runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Tusind tak.
Det er sådan set også derfor, jeg ret konsekvent siger, »når kommunerne bryder lovgivningen«.
Og så er der rigtig mange ting, vi kan gøre bedre.
Jeg mødtes med en forleden dag, som har et barn med en medfødt hjerneskade, eller den kom i forbindelse med fødslen, som nu var på sagsbehandler nummer 16 ud af det her barns endnu meget korte liv, og to af dem, sagde hun, havde været negleteknikere.
Det er ikke, fordi der er noget galt i at være negletekniker.
Jeg tænker bare, at der må være en eller anden form for noget faglighed, når man skal sidde og behandle de her sager osv.
Så jeg tror, der er mange, mange steder, hvor man sagtens kunne gøre det langt bedre.
Det er sikkert også svært at rekruttere og alt muligt andet derude, men derfor gør jeg mig meget umage for netop det, for det her handler ikke om enkeltpersoner.
Jeg tror ikke, der er nogen mennesker, der går på arbejde med et ønske om at være en dårlig sagsbehandler, en dårlig socialrådgiver eller en dårlig noget andet, men det her handler om et system, der bare ikke fungerer.
Det kan vi jo se igen og igen.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Ja, og på samme måde som fru Nanna W. Gotfredsen har jeg intet imod en forvaltningsdomstol, og jeg er spændt på at se, hvad den vil afklare.
Men hvis vi har folk, der sidder ude i kommunerne, og som er gode til at ordne negle, og det er dem, der skal sørge for folks sager, er det nok ikke på toppen, vi har problemet.
Så er det nok der, vi har et problem, som vi skal have løst.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Nej, der er mange steder.
For én ting er, at man kan sidde at være sagsbehandler.
Så er der jo nogle socialrådgivere, som har noget jura osv., som så skal tage de endelige beslutninger.
Jeg siger bare, at jeg tror, der er mange steder, også i kommunerne, hvor man har udfordringer
, og hvis man så ovenikøbet har udfordringer i forhold til økonomi, og det var også det, jeg nævnte i min tale, så vil det nogle gange være sådan, at går den, så går den, og så sparer man pengene, så længe den her sag kører.
Så det her handler grundlæggende set om at sikre, at vi får et system, hvor man ikke bliver kørt over som borger, ganske enkelt.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Tusind tak for det, og tak for bemærkningen om, hvorfor det skal være så rigidt herinde, at det nogle gange ligefrem forhindrer os i at få viden på et område, hvor det er utrolig vigtigt.
Tak for at ville se på, om en forvaltningsdomstol kan være en brugbar dansk model.
Vi oplevede i går til konferencen, hvor alle jo var velkomne, at det faktisk var rigtig, rigtig interessant.
Der var nogle ting der, som gjorde, at jeg kom til at tænke: Gud, det kan sagtens lade sig gøre at have en meget, meget stærkere retssikkerhed i et velfærdssamfund.
Det er det, jeg håber at vi kommer til at dele her.
Jeg håber, at ordføreren også kommer til at få det indtryk.
Jeg skal ikke udtale mig om, om det gør, at ordføreren i sidste ende kommer til at stemme for en forvaltningsdomstol, men jeg glæder mig simpelt hen så meget til også at dele den type oplevelser med ordføreren, hvor vi ser på, hvordan det egentlig kan være, at resten af EU har en forvaltningsdomstol.
Der er nok af steder at kigge hen.
Lotte Rod (RV), 2026-02-05:
Selv tak.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Jo, det tror jeg godt der kan være noget sund fornuft i.
Som jeg også siger i talen, tror jeg, at det der med, at vi herinde fra Christiansborg også nogle gange vælger nogle lidt enklere løsninger på de udfordringer, vi står over for, og skaber noget mere enkel lovgivning, der er nemmere at forvalte ude i kommunerne, også kunne være en vej frem.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Nu har ordføreren aldrig nogen sinde prøvet at sidde andre steder end i et regeringsparti herinde i Folketinget.
Og jeg er bare nødt til at komme med et newsflash – undskyld, formand – om, at det er sådan her, det fungerer.
Jeg ville da elske, hvis vi slap for at skulle fremsætte et beslutningsforslag som det her, fordi regeringen selv kom med løsningerne, men jeg er bare nødt til at sige: Der sker ikke en hujende fis, og det er der ikke sket, i al den tid jeg har siddet i Folketinget.
Man er fløjtende ligeglad med det her område, og man lader det sejle.
Så os, der faktisk går op i det – og det tror jeg sådan set også ordføreren gør – er jo nødt til at finde på nogle løsninger.
Det her er en idé og noget, der skal undersøges, men jeg ville da elske, hvis regeringen kom med noget mere.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-05:
Selvfølgelig kunne man godt have fremsat et beslutningsforslag, som handlede om den blødende retssikkerhed, og hvor man får nogle eksperter og fagfolk til at kigge på, hvad vi faktisk kan gøre.
Man kunne se på, hvad der er for nogle fordele ved det ene og det andet, og hvilke risici der er.
Her har man lagt sig meget fast på forvaltningsdomstolen, og det andet synes jeg ikke bare ex officio er den gode måde at gøre det på, altså være interesseret i problemet, og så finde løsningerne på det.
Det synes jeg havde været fint.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-02-05:
Tak, formand.
Borgeren møder også statens magt, og derfor er retssikkerhed ikke en teknikalitet.
Det er fundamentet for en retsstat.
I Danmark har vi en stærk retsstat.
Vi har domstole, der er berettiget til at påkende ethvert spørgsmål om myndigheders grænser.
Det er et citat, og det fremgår af grundlovens § 63.
Samtidig ved vi, at hverdagen i den offentlige forvaltning er kompleks, og at mange afgørelser træffes langt væk fra retsstatens principper.
Vi Konservative ser to hensyn, der begge er legitime.
Det første er borgerens retssikkerhed.
En specialiseret domstol kan give en mere entydig domstolsnær kontrol med forvaltningsafgørelser og skabe en tydeligere praksis.
Det ser vi f.eks. i Sverige, hvor den højeste forvaltningsdomstol har som central opgave at træffe bindende afgørelser for andre myndigheder.
For det andet er der respekten for vores institutionsdesign.
Danmark har ikke i dag forvaltningsdomstole.
Vi har i stedet et system med nævn og klageinstanser, som i praksis udfylder mange af de samme funktioner, og som samtidig også har en vigtig rådgivnings- og kontrolfunktion over for f.eks. kommuner.
Der træffes altså ikke kun afgørelser.
Grundloven lægger dog dogså en vigtig binding ind, for hvis man opretter forvaltningsdomstole, skal afgørelserne kunne prøves ved Højesteret, og det kommer til at gøre det vanskeligt at kopiere de forskellige landes systemer en til en.
Konservatisme handler ikke om at fryse samfundet fast.
Det handler om forandre for at bevare, og helst bevare det, der fungerer, selvsagt.
Derfor er vores udgangspunkt, at vi skal styrke retssikkerheden, men lad os gøre det klogt, gradvist og gennemtænkt.
Vi støtter derfor, at regeringen pålægges at undersøge en model for en forvaltningsdomstol, der sikrer en klar afgrænsning i forhold til nævn og almindelige domstole, respekterer grundlovens krav om prøvelse ved Højesteret og sikrer borgernes retssikkerhed.
Så vores ja i dag er et ja til mere viden.
Det er ikke nødvendigvis et ja til siden hen at indføre en forvaltningsdomstol.
Hvis det viser sig, at en ny domstol skaber mere kompleksitet end retssikkerhed, må vi også have mod til at sige: styrk hellere de eksisterende mekanismer.
Mange, der har haft dårlige oplevelser med offentlige myndigheder, ser en forvaltningsdomstol som svaret på deres bønner.
For at være helt ærlig er jeg ikke sikker på, at en forvaltningsdomstol vil komme til at indfri alles ønsker og drømme, men uanset hvad skal det undersøges.
Retssikkerhed er ikke et spørgsmål om, hvor mange institutioner vi kan bygge.
Det er et spørgsmål om, hvor godt staten behandler borgeren.
Konservative stemmer for forslaget, og dermed ser det ud til, at flertalsregeringen for første gang kommer i mindretal.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Tak for den længe ventede tale.
For mig er der sådan forskellige måder at være konservativ på.
En måde er at fryse alting ned; det er det, jeg synes, regeringen gør.
En anden ting er selvfølgelig at elske det, der er, men altid være klar til at forbedre, ikke mindst retssikkerheden, hvis det viser sig nødvendigt, og det gør det.
Jeg hører, at man lover ikke at stemme for det her, hvis det viser, at det ikke kan det, det skal.
Men jeg oplever også en nysgerrighed, glimrende begreb med konservativ nysgerrighed, i forhold til om vi kan skaffe mere retssikkerhed, og så er vi altid interesseret i det.
Og jeg synes, det er en pligt for os her i Folketinget at være interesseret i at forbedre samfundet på alle de områder, vi kan, og lade være med at udelukke noget på forhånd, fordi vi har nogle kammerater i systemet, eller fordi vi har en forudindtagethed, eller fordi der er en eller anden regel om, at et beslutningsforslag i virkeligheden aldrig nogen sinde må komme igennem.
Jeg tror, det er 2 ud af 300 beslutningsforslag, fordi regeringen hader det.
Så tak for at se forbi alt det og kigge på sagen og være klar til at undersøge en model for en dansk forvaltningsdomstol.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-02-05:
Jamen der er vel sådan set bare at sige tillykke – det er gensidigt.
Konceptet med beslutningsforslag er jo i bund og grund, at de ikke skal vedtages, fordi regeringen ikke kan lide dem.
Det sker så i dag – med det første flertal imod en flertalsregering.
Det er ikke sket i meget, meget lang tid i det her land.
Når der er 25 lande, der har valgt en anden løsning, ville det være en lille smule arrogant ikke at prøve at kigge på at se, om der er noget at blive inspireret af der, og derfor er vi med på den her idé.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Jeg er næsten ked af at korrekse ordføreren i alle de gode ting, ordføreren siger.
Det er faktisk sket her før for et par uger siden, hvor Alternativet sammen med andre partier skabte et flertal mod regeringen i forhold til at få en privatlivskommission.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-02-05:
Det er helt rigtigt.
Men der lavede regeringen jo en U-vending dagen før og stemte for forslaget.
Så der kom de jo ikke decideret i mindretal.
De accepterede tingenes tilstand og stemte for, når nu de var nødt til det.
Men den her gang får de et flertal imod sig.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Ja, medmindre de selvfølgelig gør det samme igen.
Uanset hvad er det jo glædeligt for borgerne, og det er det, det handler om i sidste ende.
Det er sådan set ikke, hvem der får sejren, men jeg istemmer.
Jeg vil egentlig også bare følge op på hr. Torsten Gejls kommentar til ordføreren.
Det er jo netop det, vi har brug for.
Det er det, vores demokrati skal, mener jeg.
Det var også det, jeg troede jeg skulle, når jeg skulle være politiker, altså at lytte til alle, også dem, jeg kunne være uenige med.
For det eneste, der kan ske, er, at vi kan risikere at blive klogere, ikke?
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Jeg tror helt, jeg har undervurderet det her, så jeg må da sige et stort tillykke med sejren.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-02-05:
Jeg havde håbet på et spørgsmål, hvor jeg kunne få mulighed for at udtale ordet Bundesverwaltungsgericht, men mindre kunne også gøre det.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Tusind tak.
Jeg er stadig lidt i tvivl om, hvad jeg sagde før, der var forkert, andet end at jeg talte lidt engelsk, men jeg skal nok se, om det går nu i forhold til at holde sig inden for måden, vi taler sammen på herinde i Folketinget.
Jeg synes jo, det her er et vigtigt forslag.
Det kommer nok ikke bag på så mange, for der er familier i Danmark, der hver dag kæmper en kamp, ikke nødvendigvis mod sygdomme, heller ikke engang mod det handicap, som de eller deres børn har, men mod systemet.
Forældre, der burde bruge deres kræfter på deres børn, bruger dem i stedet for på klager, aktindsigter, Ankestyrelsen og ankesager.
Mennesker, der allerede er pressede, bliver tvunget til at være jurister i eget liv.
Alt for ofte får de afslag, ikke fordi loven siger nej, men fordi økonomien gør.
Ankestyrelsen dokumenterer år efter år, at kommunerne ikke overholder lovgivningen på eksempelvis handicapområdet.
Afgørelser bliver underkendt, men skaden er allerede sket.
Imens går familier i stykker, parforhold knækker, forældre mister deres arbejde og børn mister den støtte, de har krav på.
Det er ikke små fejl; det er liv, der bliver ødelagt, mens danskerne kæmper mod en offentlig magt, der burde være den, der beskyttede dem.
I dag er kontrollen med forvaltningen mere eller mindre lagt i hænderne på forvaltningen selv.
Det er ikke uafhængigt.
Det er ikke retssikkerhed.
Det er mere en udmattelse som metode.
Derfor har vi brug for at undersøge, hvordan vi kommer det her til livs.
I Dansk Folkeparti har vi tidligere foreslået flere forskellige ting.
Vi har også fremsat forslag i forhold til at straffe de kommuner, der bryder lovgivningen.
Derfor er vi også rigtig glade for at støtte det her beslutningsforslag og være med som forslagsstillere af det her beslutningsforslag om at undersøge muligheden for en forvaltningsdomstol i Danmark og undersøge en måde at lave en forvaltningsdomstol i Danmark på.
For på trods af det, der er blevet sagt her i løbet af debatten i dag, som jeg tror har frustreret rigtig mange af os, handler det her ikke om, at der ligger en færdig løsning, vi bare kan implementere.
Det her handler ikke om, at vi skal stemme ja eller nej til en konkret model for en forvaltningsdomstol.
Det her handler faktisk om noget af det allerallerfineste, vi kan gøre herinde i Folketinget, og det er at være nysgerrige på et problem.
Alle, medmindre de har lukket øjne og ører og alt muligt andet, kan se, at der er et problem med retssikkerheden.
Derfor skal vi have nedsat den her ekspertgruppe, og derfor skal vi have undersøgt, om det her med en forvaltningsdomstol er en mulighed i Danmark.
Jeg håber rigtig meget, at det holder, som det ser ud til, at regeringen kommer i mindretal, og at vi får vedtaget det her.
For når staten træffer dybt, dybt indgribende afgørelser, skal der være uafhængig kontrol, men vi skal også sikre, at loven bliver overholdt og den bliver håndhævet.
En ting, vi i hvert fald alle sammen skal være enige om, og det tror jeg forhåbentlig også vi er, er, at der ikke er nogen familier, der skal knuses af systemet.
Tak for ordet.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
For det er det, vi mangler her, uanset om det er med vores eget system eller det system.
Det lød ikke helt som et spørgsmål, men næsten, ikke?
Marlene Harpsøe (DD), 2026-02-05:
Hvorfor er der så den langsommelighed i forhold til at starte et sted?
Ministeren nævnte selv afgrænsningscirkulæret.
Nu skete der noget.
Og så sagde Social- og Boligministeriet: Nej, vi skulle absolut ikke forhandle hjælpemidler alligevel; der må Danmarksdemokraterne slet ikke være med.
Okay, hvad er det for en langsommelighed, og hvorfor er det, at man udelukker nogle partier fra at være med til at tage ansvar?
Jeg synes, det er pinligt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-05:
Jeg synes da også, at det er pinligt, at vi har brugt så mange år på at tale om problemerne med hjælpemidler, men måske er det også, fordi der ikke er et quickfix i forhold til et afgrænsningscirkulære.
Det skal jo sådan set både forhandles på sundhedsområdet og på socialområdet, og regeringen er i arbejdstøjet.
Vi er i fuld gang med at finde løsninger, og jeg glæder mig rigtig meget til også at kunne præsentere dem for flere partier, og jeg håber på, at flere også vil være med.
For jeg tror faktisk, at rigtig mange af de sager, der ender i Ankestyrelsen, kan vi få væk, hvis vi laver et bedre hjælpemiddelsystem.
Og det tror jeg faktisk vi deler holdning til at vi godt kunne gøre.
Camilla Fabricius (S), 2026-02-05:
Jeg vil gerne starte min tale med at give ordet videre til en person, som jeg har stor respekt for – for hendes vid og engagement og ikke mindst viden.
Det er nemlig Signe Færch, som er forperson for Dansk Socialrådgiverforening, og som på Facebook skriver følgende: »I dag deltog jeg i en konference om hvorvidt vi bør oprette en forvaltningsdomstol i Danmark.
Jeg er helt enig med arrangørerne i målet: At retssikkerheden på socialområdet skal løftes, for når borgere rammes af forkerte afgørelser eller mangelfuld sagsbehandling, så er det alvorligt.
Så tak for det fokus!«
Hun fortsætter: »Men efter at have lyttet i 4 timer er jeg ikke overbevist om, at en forvaltningsdomstol er det rigtige svar på det alvorlige problem.
Fejl på socialområdet opstår ikke i et tomrum.
De opstår i en hverdag, hvor alt for mange socialrådgivere arbejder under utilstrækkelige rammer, fordi der er for mange sager og for lidt økonomi.
Det er det vigtigste problem, vi skal løse, hvis vi skal højne retssikkerheden.
Vi skal skabe et offentligt velfærdssystem, hvor borgerne får rette hjælp i første omgang.
Ikke et system, hvor de borgere der har overskud til at anlægge sager, kan klage sig til den hjælp de har ret til.«
Signe Færch peger også på ting, som hun mener er en del af løsningen, og som jeg er helt enig i.
Det handler om at skabe en bedre offentlig sektor med fokus på, at medarbejderne rent faktisk kan løse deres opgaver, deres kerneopgaver, og ordentligt.
Jeg er enig med ministeren og Signe i, at vi ikke skal skabe mere bureaukrati, men at vi skal sikre, at de penge, som er afsat, også går til medarbejdernes opgaveløsning.
Vi har også med SSA-aftalen for 2026-2029 afsat 17,4 mio. kr. til en generel styrkelse af kommunernes sagsbehandling.
Samtidig vil jeg også gerne fremhæve VISO som en rigtig god måde at give kvalificeret hjælp, viden og faglig vurdering til kommunerne og institutionerne, så man bedre kan lave afgørelser i borgernes sager.
Som ordføreren for forslagsstillerne også selv siger, handler det her om en langt bredere diskussion af en forvaltningsdomstol.
Det er bekymrende, at der er tale om noget så fundamentalt anderledes og massive mængder af bureaukrati, som ikke løser det rigtige problem.
Derfor støtter vi ikke op om en forvaltningsdomstol.
Omvendt ser vi altid frem til, at vi har gode drøftelser i Socialudvalget.
Det er et engageret udvalg, og det er ordføreren for forslagsstillerne også.
Så uanset hvad bliver det en spændende debat at følge.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Ordføreren siger også i medierne, at det her skaber rigtig, rigtig meget bureaukrati.
Altså, der bliver jo færre led.
Vi tager nogle led ud af bureaukratiet.
Det er simpelt hen forkert.
Altså, ordføreren kan gentage det mange gange, men det passer ikke.
Forklar mig helt præcis, hvordan det her forslag, hvis det var sådan, at man fik en forvaltningsdomstol, så ville skabe mere bureaukrati.
Camilla Fabricius (S), 2026-02-05:
Ved at sætte et helt nyt led ind vil det jo skabe bureaukrati.
Vi har også haft en høring i Socialudvalget, hvor eksperter pegede direkte på, at det her er en rigtig dårlig idé.
Det undrer mig i forhold til Alternativet.
Jeg har jo godt hørt, at det er det, hr. Torsten Gejl har rejst rundt med, og det er jo også fair nok, at man grundlæggende set vil noget andet end det, man har i dag.
Det er jo derfor, vi er politikere, altså fordi vi ønsker at skabe en forandring.
Det er bare ikke en forandring, vi er enige i.
Vi er ikke enige i, at det er det, der er en del af løsningen.
Det er også en del af politik; det er jo netop, at man kan betragte virkeligheden ud fra forskellige synspunkter.
I Socialdemokratiet er vi simpelt hen ikke enige i de greb, som hr. Torsten Gejl sætter op.
I stedet for synes vi at vi skal prøve at kigge på problemet, og det synes vi faktisk også vi har gjort, bl.a. med de aftaler, vi har lavet med ministeren i spidsen, men jo også med de aftaler, vi har lavet omkring SSA, for at understøtte den offentlige sektor, vi har derude.
Torsten Gejl (ALT), 2026-02-05:
Alle de ting ved jeg godt at Socialdemokraterne mener.
Jeg ved ikke, hvad det er, Socialdemokraterne mener jeg rejser rundt med.
Men forklar mig, hvordan der kommer mere bureaukrati, altså f.eks. i børnesager?
Hvis der er en sagsbehandler, der tager en forkert afgørelse i en børnesag, så ville det komme for en forvaltningsdomstol, hvis der var sådan en.
Her skal det i ungeudvalget, og det skal videre til Ankestyrelsen og muligvis tilbage igen mange gange, frem og tilbage og frem og tilbage, og så derefter skal borgeren selv hyre en advokat til at gå op mod Kammeradvokaten.
Her tager vi alt det ud, vi tager to led ud, og borgeren skal simpelt hen få sin sag ved en forvaltningsdomstol med det samme.
Hvor er det ekstra bureaukrati?
Camilla Fabricius (S), 2026-02-05:
Ved at lave en helt ny konstruktion skabes der jo en helt skæv måde at bruge pengene på.
Det er jo helt oprigtigt fair nok, at man vil en anden understøttelsesmodel end den, der er i dag.
Vi mener ikke, at det er der, ressourcerne, energien og kræfterne skal bruges.
Hr. Torsten Gejl kan godt kigge væk, men det er jo også helt fair, at vi ikke er enige.
Og vi mener ikke, at det er den her måde, vi løser udfordringerne på.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Danskernes retssikkerhed har altid ligget mig meget på sinde.
Det er utrolig vigtigt.
Men jeg er blevet enig med mig selv om, at jeg vil starte min tale på en anden måde, nemlig med, at hele min grundregel for mit liv er, at det altid er nemmere at forandre, end det er at forbedre.
Så den fjer i hatten skal I, der har fremsat det her forslag, have.
Det er fuldstændig afgørende, at vi kan have tillid til systemet som en naturlig del af vores hverdag.
Derfor skal der selvfølgelig både føres kontrol med, om der opstår fejl, men vigtigst af alt skal vi minimere dem.
Ankestyrelsens høje omgørelsesprocent er dybt bekymrende.
Det er simpelt hen for mange danskere, der oplever, at kommunen træffer forkerte afgørelser.
Det er et problem, som skal løses.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen allerede har taget initiativ til at justere lovgivningen om Ankestyrelsens tilsyn.
Men i forhold til at forslagsstillerne konkluderer, at man ikke inden for rammerne af det nuværende system kan sikre borgernes retssikkerhed, er jeg grundlæggende uenig.
Der eksisterer allerede i dag en lang række uafhængige nævn i Danmark, som behandler specialiserede og forvaltningsretlige problemstillinger.
Dertil kommer Folketingets Ombudsmand, som fungerer som et stærkt og uafhængigt kontrolorgan over for den offentlige forvaltning.
Det skal bemærkes, at Retsplejerådet har vurderet, at en forvaltningsdomstol ikke nødvendigvis vil forbedre retssikkerheden, og netop retssikkerheden må være det bærende argument for overhovedet at tage disse skridt.
Hvis borgernes retssikkerhed ikke styrkes markant, er det ikke en reform, vi bør gennemføre.
Etableringen af en forvaltningsdomstol vil kræve betydelige ressourcer.
Hvis vi ønsker at styrke retssystemet, bør vi spørge os selv, om ikke disse ressourcer er bedre anvendt på at styrke det etablerede system end på at skabe et nyt.
For mig at se giver det ikke mening at bruge større statslige summer på at opbygge endnu en retslig instans, når det ikke forventes at forbedre behandlingen af sagerne generelt
Den danske velfærdsstat er bygget på tillid og ansvar for hinanden.
Hvis man som borger gentagne gange oplever, at kommunen svigter, og at det sker uden konsekvenser, så underminerer det den tillid, som vores samfund hviler på.
Derfor vil jeg meget gerne tage del i arbejdet med at løse dette problem, men jeg er overbevist om, at vi kan gøre det inden for de eksisterende rammer uden at bryde med årtiers danske retstradition.
Venstre støtter ikke forslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-05:
Tak for det.
Nu nævnte ordføreren, at der var masser af instanser i forvejen, der tog sig af den her slags problemer, og ingen tvivl om det, men jeg tror også, ordføreren har hørt om de tusindvis af sager, hvor danskere ikke er blevet mødt i det her system – folk, der ikke har fået lov til at se deres børn, folk, der har fået tvangsfjernet deres børn.
Det her er jo et meget bredt problem, så jeg tror også, ordføreren kan være med på at konkludere, at det ikke fungerer i dag.
Nu nævnte ordføreren igen, at han ikke var sikker på, at en forvaltningsdomstol var den rigtige løsning.
Jamen det er vi da heller ikke; vi beder jo om en undersøgelse for at finde ud af, hvad der kunne være den rigtige løsning i Danmark.
Så det, der reelt bliver sagt nej til, er vel at blive lidt klogere på, om vi kunne gøre det bedre end i dag til gavn for alle de mennesker, der er kommet i klemme i systemet.