runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-03-14:
Man skal være opmærksom på, at det ekstraordinære finansieringstilskud jo netop har været der, fordi der har været nogle skævheder i udligningssystemet, som denne rapport jo prøver at rette op på.
Og det er jo det, som vi bl.a. også diskuterer med Folketingets partier.
Jeg skal bare understrege, når spørgeren siger, at nogle er blevet snydt, så det vasker, fordi de har fået for lidt på nogle parametre, og at når vi så diskuterer det med overkompensation på beskæftigelse, er der nogle, der har fået for meget – det er jo et eksempel, spørgeren selv nævner – at der må man jo så sige, at sådan har det været med gynger og karruseller.
Det, vi gør nu, er jo at sikre, at der er en korrekt kompensation for forskellige udgifter.
Rune Lund (EL), 2018-03-14:
Hvad er ministerens holdning til, at A.P. Møller - Mærsk tilsyneladende har solgt kompensationsdelen uden myndighedernes godkendelse, eller uden at myndighederne på forhånd havde givet deres godkendelse af denne del af salgsaftalen?
Skriftlig begrundelse
Den 21. august 2017 indgår A.P. Møller - Mærsk en aftale med Total, hvor kompensationsaftalen er indeholdt i denne aftale.
Martin Henriksen (DF), 2018-03-14:
Tak for svaret.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at i Dansk Folkeparti har vi sådan set ikke noget problem med, hvis man gik ikke bare til kanten, men ud over kanten.
Det kan jo være, at udsigten er meget pænere, når man når dertil.
Det ved man jo ikke noget om, så lad os da prøve det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge til noget lidt andet.
Danmark har jo formandskabet for Europarådet, og der skal holdes nogle topmøder, og man arbejder på en erklæring, en topmødeerklæring, fra den danske regerings side.
Man kan sige gode og dårlige ting om det udkast til erklæring, der ligger, men jeg kunne godt tænke mig at vide, om det er regeringens ambition, at man kommer igennem med en erklæring, som gør, at man får rykket ved grænserne, sådan at det her måske ikke er det sidste lovforslag, der gør det nemmere at udvise kriminelle udlændinge, men at man måske har en ambition om, at man i forbindelse med en topmødeerklæring får rykket så meget ved grænserne nede i Europarådet og dermed også får rykket ved de grænser, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol med jævne mellemrum sætter op i forhold til, hvor mange man kan udvise.
Er det ambitionen?
For hvis det er ambitionen og det lykkes, vil man jo om nogle år måske kunne komme med endnu et lovforslag, som rykker ved grænserne, og som går til kanten – med ministerens egne ord.
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Jeg kan i hvert fald sige, at regeringen har en meget ambitiøs tilgang.
Det ville også være underligt at have andet med det her formandskab, som vi nu har.
Josephine Fock (ALT), 2018-03-14:
Tak til ministeren for talen.
Jeg hørte ministeren sige, at der er et fuldt oplyst og tilstrækkeligt grundlag.
Det der »medmindre det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser«, fører jo lige præcis hen til domspraksis.
Og det er derfor, det undrer mig, at man ikke har taget samtlige domme med, som bl.a. Institut for Menneskerettigheder nævner, for der er jo en række domme, som både udviser, men også ikke udviser.
Der mangler fire sager, hvor domstolen fandt, at der ikke kunne udvises.
Det er bare ét eksempel.
Jeg er jo på linje med Institut for Menneskerettigheder, i forhold til at det er et ufyldestgørende grundlag, og jeg synes jo, vi skal hjælpe domstolene så godt som muligt.
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Som jeg også sagde i min tale, er jeg godt klar over, at der kan være en diskussion om, om der var nogle domme, der skulle have været med, og nogle andre, der ikke skulle, og hvorfor er det lige præcis sådan her – skulle alt have været med?
Jeg mener nu, at der er en fyldestgørende gennemgang i det, der er lagt frem her.
Josephine Fock (ALT), 2018-03-14:
Det er Institut for Menneskerettigheder i hvert fald ikke enig i, og det er vel vigtigt, at vi hjælper domstolene, så vi ikke kommer til at overtræde de internationale forpligtelser, vi har.
Og jeg må sige, at når man læser de domme, der er taget med, går de jo i en klar retning af, at det er de domme, der taler for en udvisning, hvorimod de domme, der taler imod en udvisning, er lidt mere udeladt, hvis jeg må tillade mig at sige det sådan.
Skal jeg tolke det derhen – det håber jeg da ministeren vil afkræfte – at grunden til, at de ikke er taget med, er, at ministeren i virkeligheden vil gå til kanten, så hun er villig til at tage nogle sager ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Det skal tolkes sådan, at jeg mener, at det her er fyldestgørende.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-03-14:
Tak for det.
Først vil jeg starte med at rose regeringen for at have ændret holdning og droppet sin kritik af den dynamiske fortolkning af menneskerettighederne, som foregår ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det er jo positivt, og jeg forventer selvfølgelig også, at det kommer til at blive taget med, sådan at regeringen vil droppe sit angreb på Menneskerettighedsdomstolen, som man ellers har brugt det danske formandskab for Europarådet til at gøre hidtil.
Men det var ikke derfor, jeg skrev mig på.
Når jeg skrev mig på, var det, fordi det undrer mig meget, at ministeren fuldstændig afviser den opfordring, der er kommet fra Institut for Menneskerettigheder, som jo ikke mener, at der er et tilstrækkeligt billede, og ministeren sagde både i sin tale, at man ville afvise den, og nu også i et svar på et spørgsmål fra fru Josephine Fock.
Så vil jeg bare spørge: Hvorfor ikke tage de ti domme med, som Institut for Menneskerettigheder opfordrer til at man tager med?
Og hvad for en konsekvens ville det have haft, hvis man havde taget dem med?
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
I og med at jeg mener, at det her er fyldestgørende, så vil det jo netop formodentlig ikke have nogen konsekvens.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-03-14:
Det var jo ikke noget argument.
Når jeg spørger, er det, fordi vi i går havde et foretræde fra Institut for Menneskerettigheder, som sagde, at der var de her ti domme, som de mente var relevante at få med.
Flertallet af de domme var domme, hvor der var sket en udvisning, og som altså kunne trække i retning af, at det ville blive lettere at udvise kriminelle udlændinge, og et mindretal af de domme var nogle, hvor der ikke var sket en udvisning, og som måske kunne trække i den anden retning.
Der synes jeg da bare det er relevant, at ministeren, når man mener, det er et fuldstændig fyldestgørende billede, man har i de her retningslinjer, oplyser Folketinget om, hvorfor det ikke er relevant at tage de ti domme, som Institut for Menneskerettigheder anbefaler, med.
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Altså, jeg tror nu nok, at den henvendelse, der ligger fra Institut for Menneskerettigheder, først er tilflydt ministeriet i dag
, så derfor har jeg endnu ikke haft lejlighed til at se på det.
Men umiddelbart mener vi, det er fyldestgørende, som det er lagt frem her.
Og det er jo svært at svare hr. Nikolaj Villumsen anderledes end fru Josephine Fock, i og med at det er det samme spørgsmål, der bliver stillet.
Så det ville nok være mere underligt, hvis jeg svarede forskelligt på selv samme spørgsmål.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-03-14:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ministeren, at henvendelsen fra Institut for Menneskerettigheder først er kommer til ministeriet i dag eller i går, så det kan være, at det svarer på mit spørgsmål.
Men jeg hører sådan set Jonas Christoffersen derhen, at der er en række domme, som tilsyneladende skaber en præcedens, og som åbner op for, at danske domstole kan udvise mere, end de gør i dag – en række domme, som man ikke har taget med i det her arbejde.
Så hvis det er korrekt, at det er opfattelsen fra Institut for Menneskerettigheders side, er det så en dialog, ministeren ønsker at tage med instituttet og prøve at få de domme, som udvider muligheden for at udvise, med i det her arbejde, sådan at de domme og den præcedens kan komme med i den ændring af forarbejderne til udlændingeloven, som ministeren er ved at foretage her?
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg ikke holder mig tilbage for en dialog, heller ikke med Institut for Menneskerettigheder.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-03-14:
Det synes jeg er positivt.
Jeg synes jo, at vi skal gå så langt, som vi overhovedet kan, i forhold til at få udvist kriminelle udlændinge og tage alle de domme med, som udvider det handlerum for de danske domstole.
Jeg vil gerne som afslutningsspørgsmål spørge ministeren, om ministeren kan garantere, at vi med den her lovændring vil se en stigning i antallet af domme, som fører til udvisning af kriminelle udlændinge.
Det må jo være det, der er målsætningen med den lovgivning, vi behandler i dag.
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Det kan ikke siges mere klart, end at det præcis er målsætningen.
Jeg er fuldstændig enig med Socialdemokratiet og dermed også med hr. Christian Rabjerg Madsen i, at vi skal udvise så mange som overhovedet muligt, når det handler om kriminelle udlændinge.
Ja, det er opfattelsen, men jeg kan også sige til hr. Martin Henriksen, at vi jo konstant og hele tiden vil være på jagt for at se, om tingene ændrer sig, og jeg tror sådan set, at det er en almindelig opfattelse, at det jo er en dynamisk størrelse, vi også har med at gøre.
Indimellem kan det føles, som om mulighederne indskrænkes, men vi vil hele tiden være på jagt efter at gå til kanten på det her felt – uden tvivl.
Martin Henriksen (DF), 2018-03-14:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om det er ministeren og regeringens, ministeriets, vurdering, at hvis det her lovforslag bliver gennemført, har man trukket den så langt, som man kan, inden for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, altså, så kan man ikke gå længere i forhold til at stramme yderligere op på udvisningsreglerne og gøre det nemmere at udvise kriminelle udlændinge.
Det er bare for forståelsens skyld: Er det opfattelsen?
Tak for det.
Jeg synes sådan set, at meget af det, hr. Christian Rabjerg Madsen siger, er rigtigt, men spørgsmålet står jo så tilbage: Hvis nu det her lovforslag er så langt, som vi kan gå inden for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention – og det er der jo mange der mener er sådan, det forholder sig – og hvis der så på et eller andet tidspunkt kommer en ny sag med en bandeleder, eller hvad ved jeg, som ikke bliver udvist, efter det her lovforslag er trådt i kraft, for der skal nok komme sådan en sag eller to på et eller andet tidspunkt, vil Socialdemokratiet så være indstillet på, at man så går længere end konventionen, altså at man går ud over konventionen?
For på et eller andet tidspunkt bliver man jo nødt til at træffe valget, om det vigtigste er at udvise kriminelle udlændinge, f.eks. bandeledere, eller om det vigtigste er at overholde konventionerne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-03-14:
Som jeg sagde, er det Socialdemokratiets opfattelse og holdning, at vi skal strække konventionen til det absolut yderste, og det er det, jeg i virkeligheden er i tvivl om sker her.
Og det er jo derfor, at vi med udgangspunkt i deres analyse bør gennemgå sagerne i større omfang end det, regeringen og ministeren har gjort i den her sag, for at komme så langt, som vi overhovedet kan, inden for menneskerettighederne, så langt, som vi overhovedet kan komme og dermed få udvist de kriminelle udlændinge, som har misbrugt vores gæstfrihed til at begå kriminalitet her i Danmark.
Så Socialdemokratiet er klar til at gå så langt, som vi overhovedet kan, inden for menneskerettighedskonventionen, men jeg har mine tvivl om, hvorvidt vi med det her forslag gør det.
Og det undrer mig egentlig lidt, når man har været vidne til den retorik, der har været brugt i forbindelse med det her spørgsmål fra eksempelvis ministerens side.
Der bør, synes jeg, når man lytter til debatten, være et flertal i Folketinget, der ønsker at gå til kanten af konventionen.
Martin Henriksen (DF), 2018-03-14:
Og hvis ordføreren spørger i udvalgsbehandlingen, om det her går til kanten, eller om man kan gå længere, er jeg også ret sikker på, at svaret vil være, at man ikke kan gå længere.
Og så er spørgsmålet jo så til Socialdemokratiet igen: Er det så Socialdemokratiets opfattelse, at det lovforslag, der ligger her, går langt nok?
Ønsker Socialdemokratiet at gå længere, og hvis man ønsker det, hvordan ønsker man så at gå længere?
Eller er man i yderste konsekvens parat til også at gå ud over konventionen, fordi det i sidste ende er det vigtigste, at vi kommer af med de kriminelle udlændinge – det er det, der vægter tungest – og så er det knap så vigtigt, hvorvidt vi overholder de forskellige artikler, i det her tilfælde Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-03-14:
Jeg er jo ikke jurist eller ekspert i menneskerettigheder som sådan, men som lægmand, når man iagttager den debat, der har været om spørgsmålet, og når man hører, hvad chefen for Institut for Menneskerettigheder siger, så får man jo det meget klare indtryk, at vi kan gå længere, end det her lovforslag gør.
De siger meget klart, at danske domstole laver en overfortolkning og undlader at udvise i sager, hvor der er mulighed for det.
Og derfor er det min umiddelbare holdning, at vi kan gå længere end det lovforslag, der ligger, inden for konventionerne, og det vil Socialdemokratiet være klar til.
For vi mener, at kriminelle udlændinge, der har begået alvorlig kriminalitet, skal sendes hjem.
Marcus Knuth (V), 2018-03-14:
Vi vil ikke stå model til, at udlændinge, der er blevet beriget med ophold i Danmark, misbruger den tillid og begår kriminalitet.
Derfor sikrer vi med lovforslaget her, at vi har bedre betingelser for at kunne udvise udlændinge, der begår kriminalitet.
Konkret foreslår vi, at vi laver klarere retningslinjer for, hvornår kriminelle udlændinge kan udvises af Danmark.
Af lovforslaget fremgår det således, at man ikke længere skal kunne udvises betinget af Danmark.
I stedet vil vi lave en advarselsordning uden prøvetid, for vi ønsker nemlig ikke kriminelle udlændinge i Danmark, heller ikke på prøvetid begrundet af en betinget dom.
Det nye er altså, at en advarsel skal kunne indgå i domstolens vurdering af, om en kriminel udlænding kan udvises med baggrund i ny begået kriminalitet, uanset hvornår den kriminalitet indbringes for domstolen.
Jeg noterer mig også med tilfredshed, at den omtalte advarselsordning kan anvendes på alle udlændinge, også EU-borgere.
Endnu et punkt, vi vil stramme op på i forhold til de kriminelle udlændinge, er reglerne for, hvornår man skal meddele indrejseforbud.
Konkret foreslår vi, at grænsen sættes ned, således at et indrejseforbud nu også meddeles for en kortere periode.
Forslagene her udspringer af anbefalinger, der kommer fra den såkaldte udvisningsgruppe, som fulgte af aftalen mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet om bandepakke III.
Vi er glade for, at vi med lovforslaget kan høste frugterne af deres arbejde og endnu en gang bygge videre på vores ambition om, at kriminelle udlændinge skal udvises af Danmark, for de skaber nemlig både omkostninger og utryghed, og derfor støtter Venstre forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-03-14:
Tak for det.
Man kan sige, at det her lovforslag jo bygger på, at der er sket en dynamisk fortolkning af menneskerettighedskonventionen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols side, og at man på den baggrund har bevæget sig i en retning, hvor man har fortolket menneskerettighederne sådan, at det ville blive lettere at udvise kriminelle udlændinge.
Det er Venstre og de andre regeringspartier så glade over, som ordføreren også gør det klart.
Når jeg har taget ordet nu, er det, fordi jeg tidligere fra regeringens side har hørt en enormt stor kritik af, at der foregik en dynamisk fortolkning af menneskerettighederne ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Eksempelvis har justitsministeren sagt, at man skulle vende skuden fuldstændig væk fra den her dynamiske fortolkning.
Nu er man så fra Venstres side positiv over for, at der foregår en dynamisk fortolkning.
Så nemt slipper ordføreren jo ikke, og det tror jeg heller ikke ordføreren regnede med.
Det, som jo er interessant her, er, om det, at man fortolker dynamisk, er et problem i sig selv.
Det, som sker nu, er jo, at der er sket en dynamisk fortolkning, som man så er glad for.
Så er man positiv, altså har man ændret holdning til en dynamisk fortolkning fra Menneskerettighedsdomstolens side i Venstre og regeringen?
Ja eller nej?
Marcus Knuth (V), 2018-03-14:
Jamen jeg vil holde mig til det, jeg sagde før.
Jeg har ikke tænkt mig at stå her og fortolke, hvad justitsministeren har ment.
Jeg står bare fast ved, at alt, hvad der gør det nemmere at udvise kriminelle udlændinge, er positivt, og det er det, vi hæfter os ved her.
Laura Lindahl (LA), 2018-03-14:
De tre forslag, som det her lovforslag samlet lægger op til, er jo blevet gennemgået fint af de tidligere ordførere, så jeg tror bare, jeg vil redegøre for min grundlæggende holdning, som er
, at begår man et brud på straffeloven i Danmark, og er man ikke er dansk statsborger, så burde man ikke være her.
Det står der så en masse konventionsmæssigt i vejen for, men jeg tror, de fleste af os synes, det virker ret absurd, at vi gang på gang tvinges til at beholde personer i Danmark, som tydeligvis ikke vil Danmark.
Så derfor bør man naturligvis gå så langt, som man overhovedet kan, for at mindske gruppen af kriminelle udlændinge, som vi ikke kan udvise.
Så har vi jo set nogle relativt fodslæbende domstole i de her sager, og vi har set en udvisningspraksis i landene omkring os, hvor man er gået længere end os, på trods af at formuleringen er rimelig klar i vores lovgivning.
Det støtter Liberal Alliance, og vi støtter samlet set lovforslaget.
Marcus Knuth (V), 2018-03-14:
Det er også derfor, at regeringen under vores formandskab for Europarådet er gået i spidsen for at se, om man netop kan kigge på en ændring af den fortolkning.
Jeg vil sådan set ikke gå dybere end det andet end at sige, at alt, hvad der gør det nemmere at udvise kriminelle udlændinge, synes vi er positivt.
Bjarne Laustsen (S), 2018-03-14:
Jeg vil gerne takke for svaret.
Men nu står jeg her i forhold til de nordjyske kommuner og i særdeleshed Frederikshavn.
Selv om der ikke er lavet en aftale om det endnu, må ministeren bekræfte, at hvis man kigger på de modeller, er det sådan, at i absolutte tal vil Frederikshavn Kommune være en af dem, der taber allerallermest.
Og Frederikshavn Kommune er en af dem med den største gældsætning, det er en af dem med den laveste kassebeholdning, og det er også officielt en af landets fattigste kommuner.
Det er derfor, at kommunen ligesom andre kommuner, der også står til at blive ramt, er meget interesseret i, hvordan ministeren har tænkt sig at løse det her.
Nu har han fået fem modeller, og hvad er det så for et mandat, han ønsker at få af regeringen i forhold til at sætte sig sammen med Folketingets partier og blive enige?
Så det her om, hvordan man gør det, haster jo sådan lidt.
Hvis det er, at man alt andet lige gennemfører de her fem modeller, så vil Frederikshavns Kommune komme til at miste over 100 mio. kr. på grund af finansieringstilskud og på grund af omlægninger på beskæftigelsesområdet.
Er det rimeligt, minister?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-03-14:
Jeg vil gerne takke for, at man interesserer sig for det her spørgsmål om justeringen af udligningsordningerne, som kommer i forlængelse af Finansieringsudvalgets rapport.
Jeg vil gerne lægge ud med at advare mod at tro, at man bare kan se de fem modeller, der er i rapporten, og så gå ud fra, at det for den enkelte kommune ender med præcis et af de fem tal.
Finansieringsudvalget har afleveret rapporten, hvor der opstilles en række forskellige modeller, som svarer på de forskellige spørgsmål, der er stillet i udvalgets kommissorium.
Rapporten danner nu udgangspunkt for drøftelser med Folketingets partier, herunder spørgerens eget, i forhold til hvordan vi så kan lave de konkrete justeringer af udligningssystemet.
Så længe de forhandlinger pågår, kan jeg ikke udtale mig om, hvordan det kommer til at gå med den enkelte kommune.
Det her handler om nogle ting af fortrinsvis teknisk karakter, hvor man skal rette op på nogle fejl, der har været i systemet.
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Jeg vil igen også bare fastholde – og deri er vi jo så enige – at ja, der er muslimer i Danmark, der er med til at opbygge parallelsamfund, fordi man ønsker et parallelt system til det danske, og at man bruger sin religion dertil.
Det er derfor, vi skal sætte hårdt ind over for netop de tendenser, som vi ser nogle steder.
Christian Langballe (DF), 2018-03-14:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvordan kan en person som Ali Parnian – bedre kendt som Bager-Ali – få asyl i Danmark, når han allerede forinden havde fået asyl i Italien?
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Det tror jeg sådan set er godt nok.
Herudover er der jo tale om personoplysninger, som jeg ikke må stå og drøfte her i salen, og den konkrete sag, som netop er nævnt i det her spørgsmål, kan jeg derfor heller ikke komme ind på her i dag.
Men hvis hr. Christian Langballe helt konkret vil vide mere om den her personsag, kan spørgsmålet stilles som et udvalgsspørgsmål, og så besvarer jeg det selvfølgelig, og så er det jo så skriftligt og fortroligt. Når det er sagt, vil jeg også gerne slå fast, at jeg helt generelt er af den klare opfattelse, at hvis en udlænding allerede har opnået beskyttelse i et andet EU-land, skal den pågældende jo ikke have asyl i Danmark.
Vi skal kun yde beskyttelse til dem, der reelt har et behov for det, og det er også sådan, lovgivningen er indrettet.
Der kan så være helt særlige situationer, hvor de danske udlændingemyndigheder ud fra en samlet vurdering af nogle helt konkrete omstændigheder helt undtagelsesvis vurderer, at den pågældende har behov for beskyttelse her i Danmark.
Det kan også være i ganske få tilfælde, hvor man f.eks. har en italiensk opholdstilladelse.
Til sidst vil jeg bare sige, at jeg altså har tiltro til, at udlændingemyndighederne håndterer de her sager, som de skal og efter de gældende regler.
Christian Langballe (DF), 2018-03-14:
For hvis der er en, der har opnået asyl i Italien og senere så søger asyl fra Italien for så at få asyl i Danmark, må man spørge, hvad det er, vedkommende flygter fra.
Er det fra Italien?
Hvis det er sådan, at det at bo i Italien er asylbegrundelse, begynder vores opgave godt nok at blive meget stor.
Så derfor vil jeg sige, at jeg faktisk ikke fatter det her; jeg synes, det er principielt, om man nu kan begynde at flygte fra et EU-land til et andet, fra en civiliseret del af verden til en anden.
Så må jeg sige, at den her flygtningesituation jo så begynder virkelig at få et omfang, som er ganske overvældende.
Vi har ikke engang fået lukket grænserne for de folk, der går ind i Europa lige i øjeblikket, og nu skal vi faktisk også til at tage stilling til, at folk flygter fra Italien til Danmark.
Det synes jeg bare næsten ligner en vittighed.
Hvis man ser på det med nøgterne og objektive øjne, virker det jo helt grotesk, at man kan flygte fra Italien til Danmark eller fra andre lande, der omgiver os.
Det er jo helt på månen.
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Men som jeg sagde, skal der helt, helt særlige begrundelser til.
Og det her er jo ikke en ny ting, så det er ikke noget med, at man nu kan begynde med noget.
Altså, det her er ikke et nyt fænomen.
Christian Langballe (DF), 2018-03-14:
Altså, jeg har så annammet i forhold til pressen – og det kan være, at det er sandt, og det kan være, at det er forkert, men den ene forklaring er vel lige så god som den anden, når vi er ude i det her absurde teater – at der skulle være noget med hensyn til problemer med faren.
Der vil jeg så også sige, at det har nogle vide konsekvenser, hvis det er sådan, at familieforhold og problemer med ens far skulle være asylbegrundelse i forhold til Danmark.
Jeg vil sige, at det kunne få et meget, meget vidt omfang, som er vanskeligt at overskue herfra, hvor jeg står.