runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Munch (DD), 2024-12-05:
Mangel på arbejdskraft er en udfordring, som vi bliver nødt til at handle på.
I Danmarksdemokraterne er vi tilhængere af udenlandsk arbejdskraft, som vi mener kan være en del af løsningen.
Det er selvfølgelig afgørende for os, at ansættelsen af udenlandsk arbejdskraft sker på ordentlige danske løn- og arbejdsvilkår, og at Danmark ikke er et socialkontor for hele verden.
Derfor skal man naturligvis rejse hjem, hvis man ikke længere er i arbejde i Danmark.
Det giver sig selv.
I dagspressen kan vi læse, at regeringen lige nu er i interne drøftelser om rekruttering af udenlandsk arbejdskraft.
Her er det tydeligt – særlig på baggrund af dagens Berlingske – at der ikke er enighed blandt regeringspartierne.
Men vi ser frem til resultaterne af regeringens drøftelser, hvis regeringen når til enighed.
Vi er også glade for, at Det Konservative Folkeparti med dette forslag forsøger at presse regeringen til at komme frem til nogle resultater.
Vi deler derfor intentionen hos forslagsstillerne om, at der skal indkaldes til nogle forhandlinger på det her område.
Hvad angår de konkrete punkter i Det Konservative Folkepartis beslutningsforslag om at ændre den supplerende beløbsgrænse eller udvide positivlisten, er vi i Danmarksdemokraterne dog ikke nødvendigvis enige med forslagsstillerne i, at det lige præcis er disse justeringer, der skal foretages.
Skulle regeringen imidlertid fremsætte et konkret og detaljeret forslag om, hvordan de ønsker at ændre rekrutteringen af udenlandsk arbejdskraft, er vi i Danmarksdemokraterne klar til at gå konstruktivt til forhandlingerne.
Danmarksdemokraterne er således ikke klar til at stemme for forslagets enkelte punkter, men vi er enige i forslagets intention om, at vi skal i gang med nogle forhandlinger.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-12-05:
Jeg vil sige det sådan, at vi jo taler om det i regeringen i øjeblikket, og når jeg siger »vi«, er det jo ikke engang mig, for jeg er fra Venstre, og jeg er sådan set ikke en del af regeringen, men mit parti er en del af i regeringen.
Man taler om det i øjeblikket, og jeg så da gerne, at vi var færdige i morgen, og jeg skubber da gerne på for det, og jeg står da gerne her på talerstolen og siger det.
Men det er jo sådan, at vi er tre forskellige partier, og der er tre meninger om det.
Det er da bare helt i orden, og så kommer vi til et resultat hurtigt, håber jeg.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-05:
Hvornår er så hurtigt som muligt, i forhold til at regeringen indkalder til forhandlinger om, at vi kan få mere international arbejdskraft, og om, hvordan den her certificeringsordning skal se ud?
Kim Valentin (V), 2024-12-05:
Det synes jeg faktisk også jeg sagde.
Jeg sagde, at hvis det er det, det er, og vi kan sige, at der brug for en bedre fasttrackordning, så ville vi ikke være kede af det.
Men jeg synes heller ikke, at vi har sagt, at vi er færdige.
Så det er jo ikke, fordi vi er færdige.
Det er derfor, det er en proces.
Vi vil gerne gå videre, og vi synes, at det næste skridt er en certificeringsordning for virksomheder.
Det står også i regeringsgrundlaget.
Så svaret er: fasttrackordning, ja, og at kigge på, hvordan behovet ser ud – jeg er enig – men certificering af virksomheder er det næste skridt.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-05:
Jeg vil sige tak for en fin tale.
Der er aldrig noget, der er mejslet i sten.
Jeg synes jo faktisk, jeg hører, at ordføreren siger: Ja ja, det er godt med international arbejdskraft, men ... Og så kommer hele den lange liste.
Men vi har jo lavet en masse forlig omkring arbejdsmiljø, og der er hen over efteråret blevet lavet forskellige indsatser omkring social dumping.
Nu må tiden da være kommet til, at vi indkalder til en forhandling om, hvordan vi får mere international arbejdskraft, og kunne ordføreren ikke tænke sig, at hans minister gjorde det?
Jens Joel (S), 2024-12-05:
Jeg sagde det, jeg tror, det var i den anden linje, da jeg gik i gang med den egentlige tale, altså at det opsving, vi har, bl.a. også er drevet af, at flere seniorer arbejder, og at det også er drevet af udenlandsk arbejdskraft.
De har bidraget positivt til dansk økonomi og til nogle virksomheder.
Men den konservative ordfører er da også nødt til at erkende, at vi med det rekordstore antal af udenlandske lønmodtagere også har behov for noget af det, som Enhedslistens ordfører sagde, altså at få styr på arbejdsmiljøet de steder, hvor det halter.
Vi har også brug for en særlig opmærksomhed på, at det ikke skal være en undskyldning for ikke at sikre det i forhold til de unge mennesker, der står uden for job og uddannelse, eller de seniorer, som lige nu faktisk i meget højt tal føler sig diskrimineret og fravalgt på baggrund af deres alder.
Det er jo også arbejdsgiverne, der siger, at de har frasorteret ansøgere til jobs med henvisning til deres alder.
Det er selvfølgelig kun anonymt – man må jo ikke gøre den slags – men det er bare det, vi hører derudefra.
Så det synes jeg ordføreren skylder at anerkende og måske også en anerkendelse af og en overvejelse om, at antallet betyder noget.
Karsten Hønge (SF), 2024-12-05:
Jo jo, jeg har bestemt forstået, at ministeren ikke er beskæftigelsesminister og ikke vil svare på spørgsmål om Arbejdstilsynet.
Så er vi i den heldige situation, at det stillede jeg så overhovedet heller ikke.
Jeg spurgte til præcis det, som ministeren selv bragte på bane, nemlig at man har fjernet kravet om bankkontoer fra firmaer, der er på fasttrackordningen.
Så kan ministeren så godt have et argument om, at på trods af det svindler de alligevel.
Jeg vil bare gerne have en bekræftelse på, at på den her fasttrackordning har man altså firmaer, der i den grad er krøllede i kanten.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-05:
De virksomheder er jo blevet afsløret i det, mens der var et krav om en bankkonto, så det viser jo om noget, at der ikke er nogen forskel på, om der var et bankkontokrav, eller om der ikke var et bankkontokrav.
Jeg forstår sådan set godt, at venstrefløjen gerne vil diskutere arbejdsmarkedsspørgsmål og Arbejdstilsynets besøg på Storstrømsbroen og andre ting, men jeg må bare sige, at det her beslutningsforslag handler om udenlandsk arbejdskraft, og jeg kan ikke svare på, hvordan Arbejdstilsynet laver deres kontroller, eller hvordan det foregår.
Jeg vil gerne svare på alt, der handler om, hvordan vi får tredjelandsborgere ind i landet.
Jeg synes, det er voldsomt interessant, hvordan vi sikrer, at de kommer på nogle ordentlige vilkår, og sørger for, at de ikke bliver underbetalt, men vi må også bare samtidig sige, at den store del af den udenlandske arbejdskraft, der kommer til Danmark, kommer fra EU-landene.
Det er godt og vel 78 pct., og det, vi snakker om, og dem, vi diskuterer hernede i Folketingssalen, er de 22 pct., som vi kan regulere, for der har vi en mulighed for at gøre noget ved det.
Og der synes jeg, at man skal holde fast i det princip, som jeg skitserede i et tidligere svar, som var, at der skal være bedre vilkår for dem, der har høje lønninger, og som er i organiserede virksomheder, hvor der er styr på tingene, og så skal vi have større kontrol med dem, som ikke har det.
Karsten Hønge (SF), 2024-12-05:
Det er jo rigtigt, hvad ministeren siger, altså at det der krav om en bankkonto blev fjernet fra firmaer på fasttrackordningen, og på den måde blev det i hvert fald for de firmaer gjort lettere at lege gemmeleg med både myndigheder og fagbevægelse.
Er det ikke rigtigt, at de firmaer, der har været involveret i de sidste eksempler på arbejdskriminalitet i forhold til at snyde albanske arbejdere, rent faktisk er på fasttrackordningen?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-05:
Det lyder da godt.
Så tænker jeg, at ministeren og regeringen gerne vil være med til at indkalde til nogle forhandlinger, hvor vi kan kigge på at udvide den positivliste med de medarbejdere, som regeringen ser vi gerne vil have, for det er også nogle, vi synes vi skal kunne tiltrække.
Så kan vi forvente, at der bliver indkaldt til det?
Det er sgisme lidt ærgerligt, at ministeren jo tydeligvis hverken har hørt min tale eller læst beslutningsforslaget, eftersom han ikke mener, at det er konkretiseret, for jeg nævnte sådan set nogle meget konkrete ting, og han snakker om alt muligt andet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-05:
Nu handler beslutningsforslaget her jo ikke om Arbejdstilsynet, og jeg er ikke beskæftigelsesminister, men jeg kan jo svare for det, som i hvert fald er mit ansvar, og der må jeg bare sige, at jeg intet problem har med, at for højtuddannede og for folk, der eksempelvis arbejder i medicinalindustrien, siger vi at det skal være relativt nemt at komme til Danmark at arbejde, og de har en høj indkomst og arbejder i nogle brancher, der er organiseret, og hvor folk også generelt har rigtig gode arbejdsvilkår.
Det synes jeg er fornuftigt.
Men der, hvor vi skal sætte ind, er jo i forhold til den store gruppe, som er de 78 pct. af udenlandske arbejdstagere, der er EU-borgere, og som typisk kommer og arbejder inden for eksempelvis byggeri eller restauration, og som har dårlige vilkår og lav løn.
Det er der, hvor vi skal sætte ind.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-05:
Men hvordan kan fasttrackordningen og udtrykket ordnede vilkår være i samme sætning, når vi netop ser, at en af de kriminelle virksomheder, som er blevet afsløret, stadig er på fasttrackordningen?
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man som regering ikke er kommet med en lang række forslag for rent faktisk at gøre noget ved de alvorlige problemer, vi ser, og som har kæmpe konsekvenser, hvor mennesker mister livet, og hvor folk får sat deres helbred i fare.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-05:
Vi har afskaffet det for én ud af 32 forskellige typer opholdstilladelser, og det er den, der hedder fasttrackordningen, og det er dem, som er højest lønnede, og som arbejder i de virksomheder, som i højest grad overholder reglerne.
Det, som jeg synes er interessant, når vi taler om udenlandsk arbejdskraft, er, at vi bliver bedre til at tiltrække og fastholde dem, som har en høj løn, og som arbejder i virksomheder, som typisk også har ordnede vilkår.
Hvis man tager de virksomheder, som man afskaffede bankkontokravet for, så er det i meget, meget ringe grad byggevirksomheder, landbrug, restauration.
Det er videnservice, medicinalproduktion osv., som folk typisk kommer til.
Så det interessante er jo at fastholde dem, som er specialister, og som kommer udefra.
Vi har kun overskud, så længe det er højtlønnede, vi taler om.
Jeg synes, der er noget international arbejdskraft, som det skal være nemmere at tiltrække, eksempelvis folk, der arbejder til høje lønninger, og som arbejder i specialiserede funktioner, og så skal der være noget arbejdskraft internationalt set, som der skal være større kontrol med, og det er typisk folk, som arbejder til lave lønninger.
Det er både, fordi dem, der arbejder til lave lønninger, ødelægger vores arbejdsmarked, som jeg ser det, men også, fordi den samfundsøkonomiske gevinst ved udenlandsk arbejdskraft jo ikke, set over det lange løb i hvert fald, er voldsomt stor.
Hvis man ser på ROCKWOOL Fondens beregninger, skal der ca. 13.000 udenlandske arbejdstagere til for at forbedre holdbarheden af de offentlige finanser med 1 mia. kr., og det siger jo sig selv, at dem, der trækker det tal ned, er dem, som er her på lave lønninger, og dem, der trækker det tal op, er dem, som er her på høje lønninger.
Derfor synes jeg, der er en todelt opgave i både at sørge for, at vi får mere specialiseret arbejdskraft udefra, men også at sørge for, at der er større kontrol med dem, som arbejder her eksempelvis ufaglært.
Ja, og der er også virksomheder, som bliver taget af fasttrackordningen, når de laver fejl med relativt små ting.
Der er store og mangeårige danske virksomheder, der altid har haft overenskomst – store supermarkedskæder og andre ting – der ryger af fasttrackordningen, fordi man indleverer forkerte timeopgørelser, som lige nu ikke er på den.
Så lige så vel som der er nogle på, som vi ikke har taget af, fordi vi ikke har opdaget deres snyd endnu, er der også nogle på, som generelt overholder reglerne, men som i nogle enkelte tilfælde har snydt.
Derfor er der en sanktion, når man ikke overholder reglerne.
Samira Nawa (RV), 2024-12-05:
Mange tak.
Jeg kan forstå på ministerens tale, at man ikke er tilhænger af det her beslutningsforslag, som Konservative har fremsat, men at der alligevel er en positiv gavn for Danmark af international arbejdskraft.
Det er jeg glad for at ministeren anerkender, men jeg hører sådan set også ministeren sige, at alt ikke er perfekt, som det er i dag.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-05:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at den socialdemokratiske ordfører og i øvrigt også vores beskæftigelsesminister har været ude at blande seniorer ind i debatten omkring international arbejdskraft.
For det er jo ikke enten-eller.
Vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at få seniorerne til at blive længere på arbejdsmarkedet, og de 3 pct., der er arbejdsløse, hvilket er gennemsnittet, skal selvfølgelig også i arbejde.
Men det kommer jo ikke til at forslå i forhold til den arbejdskraft, som vi har behov for, og jeg synes ikke, jeg hører ordføreren anerkende, at den internationale arbejdskraft, som vi allerede har i Danmark, faktisk giver et stort bidrag til vores indtjening og til vores velfærd, fordi de betaler skat i Danmark.
Anerkender ordføreren slet ikke, at vi har det behov?
Jens Joel (S), 2024-12-05:
Ja, det vil vi meget gerne, og det gør vi jo faktisk også.
Vi har også lavet en aftale om, hvordan vi kan skrue op for det, for det er helt rigtigt, at lønforholdene jo er reguleret af noget andet end lovgivningen.
Men vi oplever også meget tit, at er der problemer på ét område, så er der også problemer på et andet område.
Og der er et stort sammenfald mellem dem, der ikke har styr på arbejdsmiljøet og faktisk overtræder regler, som man har lavet på Christiansborg, og så nogle af dem, som underbetaler.
Noget af det, som vi har gjort, er jo – nu her inden så længe kommer det til første behandling – at vi har indført et entreprenørstop, hvor man kan sige stop for noget af det arbejde, der foregår, og hvor man også hæfter for dem i kæden, altså hvor man er ansvarlig for sine underleverandører.
Vi har i fællesskab aftalt at lave en slags bagmandspoliti i forhold til det her, som sidder og kigger på de særlig komplicerede sager, altså der, hvor der er bagmænd og netværk, som sætter det her i system, og som er med til at udbrede det nogle steder på arbejdsmarkedet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-05:
Tak for det svar, for vi kan jo lovgivningsmæssigt – det oplever jeg også at ordføreren rigtig gerne vil være med til – også gøre meget mere i forhold til arbejdsmiljø.
Der er selvfølgelig lige det bump på vejen med finansloven, der skærer i arbejdsmiljøindsatsen, men vi giver ikke op.
Det, jeg så også tænker her, er, at løn jo er et overenskomstmæssigt spørgsmål, men der er noget her, der tyder på, at vi lovgivningsmæssigt ikke har skabt rammerne for, at fagforeningerne og de kollektive aftaler faktisk får den plads, de skal have, når det er helt tydeligt, at der er et fald i lønkvoten, der hænger sammen med den internationale arbejdskraft, den udenlandske arbejdskraft.
Så vil Socialdemokratiet være med til at se på, hvad vi kan gøre her?
Jens Joel (S), 2024-12-05:
Jamen flere, og faktisk prøvede jeg i hvert fald at sige i min tale, at jeg synes, at man ikke bare kan sige, at det per se er en gevinst med udenlandske lønmodtagere.
Der er stor forskel på, hvad det tilfører af gevinst, og også på, hvad det er for nogle huller på vores arbejdsmarked, man, om man så må sige, lukker.
For der er jo ting i forbindelse med den grønne omstilling og ting i forbindelse med vores velfærd, hvor vi mangler nogle hænder for at gøre noget, som vi synes er vigtigt.
Det, som ordføreren jo også henviser til, om underbetaling er også helt indiskutabelt noget af det, jeg brugte krudt på, og et stort problem – og desværre også et større problem blandt migrantarbejderne.
Det er jo ikke nødvendigvis, eller det er det faktisk i meget ringe grad, migrantarbejdernes skyld, men det er, fordi de er sårbare lønmodtagere, der også nogle gange bliver sat til at tage de usikre og de farlige jobs.
Måske fordi de ikke kan sproget, måske fordi de ikke ved, de kan sige fra, måske fordi de er bange for at blive fyret og blive sendt ud af landet, er de i en sårbar position.
Derfor synes jeg, at vi har en kæmpe opgave med at sikre, når folk kommer hertil, også i større antal end hidtil, at der så faktisk også er styr på arbejdsforholdene.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-05:
Mange tak.
Ordføreren er i sin tale inde på, hvordan migrantarbejdere og udenlandsk arbejdskraft er til gevinst for den danske økonomi.
Nu kan jeg ret godt lide at nørde tal, og når vi faktisk kigger ned i produktivitet, løn og overskud i virksomheder, kan vi se, at der er rigtig meget, der tyder på, at det voldsomme overskud, vi ser i de danske virksomheder, simpelt hen skyldes, at man ikke giver ansatte i udlandet og migrantarbejdere den løn, som de burde få.
Hvilke refleksioner giver det hos ordføreren?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-05:
Det med at pålægge folk at indkalde til forhandlinger er jo altid et lidt løst begreb.
Men jeg er i hvert fald enig så langt, at jeg kan sige, at jeg tror, at vi inden for et års tid har en ny ordning, som bygger på den danske arbejdsmarkedsmodel, og som vil give adgang for grupper, som har en relativt høj løn, men som måske ligger lige under det, som er grænsen i dag.
Samira Nawa (RV), 2024-12-05:
Så den del af De Konservatives beslutningsforslag, som handler om, at regeringen skal indkalde til nogle forhandlinger om at udvide mulighederne for virksomhederne for at kunne tiltrække international arbejdskraft, er regeringen sådan set enig i, eller hvordan skal jeg forstå ministerens svar?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-05:
Det, vi gerne vil fra regeringens side, er at sørge for, at virksomheder, som er organiserede, og som aktivt er en del af den danske arbejdsmarkedsmodel, skal have mulighed for at kunne få arbejdskraft, også selv om man ikke har den overenskomstmæssige løn, som ligger under 393.000 kr.
Men det kræver selvfølgelig, at det er virksomheder, som har eksempelvis tillidsvalgte på deres arbejdspladser, som er en reel del af det organiserede arbejdsmarked.
Karsten Hønge (SF), 2024-12-05:
Næh, jeg siger da bare, at vi skal lave nogle fælles gode regler, der værner om det ordnede, det regulerede og det civiliserede arbejdsmarked, til glæde for både lønmodtagerne og for de arbejdsgivere, der har tænkt sig at levere nogle ordentlige arbejdspladser, og som skal have lov til at konkurrere på fair vilkår.
At forslaget kommer i dag, tror man, som jeg også sagde det to gange i min ordførertale,
simpelt hen er løgn.
Det kan vel ikke komme på et dårligere tidspunkt, overhovedet, set ud fra forslagsstillernes side.
Jens Joel (S), 2024-12-05:
Lad os nu bare blive i det eksempel, som ordføreren selv kommer med.
Hvad nu, hvis man ikke længere har sit job på pizzeriaet efter 2 måneder, men ikke kan sendes hjem igen?
Det kan da godt være, at man kom for at få et arbejde, men hvis man ikke kan sendes tilbage til et i øvrigt forfærdeligt regime, så er det jo det samme som de facto at sige, at man kan indvandre, hvis man kan skaffe sig et job i et pizzeria.
Er det sådan, man skal forstå De Radikales både indvandrings- og beskæftigelsespolitik?
Samira Nawa (RV), 2024-12-05:
Pointen med at komme hertil er jo, at man kommer hertil på grund af et arbejde.
Det er jo det, der er hele idéen: at du ikke kan komme ind, medmindre du har et arbejde på hænderne.
Det vil sige, at det er det, der udgør dit forsørgelsesgrundlag, og man skal ikke være på andre ydelser.
Så kan det godt være, at der går 10 år, og at man efter 10 år på det danske arbejdsmarked har et behov for at være på en overførselsindkomst.
Og det synes jeg sådan set ikke gør så meget, hvis man har lagt så stort et bidrag på det danske arbejdsmarked.
Jens Joel (S), 2024-12-05:
Tak for det.
Jeg er nødt til lige at vende tilbage til det emne, som min kollega også tog op, omkring det her med en fuldstændig nyorientering af politikken i forhold til at trække arbejdskraft hertil.
Fru Samira Nawa siger, at det er, fordi man i Radikale skelner mellem arbejdsmarkedspolitik og udlændingepolitik.
Men grunden til, at man får det samme svar i Socialdemokratiet, uanset om man spørger udlændingeordføreren, eller om man spørger beskæftigelsesordføreren, er jo, at det er de samme mennesker.
Så er man jo indvandrer.
Man kan ikke sendes tilbage, og man har heller ikke nogen arbejdstilladelse.
Hvad har De Radikale tænkt sig vi skal stille op i den sammenhæng?
Samira Nawa (RV), 2024-12-05:
Det er klart, at når man ikke er oplyst om sine rettigheder, eller hvis man ikke er organiseret, så står man meget svagere på det danske arbejdsmarked.
Det er selvfølgelig et ansvar, som man skal være klar til at tage på sig, og det er vi også i Radikale Venstre.
Men jeg mener bare ikke, at fordi der er brodne kar i form af virksomheder derude, som udnytter udlændinge på arbejdsmarkedet, så skal virksomheder over en bred kam straffes.
For vi ser jo 400.000 mennesker indgå på det danske arbejdsmarked til gavn for os alle sammen og vores velfærd.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-05:
Jeg tror bare, at hvis vi ser det i lyset af den rapport, der kom i foråret, kan vi jo direkte se, at der er en sammenhæng mellem, om en virksomhed har migrantarbejdere ansat, og så det, at der strukturelt er en udnyttelse af, at de ikke kender deres rettigheder, eller at de ikke er i en situation, hvor de kan anvende dem.
Derfor vil jeg bare høre, om ordføreren kan se, at der er en sammenhæng i forhold til både tilsynsopgave, organiseringsopgave for fagbevægelsen og alle mulige andre ting, når det handler om at sikre, at migrantarbejdere ikke bliver udnyttet.
Det er jo endda så stort, at det med stor sandsynlighed er en af de to tungtvejende faktorer for, hvorfor lønkvoten er faldet, bare når vi kigger her på efteråret.
Så hvilke overvejelser giver det?
Samira Nawa (RV), 2024-12-05:
Jeg glemte faktisk at adressere lige præcis det i min ordførertale.
Der står vi selvfølgelig i Radikale Venstre samme sted som Enhedslisten, i forhold til at man, når man begår ulovligheder, ikke skal have lov til det.
Men skal der så være en kollektiv straf, hvor virksomheder, der opfører sig ordentligt, ikke kan få lov til at rekruttere den arbejdskraft, de har behov for, altså den arbejdskraft, som sikrer vores alle sammens velfærd, og som bidrager til den grønne omstilling?
Det er så der, jeg er uenig med Enhedslisten.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-05:
Mange tak.
Ordføreren kommer ind på det her med sammenhængen i forhold til de forskellige dele, og at ting ikke udelukker hinanden.
Der vil jeg bare spørge, hvilken sammenhæng ordføreren ser mellem det her forslag, hvis vi realiserede det, og så udfordringerne i forhold til arbejdslivskriminalitet og social dumping og de dele?
Samira Nawa (RV), 2024-12-05:
Det er godt, at vi ikke sender nogen tilbage til Iran, vil jeg bare lige sige.
Hr. Frederik Vad anskuer det her som udlændingepolitik.
Det gør vi ikke i Radikale Venstre, når det handler om international arbejdskraft.
Der handler det om beskæftigelsespolitik, og jeg bemærkede sådan set også, at Socialdemokraterne sendte deres beskæftigelsesordfører på talerstolen; så var det godt nok integrations- og udlændinge ministeren , der var på talerstolen.
Men det her handler jo om virksomheders mangel på arbejdskraft og om at kunne sikre, at man har den tilstrækkelige arbejdskraft.
Frederik Vad (S), 2024-12-05:
Nu er gennemsnitssagsbehandlingstiden på omkring 37 dage, så så voldsomt er det jo heller ikke.
Men det er jo et vildt forslag, Radikale Venstre står bag sammen med Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Altså, det svarer jo til, at et eller andet pizzeria bare kan hive alle mulige mennesker ind i Danmark, og når de så først har sat fod på dansk jord og de f.eks. ikke får en arbejdstilladelse, hvad gør vi så?
Hvad nu, hvis vi har fået nogle hertil fra Iran, som så får afslag på en arbejdstilladelse, og vi skal sende dem hjem, men ikke kan det, fordi vi ikke sender nogen tilbage til Iran?
Det er jo et vildt nybrud i dansk udlændingepolitik.
Kan ordføreren ikke se det?