Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-11:
Tak for det, formand, og tak for de positive kommentarer her fra ordførerne.
Det er jeg rigtig glad for.
Men først og fremmest er der bred opbakning til forslaget.
Nu skal jeg ikke trække det længere ud.
Jeg ved, at hr. Steffen Larsen skal til et arrangement i svømmehallen.
Jeg skal selv først hente mine børn kl. 16.55, men altså, man kan jo godt komme før en gang imellem, og det skal man jo heller ikke skælde nogen ud for.
Jeg har nogle generelle ting til det her og så nogle specifikke ting til noget af det, der er blevet sagt her under debatten.
Det er jo et udslag af asyl- og migrationspagten, som blev vedtaget den 14. maj 2024 efter, må man sige, lange, hårde forhandlinger, og som indeholder en række retsakter på asyl- og migrationsområdet, der overordnet har til formål at reformere og forbedre vores asylsystem i Europa.
Dele af pagten er omfattet af Danmarks parallelaftaler med EU i forhold til Dublinforordningen og i forhold til Eurodac.
Dem har vi i Folketinget allerede givet samtykke til i forsommeren, da vi behandlede beslutningsforslag B 207.
Regeringen har derfor på vegne af Danmark meddelt Rådet tilslutning til dem.
Pagten indeholdt derudover to forordninger, der er omfattet af Schengenteknikaliteten.
Det er disse to forordninger, som dette beslutningsforslag omhandler.
Det er forordningen med screening af tredjelandsstatsborgere ved de ydre grænser, kaldet screeningforordningen, ligesom det er forordningen om indførelse af en grænseprocedure ved tilbagesendelse, kaldet grænsetilbagesendelsesforordningen.
Screeningforordningen har som overordnet formål at opretholde sikkerheden inden for Schengen og indeholder derfor en række regler og foranstaltninger, der samlet set skal bidrage til, at visse persongrupper, der ikke er indrejst lovligt, henvises til den relevante asyl- eller udsendelsesprocedure.
Screeningforordningen indeholder en screening, der finder anvendelse på for det første irregulære migranter ved de ydre grænser, for det andet asylsøgere ved de ydre grænser og for det tredje tredjelandsstatsborgere, der bliver pågrebet på en medlemsstats område, og som ikke kan påvise, at de er indrejst lovligt.
Screeningen indeholder en række elementer som fastlæggelse af identitet, optagelse af biometri, helbredstjek, sårbarhedstjek samt et sikkerhedstjek.
Grænsetilbagesendelsesforordningen indeholder en grænseprocedure ved tilbagesendelse, som skal finde anvendelse på udlændinge, som har fået deres asylansøgning afvist i forbindelse med en asylgrænseprocedure, og det er det væsentligste formål at forenkle udsendelsesproceduren.
Grænsetilbagesendelsesforordningen finder imidlertid kun anvendelse, hvis Danmark beslutter at indføre en national asylgrænseprocedure.
Vi er på nuværende tidspunkt ved at vurdere, om dette vil være hensigtsmæssigt.
Både screeningforordningen og grænsetilbagesendelsesforordningen er omfattet af det danske retsforbehold, men da begge retsakter udbygger Schengenreglerne, skal Danmark inden 6 måneder efter vedtagelsen af forordningerne meddele Rådet, hvorvidt vi vil gennemføre forordningerne i dansk ret.
Når regeringen fremsætter beslutningsforslaget, er det således med det formål at opnå Folketingets samtykke til, at regeringen på vegne af Danmark tilslutter sig disse forordninger.
Det er regeringens opfattelse, at en styrkelse af de ydre grænser er af afgørende betydning for et velfungerende Schengensamarbejde.
Det er hele forudsætningen for, at vi kan have et velfungerende Schengensamarbejde, og det er væsentligt for regeringen at være med til at sende et samlet europæisk signal om, at det ikke skal være muligt at indrejse ulovligt i EU.
Derfor er det regeringens opfattelse, at Danmark bør tilslutte sig forordningerne.
Hvis Danmark tilslutter sig forordningerne, vil det betyde, at Danmark er bundet heraf på mellemstatsligt grundlag.
Der vil på et senere tidspunkt, når man i EU er nået længere med implementeringen af forordningerne, skulle foretages ændringer i dansk lovgivning.
Regeringen forventer derfor at fremsætte et lovforslag med ændringer af dansk ret forud for implementering af screeningforordningen og forordningen for grænsetilbagesendelse.
Så har jeg bare et par bemærkninger til noget af den debat, der har været her i salen i dag.
Jeg mener, det er hævet over enhver tvivl, at den her samlede asyl- og migrationspagt forbedrer mulighederne for at sende folk tilbage og forbedrer muligheden for at have kontrol med EU.
Jeg går ud fra, at det også er derfor, at de partier, som normalt går ind for en stram udlændingepolitik, også her støtter op om tiltagene.
Men det er rigtigt nok, som hr. Steffen Larsen siger, at der i Det Europæiske Råd, altså blandt medlemsstaternes repræsentanter, er folk, som ikke, synes jeg, er ihærdige nok i forhold til at implementere strammere grænsekontrol og bedre tilbagesendelser og bruge hele EU's vægt både som politiske aktører, men også i forhold til de relationer, man har til landene uden for Unionen, eksempelvis i forhold til udviklingsbistand, i forhold til handelssamarbejde og i forhold til andet samarbejde.
Det mener jeg skal indgå i de diskussioner, som man har fra Unionens side i forhold til f.eks. tilbagesendelser.
Faktum er jo, at der er en række lande, bl.a. i Nordafrika, som har tilbagesendelsesprocenter, altså procenttal for, hvor mange man tager tilbage af dem, som EU-landene ønsker at sende tilbage, og der ligger procenttallene jo nogle gange på et etcifret tal for lande, som ligger ret tæt på Den Europæiske Union.
Det kan være 7-8-9 pct.
For lande, som måske endda er ansøgerlande til at komme ind i Den Europæiske Union, kan man også have måske 40-50 pct., der bliver taget tilbage, af det antal, der bliver efterspurgt fra de europæiske lande.
Så der er et problem.