runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Stort tillykke med, at ordføreren er blevet sundhedsordfører.
Jeg tænker lidt på noget i forhold til det her med partnerægdonation.
Det er jo sådan, at vi på fertilitetsområdet har begrænset kapacitet, der er også lange ventelister, og jeg tænker lidt på, om den gestus, vi gør der, i forhold til at man kan aflevere æg til en anden, en partner, som måske kunne blive gravid, optager kapacitet, og om ikke den kapacitet, det optager, bekymrer ordføreren.
For alt andet lige giver det jo et pres på kapaciteten, når man åbner for nye metoder.
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Tak for velkomsten i klubben.
Det er dejligt at komme ind i en klub, hvor man kan mærke at folk er glade for at være.
Så har man ligesom også sådan nogle positive vibrationer omkring det.
Så det vil jeg bare kvittere for; det er dejligt.
I forhold til det konkrete spørgsmål, og om det bekymrer mig, vil jeg sige, at nej, det gør det egentlig ikke.
Jeg synes, at det, der jo er skillelinjen her i forhold til den anden del, er, at man åbner op for, at det bliver en mulighed, men at det er med egenbetaling og i privat regi, så jeg synes, der er en forskel der.
Det er klart, at det er et obspunkt, hvordan vi i det hele taget sikrer nok ressourcer på fertilitetsbehandlingsområdet, men jeg tror, at det, der i hvert fald er vigtigt at få sagt, også her fra talerstolen, er, at den anden del af det, som er vigtigt, og som mange også vil blive glade for, er for egen regning og i privat regi.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Det er også lidt i forhold til forebyggelse.
Jeg kan se, at Lægeforeningen skriver, at Sundhedsstyrelsen antager, at rygning er forklaringen på hvert sjette årlige tilfælde af ufrivillig barnløshed i Danmark.
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Rygning er årsag til mange dårligdomme og påvirker så også det her område.
Jeg synes, det vil være rigtig godt, hvis vi i højere grad kan tale forebyggelse.
Lige om lidt, uden at foregribe dagsordenen, kommer der jo også til at være et punkt på med et lovforslag her i salen, som følger op på den store aftale, der er blevet lavet omkring netop forebyggelsespolitik.
Så jeg synes, vi også har gjort os bestræbelser på lige præcis at gribe ind over for noget af det, som vi ved skader vores sundhed, og hvor vi kan gøre mere og regulere mere fra dansk side i forhold til at gribe ind over for nogle af de problemstillinger, der bliver rejst her.
Så jeg er helt enig i, at vi skal forebygge, og at sundhedsindsatsen altid må gå på to ben.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg vil også benytte lejligheden til at byde ordføreren hjertelig velkommen i sundhedsordførerklubben.
Man er altid meget enige om, hvor man vil hen.
Nogle gange er der forskellige veje derhen, men der er altid en ret god tone og meget velvillighed til at opnå målene.
Men det er selvfølgelig ikke det, mit spørgsmål skal handle om.
Det er den del i lovforslaget, der handler om partnerægdonation.
Det er vi rigtig glade for i Alternativet nu bliver lovliggjort, og vi har jo også en lille aktie i det.
Jeg vil høre ordføreren, om ordføreren og ordførerens parti er villig til at kigge på at gå skridtet videre og gøre partnerægdonation gratis ligesom ægdonation, for som loven bliver nu, er det stadig på privatklinikker og med egenbetaling.
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg er i tvivl om, om det er al kærligheden herinde, der får systemet til at bryde sammen; det kan slet ikke håndtere det.
Jeg er i hvert fald glad for den varme velkomst.
Til spørgsmålet vil jeg sige, at vi jo egentlig synes, vi har fundet en god balance, hvor vi både imødekommer et stærkt ønske, der kan være, i forhold til at man kan bære en graviditet på den måde, med partnerægdonation, men hvor vi samtidig også tager højde for noget af det, som vi har diskuteret her lidt tidligere i dag, nemlig at der også er pres på fertilitetsbehandling.
Det her handler jo om par, hvor der ikke er en sundhedsfaglig begrundelse, så det er et ønske, man har, og det er jo helt fair; det vil vi gerne imødekomme.
Men vi synes så, at snittet med, at det så er for egen regning, er en fornuftig balance.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-11:
Tak for svaret.
Nu skal loven jo lige ud at virke, og så tænker jeg, der begynder at komme nogle tal ind på, hvor mange der egentlig gør brug af det her.
Så selv om ordføreren ikke lige i første omgang er villig til at gøre det gratis eller skattebetalt, vil ordførerens parti så følge det og se på det?
For jeg forestiller mig faktisk, at det ikke er et helt enormt antal par, der kommer til at bruge det her, og hvis det ikke er det, er det måske ikke noget, der vælter systemet helt omkuld.
Så vil man følge tallene og se på det, når vi har noget data for, hvor mange der vil bruge det?
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Jeg synes altid, det er helt oplagt, at vi følger den lovgivning, vi laver.
Jeg kan i hvert fald også for min egen del sige, at jeg kommer til at bruge en del tid på hele det her fertilitetsområde.
Så at se på, hvad vi kan gøre for at hjælpe og fjerne barrierer, synes jeg må være noget, der også er en del af vores opgave her.
Så lad os endelig følge det, men som sagt synes jeg egentlig, vi har fundet en god balance.
Pause Pause (Pause), 2024-10-11:
Mødet er udsat.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg synes jo umiddelbart, det er sjovere, og det er helt sikkert også sundere selv at lave sine børn, end at man skal have hjælp til det med alt, hvad det indebærer af hormoner og andet.
Så jeg spørger bare igen: Mener Socialdemokratiet ikke også, at vi skal bruge flere ressourcer på at forhindre barnløshed i den grad, som vi ser det lige nu, altså den stigning, som vi ser lige nu, ved f.eks. aktivt at gå ind og forbyde stoffer, vi ved påvirker fertiliteten?
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Tak for den varme velkomst; hvor er det dejligt at stå på talerstolen.
SF's ordfører rammer sådan set også noget, der er et hjertebarn for mig.
Nu har jeg tidligere haft fornøjelsen af at være miljøminister, og det er klart, at noget af det, som vi bare kan se i forhold til fertilitet og hormonforstyrrende stoffer, er, at der bare er rigtig meget, vi ikke ved.
Men vi ved trods alt, at det er noget af det, som påvirker mænds sædkvalitet og os alle sammen, hvis ikke vi finder en måde at regulere det bedre på.
Spørgsmålet er, hvordan vi så skaber de helt rigtige rammer for forskning.
Der er jo allerede puttet flere penge i lige præcis det her område for at prøve at finde ud af, hvad det egentlig er, der gør, at fertiliteten falder.
Kan vi blive klogere på det?
Skal det med i en folkesundhedslov?
Skal det høre til andre steder?
Det kan vi jo både starte op på i debatten om det her lovforslag i udvalgsbehandlingen, men også, tænker jeg, i de fremadrettede drøftelser, som der også lægges op til.
Så det tager jeg egentlig bare som en udstrakt hånd.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Tak for det.
Vi i Det Konservative Folkeparti er jo meget enige med regeringen i, at vi skal regelforenkle.
Så langt, så godt.
Jeg er sådan set meget enig, når ministeren siger, at nu skal vi passe på ikke at trække for meget ned over hovedet på kommunerne herindefra med for mange regler, lovgivning osv., og det er jeg også som kommunalpolitiker.
Men når jeg lige rejser mig og tager ordet her, er det, fordi jeg vil spørge: Hvordan hænger det egentlig sammen med de minimumsnormeringer, som den forrige regering med bl.a. Socialdemokratiet, som ministeren jo selv er repræsentant for, jo indførte?
I forhold til de 30 timer og en ret til nedsat daginstitutionsplads til familierne er der bare lige sådan noget modsatrettet for mig.
Og så er der det næste spørgsmål, men det tager jeg i næste omgang – så det her vil jeg bare godt lige høre.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-11:
Det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at minimumsnormeringer ikke er frisættelse.
Den lovgivning har vi så valgt at fastholde, fordi vi syntes, det var et vigtigt skridt fremad for kvaliteten i daginstitutionerne.
Nu ved jeg jo også, at ordføreren sidder i en kommunalbestyrelse i en kommune, der faktisk har været frisat på dagtilbudsområdet igennem nogle år, og jeg synes, det var interessant at se den opgørelse fra Helsingør Kommune af, hvor mange regler de egentlig var bundet af, som var statsligt besluttet, og hvor mange der var kommunalt besluttet.
Langt, langt de fleste regler, som daginstitutionerne i Helsingør Kommune var bundet af, var beslutninger, der var truffet på rådhuset, hvor jeg også formoder at ordføreren har en god dialog og kontakt med borgmesteren fra ordførerens eget parti.
Så lad os starte med at bede de kommunale forvaltninger om at få lagt frem på bordet, hvad der er truffet af kommunalpolitiske beslutninger.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Det er jeg jo fuldstændig enig med ministeren i.
Der ligger et kæmpe arbejde, ikke kun i Helsingør Kommune, men i rigtig mange kommuner, ingen tvivl om det.
Det er jo familierne, som jeg og Det Konservative Folkeparti tænker på.
Det er jo den ret til, at man netop har den her 30-timersregel.
Kan ministeren ikke anerkende, at der en gang imellem er behov for, at vi fastsætter nogle regler og noget lovgivning herindefra for netop at få den politik ud, som vi ønsker?
Lige præcis her handler det jo om at skabe noget mere fleksibilitet for børnefamilier, og den ret fjerner man nu.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-11:
Jo, det anerkender jeg, og det er også derfor – jeg tror, at jeg sagde det til fru Karina Adsbøl – at vi jo ikke skal gøre det her til religion.
Det er det heller ikke for regeringen.
I de forslag, der er kommet fra KL, er der også kommet forslag, hvor vi har sagt, at nej, her vil vi gerne fastholde nogle bindinger i lovgivningen, fordi vi mener, at det har værdi for borgerne.
Det kan vi selvfølgelig også godt diskutere i forhold til 30-timersreglen.
Jeg vil bare sige, at regeringens udgangspunkt der er, at vi synes, at bevisbyrden vender lidt omvendt.
Altså, medmindre man virkelig kan argumentere sagligt for, at det er vigtigt for familierne at have lige præcis en 30-timersregel, så synes vi som udgangspunkt, at vi bør fjerne den.
For det er ikke afgørende for familierne, at den beslutning bliver truffet i Folketingssalen; den kan lige så vel blive truffet i kommunalbestyrelsessalen, hvor man også må formode, at borgerne har lidt lettere adgang til at påvirke den, end de har her.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg har fået lov til at være vikar her i dag på et meget, meget dejligt lovforslag, som jeg til fulde deler ordførerens begejstring for.
Hvor er det bare dejligt, at vi giver flere familier mulighed for at få endnu et barn.
Så vil jeg spørge:Hvorfor egentlig stoppe der?
For der er jo nogle familier, som måske godt kunne tænke sig et tredje barn.
Skal vi ikke også bakke op om, at det bliver en mulighed at få det offentliges hjælp til det?
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg har lyst til at svælge i rosen fra Enhedslisten.
Det er jo i hvert fald dejligt, når der er opbakning til den politik, som regeringen fører, og også, at man her kan se, at vi sådan set gør noget i fællesskab.
Det lyder jo også til, at ordføreren og hendes parti vil bakke op om det, når vi skal trykke på knappen.
Så kan man jo altid diskutere, hvornår man skal stoppe med at levere den gratis, offentlige hjælp.
Jeg tror, at det, der har været vigtigt for os at sige, er, at vi vil tage skridtet videre, og samtidig er der også en anerkendelse af, at der kan være pres på antallet af sundhedspersonale, der er tilgængeligt i forhold til fertilitetsbehandling, og vi har haft et stort fokus på at nedbringe ventelisterne.
Så det er jo også et spørgsmål om, hvad det muliges kunst er der, hvor vi står i dag.
Kan man i fremtiden gøre noget mere?
Jeg tror, at det, der er vigtigt for os lige nu, er at sige, at nu åbner vi op, også med privat kapacitet, i forhold til andet barn.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-10-11:
Tak for det, og også tak fra mig for talen.
Jeg deler til fulde fru Mai Villadsens roser til lovforslaget isoleret set.
For en ting er, at vi behandler helt rigtige og alvorlige problemer, men noget andet er jo, at antallet af voksne, som ikke er i stand til at reproducere sig selv, er stigende.
Det er der jo en forklaring på, men vi ved ikke nødvendigvis præcis hvilken.
Og jeg vil egentlig spørge Socialdemokratiet, om Socialdemokratiet vil være med til, at vi går forrest med hensyn til også at sikre forskning og forebyggelse i forhold til barnløshed, måske i en kommende folkesundhedslov.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-11:
Både i kommuner med noget på kistebunden og i kommuner, der kæmper mere med økonomien, tror jeg gerne man vil have muligheden for lokalt at foretage prioriteringer af, hvor økonomien skal glide hen.
Altså, er det deres plejehjem, der mangler penge, er det daginstitutionen, eller er det skolen?
Og jo mere vi binder det herindefra, jo mere vi leger kommunalbestyrelse herinde, jo mindre albuerum er der, og jo sværere bliver det også at få økonomien til at hænge sammen i en kommunalbestyrelse, og jo hårdere rammer det særlig også de økonomisk ramte kommunalbestyrelser.
Altså, jo flere bindinger vi har på det her, jo sværere bliver det faktisk også at få et kommunalt budget til at gå op på en fornuftig måde.
Så hvis vi er optaget af kommunal økonomi, synes jeg, at vi på Christiansborg burde træde et skridt tilbage og overlade et beslutningsrum lokalt.
Louise Brown (LA), 2024-10-11:
Tak, formand.
Det er glædeligt at se en kær kollega i formandsstolen, så tillykke med den post, og også tillykke til den nyudnævnte sundhedsordfører, fru Lea Wermelin.
Velkommen i klubben.
Det er et lovforslag, som jo rummer to dele.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance er glade for i hvert fald den ene del af lovforslaget, som rummer det her med partnerægdonation.
Det tror jeg ikke at vi kan blive uenige om er en god idé.
Med hensyn til den anden del, som handler om det her med to forsøg i forhold til at få hjælp til at få børn, kunne jeg godt have mine bekymringer i forhold til ventelister.
Jeg kan se, at der kommer lidt hjælp fra ministerens side her, men hvad tænker Socialdemokratiet om ventelisterne?
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtigt, at i og med at vi nu åbner op for, at man også kan få hjælp til sit andet barn – ikke bare et andet forsøg; vi har jo udvidet fra tre til seks forsøg – så kommer der også til at være flere, som kommer til at henvende sig, og der kan blive behov for noget kapacitet dér.
Der står vi jo samtidig i en situation, hvor vi har nogle fastholdelses- og rekrutteringsudfordringer og også noget kapacitet, der er presset.
Så noget af det, som vi har lavet en aftale med regionerne om, er jo bl.a. at bruge den private kapacitet, der er i forbindelse med fertilitetsbehandling til andet barn.
Det er også første gang, vi har lavet den type aftale med de private fertilitetsklinikker, og det synes jeg egentlig er et godt samarbejde, så vi sikrer, at ventelisterne bliver bragt ned.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Det er i bund og grund og mest af alt et spørgsmål om, at man har en begrænset kapacitet på området.
Vi synes som udgangspunkt, at man skal sikre, at den kapacitet, der så trods alt er til rådighed, bliver brugt til så mange graviditeter som muligt, og det er jo klart, at det, når man går ind og laver en fertilitetsbehandling, kan diskuteres, hvor nødvendigt det er.
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Jeg synes stadig, at det er sådan lidt uklart.
For der bliver sagt »mest af alt«, og jeg synes jo, det er helt fair, at der er politiske forskelle.
Men det er, ligesom om det bliver sådan et argument til lejligheden.
For der bliver først sagt, at det også kunne være, at vi kunne bruge fertilitetsbehandlingen til et tredje barn i det offentlige regi, men at der er nogle kapacitetsudfordringer.
Så lad os sige, at vi jo allerede har fået nedbragt ventelisterne markant med den indsats, der også allerede er blevet lavet, fordi det har været en politisk prioritet.
Hvis de ventelister var væk, ville Konservative så være for, at man på den måde kunne lave partnerægdonation?
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Nu er situationen jo så den, at vi giver adgang til det for barn nummer to, og det vil alt andet lige gøre, at der kommer yderligere pres på kapaciteten.
Så alene af den grund synes jeg ikke, at det er hensigtsmæssigt, at man så bruger noget af den kapacitet, der er til rådighed, til partnerægdonation, altså i forhold til at vi må forvente, at der kommer et øget pres på fertilitetsbehandlingen i det hele taget.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Tak til ordføreren for talen.
Nu er jeg heller ikke ordfører på området, men jeg blev faktisk virkelig overrasket over, at Konservative ikke bakker op om elementet om partnerægdonation.
I virkeligheden synes jeg, det der med familiedannelse er sådan en ret konservativ grundtanke, og her handler det om to kvinder, der gerne vil danne familie og begge to vil have biologi indblandet, og så bruger ordføreren kapaciteten som undskyldning.
Men undskyld mig, det her handler om utrolig få mennesker.
Så jeg kan næsten ikke tænke andet, end at det lidt må være en dårlig undskyldning for, at Konservative ikke bakker op om lesbiske kvinders rettighed til partnerægdonation.
Hvis vi nu i et tænkt eksempel tager det med kapaciteten ud og vi siger, at det overhovedet ikke handler om kapacitet, og at det ikke påvirker det, bakker man så op om partnerægdonation – ja eller nej?
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Men det er jo rigtigt, at der ud over det med at give retten til fertilitetsbehandling til det andet barn, også er spørgsmålet omkring partnerægdonation, og jeg kunne bare ikke på ordførerens tale helt forstå, hvad det egentlig er, der er begrundelsen for, at man ikke vil være med i den del af det.
Men jeg kan jo også se, at partiet ikke er med i den politiske aftale, vi har her i Folketinget.
Så jeg skal bare forstå, om det er en principiel modstand mod partnerægdonation, Konservative har, eller om det alene er et spørgsmål om en praktisk kapacitetsudfordring.
Hvad er ligesom argumentationen for, at Konservative ikke vil give den rettighed til kvinder, at man kan donere et æg til sin partner?
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Så det bidrager jo også til, at der bliver født flere børn, at nogle kvinder ønsker at donere et æg til deres partner.
Så det undrer mig virkelig, at Det Konservative Folkeparti stiller sig sådan i det her spørgsmål.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Nej, det er jeg ikke bekendt med.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-10-11:
Tak for det.
Regeringen fortjener ros for at have taget hul på at gøre noget ved bureaukratimonsteret, selv om vi i LA havde håbet på en bindende bureaukratilov, som jeg ved vil have opbakning fra resten af den blå blok.
Det er godt at fjerne kravet om skriftlighed i de pædagogiske læreplaner.
De bliver målt på, hvor mange legoklodser de har, og også på, om de er i nok farver.
Det er svært nogle gange, hvis man f.eks. er en Rudolf Steiner-børnehave, at skulle slås med den firkantethed, der er i vores tilsyn.
Så det synes jeg man skulle gå ind at kigge på, så de ikke behøver at bruge så meget tid på at bøvle med for firkantede tilsyn.
Vi kan have vores bekymringer om at fjerne kravet om en 30-timersplads mod nedsat forældrebetaling.
Jeg synes, det går lidt imod den politiske dagsorden, der fylder blandt mange af os partier lige nu.
Når man ser opgørelsen over de sidste mange år over, hvor meget tid pædagogerne bruger på børnene, kan man se, at den er faldet og faldet.
At fjerne bureaukrati fra kommunekontorerne er vigtigt, men det er altså lige så vigtigt og nok vigtigere at fjerne bureaukratiet ude i dagtilbuddene, så pædagogerne kan bruge mere tid med det vigtigste, nemlig børnene.
At kommuner lægger børnesyn og koncepter ned over dagtilbuddene mener vi i LA ikke er en kommunal opgave.
Det er en opgave for en dagtilbudsleder.
Samtidig kan man læse, at flere pædagoger føler sig låst af bureaukrati og koncepter.
Så lad os være ambitiøse med at få fjernet bureaukratiet i dagtilbuddene og samtidig have øje for, at det ikke må gå ud over børnenes trivsel, læring, udvikling og dannelse.
Jeg har ikke holdt en tale om dagtilbuddene, hvor jeg ikke lige har nævnt skævhed mellem de private og de offentlige, og det her skal heller ikke være en undtagelse.
Jeg vil igen gerne opfordre regeringen til seriøst at kigge på det her med, at de offentlige og private dagtilbud ikke er på lige vilkår i de tilskud, de får.
Liberal Alliance kan godt støtte forslaget, men vi kommer nok også til at støtte det ændringsforslag, som Karina Adsbøl har talt om.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Vi synes som udgangspunkt, at al den kapacitet, der er til rådighed, skal bruges til fertilitetsbehandling på vanlig vis, kan man sige, sådan at der kan reproduceres så mange børn som muligt.
Den kapacitet, som du nævner der, vil jo alt andet lige ikke være til rådighed, for det offentlige har jo mulighed for at købe fertilitetsbehandlinger på de klinikker, som tilbyder det.
Så den samlede kapacitet er under pres, og hvis man bruger noget af kapaciteten til partnerægdonation, laver man jo en fertilitetsbehandling, der sandsynligvis ikke er nødvendig i sådan bogstaveligste forstand.
Så kapacitetsudfordringen er et problem for dem, som ønsker at blive gravide.
Ja, hvis det var sådan, at der var en ubegrænset kapacitet, så ville jeg ikke have noget imod, at man havde den mulighed.
Men jeg synes bare, det er problematisk, når nu vi har et kapacitetsproblem, som givetvis vil vokse, i og med at vi jo nu giver en mulighed for, at folk kan få finansieret en ret til et barn nummer to, og at det så også er mest hensigtsmæssigt, at man sikrer, at der bliver født så mange børn som overhovedet muligt.
Louise Brown (LA), 2024-10-11:
Det glæder mig meget at høre, at man vil kigge ud i det private.
For vi ved jo rent faktisk, at der er en stor kapacitet derude, og at de netop gerne vil hjælpe til på det her område.
En lille udfordring er jo, at vi allerede nu ser store og lange ventelister, og vi ved, at tid er så afgørende, når det handler om fertilitetsbehandling.
Kunne man ikke risikere med det her forslag, som jeg i øvrigt tænker er ret sympatisk, at man måske kom til at stikke blår i øjnene på nogle af de her mennesker, som vitterlig og virkelig ønsker sig et barn, men nu oplever, at ventetiden bliver endnu længere, fordi der er flere mennesker, der gerne vil have hjælp?
Men altså, jeg hører jo, at ordføreren siger, at man gerne vil fjerne barriererne.
Lea Wermelin (S), 2024-10-11:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad spørgsmålet var, men det gik i hvert fald på det her med, om der er en bekymring, når vi nu åbner op.
Jeg synes jo, det er et stort fremskridt.
Jeg synes også, at vi som velfærdssamfund skal have det som en del af det offentlige tilbud, at man kan få hjælpen til det andet barn, og så må det være vores opgave at arbejde på den anden del, som handler om kapaciteten.
Det, man kan se på tallene, er, at ventelisterne er blevet markant reduceret det seneste halve år, og det er jo også, fordi vi virkelig har prioriteret det her område.
Så det er klart, at når man beslutter at gøre det her, må man jo på den anden side arbejde for, at det for dem, der gerne vil gå ind ad den dør, også kan lade sig gøre.
Det er noget af det, som vi jo også blandt regeringspartierne har prioriteret meget højt, og det kan man så også se på de konkrete tal.