Inger Støjberg (V), 2018-04-11:
Tak for det, og tak til ordførerne for modtagelsen af det her lovforslag, og også tak for debatten her i dag.
I efteråret 2015 stod Danmark og Europa i en krisesituation.
Flygtninge og migranter væltede ind over grænserne, folk gik på motorvejene, og vores myndigheder stod med en række udfordringer i forhold til at håndtere alle de mennesker, som næsten fra den ene dag til den anden dag befandt sig i Danmark.
Vi blev nødt til at handle hurtigt og gøre noget for at sikre os, at det hele ikke løb løbsk.
Derfor indførte vi bl.a. loven om håndtering af flygtninge- og migrantsituationen.
Vi indførte også i 2015 regler om midlertidige opholdssteder til flygtninge i kommunerne.
Hermed fik udlændingemyndighederne og politiet en række nye redskaber, der skulle styrke mulighederne for at håndtere en stigning i antallet af flygtninge og migranter, som indrejser til og opholder sig i Danmark, ved bl.a. at øge mulighederne for etablering af indkvarteringspladser på asylområdet.
Loven skulle endvidere sikre opretholdelsen af ro og orden ved bl.a. at indføre mulighed for frihedsberøvelse ved indrejse med henblik på at fastlægge asylansøgernes identitet, foretage registrering og fastlægge grundlaget for ansøgning om asyl.
Der blev desuden med loven bl.a. skabt mulighed for mere konsekvent at pålægge afviste asylansøgere og andre udlændinge, som ikke har lovligt ophold i Danmark, melde- og opholdspligt, ligesom reglerne om meldepligt for kriminelle udviste blev skærpet.
Loven blev hastebehandlet her i Folketinget på bare 3 dage, og derfor blev der også i loven indsat en bestemmelse om, at loven skulle revideres i den her folketingssamling.
Det er så derfor, vi behandler lovforslaget her i dag.
Situationen i dag er jo væsentlig forskellig fra efteråret 2015, da Danmark lige nu oplever lave indrejse- og asyltal.
Det kan dog hurtigt ændre sig, og det kan det, fordi presset på EU's ydre grænser fortsat er meget højt og antallet af flygtninge og migranter, der kommer til EU over Middelhavet, fortsat er stort.
Kun på den måde kan vi sikre, at Danmark er i stand til at håndtere den situation, som vi havde i efteråret 2015, hvis en lignende situation igen skulle opstå.
Det er på den baggrund også min opfattelse, at der generelt er behov for at opretholde reglerne om håndtering af flygtninge- og migrantsituationen samt reglerne om midlertidige opholdssteder til flygtninge, så vi er beredte.
Det skal vi efter min opfattelse altid være.
Loven indeholder som bekendt også en såkaldt solnedgangsklausul.
Det betyder, at tre elementer i loven automatisk ophæves pr. 1. december 2019.
Det drejer sig for det første om muligheden for at pålægge kommunerne operatøransvar for asylcentre, for det andet at private aktører kan bemyndiges til at bistå med myndighedsudøvelse på udlændingeområdet, og for det tredje adgang til i særlige tilfælde at suspendere den automatiske domstolsprøvelse af frihedsberøvede udlændinge inden for 3 døgn.
Frihedsberøvelse er dog en meget indgribende foranstaltning, og derfor foreslår vi, at der indføres en fast grænse på 4 uger for domstolsprøvelse.
På den måde sikres den enkelte udlænding en fast tidsfrist for, hvornår han eller hun skal fremstilles for retten eller løslades, og samtidig sikres politiet og domstolene en vis længere periode til at behandle sager om frihedsberøvelse i i en situation med et væsentlig forøget antal indrejsende flygtninge og migranter, hvilket jo er en helt grundlæggende betingelse for, at reglerne overhovedet kommer i anvendelse.
Vi foreslår endvidere, at denne bestemmelse om suspension af den automatiske domstolsprøvelse inden for 3 døgn ophæves den 1. december 2021.
På den måde sikrer vi, at vi i en periode på 3-4 år endnu bevarer muligheden for at suspendere domstolsprøvelsen.
Lovforslaget indeholder ud over revisionen af reglerne om håndtering af flygtninge- og migrantsituationen og reglerne om midlertidige opholdssteder til flygtninge også en ændring i bestemmelsen om muligheden for at fravige planloven i særlige tilfælde til asylindkvartering og også til tilbageholdelsesfaciliteter, for så vidt angår spørgsmålet om støjbelastning.
Baggrunden for denne ændring er, at det selvfølgelig er afgørende, at Udlændingestyrelsen og politiet ved en eventuel ny massetilstrømning af flygtninge og migranter til Danmark har de bedste muligheder for hurtigt at kunne tilvejebringe de nødvendige indkvarteringspladser og også frihedsberøvelsesfaciliteter.
I den forbindelse bør myndighederne have mulighed for at etablere disse faciliteter også på støjbelastede arealer, dog således at der naturligvis snarest muligt skal etableres passende afskærmningsforanstaltninger.
Jeg vil her afslutningsvis endnu en gang takke for modtagelsen.
Jeg kan jo se, at der er bred tilslutning til forslaget her.
Og så ser jeg selvfølgelig frem til den videre behandling.
Det er klart, at jeg bygger det her på en gennemgang i ministeriet.
Det er jo ikke sådan, at jeg bare sidder og skriver et lovforslag.
Med hensyn til det sidste spørgsmål om Europarådets lande i øvrigt har jeg ikke på stående fod kendskab til hverken det ene eller det andet.