runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Helt ærligt, jeg synes ikke, det er uordentligt, når ordføreren for Dansk Folkeparti nævner en finansieringskilde, efter at jeg kritiserede, at der manglede en finansiering i det her beslutningsforslag, og stilfærdigt gjorde opmærksom på, at vi faktisk har behandlet dele af den finansieringskilde, som hr. Mikkel Bjørn anfører, i Indfødsretsudvalget dags dato.
Men kan ordføreren så ikke være lidt mere præcis?
Det er jo ikke en eller anden leg eller kampagne, vi har sat i gang.
Men vi er nødt til at finde ud af, hvad SF mener på det her område.
For SF afviser jo enormt mange ting, men SF vil jo også gerne ind og være en del af ledelsen af Danmark.
Nu siger hr. Mads Olsen, at der også er nogle stramninger, man ønsker.
Der er også nogle lempelser, man ønsker.
Hvilke lempelser er det?
Og til sidst vil jeg spørge: Vil SF være klar til at tilslutte sig den nuværende indfødsretsaftale?
Mads Olsen (SF), 2025-04-02:
Jeg tager det sidste først: Hvad vi prioriterer i en kommende regeringsforhandling, er lidt kækt sagt lidt over min lønseddel.
I forhold til stramninger havde vi jo en meget fin debat – det havde jeg i hvert fald med nogle andre socialdemokratiske kollegaer – i fredags om, at vi egentlig synes, det kunne være positivt, at man gik hen i retning af at holde nogle samtaler med borgere i forbindelse med statsborgerskabstildeling, og det har jeg sagt adskillige gange.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Jeg er simpelt hen lige nødt til at vide, om det var en fortalelse i farten eller noget, ordføreren var kommet til skive på sit talepapir.
Altså, forstod jeg det rigtigt, at ordføreren står på Folketingets talerstol og bogstaveligt talt siger, at hvis en, der har fået dansk statsborgerskab, får en bøde, så bør det også have den konsekvens, at det er lig med udvisning?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Det danske statsborgerskab er den fornemste gave, vi som folk kan give.
Derfor siger vi i Dansk Folkeparti, at hvis du spytter på det fællesskab ved at begå kriminalitet, har du ikke længere nogen ret til at være en del af det.
Det er hele tanken bag vores beslutningsforslag: At frakende statsborgerskabet for udlændinge, som har fået det ved lov, hvis de dømmes efter straffeloven.
For hvordan kan nogen med alvor i behold mene, at en voldtægtsmand, en voldsforbryder eller en narkohandler, blot fordi han engang har bestået en prøve og fået tildelt et stykke papir, skal være urørlig?
Hvordan kan det være, at dansk statsborgerskab i dag er en slags fripas, et uopslideligt skjold, der beskytter forbrydere mod det mest selvfølgelige, nemlig udvisning og frakendelse.
Vi ser gang på gang sager, hvor kriminelle, som aldrig burde have fået statsborgerskab, nu skaber utryghed i vores gader, fordi Folketinget tidligere har lavet en dårlig investering på vegne af danskerne.
Det er vores pligt som folkets repræsentanter at tage ansvar for det.
Når vi siger, at dansk statsborgerskab er noget, man skal gøre sig fortjent til, så må det modsatte også være sandt, nemlig at man kan gøre sig ufortjent, at man kan miste det.
Vi foreslår derfor, at frakendelse af statsborgerskab ved kriminalitet ikke længere skal være en særskilt og omstændelig sag, men en automatisk følge af domfældelse samme måde som en bøde, fængsel og, ja, det burde jo også være udvisning.
Der vil blive sagt, at det strider imod internationale konventioner, og det gør det givetvis, men hvis Europarådets konvention står i vejen for danskernes sikkerhed, må Danmark også tage konsekvensen og melde sig ud.
Vi skal ikke være gidsler for papirdokumenter, der beskytter forbrydere.
Statsborgerskab er ikke en menneskeret.
Det er ikke en medfødt rettighed for fremmede.
Det er en gave, en tillid, en anerkendelse, og den skal vi kunne tage tilbage, når den misbruges.
Som Grundtvig sagde: Indfødsretten udspringer af folkets ejendomsret til sit fædrene land.
Det kan skænkes til enkelte udlændinge, men aldrig uden hensyn til det almindelige bedste.
Og det almindelige bedste kræver nu, at vi siger stop.
Stop for naivitet, stop for uoprettelige fejl, stop for statsborgerskaber til dem, der ikke værner om Danmark, men truer det.
Alt andet er en hån mod det danske folk.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-02:
Tak for det, formand.
Nu bemærkede hr. Mikkel Bjørn ved starten af mødet her, at hr. Mikkel Bjørn syntes, vi var få herinde i salen.
Jeg kan lige så godt fra starten tilkendegive, at Enhedslisten ikke kommer til at støtte det her forslag.
For det, Dansk Folkeparti vil og ønsker med det her forslag, er jo at foretage en knivskarp opdeling af os danskere i A-statsborgere og B-statsborgere.
A-statsborgere er alle os, der er så heldige, at vi har fået vores danske statsborgerskab ved fødslen, og B-statsborgere er dem, der efter en lang, besværlig og omstændelig proces har fået statsborgerskab ved naturalisation, altså ved lovforslag om indfødsrets meddelelse vedtaget her i Folketinget
I Dansk Folkepartis drømmesamfund skal det åbenbart være sådan, at A-statsborgere som hr. Mikkel Bjørn og undertegnede kan beholde vores statsborgerskab, uanset hvor mange forbrydelser vi måtte begå, men de, der har fået statsborgerskabet ved naturalisation, skal resten af livet gå med truslen om inddragelse af statsborgerskabet hængende over hovedet selv ved den mindste overtrædelse af straffeloven.
Man må forstå, at frakendelse af statsborgerskabet ifølge forslaget skal ske, hvis en B-statsborger idømmes den mildest tænkelige straf efter straffeloven, f.eks. en betinget dom uden strafansættelse.
Det, Dansk Folkeparti foreslår, er ikke lighed for loven.
Det er det stik modsatte.
Heldigvis er det sådan, at Europarådets statsborgerretskonvention beskytter de naturaliserede statsborgere mod Dansk Folkepartis forslag.
Både de og os andre kan prise os lykkelige over, at vi lever i et land, hvor folkeret, den retsbaserede verdensorden og internationale konventioner stadig væk gælder.
Det her helt urimelige forslag om forskelsbehandling af danske statsborgere illustrerer, hvorfor internationale konventioner er vigtige for danskernes menneskerettigheder, og derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-02:
For os i Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, og det har det været en hel del år nu, at vi udfordrer rammerne i forhold til de internationale konventioner, og at vil ligesom prøver at se, hvor langt vi kan gå.
Det har vi skubbet på ad flere omgange og spurgt ind til i rigtig lang tid, og nu er der så langt om længe – nu her 2 år efter at regeringen blev dannet – blevet ansat en deltidsambassadør, der så skal kigge på det her, og det arbejde håber vi snart kommer i gang, og vi håber, at vi snart ser et resultat af det.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Der er jo ingen tvivl om, at hvis vi bare melder os ud af konventionerne – og det er der, jeg egentlig ikke forstår ordvalget ordentlig måde – ville vi miste enorm anseelse i EU-sammenhæng, i FN-sammenhæng, hos lande, vi samarbejder med.
Vores tilgang er jo, at vi skal udfordre konventionerne frem for bare at melde sig ud.
Så anerkender ordføreren ikke, at ordvalget ordentlig måde er et lidt for pænt udtryk, og at det i stærke internationale sammenhænge vil blive opfattet som en uordentlig måde, f.eks. i EU og FN, hvis vi gør, som ordføreren illustrerer?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-02:
Det synes jeg jo egentlig der er et meget godt eksempel på i den dialog, jeg lige har haft med ordføreren for Dansk Folkeparti, som jo ønsker, at vi ligesom skal springe det her led over med, at vi først og fremmest skal arbejde på ikke længere at ratificere statsborgerskabskonventionen, før vi ligesom kan komme videre, og så kan vi tage de næste skridt derfra.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Jeg læste jo godt fru Mona Juuls interview i Berlingske den 13. marts 2025, hvor Mona Juul gør gældende, at Det Konservative Folkeparti ønsker at udmelde Danmark af statsborgerskabskonventionen.
Ordføreren gentager jo – man kan kalde det et slogan, man kan kalde det et udsnit fra talepapirene – det her med en ordentlig måde.
Jeg synes bare, at svaret til hr. Mikkel Bjørn her og også artiklen fra den 13. marts 2025, hvor fru Mona Juul optræder, er uklart for mig i forhold til køreplanen for en ordentlig måde.
Det er også derfor, jeg også kun stiller ét spørgsmål nu, for så ved jeg også, at ordføreren har en pæn portion taletid til at kunne redegøre for, hvad en ordentlig måde er.
Kan vi ikke prøve at få foldet det lidt mere ud?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Hvis det er en bøde efter straffeloven, så ja.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Lad os lige tage den første ting, som ordføreren bringer på banen, og lad mig besvare det spørgsmål som det første i den her omgang.
Altså, som ordføreren også udmærket er klar over, er der jo et lovforslag, der er på vej igennem Folketinget i øjeblikket, og det er blevet udvalgsbehandlet her i dag.
Jeg havde dog svært ved helt at tolke, hvordan oppositionen stiller sig i forhold til betænkningsafgivelsen i udvalget.
Jeg kunne forstå, at nogle ønskede udsættelse i forhold til både ændringsforslagene og selve betænkningsafgivelsen, og der afgives så endelig betænkning i morgen.
Så der bliver vi jo selvfølgelig klogere på, hvordan oppositionen stiller sig.
Men det forslag handler jo bl.a. om at hæve gebyret i forhold til de sager, som behandles i øjeblikket.
Så det er jo en ekstra indtægtskilde, og der må jeg bare glæde hr. Mikkel Bjørn med, at det var der jo ikke et krav om, dengang Dansk Folkeparti sad som tungen på vægtskålen og fru Inger Støjberg sad med magten i ministeriet.
Nu sidder der en socialdemokratisk udlændingeminister, der går ind og fremsætter et konkret lovforslag her i salen om, at gebyret skal hæves, og det må da alt andet lige glæde hr. Mikkel Bjørn.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
SF har jo forskellige holdninger til udlændingepolitik og indfødsret.
Mads Olsen (SF), 2025-04-02:
Men det er jo, som jeg sagde til hr. Anders Kronborg, over min lønramme at sige, hvad vi kommer til at prioritere i de kommende regeringsforhandlinger.
Man kan sige, at regeringen jo stadig har noget tid at løbe på.
Man kan nå at indføre mange ting.
Det må vi jo tage, når vi kommer dertil.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Okay, men pointen er jo egentlig bare, at man med SF's udlændingepolitik går ind for at åbne sluserne for den tredje verden.
Man vil gerne give folk gratis statsborgerskab i gave, når de bliver 18 år osv.
Så det er jo præcis samme logik, bare den modsatte vej.
Det er vi ikke trygge ved i Dansk Folkeparti, men det går jeg ud fra at SF selvfølgelig er.
Mads Olsen (SF), 2025-04-02:
Man kan jo sige, som ministeren og også socialdemokratiske hr. Frederik Vad har sagt adskillige gange: Hvad med det blå flertal, der baserer sig på virkelig at åbne sluserne, i forhold til at alle bare kan få en arbejdstilladelse?
Man siger: Bare kom til Danmark, uanset hvad du har af arbejde.
Der kan man da tale om at åbne sluserne.
Der har SF været mere konsistente.
Når Socialdemokratiet i spidsen her har sænket beløbsgrænsen og ændret nogle fast track-ordninger, har vi sagt, at det er den forkerte vej at gå.
Dermed synes jeg faktisk, at vores udlændingepolitik er mere konsistent.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Tak for ordet.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om genbekræftelse af udlændinges indfødsret.
Forslaget rejser en relevant problemstilling, som vi i Liberal Alliance grundlæggende deler bekymringen omkring.
Det er afgørende, at tildeling af statsborgerskab i Danmark sker på et korrekt grundlag, og at vi sikrer en så fejlfri sagsbehandling som overhovedet muligt.
Det er vigtigt, at alle borgere, som opnår dansk statsborgerskab, reelt ønsker at være en del af vores demokratiske samfund.
Men vi kan desværre ikke støtte det forslag, der er fremsat og behandles i dag.
Først og fremmest vurderer vi, at forslaget ikke reelt vil løse det problem, vi står med.
En generel genbekræftelse af statsborgerskaber fra 2016 og frem vil ikke nødvendigvis afsløre de fejl, der allerede er begået, og heller ikke forhindre, at lignende fejl kan opstå.
Derimod risikerer vi at ramme mange borgere, som retmæssigt og berettiget er tildelt dansk statsborgerskab, og som nu pludselig skal sættes under mistanke og udsættes for en unødig bureaukratisk proces.
Samtidig tager forslaget heller ikke hånd om den mere omfattende problematik i, at mange personer før 2016 har fået tildelt statsborgerskab under alt for lempelige vilkår.
Dermed risikerer vi at skabe en skævhed, hvor vi alene fokuserer på en vilkårlig periode uden at tage fat i selve kernen i problemet.
I Liberal Alliance ønsker vi en mere målrettet indsats mod dem, der groft misbruger den tillid, vi som samfund har vist dem.
Vi ønsker i højere grad, at vi kan tage statsborgerskab fra personer, der har begået alvorlig kriminalitet, der tydeligt bryder med fundamentale værdier og rettigheder i vores samfund.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-02:
Mange tak, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten med et forslag, som har til hensigt at ændre på, hvordan vi forholder os til indfødsret i dag.
Der er både argumenter, der taler for og imod forslaget.
Et af de mest centrale argumenter for dette forslag er muligheden for at styrke integrationen af udlændinge i vores samfund.
Det er ikke en ret, men en anerkendelse af, at en person har accepteret og engageret sig i de danske værdier, samfundsforhold og normer.
Forslaget om genbekræftelse af indfødsret giver os muligheden for at sikre, at de personer, der modtager statsborgerskab, rent faktisk integrerer sig i samfundet.
Ved at stille krav om test og vurderinger kan vi sikre, at disse personer har et aktivt engagement i Danmark.
Det kan være sprogkrav, krav om arbejdsmarkedstilknytning eller en vurdering af deres værdier og holdninger i relation til vores demokratiske principper.
Ved at kræve genbekræftelse skaber vi ydermere en mekanisme, der kan forhindre, at statsborgerskab bliver givet til personer, som ikke har integreret sig i samfundet og ikke respekterer dansk lov og danske værdier.
Samtidig må vi også være opmærksomme på de juridiske udfordringer, som forslaget her medfører.
Danmark er som bekendt forpligtet af en række internationale aftaler og konventioner, herunder EU-retten og FN's flygtningekonvention.
Det betyder, at vi ikke kan indføre ændringer, som strider imod de regler, vi har tilsluttet os på internationalt niveau.
Ydermere er der spørgsmålet om ligebehandlingsprincippet og ikkediskrimination.
Et krav om genbekræftelse kan opfattes som diskriminerende, da det pålægger visse grupper strengere krav end andre grupper, der allerede har opnået statsborgerskab.
Dette kan medføre juridiske stridigheder om, hvorvidt det er lovligt at indføre en sådan ordning.
Forslaget om genbekræftelse af udlændinges indfødsret rummer både muligheder, men også udfordringer.
På den ene side kan vi styrke integrationen og sikre, at statsborgerskab ikke bare gives som en formalitet, men som et aktivt bevis på, at en person er blevet en del af Danmark.
På den anden side står vi over for juridiske og internationale udfordringer, som vi skal være opmærksomme på, for at vi ikke overtræder de forpligtelser, vi har som medlem af EU og FN.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Fartbøder hører ikke under straffeloven.
Men hvis du får en bøde for eksempelvis cykeltyveri, mener jeg helt afgjort, at det bør falde under den bestemmelse.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Så det vil sige, at jeg ikke skulle forstå det sådan, at det f.eks. var fartbøder osv., der ville kunne medføre udvisning og fratagelse af statsborgerskabet?
Hans Andersen (V), 2025-04-02:
Det forholder sig således, at vi faktisk i den grad passer på Danmark og passer på danskernes tryghed.
Med vores stramme og konsekvente udlændingepolitik og i øvrigt også ansvarlige udlændingepolitik
har vi jo i den grad nedbragt antallet af mennesker, der kommer hertil.
Vi sender også ud i højere tempo end nogen sinde før.
Rosa Lund (EL), 2025-04-02:
Jamen det husker vi tydeligt i Enhedslisten, og vi husker også tydeligt, at vi med den tidligere socialdemokratisk ledede regering var ret langt med en aftale om at stoppe for, at man kunne lave profit på sociale tilbud, på dagtilbud, faktisk på alt det, der ikke handler om undervisning, som er, ligesom ministeren siger, det eneste sted, hvor du ikke kan trække profit ud i dag.
Det kan vi godt huske at vi var ret langt med.
Så kan jeg jo spørge ministeren: Hvorfor har man så ikke nu i den her regering kæmpet lidt hårdere for, at vi skal stoppe, at danske skattekroner sendes i skattely i andre lande?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Det flertal, som eksisterede før valget i Folketingssalen, findes jo fortsat, og det må vi også forholde os til.
Danskerne har nu engang sammensat det her flertal, men jeg vil da ikke lægge skjul på, at jeg synes, det var en god politik, den tidligere rene socialdemokratiske regering havde.
Der er ikke nogle specifikke krav til ejerkredsen, men firmaet skal være registreret i Danmark og have en virksomhedsform, som vi kender i dansk selskabslovgivning.
Rosa Lund (EL), 2025-04-02:
Jamen altså vi kan jo godt stå her og botanisere i, hvor ærgerligt vi måske begge to synes det er, at Enhedslisten ikke længere sidder på de afgørende mandater som støtteparti for en socialdemokratisk ledet regering
Jeg skal måske hellere bare spørge ministeren, om ministeren ligesom jeg mener, at skatteborgerne er lidt til grin for deres egne penge med den her model, vi har i dag, hvor man kan trække profitten ud.
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Jeg er meget glad for at vi har nogle regler om, at man ikke må trække profit ud af undervisning – det er klart.
Jeg er undervisningsminister, det går jeg op i.
Men som jeg også nævnte i min tale, er der ikke noget lovgivning, der forhindrer, at man kan tjene penge på at drive sociale tilbud.
For de her specielle skoler, der både er behandling og undervisning, er det jo så rodet sammen i den samme institution, og det er derfor, at der skal føres særskilt regnskab med undervisningen, og der må der ikke trækkes penge ud.
Men jeg vil da ikke lægge skjul på, at jeg var enig i det, den tidligere socialdemokratiske regering foreslog, nemlig at der heller ikke måtte trækkes penge ud af behandlingstilbuddene.
Men det kunne vi så ikke komme igennem med.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-04-02:
Ministeren udtaler i Berlingske den 3. marts 2025, at indvandringen kommer med en pris, hvad er dette for en pris, hvem skal betale den, og hvorfor skal de det?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Tak for spørgsmålet, som jeg synes er meget relevant, for der er jo ingen tvivl om, at indvandring også medfører integrationsudfordringer.
Jeg hørte engang en fyr sige: Vi inviterede arbejdskraft, men vi fik mennesker.
Det synes jeg er en meget præcis beskrivelse af, hvad der foregik i slutningen af 1960'erne og starten af 1970'erne.
Det er jo nogle integrationsudfordringer, der også kommer til udtryk i skolevæsenet.
Og man kan sige: Jo flere indvandrere der er i et område, jo større er integrationsudfordringen både for lokalsamfundet, men også for skolen.
Og nogle steder har indvandringen været for voldsom og er gået for stærkt, og så kan lokalsamfundet, herunder skolen, ikke følge med.
Og så hører man om eksempler på lærere, der bliver chikaneret, eller om uro eller manglende respekt for skolens fællesskab.
Det skal vi selvfølgelig ikke acceptere.
Jeg har sagt før, at der skal være plads til alle elever i folkeskolen, men ikke til al adfærd, og at det er de danske værdier, der skal være styrende for klasseværelset, og det står også i skolens formålsparagraf: åndsfrihed, ligeværd, demokrati.
Skolerne skal selvfølgelig have de rette værktøjer til at sikre tryghed og et godt læringsmiljø, og det er bl.a. det, som den artikel, der henvises til, handler om.
Derfor har jeg også for nylig strammet ordensbekendtgørelsen.
Der er trådt en ny i kraft her den 1. januar, som giver skolens ledelse nogle bedre muligheder for at gribe ind, når der er vold eller grænseoverskridende adfærd.
Jeg har også for nylig meldt ud, at vi skal have ændret folkeskoleloven eller anden lovgivning, så lærere eller pædagoger kan gribe fysisk ind, hvis en elev er fuldstændig uden for rækkevidde af de sådan normale pædagogiske greb.
Samtidig er der jo med den nye folkeskolelov, der træder i kraft her til sommer, også investeret ret kraftigt i flere pædagogiske ressourcer og også en undervisningsform, som gerne skulle være i stand til at rumme flere elever.
Tak for ordet.
Jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at man er til grin, men det er rigtigt, at vi på det sociale område igennem mange, mange år har haft mulighed for at trække et overskud ud af private selskaber, som løser opgaver på socialområdet.
Vi har en stolt tradition for, at det kan man ikke på undervisningsområdet.
Grunden til, at diskussionen selvfølgelig opstår – det er også derfor, jeg startede med at sige, at det er legitimt – er, at nogle børn har behov for et undervisningstilbud, som også er et behandlingstilbud.
Rosa Lund (EL), 2025-04-02:
Jeg vil sige til ministeren: Jeg kender jo godt reglerne, og det er jo præcis reglerne, jeg synes er et problem.
Det er jo de regler, vi gerne vil lave om – men tak for at forklare reglerne.
Men hvad vil regeringen gøre ved det her problem, hvis altså regeringen synes det er et problem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-02:
Men det er også, vil jeg godt bare gentage, regeringens klare holdning, at hvis man begår alvorlig kriminalitet, f.eks. rocker- og banderelateret, skal man miste sin førtidspension, og det synes jeg vi skal stramme reglerne for, og det glæder jeg mig til at drøfte.
Men jeg er også, som jeg lidt hører spørgeren sige,
Det er den balance, vi skal ramme.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-02:
Det system, man har opbygget i Danmark omkring førtidspension, må jeg bare sige er fuldstændig forfærdeligt.
Udlændinge kan få, som om førtidspension nærmest var et tag selv-bord, mens det for danskere stort set er fuldstændig umuligt at få en førtidspension.
Jeg står her med de seneste tal for, hvor mange irakere over 50 år bosat i Danmark der er på en førtidspension.
Det er 65 pct. af dem alle sammen, altså af alle irakere i Danmark over 50 år, der modtager en førtidspension.
50 pct. af dem, der er over 50 år, modtager en førtidspension.
Det vil altså sige, hver anden tyrker, der er over 50 år gammel, som jeg møder på vej hjem herfra, modtager førtidspension.
Prøv lige at sætte det sammen med, hvor svært og umuligt det er som dansker at få en førtidspension, til trods for at man kan være møghamrende syg.
Men det ser ikke umiddelbart ud til, at der kommer til at ske noget som helst.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-02:
Jeg deler fortørnelsen over, at andelen er så høj.
Jeg deler sådan set også opfattelsen af – det har jeg også tidligere udtalt, og det vil jeg også godt gentage her – at de tal har en karakter, som gør, at vi ikke politisk kan sidde dem overhørig.
Og det mener jeg heller ikke vi skal.
Derfor var det også det, jeg indledningsvis svarede.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-02:
Nu repræsenterer jeg Østjylland her i Folketinget, og jeg har tallene fra både Aarhus, Randers og Horsens, som er tre meget, meget grelle eksempler på, hvordan kommuner er faldet fuldstændig sammen i forhold til at uddele førtidspensioner til udlændinge.
Jeg kan prøve at tage tallene her fra Aarhus.
De sidste 20 år har der været en stigning blandt ikkevestlige indvandrere på førtidspension på 215 pct.
I forhold til efterkommere af ikkevestlige indvandrere, altså folk, der er født i Danmark, og som modtager en førtidspension, har der over de sidste 20 år været en stigning på 2.408 pct.
Hvordan i alverden kan det være, at regeringen tillader, at vi har et system, der bare giver førtidspensioner ud til udlændinge, som var det noget, man trak i en automat, mens det skal være så pokkers umuligt at få det som syg dansker?