runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg synes, det er et rigtigt og målrettet tiltag i en branche, som er vigtig, som er en kæmpe eksportbranche, som har nogle arbejdspladser, som langt hen ad vejen er truet af alle mulige årsager.
Vi har været igennem en tørke, som man ikke har set tidligere.
Hvis man vælger at sige – og det gør vi – at der skal være en mulighed for, at man kan komme ind og tage over som ung landmand og dermed drive det videre med de nye, moderne metoder, man stadig væk udvikler, så skal det også være muligt rent økonomisk.
Og det, som der her bliver henvist til, er et lille skridt i den retning.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
En anden ting, som Dansk Folkeparti er glad for at Venstre også har været med til, er jo, at vi nu bl.a. får sat penge af til, at vi får de her dyreværnsenheder i Danmark.
Vi får tre dyreværnsenheder, som kan rejse rundt i Danmark.
Det er jo bl.a. nogle politibetjente, som indgår i politistaben, men som får en særlig uddannelse i forhold til dyrevelfærd.
Der vil jeg bare gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at det bliver en bred vifte af arbejdsopgaver, denne gruppe af betjente får, altså at det både vil være i forhold til dyretransporter og ude i det private, hvis der kommer anmeldelser i forhold til dyrevelfærd.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Det kan jeg bekræfte at det gør.
For det handler både om dyrene – og det er jo det vigtigste – men det handler jo også om det landbrug, som lever af at eksportere kvalitetsfødevarer.
Og der tror jeg sådan set, at man står sig rigtig godt ved at få fjernet de brodne kar, som der jo også er i den branche, ved at sige, at det her ikke går, og dermed få et større kontroltryk der, hvor det giver mening.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Altså, vi vil gerne have grænsekontrol.
Vi har grænsekontrol, og det er vi glade for.
Der er permanent grænsekontrol i Danmark i dag, de står dernede hver eneste dag, og det oplever danskerne.
Det er vi glade for.
Så skal man altså også bare huske, at vi kunne have en anden debat her i dag, der handlede om, at der er alt for mange euforiserende stoffer i Danmark.
Hvorfor er der så mange unge mennesker, der tager euforiserende stoffer?
Det bliver solgt lige uden for vores skoler.
Hvordan kommer det ind?
Det kommer ind over grænsen.
Det er da rigtig godt, at vi har folk stående nede ved grænsen også til at varetage den toldkontrol, der er, og den politikontrol, der skal være, af alle de ting, der kommer ind over grænsen.
Så ja, det her handler om, at der skal være grænsekontrol, men da sandelig også, at de skal foretage nogle kontroller.
René Gade (ALT), 2018-12-19:
Det underliggende spørgsmål fra mig er naturligvis: Hvornår er det værdien i forhold til investeringen værd?
Altså, kigger man også på tallene, i forhold til hvor mange ressourcer der bliver brugt på at løse én udfordring i én situation med en, man har stoppet ved grænsen, eller er det den politiske ambition, der trumfer tallene?
For jeg vil sige, at når jeg kigger på tallene, ser det ud til, at der bliver brugt mange ressourcer på at løse én udfordring ved grænsen, hvor jeg tror, der er mange af os, der tænker, at de timer også kunne være brugt andre steder i landet.
Men hvis det er en politisk ambition og det er mindre væsentligt, hvad ressourcerne bliver brugt til helt konkret, så er det også forståeligt.
Men er det korrekt forstået?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Ja, tallene er rigtige.
Ja, vi står på mål for det.
Førhen var det sådan, at de tal, der blev sagt her, gik til satspuljen; de gik væk fra de her grupper, de gik ud af deres forsørgelsesgrundlag, de forsvandt over i en anden pulje til noget andet godt.
Det, der sker nu, er, at de bliver sat ind på deres egen konto, hvor ATP forrenter dem, og den dag, de bliver pensionister, får de dem udbetalt igen.
Selv om man står uden for arbejdsmarkedet i en kortere eller længere periode, skal man da selvfølgelig have mulighed for at indbetale til sin pension, således at man også kan have et godt ældreliv, selv om man måske ikke har været helt eller delvis knyttet til arbejdsmarkedet i sin arbejdsdygtige alder.
Jeg kan ikke forstå, hvis der er nogle, der synes, det er en dårlig aftale.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Jamen hvis vi tager udgangspunkt i en førtidspensionist, betyder det, at vedkommende ville have haft til det månedlige forbrug – til at betale husleje, til at betale mad – 4.200 kr. mindre om året før skat, hvis den regulering, der kommer til at gælde fremadrettet, havde været gældende for 2005 og frem.
Hvis vi tager udgangspunkt i 2005 til 2018, er det faktisk også sådan, at i 6 af de år ville man som førtidspensionist faktisk også få mindre samlet, også inklusive pensionsopsparingen, fordi der jo sker en modregning på et tidspunkt, når man går på pension, f.eks. i ældrecheck eller i folkepension.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jamen det har vi jo også adresseret i den aftale, vi har lavet.
For der har vi jo ændret modregningsreglerne.
Det er sådan nu, at vi har ændret modregningsreglerne med 15.000 kr. både på ældrecheck og tillægspension, og det gør jo netop, at de her grupper får noget ud af det.
Og der er ingen tvivl om, at det er godt også at få en mulighed for at spare op til sin egen pension, også selv om man i en længere periode er på kontanthjælp, førtidspension eller dagpenge.
Det her er rigtig godt for den enkelte.
Hvorfor er det, at fagbevægelsen, hver gang de laver overenskomster, kæmper for, at der skal indbetales fra arbejdsgiveren til en pension?
Det er selvfølgelig, fordi det er godt.
Nu gør staten det også.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-12-19:
Mange tak.
Ordføreren nævner ikke sundhedsvæsenet i sin ordførertale.
Hr. Peter Skaarup har over for Altinget tidligere givet udtryk for, at sundhedsvæsenet ikke har været prioriteret fra Dansk Folkepartis side i forbindelse med vores finanslovsforhandlinger, så at ordføreren ikke nævner det nu, hænger måske sammen med det.
Men jeg tænker blot: Er Dansk Folkeparti helt opmærksom på, at overbelægningen på sygehusene i stigende omfang er præget af indlæggelse af ældre medicinske patienter?
I mit arbejde i hverdagen som sundhedsordfører, vil jeg sige, at der er det noget af den fælles forståelse, vi egentlig har med Dansk Folkeparti.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Kan Dansk Folkeparti garantere, at Dansk Folkeparti vil sikre en tilførsel af ressourcer fremover, som står i forhold til det stigende antal ældre og flere andre patienter, vi får.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jeg kan i hvert fald sige, at der jo ikke bare er nogen nemme løsninger på de udfordringer, der er, i sundhedsvæsenet.
Vi har haft nogle af dem, herunder rekruttering af læger ude i provinsen og andet, og derfor er vi jo glade for, at der er sat penge af til, at vi skal i gang med en sundhedsreform nu her, når vi kommer til januar.
Og der håber vi da også, at det kan blive en sundhedsreform, som man kan lave et bredt forlig omkring.
Vi har nogle udfordringer, men vi har så sandelig også nogle muligheder, i forhold til vores sundhedsvæsen.
Men i forbindelse med at man laver en finanslov om noget, der er så fagligt tungt, synes vi, at det er helt i orden, at man går ud og ser, om man kan lave en bred aftale med de partier, som ikke deltager i finanslovsforhandlingerne, og at man sætter penge af og indkalder til forhandlinger, når vi kommer tilbage efter nytår.
Men vi ser også, at der er nogle muligheder, og der er afsat ressourcer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-12-19:
Jeg mangler blot som socialdemokrat at høre, hvilke muligheder det er, Dansk Folkeparti ser, eksempelvis i forbindelse med den store mangel på praktiserende læger, som ordføreren også giver udtryk for her.
Langt, langt over 100.000 danskere har ikke en fast praktiserende læge, men er henvist til en regionsklinik eller en udbudsklinik.
Dansk Folkeparti sammen med regeringen er ikke kommet med konkrete, kortsigtede løsningsforslag til de her kæmpestore problem, og det synes jeg er at forholde danskerne, patienterne og de gamle borgere i Danmark, en mulighed for at finde ud af, hvad det rent faktisk er, regeringen og Dansk Folkeparti ønsker på det her punkt.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jamen der ønsker vi sådan set, at vi også skal lave en varig løsning, og vi ønsker også at lave den bredt i Folketinget, således at man kan være sikker på, at hvis der er lavet en aftale, er det en ny aftale, vi har lavet, om sundhedsvæsenet, hvordan det skal se ud fremadrettet og hvordan vi får løst de udfordringer, der er.
Det anerkender jeg fuldstændigt.
Jeg kommer selv fra provinsen, og jeg kender de udfordringer, der er, også med praktiserende læger, altså almen praksis, og dem skal vi jo løse i fællesskab.
Men der er ikke nogen hurtige løsninger, man lige kan lave, i forbindelse med det.
Man kan lave nogle busordninger, man kan gøre andet, der er jo forsøgt meget derude, men det er jo heller ikke den rigtige måde at gøre det på.
Og der siger vi: Nu har vi sat ressourcerne af, nu vil vi gerne have en forhandling om det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Også tak til ordføreren for hans ordførertale.
Økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll-Bille fremhævede stolt – afhængigt af temperament vil nogle måske sige hånende – den anden dag, at den her finanslov for 2019 er den finanslov, der siden 2006 har brugt mindst på det offentlige forbrug.
Altså, der har ikke været så skrabet en finanslov på det offentlige forbrug siden 2006.
I den anledning vil jeg gerne spørge Dansk Folkeparti, om man fra Dansk Folkepartis side mener, at man har været dygtig nok i finanslovsforhandlingerne til at holde hånden under velfærden i en situation, hvor vi ved at det demografiske træk gør, at udgifterne til velfærden også kommer til at stige i de kommende år.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Ja, vi er rigtig stolte af den finanslov, vi har lavet.
Og det er igen det her: Hvor kommer pengene fra, og hvordan måler man dem?
De 1,3 mia. kr. – 1.300 mio. kr. – vi nu skal bruge om året på at øge den økonomi, som de ældre derude har, altså dem, som er på folkepension, er jo ikke velfærd, og derfor tæller de ikke med.
Vi synes faktisk, at de 1,3 mia. kr. er velfærd.
Vi har gjort det, fordi vi ville det.
Vi syntes ikke, at det var i orden, at folkepensionisterne oplevede, at deres pensioner blev udhulet helt tilbage fra 1990'erne.
Det skulle stoppe nu.
Det har vi gjort med satspuljen.
Vi er glade for, at andre har tilsluttet sig det.
Vi ville også give dem et løft, og det har vi gjort ved at bruge 1,3 mia. kr.
Det er så rigtigt, at det er nogle penge, der kommer et andet sted fra, og de tæller ikke med.
Men vi synes sådan set, at de 1,3 mia. kr. giver velfærd, det giver livskvalitet, også for de ældre, som er på folkepension.
Så vi er rigtig stolte af vores finanslov, også når man kigger på tallene, også når man kigger på dem samlet set.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-12-19:
Jeg tager ingenting fra ordføreren i forhold til den del af opgaven.
Mener ordføreren ikke, at der er en dels meget, meget stor udfordring her, og dels at den nuværende finanslov for 2019 slet ikke adresserer den udfordring, at sundhedspersonalet på sygehusene er nødt til at løbe stærkere og stærkere for at varetage flere og flere opgaver, at pædagogerne har flere børn at passe, samtidig med at der er færre pædagoger til at løse opgaverne osv.?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jeg anerkender, at vi på sundhedsområdet har nogle udfordringer, men vi mener også, at vi har nogle muligheder, og der har vi sat penge af til at gå i gang med nogle forhandlinger efter januar, som jeg også sagde tidligere.
Så den del på sundhedsområdet har vi sådan skubbet foran os, kan man sige.
Med hensyn til den anden del omkring den nære velfærd bliver jeg bare nødt til at gentage mig selv: En del af udfordringen dér er jo slet ikke nogen udfordring.
Det er simpelt hen, fordi der er et mindre pres.
Altså når man går fra at have brugt 10 mia. kr. om året på integrationsforløb, til at vi nu bruger 5 mia. kr., jamen så er der bare behov for 5 mia. kr. mindre, og det vil sige, at der er behov et mindre løft.
René Gade (ALT), 2018-12-19:
Jeg har jo stor respekt for både ordførerens og Dansk Folkepartis ønske om at prioritere grænsekontrollen.
Det er en prioritering, der vil gå ud over politiets ressourcer – sådan må det nu engang være – og derfor er jeg også interesseret i at høre, hvad det er for succeskriterier, Dansk Folkeparti har stillet op.
Altså, hvad er det for parametre, hvad er det for nogle KPI'er, man arbejder efter?
Hvornår er det en succes at have grænsekontrollen målt i forhold til den investering, det også er?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jamen det er en succes, at vi har en grænsekontrol, og nu har vi en grænsekontrol, som er der permanent i 2019.
Det er vi rigtig glade for.
Vi er også glade for, at vi har fået den omvendte grænsekontrol, altså at man også laver udrejsekontrol, og det er jo også, fordi vi gerne vil bruge det udstyr, som vi har sat op.
Vi har i tidligere finanslove også fået penge til nummerpladescannere og andet, og nu kan man altså se, når der kommer en østeuropæisk kassevogn ind og den bliver ved med at køre ind over grænsen den ene vej.
Og så kunne man jo lige stoppe den, når den kører ud, og sige: Hvor er kvitteringen for de der 17 bådmotorer, der ligger bagi?
Dem har de måske hentet i en nærliggende bådehavn.
Det er det, vi synes er succesen, altså at vi kontrollerer vores lands grænser.
Vi er en suveræn stat, og vi har selvfølgelig ret til at kontrollere vores grænser.
Det kan vi med de penge, som vi har sat af, og det er succesen.
Jeg kan garantere, at Dansk Folkeparti står bag Togfonden DK's fase 1.
Det er sådan, at vi har en bred aftale med bl.a. de røde partier om det.
Den står vi på mål for.
Vi har så samtidig også haft en del forhandlinger med regeringen i de senere år om Togfonden DK og så egentlig gerne, at regeringen var indtrådt i Togfonden DK, så havde alting været meget nemmere.
Det har regeringen ikke ønsket, og derfor har vi sagt til regeringen, at vi indskriver de ting, der er behov for i det finansår, som gælder i forhold til Togfonden DK's fase 1, og det står vi selvfølgelig også på mål for.
Ændringsforslaget, som Socialdemokratiet har lagt frem, er et udmærket ændringsforslag, der siger, at man gerne vil have skrevet det ind, der kommer i overslagsårene.
Det kunne vi sådan set godt synes var fornuftigt.
Det var meget nemmere, så skulle man ikke bruge politisk kapital på at diskutere det.
Men nu har vi lavet en anden aftale med regeringen om, at vi skriver dem ind år efter år, og det står vi selvfølgelig på mål for, men ingen hverken politiker eller borger, som går og venter på, at Togfonden DK's fase 1 skal udrulles, skal tvivle på, at det kommer til at ske, også med Dansk Folkepartis stemmer.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Først og fremmest bare for en god ordens skyld til hr. René Christensen: Socialdemokratiet og de øvrige partier, som er inviteret over til Finansministeriet, er fuldstændig klar over den præmis, der ligger til grund for de forhandlinger, men som jeg også fik sagt fra talerstolen, har vi også fundet frem til, at det faktisk godt kunne se ud, som om der kunne være nogle samspilsproblemer, og derfor vil vi selvfølgelig gerne som altid, når det er muligt, gå ind og forbedre, hvor det er muligt at forbedre, og som regel er det jo sådan, at når Socialdemokratiet sidder med ved et forhandlingsbord, hvor Dansk Folkeparti er repræsenteret, så plejer resultaterne at blive bedre.
Men det har vi jo talt om.
Jeg vil egentlig godt bare bede ordføreren bekræfte, at Dansk Folkeparti fortsat står bag den forståelse, som der er med en bred forligskreds bag Togfonden DK, herunder de projekter, der er i Togfonden DK's fase 1.
Rent konkret er der et ændringsforslag på konto 286320, Banedanmark, der vedrører Togfonden DK, om at gennemføre alle de resterende projekter, som er i medfør af aftalen om netop Togfonden DK, herunder hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til det konkrete ændringsforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jeg konstaterer bare, at antallet af borgere på overførselsindkomst er det laveste i 30 år, at beskæftigelsen aldrig nogen sinde har været højere.
Der har aldrig været en socialdemokratisk regering, som har haft ansvaret for Danmark, som har kunnet sige, at beskæftigelsen er lige så høj, som den er nu.
Derudover – når det kommer til opkvalificering –
er der blevet lavet en trepartsaftale, noget, som den socialdemokratiske regering ikke kunne finde ud af at gøre med vennerne i fagbevægelsen, som netop handler om opkvalificering; det er, så vidt jeg husker, en aftale til omkring 3 mia. kr. Så det er jo simpelt hen ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
Socialdemokratiet har ikke rigtig noget at skyde med.
Jeg kan godt forstå, at det er et problem for Socialdemokratiet, men tallene taler deres tydelige sprog: Beskæftigelsen er historisk høj, ledigheden er historisk lav, aldrig har så mange mennesker været i beskæftigelse – det er et faktum.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Man kan snyde noget af befolkningen noget af tiden, men ikke hele befolkningen hele tiden,
er der en klog mand, der engang har sagt.
Hr. Joachim B. Olsen har selv i den her uge stemt for, at man sparer 1 mia. kr. på voksenefteruddannelse.
De penge er i øvrigt gået til at finansiere erhvervspakken, hvis hr. Joachim B. Olsen skulle have glemt det.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Tak for det.
Ikke overraskende vil jeg gerne tale lidt om klimaet.
Jeg er interesseret i at høre, hvad Socialdemokratiets plan for Nordsøen egentlig er.
Det er jo sådan, at ifølge FN's klimapanel skal vi lade 80 pct. af de kendte reserver af fossil energi blive i undergrunden.
Det vil sige, at vi kan hive 20 pct. op af det, vi kender.
Vi har som bekendt med Parisaftalen forpligtet os til at arbejde for en maksimal temperaturstigning på 2 grader, allerhelst 1½ grad, og den 1½ grad blev faktisk bekræftet af ministeren så sent som på COP24 i sidste uge.
De 1½ grad er målet, vi skal gå efter, og derfor er der behov for, at vi tager udfordringen med de fossile reserver alvorligt.
Alligevel har Folketinget med undtagelse af Enhedslisten og Alternativet jo lavet en Nordsøaftale, og man har med ottende udbudsrunde indbudt til, at olieselskaberne kan efterforske ny olie og gas i Nordsøen og trække, hvad der svarer til i hvert fald langt over 100 pct., op.
Så hvad er Socialdemokratiets tanker om vores forpligtelse til at lade 80 pct. blive i undergrunden?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for også at få fokus på det grønne.
Jeg tror ikke, der kan være nogen tvivl om, at der her virkelig er forskel på blokkene i dansk politik, uanset hvordan Alternativet så ellers forestiller sig blokdannelsen.
Vi har en forpligtelse til at nedbringe vores CO2-udledning, og jeg er rigtig glad for, at det kunne lade sig gøre med det brede forlig, der blev indgået på energiområdet tidligere på året, hvor også Alternativet kom med.
Vores forpligtelse er at afskaffe de fossile brændsler i den rækkefølge, hvor man kan sige, at det, der sviner mest, afskaffer vi først.
Det vil sige, at vi starter med kullet, og derefter kommer de øvrige fossile brændsler.
Det betyder også, at selv om vi kommer til at være langt i 2030, vil der stadig væk være et behov i en periode derefter for at have olie og gas.
Vi kan vælge så at producere det selv eller alternativt at købe det i udlandet med den risiko, der er for at være afhængig af andre landes regimer.
Socialdemokratiet foretrækker, at vi er selvforsynende, og at vi dermed også kan få et økonomisk bidrag, indtægter, til at kunne finansiere den grønne omstilling.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Man må jo bare sige, at hvis Danmark fastholder, at vi skal have lov til at hive alle vores kendte reserver op, så må vi jo lave nogle aftaler med andre lande om, at de så skal hive endnu mindre end 20 pct. af deres kendte reserver op, for det er jo samlet for hele verden, at vi skal gå efter kun at hive 20 pct. af de kendte reserver op og brænde dem af.
Så hvad er det for aftaler, Socialdemokratiet tænker vi kan lave, eller er de allerede lavet?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Det allervigtigste, vi kan gøre, er at omstille det danske samfund, den danske energiforsyning, til at blive vedvarende så hurtigt som muligt, og der er det ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet har ret store ambitioner.
De store ambitioner skal selvfølgelig også finansieres.
Frem til det tidspunkt, hvor vi er uafhængige af fossile brændsler, vil jeg hellere, at Danmark er selvforsynende, og at de indtægter, der dermed kommer ud af det, kan være med til at bidrage til statskassen og dermed være med til at bidrage til, at vi kan finansiere den grønne omstilling.
Det synes jeg faktisk er meget væsentligt.
Altså, hvis hr. Joachim B. Olsen er oprigtig bekymret for flaskehalse og overophedning, burde man jo antage, at man ville gøre det, som er almindelig god logik, nemlig at sige, at i en højkonjunktur er den bedste socialpolitik, man overhovedet kan føre, at sikre, at alle kommer ind på arbejdsmarkedet.
Hvis man har det udgangspunkt – det har Socialdemokratiet – så ville man naturligt sige, at så skal vi sikre, at de mennesker, som står langt fra arbejdsmarkedet, får det bedst mulige udgangspunkt for at komme ind på det.
Det gør man ved at prioritere efteruddannelse og opkvalificering.
Men hvad er det, hr. Joachim B. Olsen, VLAK-regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre har lagt stemmer til?
Det er ikke at styrke opkvalificering, det er at spare på den.
Man har sparet 1 mia. kr.
Der kommer til at være en markant nedgang i den mulighed, der er, for at løfte dem, som er længst fra arbejdsmarkedet, og som har det største behov for opkvalificering.
Det er jo at gøre nøjagtig det modsatte af det, som hr. Joachim B. Olsen prædiker.
Kommissionen dengang anbefalede jo ikke, at man sænkede skatten til det lave niveau, som det endte med.
Man sænkede den faktisk 10 pct. mere end det anbefalede.
Socialdemokratiet foreslår at bringe situationen tilbage til, hvad den var i 2009 før rødvinsreformen.
Og tilsvarende foreslår vi også at bringe arveafgiftsbeskatningen for virksomheder, og altså for de allerrigeste familier i Danmark, tilbage på det niveau, hvor den var, da den nuværende regering tog over.
Det synes jeg sådan set bare er ret og rimeligt.
Det er jo ikke sådan, at der ikke kunne skabes virksomheder i Danmark før 2009 eller før 2015.
Tværtimod har det sådan set udmærket kunne lade sig gøre.
Så glæder jeg mig stille og roligt over, at vi jo sådan set bredt politisk i det danske Folketing er blevet enige om at gøre det lettere at lave succession til erhvervsdrivende fonde, en god velkendt dansk tradition for at sikre stabile rammevilkår for bl.a. familieejede virksomheder, der både tilgodeser familierne og tilgodeser samfundet og ikke mindst virksomhederne selv.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Jamen jeg vil også gerne kvittere for det samarbejde, vi jo ofte har om erhvervspolitikken.
Det vil sige, at de her familieejede virksomheder, som jo er rygraden i dansk erhvervsliv, og som ofte er lokalt forankret rundtomkring i landet og måske har ligget der i generationer, risikerer at komme på udenlandske hænder, at man er nødt til at sælge fra i forbindelse med et generationsskifte, fordi man simpelt hen ikke kan konkurrere med de andre virksomheder, som jo ikke er underlagt den her generationsskifteskat.
Er ordføreren ikke bekymret for, at vi risikerer at miste de her familieejede virksomheder, som er rygraden i dansk erhvervsliv, og som står for en rigtig stor del af vores eksport og velstand i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Der er ikke tale om en seksdobling.
Jeg ved godt, at det synspunkt er blevet fremført af et lobbynetværk af meget velbeslåede familievirksomheder, men det er jo ikke rigtigt.
Vi fører det sådan set tilbage til det, det var, da den nuværende regering overtog regeringsmagten.
Og man har altså ikke sænket selskabsbeskatningen på arveafgift så meget, som jeg tror De Konservative måske selv går og tror.
Så nej, det er blot at bringe tingenes tilstand tilbage til, hvordan det var tidligere.
Så må jeg bare minde om, at den lettelse af arveafgiften, som man gennemførte, har skatteministeren jo selv erkendt giver lige præcis ingen effekt på beskæftigelsen, ingen.