runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-11-23:
Tak, og selv tak til ordføreren.
Jeg synes nemlig, at ordføreren er inde på noget rigtig, rigtig vigtigt, nemlig det her med de svære spørgsmål – det, der udfordrer os som politikere, som politisk stemme, og som er så vigtigt.
Jeg tager egentlig ordet ganske kort for selvfølgelig at kvittere for de flotte ord, men også for at opfordre til, at vi egentlig fortsætter den her diskussion, og at vi er flere partier, der kan gå sammen om at sige, hvordan det er, vi kan blive ved med at prøve med at komme med nogle af de små redskaber, nogle af de små ting, der kan gøre, at vi måske bliver rykket lidt ved det, vi plejer.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det netop kan være nogle af de spørgsmål, som vi har kunnet se i eksempelvis Finland.
Det er nogle svære spørgsmål, det er nogle principielle spørgsmål, som vi jo nok ikke selv altid er så gode til, fordi vi hele tiden prøver at finde gode kompromisser.
Den anden del er også bare vigtig, nemlig at vi også har de diskussioner, at der også i et folkestyre er plads til uenigheder, og at vi ikke alle sammen altid sidder helt inden for rammerne.
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-23:
Som konservative plejer vi jo i virkeligheden ikke at være så kede af begrebet »sådan plejer vi at gøre«.
Vi har også haft mange drøftelser om det, men man kan sige, at vi tror på, at man skal forandre for at bevare, og det, vi gerne vil forandre, har det noget med strukturelle rammer om vores demokrati at gøre?
Det, vi gerne vil bevare, er et levende demokrati, hvor folk bliver engageret og giver deres mening til kende.
Så jeg er helt enig i, at vi skal blive ved med at diskutere, hvordan vi kan forandre for netop at opnå det.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-23:
Jeg vil godt lige være helt sikker på forklaringen.
Altså, når det kategorisk bliver sagt, at der ikke bliver fortrængt folk fra almindeligt lønnet arbejde, hvorfor er der så en finansiering i det her lovforslag?
Hvad er det, pengene skal bruges til?
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Jeg kan heller ikke se, at der er behov for nogen finansiering, men det er noget, regeringen altid skriver ind, har jeg forstået.
Jeg tror ikke på, at der er noget finansieringsbehov i det her lovforslag.
Jeg tror ikke på, at der er en ekstraudgift i det her lovforslag.
Jeg tror på, at dagpengemodtagerne kommer lige så hurtigt i arbejde.
Man kan tolke den her finansiering som, at de så ikke kommer så hurtigt i arbejde, men det tror jeg ikke på, for hvis der bliver gjort en ordentlig indsats for dagpengemodtagerne, kommer de lige så hurtigt i arbejde.
Jeg tror tværtimod, at hvis de arbejder frivilligt, så har de ikke været væk fra arbejdsmarkedet, men er i gang, og det bliver også mere interessant for arbejdsgiverne at ansætte nogle, der er i gang med at lave noget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Nu mener jeg faktisk, at når mennesker først beklager og bagefter er klar til – hvad kan man sige – at lave lidt om på det, skal der lyttes rigtig, rigtig meget til det.
Så jeg vil ikke bore så forfærdelig meget mere i det.
Jeg vil bare lige spørge til finansieringen.
Så vidt jeg forstod, var finansieringen ikke særlig omfattende – jeg tror, at det var i størrelsesordenen 10 mio. kr. – men det lyder, som om man havde så store problemer med at finde de 10 mio. kr., som der sandsynligvis ikke er brug for, at man var nødt til at gå over til en helt anden forligskreds for at finde dem.
På den måde bliver det så den kreds, der skal bestemme også over det her.
Er det korrekt forstået?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Det er i hvert fald korrekt forstået, at de partier, der bakker op om det her forslag, også har hånds- og halsret over de penge, der potentielt måtte blive brug for.
Der er jo i dag en diskussion om, hvorvidt de bliver udmøntet, og om det så har en økonomisk konsekvens.
Men af forsigtighedsmæssige årsager er de 10 mio. kr. så sat af.
Men ja, det er helt korrekt.
Man kunne selvfølgelig også fra Alternativets side spørge, om ministeren ikke kunne have været mere ambitiøs og have fundet pengene et andet sted – altså friske penge, som ikke er forligsbelagte.
Jo, det kunne ministeren nok godt, hvis det havde været en dygtigere minister.
Det må man jo så håbe at ministeren har lært af.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-11-23:
Det Konservative Folkeparti kan til gengæld godt støtte lovforslaget.
Ligesom alle andre er vi selvfølgelig også varme tilhængere af frivilligt arbejde.
Egentlig burde det jo være sådan, at man kunne lave så meget frivilligt arbejde, man havde lyst til – også når man var på overførselsindkomst – men der er selvfølgelig den udfordring, at man kan begynde at have en situation, hvor folk lever af at få overførselsindkomst og så laver frivilligt arbejde finansieret af overførselsindkomsten som en slags løn, mens de laver frivilligt arbejde.
Derfor er der desværre nødt til at være nogle begrænsninger.
Der er vi glade for at vi hæver grænserne lidt, og vi er glade for, at vi får en bedre afgrænsning af, hvordan vi definerer frivilligt arbejde og andre typer arbejde, som man har lov til at udføre, mens man er på overførselsindkomst. Så vi synes, det er en god lille aftale, som vi har tænkt os at støtte ved at stemme for lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Nu er der mange muligheder for, hvis man synes, at det, der står i lovforslaget, ikke er tydeligt og klart nok, at man kan stille de spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Dem vil jeg jo med glæde svare på.
Så det vil jeg opfordre hr. Finn Sørensen til.
Men jeg synes faktisk, at den intention og det politiske budskab, der er i lovforslaget, er soleklart – også i forhold til hvad der har været gældende før.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Det er jo heller ikke umuligt, at undertegnede stiller en række spørgsmål til lovforslaget.
Jeg har bare hæftet mig ved høringssvarene, som jo sætter fingeren på de helt ømme punkter i lovforslaget, når det drejer sig om at finde ud af, hvad rækkevidden af det her lovforslag egentlig er.
Og til de centrale punkter, og jeg har i hvert fald talt tre op, som jeg også har nævnt fra talerstolen, svarer ministeren, at det kan man finde svaret på, når der kommer en bekendtgørelse, for det vil han overlade til sig selv at definere; det er ikke noget, Folketinget skal definere.
Det synes jeg er en betænkelig måde at arbejde med sådan nogle ting på, og den diskussion tror jeg så ikke at vi er færdige med, for jeg får jo forhåbentlig lidt stof til den, når ministeren snart kommer med det her udkast.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Altså, nu er jeg selv meget bekymret for brugen af bemyndigelser i de tilfælde, hvor jeg ikke selv måtte være ministeren, men også i forhold til mine egne fattige evner synes jeg, det er vigtigt, at bemyndigelser bliver klart belyst og kommer til diskussion i Folketinget.
Det kan man gøre på mange måder, og det var derfor, jeg nævnte, at de her meget præcise definitioner, som vil blive foldet mere ud i en vejledning, også skal være genstand for en politisk debat, men alt kan jo ikke nødvendigvis fremgå af et lovforslag.
Det tror jeg også godt at hr. Finn Sørensen ved.
Men det bliver der rig lejlighed til, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, og jeg ved også, at hr. Finn Sørensen vil stille spørgsmål, og dem vil jeg glæde mig rigtig meget til at svare på.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Tak til ministeren for bekræftelsen af, at den her Deloitteundersøgelse, som jo er den eneste undersøgelse af, hvordan forsøgsperioden virkede, faktisk ikke siger noget, som kan bruges til noget.
Det bekræfter jo så mit synspunkt om, at man da i det mindste burde vente med at fremsætte sådan et lovforslag om permanente ændringer af lovgivningen, indtil man har et kvalificeret grundlag at gøre det på.
Jeg vil også gerne kvittere for, at ministeren åbenbart vil forsøge at gøre os alle sammen klogere, med hensyn til hvad lovforslaget egentlig betyder: Hvad betyder de begreber, man bruger, nemlig frivilligt, ulønnet arbejde på den ene side og frivillig aktivitet på den anden side?
Hvad er konsekvenserne af, at man ændrer på definitionen af en frivillig forening?
Det er da glimrende.
Men hvis det er sådan, at ministeren faktisk sidder inde med svarene på de spørgsmål, som jo bliver stillet af en lang række aktører – både dem, der synes, at det er et smaddergodt forslag, og dem, der er meget betænkelige ved det – synes jeg da, at de skal indskrives i lovforslaget, for det er jo begrebsmæssige definitioner.
Så jeg forstår ikke rigtig, hvorfor ministeren ikke sørger for det.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-23:
Jamen det er jeg sikker på at man godt kan argumentere for, som hr. Bent Bøgsted gør, men det lovforslag, som hr. Bent Bøgsted argumenterer for her, indeholder jo en endda ret stor finansiering.
Det er jo mange millioner, man forventer skal bruges på det.
Er det ikke lidt underligt, at ordføreren her argumenterer for et lovforslag, men ikke tror på, at det har den virkning, som lovforslaget indikerer at det faktisk har?
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Nej, det synes jeg egentlig ikke, for hvis det kommer til at gå, som jeg forventer, så vil regeringen ikke få den udgift, og så sparer de nogle penge.
Men regeringen er også nødt til at tage i betragtning, at der kan ske det, som hr. Karsten Hønge siger, nemlig at det fortrænger noget arbejdskraft, og derfor må de sige: Det kunne jo være, at hr. Karsten Hønge fik ret, og at de kom til at gå lidt længere tid – 1 uge eller 14 dage – på dagpenge, inden de kom i arbejde, og det er en ekstra udgift til staten.
Jeg tror derimod at dagpengemodtagerne kommer hurtigere i arbejde, når de er i gang og er klar til at tage et job, og derfor er jeg ikke overbevist om, at det kommer til at koste nogen penge.
Men tiden må jo vise, hvem der får ret i det spil.
Hans Andersen (V), 2017-11-23:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for at stå med det her lovforslag i dag.
For på den ene side understøtter det det frivillige foreningsliv, og på den anden side understøtter det nogle arbejdsmarkedspolitiske hensyn.
Og jeg synes, vi har fundet en fornuftig ramme.
Det skal være muligt for alle at hjælpe til, også selv om man er på dagpenge eller efterløn.
Frivilligt arbejde er på mange måder grundpillen i Danmarks foreningsliv.
Det skal vi værne om og passe på, og vi skal give gode betingelser for at hjælpe samfundets hjul med at køre rundt.
Regler om fradrag på dagpenge- og efterlønsområdet skal ikke stå i vejen for, at ledige og personer, der har trukket sig tilbage fra arbejdsmarkedet, har mulighed for at bidrage positivt til samfundet.
Reglerne skal afspejle en balance i forhold arbejdsmarkedspolitiske hensyn og samtidig give brede muligheder for, at det frivillige Danmark bidrager til fællesskabet.
Jeg vil ikke gennemgå lovforslaget, for det er på udmærket vis blevet skitseret af den tidligere taler.
Men for Venstre har det været afgørende at lande på den grænse, der understøtter, at folk på dagpenge stadig står til rådighed for arbejdsmarkedet, mens de kan deltage i det frivillige foreningsliv.
Samtidig har det været vigtigt at finde en balance mellem hensynet til frivillig og lønnet arbejdskraft.
Frivilligt arbejde har stor værdi for samfundet.
Det gælder både for dem, der hjælper andre, men også for dem, der bliver hjulpet.
Omvendt skal vi også tage hensyn til, at frivilligt arbejde ikke fortrænger lønnet arbejdskraft.
Lovforslaget sikrer dermed, at der både er plads til lønnet og frivilligt arbejde.
Danmark har brug for begge dele.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-23:
Det er godt med frivilligt arbejde.
Det er dejligt, at borgerne tager hånd om de opgaver, der ligger derude.
SF vil mere samfund og mindre stat.
Under tidligere debatter har SF samtidig givet udtryk for bekymring for, at det frivillige arbejde vil fortrænge almindelige lønarbejdere fra deres arbejdsplads.
For SF er det afgørende, at det frivillige arbejde bliver hegnet ind, så der er tryghed på de arbejdspladser, hvor det frivillige arbejde bliver udført.
Så langt, så godt.
Men vi er også med det her lovforslag i tvivl om, hvorvidt den afgrænsning er god nok, og SF er decideret imod den finansiering, man har fundet, i det her lovforslag.
De 10 mio. kr., som forligskredsen har fundet, bliver taget direkte fra det, som giver mulighed for at udbrede jobrotation.
Det synes SF er en rigtig dårlig idé.
SF kan ikke støtte lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2017-11-23:
Tak for ordet.
Med lovforslag nr. L 77 vil man give ministeren en bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler om frivilligt arbejde i overensstemmelse med det, der hedder »Aftale om nye regler om fradrag i forbindelse med frivilligt arbejde«.
Det, aftalen indeholder, er, at man kan udføre frivilligt arbejde, uden at der trækkes i ydelsen.
En person på dagpenge må med aftalen arbejde 44 timer om måneden uden modregning, mens en person på efterløn må arbejde 65 timer frivilligt uden modregning.
Folk på ledigheds- og fleksydelse kan arbejde ubegrænset.
Vi sætter meget stor pris på det frivillige arbejde, der bliver udført i Danmark, og vi tror også, at det er rigtig godt, at de grupper, som nyder godt af ordningen her, kan deltage i det frivillige arbejde, og derfor bakker vi selvfølgelig op om forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-23:
Tak for det.
I Radikale Venstre bakker vi fuldt op om, at ordningen om, at ledige selvfølgelig også skal kunne arbejde frivilligt, deltage i det frivillige Danmark, nu gøres permanent og ikke længere er en midlertidig ordning.
Det er rigtig fint.
Det giver mening, at ledige kan være frivillige, så længe de også står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og det er jo slet ikke det, der er tale om her.
Derfor kan jeg til ordføreren fra Alternativet oplyse, at vi bestemt har arbejdet for en række af de synspunkter, som Alternativet også fremførte her – måske er det til nogen beroligelse.
I al fald er der blevet presset på for, at der kom noget yderligere.
Nu er det det her, vi er landet på, og det er godt, at det er en bred aftale, sådan at det bliver permanent og man ved, hvad man har med at gøre.
En meget, meget stor del af de mange, mange tusinde danskere, der er aktive i det frivillige Danmark, har masser af arbejde ved siden af.
Og det er ærgerligt, at alt for mange ledige ikke har haft adgang til det fællesskab, for det er en helt fantastisk gave, at vi har et så stærkt frivilligt Danmark, som vi har.
Det er også helt oplagt her.
Frivillighed er noget af det bedste, vi har i Danmark, og det kan noget andet – det kan noget helt andet, end vi kan som politikere og lovgivere.
Det kan noget helt, helt andet end det, systemerne kan.
Uanset hvor velmenende jobcentrene og socialrådgiverne og alle de andre gode folk, som vi har ansat i det offentlige Danmark, er, så tror jeg, at det at få adgang til, at vi mødes ansigt til ansigt og er lige med hinanden i det frivillige liv, kan stille mange mennesker rigtig meget bedre.
Så der er fuld opbakning herfra.
Vi var gerne gået længere, men er glade for, at vi er kommet hertil.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-11-23:
Jeg kan huske, da vi her i Folketingssalen behandlede B 169, og jeg var meget glad.
Jeg kan huske, at jeg heroppe på talerstolen nærmest slog ud med armene af begejstring, og jeg er faktisk lige så glad i dag.
Og det er ikke kun, fordi jeg engang er blevet kaldt Rasmus Evigglad af en radiovært.
Det er faktisk, fordi jeg synes, det er et rigtig vigtigt forslag, vi diskuterer i dag.
Det, som vi diskuterer, er jo ikke, hvordan vi kan erstatte vores repræsentative demokrati, hvordan vi kan skabe et helt nyt system.
Nej, det er faktisk, hvordan vi kan styrke involveringen i vores repræsentative demokrati.
Da jeg første gang stødte på en lignende ordning, var lige i starten, da vi havde skabt det nye parti, som jeg repræsenterer i dag.
Da mødte jeg nogle fra Finland, som fortalte om deres system, Open Ministry, og det var jo det, som inspirerede os til at arbejde videre med den her løsning.
Og det var det, der gjorde, at jeg kunne stå rigtig glad sammen med seks andre ordførere fra seks andre partier og præsentere et forslag i 2016.
Som Enhedslistens ordfører var inde på, er det her jo ikke kæmpestort – det er en lille ting, et lille redskab – men det, jeg tror kan komme ud af det, er, at det begynder at sætte skub i, at vi spørger os selv hele tiden: Hvordan kan vi gøre tingene lidt bedre?
Og jeg er enig i, at vi har mange gode redskaber, også i vores repræsentative demokrati – man har let kontakt til medlemmerne af Folketinget, der er mulighed for foretræde osv.
Men hvordan kan vi hele tiden finde på gode redskaber, der styrker det endnu mere?
For vi oplever jo desværre en tillid mellem borgere og politikere, der forsvinder, og det skal vi tage på os.
Vi oplever også i Danmark, at der er en mindre kollektiv organisering, specielt af den politiske karakter.
Det skal vi også tage alvorligt, og det, jeg tror vi kan med det her, er, at vi kan tage et lille skridt, og prøve noget af og se, om det er den rigtige vej, eller om vi skal gøre noget andet.
Det er også derfor, jeg faktisk er glad for, at det her forslag har en solnedgangsklausul, så vi kan tage det op og sige: Fungerede det så?
Hvad kan vi gøre bedre?
Hvad skal vi forandre ved det?
Det var meget sjovt, for da jeg sad og skulle herned og have den her sag, sad jeg selvfølgelig lige og researchede lidt for at se, om der var nogle sjove ting, man lige kunne tage med herned.
Og så fandt jeg faktisk ud af, at det her med at inddrage, altså inddragende demokrati, faktisk fandtes lidt også tilbage enevældens tid, i 1755.
For da udsendte hofmarskal A.G. Moltke en offentlig appel til alle retskafne patrioter om at indsende forslag, som skulle tjene til at vedligeholde landets velstand, formindske udgifterne og formere indkomsterne.
Og der synes jeg bare, det er meget sjovt at kigge tilbage på historien og se, at man faktisk altid har prøvet noget af.
Og det er det, vi gør nu med det her forslag.
Så jeg er stadig væk Rasmus Evigglad og slår ud med armene og siger: Hvor er det dejligt at stå her, og hvor er det også dejligt, at de partier, som ikke støttede beslutningsforslaget, kan bakke op om, at nu prøver vi det af med den her konkrete løsning.
Christian Juhl (EL), 2017-11-23:
Jeg vil gerne supplere det med at sige, at det jo er en overskuelig måde at vise samfundsansvar på en gang hvert fjerde år at sætte et kryds og så regne med, at andre ordner tingene for en.
Det sker jo først der, hvor mennesker rejser sig op og siger: Jeg synes egentlig, samfundet kan blive bedre dér eller anderledes dér.
Jeg ser f.eks. de nye partiers – især Alternativets – fremvækst som et tegn på, at man godt ud fra enkeltområder som kultur, eller hvad pokker det kan være, kan få lyst til at blande sig og dermed organisere sig og dermed sige: Vi vil have en stemme – vi vil også trykke på knappen engang imellem.
Det tror jeg sagtens kan komme ud af enkeltspørgsmål og sådan nogle aktiviteter som dem her, men også af andre aktiviteter, især hvis politikere f.eks. provokerer ved at sælge DONG eller den slags ting.
René Gade (ALT), 2017-11-23:
Jeg vil helt kort sige, at selv om vi ikke var her i 2014, vil vi gerne bakke op om den udvidelse af aftalen, der blev indgået af Folketingets partier dengang.
Carsten Bach (LA), 2017-11-23:
Tak for det, hr. formand.
Lovforslaget her, L 87, indeholder en række meget fornuftige ændringer, der alle er anbefalinger fra evalueringen af stormflods-, oversvømmelses- og stormfaldsordningerne, som skal være med til at fremtidssikre disse ordninger.
Bl.a. ændres og ensrettes reglerne for dækning, så principperne for dækning, selvrisiko og erstatning ved skader efter oversvømmelse og stormflod kommer til at ligne dem, man har i sit forsikringsselskab, og så forsikringsselskaberne faktisk kommer at behandle begge typer af sager.
Også stormfaldsordningen ændres til det bedre med en mere simpel og forståelig adgang til tilskud til genplantning af skov efter stormfald.
Holdt op imod de mange penge, der kan spares i erstatningsudbetalinger, giver det måske endda også meget god mening, at kommunerne og forsikringsselskaberne sammen kan opkøbe huse, som gentagne gange har været oversvømmet, og hvor foranstaltninger ikke kan forhindre fremtidige oversvømmelser, i hvert fald når de foretages i alt frivillighed, hvilket også er et tiltag i lovforslaget.
Alt i alt er det et lovforslag, som Liberal Alliance i sin helhed støtter.
Hov, jeg glemte også at sige, at jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti, som også støtter lovforslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-23:
Enhedslisten støtter det her lovforslag, som jo er et resultat af den politiske aftale, vi alle er med i, fra 2014 i forlængelse af Bodilstormen i 2013.
Der har under forarbejdet til lovforslaget været drøftet forskellige forhold, med hensyn til hvad der skal omfattes, og det her begreb katastrofesituation er blevet drøftet, altså hvad der skal til, for at det udløser stormflodshjælp.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi foretager den foreslåede opjustering af, hvad stormflodsordningen dækker over.
Men et meget centralt element i lovforslaget er jo også, hvornår der er tale om en stormflodshændelse.
Hele basis for stormflodsloven er, at det handler om hjælp i en katastrofesituation, og det er hidtil defineret som en såkaldt 20-årshændelse.
Men eftersom klimaforandringerne vil gøre, at den her 20-årshændelse vil ske oftere og oftere, må vi jo også, som det ligger i lovforslaget, løbende opjustere,
hvad der skal til, for at der er tale om en 20-årshændelse
Det betyder igen, at hvad der udløste stormflodsdækning i går, måske ikke vil gøre det i morgen, fordi definitionen ændres hvert femte år baseret vandstandsmålinger.
Men inden vi helt slår søm i den linje, vil vi gerne i udvalgsarbejdet have vurderet, hvor hurtigt det her egentlig kan forventes at ændre sig, altså hvor ofte vi om 10-20 år vil opleve en storm, som i dag bliver betegnet som en 20-årshændelse, men som til den tid ikke vil blive dækket.
Det er jo også for at gøre det tydeligt for mennesker, der lever i udsatte områder, hvad der om kort tid måske ikke vil blive dækket af den her ordning.
Så med den bemærkning vil jeg blot gentage, at Enhedslisten støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her har til formål at sikre skaderamte bedre.
Efter 2013, hvor stormen Bodil huserede og medførte en stormflod med meget store skader til følge – mange ejendomme stod under vand, bl.a. i Jyllinge Nordmark, og store dele af træerne i skovene i den vestlige del af Midtjylland væltede i stormen – nedsatte Folketinget et udvalg, der skulle evaluere stormflodsoversvømmelserne og stormfaldsordningerne.
Udvalget kom i marts 2017 med anbefalinger, som gennemføres med dette lovforslag.
Der bliver derfor gennemført en bedre dækning i forbindelse med stormflod og oversvømmelser, så der indføres dækning af løsøre i kældre, som er godkendt til beboelse, og der gives bedre mulighed for dækning til opmagasinering af løsøre.
Der gennemføres også en mere ensartet organisering ved behandlingen af skader ved stormflod og ved behandlingen af skader ved oversvømmelser fra åer og vandløb, som vil være til gavn for borgerne.
Samtidig sker der en justering af stormfaldsordningen, så det bliver mere entydigt, når der angives områder med stormfald.
Og som det sidste giver lovforslaget mulighed for, at kommunerne via Stormrådet kan medfinansiere køb af grunde, som er oversvømmelsestruede.
Vi er i Dansk Folkeparti en del af aftalen om ændringerne og støtter naturligvis forslaget, men vi er også åbne over for at diskutere det i udvalget, hvis der skulle være noget nyt, der lige pludselig dukker op, og som man ikke har fået med her i lovgivningen.
Man skal aldrig sige, at der ikke er noget, der er blevet overset.
Men ellers støtter vi forslaget.