runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-02-21:
Jeg synes, det er et meget interessant spørgsmål, ordføreren stiller.
Det er jo noget, vi kan tage en videre snak og diskussion om i udvalget, tænker jeg, da det ligesom ikke omhandler det forslag, vi behandler lige i øjeblikket.
Men det vil jeg se frem til.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-21:
Tak for det.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til noget.
Der er jo så stor forskel på kommunernes økonomi i dag, og der er jo f.eks. en kommune som Randers, som jeg selv kommer fra, og som har meget svært ved at få enderne til at mødes i forbindelse med deres økonomi.
Så er der andre kommuner eksempelvis i hovedstadsområdet, der har meget nemt ved at få økonomien til at hænge sammen.
Er Moderaterne og regeringen egentlig indstillet på, at der skal være en bedre udligningsreform end den, der er i dag, hvor kommunerne har nogenlunde samme økonomi til at prøve at lave nogle klimaforbedringer, eller er Moderaterne tilfreds med den model, vi har i dag?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-02-21:
Tak for det.
De klimapolitiske målsætninger er et nationalt anliggende.
Her er Danmarks kommuner og regioner en del af den grønne omstilling, og KommuneKredit gør det muligt ved at tilbyde sikre og stabile lån til investeringer i vores fælles fremtid.
Vi skal sørge for effektive tilsynsrammer og sikre, at kreditinstitutterne er transparente, hvad angår ledelse og organisation.
KommuneKredit kommer nu til at sortere under Finanstilsynet, der skal sikre og opretholde en opdateret tilsynsramme.
Det nye forslag gør det også muligt for de grønlandske og færøske kommuner at optage omkostningseffektive lån til investeringer.
Det er et vigtigt anliggende for Moderaterne, at Grønland og Færøerne opnår selvstændige og bæredygtige økonomier, og dette lovforslag er et skridt på vejen til styrkelse af rigsfællesskabets fremtidige investeringer, sammenhold og interesser.
I Moderaterne ser vi derfor positivt på lovforslaget, der styrker disse områder.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2023-02-21:
Tak for det, og tak til den socialdemokratiske ordfører for en redegørelse for lovforslagets indhold.
I Venstre ser vi det som positivt, at vi nu sikrer de gode finansieringsmuligheder i KommuneKredit, samtidig med at vi styrker og opdaterer den nuværende tilsynsramme.
Det er fornuftigt, at vi med de nye krav og tilsynsrammer tager udgangspunkt i de krav, der i dag er gældende for de øvrige kreditinstitutter, samtidig med at vi jo med lovforslaget tager højde for de særlige forhold, der gør sig gældende for KommuneKredit.
Det er ligeledes positivt, at lovforslaget giver mulighed for, at KommuneKredit fremadrettet kan låne til grønlandske og færøske kommuner, sådan som det er ønsket fra færøsk og grønlandsk side.
Med de ord skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Mette Reissmann (S), 2023-02-21:
Tak for ordet.
De danske regioner og kommuner kan igennem foreningen KommuneKredit opnå gode finansieringsmuligheder.
Det er rigtig gavnligt, og sådan skal det vedblive med at være.
KommuneKredit er en ganske særlig institution, der er med til at sikre kommuner og regioner mere lokal værdi for borgernes penge, hvad enten vi bor i Nørresundby, i Nakskov eller på Nørrebro.
Derfor er det også glædeligt, at den finansieringskilde fortsat sikres med det her lovforslag.
Overordnet har lovforslaget to formål: for det første er at styrke de regulatoriske rammer for KommuneKredit og det andet at fastsætte rammerne for det tilsyn, der skal føres med KommuneKredit.
Lovforslaget kan inddeles i tre dele.
For det første foreslås det, at tilsynet med KommuneKredit at forankres hos Finanstilsynet.
Det kommer i naturlig forlængelse af, at ressortansvaret for KommuneKredit i 2019 blev flyttet fra det daværende Økonomi- og Indenrigsministerium over til Erhvervsministeriet.
For det andet foreslås det også at modernisere reguleringen, så KommuneKredit underlægges de samme krav, som gælder for andre kreditinstitutter.
Det gælder jo bl.a. i forhold til at styrke ledelsen og organiseringen af foreningen, dvs. f.eks. governancereglerne, det er revision, det er videregivelse af oplysninger, og det er også ophør og straffebestemmelser, og det gælder også i forhold til begrænsningen af de finansielle risici, foreningen påtager sig.
Så derfor fastsættes der krav i forhold til likviditets- og markedsrisiko.
For det tredje foreslås det, at KommuneKredit i fremtiden også kan låne ud til grønlandske og færøske kommuner.
Det har været et ønske fra både færøsk og grønlandsk side, og de grønlandske og færøske kommuner bliver i modsætning til de danske ikke medlemmer af foreningen og hæfter dermed ikke for foreningens forpligtelser.
Men det er naturligvis glædeligt, at de nu også kan få gavn af de finansieringsmuligheder, KommuneKredit tilbyder.
Der ydes dansk statsgaranti over for færøske og grønlandske låntagere, og de nærmere forhold for dette vil blive reguleret i en rammeaftale mellem de færøske, grønlandske og danske myndigheder og KommuneKredit.
Så alt i alt er det her et forslag, som bidrager positivt med en vigtig opdatering og en styrkelse af tilsynsrammen og kommunerne og regionernes gunstige finansieringsmuligheder, og Socialdemokratiet støtter forslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-21:
Med lovforslaget skabes der bedre mulighed for, at boligejere i de tilfælde, hvor fjernvarme ikke er en mulighed, kan låne til udskiftning af gas- og oliefyr med eksempelvis en varmepumpe.
Og lovforslaget udspringer jo af den politiske aftale »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022«, som Socialdemokratiet og en lang række partier – heriblandt Dansk Folkeparti – stod bag.
Lovforslaget indfører en statsgaranti på lån til udskiftning af olie- og gasfyr, og i Dansk Folkeparti støtter vi bestræbelserne på at gøre det lettere for boligejere at finansiere en sådan udskiftning.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-21:
Som flere andre ordførere har været inde på, er det lidt symbolsk, at vi behandler det her forslag i den her uge, som jo markerer årsdagen for Putins forbryderiske angreb på Ukraine.
Det viste sig også efterfølgende, at Putin og Rusland havde spekuleret i at gøre Europa afhængig af gas, og at det sådan set var en form for et element i krigsførelsen.
Det var også derfor, at det blev en fælles målsætning på tværs af Europa at forsøge hurtigst muligt at gøre sig uafhængig af russisk gas.
Det er jo en god idé uanset hvad, fordi vi skal have afviklet de fossile brændsler, herunder gas, men det er klart, at det, at Putin og Rusland brugte gas som et våben, gjorde, at der blev et behov for en endnu hurtigere omstilling, og det her forslag er jo en del af det.
Et af de steder, hvor vi bruger gas, er altså i opvarmningen af folks boliger i de områder, hvor der endnu ikke er udlagt fjernvarme, eller i de områder, hvor det ikke giver mening at udlægge fjernvarme, f.eks. i områder, som ikke er tætbebyggede.
Formålet med forslaget er jo at gøre det nemmere eller billigere, kan man vel også sige, for boligejere at få udskiftet gasfyret med f.eks. en varmepumpe.
Så må man håbe, at prisen på el kommer ned på et niveau, så folk faktisk kan have råd til at varme deres bolig op.
Men lad os se, om vi ikke med massiv udbygning af den vedvarende energi kan sikre det.
Det er jo enormt vigtigt, at det ikke er økonomi, der står i vejen for den grønne omstilling og altså også i vejen for, at vi kan komme ud af den her gasafhængighed, og derfor er forslaget positivt.
Det udmønter jo en aftale, som vi er en del af.
Jeg vil da også sige, at vi ligesom Konservative og Danmarksdemokraterne ærgrer os over eller er bekymret over, om de her grænser, altså 80-procentsgrænsen, kan komme til at spænde ben for nogle mennesker, og det ville jo være ærgerligt, for det ville så betyde, at vi ikke får helt det resultat, som vi ønsker, men vi står selvfølgelig bag aftalen, som vi har været med til at indgå.
Fru Mette Abildgaard var også inde på det her med den overordnede gasinfrastruktur, og der kan man i hvert fald godt diskutere, om der er en eller anden diskrepans imellem, at vi forsøger at afvikle gas i husstande og samtidig er i gang med store udviklings- og infrastrukturprojekter med gas, bl.a. med den store ledning til Lolland, men det er jo ikke det, vi diskuterer her i dag, men selvfølgelig er der en stor diskussion – jeg ved godt, at der er noget biogas, som kan komme i spil – som vi fremadrettet skal tage stilling til, for det er klart, at jo mindre vi bruger gas, også i husstandene, jo hurtigere vil vi stå i en situation, hvor det kan blive urentabelt at opretholde en gasinfrastruktur i det hele taget.
Men som sagt støtter vi forslaget, og jeg skulle hilse fra De Radikale og fra Alternativet, som også er med i aftalen, og sige, at de støtter forslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2023-02-21:
Mange tak for det.
Jeg er lige sprunget til i stedet for vores klimaordfører, Mona Juul, som sidder fanget i et samråd.
Det er et samråd, som handler om den her åben dør-ordning, som er blevet sat i bero, og det spiller jo lidt sammen med det, vi behandler i dag, fordi det er en del af energiområdet, hvor vi har et fælles ønske om udbygning af mere vedvarende energi.
Det blev der indgået en aftale om i sommer, og den del, vi behandler i dag, L 41, er jo også en udmøntning af den aftale, der blev lavet.
Det her lovforslag handler ikke om havvind, men om at sikre, at vi kan blive uafhængige af gas.
Det siger sig selv, at med den sikkerhedspolitiske situation, vi har i Europa, skal det være en fælles ambition for os alle sammen, og hvis vi skal blive uafhængige af gas, skal vi have alle med.
Det er der næppe nogen der er imod, og det kan kun gå for langsomt.
Men det er lidt svært at rykke på, hvis det er sådan, at man bor i et af de områder af Danmark, hvor fjernvarmen ikke er en mulighed, og hvor ejendomsvurderingerne aldrig rigtig synes at tage den samme himmelflugt, som de gør andre steder.
Derfor tilbyder man med L 41 her disse boligejere en ordning med statsgaranti på lån til udskiftning af olie- eller gasfyr med eksempelvis en varmepumpe.
Det er på alle mulige måder sympatisk, og formålet er jo nobelt – lad der ikke være tvivl om det – men for at være helt ærlig kan vi være i tvivl om, om det rykker det store.
Samme tvivl havde vi i forhold til L 116, som vi behandlede i sidste folketingsår, og som også handlede om etablering af en statsgaranti på en del af ejendomskreditaftalerne i landdistrikterne.
Det viste sig også ikke at rykke på noget, præcis som vi desværre havde forudset.
Og det er egentlig ikke, fordi vi glæder os specielt over det, men vi kan i hvert fald bare konstatere, at det ikke havde den effekt, som Folketinget havde en forventning om.
Vi har samme antagelse i forhold til det, vi behandler i dag.
Ikke desto mindre bakker vi stadig væk op om det og giver det en chance.
Det er en del af en samlet aftale, som vi er med i, og som vi bakker op om, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for det her lovforslag.
Men hvis det viser sig ikke at have den effekt, skylder vi hinanden at snakke videre om, hvad vi så kan gøre.
Hvilke initiativer skal så tages?
For som også ordføreren fra Danmarksdemokraterne, der var på talerstolen for første gang, havde en pointe om, så er der stadig væk nogle, der ikke vil kunne blive en del af den her ordning, og som er i en livssituation, hvor det her ikke er en mulighed, og dem skal vi også have med.
Hvis vi vil sikre uafhængigheden af den russiske gas – og gas i det hele taget – så skal de også med.
Og dertil kommer jo den situation, at der er store udgifter forbundet med at opretholde gasnettet, så vi kan stå i en situation, hvor vi på et tidspunkt har så få, der er tilknyttet gasnettet, at det ikke er økonomisk rentabelt at opretholde forsyningerne, som vi gør i dag, og så står vi for alvor med nogle husstande, som kan være på den, hvis ikke der er alternativer for dem.
Vi kommer til at følge det nøje.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Det er jo så sympatisk og er en god måde at bruge vores fælles midler i form af statsgaranterede lån på, så LA støtter lovforslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-02-21:
Tak for det, formand – tak for ordet.
Vores finansielle institutioner spiller en central rolle i det danske samfund.
De bærer et stort ansvar, og med det kommer en række forpligtelser.
De sidste årtiers finansielle kriser har vist os en række ledelsessvigt, og det skal der sættes ind over for.
Men ledelse er også en vigtig del af løsningen.
Lovforslaget her sikrer både klare og bedre rammer om god ledelse med fokus på diversitet og indhentning af bredere kompetencer.
Med dette lovforslag styrker vi rammerne for god ledelse og sikrer forhåbentlig, at borgerne fortsat har tillid til de finansielle virksomheder, vi har her i Danmark.
På baggrund heraf støtter Moderaterne ændringslovforslaget, og jeg ser frem til yderligere behandling i udvalget.
Hans Andersen (V), 2023-02-21:
Tak for ordet, og tak til den socialdemokratiske ordfører for en god redegørelse af indholdet i selve lovforslaget, som jo gennemfører den tidligere politiske aftale om ledelse af finansielle virksomheder.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at banker og andre finansielle virksomheder spiller en central rolle i det danske samfund, og derfor er det vigtigt, at vi som samfund og som kunder kan have tillid til sektoren.
Desværre ser vi jo, at tilliden til især bankerne det seneste år har lidt et knæk hos mange danskere, og med et skærpet ansvar for ledelsessvigt, der gør det lettere at placere et juridisk ansvar, og med nye regler, der gør det nemmere for den finansielle sektor at tiltrække de rette kompetencer på en ordentlig og forsvarlig måde, er det mit håb og Venstres håb, at den finansielle sektor kan genvinde danskernes tillid.
For Venstre er det vigtigt, at vi ikke pålægger virksomhederne unødige byrder, og derfor har det også været afgørende for os at finde den rette balance med hensynet til forbrugernes tillid til de finansielle virksomheder på den ene side og hensynet til sektorens forretningsførelse på den anden, og det synes vi er lykkedes med det her lovforslag.
Med de ord skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Fie Hækkerup (S), 2023-02-21:
Og det er rigtigt, at vi har givet den her ekstra udbetaling, som jo kommer oven i en tidligere ekstra udbetaling fra i sommer, så jeg synes faktisk, at vi prøver at holde hånden under nogle af dem, der har det svært.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Jeg synes jo, at man har gjort utrolig lidt for pensionisterne.
Altså, det, man har gjort, er at sige, at de svageste grupper, altså dem, som Dansk Folkeparti oprindelig fik indført en ældrecheck for, nu så får en enkelt udbetaling.
Men hvad med alle de andre pensionister?
Hvad med førtidspensionisterne, altså, har de ikke lov til at drømme, fru Fie Hækkerup?
Hvad med alle de løfter, som blev givet i valgkampen, i forhold til hvad man ville give i inflationshjælp?
Og så spiser man folk af med 2 mia. kr.
– synes fru Fie Hækkerup, at det modsvarer det drømmescenarie, hun har opmalet i sin ordførertale?
Fie Hækkerup (S), 2023-02-21:
Tak for spørgsmålet.
Der er virkelig nogle drømme, der bliver udfordret med den her inflation.
Heldigvis er den på vej ned, men den er stadig høj, og forbrugspriserne er stadig høje.
Det er jo ikke reguleret endnu; det har ligesom ikke sat sig i forbrugspriserne, fødevarepriserne osv.
Så der er seriøst drømme derude, som i de her dage er under pres.
Og så skal man jo gøre op med sig selv, hvad det så er, man vil gøre.
Selvfølgelig skal vi holde hånden under nogle af dem, der er allermest presset, f.eks. pensionisterne, som jeg er rigtig glad for at vi har givet en ekstra håndsrækning, og flere andre grupper, som bare er ekstremt presset i den her tid, og som spænder livremmen et hak ind, og det er vi nødt til at gøre i den her tid, hvis vi skal komme godt igennem den her inflationskrise.
Fie Hækkerup (S), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Noget af det, der virkelig kan fylde i ens hverdag, er privatøkonomien.
Passer pengene?
Løber det rundt?
Inflationen har kun gjort, at de tanker fylder stadig mere.
Derfor er det også nu så meget som nogen sinde før vigtigt, at vi sikrer trygge rammer om danskernes privatøkonomi, og at vi føler, at vi kan have tillid til bankerne og de finansielle virksomheder generelt.
Derfor er vi også i Socialdemokratiet glade for, at der med det her lovforslag tages nogle vigtige skridt mod at styrke den tillid endnu mere.
Det er en tillid, der bl.a. handler om vores retsfølelse, altså at man kan stole på, at når der er nogen, der bryder reglerne – også hvis man f.eks. er ledelsesmedlem i en bank – så har det altså konsekvenser.
Erfaringerne fra det retslige efterspil på finanskrisen og de efterfølgende hvidvasksager har med al tydelighed vist, at der er et behov for bedre at kunne holde ledelse og nøglepersoner ansvarlige for den type adfærd.
Det styrkes nu yderligere, bl.a. ved at indføre strafferetslige og erstatningsretslige skærpelser, som skal gøre det muligt i højere grad end i dag at stille ledelsen i en finansiel virksomhed til ansvar, hvis den f.eks. har været involveret i finansiel kriminalitet.
Derudover foreslås det at regulere fratrædelsesordningerne for direktører i finansielle virksomheder.
Konkret skærpes kravene til offentliggørelse af godtgørelsen.
Samtidig bliver det muligt at indstille udbetalingerne ved alvorlige ledelsesmæssige svigt, f.eks. ledelsesmæssig involvering i finansiel kriminalitet.
Det er vigtige skridt for at sikre tilliden til banker og andre finansielle virksomheder, som spiller en vigtig rolle i vores samfund.
Samtidig er det vigtigt for den generelle tillid, at ledelsesopgaverne i bankerne m.v. varetages af personer, som er både kvalificerede og ordentlige.
Man tænker, at det siger sig selv.
Samtidig giver det mening at sikre diversitet og erfaringer fra andre sektorer, som kan komme den finansielle sektor til gode.
Derfor styrkes rekrutteringsgrundlaget for de finansielle virksomheder også med det her forslag.
Det gøres bl.a. ved at skabe flere indgange for at søge direktører og andre nøglepersoner.
På den måde sikrer lovforslaget en balance mellem et solidt rekrutteringsgrundlag og rimelige krav til ledelsen.
Det stiller altså særlige krav til dem, og de krav skal naturligvis overholdes.
At de er kvalificerede og ordentlige, at de passer på vores penge, og at de bidrager til at løfte deres samfundsansvar, styrkes med det her lovforslag.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-21:
Men noget af det kan man jo sige er akut, altså selvfølgelig både beløbsgrænsen for certificerede virksomheder, men i særdeleshed også de syriske kvinder, som knokler i Danmark for at uddanne sig til beskæftigelse inden for områder, hvor vi har stærkt brug for det.
Og de kunne stå inde på udrejsecenteret og få en chance, hvis vi hurtigt fik indfriet det løfte, der ligger i regeringsgrundlaget.
Derfor vil jeg høre igen, om ordføreren, hr. Kasper Sand Kjær, vil hjælpe med at få løst det problem.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Det var kun, fordi ordføreren indledte med at tale om folks drømme og om at være hårdt spændt for økonomisk og den slags, og jeg deler fuldstændig opfattelsen af især de udfordringer, vi har i øjeblikket.
Men regeringen har jo holdt fast i, at det kun er 2 mia. kr., man vil bruge.
Så når nu fru Fie Hækkerup taler om alle de drømme og om, hvad man har mulighed for at realisere med sit liv osv. – og det er jo på mange måder sympatisk – hvordan kan det så være, at hendes eget parti i Statsministeriet og i den regering, hun støtter, lægger op til at gøre så ufattelig lidt for at hjælpe dem, der i øjeblikket bare ser alle deres drømme briste?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-21:
Tak for det.
I dag skal vi behandle L 40, som foreslår ændring af loven om finansiel virksomhed og forskellige andre love.
Vi danskere har brug for banker og andre finansielle virksomheder, og derfor er det også yderst vigtigt, at vi har tillid til denne sektor.
Vi husker sikkert alle Roskilde Bank-sagen, hvor tusindvis af aktionærer mistede deres opsparinger.
Med dette forslag vil det i højere grad blive muligt at holde ledelsen i en finansiel virksomhed ansvarlig for grov ledelsessvigt og uansvarlig adfærd.
Det er vigtigt for vores retsfølelse, at de ansvarlige kan stilles til ansvar.
Derfor har lovforslaget også til hensigt at regulere fratrædelsesordninger for direktører i finansielle virksomheder, så disse ikke bliver forgyldt af en stor fratrædelsesordning, hvis de har været involveret i finansiel kriminalitet.
Lovforslaget har ligeledes til formål at understøtte god ledelse i den finansielle sektor og bidrage til, at flere personer med relevante kompetencer og erfaringer – ikke kun fra den finansielle sektor – har lyst til at søge ind i denne verden.
Forslaget har derfor til hensigt at fjerne nogle af de barrierer, som kan medvirke til, at kvalificerede ansøgere afholder sig fra at søge.
Det er vigtigt for sektoren, at man kan rekruttere de rette personer i ledelsespositioner.
Flere høringssvar fra den finansielle sektor viser også en stor positivitet fra deres side.
Her er der også et stort ønske om, at diversitet, erfaring og inspiration fra andre sektorer kan komme den finansielle sektor til gode.
Hos Danmarksdemokraterne er vi også positive og støtter derfor op om forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-21:
Tak for det.
Med lovforslaget her tager vi et nuanceret og ret afbalanceret skridt i den rigtige retning i forhold til at sikre den rette balance mellem krav til ledelserne i de finansielle virksomheder og hensyn til, at rekrutteringsgrundlaget ikke begrænses uhensigtsmæssigt.
Vi har set eksempler på, at reglerne har stået unødvendigt og uhensigtsmæssigt i vejen for ansættelser og udvikling.
Det er vigtigt – virkelig vigtigt! – med ordentlige regler, der sikrer hæderligheden i de her virksomheder, men det er også vigtigt, at reglerne ikke sætter en unødvendig stopper for udvikling, og det er jeg glad for at vi imødekommer her.
Jeg synes faktisk, at vi gør det ret klogt.
Samtidig sikrer vi, at det i høj grad bliver muligt at holde ledelsen i en finansiel virksomhed straffe- og erstatningsretligt ansvarlig for grove ledelsessvigt og uforsvarlig adfærd.
Det giver rigtig god mening på samme måde, som det giver god mening, at vi med lovforslaget også gør det muligt at fratage en direktør fratrædelsesgodtgørelsen, hvis den person har deltaget i ledelsen af en finansiel virksomhed, der er eller har været involveret i finansiel kriminalitet.
Alt i alt er det et afbalanceret lovforslag, der jo også kommer ud af en aftale i den finansielle forligskreds.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-21:
Det synes jeg absolut at der vil være god grund til.
Vores anklagemyndighed og i øvrigt politiet har jo oplevet de samme nedskæringer i mange år som resten af den offentlige sektor.
De er jo præget af det samme svigt, som der har været dér – mislykkede effektiviseringsforsøg og alt muligt andet, som har skabt problemer derude.
Det er selvfølgelig særlig et problem, når det handler om vores allernærmeste tryghed, altså at politiet kommer, hvis vi har haft indbrud, eller at vi ved, at de folk, der bliver sigtet, faktisk også bliver ført for domstolene.
Et område, hvor vi nok ikke er enige, men hvor jeg virkelig tror at man kunne hente rigtig, rigtig meget i forhold til både politiets og domstolenes tid, er det med at legalisere salg af cannabis under kontrollerede former.
Det kigger man på i flere europæiske lande og også i mange amerikanske stater.
Og hvis vi fandt en anden løsning der, ville vi frigøre kæmpestore ressourcer i vores retssystem og vores politi.
Så det er en af de ting, jeg synes vi skal diskutere, men det er nok ikke et af de steder, hvor vi kommer til at være på bølgelængde.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Jeg er glad for det tilsagn, og så håber jeg, at vi mellem rød og blå blok kan presse regeringen til at gøre noget ved de meget lange sagsbehandlingstider, som jo er ved domstolene, og som rammer mange mennesker, både dem, der er skyldige, og som naturligvis skal straffes, men som har krav på en hurtig afklaring, men også dem, der er uskyldige og igennem lang tid må gå med den anklage over hovedet.
Jeg oplever egentlig, at regeringen generelt er relativt apatisk i det spørgsmål, så jeg håber, at det er et område, hvor en samlet opposition kan finde sammen om at gøre noget.