runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-05:
Det er faktisk ikke til ordføreren, men jeg vover det ene øje.
Jeg bemærkede, at formanden rørte lidt på sig, da jeg talte om »balle«/opsang .
Det var måske bare en konstatering – eller en trist konstatering.
Så det er mere, så formanden ikke føler sig alt for intimideret af mig.
Det var ikke meningen.
Men jeg fandt godt nok, at den var velvalgt alligevel.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Tak, formand.
Jeg er helt enig med formanden i den nævnte problematik, nemlig at det er ærgerligt, at ordførerne ikke er her, men altså, en verden uden regeringens støttepartier vil selvfølgelig nok gøre livet for os i oppositionen endnu nemmere, hvis det er permanent, at de ikke er her.
I forhold til lovforslaget her er det jo, som flere har påpeget, en blandet landhandel.
Jeg er helt enig med fru Pia Kjærsgaard i, at det er ærgerligt, for der er så mange forskellige dele i det, som vi ikke har tid til at diskutere ordentligt.
Regeringen ønsker at afskaffe greencardordningen.
Vi er enige i, at der har været nogle problemer med greencardordningen, men hvorfor afskaffe den i stedet for at forsøge at reformere den og gøre den til noget, der fungerer?
I forhold til danskuddannelsen og klippekortordningen var det noget, Socialdemokratiet støttede os i at indføre i sin tid.
Jeg er helt med på, at der er en Rambøllundersøgelse, der siger, at den ikke fungerer efter hensigten, men det er måske noget, som vi – de partier, der var med til at indføre den – skulle drøfte, inden man bare afskaffer den.
Men jeg vil overordnet sige om de punkter, der er her, og der er man jo nødt til at kigge på den samlede effekt af det, der ligger, at de er positive, ikke mindst de værn, der er mod illegal arbejdskraft.
Man kunne selvfølgelig godt trykke på den gule knap her, men vi vælger at kigge på, om vi skal trykke på den røde eller den grønne knap.
Vi kommer nok til at trykke på den grønne knap.
Vi synes bare, at der er rigtig meget af det her, som vi godt kunne have drøftet mere detaljeret med ministeren, inden vi skulle tage stilling.
Det er der, hvor vi p.t. står.
Men vi kommer selvfølgelig til at have nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Tak for ordet.
Det er meget vanskeligt for mig at beskrive, hvad det her lovforslag omhandler, fordi det er så langt, og det er ikke en ordentlig måde at fremsætte lovforslag på.
Det, der er her,
bør deles op i mindst fire forskellige lovforslag, så vi kan få en ordentlig politisk debat om alle de forskellige elementer – greencard, skærpelse af klippekortordningen, det, at man tilpasser lovgivningen de konventioner, der gør sig gældende, og at der skal være en kontrol med udenlandsk arbejdskraft så længe.
Det er alle sammen vigtige emner, og vi bør dele det her lovforslag op i fire dele.
Som det ligger nu, er der ingen måde, vi kan støtte det her forslag på.
Vi forstår ikke, hvorfor lovforslaget både skal omhandle sanktioner for brug af illegal arbejdskraft samt greencard samt klippekort for selvforsørgende kursister samt ophævelse af revisionsbestemmelsen vedrørende udlændingelovens § 29 c.
Det siger jeg, vel vidende at da vi var i regering, lavede vi også selv sådan noget rod en gang imellem.
Men der var I gode til at påtale det, og nogle gange lyttede vi.
Nu er det så vores tur til at påtale det.
I Venstre finder vi det uacceptabelt, at virksomheder udnytter udenlandsk arbejdskraft, og vi er enige i, at aktører, der underminerer arbejdsmarkedets spilleregler, skaber en unfair konkurrence for lovlydige virksomheder på området.
Men de sanktioner, som lovforslaget lægger op til, er ikke proportionale efter vores mening.
Eksempelvis inden for landbruget, som alle jo ved at en Venstremand altid ender med at tale om, når han bare taler længe nok, er der mange medarbejdere ansat fra tredjelande.
Hvis man laver en fejl i sin aflønning af sin udenlandske arbejdskraft på en gård, vil det betyde, at der med meget stor sandsynlighed vil være en del udlændinge, der har fået udbetalt forkert løn, hvilket igen vil betyde, at landmanden opfylder det skærpede kriterie og dermed mister retten eller kan miste retten til at drive sin egen virksomhed.
Det mener vi simpelt hen ikke er proportionalt.
Den del af lovforslaget kommer vi ikke på nogen måde til at støtte, men vi håber, at vi kan få det delt op, så vi kan få en ordentlig diskussion af alle de her dele.
Om greencardordningen kan jeg sige, at den blev ophævet i 2016 – der var en del bøvl med den – også selv om vi ikke stemte for det.
Vores holdning har været at få greencardordningen til at fungere i stedet for at komme den helt til livs.
Men summa summarum er mit budskab herfra, at vi bør dele det her lovforslag op.
Ellers kommer vi ikke til at støtte det.
Det håber jeg man vil lytte til, og så ser jeg frem til, at vi kan gå ordentligt i dybden med alle de mange forskellige aspekter, der er i indeværende lovforslag.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Jamen det er noteret, og lad os i udvalgsbehandlingen som sagt drøfte, om lovforslaget skal have den nuværende form, når det når tredjebehandlingen, eller om det skal deles op.
I forhold til greencardordningen er det jo også et spørgsmål om, hvor mange forskellige ordninger vi skal have.
Det er jo, synes jeg, også for virksomhederne et spørgsmål om trods alt at have et system, som er gennemsigtigt og overskueligt.
Nu er det ved at være nogle år siden, vi afskaffede greencardordningen, og nu er det måske også på tide at få flyttet dem, der er på den, over på de eksisterende ordninger.
Carl Valentin (SF), 2022-05-05:
Nogle gange kan det slå en, hvordan en på papiret ret almindelig forårsdag i maj ikke bare er så triviel og normal alligevel, for det er den her dag ikke.
Tværtimod er det en glædens dag for de mange mennesker, der får statsborgerskab i Danmark, og for os, der i forvejen allerede har et dansk statsborgerskab, for vores fællesskab bliver i dag beriget med topmotiverede mennesker, som har knoklet for at nå hertil.
Derfor vil jeg også gerne starte med at sige et kæmpestort tillykke til de mange, der nu fuldt fortjent får dansk statsborgerskab.
Jeg kan kun forestille mig, hvordan de her mennesker har knoklet og nok også glædet sig til den her store dag.
Jeg ved, at vejen ind i det danske fællesskab er en lang og ofte krævende opgave, og mange af de godt 1.400, der nu får tilkendegivet statsborgerskab, ved jeg har knoklet for at leve op til nogle strenge og hårde krav, som et flertal af partierne her på Christiansborg har stillet.
Kæmpestor respekt herfra til alle de mennesker, der har brugt tid og kræfter, som det jo kræver at blive en del af det danske fællesskab, og hvor er det glædeligt for os alle sammen.
Men det er selvfølgelig særlig glædeligt for de mange mennesker, som nu får dansk statsborgerskab, for Danmark er et rigtig dejligt land at være statsborger i.
Socialistisk Folkeparti stemmer for forslaget.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Lige på det her lovforslag er jeg her faktisk i stedet for hr. Søren Søndergaard, som jo har arbejdet med at komme til bunds i sagen om mordbranden på »Scandinavian Star« i virkelig mange år.
Derfor ved jeg også, at han er ked af, at han ikke kan være her til førstebehandlingen af det her lovforslag i dag.
Men jeg har lovet at sige, at trods de bekymringer, vi ellers normalt har vedrørende offentlighed, støtter Enhedslisten varmt det her lovforslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Det lovforslag, vi skal behandle, er et forslag, som har til formål at undtage »Scandinavian Star«-taskforcen fra reglerne i offentlighedsloven, for så vidt angår det materiale, der indgår i taskforcens undersøgelse.
Det her med at undtage ting fra eksempelvis aktindsigtsreglerne er jo ikke nødvendigvis noget, som bliver modtaget lige positivt fra alle partier i Folketinget, men der gør sig nu nogle særlige omstændigheder gældende i det her tilfælde.
Vi blev jo sidste år enige om at iværksætte en uvildig undersøgelse af reder-, ejer- og forsikringsforholdene vedrørende »Scandinavian Star«, og vi blev enige om at nedsætte en uafhængig taskforce til at gennemføre den undersøgelse.
Det er en bekymring, vi skal lytte til, og derfor har et bredt flertal i Folketingets følgegruppe da også opfordret justitsministeren til at fremsætte et lovforslag, som skal tage højde for det.
Det har justitsministeren så gjort med det her lovforslag, som sikrer, at der ikke er ret til indsigt i materiale eller egne personoplysninger, der indgår i taskforcens undersøgelse.
Vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg kan henvise til min kollegas bemærkninger lige før og sige, at Venstre også kan støtte lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Mange tak.
Med lovforslaget her ønskes det, at taskforcen vedrørende »Scandinavian Star« ikke er omfattet af offentlighedslovens regler om aktindsigt.
Vi synes, det er et vigtigt stykke arbejde, som taskforcen er nedsat til at lave.
I Radikale Venstre har vi selv været med til at nedsætte taskforcen.
Men når det kommer til at undtage en taskforce fra offentlighedslovens regler om aktindsigt, kommer vi altså i tvivl.
For jeg tror ikke, at det kommer bag på nogen her, at vi i Radikale Venstre kæmper for mere åbenhed og for en mere åben offentlighedslov.
Det betyder ikke, at vi ikke lytter til det, når der kommer en taskforce og beder om, at der bliver lukket ned her, men vi er i Radikale Venstre i tvivl om, hvorvidt der er tilstrækkelig med tungtvejende grunde til, at de almindelige undtagelsesregler i offentlighedsloven, som jo er ret omfattende, skal udvides.
Vi er i tvivl om, hvorvidt det forhold, at det ikke kan udelukkes, at offentlighedsloven vil påbyde en videre grad af offentlighed end hensigtsmæsigt, er tilstrækkeligt, når nu der er mulighed for at undtage en række oplysninger fra offentligheden.
Så når vi i Radikale Venstre skal gøre vores stilling op, er det meget muligt, at vi ender på en gul stemme i den her sag
, fordi vi simpelt hen ikke er overbevist om, at der er de tilstrækkelig tungtvejende årsager til, at de almindelige undtagelsesregler ikke er tilstrækkelige, og at de skal udvides i den her sag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Der tog jeg nok lige munden for fuld, når jeg sagde, at alle partier umiddelbart støttede.
Jeg havde ikke været opmærksom på, at De Radikale ikke var en del af det.
Jeg forstår sådan set godt De Radikales indgangsvinkel til det, for jeg har det et eller andet sted på samme måde.
Men når jeg tænker på det her som en efterforskning og tænker efter, vil jeg spørge: Giver det mening, at der er aktindsigt i en efterforskning?
Synes Radikale Venstre det?
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Jamen jeg er glad for, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt og SF deler holdningen.
Altså, vi plejer jo at stå på samme side, når det kommer til ønsket om mere åbenhed og offentlighed.
Nej, det er klart, at en efterforskning jo ikke bare kan ligge åbent frem, men der er også i offentlighedsloven nogle ret vide bestemmelser for undtagelse, og vi er ikke overbevist om i Radikale Venstre, at de undtagelsesbestemmelser ikke er nok.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Problemet er jo, at taskforcen falder ned et sted midt imellem, fordi det hverken er en kommission eller politi, der efterforsker.
Det er jo derfor, problemet opstår.
Rigtig meget af det materiale, man har brug for for at kunne belyse den her situation, kommer f.eks. fra USA, hvor skibet vistnok har været indregistreret, hvis jeg husker ret.
Men hvad vil ordføreren sige til, hvis det betyder, at vi ikke kan få noget materiale fra USA, fordi de eksempelvis ikke ønsker offentlighed omkring det materiale, som de indleverer, og det så vil skade efterforskningen og dermed muligheden for at finde ud af, hvad der egentlig skete den dag?
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
SF's ordfører har jo ret i, at konstruktionen med en taskforce netop gør, at den er omfattet af offentlighedslovens bestemmelser om aktindsigt.
Og der kunne man jo have valgt en anden konstruktion – en kommission, en granskningskommission, som vi har set.
Det havde selvfølgelig gjort, at vi ikke skulle stå her og lovbehandle om at lukke ned.
Jamen igen: Det er ikke klokkeklart, at Radikale Venstre stemmer rødt, netop fordi vi har det tvivlsspørgsmål, men jeg tror simpelt hen, at vi ender med at stemme gult i sidste ende.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Jeg blev egentlig lidt nysgerrig.
Hvad er det præcis for nogle regler i offentlighedsloven, der gør, at det her allerede er undtaget?
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Jamen jeg har ikke de konkrete paragraffer, men sådan som jeg er orienteret, er der nogle ret brede undtagelsesbestemmelser i offentlighedsloven.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Men hvis det er det, der gør, at Radikale Venstre ikke vil stemme for det her lovforslag, vil jeg på det kraftigste opfordre partiet til at tage en dialog med Justitsministeriet.
For det er jo helt tåbeligt, hvis vi står og lovbehandler et forslag her om nogle regler, som allerede findes.
Så hvis fru Samira Nawa mener, at de regler allerede findes, synes jeg da, at vi skal tage en runde om det i udvalget, så Radikale Venstre kan komme frem med det og vi ikke bruger hinandens tid på sådan en unødvendig lovbehandling.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Det synes jeg er en rigtig god idé og også noget, som vi har planer om i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jeg har været i dialog med taskforcen og med, hvad hedder det, følgegruppen – de enkelte partiers medlemmer – og i den dialog er der i hvert fald ikke opnået klarhed hos mig og hos Radikale Venstre om, at det her skulle være nødvendigt, og at det ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelserne.
Så lad os endelig grave ned i det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Om det er voldsomt eller ej, er jo det, som vi skal finde ud af med hinanden her i Folketinget.
Jeg tænker selv, at hvis politiet ser en bil på rumænske plader køre over grænsen og de tænker, at den der bil altså kommer to gange om ugen, og hvis det ser ud til, at de ikke har normalt arbejdstøj på, så vil de nok prøve lige at finde ud af, hvor de skal hen, og så kan man jo i dag skygge dem, for de kan bare sætte efter dem, men det kræver bare rigtig mange ressourcer.
Alternativet kunne være at sige: Nu sætter vi en klods under bilen, og så sporer vi dem gps-mæssigt, og så ser vi, hvad deres bevægelsesmønstre er.
Det er effektivt politiarbejde.
Det, man så kan diskutere, er, om der skal være en retskendelse, når man gør sådan noget, eller om politiet skal kunne gøre det, ligesom de kan skygge folk almindeligt.
Det handler jo om, hvordan vi benytter ny teknologi.
Jeg synes ikke, det er voldsomt, men jeg lytter selvfølgelig til, hvad der bliver sagt.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Man kan let få en dommerkendelse på relativt kort tid, og når det ikke er sådan, at færre forbrydere vil blive fanget, og når man heller ikke kan kvantificere det i timer, årsværk eller økonomi, så virker det, som om det er et lidt voldsomt sted at gå på kompromis med borgernes retssikkerhed og frihed.
Tanken om, at man, når man kommer med færgen fra den ene havn til den anden, potentielt kan få sat en gps op under sin bil og så bare blive overvåget, er der vel ikke ret mange, der bryder sig om.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Ofre for forbrydelser skal have den retsbeskyttelse og mødes med den støtte og respekt, som de har krav på.
En ting er at få en sum penge, som man kan komme videre med; noget andet er, at man ikke må underkende betydningen af at blive anerkendt som offer, også økonomisk.
Det betyder altså noget for et offer at få en økonomisk erstatning, som sammen med en eventuel dom over gerningsmanden kan betyde en form for afslutning på en voldsom oplevelse.
Hvis udbetalingen af erstatning til gengæld trækker ud eller føles uretfærdig, kan det på den anden side udsætte følelsen af afklaring.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, foreslår at fjerne loftet for tortgodtgørelse ved digitale seksuelle krænkelser.
I den sag satte Højesteret et loft for tortgodtgørelse, selv om der reelt var tale om rigtig mange krænkelser over rigtig lang tid.
Det loft fjernes med det her forslag, så gerningsmanden ikke fremover slipper for at betale godtgørelse, bare fordi vedkommende er så heldig, at maks.-beløbet er nået.
Og så bliver der fastsat et udgangspunkt for niveauet af tortgodtgørelse ved digitale seksuelle krænkelser på 5.000-30.000 kroner.
Forslaget indeholder også ændringer, som skal udvide området for, hvornår man kan ydes krænkelsesgodtgørelse, så det også kommer til at omfatte grove krænkelser af en andens fred eller ære.
Og endelig indeholder forslaget en forenkling af renteberegningen i offererstatningssager.
Rentetidspunktet fastsættes i dag på baggrund af en konkret og skønsmæssig vurdering.
Med de nye regler skal der i offererstatningssager fastsættes et objektivt og entydigt tidspunkt, hvorfra erstatningen skal forrentes.
Det skal gøre sagsbehandlingen mere forudsigelig og gennemsigtig og i sidste ende give en mere smidig sagsbehandling på området.
Så vidt jeg har forstået vil det foreslåede rentetidspunkt medføre, at et offer fremover vil få færre renter af sin erstatning eller godtgørelse; men for at opveje det foreslås det samtidig, at en række erstatnings- og godtgørelsesbeløb værdisikres, mens sagsbehandlingen er i gang.
Det her forslag indeholder altså en række gode forslag til ændringer, som skal stille ofre bedre, når det handler om tildeling af erstatning og godtgørelse – og det kan vi selvfølgelig støtte.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Lad mig starte med at takke ordførerne for de positive indlæg, vi har hørt om lovforslaget.
I maj sidste år blev regeringen og Folketingets partier enige om at iværksætte en uvildig undersøgelse af reder-, ejer- og forsikringsforholdene i forhold til »Scandinavian Star«.
Der var også enighed om at nedsætte en uafhængig taskforce til at gennemføre undersøgelsen.
Det er forudsat i kommissoriet for taskforcen, at den i forbindelse med sit arbejde vil kunne indhente oplysninger fra danske og udenlandske myndigheder.
Det er også forudsat, at taskforcen på frivilligt grundlag vil kunne indhente oplysninger fra pårørende eller støtteforeninger, eksempelvis gennem interviews.
Ved afslutningen af undersøgelsen skal taskforcen offentliggøre en redegørelse, og den skal indeholde en vurdering af, om der er grundlag for at iværksætte yderligere politiefterforskning i sagen om branden på »Scandinavian Star«.
Taskforcen er oprettet som en forvaltningsmyndighed, og derfor er udgangspunktet, at den er omfattet af reglerne om aktindsigt.
Taskforcen har dog gjort Folketingets følgegruppe for »Scandinavian Star«-undersøgelsen opmærksom på nogle bekymringer omkring adgangen til aktindsigt i det materiale, der indgår i undersøgelsen.
Nærmere bestemt er taskforcen bekymret for, at bl.a. offentliggørelse af materialet vil kunne lægge hindringer i vejen for den eventuelt senere politimæssige efterforskning.
Taskforcen har også peget på hensynet til at kunne opretholde fortrolighed om de oplysninger, som bliver afgivet under interviews eller kommer fra udenlandske myndigheder.
Lovforslaget, vi behandler i dag, følger op på en opfordring fra det brede flertal i Folketingets følgegruppe, der består af Socialdemokratiet, Venstre, SF, De Radikale , Enhedslisten, Konservative, DF, Nye Borgerlige, Liberal Alliance og Kristendemokraterne.
Det leder mig så hen til, hvad lovforslaget går ud på, nemlig at der ikke vil være ret til indsigt i materiale eller egne personoplysninger, der indgår i taskforcens undersøgelse.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Nye Borgerlige er store fortalere for mere offentlighed i forvaltningen.
Det er også derfor, vi ad flere omgange har fremsat beslutningsforslag om ændringer i offentlighedsloven, som vi indimellem ynder at kalde mørklægningsloven.
Når vi alligevel i den her konkrete sag mener, at det er rigtigt at undtage undersøgelsen, altså taskforcen, fra lov om offentlighed i forvaltningen, skyldes det hensynet til undersøgelsen og til den efterfølgende efterforskning, som eventuelt måtte komme.
Det skyldes hensynet til dem, der potentielt ikke vil udtale sig, hvis de risikerer, at deres udtalelser kommer ud i offentligheden.
Det skyldes hensynet til de andre lande, som måske kunne undlade at udtale sig, hvis de ved, at det her kan komme ud i offentligheden, før sagen er efterforsket.
Og så skyldes det selvfølgelig frem for alt hensynet til de pårørende til ofrene, som i alt for mange år har ventet på at få afklaret den her sag, få den efterforsket grundigt og også få placeret et ansvar.
Hvis vi i dag insisterer på, at det her skal ud til offentligheden, risikerer vi, at den taskforce, som er nedsat, bliver en lidt tarvelig størrelse for at sige det mildt.
Jeg synes egentlig, vi skylder de pårørende til de efterladte til mordbranden at gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at taskforcen bliver så god, så grundig, at den kan danne grundlag for en egentlig efterforskning, og at de ansvarlige i den her forfærdelige mordbrand kan få deres straf, så de efterladte kan komme videre.
Tak for ordet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-06:
Tak for det.
En egentlig opklaring i forhold til »Scandinavian Star«-tragedien er desværre stadig undervejs her mere end 30 år efter branden.
Med dette lovforslag begrænser man, at taskforcen er underlagt offentlighedslovens normale bestemmelser om aktindsigt, hvilket vi i denne særlige sag godt kan leve med.
Normalt er vi absolut ikke for den nuværende offentlighedslov, men kan i dette tilfælde godt støtte forslaget.
For det grundlæggende her omkring »Scandinavian Star« er at få sat et ordentligt punktum for denne desværre alt for lange sag.
Der er rigtig mange pårørende, der har behov for at få sat et punktum og komme videre.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg kan sige på vegne af Det Konservative Folkeparti, at vi også støtter op omkring det her lovforslag.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Jeg vil da egentlig gerne give ministeren ret i, at det jo ikke er sådan, at vores retsstat er væk, hvis man gennemfører det her lovforslag.
Men jeg vil egentlig mene, det må være hævet over enhver tvivl, at det som minimum er at file på borgernes retssikkerhed, det er at svække retsstaten.
Det er jo et forslag, der har været kritiseret både af juraprofessor Frederik Waage og professor i strafferet Jørn Vestergaard fra Københavns Universitet, der påpeger, at det her altså er et indgreb i borgernes privatliv, og at der skal være enormt gode grunde til det, hvis man skal fjerne det her princip om, at der skal foreligge en dommerkendelse.
Der var også en sag i Tyskland om Uzun , hvor man havde foretaget en gps-sporing af en bil, og der sagde Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, at det var et indgreb i privatlivets fred.
Da man herhjemme i Danmark havde en sag om en beboer på et opholdssted, hvor der var en gps-overvågning af beboeren, erklærede Ombudsmanden, at det altså også var et indgreb i privatlivets fred.
Så vil ministeren ikke bare erkende, at det, man lægger op til, selvfølgelig er en svækkelse af retsstaten?
Så kan man jo godt mene, det er en god idé alligevel.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Nej, jeg vil faktisk ikke kalde det en svækkelse af retssalen.
Jeg synes, det, vi skal overveje med os selv, er, hvordan vi får skabt det mest retfærdige system.
Og det er ikke retfærdigt, at sager trækker ud.
Det er ikke retfærdigt.
Økonomien står stille, mens vi venter.
Det er ikke godt for det danske samfund.
Derfor synes jeg, vi har et ansvar for at sørge for, at processen derhen til er hurtig og effektiv med høje retslige standarder.
Det, vi så diskuterer her, er, om det i den afvejning så var det rigtige snit, vi fik lagt i 2018, da vi ikke gjorde, som Straffelovrådet anbefalede os, nemlig at give politiet mulighed uden retskendelse, eller om det ikke var det rigtige.
Det er jo helt legitimt at mene begge ting.
Jeg appellerer bare til, at man ikke går fuldstændig i panik over, at vi diskuterer og gennemfører det, som regeringen foreslår, og som ikke er anderledes end det, Straffelovrådet anbefalede for ganske få år siden.