runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Som jeg forstår det, er der jo et ekstra provenu til staten qua de høje energipriser og CO 2 -kvoterne på 3 mia. kr.
Vi betaler færre tilskud, for sådan er vores struktur jo.
Vi betaler færre tilskud til vindmølleejere og biogasejere, når det er sådan, at energipriserne er høje.
Det er faktisk et ret godt system, kan man sige, der er indrettet der, og vi får flere penge ind på CO 2 -kvoterne.
Når vi gør det, mener vi i KD at man burde sende de penge tilbage til vores virksomheder og til vores forbrugere, til danskerne, i form af lavere afgifter.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jamen det er heller ikke, fordi jeg som sådan er uenig i slagretningen i forhold til det, der bliver foreslået.
Jeg er bare bekymret for, at vi forlader den tradition, vi har, for strukturel budgetlægning; altså, jeg er bange for, at det, vi nærmer os her, vil betyde, at når indtægter går op, skaber vi nye udgifter.
Det kan være fornuftige udgifter, men det betyder jo så omvendt, at hvis fluktuationer betyder, at vi får færre udgifter, så må man jo også være klar til at skære ned, og det er den del, jeg kan frygte der er mindre opbakning til i Folketinget.
Det er jo årsagen til, at man laver et strukturelt skøn og lægger budget efter det.
Er ordføreren nervøs for, at man forlader den måde at lave budget på?
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Jeg har faktisk det grundlæggende synspunkt, at man skal være meget varsom med at føre konjunkturpolitik, fordi det på den lange bane skaber strukturproblemer.
Efterlønnen mener jeg jo faktisk er et godt eksempel – og det kan vi være enige eller uenige om.
Så det skal man være meget varsom med.
Men vi står altså med nogle fuldstændig abnorme forhøjelser af energipriserne, som skaber så store problemer for så mange mennesker, at vi på en eller anden måde kommer til at adressere det uanset hvad.
Og jeg ved, at SF også har forsøgt at adressere det i finanslovsforhandlingerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jens Rohde har jo tidligere i dag interesseret sig meget for energipriser, og her i sidste uge havde vi faktisk et samråd i Finansudvalget om de stigende energipriser, og det er det, der leder mig frem til spørgsmålet.
For det er jo ikke, fordi det afspejler sig så meget i regeringens finanslovsaftale, og Kristendemokraterne er jo også en del af den aftale, men har man lagt nogle snore ud, i forhold til at man vil vende tilbage til at drøfte det her?
For det har jo potentielt nogle ret store konsekvenser for nogle af de mennesker, der f.eks. er afhængige af gas, og i nogle af de andre eksempler, som vi har set, og det har Jens Rohde jo sådan set også allerede været inde på i nogle af spørgsmålene.
For det er jo dem med de laveste indkomster, der bliver hårdest ramt.
Sådan er det jo desværre.
Så det var bare mere for at høre, om man kan forvente, at der kommer noget som opfølgning på finanslovsaftalen, som jo ikke prioriterer det her område særlig meget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-22:
Tak for det spørgsmål.
De findes jo som sagt ikke.
Vi har ikke nogen marine naturnationalparker i forvejen, som vi kan kigge på.
Noget af det, som er utrolig vigtigt for os, er, at det lidt bliver det samme som naturnationalparkerne på land – altså at vi får en reel beskyttelse af den unikke og vilde natur, og at naturen i de parker kommer til at udvikle sig på naturens egne præmisser.
Og det kræver en hel masse greb, en hel masse beskyttelsesgreb.
Grunden til, at vi synes, det er vigtigt, at den helt unikke natur bliver genskabt så oprindeligt som muligt, er, at vi faktisk har under 1 pct. vild natur tilbage i vores farvande.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Det vil jeg godt lige sige er noget, som jeg tror gør ondt på mange her.
I det hele taget er ulandsstøtten og den måde, vi forvalter den på, og den måde, vi flytter rundt på kasserne på, et kæmpe problem, som vi bliver nødt til at forholde os til.
Og jeg håber da, at flere og flere partier vil være med til at adressere den problemstilling.
Men det var nu noget andet, jeg ville spørge om.
For jeg må også indrømme, at jeg er fuldstændig ubevandret i forhold til det her med marine naturparker, og jeg ved faktisk ikke rigtig, hvad der ligger i det.
Nu talte hr. Torsten Gejl så begejstret om det, og det lyder også flot.
Men det kommer an på, hvilke kriterier man lægger ned over det.
Hvilke kriterier forestiller Alternativet sig skal lægges ind i sådanne parker?
Orla Hav (S), 2021-12-22:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen, som jo på mange måder signalerede engagement og retning – det er altid godt.
Hjælpepakkerne, ikke mindst lønkompensationsordningen, har været afgørende for at begrænse de økonomiske tilbageslag og dermed været med til at understøtte den stærke økonomi, vi står med, oven på coronaen.
Finansministeriet, Det Økonomiske Råd og Nationalbanken har konkluderet, at det er sådan, de har fungeret.
I det lys vil jeg så gerne spørge: Anerkender ordføreren så, at kompensationsordningerne har haft den virkning?
Og har det så ikke været en fejl, at Liberal Alliance ikke har været at finde i kredsen, der var med til at finde løsninger, når nu man signalerer engagement i og retning for at ville skabe et godt samfund?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Jamen Liberal Alliance har jo været med til at stemme kompensationsordninger igennem i de fleste af coronamånederne.
Her på det seneste er vi blevet noget mere skeptiske, i forhold til om man skal fortsætte den indsats, men i de måneder, hvor der var hårde nedlukninger af Danmark, har vi ikke betragtet det som kompensationsordninger, men mere som erstatninger til erhverv, som var blevet udpeget til at være dem, der skulle bære hovedparten af ansvaret for at mindske aktiviteten i samfundet.
Vi har stemt for dem, fordi vi synes, at det var det retfærdige.
Vi anerkender, at det skulle gøres i de situationer, og jeg tror, at spørgeren har en forkert opfattelse af, hvad Liberal Alliance har stemt for og stemt imod her i salen.
Orla Hav (S), 2021-12-22:
Jeg har sådan bare den oplevelse, at Liberal Alliances forhandler ganske tidligt forlod forhandlingerne omkring kompensationsordningerne og ikke deltog i at få dem skruet sammen.
Liberal Alliance var heller ikke at finde, da de skulle gennemføres ved afstemningerne her på Christiansborg.
Så det er sådan set bare det, jeg spørger til: Fortryder Liberal Alliance sin tilbagelænede facon i forhold til at lave det stærke net under det, som ramte et helt samfund, specielt erhvervslivet, ved ikke at ville være med?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Vi har i størstedelen af de hårde coronaperioder støttet de her kompensationsordninger, som vi anser som erstatningsordninger.
Vi er her på det seneste holdt op med at støtte yderligere, fordi vi ikke synes, det er en farbar vej at gå på nuværende tidspunkt, hvor corona ikke fylder så meget i det danske samfund; der er ikke så mange indlæggelser, og de nedlukninger, der er, er ikke så hårde, som de var tidligere.
Men da vi havde hård nedlukning af Danmark, bakkede Liberal Alliance op om kompensationsordninger og stemte for dem.
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg ville egentlig have spurgt om, hvad Liberal Alliance mener om den nye mulighed for unge for at få gratis tandpleje, men jeg kan jo se i avisen, at det er ganske overflødigt at have den slags ordninger, fordi de unge drikker for mange øl, så de har råd til selv at betale.
Det er lidt af en flabet holdning til de unge, men det må Liberal Alliance jo selv om.
Jeg vil gerne kommentere det med den her fri pension.
Nu skal folk så spises af med en folkepension, hvis de går på efterløn før, fordi de er nedslidte.
Jeg vil gerne minde ordføreren om en ting.
Vi har en klasse af mennesker med lav løn, som laver hårdt arbejde og vigtigt samfundsmæssigt arbejde, som aldrig har fået en uddannelse eller har fået en meget lille uddannelse, og som lever kortere tid, end både ordføreren og jeg vil komme til, fordi vi har fået et lidt mindre hårdt arbejde, end vi måske havde før – men jeg ved jo ikke, hvad ordføreren har lavet før.
Mennesker, der er blevet udsat for den hamrende uretfærdighed, skal nu spises af med en folkepensionsydelse i nogle få år ekstra.
Det er jo ganske, ganske uretfærdigt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Det, vi foreslår, er, at man efter 40 år på arbejdsmarkedet kan have en opsparing på 600.000 kr.
Det giver jo en mulighed for i 5 år at få udbetalt 10.000 kr., som ikke beskattes, om måneden.
Nu står jeg ikke med en indbygget lommeregner i mit hoved – med trækprocenter osv. – men 10.000 kr., som er ubeskattede, kan vist ikke være meget lavere, måske endda højere end 13.000 kr., som man får på Arnepensionen, og som skal beskattes.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Det skal man jo i sidste ende spørge regeringen om, men jeg håber, at vi kan være fælles om at prøve at presse på, for vi kommer ikke uden om det.
Ja, det er jo altid sådan, at afgifter vender den tunge ende nedad, og ud fra det synspunkt kan man godt undre sig en lille smule over, at regeringen er lidt håndsky.
Men omvendt forstår og ved jeg jo også godt, og det gør hr. Troels Lund Poulsen om nogen også, hvad det der med at føre konjunkturpolitik indebærer af risici.
Men jeg siger bare, at vi alle sammen bliver nødt til at forholde os til det, og der håber jeg også, at Venstre og Konservative og andre borgerlig-liberale partier vil være med til at tage fat om at finde nogle løsninger.
Og i vores optik er den oplagte løsning, at man sænker verdens højeste – tror jeg faktisk det er – elafgift.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Jeg tror da egentlig, at de 10.000 ubeskattede kroner er af en højere værdi end de 13.000 beskattede.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Tak, og tak til ordføreren for en passioneret tale og for de gode tiltag, som Alternativet har fået med i finansloven.
I Frie Grønne havde vi, ligesom Den Grønne Studenterbevægelse, Bedsteforældrenes Klimaaktion osv., jo gerne set, at der havde været mere fokus på en reduktion af CO 2 -udledningen, og at vi havde en reduktion, der nåede i mål inden 2030.
Vi havde også gerne set et større fokus på økonomisk ulighed, så vi i Danmark ikke havde 40.000 børn, der nu lever under fattigdomsgrænsen, eller et stigende antal familier, som søger julehjælp og julepakker, og på en antiracistisk handleplan.
Så mit spørgsmål går egentlig på: Hvad ville Alternativet gerne have haft med, hvis der kunne være blevet flertal for det?
Hvad var det største ønske, som ikke kom med i finansloven?
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-22:
Jeg synes, at den idé, der kommer fra Frie Grønne om en antiracistisk handleplan, ville have været rigtig, rigtig god at have fået med, men faktisk er nogle af de andre forslag, som spørgeren kommer med, også nogle af de ting, som står meget, meget højt på vores ønskeliste.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Det glæder mig selvfølgelig at høre.
Noget andet, som jeg synes er rigtig trist i den her finanslov, er klimabistanden til ulandene.
Der er sat 100 mio. kr. af, og det er jo meget lidt, når vi i forhold til COP26 skulle have sat 15 mia. kr. af.
Vi tager simpelt hen fra udviklingsstøtten, og halvdelen af den udviklingsstøtte bruger vi faktisk herhjemme.
Det synes Frie Grønne jo er meget utilfredsstillende.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-22:
Jeg vil sige, at spørgeren godt nok formår at træde på de ømme tæer.
Det er selvfølgelig klart, at det også er nogle ting, vi har tænkt.
Når vi nu er gået med, er det jo, fordi de positive ting efter vores mening har opvejet de negative i den her omgang.
Men vi skal til at kigge rigtig, rigtig kraftigt på klimastøtte, og vi skal ikke gøre ulandsstøtten til klimastøtte.
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Det er et væsentligt bedre resultat end det her, og det er derfor, jeg er så harm over, at de her mennesker skal leve i ulighed, fra de bliver født, til de dør – og de dør endda op til 10 år før ordføreren og jeg.
Det er ganske, ganske uanstændigt over for den klasse, der bærer det her samfund.
Så må vi jo sige til SF og Konservative og Socialdemokraterne, at det må de gøre bedre næste gang, og så må vi se, om vi kan redde det hjem i andre forhandlinger, efter min mening.
I øvrigt vil jeg da gerne sige tak for godt samarbejde, når nu vi snakker sammen på den her måde.
Det er, at jeg så en artikel i avisen om, at Grønland er ekstra udsat for fake news og for spionagerisiko.
Deler ordføreren sådan nogle påstande, og hvad kan i givet fald være forklaringen på det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-12-22:
Tak, og tak for samarbejdet.
Grønlands største virksomhed, Royal Greenland, er under et hackerangreb i de her dage og har faktisk været det i flere dage efterhånden.
Det synes jeg lidt er en overset historie, for vi ved jo ikke rigtig, hvem der står bag, og hvad motiverne er for det.
Men det kan jo principielt være med til at bremse Grønlands økonomi.
Vi ser de her tilfælde, hvor der også er et ønske om at sætte en kile ind mellem Grønland og Danmark, og det ser vi da i hvert fald meget alvorligt på.
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Tak for det, og også tak for en god debat.
Det må være en af de mest fredelige finanslovsdebatter i nyere tid, og det er, som om, mens sneen daler over Danmark, julefreden også er ved at sænke sig over Folketinget.
Det er kun godt.
Og det er selvfølgelig også en finanslovsdebat, der er lidt speciel, for det går rigtig godt med dansk økonomi.
Vi kan se ind i den højeste vækst i 15 år.
Der er kommet 12.000 flere lønmodtagere bare i oktober måned.
Vi kan også se, at vi har styr på gælden.
Og vi kan se, at der er den højeste beskæftigelse nogen sinde, og det alt sammen, efter at vi i det seneste halvandet år har skullet håndtere corona.
Nu er jeg jo jyde, og derfor ligger de store og alt for højstemte ord mig en lille smule fjernt, men jeg synes faktisk, at vi kan være ret godt tilfredse, sagt i al stilfærdighed, som Danmark, som regering, som Folketing.
Det her er noget, som alle danskere har været med til at sørge for bliver virkeligheden.
Det er noget, som ikke er kommet af sig selv, men som er et udtryk for, at hele Danmark har taget ansvar.
Det har den enkelte gjort i forhold til at passe på sig selv, men også på medborgerne, i forhold til sygdommen, og det har vi gjort ved at træffe en række beslutninger, som har haft det meget enkle, men også utrolig vigtige formål, nemlig at holde hånden under danske arbejdspladser og dansk økonomi.
Det har alt sammen medvirket til, at vi i dag står i en situation, hvor dansk økonomi er et langt bedre sted end i de fleste lande, vi sammenligner os med.
Det kan i virkeligheden siges meget enkelt: Der er styr på butikken, selv om vi er gået igennem en rigtig svær tid.
Det er samtidig også vigtigt at sige, at vi skal forholde os til en tid med mange ubekendte og med stor usikkerhed.
Den seneste udvikling i coronasygdommen, som vi også mærker herhjemme, kender vi jo ikke det fulde omfang af, hverken i forhold til vores samfund i almindelighed eller vores økonomi.
Men indtil videre ser vi ind i en meget stærk udvikling, også for økonomien, i de kommende år.
Vi er også et lille land med en åben økonomi, og det gør, at selv hvis vi i fællesskab træffer alle de rigtige beslutninger, er vi meget, meget afhængige af, hvad der sker i verden omkring os.
Derfor er det selvfølgelig også et usikkerhedsmoment, der må være en del af vores overvejelser.
For regeringen har det været vigtigt, at vi, samtidig med at vi holder hånden under arbejdspladser og hjælper vores virksomheder igennem, så også gør det på en måde, som er økonomisk ansvarlig.
Og det har vi gjort, i øvrigt i et bredt samarbejde i det her Folketing.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det betyder også, at vi i dag står og kan se ind i et beskedent underskud i år efterfulgt af overskud på den offentlige saldo i de kommende år, og dermed har vi udsigt til, at den offentlige bruttogæld i de kommende år nærmer sig niveauet fra før coronakrisen.
Sammenlignet med andre lande er gælden lav.
Der er god afstand til underskudsgrænsen i EU's stabilitets- og vækstpagt, og vi har klaret os rigtig, rigtig flot sammenlignet med de øvrige EU-lande.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Tak for det, og tak til finansministeren for bemærkningerne.
Det er helt rigtigt, hvad jeg startede med at sige i min ordførertale.
Så det var jo godt, at han tog den pænt ned.
Jeg er jo også helt slået tilbage af, at vi nærmest aldrig har haft en finansminister, der er så dygtig.
Altså, jeg havde jo ikke troet, at jeg skulle opleve en finansminister selv stå og fortælle om, hvor dygtig han er.
Det er måske en bedre idé at få andre til det.
Men det er, som det er.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt om, er uansvarligheden.
Det er finansministeren jo også inde på her til sidst i forhold til det udspil, regeringen er kommet med, som jeg ikke synes er, at Danmark kan mere, men nærmest tværtimod, at Danmark kan mindre.
Jeg synes, der er et akut behov for, at vi undgår en overophedning, og at regeringen gør noget ved det.
Derfor går mit spørgsmål på, om regeringen også vil være villig til at diskutere skat under de her forhandlinger – og det er ikke kun skat i forhold til bundskat, det er også at få en højere topskattegrænse – eller om man lytter til Enhedslisten, der siger, at går man ind og diskuterer topskat, har man ikke regeringsmagten længere.
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Tak til hr. Troels Lund Poulsen for spørgsmålet.
Og jeg sætter faktisk stor pris på hr. Troels Lund Poulsens muntre sider.
Jeg vil så sige, i forhold til om jeg skulle have sagt noget pænt om mig selv, at i den her branche kan det jo selvfølgelig en gang imellem være en nødvendighed, for der er sjældent mange andre, der gør det.
Men det var faktisk ikke mit ærinde.
Mit ærinde var at sige, at Danmark har klaret sig rigtig godt igennem, og det har Danmark, fordi danskerne har taget ansvar, fordi regeringen har taget ansvar, fordi Folketinget har taget ansvar, fordi arbejdsmarkedets parter har taget ansvar – herunder også, når vi kigger på Folketinget, hr. Troels Lund Poulsen.
Så regeringen deler meget, meget gerne både ansvaret, men også de roser, der måtte være i forbindelse med håndteringen her, med andre, herunder hr. Troels Lund Poulsen.
I forhold til »Danmark kan mere I« synes vi ikke, at topskattelettelser er den rigtige vej at gå.
Der kan være andre skatteskruer, man kan skrue på, og det må vi jo prøve at snakke med hinanden om.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Mit spørgsmål går sådan set bare på, om man vil diskutere en forhøjelse af topskattegrænsen.
Jeg synes, det giver god mening.
Vi har akut brug for et større arbejdsudbud, og det er jo ikke noget med, at man kan lave om på nogle dimittenddagpenge, der først slår igennem om et år.
Så der er brug for akut handling, og derfor er spørgsmålet sådan set, om det er en rød linje for regeringen eller ej – vil man diskutere at sætte topskattegrænsen en smule op?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Regeringen har lagt sit forslag på bordet, som vil kunne give et øget arbejdsudbud på ca. 10.500.
Det er et vigtigt bidrag i den situation, vi står i.
Må jeg bare i al stilfærdighed erindre om, at den regering, hr. Troels Lund Poulsen var en del af, i de sidste 4 år op til regeringsskiftet formåede at få 4.000 flere derude i arbejde.
Vi synes ikke, at topskattevejen er den rigtige vej at gå.
Vi vil gerne diskutere andre ting, herunder international arbejdskraft.
Vi vil også gerne tale om, om der kan være andre skruer, også på skatteområdet, vi kan skrue på – men topskattevejen er ikke en, vi ser for os.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Tak for det, formand.
Og også tak til finansministeren for gennemgangen.
Jeg vil blive lidt på ældreområdet og den udfordring, som vi står over for.
Det er jo rigtigt, som finansministeren siger, at der bliver sat penge af, og det har vi også selv prøvet; vi har også sat en værdighedsmilliard af, og 1 mia. kr. er trods alt stadig 1.000 mio. kr., så det fylder noget derude.
Og alligevel kan vi nu se, at der er kommuner, der har sendt breve ud til borgerne uden forudgående samtaler eller andet om, at nu skærer man voldsomt ned derude.
Nogle steder er det på grund af økonomi, og de fleste steder er det på grund af mangel på hænder.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge finansministeren om, er: Er finansministeren helt sikker på, at vi egentlig kan klare alting bare med penge?
Altså, er vi ikke nødt til at kigge på, hvordan den offentlige sektor egentlig fungerer?
Først havde vi skolelærerne, som har været sure i mange år og ikke har talt deres fag op.
Vi står i en situation, hvor rigtig mange unge desværre ikke får taget en ungdomsuddannelse, selv om vi har en folkeskole, som giver lige adgang til uddannelse for alle; alligevel er der mange, der ikke får en ungdomsuddannelse.
Og nu står vi på sundhedsområdet og får de samme problemer.
Har vi ikke andre udfordringer, i forhold til hvordan vi driver det offentlige?
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Jeg er helt sikker på, at vi ikke kan gøre det med penge alene, men jeg tror også, at man må erkende, at når der kommer væsentlig flere ældre i de kommende år – og det gør der heldigvis – så nytter det ikke noget, at man lader som ingenting og siger, at så skal der ikke også tilføres nogle ekstra penge.
Men jeg tror, at man er nødt til at gøre mere end det.
Jeg tror også, man er nødt til at se på ledelse, på kultur, på, hvordan der i nogle kommuner, på nogle plejecentre og plejehjem, hvor man har nogenlunde de samme ressourcer til rådighed, kan være vidt forskellige resultater, også hvad angår tilfredsheden med den pleje, der er.
Derfor er jeg også glad for, at vi med bred opbakning i det her Folketing jo rent faktisk nu har lavet nogle forsøg, sat nogle forsøg i gang med nogle kommuner, hvor man siger: Hvis vi nu fjerner noget af bureaukratiet fra jer, hvad kan I så egentlig gøre inden for den økonomi, der er?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Jeg er sådan set glad for svaret, for det bliver hurtigt en diskussion om, hvor mange penge man vil sætte af, og jo flere penge man vil sætte af, jo bedre et menneske er man nærmest.
Men det er jo produktet, der er interessant, og jeg prøvede også at sige det i min ordførertale.
Altså, hvad er det for en oplevelse, man får som ældre?
Og selv om en kommune har mange penge, er man jo lige ensom, om man sidder og har et højt rådighedsbeløb og kommunen er rig, eller om man har et lavt rådighedsbeløb og kommunen er fattig; så er man ensom alligevel.
Dansk Folkeparti fik jo nedsat en gruppe, der skulle arbejde med, hvordan man kunne måle kvalitet på en anden måde end at måle penge.
Vil finansministeren sætte gang i det projekt igen?
Det var på ældreområdet.
Nicolai Wammen (S), 2021-12-22:
Og for mig at se handler det her jo om, at når der kommer titusindvis af flere ældre i de kommende år – og det er godt, og det er dejligt – så skal der følge penge med, men også om, at de penge, der følger med, skal vi hele tiden se på hvordan vi kan bruge bedst og klogest.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Først vil jeg også gerne takke finansministeren for et rigtig godt samarbejde og en god finanslov, der ikke længere er verdens kedeligste finanslov.
Jeg synes, den er blevet rigtig god.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til de mange fattige børn, som vi stadig væk har i vores samfund.
Under VKO-regeringen steg antallet af fattige børn med 50 pct. på 2½ år fra 43.000 til 64.000.
Nu er vi med nogle af de ting, som vi i fællesskab har gjort, kun nede på det startniveau, der var, da Lars Løkke Rasmussen kom til i 2015.
Man kan sige, at det går den rigtige vej, men vi har stadig væk 45.000 børn, der vokser op i fattigdom i Danmark, hvor det, som mange af os tager for givet, ikke er en mulighed: at man giver fødselsdagsgaver til ens venner og man går til fodbold osv.
Vil finansministeren ikke sige lidt om, nu, hvor vi også kigger fremad, hvad vi kan gøre for at mindske det antal?