runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Man har jo altid en mulighed for at stille regeringen de spørgsmål og få blotlagt, hvad for nogle juridiske muligheder der er for at komme efter dem.
Hvis nogen bevidst har snydt med skatter og afgifter eller med tekniske data på bilen, er det jo ulovligt allerede nu, og så går jeg da ud fra, at man kan komme efter dem.
Men jeg har bare ikke noget grundlag som folketingsmedlem for at stå og sige, at der er snyd.
Det har der jo så været tidligere.
Var det ikke VW, der havde snydt med noget?
Det er jo klart, at hvis det er tilfældet, skal man selvfølgelig komme efter dem.
Men det er måske ikke lige i forbindelse med det her lovforslag, at man som Skatteudvalg skal sidde og sige, at det er os, der sætter gang i en kæmpe undersøgelse.
Det må den udøvende magt i Danmark gøre.
Om det så er SKAT eller det er politiet, må man finde ud af i regeringen.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-08:
Tak for ordet.
Det her er jo så et af de lovforslag, som der er mange af på lovområdet, på skatteområdet, som også flere af de andre ordførere har sagt, nemlig et, som der er rigtig mange forskellige ændringer i, altså omkring 13 ændringer, men af en relativt lille karakter, og det er derfor, de ikke oppebærer et lovforslag i sig selv, men er en del af et større.
Så kan man diskutere, om 13 er for mange, men det er nu meget normalt på skatteområdet, at vi har mange.
Der er også allerede blevet nævnt rigtig meget om, hvad det handler om.
F.eks. er der det her i forhold til et fast driftssted.
Der får vi klarlagt reglerne, sådan at det bliver tydeligere, at man reelt set skal have et fast driftssted og ikke bare investere et eller andet i Danmark for at få fast driftssted i Danmark.
Det burde imødekomme den her problemstilling og sikre, at vi fortsat kan få udenlandske investeringer i Danmark.
Derudover sørger vi for, at vores erhvervsbeskatning er i overensstemmelse med EU-retten, og det gør vi ved at justere en række skatte- og afgiftsregler, bl.a. reglerne om momsfritagelse for selvstændige grupper.
Så er der også det her med en justering af bilafgifterne.
Som det allerede har været meget diskuteret her, er det jo kommet frem, at de test, der har været af, hvor langt bilerne kan køre på literen, har været misvisende, og det er selvfølgelig enormt beklageligt.
Skattetrykket, afgiftstrykket, på biler er politisk bestemt, og mens Venstre har været i regering, har vi hvert år nedsat afgiftstrykket for biler, og derfor har vi heller ikke i sinde at lade det stige, fordi vi ændrer opgørelsesmetode.
Når vi har haft det her inde om, hvor langt bilerne kan køre på literen, har det jo været for at have en faktor i vores beregning af registreringsafgiften, der viser noget om, hvilken miljøbelastning bilerne har for samfundet, og give et incitament til at investere i biler, der kan køre længere på literen.
Derfor er det i vores interesse at sikre, at der stadig væk er den her incitamentsstruktur, uden at folk bliver beskattet højere af bilerne.
De her ændringer falder lidt forskelligt ud for de forskellige bilmodeller, og det betyder, at det også vil forrykke sig.
Overordnet set vil det være den samme bilbeskatning, hvis man kigger på det, men der er nogle, hvor målemetoderne er væsentlig anderledes, og hvor der er større forskel mellem den tidligere målemetode og den kommende, og det betyder, at det godt kan ændre lidt på, hvordan afgiftstrykket bliver på de forskellige biler.
Men overordnet set
vil det, man har, blive fastholdt, og det er også det, vi mener vi har en aftale om med aftalen om bilbeskatning i Folketinget.
På den baggrund kan jeg sige, at Venstre og De Konservative, som jeg skal huske at hilse fra denne gang, støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Tak for det, formand.
Som flere har været inde på, er det jo sådan, hvad skal man kalde det, lidt af en rodebunke – det er måske ikke det rigtige ord – af mindre, men nødvendige justeringer på en række områder.
Jeg synes, langt det meste er ret ukontroversielt, men jeg vil fremhæve det punkt, hvor vi altså skaber større grad af klarhed om udenlandske investorers retsstilling i Danmark i relation til reglerne om fast driftssted.
Hvis Danmark skal gøre det godt i konkurrencen om at tiltrække risikovillig kapital, er det nødvendigt, at vi ikke skaber unødigt besvær for investorerne og usikkerhed omkring deres retsstilling.
Det virker, som om man får løst det med det her lovforslag.
Vi stemmer naturligvis for lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Jeg er fuldstændig enig i hr. Dennis Flydtkjærs bemærkninger om, at de misvisende test jo burde have været en del af de bilafgiftsforhandlinger, der foregik sidste år.
For så kunne man jo netop have taget stilling til som en del af en større pakke, hvordan man skulle skrue på mange af de her håndtag, der findes i forhold til bilbeskatningen.
Det er man jo afskåret fra nu, hvor der kommer sådan en automatisk justering af det, hvor man ikke prioriterer de områder, man kunne have valgt at prioritere, f.eks. elbiler eller de mest miljøvenlige biler eller den kollektive trafik, og det er jo heller ikke småpenge, vel?
Det er jo også en laboratorietest, som ikke viser, hvor meget bilerne forurener i den virkelige verden.
Så der vil stadig væk være et milliardtab, altså penge, som statskassen går glip af, fordi testene ikke er retvisende.
Altså, det her er jo slet ikke på plads.
Jeg vil så spørge om noget i forhold til det bagudrettede.
For hvis den rapport, der er kommet på initiativ af den grønne gruppe i Europa-Parlamentet, står til troende, er vi jo gået glip af 24 mia.
Det, som vi jo ikke ved, er, hvor meget der skyldes snyd og fifleri med software, og hvor meget der skyldes, at vi som politikere så at sige har valgt at lægge os op ad en dårlig test.
Hvad tænker hr. Dennis Flydtkjær om, at vi skal se på muligheden for at hive nogle af de penge hjem, hvis det skyldes snyd?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Som jeg er orienteret, er det ligesom den her sag, der giver anledning til det.
Det kræver også lidt kreativitet at finde frem til den her model, hvor man helt lovligt indtil nu har kunnet omgå, at renteindtægter skal beskattes i Danmark, hvor renten er optjent og værdierne skabt.
Så jeg tror, at vi for at være på den sikre side skal svare skriftligt på spørgsmålet.
Men når jeg også kigger på, hvad der er kommet frem i høringen og andet, så tror jeg, at vi heldigvis her er tidligt ude i forhold til at få lukket en mulighed, som så er opstået.
Så jeg håber og tror på, at den dom er en enlig svale, men jeg må hellere henvise spørgsmålet til skriftlig besvarelse for at være på helt sikker grund.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Tak, så stiller jeg det skriftligt, måske sammen med et tillægsspørgsmål om, om der kan have været tilfælde, hvor man simpelt hen fra SKATs side ikke har opdaget det, eller om det her har været sådan en lidt ekstrem case, fordi de, som ministeren siger, har været meget kreative med det.
Men jeg stiller spørgsmålet skriftligt.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Jamen det synes jeg da er et godt spørgsmål, og det vil jeg også glæde mig til at læse med på, og jeg håber, at skatteministeren har ret i, at det er et enkeltstående eller nærmest enkeltstående tilfælde, der er baggrunden for det.
Så skal jeg også gå til bekendelse, uden at det sådan helt går hen og bliver et Oxfordmøde her i Folketingssalen sidst på eftermiddagen.
Men ligesom De Konservative er fraværende, er Det Radikale Venstre det også, og jeg skulle have givet den besked, at også Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Jeg kan så glæde skatteministeren med, at der er fuld plade i opbakningen til det her lovforslag.
Så er beskeden overleveret.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Jeg vil bare håbe, at den brede enighed i Folketinget vil vare ved til de to efterfølgende skattemæssige forslag, vi skal behandle.
Jeg kvitterer for opbakning fra også Det Radikale Venstre.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Jeg vil godt spørge til den nye WLTP-test i forhold til brændstofforbruget.
For den grønne gruppe i Europa-Parlamentet har lige udgivet en rapport, hvor de dokumenterer og sandsynliggør, at den danske statskasse har tabt 24 mia. kr. i perioden 2010-2016, fordi de test, som man bruger til at teste bilers brændstofforbrug, ikke hænger sammen med det brændstofforbrug, som bilerne bruger ude i den virkelige verden.
Det giver så de her mindreindtægter på 24 mia. kr. fra 2010 til 2016.
Og alene i 2016 var det faktisk 6,2 mia. kr., vi gik glip af herhjemme – betragtelige beløb, må man sige.
Så skriver de også i den rapport om den nye WLTP-test, at den vil løse noget af problemet.
Men det er stadig væk en laboratorietest, som undervurderer, hvor meget benzin bilerne faktisk bruger ude i den virkelige verden.
Så der vil stadig væk være en stor forskel på det, bilejerne betaler afgift ud fra, altså hvor langt bilerne kan køre på literen, og så hvor mange kilometer bilerne kører på literen ude i virkeligheden, som vil være væsentlig mindre, end WLTP-testen viser.
Når man tager udgangspunkt i det, vil den danske stat jo faktisk fortsat fremover gå glip af et stort milliardbeløb, fordi man bruger en forbedret laboratorietest, WLTP-testen, frem for en Real Driving Emissions Test, altså en test, som tager udgangspunkt i, hvad bilerne rent faktisk forurener ude i den virkelige verden.
Hvad tænker Socialdemokratiet egentlig om det?
Er vi landet på det rigtige med WLTP-testen?
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Jeg synes jo, at det for det første er godt, at man rent faktisk har fundet frem til, at der er behov for en ny, og at den så bliver lavet, og at den bliver mere retvisende.
Jeg kender ikke den rapport, som hr. Rune Lund omtaler, men den vil der jo så være mulighed for at stille spørgsmål om, både til skatteministeren, men også til andre relevante ministre.
Uden sådan at være ekspert på de forskellige metoder mener jeg, det jo i hvert fald må være målet at få så sandfærdig og korrekt en beskatning og metode som muligt, som rent faktisk afspejler det, der er virkeligheden – både fordi det handler om skatteprovenu og det, at man med nogle skattemæssige instrumenter forsøger at påvirke bilpakkens sammensætning og forurening, men jo også fordi der er tale om et forbrugermæssigt spørgsmål, altså at der simpelt hen skal være en ærlighed i deklarationen af det køretøjs egenskaber over for dem, der måtte være interesseret i at købe det.
Men som sagt har jeg ikke læst de nærmere ting i den rapport, hr. Rune Lund omtaler, og jeg har svært ved at gå nærmere ind i det.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Det er rigtigt, at der er en forbrugervinkel på det her.
Der er en masse forbrugere, der er blevet snydt.
Vores klima- og miljøpolitik bliver undergravet, fordi vi indretter politikken efter det, at vi tror, at bilerne kører x antal kilometer på literen, men de kører i virkeligheden meget mindre.
Og så har vi en situation, hvor bilejerne sådan set i årevis har betalt for lidt i afgift, fordi de test, vi bruger til at måle, hvor meget bilerne kører, måler forkert.
Så kan man sige, som lovforslaget gør her, at så må vi ikke hæve afgifterne, når nu vi indfører de rigtige test.
Man kunne også sige, at det provenu, der kommer ud af det, kunne bruges til at sænke afgifterne på elbiler eller til at gøre den kollektive trafik billigere eller i det hele taget til at lave en ny øvelse i forhold til en omlægning af registreringsafgiften, som var mere grøn end bare sådan generelt, og udligne det provenu.
Altså, det er jo faktisk 1½ mia. kr., der bliver brugt på det her.
Det er ikke småpenge, vi lige brænder af her en tirsdag aften i Folketinget.
Så hvad tænker ordføreren egentlig?
Jeg synes i hvert fald stadig væk ikke, tingene hænger sammen, sådan som det er landet her.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Det er meget muligt, at der er behov for en fortsat faglig diskussion om, hvordan man laver enten en test eller en konkret måling på bilerne.
Det, vi skal forholde os til her, er at lave en forbedret test.
Det er det, der er vores mulighed nu.
Og det synes jeg jo er rigtigt at gøre.
Så det vil vi støtte.
Og det går jeg også ud fra at Enhedslisten vil ende med at gøre, selv om de måske ikke mener, at det er den bedste og mest optimale situation.
Så vil jeg også sige, at jeg heller ikke synes, at vi her en eftermiddag, kort før samlingen er afsluttet, bare lige skal beslutte os for at forhøje bilbeskatningen betydeligt.
Den ligger der, hvor Folketinget har besluttet at den skal være.
René Gade (ALT), 2018-05-08:
Tak for det.
Der har været en fin gennemgang af lovforslaget, og vi vil tilstræbe at kunne være for i den sidste ende.
Men som min kollega fra Enhedslisten hr. Rune Lund sagde, og som Socialdemokratiets ordfører også indledte med,
så er det et voldsomt kompliceret forslag – måske ikke de enkelte dele, men hvis man lige skal se, hvad konsekvenserne egentlig er.
Derfor har jeg bedt om at få en teknisk gennemgang, og det kan være, at det kun er os i Alternativet, der ikke helt har fanget alle konsekvenserne i to til tre af elementerne.
Men inden vi kan sige ja til det hele, er der i hvert fald nogle af de punkter, som vi også er blevet oplyst om af eksperter i høringssvar og af journalister, der lige har bekendtgjort det, vi skal se på.
Det er altså nogle store beløb, der pludselig kan blive konsekvensen.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Jeg tror, at en af de ting, som man ligesom er blevet mere opmærksom på, er forskellen mellem de forskellige bilklasser, de forskellige bilmodeller.
Man har været af den opfattelse, at man kunne lave en omregning.
Som jeg har forstået det, var det også opfattelsen hos Danske Bilimportører.
Danske Bilimportører var jo ikke sådan til at starte med udpræget begejstrede, så jeg tror også, at hvis det her havde været et problem, de havde haft kendskab til på daværende tidspunkt, så havde de problematiseret det i offentligheden som led i den diskussion, også med regeringen, om hvilken model man skulle vælge.
Og der ville Danske Bilimportører jo sammen med bl.a. Dansk Folkeparti hellere have en teknisk løsning.
Så det er min klare opfattelse, at det her er noget, man ikke troede var et problem og slet ikke et problem, man skulle ulejlige politikerne med.
Det er det så blevet, og her står vi så i dag.
Det vil jeg gerne beklage, det er jeg ked af, men jeg har svært ved at se, at det kunne gøres anderledes.
Og i Skatteministeriet tager vi selvfølgelig den kritik ned, som hr. Dennis Flydtkjær helt berettiget fremsætter i forhold til processen – det må vi lære at gøre bedre en anden gang.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Ja, først vil jeg om processen omkring lovforslaget og det, at så mange ting er samlet i et – hvad ministeren også kommenterede, fordi vi var flere ordførere, der var inde på det – sige, at jeg ikke har hørt nogen bede ministeren om at gå efter at lave om på grundloven, i forhold til hvordan reglerne for, hvordan skatter skal opkræves med hjemmel i en lov, er.
Jeg tror, vi måske alle sammen har sådan en skuffe derhjemme i køkkenet, som man putter alting i, og en eller anden dag skal det frem og blive praktisk.
Men den skuffe skal vi altså rydde op i lidt før, synes jeg, end sådan til allersidst og under stort tidspres, hvis der skal være kvalitet i lovgivningen.
Så vil jeg om det her med brændstofforbruget – bildelen af forslaget – spørge, om ministeren, hvis det viser sig, at det er en forringelse for elbiler, hybridbiler og brintbiler, så vil være indstillet på at se på det, altså lave nogle særlige ting for det eller tage højde for det i den måde, vi strikker det her sammen på i sidste ende.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg går op i god lovkvalitet.
Jeg tror også, man vil se, hvis man gennemgår de lovforslag, der er fremsat i de år, jeg har været skatteminister, at der er sket en kraftig forbedring, med hensyn til hvilke lovforslag der er blevet sendt i høring, og hvor lang tid de har været i høring, og i øvrigt hvor meget der er blevet lyttet til høringssvarene.
Det er en politisk prioritering fra min side af, og jeg ville gerne have fremsat det her lovforslag i starten af samlingen.
Men det er også, som hr. Jesper Petersen selv var inde på, en opsamling af nogle af de problemer, der er opstået.
Noget af det handler måske også om, at der er et stort kapacitetspres på Skatteministeriet.
Det er jo ikke en undskyldning, men bare en forklaring.
Vi har besluttet at sætte gang i en kæmpe proces med at genopbygge skatteforvaltningen.
Det går i den rigtige retning.
Vi har nogle kæmpestore udviklingsprojekter.
Vi har en masse politiske dagsordener, og jeg prøver som skatteminister også at tage hensyn til, hvad Folketingets Skatteudvalg måtte ønske, og det betyder, at der bliver leveret ret meget arbejde.
Og når der bliver arbejdet meget, bliver der også en gang imellem begået nogle fejl.
Det tilgiver jeg mine embedsmænd, bare de ikke begår den samme fejl flere gange i træk, for så er det et problem.
Jeg håber også, at Folketinget vil se nådigt på det her lovforslag, så vi kan køre det igennem.
Så vil jeg give det tilsagn, at jeg vil prøve at fremsætte samleforslaget – eller det lovgivningsmæssige blandingsmisbrug, som vist var det udtryk, Jesper Petersen brugte i sin ordførertale – i starten af næste samling, så misbruget kan blive mindre.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Det er godt.
Så er jeg jo igen nødt til at spørge igen om det, der handler om bildelen.
Jeg kan så uddybe spørgsmålet lidt ved at sige, at vi som aftaleparti i den aftale, der er, om den fortsatte begunstigelse af elbiler, jo godt kunne ønske os, at det gik stærkere med at få udbredt de biler, og at det også går langsommere end det, som Skatteministeriets egne beregninger tydede på det ville i de omgange, vi har diskuteret de her ting.
Derfor har vi en række forslag til, hvordan vi kunne skubbe udviklingen på vej, og dem håber jeg skatteministeren vil bakke op om.
De bliver jo kun endnu mere nødvendige, hvis det faktisk er sådan, at lovforslaget her og den omregningsfaktor, som der bliver lagt op til, ikke fuldt ud tager højde for det ønske om begunstigelse af de grønne biltyper, som vi gerne vil have, og som jo også ligger i ånden i den aftale, som vi har med regeringen.
Så det håber jeg man vil lytte til, hvis der er behov for at lave noget særligt for dem eller at ændre på omregningen med henblik på at få udbredt de her grønne biltyper hurtigere.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Det vil jeg gerne være med til at udbore i forbindelse med lovforslaget.
Ud over at være moralsk bundet af den aftale, som regeringen har med Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet om elbiler, er regeringen også moralsk bundet af den aftale, vi har, med Dansk Folkeparti om registreringsafgiften generelt.
Så det er lige med at manøvrere ikke i det hajfyldte farvand, men i et farvand, hvor alle partier føler, at de aftaler, der er indgået, bliver honoreret.
Jeg vil i hvert fald se frem til at drøfte spørgsmålet yderligere med hr. Jesper Petersen i morgen, hvor jeg glæder mig til at besvare et par § 20-spørgsmål om lige præcis elbiler, netop stillet af hr. Jesper Petersen.
Dem ser jeg frem til at svare på i morgen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Noget af det, jeg bemærkede, var, at man mente, det var socialt skævt – pilskævt var det udtryk, jeg tror man brugte – altså at direktøren fik 6.750 kr. og en HK'er fik 2.800 kr.
Selvfølgelig er der forskel, det er vi med på, men det er jo også en noget større indkomstforskel, der er.
Det, der så bare klinger lidt hult, er, at hvis man så sammenligner med den skattereform, som hr. Jesper Petersens eget parti var med til at lave i 2012, så hed det for HK'eren 2.800 kr., altså faktisk præcis det samme som i den reform, vi behandler i dag.
Men dengang var det så for direktøren 14.050 kr., altså fem gange så meget som for HK'eren.
Der var altså en langt større skattelettelse til direktøren med den reform, man lavede i 2012.
Og så er det, det klinger lidt hult, når man så siger, at det her er vildt skævt.
Så lige meget om man måler i kroner og øre på familietyper, eller om man måler i forhold til Ginikoefficienten, var reformen fra 2012 langt mere ulighedsskabende end den, der er lavet her, og derfor synes jeg, det virker lidt pudsigt, at man i forhold til lige den del er meget negativ over for det, for historisk set tror jeg faktisk ikke man har lavet ret mange skattereformer, som er så lige som den her.
Jeg er med på, at den giver en større lettelse for dem, der tjener rigtig mange penge, men det er jo procentregning i det danske skattesystem.
Men at sige, at det er vildt skævt, i forhold til hvad man selv har lavet 2012, synes jeg da virker lidt spøjst.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Tak for det.
Der kunne jeg jo godt bruge mange forskellige ting til at have den her mere historiske diskussion om de skattepolitiske tiltag.
Men jeg har bare den enkelte kommentar, at hvis vi endelig skal begynde at måle op på, hvordan de forskellige tiltag har været, så er det, som Dansk Folkeparti medvirkede til gangen inden, jo altså endnu mere, hvad skal man sige, socialt skævt i sin fordelingsprofil, hvor man virkelig gav et kraftigt ryk ned i topskatten i det, der egentlig var den højeste marginalskat på det tidspunkt.
Så på den måde synes jeg måske ikke man som parti har så meget at komme efter her.
Så har Dennis Flydtkjær ret i, at der også blev lavet en skattereform før det, som jo meget handlede om dels at forhøje beskæftigelsesfradraget – det var det primære – og så at håndtere den problemstilling, at topskatten var begyndt at omfatte nogle, som det egentlig var tiltænkt.
Og det løste vi så der.
Men det har vi jo gjort nu.
Så skal vi se på: Hvad er behovet i dag, og hvordan skal man strikke en løsning af samspilsproblemet sammen?
Og det, som jeg anførte var forskellen på HK'eren og direktøren, er jo den måde, man har lavet det nye pensionsfradrag på, hvor man giver et unødig stort fradrag for at skulle løse det samspilsproblem, og som ender med, at dem, der egentlig har behov for at få det, slet ikke har brug for et, der er så stort – tværtimod får man lige lempet en skattelettelse ind fra siden, og det er ikke nødvendigt.
Det forstår jeg ikke at Dansk Folkeparti vil have.