runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg ved ikke, om hr. Christian Friis Bach lytter til, hvad han selv siger.
Det er ikke i alle henseender, jeg vil anbefale det.
Men det er rigtigt, at det er staten, der kan anlægge en sag ved Højesteret.
Det er jo det, vi foreslår.
Det er jo det, forslaget handler om, hr. Christian Friis Bach: at man nedsætter en undersøgelseskommission med henblik på at belyse f.eks. Rottmannafgørelsen eller Grzelczykafgørelsen eller Bosmanafgørelsen – alle de sager, som man kan sige kan være i gråzonen eller helt udenfor.
Og når man så har fået det belyst i en undersøgelseskommission, skal vi anlægge en sag.
Det er jo det, forslaget handler om.
Han skal da ikke sidde og ryste på hovedet.
Det er mig, der har skrevet forslaget; det ved jeg da bedst.
Tak, formand.
Forleden kunne alle, der ønsker en omlægning af dansk udlændingepolitik, glæde sig.
Efter mange interne trakasserier var det lykkedes den britiske regering at få det juridiske grundlag og det praktiske grundlag på plads for at flytte hele asylbehandlingen ud af Storbritannien.
Og den britiske premierminister kunne meddele, at inden for 10 uger forventede man at kunne sende de første fly af sted mod Rwanda.
Det burde jo også have vakt begejstring i den siddende regering, og derfor var min undren stor, da jeg på selve dagen havde mulighed for at spørge statsministeren, om ikke hun glædede sig og kunne sige: Det vil vi også gøre.
For jeg tror, de fleste af os har en erindring om, at det her med at flytte asylprocessen ud af Danmark til et tredjeland har spillet en ret stor rolle under den siddende statsministers skiftende regeringer.
Og stor var min undren, da statsministeren sagde, at det egentlig ikke var planen, for nu var det meget, meget vigtigt, at det foregik i fællesskab.
Tidligere skulle Danmark gå enegang; nu skal det være i fællesskab.
Der må jeg nok tilkendegive, at vi i Dansk Folkeparti er lidt mere optaget af at få flyttet asylbehandlingen ud af Danmark end af, om vi nu nødvendigvis gør det, mens vi går i takt med andre EU-lande.
Så derfor behandler vi dette forslag i dag om at støtte Storbritanniens forslag om etablering af et udrejsecenter i Afrika.
Jeg håber, at det kan nyde opbakning.
Tak, formand.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Men det er jo ikke det, der står i det socialdemokratiske udspil.
Jeg har det her foran mig, og der står på side 7, at derfor skal Danmark helst sammen med øvrige EU-lande oprette et modtagecenter uden for Europa – helst .
Det er da en væsentlig forskel.
For i dag er virkeligheden jo så, at man kan gøre det alene, men at man ikke kan gøre det med de andre.
Så siger ministeren i dag, at man så alligevel ikke vil.
Det er jo ikke det, der står i det her udspil.
Det, man her har sagt til danskerne, er, at man hurtigst muligt vil arbejde for at få det her modtagecenter, og at det, at det sker sammen med andre lande, hvis det kan lade sig gøre, så er at foretrække – det er jo det, der ligger i ordet helst – men at det vigtige selvfølgelig er at få et modtagecenter.
Og jeg tror godt, at ministeren kan huske, hvilken rolle det her spillede, da man kom med udspillet, og derfor synes jeg ærlig talt, at man skylder en forklaring på, hvorfor det nu er vigtigere at gøre det med andre EU-lande, end at Danmark gør det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Det her skal jo ikke blive nogen danskundervisning, men sådan som jeg forstår ordet helst, handler det jo om, at det er noget, man hellere vil end noget andet.
Jeg har ikke udelukket, at det kan laves bilateralt mellem Danmark og et tredjeland, men vi vil hellere gøre det på EU-plan, fordi det løser flere problemer.
Det mener jeg står klart i det oplæg, og det er også det, som jeg siger i dag.
Der er sådan set ikke noget, der er forandret i det, og jeg også, hvis man lægger al staffagen til side, at hr. Morten Messerschmidt helst vil have, at man finder en løsning på EU-plan og for det samlede EU, i stedet for at vi skal se en situation, hvor der kommer utrolig mange migranter til Tyskland, som så om 5 eller 6 år får et statsborgerskab, og som jo så, som det vil være tilfældet, alligevel har fri adgang til Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Det er ganske afgjort, det er da vi helt enige om.
Jeg har bare meget svært ved at forstå, hvorfor det, at Danmark ikke kan overbevise alle de andre EU-lande i dag, skulle stå i vejen for, at vi så gør det samme, som Storbritannien gør.
Så det er jo et spørgsmål om prioriteter, og hvad der egentlig er det vigtigste.
Er det vigtigste, at vi i Danmark får det her på plads, eller er det, at alle de andre EU-lande så også gør det?
For jeg er jo helt oprigtigt bange for, at det, når man har lavet det her skifte i politik, som det er sket mellem de to Mette Frederiksen-regeringer, så også har en konkret betydning.
Altså, vi kunne gøre det samme, som briterne i dag har gjort, men man vil alligevel ikke gøre det af politiske årsager.
Er det ikke rigtigt, udlændingeminister?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Det er rigtigt, at vi hellere vil lave en europæisk løsning, og jeg mener, det er forkert, når hr. Morten Messerschmidt siger, at vi ikke kan overbevise halvdelen af EU-landene.
Jeg mener, at der er en ret bred kreds af EU-lande, som er interesserede i den her type af oplysninger, og jeg vil også bare sige, at hr. Morten Messerschmidt skal huske på, at Danmark ikke har det asylpres, som vi havde, dengang Dansk Folkeparti havde bestemmende indflydelse.
Der er flere, der i de sidste 5 år er rejst ud, end der er rejst ind.
Det er ikke som dengang, Dansk Folkeparti sad med 37 mandater, og hvor det, og nu vil jeg ikke sige, at det væltede ind, men hvor der da i de år kom et femcifret antal.
Nu er der kommet styr på det, efter at vi i de seneste 5 år har haft nogle andre folk ved magten.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Det har jo været en begivenhedsrig dag for ministeren indtil nu her under debatten.
Først var der dødskysset fra fru Zenia Stampe, så lidt radikal snak om, hvad regeringens nye holdning til det her betyder, og nu får ministeren så lejlighed til at svare på, hvornår det kommer til at ske med den europæiske løsning.
For det er nemlig det, jeg gerne vil spørge om.
Altså, kan vi ikke komme lidt nærmere på, hvornår det kommer til at ske?
Og hvis ikke det kommer til at ske, hvornår vil regeringen så tage sagen i egen hånd og lave den her danske løsning, som ministeren jo egentlig åbner for kan blive udgangen på det?
Hvad er tidsperspektivet, minister?
Kan vi ikke komme det lidt nærmere?
Er det, når det er afgjort, om statsministeren skal have en EU-toppost f.eks.?
Er det deadline, eller hvornår er deadline for, at regeringen vælger at gøre det rigtige, nemlig at etablere den her løsning i Rwanda eller i et andet land?
Rosa Lund (EL), 2024-05-07:
Tak for det, og tak for talen, hr. Frederik Vad.
På en dag som i dag synes jeg faktisk, at det er lidt dejligt, at hr. Frederik Vad lige understreger, at det i sidste valgperiode lykkedes for Enhedslisten at få forpurret, at Socialdemokraterne kunne gennemføre projektet om at lave et modtagecenter i Rwanda.
Jeg var faktisk reelt, hr. Frederik Vad, bekymret for, hvordan Socialdemokraterne ville stille sig til det her beslutningsforslag, når man kigger på den kampagne, som hr. Frederik Vads parti har kørt de sidste par uger mod borgere, der bor i Danmark, med en anden etnisk baggrund end dansk.
Så jeg var reelt bekymret for, hvad I ville stemme.
Og jeg må sige, hr. Frederik Vad, at for en sjælden gangs skyld glæder jeg mig over, at vi skal trykke på den samme knap til det her beslutningsforslag.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Det var meget vigtigt for Socialdemokratiet i sidste periode at sørge for at holde Enhedslisten så langt væk som overhovedet muligt fra udlændinge- og integrationspolitikken, og det lykkedes heldigvis et langt stykke hen ad vejen.
Men jeg vil bare gerne lige sige til ordføreren, og jeg kan også se, at ordførerens politiske leder har brugt sit årsmøde på at tale om Socialdemokratiets kampagne.
Jeg synes, ordføreren skulle gå ind og se, hvor mange dage der gik, før en journalist tilfældigt opdagede min tale i Folketinget.
Der er ikke én fra Socialdemokratiets kampagneafdeling eller én folkevalgt i Socialdemokratiet, der har forsøgt at prikke nogen journalister på ryggen for at opdage det, der skete hernede i Folketingssalen.
Det har været tilfældighedernes spil.
Og nogle gange puster det jo en stor debat op, og jeg synes, det har været fint.
Det har været lidt heftigt undervejs, men jeg synes, det har været fint.
Men jeg synes ikke, ordføreren kan være bekendt at gå ud og sige til alle mennesker med anden etnisk baggrund i Danmark, at Socialdemokratiet fører en kampagne mod dem, hvilket også er det, hr. Pelle Dragsted har sagt tak.
Det er både forkert, og jeg synes også, det er en smule over stregen, faktisk.
Rosa Lund (EL), 2024-05-07:
Jeg synes, at hr. Frederik Vad har været over stregen, men det ved hr. Frederik Vad udmærket godt.
Det er heller ikke det, det her beslutningsforslag handler om.
Jeg vil bare minde hr. Frederik Vad om, at Enhedslisten sådan set måske ikke havde rigelig indflydelse på udlændingeområdet, så langt vil jeg gerne være enig med hr. Frederik Vad, men det er dog trods alt lykkedes os at få Danmark til at tage kvoteflygtninge igen – der kom så ikke så mange – og få fjernet brugerbetalingen på danskundervisning.
Så hvis jeg var hr. Frederik Vad, tror jeg lige jeg ville prøve at tjekke op på, hvad det egentlig var, vi lavede sammen på udlændingeområdet fra 2019 til 2022.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
»Retfærdig og realistisk«: Til gengæld modtager Danmark et antal kvoteflygtninge gennem FN som erstatning for store masser af spontane asylansøgere.
Det har været Socialdemokratiets politik, lige siden vi fremlagde det her.
Så der er egentlig ikke nogen uenighed der.
Lad os nu se, det europæiske spor bevæger sig i den rigtige retning.
Jeg tror, at der kommer en rigtig god løsning på det område.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Det er en spændende debat, som jo er præget af, at der skal ske noget snart; det er de fleste enige om.
Vi får meget store antal migranter fra Afrika og Mellemøsten.
De dukker op på Lampedusa eller andre steder ved den sydlige grænse med det resultat, at en del bliver og en del tager videre til forskellige europæiske lande, bl.a. Danmark.
Det skal vi lave nogle fælles løsninger på, og Socialdemokratiet er så kommet ind på den kurs, nok dikteret af Moderaterne, at det skal være en europæisk løsning.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, er: Hvornår kommer den europæiske løsning – hvor stor tålmodighed har man?
Migrationspagten, som er blevet vedtaget for ikke så længe siden, blev født i maj 2016, og det vil sige, at der er gået 8 år, før den blev til noget.
Så kan man altid diskutere indholdet af den, om den er god eller dårlig, men der er trods alt sket noget der – det tog 8 år.
Skal der gå 8 år, før der kommer et center i Rwanda, hr. Frederik Vad?
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Så længe det bevæger sig i den rigtige retning, kommer Danmark til at lægge al sin energi – og det er det, Socialdemokratiet mener – i at prøve at få en fælles europæisk løsning.
Så længe tampen brænder, giver det mening at gøre det.
Og i forhold til den der kampagne – for at bruge Enhedslistens udtryk – som Danmarksdemokraterne fører, og som handler om at sige, at der ingenting sker, og at vi hele tiden venter på, at der skal ske noget, vil jeg sige, at der jo sker noget hver eneste dag.
Da Socialdemokratiet overtog ansvaret fra fru Inger Støjberg, sad der f.eks. 1.200 på udrejsecentre, og nu sidder der vel omkring 400 på udrejsecentre.
Det viser jo, at der sker noget.
Det viser, at der sker noget, at der er flere, der bliver sendt ud, end der kommer hertil, i forhold til flygtningestatus.
Det viser da, at der sker noget, at der er blevet lavet en arbejdspligt, hvor kvinder med anden etnisk baggrund bliver bedt om at arbejde og bidrage til det her samfund.
Så det er sådan lidt en mærkelig diskussion at bilde folk ind, at der ikke sker noget, når den her regering og de to sidste socialdemokratiske udlændingeministre er lykkedes med meget mere, end ordførerens formand lykkedes med i sin tid på ministertaburetten.
Der sker noget hver eneste dag.
Hvis ordføreren følger de europæiske medier, vil ordføreren se, at der sker noget, der flytter tingene i Danmarks retning, nærmest hver eneste dag på det her område.
Altså, det er mit parti, der er konsistent i, hvad vi mener om det her; det er jo ikke ordføreren.
Vi er ikke engang halvvejs inde i valgperioden, og ordføreren har både været i et parti, der ønsker, at Danmark skal føre en udlændingepolitik, som ikke lever op til internationale konventioner, og nu er ordføreren i et parti, der ønsker, at Danmark skal leve op til internationale konventioner.
Hvordan ved de nordjyske vælgere, hvor hr. Kim Edberg Andersen er om et år, om han har en tredje position?
Der er inkonsistens nede på den række.
Heroppe er der konsistens i forhold til Socialdemokratiets politik.
Den dag tingene begynder at gå baglæns og ikke bevæger sig fremad.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Tak for det.
For Venstre er det afgørende, at vi tager et grundlæggende opgør med irregulær migration til Europa.
Presset på Europas grænser er voldsomt, og det system, som gælder i dag, er inhumant, og det er dysfunktionelt.
Der er alt, alt for mange mennesker, der har mistet livet i Middelhavet i et forsøg på at nå Europa med menneskesmugleres hjælp, og vi er ikke i stand til at håndtere de store menneskemængder, som lykkes med at komme frem.
I takt med at migrationspresset på Europa stiger, står det hver eneste dag mere og mere klart, at systemet er uholdbart.
Og det er efter vores opfattelse i Venstre i alles interesse, at vi får elimineret menneskesmuglernes kyniske forretningsmodel, får skabt et mere fair og velfungerende system og gør op med, at titusindvis af mennesker hvert eneste år mister livet, når de forsøger at komme til Europa.
Vi skal hellere have et system, hvor vi hjælper de mennesker, der har det største behov, og hvor der ikke kommer flere til det europæiske kontinent, end vi kan håndtere.
I Venstre tror vi på, at vejen hertil går gennem et modtagecenter i et tredjeland uden for Europa, som også lever op til Danmarks internationale forpligtelser.
I regeringssamarbejdet har vi forpligtet os til at arbejde for, at oprettelsen af et modtagecenter skal ske i EU-regi eller sammen med andre ligesindede lande.
På den måde vil løsningen bidrage til at løse større udfordringer med det europæiske asylsystem.
For det er klart, at jo flere lande der kan være bag en fælles løsning, jo mere effektiv vil løsningen være.
For det er fremgået af debatten, at hvis det bare bliver der, hvor hegnet er lavest, at asylstrømmene søger hen, er der altså risiko for, at det fortsat vil være attraktivt at være menneskesmugler og føre folk over Middelhavet med store mennesketab til følge og et fortsat stort pres på det europæiske kontinent.
Vi deler den opfattelse, at det europæiske spor er det rigtige, og det er et arbejde, som udvikler sig løbende.
Derfor skal vi forfølge det spor, og derfor støtter vi fra Venstres side ikke beslutningsforslaget.
Det er en mulighed, som vi bestemt holder åben fra Venstres side.
Så fra Venstres side udelukker vi som sagt ikke, hvis det europæiske spor ender blindt, at vi genoptager arbejdet og indgår en aftale med et sikkert tredjeland, ligesom Storbritannien har gjort, om end der er nogle juridiske spidsfindigheder i det, som nok ikke lader sig gøre at adoptere fra dansk side.
Og det kan være, at det skal være med Rwanda eller et andet land, hvis det kan ske inden for rammerne af de forpligtelser, vi har i forhold til internationale aftaler.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Tak for talen, og tak til den nye ordfører på området.
Jeg er jo ofte blevet forvirret over Venstre i den her periode.
Men man kan sige, at der var én ting Venstre, i hvert fald før valget slog meget klart fast.
Jeg ved, at der er en tidligere ordfører på området, der har været skeptisk over for rwandamodellen og den bilaterale model, og der kan jeg huske, at den tidligere formand var ude at slå meget klart fast, at det var ham, der var formand for Venstre, og at Venstre gik ind for en bilateral rwandamodel.
Så har vi nu fået slået fast, at det var udlændinge- og integrationsministeren, der ligesom var ude at aflive den og sige, at det kun var under en socialdemokratisk regering, og det gjorde han så i januar 2023.
Men jeg bliver jo alligevel nødt til at stille spørgsmålet, for når Socialdemokraterne ligesom siger, at det er, på grund af at det ikke er en ren socialdemokratisk regering, er det så Venstre, der har bedt regeringen om at slå fuldstændig bak på det, som både Venstre og Socialdemokraterne lovede vælgerne inden valget, og sige, at nu skal det være en europæisk model?
Jeg kunne høre på ordførertalen, at Venstre nu også er for en europæisk model, men det stemmer jo ikke med det, Venstre var før valget.
Så kan ordføreren ikke lige slå fast, om det er Venstre, der stikker en kæp i hjulet for en bilateral dansk model?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Jeg tror faktisk, det var hr. Mikkel Bjørn, der i en tidligere udveksling sagde, at det bedste jo var en europæisk løsning, for så ville man have et større antal af lande, der var bag, og det ville så samlet set reducere trykket mod Europas grænser allermest.
Det synes jeg egentlig er en meget god beskrivelse.
Jeg gjorde i talen sådan set meget ud af, at vi fra Venstres side bestemt forbeholder os retten, hvis det europæiske spor ender blindt, til at gå dansk enegang på området.
Jeg er da så egentlig spændt på, om hr. Kim Edberg Andersen har spurgt sin nye partikollega, om han vurderer, at en dansk enegang er realistisk, hvilket jo ikke var hans opfattelse for halvandet år siden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Jeg er lidt forvirret, i forhold til om ordføreren egentlig vidste, hvad Nye Borgerlige, som der blev henvist til at jeg har været medlem af før, mente for halvandet år siden.
Der mente vi også, at en dansk bilateral rwandamodel nok kunne lade sig gøre.
Så lad os lige tage den en gang til, sådan at Venstre også kan få lov til en gang til at fortælle til danske vælgere, at det, de lover før et valg, ikke er det, de holder efter et valg.
Er det korrekt, at Venstre inden valget gik ind for en bilateral rwandamodel?
Er det korrekt, at det gjorde Socialdemokraterne også?
Og er det korrekt, at de to partier ikke er dem, der har stukket en kæp i hjulet for en dansk bilateral rwandamodel?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Nu var det faktisk hr. Kim Edberg Andersens nye kollega, Mads Fuglede, jeg refererede til, for han vurderede jo, at det ikke var realistisk at gå dansk enegang.
Venstres daværende formand slog fast, at det mente vi bestemt stadig væk var en mulighed, og det mener vi stadig væk.
Vi forfølger to spor, hvor vi løser det her i fællesskab, enten med alle EU-lande eller med udvalgte EU-lande, og der er jeg, ligesom det er fremgået tidligere af debatten, sådan set af den klare opfattelse, at det er det, der er mest effektivt.
Og hvis ikke det kan lade sig gøre, er vi klar til at forfølge et bilateralt spor.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Det er rigtigt, at der sker meget på forskellige områder, bl.a. lemper regeringen jo udlændingepolitikken meget tit.
Senere i dag behandler vi jo f.eks. et lovforslag, hvor man lemper udlændingepolitikken igen og ophæver hjemsendelsespolitikken, men det er en diskussion for sig.
Det, jeg har prøvet at spørge ministeren om to gange og nu hr. Frederik Vad én gang – og nu prøver jeg lige at spørge hr. Frederik Vad én gang til, for det er jo trods alt hr. Frederik Vad, der kan svare på spørgsmål oppe på talerstolen; dertil er instrumentet ordførertaler og spørgere – er: Hvornår ophører tålmodigheden med EU, altså, hvornår er det, at vi tyer til en dansk løsning, hvis EU ikke handler i forhold til det her?
Jeg prøver lige at spørge fjerde gang, for det kan da være, at der kommer et svar nu.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Det føler hr. Kim Edberg Andersen
Det har ordføreren fuldstændig ret i.
Det er jo den følelse, man får, når man står herinde, for jeg kan jo godt blive rigtig bekymret.
Nu er der gået halvandet år, og der er noget, der går lidt i en retning, og siden 2019 er det ganget med 13.
Danskerne kan forvente en europæisk model et eller andet sted i 2090 eller sådan noget, for det her går jo for langsomt.
Det eneste, vi ved med sikkerhed, er, at Socialdemokraterne har været villige til at smide det her ind på lædersædet, præcis ligesom Venstre gjorde med minken, og tusind tak for den opklaring.
Det er vi glade for at vide i oppositionen.
Det håber jeg også danskerne, en enkelt eller to, hører herindefra, for jeg er klar over, som ministeren siger: Der kommer ikke til at ske noget, så længe vi sidder i regering med Venstre og Moderaterne.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Det kan godt være, at hr. Peter Skaarup har siddet og sovet lidt under debatten, men det er fremgået flere gange, at der jo ikke er noget nyt.
Hr. Peter Skaarup siger »regeringens nye holdning«, men det er jo simpelt hen forkert.
Som det blev læst op af hr. Morten Messerschmidt, er det jo vores gamle holdning siden 2018, ligesom det har stået i regeringsgrundlaget, siden regeringen blev dannet.
Så det er jo fair nok, at man fra hr. Peter Skaarups side ikke sidder og læser partiprogrammer eller regeringsprogrammer.
Det tror jeg heller ikke jeg selv gør i så stort omfang, men man kan dog alligevel lytte med i, hvad det er for en debat, der foregår i Folketingssalen, før man selv tager ordet og stiller spørgsmål.
Det er vel ikke så meget forlangt.
Jeg har ikke åbnet for noget nyt eller noget anderledes.
Vi har stået præcis på den samme holdning – som minimum – siden regeringen blev dannet, og den er simpel: at så længe der er øget opbakning til en EU-løsning, er det en bedre løsning for Danmark end at lave en rent dansk løsning, fordi vi både løser risikoen for tilstrømning til Danmark, men også fordi vi sørger for, at de ikke kommer ind ad bagdøren, som bl.a. hr. Mikkel Bjørn pegede på, ved at de f.eks. bliver statsborgere i Tyskland og så alligevel tager til Danmark bagefter.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Når jeg siger, at det er en ny holdning, er det jo, fordi har ministeren selv har sagt, at det var sådan cirka omkring 2023, tror jeg det var, at man kunne begynde at sende de første asylsøgere fra Danmark til Rwanda.
Det er jo så ikke sket; det er ikke sket.
Nu er England kommet foran og har sendt den første til Kigali her i sidste uge, tror jeg det var, og kommer til at sende flere.
Så det er jo nyt, at regeringen, i hvert fald den her nye regering, har den holdning, at det skal være en europæisk løsning.
Så spørger jeg – jeg har spurgt en gang, og jeg vil også spørge igen –
hvornår er deadline?
Altså, er det til sommer?
Er det næste sommer?
Og hvis ikke det bliver til noget, hvornår kommer der så en dansk løsning, sådan at vi kan få bugt med de her problemer?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Nu begynder jeg for alvor at blive nervøs for hr. Peter Skaarups hukommelse, for det blev sagt i det sidste svar, jeg gav, at det ikke var en ny holdning.
Hr. Morten Messerschmidt læste op tidligere, hvad der stod i vores program fra 2018, og selv om det lige blev sagt for 1½ minut siden, står man alligevel og påstår, at det skulle være en ny holdning.
Man bliver nødt til lige at holde fast i debatten her, inden man påstår, at vi skulle have ændret holdning om det her.
Så vil jeg sige, at Storbritannien ikke har sendt nogen af sted, som har bedt om asyl i Storbritannien, og som er overført til Rwanda.
Storbritannien har sendt nogle af sted, som er, som jeg forstår det, sendt hjem med en pose penge på samme måde, som vi også gør det med en række af de folk, der har været i landet, men asylsagsbehandling er ikke det, der er sket indtil nu.