det skal vi også have kigget på.
For som sagt er jeg ligeglad med, hvem du er, hvis du har med dyr gøre, skal de behandles ordentligt – punktum.
Men Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget.
Theresa Berg Andersen (SF), 2026-02-18:
Jeg mener faktisk, man har haft en lang implementeringstid til at kunne udføre det her.
Samtidig har man jo også fra STUK's og Børne- og Undervisningsministeriets side faktisk allerede på nuværende tidspunkt rettet henvendelse, uden at Guldborgsund Kommune har rettet ind, og det synes jeg er meget problematisk.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om man tænker, at der skal nogle konsekvenser til, hvis ikke vi kommer i mål med det her.
Jeg kan godt høre, at det er intentionen, men hvad nu, hvis det ikke sker?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-18:
Jamen der er jo det helt normale system med Ankestyrelsen, som selvfølgelig også gælder i det her tilfælde.
Men jeg må også bare holde fast i, at loven selvfølgelig skal efterleves.
Nu er der 14 kommuner, som i 2024 ikke efterlevede lovgivningen, og vi må have en klar forventning om, at de selvfølgelig har anstrengt sig ekstraordinært meget, for at normeringen i 2025 har levet op til lovgivningen.
Som jeg nævnte i min korte tale før, har Guldborgsund Kommune og 13 andre kommuner ikke levet op til loven om minimumsnormeringer i 2024, og det er, som jeg også sagde, alvorligt.
Jeg synes også, det hører med til historien, at det er forholdsvis ny lovgivning, og at der ikke er nogen kommuner, som, så vidt jeg i hvert fald kan se, bevidst har forsøgt at omgå reglerne eller snyde, men at der, som det f.eks. er tilfældet i Guldborgsund Kommune, er nogle institutioner, der har været registreret forkert.
Men jeg har selvfølgelig en klar forventning om, at normeringstallene i 2025 alle sammen lever op til lovgivningen.
Jeg vil starte med sige, at jeg tror, det er godt, at vi lægger Danmarks Statistiks oplysninger til grund, når vi opgør minimumsnormeringerne.
Vi har ikke været og er ikke tilhængere af minimumsnormeringer på institutionsniveau.
Vi frygter, som spørgeren ved, at det vil vende den tunge ende nedad og flytte ressourcer fra de institutioner, hvor man har en bedre normering i dag.
Vi mener, at lighed nogle gange forudsætter, at vi flytter flere ressourcer hen til de boligområder, hvor der er de største sociale udfordringer.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-02-18:
Hvad mener ministeren om, at antallet af indvandrere fra de såkaldte MENAPT-lande på førtidspension er steget med 10.000 personer i Mette Frederiksens tid som statsminister?
Theresa Berg Andersen (SF), 2026-02-18:
Det vil vi i SF meget gerne kvittere for, for BUPL har jo også efterfølgende lavet en undersøgelse netop af Guldborgsund Kommune, hvor det rent faktisk viser sig, at hver eneste daginstitution i Guldborgsund Kommune er blevet snydt for en fuldtidsstilling i forhold til den reelle normering, som vi har lovet skal ud at virke.
Det betyder faktisk, at det er 23 fuldtidsstillinger i hele Guldborgsund Kommune, som man er blevet snydt for.
Jeg kunne derefter godt tænke mig at vide, hvilke konsekvenser det her skal have for de kommuner, der har lavet et lovbrud.
Har man tænkt, at det her skal have lov til at fortsætte?
Jeg lytter mig jo selvfølgelig til, at man forventer, at der bliver rettet ind, men hvilke konsekvenser skal det have, hvis vi gentagne gange ser kommuner snyde på vægten?
Vores børn har én barndom – én barndom – og derfor skal vi selvfølgelig også skabe alle de bedste rammer og forudsætninger for, at de får et godt børneliv, og der mener jeg faktisk, at minimumsnormeringerne følger med.
Jeg mener faktisk, at regeringen selv har været med til, at det her ikke kan effektueres.
Man har fjernet opgørelsesmetoden til, hvordan og hvorledes man opgør minimumsnormeringerne, på et fejlagtigt grundlag, hvor KL har været ude at klæde ministeren på til at sige, at det tager 40 gange så lang tid at lave de her opgørelsesmetoder, hvilket ikke er rigtigt.
Det viser sig, at det tager 2-7 årsværk at gøre det her op i vores institutioner, så vi får et gennemsigtigt redskab til at se, om institutionerne har de reelle minimumsnormeringer.
Så min sidste appel til ministeren skal være: Skal vi ikke lige her på falderebet, inden der kommer valg, indføre den her lillebitte ting, der kan gøre en kæmpestor forskel, nemlig at få opgørelserne tilbage på institutionsniveau?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-18:
Det er ikke kun dem, som har de fine lønninger og den store elbil og måske kan tage tog og bus på arbejde, fordi de går lige uden for døren med 10-minuttersintervaller, men også de andre.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi, når vi diskuterer f.eks. dieselafgift, samtidig også diskuterer udligningsafgift, som så bliver sænket, at vi, når vi diskuterer fødevarepriser, også diskuterer fødevarecheck, og at vi, når vi diskuterer, hvor mange penge du har mellem hænderne til at få det her hænge sammen, også diskuterer elafgift og diskuterer skattelettelser for lige præcis de her familier.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-18:
Mange tak for spørgsmålet.
Vi har i lang tid haft en stor overrepræsentation af folk fra Mellemøsten og Nordafrika, som spørgeren henviser til.
Der er ca. 12 pct. af dem, der er på førtidspension, mod 7 pct. i befolkningen som helhed, og det er noget, som er foregået i rigtig mange år og ikke kun de sidste 7 år, hvor Mette Frederiksen har været statsminister.
Det, der bliver spurgt til, er selvfølgelig stigningen siden 2019.
Derfor er det også vigtigt at have for øje, at mellem 2019 og 2022 steg folkepensionsalderen fra 65 år til 67 år.
Det betyder altså, at antallet af førtidspensionister samlet set stiger, uanset at der ikke bliver tilkendt flere førtidspensioner, fordi folk simpelt hen er på førtidspension 2 år længere, end de ellers ville have været.
Jeg mener, at vi har sat gang i nogle ting i den her valgperiode, som skal dæmme op for det, bl.a. det, at vi har vedtaget en arbejdspligt, som gør, at eksempelvis kvinder med minoritetsbaggrund, som går derhjemme af kulturelle årsager, nu bliver bedt om at komme ud og være en del af arbejdsmarkedet, hvis de skal have deres offentlige ydelse.
Det synes jeg er sundt.
Jeg synes, det er godt, at vi gør det på den måde, ligesom vi har lavet en god aftale med Danmarksdemokraterne og andre om at frakende folk førtidspension, hvis de begår grov kriminalitet.
Så der er gode grunde til at tage fat i det her, og der er gode grunde til at være bekymret for det, men jeg køber ikke præmissen om, at det her kun har været et problem, mens Mette Frederiksen har været statsminister.
Det var det såmænd også lang tid før.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-18:
Det er jeg glad for at ministeren siger, for det er ikke det indtryk, man generelt har, hverken fra det, der foregår i EU, eller med den klimapolitik, der har været ført.
Det er, som ministeren fuldstændig rigtigt siger, langt de fleste danskere, der har behov for en bil, og det er altså ikke alle danskere forundt at have råd til en elbil, og nogle gange bor man også et sted, hvor det simpelt hen ikke giver nogen mening at have en elbil.
Vi kan også sagtens på et andet tidspunkt diskutere, om det overhovedet er så klimabevidst at have en elbil.
Det er så, hvad det er.
Men kan ministeren ikke godt se, at når man bliver ved med at pålægge bilejerne skatter og afgifter – når man ikke prioriterer f.eks. at sætte afgiften ned, ikke prioriterer at sørge for, at f.eks. benzin- og dieselafgiften også bliver sat ned osv. – så er det rigtig, rigtig svært for mange danskere at få hverdagen til at hænge sammen oven i stigende fødevarepriser og alt muligt andet?
Ja, det siger ministeren godt nok, men det, vi ser fra regeringens side, er jo, at ja, man har en fødevarecheck, som, tror jeg hurtigt alle kan blive enige om, også rammer rimelig skævt, der kommer måske noget på fødevaremomsen om nogle år, og der kommer noget elafgiftsnedsættelse, men det er ikke permanent, det er midlertidigt.
Har regeringen reelt tænkt sig at nedsætte benzin- og dieselafgiften, så danskerne får flere penge mellem hænderne – også dem, der ikke kører i elbil?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-18:
Nej, det, vi har sat ned, er jo udligningsafgiften, der balancerer dieselafgiften.
Jeg mener stadig væk, at vi skal have et blik på den grønne omstilling.
Jeg mener stadig væk, at det er fornuftigt, at f.eks. elbiler har en lavere afgift – og det er også derfor, jeg er glad for, at vi har forlænget den.
Men selvfølgelig skal det, hvis man allerede har f.eks. en diesel- eller benzinbil, være muligt at køre i den.
Det mener jeg også til fulde det er.
Men den samlede husholdningsøkonomi hver måned skal jo også hænge sammen, og derfor sker det også med et blik på, hvad vi i øvrigt gør med skatterne og afgifterne, som vi sænker i de her år.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-18:
Ja, det siger ministeren.
Vi vil gerne sænke priserne for alle biler, så alle danskere har råd til en bil, og vi kommer ikke til at stå og opdrage via de her bilafgifter på den måde, som regeringen har lagt op til, fordi man tilsyneladende siger, at man er såkaldt klimabevidst.
Vi vil gerne reducere momsen på benzin og diesel, sænke afgiften på diesel og sænke afgiften på benzin ud over det her med at halvere fødevaremomsen.
Jeg mangler simpelt hen nogle reelle svar fra regeringens side, for ministeren siger jo klart og tydeligt, at man stadig væk favoriserer dem, der kører elbil.
Hvorfor vil man ikke også sikre de danskere, som ikke har råd til en elbil, og som stadig gerne vil køre benzin- og dieselbil?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-18:
Det vil jeg helt bestemt også gerne.
Derfor er jeg også meget optaget af lige præcis de familiers husholdningsøkonomi, for der findes områder af Danmark, hvor man ikke bare kan tage et tog eller en bus.
Der bor familier i områder af Danmark, hvor man er dybt afhængige af have en bil, nogle steder også to, for at kunne passe sit arbejde og få hverdagen til at hænge sammen.
Der er også familier, som ikke har skiftet bilen ud inden for den seneste periode eller måske er nogle af de få, der stadig væk kører på benzin eller diesel, også selv om det er ny bil.
De fleste af dem, der køber bil nu, køber elbil, men det ændrer jo ikke på, at rigtig mange stadig har det andet, og det skal der også være plads til.
Theresa Berg Andersen (SF), 2026-02-18:
Hvordan forholder ministeren sig til det af »Børn & Unge« afslørede lovbrud, hvor flere kommuner har snydt med deres normeringer og børnene dermed er blevet snydt for flere voksne i deres daginstitutioner?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-18:
Vi har jo indført minimumsnormeringer bl.a. i et samarbejde mellem SF og Socialdemokratiet, fordi det er et væsentligt element i at sikre kvalitet for børnene i vuggestuer og børnehaver, og vi skal selvfølgelig kunne stole på, at normeringerne i daginstitutionerne er korrekte.
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at kommunerne selvfølgelig er forpligtet til at efterleve de regler, der gælder.
Det gælder reglerne for minimumsnormeringer såvel som de andre regler, der er på dagtilbudsområdet.
Kommunerne har ansvaret for, at daginstitutionerne er registreret korrekt, og at de oplysninger, der ligger til grund for Danmarks Statistiks opgørelse af normeringerne, dermed er korrekte.
Børne- og Undervisningsministeriet har kontaktet de kommuner, hvor registreringerne har givet anledning til spørgsmål, og jeg forventer derfor, at kommuner, hvor der er konstateret fejl eller uklarheder, følger op og får forholdene bragt i orden hurtigst muligt.
Konkret for Guldborgsund Kommune, som har konstateret en fejl i registreringen af en af deres institutioner, medfører omregistreringen, at kommunen ifølge Danmarks Statistiks normeringsopgørelser ikke levede op til normeringskravet og dermed lovgivningen i 2024.
Det ser vi selvfølgelig med stor alvor på i Børne- og Undervisningsministeriet, for lovgivningen skal overholdes.
Vi har derfor bedt Kommunernes Landsforening om at følge op over for Guldborgsund Kommune og indsende oplysninger i et opfølgende notat til ministeriet senest den 6. marts, altså om få dage.
Det er samme proces som for de øvrige 13 kommuner, som heller ikke levede op til minimumsnormeringerne i 2024, og som Folketinget har modtaget redegørelse for.
Jeg skal selvfølgelig også nok sørge for, at orientere Folketinget, altså Børne- og Undervisningsudvalget, når jeg har modtaget det opfølgende notat fra Kommunernes Landsforening.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-18:
Jeg er jo enig i, at de personer selvfølgelig skal have frataget førtidspensionen – og jeg sagde ikke en murerlærling, der sad ved kasseapparatet; det var en murerlærling og en kassemedarbejder, men det er så fair nok – men det ændrer jo ikke ved, at typer som Fasar er på førtidspension, og oven i sin førtidspension får han en fødevarecheck.
Mener ministeren virkelig, at det er rimeligt, at vi belønner typer som ham, der får førtidspension, med en ekstra check?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-18:
Nej, jeg mener ikke, at det er rimeligt, at vi belønner typer som ham.
Det er derfor, vi har lavet lovgivning, der kan fratage ham hans førtidspension.
Det er det, som ordførerens egen partifælle, som er ordfører på det her område, har været med til at sidde og forhandle.
Det er, netop fordi vi vil af med det, og netop fordi vi tror på, at hvis folk sælger narko, kan de også godt sælge mælk nede i supermarkedet og komme tilbage på arbejdsmarkedet, og vi vil i hvert fald sørge for, de ikke får de 22.000 kr., eller hvor meget det præcis er for den enkelte.
Det er det, der er urimeligt her.
Men at sige til de 700.000 pensionister, der får en check, og til de 500.000 børnefamilier med lavtlønnede forældre, der får en check, at det kan de skyde en hvid pind efter, synes jeg det er interessant at finde ud af om er det, Danmarksdemokraterne egentlig mener.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-18:
Nu kan jeg så gentage det, som min kollega sagde til ministeren før: Nu er det ministeren, der er i spørgetid, og os, der stiller spørgsmålene.
Jeg kan godt svare på spørgsmålet.
Så jeg vil bare gerne høre ministeren svare på et afsluttende spørgsmål: Kan ministeren garantere, at der ikke er nogen rockere og bandemedlemmer eller kriminelle, der modtager fødevarechecken?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-18:
Hørte jeg spørgeren sige, at det er milliardærfamilier , der får den her check?
For i sidste spørgetime for 2 uger siden sagde Danmarksdemokraterne millionærfamilier .
Nu er det kommet til, at det er milliardærfamilier.
Jeg synes ærlig talt, det er at gøre grin med de rigtig mange pensionister, lavtlønnede, arbejdende familier og en masse andre mennesker i det her land, som har svært ved at få tingene til at hænge sammen, at man står og kalder dem milliardærfamilier.
Jeg kan godt leve med, at der er 150 checks, der går det forkerte sted hen, hvis der er 700.000 checks, der går til alle de pensionister, som har svært ved at få tingene til at hænge sammen, men som Danmarksdemokraterne tilsyneladende ikke kerer sig voldsomt meget om.
Carl Andersen (LA), 2026-02-18:
Mange tak.
Mener ministeren, at det er mere eller mindre risikofyldt for medlemmerne af en a-kasse, at dele af deres midler investeres i 100 pct. ejerskab af et selskab, der ejer og driver a-kassens domicil, frem for at et tilsvarende beløb investeres i f.eks. aktier og obligationer?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-18:
Først vil jeg gerne understrege, at der er forskel på at drive en a-kasse og så drive en kommerciel virksomhed ved f.eks. at eje et anpartsselskab
og så det at skulle forvalte sine medlemmers midler på en ansvarlig måde.
En a-kasse er en forening, der udelukkende har til formål at sikre sine medlemmer økonomisk bistand i tilfælde af ledighed og at varetage opgaver, der er beskrevet i beskæftigelseslovgivningen som henlagt til a-kasserne.
Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering vurderer, at formålsparagraffen ikke rummer mulighed for, at en a-kasse kan udøve kommerciel virksomhed ved at eje og drive et selskab for at optimere medlemmernes midler.
En a-kasse skal forvalte sine midler på en hensigtsmæssig og økonomisk forsvarlig måde, der passer på medlemmernes penge, og loven giver ikke egentlige retningslinjer for, hvordan man konkret forvalter midlerne, eller en udtømmende liste over tilladte investeringsmuligheder eller værdimæssige grænser.
En a-kasse kan f.eks. lade sine midler forrente på en bankkonto eller gennem værdipapirer, og investeringerne kan komme medlemmerne til gode gennem f.eks. lavere medlemsbidrag.
Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering fører ikke tilsyn med a-kassernes investeringer, men resultatet af investeringerne, ikke mindst store tab, vil indgå i styrelsens vurdering af a-kassernes økonomiske bæredygtighed.
Jeg forventer, at bestyrelserne i de enkelte a-kasser lever op til deres ansvar og sikrer, at de investerer medlemmernes midler forsvarligt, ligesom jeg forventer, at de overholder al anden lovgivning.
Min holdning er, den enkelte a-kasse bedst selv ved, hvornår de forvalter deres formue inden for lovens rammer og a-kassernes formål, og det skal vi ikke have regler eller retningslinjer for fra centralt hold.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-18:
Det mener jeg selvfølgelig at man skal kunne.
Der er masser af danskere ude i det ganske land, som er dybt afhængige af at have en bil for at kunne få hverdagen til at hænge sammen, og der er også masser af danskere, der endnu ikke er med på vognen i forhold til en elbil.
Selvfølgelig skal de også kunne køre i deres bil.
Carl Andersen (LA), 2026-02-18:
Mange tak for svaret fra ministeren.
Vi er jo sådan set enige i, hvordan loven er i dag.
For grunden til, at en a-kasse ikke må drive anden virksomhed, er jo, at en a-kasse selvfølgelig skal sørge for at drive a-kasse, altså varetage dagpengesystemet på vegne af a-kassens medlemmer, og derfor skal de ikke have alle mulige sidegesjæfter med at eje forretninger rundtomkring; det vil være for risikofyldt.
De kan i dag godt investere endog også store summer i f.eks. aktier, hvilket kan være meget fornuftigt, for at fastholde formuen og likviditeten i virksomheden, men det er da alt andet lige mere risikofyldt, end hvis a-kassen laver en konstruktion, hvor de ejer den bygning, de selv står i.
For der er jo ikke nogen decideret risiko for a-kassens medlemmer, ved at de ejer bygningen.
Altså, de må gerne eje deres domicil i dag; de må bare ikke eje et domicil via en anden juridisk konstruktion.
Og det er egentlig den spidsfindighed, som jeg gerne vil have at ministeren politisk forholder sig til, altså om det er mere eller mindre risikofyldt for a-kassens medlemmer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-18:
Det kan godt være, at jeg ikke forstår spørgsmålet, men der bliver spurgt om, om en murerlærling, der arbejder ved et kasseapparat, får en check.
Der vil jeg sige, at hvis man er ansat som butiksmedarbejder, får man selvfølgelig som udgangspunkt en check, for så vil man for langt, langt de flestes vedkommende tjene under 500.000 kr. om året.
Hvis man f.eks. har et barn, får man en check på 5.000 kr. for det barn.
Men jeg synes ikke, det er rimeligt, at storkriminelle får en check, men først og fremmest synes jeg, det er urimeligt, at de får førtidspension.
Som jeg sagde til den forrige spørger, er det problematiske jo ikke først og fremmest, hvis de får en check på 2.500 kr.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-18:
Lige på det punkt er jeg jo enig med ministeren.
Der er alt for mange kriminelle, som nyder godt af vores velfærdssamfund, men jeg har også et spørgsmål til ministeren.
I sidste uge fremlagde regeringen jo den her fødevarecheck, og den tillader, at storkriminelle som netop Fasar, som vi kender fra »Den sorte svane«, modtager førtidspension, og de kan så kigge ind i at få en fødevarecheck.
Samtidig er der en ung murerlærling og en medarbejder nede ved kassebåndet, der ikke har nogen børn, som så kan kigge langt efter en hjælpende hånd fra regeringen med den her fødevarecheck.