runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Jeg er meget spændt på, hvad det primært bliver, for Afrika er jo ikke irrelevant for Europa.
Derfor kan der jo sagtens være områder, hvor vi har en interesse i i fællesskab at sige: Hvad gør vi ved det?
Det betyder ikke, at enhver mission, der kommer på baggrund af et forslag fra et EU-land, skal vi være en del af, men man kunne da godt tænke sig, at vi var nogle EU-lande, der gik sammen og f.eks. sagde: Skal vi nu ikke tage en turnus hver især om at bekæmpe pirateri af hensyn til vores danske flåde og vores danske søfolk?
Jeg var 18 år på arbejdsmarkedet, før politik blev min fuldtidsbeskæftigelse.
Jeg tror, det er lidt over gennemsnittet i forhold til rigtig mange, der er valgt ind her i Folketinget.
Så jeg har prøvet at være på arbejdsmarkedet, og jeg ved godt, hvad det er.
Mine forældre kom ud at tjene, efter de gik ud af 7. klasse – jeg ved godt, hvad det betyder at yde et stykke arbejde.
Men den der gamle fortælling om, at hvis man har været på arbejdsmarkedet i mange år, så er man fuldstændig ødelagt og slidt, er næsten fortællingen om Jens Vejmand, og den fortælling gør, at vi kan få et problem i det her samfund med hensyn til tilgangen til erhvervsuddannelserne, fordi I taler arbejdsmarkedet ned.
Jeg har jo ingen glaskugle, som gør, at jeg kan gætte mig til, hvilke missioner der kommer i fremtiden.
Det må vi jo diskutere.
Jeg er jo glad for, at også hr. Peder Hvelplund erkender, at det er det danske Folketing og ikke nogen som helst andre, der beslutter, hvor soldater skal sendes hen i verden.
Jeg synes jo, at det, vi ser omkring Libyen, er en vigtig mission.
Bosnien-Hercegovina er en vigtig mission, og det er bekæmpelse af pirateri også, men vi skal jo have folkene.
Det er ikke sådan, at fordi EU har en mission, skal vi være med.
Vi har jo ikke soldater til at deltage i alting, og der vil være noget, som jeg måske ikke tænker er kerneopgaven for danske soldater, og det synes jeg vi skal tage stilling til fra sag til sag.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Tak for det.
Der gik lidt tid, før hr. Søren Pape Poulsen kom frem til spørgsmålet omkring folkeafstemningen den 1. juni, men det kom dog i talen.
Det kan man sige også relaterer til den gode Emil, som hr. Søren Pape Poulsen refererer til, for hvad er det for et Danmark og hvad er det for et Europa, Emil skal vokse op i?
Der er det jo tydeligt at se, at den militære dimension, der er i EU nu, primært har et sigte, som handler om, at man skal forsvare EU's handels- og ressourceinteresser, primært i Afrika.
Derfor har jeg dette spørgsmål til hr. Søren Pape Poulsen.
Det er rigtigt, når hr. Søren Pape Poulsen anfører, at det er et flertal i Folketinget, der kan sende soldater ud på missioner, men er det De Konservatives opfattelse, at f.eks. Emil skal kunne sendes ud på missioner i Mali, i Den Centralafrikanske Republik eller i Mozambique for at sikre, at EU fortsat kan have adgang til f.eks. uran eller gas, som vi jo skal udfase?
Eller hvad er det for nogle igangværende missioner, som De Konservative ønsker at sende soldater ud på?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Det synes jeg man skal tage en fordomsfri snak om.
Den helt generelle udfordring, vi får, som spørgeren jo også rejser her, er, at alt det, vi skal lige nu i Danmark med de hænder, vi har til rådighed, skal vi selvfølgelig prioritere rigtig, rigtig klogt i en situation, hvor vi mangler arbejdskraft.
Det skulle vi så også gøre noget ved.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-23:
Jeg elsker biler.
Men også selv, hvis jeg ikke var sådan helt vild med biler, så ville jeg simpelt hen ikke i min fantasi forstå, at man lægger op til 150 pct. afgift på et produkt, som man ved familier har brug for.
Det er jo det, vi gør på bilerne.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man siger, at det er okay, at danske børnefamilier skal køre – og det kommer de jo til – i mere usikre biler end de svenske børnefamilier og tyske børnefamilier.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge om det, jeg også stillede spørgsmål om til Venstres leder, for jeg vil jo gerne have lidt opbakning fra folk, som også godt kan lide privatbilismen derude og mener, at det er en vigtig del for at få familielivet til at hænge sammen:
Kunne Konservative se sig selv i, at vi, når magten forhåbentlig skifter, kigger på at få gjort noget ved de afgifter en gang for alle, for det er jo ud over huset den største post for rigtig mange børnefamilier?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Jeg beder heller ikke om, at hr. Søren Pape Poulsen kigger i krystalkuglen.
Jeg synes bare, at man skal forholde sig til igangværende aktioner.
Nu nævner ordføreren selv f.eks. aktionen i Libyen, men den handler jo om, at man opfanger migranter og sender dem tilbage til lejre i Libyen, hvor de bliver udsat for menneskerettighedskrænkelser og voldtægt – en aktion, som den tyske Forbundsdag har sagt at tyske soldater ikke skal deltage i.
Altså, er det den type aktioner, vi skal deltage i, og er hr. Søren Pape Poulsen ikke enig i, at det, der ligger i EU's militære dimension, primært er aktioner i Afrika?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Først vil jeg gerne sige, at det jo var sådan, at vi i vores regeringsperiode fik sat afgiften ned.
Det er ikke, fordi jeg siger, at så stopper vi der.
Men vi fik sat afgiften ned, og vi fik jo at vide fra den ene side af salen, at det var helt uansvarligt.
De har så ikke foreslået at sætte det tilbage til det, det var.
Så er jeg meget enig med hr. Lars Boje Mathiesen i, at vi jo skal sætte os ned og diskutere det, når der kommer et borgerligt flertal, for jeg tror, at både hr. Lars Boje Mathiesen og jeg har lyst til at sænke skatten og afgiften rigtig mange steder.
Så må vi jo sætte os ned og blive enige om, hvor vi begynder, og hvad vi så prioriterer først.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en voldsom udgift for danske familier, især dem, der ikke lige kan tage et S-tog og en bus.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-23:
Det synes jeg jo er ærgerligt, og jeg synes desværre igen, at det vidner om, at det er nogle meget tykke mure, hr. Søren Pape Poulsen opholder sig bag herinde, og at han måske kunne have godt af at komme lidt ud i virkeligheden og se, hvor hårdt et arbejdsliv nogle af de mange hårdtarbejdende danskere har.
Derfor kunne jeg til sidst godt bare tænke mig at spørge – og det er måske heller ikke nogen nyhed – om hr. Søren Pape Poulsen kan bekræfte eller sige lidt mere om, hvorvidt han mener, at danskere, som har knoklet i mere end 40 år, som har knoklet alt, hvad de kunne på arbejdsmarkedet og passet deres, er folk, der trækker sig tilbage for andre folk penge, eller om det i virkeligheden er for deres egne penge.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Jamen jeg går ikke ud fra, at der er nogen herinde, der er i tvivl om, at vi synes, at det at indføre Arnepensionen var forkert.
Jeg synes ikke, vi bør have den, og jeg synes, vi skal af med den igen, for i min verden er det et helt skævt fokus.
Det er et fokus, der går på, at hvis man bare har været mange år nok på arbejdsmarkedet, så skal man partout trække sig tilbage.
Det, Socialdemokraterne har gang i her, er jo lige så stille at lægge en standard for en ny pensionsalder i Danmark – eller skal vi til at have forskellige pensionsaldre for forskellige grupper, eller hvor er det egentlig, vi er på vej hen?
Hvis vi overhovedet skal have råd til det velfærdssamfund, som vi alle sammen gerne vil have, så frygter jeg også, at den diskussion, vi nu får om Pensionskommissionen, lige om lidt ender med, at vi tror, at vi kan sidde her og vide, hvilken sundhedstilstand folk har om 30 år, og så med nutidens briller vedtage fremtidens pension.
Det er meget farligt.
Jeg er ikke enig i det.
Jeg går ind for den seniorpension, vi har lavet.
Jeg mener ikke, man skulle have lavet Arnepensionen – jeg synes ikke, den er rigtig.
Jeg sagde høj, og jeg skulle have sagt ensartet.
Det var sådan set min idé, for i vores udspil køber vi jo ind på det grundlag, som regeringen også har lagt frem, i forhold til CO 2 -afgiften, og den skal jo være så ensartet, som den overhovedet kan.
Og så ved spørgeren og jeg jo godt, at vi har nogle virksomheder herhjemme, som vil blive voldsomt presset, hvis vi slet ikke er villige til at kigge på, om der kan være en forskel i det, man betaler, altså en rabat, hvis vi stadig væk vil have arbejdspladserne i Danmark.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Så vil jeg spørge om noget lidt andet.
Jeg hørte ordføreren sige, at der skulle en høj CO 2 -afgift til for at hjælpe på vores CO 2 -udledning.
Vil ordføreren sige lidt mere om, hvad Det Konservative Folkeparti forstår ved en høj CO 2 -afgift, også i forhold til om den skal være ensartet?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg lyttede godt efter hr. Søren Pape Poulsens fortælling om Emil, men kunne desværre konstatere, at hr. Søren Pape Poulsen jo i sin fortælling havde glemt Emils morfar, som efter et langt og hårdt arbejdsliv endelig har fået muligheden for at kunne trække sig værdigt tilbage.
Og det er måske, fordi det ikke er nogen nyhed, at nedslidte danskere, som endelig har fået lov til at trække sig tilbage efter et langt og hårdt arbejdsliv, er nødt til at trække i arbejdstøjet igen, hvis hr. Søren Pape Poulsen får opfyldt sin drøm om at sætte sig i i statsministerstolen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om hr. Søren Pape Poulsen kunne sige lidt om, hvad hans besked egentlig er til de danskere, som har fået retten til at trække sig tilbage.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Jeg opfatter, at Konservative definerer sig som et naturvenligt parti, og det kan jeg også godt lidt genkende.
Som jeg ser det, er miljøkonsekvensvurderingen i forbindelse med Lynetteholmen meget tvivlsom, så kan man forestille sig, at vi kommer i en situation, hvor natur og miljø vil blive så påvirket, forventeligt, af en Lynetteholm, at Konservative vil trække sig fra forliget?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Jeg forudser i hvert fald en positiv diskussion blandt de borgerlige partier om, hvor vi skal begynde, når vi skal kigge på, hvordan vi skal gøre det lidt lettere for danskerne at få deres hverdag til at hænge sammen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-23:
Ja, præcis.
Nu kan jeg huske, at så steg den løbende afgift en lillebitte smule under den tidligere regering samtidig.
Det var jeg ikke så glad for.
Men det var nok en handel i gården.
Man kan jo f.eks. starte med bare at sænke det til de 80 pct.
Men jeg er meget glad for den positive tilgang til, at vi kan kigge på de her afgifter på de biler.
De afgifter rammer børnefamilier, og de har ofte, der hvor vi kommer fra, brug for to biler for at få det til at hænge sammen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Jeg kan jo forstå, at nu har der været nye drøftelser om Lynetteholmen, og at man kigger på nogle tiltag i den forbindelse.
Men alt andet lige er det jo et rigtig godt og vigtigt projekt, vil jeg også godt sige.
Altså, det er jo sådan set noget, vi har stået vagt om, da vi selv havde regeringsmagten, og som vi også har lavet en aftale med den her regering om, så jeg har svært ved at se, at vi skulle ende med lige pludselig at sige, at nu trækker vi stikket på det forlig.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Altså, jeg tror lige, der er et perspektiv, vi bliver nødt til at være enige om, og det er jo, at selv om vi lukkede Danmark ned i morgen, ville man ikke kunne måle det ude i atmosfæren.
Så det er ikke derfor, vi gør det.
Det er ikke Danmark isoleret set, der har indflydelse på klimaet.
Når vi sætter så ambitiøse mål, som vi gør, for os selv, så er det, fordi vi håber, at vi kan påvirke andre til at gøre det samme på to måder.
Det ene handler om at vise, at man godt kan være et rigt, lige, konkurrencedygtigt og godt samfund, mens man gør det.
Det er også derfor, vi ikke bare siger 95 pct., 90 pct. eller 85 pct. For det ved vi vil gå ud over de der ting.
Det ville ikke være smart.
Det andet handler om, at når vi sætter de her mål for os selv, udvikler vi løsninger, som resten af verden kan bruge.
Derfor er vores aftryk jo langt større i Indien, Kina, Vietnam og i de 19 lande i verden, vi samarbejder med i et myndighedssamarbejde, hvor vi bruger vores teknologi, vores knowhow til at hjælpe dem med at nedbringe deres udledninger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Ja, hvad kommer der så ud af debatten?
Det ser ud, som om der ikke bliver vedtaget nogen vedtagelsestekst oven på den her forespørgsel – det er jo heller ikke altid, at det er teksterne, der ser ud til at kunne ændre hele verden.
Men hvis man skulle samle op på noget fra debatten her, vil jeg sige, at jeg synes, der er grund til, at ministeren beholder sin Harry Potter-stav, for vi er jo nødt til at komme videre.
Jeg synes, der ligger en stor opgave i, at regeringen fremsætter et grønt finanslovsforslag, for når jeg kigger tilbage på de sidste 3 år, har vi måttet kæmpe for de der ting, der så er kommet ind, og som har gjort, at man har kunnet kalde det for en grøn finanslov.
Det kunne være befriende, hvis det var sådan, at det var regeringen, der kom med et forslag til en grøn finanslov, for så skulle vi nok prøve at se, om vi ikke kunne gøre det endnu grønnere.
Så jeg vil godt høre, om det er noget, som regeringen har i proces.
Det andet er det her omkring vindmølleloftet.
Altså, jeg tror, vi er nødt til at kigge på det med respekt for den aftale, der er, og så se på, hvad der kan justeres på fremadrettet for at sikre den der store fremgang i udbygningen af den vedvarende energi.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Jeg synes, vi har lavet nogle rigtig gode finanslove i fællesskab – også nogle, der har ført til reelle reduktioner.
Når det ikke plejer at være i forbindelse med finansloven i Danmark, at man laver de helt store klimaaftaler, så skyldes det en lang række ting.
Den ene er, at det er en helt anden type meget længerevarende finansiering, man har behov for, som man gerne skal finde separat fra en finanslov.
Den anden er, at vi jo meget gerne vil lave meget brede aftaler, når det handler om specielt energipolitikken i Danmark, og eftersom det ikke har været muligt i Danmark at lave meget brede aftaler på finansloven, sætter det jo visse begrænsninger.
Jeg tror og håber da, at det, vi skal forhandle her inden sommerferien – det, vi allerede er i gang med på den grønne varmedel, men også det, der handler om udbygning af den vedvarende energi – er noget, som kan være af en bred karakter, og som kan være det, der for alvor bringer os det der næste meget store skridt frem på den grønne dagsorden. Og det bliver jo ikke ringere af, at det ikke er en finanslovsaftale, men at det er en helt almindelig energiaftale.
Jeg tror ikke, man kan sige, at der ikke skete noget i maj, hvad angår et udspil fra regeringen.
Altså, vi kom med »Danmark kan mere II«, hvor vi taler om en firedobling af energi på land og 35 GW på sigt på land og 1-4 GW yderligere ud over den firedobling, vi allerede har besluttet, til havs.
Så der er masser af udspil i det.
Det er klart, at vi jo skal meget mere ned i detaljer i et forhandlingsforløb, og det kommer vi ganske snart.
Jeg håber selvfølgelig, at vi kan afslutte forhandlingerne om grøn varme først – og også meget gerne en skattereform – men kan vi ikke det, må vi lave det sideløbende.
Susanne Zimmer (FG), 2022-06-02:
Nu har jeg ikke haft tid til at nærlæse rapporten fra Yale University og Colombia University, men til gengæld ved jeg, at De Økonomiske Råd i tirsdags kom med en rapport, hvor de kritiserer regeringen for at have en uklar holdning til vores CO 2 -afgift, så virksomheder lige nu faktisk ikke ved, hvad vej vinden kommer til at blæse.
Og det betyder jo, at en hurtig og effektiv omstilling bliver bremset lidt, i forhold til hvad den kunne være.
Så siger de også, at der er nogle fejlagtige antagelser omkring lækageeffekt, altså at flytte udledningen til udlandet, hvis vi lukker noget ned.
Det, der jo er med udspillet fra regeringen, er, at det ikke er en ensartet CO 2 -afgift.
Der er undtagelser, og en af undtagelserne er så Aalborg Portland.
Så mener regeringen, at det udspil med skatterabat til Aalborg Portland og andre store CO 2 -udledere simpelt hen er principielt, altså at man skal frede nogle at de her udledere for at kunne køre en CO 2 -afgift igennem?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Okay, så må vi jo finde på noget lilla, revolutionært, grønt til den finanslov, der kommer, og så tage energipolitikken på anden vis.
Nu er der jo lagt op til, at vi skal aftale noget om en firedobling af vedvarende energi – ifølge min kalender inden sommerferien – og jeg har noteret mig, at regeringen ville komme med noget i maj, og det har jeg ikke registreret.
Hvornår er det, regeringen kommer med et udspil om den der firedobling af den vedvarende energi, for jeg vil gerne være forberedt til de der forhandlinger?
Torsten Gejl (ALT), 2022-06-02:
Jamen det kan jeg godt forklare, for den bekymring har jeg også.
Altså, det handler f.eks., som jeg sagde, om det med, at jeg er i tvivl om, hvorvidt vi som foregangsland – og det er jeg stolt af at vi er – gør nok i forhold til at gøre vores til, at temperaturen i verden ikke stiger med mere end 1,5 grader.
Der er flere og flere stemmer, også kvalificerede stemmer, der siger, at vi er nødt til at hæve målsætningen, måske fra 70 pct. til 79 pct. eller 80 pct.
Og så bliver jeg altså bekymret, hvis det er sådan, at flere og flere stemmer siger: Det er ikke sikkert, at selv den så ambitiøse klimalov er nok.
Jeg sagde før, at jeg forbruger lige så meget CO 2 som 17 indere.
Det bekymrer mig også, at vi starter fra et så utrolig højt CO 2 -forbrug.
Derfor bliver det svært at få det ned.
Den her type bekymringer opfatter jeg som reelle nok.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Tak for en rigtig god tale.
Jeg vil sige, at jeg tager min cykel hver dag og kører forbi hele den der række af biler, 10 km med folk, der sidder alene.
Der er klart noget at komme efter.
Men jeg synes, at ordføreren griber fat i noget meget vigtigt, og det er energieffektivisering, og hvor meget besparelse, vi har, både af penge og CO 2 , men selvfølgelig også et bedre indeklima.
Ordføreren gjorde os også klogere på tallene.
Men hvad mener ordføreren der skal til?
For vi har jo styrkepositioner, og vi ved, hvad vi kan komme i mål med.
Hvad er det, der ligesom skal til, så vi får noget mere tempo på den her energieffektivisering?
Jeg er jo glad for, at vi fik de 3 pct.s energieffektiviseringsrate igennem forleden, men det har også kun taget et år.
Hvad skal der så mere til nu?
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Der bliver sagt, at man har forståelse for, hvis jeg synes, det er lidt underligt, at man ude i verden betragter Danmark som et foregangsland, mens der så er så meget kritik her i Danmark.
Det ved jeg egentlig ikke om jeg synes er underligt.
Jeg var engang et ungt, engageret og bekymret menneske, så jeg kan sagtens forstå den følelse.
For jeg er stadig væk engageret og bekymret, men jeg er bare ikke ung længere.
Jeg gik ind i politik, fordi jeg interesserer mig for det her område.
Dengang for snart mange år siden var vi ikke så mange, der gjorde det.
Der var ikke så mange, man kunne demonstrere med.
Der stod man rimelig alene, hvis det var det, man ville.
Men der er noget, jeg ikke forstår.
Jeg forstår ikke ordførerne, som selv har været med til at lave aftalerne, ordførerne, hvis job det er at sidde hele dagen og læse tykke rapporter.
Nogle af de dygtigste klimaforskere i verden fra Yale University og Columbia University har sat sig ned – og de har jo ikke nogen politisk motivation for at sige, at Danmark gør det godt; de har kun én motivation, og den handler om at identificere best practice og identificere de lande, som de synes andre skal følge som eksempel – og peget på os og sagt, at hvis de kunne give et råd til alle andre lande i verden, ville det være, at man skulle kigge på, hvad de her lande i toppen gør.
Det ved ordførerne godt.
Så derfor forstår jeg ikke, at alle dem, som har været med til at lave aftalerne i Danmark, og som har bragt os dertil, siger: Det er slet ikke godt nok; vi burde gøre noget helt andet.
Torsten Gejl (ALT), 2022-06-02:
Tak, formand.
Jeg forstår egentlig godt, at det må være lidt mærkeligt, når ministeren ved så mange internationale konferencer oplever at få så meget ros for vores klimamål, for vores ambitioner og for den vej, vi bevæger os ad hen imod vores mål, og han så, når han kommer hjem, møder en kæmpemæssig bekymring, sultestrejkende studenter på Folketingets trappe og folk, der limer sig fast til asfalten, altså en virkelig, virkelig stor bekymring.
Jeg tror, det har noget at gøre med, at vi jo er et land, som har et gigantisk klimaaftryk.
Altså, jeg forbruger jo lige så meget CO 2 som 17 indere.
Så jeg tror, det er, fordi vi starter fra så dårlig en position, og selv om vi er dygtige, er det svært at komme derned, hvor vi skal med udledningen.
Jeg tror, det er en del af bekymringen.
Så tror jeg også, at en del af bekymringen går på, at der er flere og flere, der er i tvivl om, hvorvidt 70-procentsmålsætningen er nok.
Altså, hvis Danmark skal leve op til at gøre sin del, i forhold til at temperaturen kun skal stige med 1,5 grader, altså hvis vi skal gøre vores lillebitte del, men ikke mindre, så skal vi faktisk op på en større besparelse end 70 pct.
Det oplever jeg flere og flere videnskabsfolk sige.
Det er ikke for at være polemisk eller bare for at være utaknemlig, men hvad tænker ministeren?
Kan der være noget om, at vi bliver nødt til at hæve det mål på et tidspunkt, hvis vi skal gøre vores del i forhold til at leve op til målet om, at temperaturen på jorden kun må stige med 1,5 grader?