runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-20:
Mener ministeren, at de bagvedliggende økonomiske rammer er tilstrækkelige til at sørge for, at regeringens kommende klimatilpasningsplan 2 kan imødekomme den milliardstore regning, som en ny DTU-rapport peger på vil opstå på grund af oversvømmelser som konsekvens af den eskalerende klimakrise?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-20:
Man kan selvfølgelig godt sige, at en tostatsløsning aldrig har været længere fra at blive realiseret.
Det er jo også lidt at give op.
Man kunne også vende det om og sige: Der er jo et helt anderledes internationalt momentum bag en ambition om at få en langsigtet løsning i Mellemøsten.
Det kan man se på det engagement, der er omkring de initiativer, som EU har taget sammen med nogle af Golflandene, f.eks. Og jeg synes, det er vigtigt, vi læner os ind i det.
Det, der bekymrer mig, er i virkeligheden, at vi ser et Europa, som splittes i en lille gruppe lande, som er meget, meget proaktiv på Palæstinaspørgsmålet, og en lille gruppe lande, som står i det modsatte hjørne, og det fører ingen steder hen.
Der synes jeg det danske bidrag skal være at prøve på at finde ud af, hvor fællesmængderne er.
Og fællesmængderne er tostatsløsningen og at stå vagt omkring konditionaliteterne bag det, og det handler bl.a. om sanktioner.
Men jeg må jo også erkende, at det er en dagsorden, der hviler på konsensus, og derfor kan jeg ikke stå her og love, hvornår de eksisterende sanktionslister, som er gennemført ad to omgange, udvides.
Men det er klart en ambition, vi har.
Karsten Hønge (SF), 2024-11-20:
Jeg er desværre fuldstændig overbevist om, at vi kommer til at se en masse eksempler på, at man har håndteret asbest på en fuldstændig uansvarlig måde, for de dukker op af alle mulige steder.
Det er kun et par dage siden, vi så håndværkere forlade et arbejde på et stort byggeri, fordi de så, at der sandsynligvis var asbest på den arbejdsplads, de var på.
Jeg mener bare, at når vi nu ser ind i, at der vil være rigtig mange byggepladser, hvor der er asbest, og vi nu strammer op, hvad vi heldigvis gør her fra 1. januar, synes jeg bare, at logikken taler for, at vi så vil se flere firmaer forsøge at springe over, hvor gærdet er lavest, se endnu flere blive udsat for livsfare, og det kan vi ikke bare sidde at se på.
Der bliver vi nødt til at komme foran de her firmaer ved eksempelvis at lave endnu mere uanmeldt, opsøgende arbejde fra Arbejdstilsynets side.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
Det er jo også i igen i den her sag svært mere konkret at sagsbehandle, for jeg ved jo godt, hvad spørgsmålet kommer på baggrund af.
Men jeg vil sige, at jeg udmærket godt forstår den frustration og den forargelse, som det også vækker – og det gør det sådan set også hos mig selv – at folk, der begår meget grov kriminalitet, alligevel har mulighed for at blive i Danmark, selv om man kommer fra et andet land.
Den form for kriminalitet hører jo ikke til her i Danmark.
Når det er en dansk statsborger, der er blevet tildelt dansk statsborgerskab, der begår det, ændrer det selvfølgelig ved, hvad mulighederne er for at smide vedkommende ud af landet.
Men man kan sige, at den nuværende aftale, som vi lavede i 2021 med henblik på at udnytte mulighederne for at fratage statsborgerskab fuldt ud inden for rammen af vores internationale forpligtelser, er den, jeg henholder mig til.
Og der er formuleringen, at hvis man er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser, vil man kunne blive omfattet af reglerne, og så vil der kunne rejses sager.
Det sker også i flere tilfælde, at man rejser påstand om udvisning for bandemedlemmer og fratagelse af statsborgerskab, men det er noget, der kræver en ret stor bevisbyrde at løfte.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-20:
Tusind tak, formand.
Er ministeren tilfreds med, at man som bandemedlem kan blive idømt 15 års fængsel, men ikke samtidig får frataget sit danske statsborgerskab?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
Nej, det kan danskerne ikke forvente, for i forhold til den konkrete del af det eksisterende reglement og det cirkulære, som gælder for indfødsret, er det sådan, at man, hvis nogen har begået kriminalitet i udlandet, kan få det forelagt i udvalget.
Jeg kan ikke forestille mig, uanset hvor meget jeg benytter min kreative energi, at der nogen sinde skulle være et flertal i Indfødsretsudvalget, som ville synes, at det ville være en god idé, at en pirat, som har angrebet danske soldater, skal have statsborgerskab i Danmark.
Så jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke kan se, at det her lovgivningscirkulære allerede fungerer godt, og at man ville kunne bruge det til at afvise en person som hr. Lucky Francis.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-20:
Der er ingen tvivl om, at der er store dele af Folketinget, der vil gøre alt, hvad de kan for, at ministeren i hvert fald ikke er minister på det tidspunkt, hvor det her skal behandles.
Det kæmper vi hver eneste dag for at få sat en kæp i hjulet for.
For det, jeg hører ministeren stå og sige nu, er jo, at danskerne godt kan forvente, at Lucky har muligheden for at få dansk statsborgerskab.
Socialdemokraterne vil som altid ikke sørge for at lukke det hul i forhold til fremtiden, når vi har en regering, der, fordi vi synes, at det er vi forpligtet til, tager folk hjem, der har angrebet danske soldater, altså uden at vi lige har fået ordningerne på plads, inden vi sender danske soldater ud.
Der hører jeg altså ikke en minister sige: Det er et hul i loven, vi skal have lukket.
Det er det, der er meget, meget bekymrende.
Jeg troede, at Socialdemokraterne var villige til at anerkende, at der er et hul i loven, vi skal have lukket.
Jeg havde faktisk også regnet med, at ministeren i dag havde sagt, at han ville være med til at lukke det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
Jeg har ikke været ude at udtale mig.
Jeg har givet et svar til Folketinget, sådan som jeg selvfølgelig er forpligtet til.
Det er svaret til det, der hedder spørgsmål nr. 11 fra hr. Mikkel Bjørn i Udlændinge- og Integrationsudvalget.
Der siger jeg jo bare helt grundlæggende, hvad det er, man skal leve op til for at få statsborgerskab i Danmark generelt set.
Så derfor tror jeg ikke på, at han kommer til at få dansk statsborgerskab.
Jeg tror ikke, jeg kommer til at sidde i Folketinget på det tidspunkt, hvor det bliver diskuteret, men jeg har meget, meget svært ved at tro, at det skulle ske.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-20:
Det er jo skønt, og man bliver varm om hjertet, for man hører faktisk, at ministeren i det næste svar giver mig en garanti for, at den etbenede pirat naturligvis ikke kan blive dansk statsborger.
Det er det, jeg hører ministeren sige, altså at han faktisk ikke kan blive dansk statsborger.
Alle tegn i sol og måne siger, at danskerne kan leve trygt, fordi den etbenede pirat aldrig nogen sinde bliver dansk statsborger.
Er det det, jeg hører ministeren sige?
Det undrer mig jo meget, for sådan som jeg forstår de udtalelser, som ministeren tidligere har været ude med – og der må ministeren jo korrekse mig, hvis jeg tager fejl – er han jo på lige fod med alle andre i gang med processen, som på sigt kan føre til et dansk statsborgerskab.
Så jeg skal bare lige høre ministeren: Kan den etbenede pirat blive dansk statsborger, eller kan han ikke?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
For det første vil jeg sige, at jeg ikke har været ude at sige alt muligt, som jeg bliver påduttet her af ordføreren.
For det andet vil jeg sige, at der ikke er noget hul i lovgivningen.
Hr. Lucky Francis kan ikke få dansk statsborgerskab.
Hr. Lucky Francis vil jo med al sandsynlighed også skulle have en sagsbehandling i udvalget, på baggrund af at han har begået kriminalitet i udlandet, som han ikke er blevet straffet for i Danmark.
Derfor vil der skulle være en individuel behandling.
Jeg har meget svært ved at tro, at et Indfødsretsudvalg skulle give ham et statsborgerskab.
Så der er ikke noget som helst hul i lovgivningen.
Man kan selvfølgelig ærgre sig over, at han skal igennem et integrationsprogram.
Der er større banditter, vil jeg så sige, end Lucky Francis, som har været igennem et integrationsprogram, men det er nu engang den måde, vi så trods alt forsøger at få det bedste ud af situationen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-20:
Det er alligevel en vild forklaring, når man for ikke ret lang tid siden kunne se, at ministeren faktisk gjorde sit yderste for, at Lucky Francis kom ind i det danske system.
Han skal vel også lære dansk, for sådan som forståelsen er, både hos Danmarksdemokraterne og hos jer selv, er hr. Francis, den etbenede pirat, jo kommet ind, og ministeren har gang på gang været ude at sige: Nu er han her, og så skal han jo ind under det danske system.
Så jeg ved ikke, om det er, fordi ministeren er bange for at forholde sig til det.
Vi skal ikke sagsbehandle en enkeltsag.
Det skal vi ikke.
Men det her er jo en gylden mulighed for en socialdemokrat for endelig sådan ligesom at sige: Der er et hul i udlændingelovgivningen, og her gør vi rent faktisk noget ved det.
Vil ministeren i stedet for at gemme sig bag ved, at Lucky ikke har lært dansk endnu, så bare indrømme, at der er et hul i loven, hvis folk, der har angrebet en dansk soldat, på sigt kan opnå dansk statsborgerskab, bare de bliver fløjet hertil?
Vil ministeren erkende, at der er et hul i loven, som Danmarksdemokraterne og ministeren tilsammen kan forsøge at få lukket fremadrettet?
Mette Thiesen (DF), 2024-11-20:
Tusind tak.
Ja, og i den konkrete sag var der nedlagt påstand om lige præcis det her at benytte lige præcis den paragraf, så det undrer mig meget, at ministeren tager så let på det.
For i min optik – og jeg ved ikke, om ministeren har noget noget kendskab til det, som jeg ikke har – er det sådan, at jeg kan huske, at da vi behandlede det lovforslag hernede i salen, satte jeg spørgsmålstegn ved, hvor mange det overhovedet kom til at omfatte, fordi det her simpelt hen var så nicheagtigt med, hvad skal man sige, statens vitale interesser osv.
Nu kan vi jo se igen, at et bandemedlem, som i øvrigt har dobbelt statsborgerskab, heller ikke får det frataget, på trods af at han får en meget, meget hård dom for noget meget, meget voldsom kriminalitet, der nærmest går ud i noget terroragtigt med den måde, det i hvert fald var opstillet.
Så det undrer mig meget, at man kan tage så let på det, for så er loven jo ikke det papir værd, som den er skrevet på, hvis den ikke bliver brugt.
Men det kan være, ministeren kender til andre tilfælde, hvor den er blevet brugt, og hvor folk faktisk har fået frakendt deres statsborgerskab.
Det er i hvert fald ekstremt sjældent, og jeg undrer mig bare over det.
Og det var derfor, jeg spurgte ministeren om, hvorfor man ikke i den her konkrete sag, når det er så groft og manden faktisk har dobbelt statsborgerskab, vælger at fratage statsborgerskabet.
Og så vil jeg høre ministeren, om ministeren så mener, at loven reelt ser er det papir værd, den er skrevet på.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
Jeg mener ikke i udgangspunktet, der er noget galt med loven, og vi har sådan set også frataget statsborgerskabet fra en række, bl.a. folk, der har været i Syrien.
Jeg tror, det er 14-16 mennesker, som har fået frataget et tildelt dansk statsborgerskab, netop fordi de begår kriminalitet, som er til fare for vores vitale interesser.
Jeg mener også, at vi for nuværende i lovgivningen og ved domstolene går til kanten af det, og det er jo derfor, vi bliver underkendt af Menneskerettighedsdomstolen.
Det er, fordi vi går til kanten.
Det er cirka to tredjedele af de sager, der bliver løftet, som vi får medhold i, og cirka en tredjedel af dem, hvor vi bliver underkendt.
Det viser jo, at vi hele tiden går til grænsen af, hvor langt vi kan gå for at udvise folk.
Men det er klart, at hvis man står på vores konventioner og det, som vi har tilsluttet os – og det gør flertallet i Folketinget, men jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ikke gør – må vi også arbejde inden for dem.
Og der er de rammer, som der er.
Det prøver vi at ændre, men vi bliver nødt til overordnet at respektere dem.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-20:
Nu svarer ministeren udenom, for én ting er, hvad der foregår i udvalget, og noget andet er, hvad der foregår her i Folketingssalen.
Ministeren har selv oversendt et folketingssvar til mig, hvor han entydigt bekræfter, at fordi piraten Lucky ikke er frihedsdømt i Danmark, kan han komme direkte på lovforslag om indfødsrets meddelelse, hvis han ellers lever op til de andre krav.
Piraten Lucky lever op til kravet vedrørende kriminalitet, fordi han ikke er frihedsdømt i Danmark, selv om han har bekæmpet danske soldater, og det betyder altså også, at Socialdemokratiet, i hvert fald hvis de følger den praksis, de hidtil har gjort, kommer til at stemme Lucky igennem.
Så jeg vil gerne have, at ministeren igen bekræfter eller afkræfter, at Socialdemokratiet og regeringen kommer til at stemme for at give piraten Lucky statsborgerskab, ikke i udvalget, men her i Folketingssalen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
Hvis piraten Lucky ansøger om dansk statsborgerskab og det kommer op i Indfødsretsudvalget, sådan som der er mulighed for, når man har begået kriminalitet i udlandet, så kommer vi selvfølgelig til at stemme imod.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-20:
Tak for det.
Vi vil i dag gerne spørge ministeren: Hvis piraten Lucky ansøger om dansk statsborgerskab, stemmer regeringen, stemmer Socialdemokratiet så for eller imod?
Mette Thiesen (DF), 2024-11-20:
Jeg glæder mig stilfærdigt over, at jeg er i et parti, som sætter danskerne først, og som er ligeglad med, hvad man mener andre steder, i forhold til hvilke folk der skal være i vores eget land, danskernes eget land.
Det her burde være et klokkeklart eksempel på en, som skal have frataget sit statsborgerskab.
Han har oven i købet dobbelt statsborgerskab.
Det her er så grotesk en sag.
Jeg kan godt forstå, der sidder rigtig mange danskere derude og tænker: Jamen hvis han skal have lov til at blive i Danmark, hvem skal så ikke også have lov til det?
Så virker loven jo ikke.
Retsfølelsen er der åbenbart et flertal i Folketinget som er forholdsvis ligeglade med, kan man så forstå.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
Jeg mener, de konventioner, vi har, er for stramme, og jeg mener, man skal gøre mere.
Det er det, der er det centrale problem her.
Den lovgivning, vi har, går til grænsen i en grad, så vi bliver underkendt i cirka en tredjedel af de sager, som bliver rejst ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det er den ramme, som vi bliver nødt til at være inden for, og der har vi kørt det så langt, vi kan, til kanten, og det, der er den næste opgave, er at sørge for, at kanten bliver skubbet, sådan at vi kan få flere, som laver den her type af kriminalitet, udvist.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-20:
Nu skal vi ikke komme ind på dem fra Syrien.
Helt konkret er den her lovgivning jo baseret på bl.a. det med bandemedlemmer og det at være til fare for statens vitale interesser osv.
Derfor undrer det mig rigtig meget, når vi så har en sag, som er så klokkeklar, om en, som har dobbelt statsborgerskab, og som får en meget, meget hård dom – velfortjent i øvrigt – at man så simpelt hen ikke kan bruge den her heller.
Mener ministeren så, at loven er god nok?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-20:
Vi kommer til at tage initiativer for at skærpe, hvor mange der bliver udvist, og hvad man kan blive udvist for.
Og vi kommer til at lægge et seriøst arbejde i at sikre, at vi får ændret de konventioner, så vi også kan udvise flere.
Det er det, som vi har skrevet i vores regeringsgrundlag, og det er det, som vi sidder og arbejder på nu.
Så vil jeg bare sige – og nu er jeg glad for, at jeg ikke er medlem af Dansk Folkeparti – at jeg gerne vil rose Dansk Folkeparti for det store parlamentariske arbejde, man laver for også at kontrollere, at den lovgivning, som bliver lavet bl.a. på det her område, fungerer, som det er blevet lovet.
Det synes jeg er meget respekt værd at man bruger så meget energi på.
Ud over at jeg selvfølgelig ikke er meget begejstret for at stå og sagsbehandle enkeltsager i Folketingssalen, vil jeg sige, at jeg mener, at han i allerhøjeste grad i øjeblikket er forhindret i at opnå dansk statsborgerskab.
Det er jo sådan, at der er et meget fast krav til, hvor lang tid du skal være beskæftiget, der er et meget fast krav til, hvor lang tid du skal have boet i landet, og der er et fast krav til, hvor godt man skal kunne tale dansk for at kunne opnå dansk statsborgerskab.
Så jeg mener, at sådan som reglerne er nu, er han sådan set er forhindret i at få dansk statsborgerskab.
Jeg mener, at præmissen for det spørgsmål, der bliver stillet her, er forkert.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-20:
Hvad er ministerens holdning til, at den etbenede afrikanske pirat Lucky ikke er forhindret i at opnå dansk statsborgerskab, på trods af at han har begået en forbrydelse, der har sat danske soldaters liv i fare?
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-20:
Hvad betyder det så?
Betyder det, at ministeren agter at indkalde arbejdsmarkedets parter i forhold til det?
Det kunne være at styrke barselsrettighederne.
Det kunne være at sikre, at man kigger fremad i forhold til overenskomstforhandlingerne, og at der bliver afsat ressourcer, ligesom vi har gjort én gang; der nåede man en tredjedel af vejen, men man mangler stadig væk to tredjedele.
Har ministeren brug for assistance fra resten af Folketinget for at få det igennem i regeringen, eller hvad skal der til for, at vi også hører om nogle initiativer i fremtiden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-20:
Jeg tror faktisk rigtig meget på, at jo mere vi får skævheder af den her art frem i lyset, jo nemmere er det også at angribe en ulighed, for så starter vi ikke med at skulle diskutere, hvorvidt den er der, og det oplever jeg ellers ofte.
Derfor vil jeg også endnu en gang kvittere for, at vi ikke skal gøre det i dag.
Så derfor er det at få mere gennemsigtighed omkring vores løn et af grebene.
Og så er det også sådan, at vi politisk kan diskutere de strukturelle ting, f.eks. kønsopdelt uddannelsesvalg, men der også brug for, at arbejdsmarkedets parter, som er dem, der er lønforhandlende, er med i den her samtale.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-20:
Jeg havde glædet mig lidt til, at vi skulle sætte fokus på uligeløn og på kvindekamp i Folketingssalen, og derfor håber jeg også, at vi kan få lov til at se fremad.
For lige nu nævner ministeren kun ting, som vi har besluttet, og det er bare overhovedet ikke nok.
Selv i forhold til løngennemsigtighedsdirektivet ændrer det jo ikke ved, hvad værdien af arbejdet er.
Det bliver jo godt at se fremad, og at vi får gennemsigtighed i forhold til det, men hvordan man vurderer, hvad værdien af arbejdet så er, og hvordan man gør det lokalt så stærkt som muligt, skal der flere initiativer til for at sikre.
Så hvilke initiativer skal der komme?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-20:
Nu nævnte jeg før øremærket barsel, og det kan vi jo i hvert fald se gør en forskel i det år, forældrene bliver forældre, nemlig det år, hvor man går hjemme på barsel.
Derudover tror jeg rigtig meget på, at åbenhed omkring forskellene betyder noget, og derfor betyder det noget at få løngennemsigtighedsdirektivet implementeret.
Mange tak for spørgsmålet.
Man kan jo konstatere, at helt sidste arbejdsdag var det ikke, for vi står her endnu.
Men det er jo for forhåbentlig også at få brugt hver eneste dag klogt i forhold til faktisk at få gjort noget ved den uligeløn, vi har på det danske arbejdsmarked.
Jeg er glad for, at spørgeren stiller det med to streger under, og at vi ikke skal starte med at diskutere, om det her problem findes, for det gør det.
Det er til gengæld lidt mere komplekst at pakke det op og sige: Okay, men hvad er det så for nogle parametre, der er skyld i, at kvinder tjener så meget mindre end mænd på det danske arbejdsmarked?
Da jeg sad som uddannelses- og forskningsminister, kunne jeg følge meget tæt, hvordan det ikke bare er et kønsopdelt arbejdsmarked, vi har, men også et kønsopdelt uddannelsesvalg, og hvordan vi allerede fra ungdomsårene præges ind i forskellige brancher.
Og det fylder selvfølgelig noget.
Det er der også rigtig mange andre elementer der gør, og jeg tror, vi politisk skal huske at have hele bredden med, når vi diskuterer det her, både hvordan vi går til drenge og piger, når de er små, hvordan vi præger uddannelsesvalg, og hvordan vi sørger for, at de her kønsstereotyper bliver mindre, men også, hvordan vi så sørger for, at de brancher, hvor der typisk er kvinder ansat, ikke halter bagefter i forhold til løn.
Det er en bred palet af ting, vi er nødt til politisk at diskutere, når vi diskuterer, hvorfor kvinder tjener mindre end mænd, men det kan til gengæld ikke diskuteres, at det er sådan, det er.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-20:
Hvad mener ministeren – i lyset af at den 16. november 2024 var kvindernes sidste arbejdsdag, fordi der stadig er et løngab mellem mænd og kvinder på 12,4 pct. i Danmark – at vi bør gøre for at sikre reel ligeløn, også på tværs af faggrupper, og hvilke initiativer vil ministeren at tage?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-20:
Det er jeg ikke uenig i, men jeg tror bare, at det at stramme reglerne selvfølgelig også er et meget klart signal om, hvis der skulle sidde nogle derude, der er i tvivl om, at det her farligt, at det er det, og at der er en grund til, at man skal have en autorisationsordning for at kunne arbejde med det.
Vi skal selvfølgelig, når sådan nogle nye regler træder i kraft, også være klar til at føre tilsyn og vejlede omkring, hvordan man så griber det an, for på bundlinjen skal der jo stå, at det asbest, der er tilbage i vores bygningsmasse, skal håndteres klogt og forsvarligt, og at der ikke skal være nogen mennesker, der bliver tvunget til at gå på arbejde og blive potentielt livsfarligt syge af det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-20:
Tak for svaret.
Hvilke initiativer agter ministeren så at sætte i gang?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-20:
Jeg tror, der er rigtig meget at diskutere i forhold til nogle af de ting, ordføreren nævner.
Når jeg siger, at det er arbejdsmarkedets parter, der er lønforhandlende, så er det ikke, fordi jeg skal blande mig i de lønforhandlinger.
Så er det bare en konstatering af, at det er sådan, arbejdsdelingen er, men det er i virkeligheden også en anerkendelse af, at vi heldigvis også har nogle fagforeninger, der er rigtig meget på bolden på den her dagsorden.
Så håber jeg jo f.eks., at det, at vi nu har fået en mere øremærket barsel, også kommer til f.eks. at sætte sig i, hvem der tager barnets første sygedag i de efterfølgende perioder.
Jeg tror også, at noget af det her handler om åbenhed, og noget af det handler også om en kulturændring, hvor det f.eks. at have øremærket barsel kan være en af de bærende ting.
Først og fremmest kommer der færre børn i lavindkomstgrupperne med den her kontanthjælpsreform.
Det kommer til bedre at kunne betale sig at supplere sin kontanthjælpsydelse med nogle få timer ved siden af.
For selvfølgelig skal det være sådan, at børn, uanset hvad deres forældre tjener, kan have råd til medicin.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-20:
Umiddelbart lyder det, som om ministeren tror, at der er nul mennesker i kontanthjælpssystemet, der er ramt af sygdom eller af en anden årsag ikke kan have et arbejde, for der bliver hele tiden henvist til, at forældrene skal være i arbejde.
Men der kan jo være forskellige årsager til, at man ikke kan det.
Det er jo derfor, at vi har kontanthjælpssystemet; tanken er jo, at det kan være en midlertidig indkomst, du kan have, sådan at du ikke skal gå fra hus og hjem.
Derfor mangler vi et svar, for regeringen afviser at sikre, at alle har et grundbudget, og at ingen skal leve under det grundbudget.
Det er regeringen jo tydeligvis ikke enig i, for ellers havde man vel fremlagt en anden kontanthjælpsaftale, og derfor spørger jeg så: Når man med åbne øjne fastholder tusindvis af børn i fattigdom, hvad vil man så gøre for dem, hvis ikke man synes, det er helt legitimt, at titusinder af børn lever i fattigdom?