Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
En af de smukkeste dannelseshistorier i det danske demokrati handler om valget til den grundlovsgivende forsamling 1848.
Der stillede den lærde H. N. Clausen, professor i teologi, op i Præstøkredsen.
Han var nationalliberal og havde været med til at formulere grundloven.
Han stillede op, og de var sikre på, at han ville vinde det valg.
Så stillede der en lokal op imod ham, en Hans Hansen, der var væver og husmand og formentlig stort set ikke havde gået i skole, man mente vistnok, at han på et tidspunkt havde fået en hæleridom, han drak måske også lidt rigeligt med brændevin, som man gjorde dengang.
Han stillede op mod den lærde professor, og han vandt rent faktisk.
Han vandt valget dernede over den lærde professor, og der blev fuldstændig panik i de nationalliberale kredse.
Hvad var det her for noget?
At den der ikkeuddannede husmand, sådan en væver, der ikke havde nogen uddannelse, gik ind og faktisk blev valgt foran den lærde teologiske professor!
Den dannelseshistorie er sådan set vigtig i forhold til at forstå det danske demokrati.
Der har siden 1848 været forsøg på ligesom at begrænse stemmeretten, fordi man mente, at folk ikke var kloge nok, og det kunne give nogle forkerte resultater osv.
Men det lykkedes ikke, tværtimod så udvidede man valgretten med grundloven i 1915, så også kvinder og tyende fik mulighed for at stemme.
Det må aldrig nogen sinde blive til et spørgsmål om eksamener, om viden, om kundskab, om, hvor klog man er, hvorvidt man kan stemme eller ej.
Det må det aldrig nogen sinde blive.
Det er helt fundamentalt for demokratiet, at vi, der har muligheden for at stemme, skal have stemmeretten, og så er det ligegyldigt, om man er rig, fattig, man har en uddannelse, man ikke har en uddannelse, man drikker eller ikke drikker, om man er udstødt eller ikke udstødt.
Vi har alle retten til at sætte et kryds på stemmesedlen, og alle kryds er lige meget værd.
Det er et fuldstændig fundamentalt demokratisk princip, og hvis vi begynder at renoncere på det, kan der ske hvad som helst.
Hvad er så det næste, som andre også har været inde på?
Ordblinde, skal de også have frataget deres stemmeret?
Der er også mange danskere, der har svært ved at læse og skrive.
Skal de have frataget deres stemmeret?
Skal vi lave almindelige eksamener i danskprøve 3 for alle vælgere?
Skulle vi gøre det her i Folketinget?
Det kunne da være interessant.
Jeg vil da tro, at der var nogle, som måske ville falde igennem der.
Skal de så ikke have lov til at stemme her i Folketingssalen, hvis de ikke bestod den prøve?
Med andre ord, det er et fuldstændig håbløst og udemokratisk princip, som man er ude i her.
Betyder det så, at det er lige meget, om man ikke taler dansk eller kan forstå diskussionerne?
Nej, selvfølgelig er det ikke lige meget.
Det er da vigtigt, at vi alle sammen bestræber os på, at vi får en demokratisk samtale, også omkring de kommunale valg, hvor vi kan diskutere, og hvor det naturligvis foregår på dansk, men det er jo et spørgsmål om, hvordan vi får dem, som er kommet til vores land, bedre integreret.
Men at lave den her eksamen er et virkeligt skråplan, som er virkelig, virkelig stort, og vil jo i virkeligheden ramme bredt.
Selvfølgelig skal de da stadig væk have stemmeret, uden at de skal tage en prøve først – eller hvad?
Svenskere, der bor her i Københavnsområdet skal selvfølgelig have stemmeret, uden at de skal til en prøve.
Med andre ord, vi har nogle regler for stemmeretten, og der er der et statsborgerskabskrav ved folketingsvalg, og det er jeg sådan set enig i at vi skal fortsætte med, og så er der nogle andre krav til lokalvalg.
Men at ville indskrænke det sidste ved at lave eksamener, ved at blive efterfølgerne for professor H. N. Clausen, som var dybt imod, at pøblen brugte deres stemmeret, fordi de ikke var uddannede, er jo der, Dansk Folkeparti står i dag.
Jeg synes, det er ganske, ganske forfærdeligt – og interessant selvfølgelig – at Dansk Folkeparti står der.
Tak for ordet.