runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Tak for oplægget.
Vi deler et langt stykke ad vejen Socialdemokratiets bekymring over de mange besparelser på velfærdsområdet – også selv om Radikale Venstre jo gerne så, at vi havde modet og viljen til at gennemføre reformer, så vi både kunne få de skattelettelser, der kan skaffe de mennesker, der skal tage fat på vores arbejdsmarked, og samtidig have råd til at investere i vores ældre, i vores unge, i fremtiden.
Det sidste område har jeg lige siddet og læst om i Socialdemokratiets finanslovsforslag, og jeg glæder mig over, at man vil frede erhvervsuddannelserne næste år.
Men det får selvfølgelig med det samme også spørgsmålet frem på læben: Hvad så med gymnasierne, hvad med professionshøjskolerne, hvad med universiteterne, hvad med forskningen?
Hvad med alt det, der både skal give vores unge mennesker mulighed for at udfolde sig selv, men som jo også er det, som Danmark skal leve af, som skal skaffe kvalificerede medarbejdere til vores virksomheder?
Vil Socialdemokratiet ikke også være med til at frede dem, eller vil man fortsat acceptere, at der bliver skåret benhårdt ned på det, som sådan set har gjort Danmark til Danmark, nemlig vores uddannelser?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Vi synes jo, det er uklogt at spare på det, som vi skal leve af i fremtiden, men vi bliver også nødt til at være realistiske og sige, at hvis vi skal ind til et forhandlingsbord og gøre vores indflydelse gældende, bliver vi også nødt til at prioritere.
Og det er klart, at når vi kommer til at mangle 70.000 faglærte i løbet af få år, nytter det ikke noget, at man skærer ned på de faglige uddannelser.
Jeg har stor sympati for, at man gerne vil frede hele uddannelsessektoren, men hvis vi skal ind til et forhandlingsbord i 2017 og have indflydelse på finanslovsaftalen, bliver vi helt realistisk også nødt til at foretage prioriteringer, og det er det, vi gør her.
Hvad vi måtte gøre efter et folketingsvalg, vender vi selvfølgelig tilbage til, når vi ved, hvor mange ulykker den nuværende regering har kunnet nå at lave.
Men hr. Marcus Knuth har jo fulgt debatten så grundigt, at han også godt ved, at det, vi især bekymrer os om, er børnene.
Og som bekendt kunne vi ikke være med i den aftale, som var.
Vores bekymring gælder stadig væk i forhold til børnefamilierne, og det står selvfølgelig uændret.
Marcus Knuth (V), 2017-09-07:
Det vil sige, at jeg kan konkludere, at Socialdemokratiet vil ændre integrationsydelsen.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Hvis det er sådan, at vi kan komme med ind i forhandlinger om det, er det klart, at vi har nogle bekymringer omkring børnene.
Rune Lund (EL), 2017-09-07:
Vi har jo på debatten kunnet forstå, at vi ikke har kunnet få noget løfte fra Socialdemokratiet om at rulle en sådan skattereform, som regeringen ønsker, tilbage efter et valg, hvis der kommer et nyt flertal – i hvert fald ikke noget konkret løfte.
Men kan vi få et løfte om, at Socialdemokratiet efter et kommende valg vil føre en økonomisk politik og en politik i det hele taget, som i det mindste på et overordnet plan mindsker uligheden i samfundet?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Jeg tror faktisk ikke, at vi har været inde på det spørgsmål om, hvad der skal ske med skattelettelser.
Jeg tror, vi har snakket om bilafgifter.
Det kan være, at hr. Rune Lund har fundet et af Venstres talepapirer, for jeg tror nok, at det er et af de spørgsmål, som skulle have været stillet fra dem til os.
Jeg kan se, at det også er på vej over.
Nu er det jo sådan, at jeg godt kan høre, hvad der bliver sagt af de partier, som ikke er en del af regeringen, og når Dansk Folkeparti tordner imod topskattelettelser, uanset om de hedder topskattelettelser i praksis eller i forklædning, kan jeg jo ikke se, at der er et flertal for at skulle give eksempelvis de tusind rigeste danskere 190.000 kr. mere efter skat.
Så det bliver en relativt hypotetisk situation om, om noget, som der ikke er et flertal for, skal rulles tilbage.
Når vi i forbindelse med et valg ved, hvad den nuværende regering har skabt af ubehageligheder – også de skævheder, der måtte komme efterfølgende – er det selvfølgelig klart, at vi vil overveje situationen derfra og fremadrettet.
Rune Lund (EL), 2017-09-07:
Nu har vi jo ført en meget intensiv debat om det skatteforslag, der er kommet fra regeringen, også uden for denne Landstingssal, og jeg er ked af, at man ikke allerede nu kan sige, at man som det første, hvis der kommer en ulighedsskabende skattereform, selvfølgelig vil se på, hvordan man ruller den tilbage.
Jeg synes egentlig, det er et problem, at Socialdemokratiet ikke kan melde det ud.
Men kunne vi dog i det mindste få en generel melding på, om man fra Socialdemokratiets side i den situation, når der forhåbentlig kommer et nyt flertal efter et kommende valg, vil føre en politik, som fører til mindre ulighed mellem toppen og resten af Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Det, vi især vil måles på – skulle vi være så heldige at overtage regeringsansvaret, hvad vi selvfølgelig håber på – er, at vi skaber reelle lige muligheder.
Det er ikke nok at måle på Ginikoefficient, vi er også nødt til at se på, om vi rent faktisk kan sikre, at datteren af en alkoholiker eller sønnen af en ufaglært får reel mulighed for at komme videre i livet og gøre det bedre og bryde den sociale arv.
Det er det, vi vil måles på – skulle vi være så heldige at overtage regeringsmagten.
Finn Sørensen (EL), 2017-09-07:
Jeg bliver nødt til at følge op på hr. Rune Lunds spørgsmål, for jeg synes ikke, ordføreren svarede på et egentlig meget enkelt spørgsmål.
Så nu vil jeg prøve at stille det samme spørgsmål, og jeg håber, at jeg gør det så klart, at der kan svares ja eller nej.
Vil ordføreren garantere, at man, når Socialdemokratiet igen får regeringsmagten, ikke én gang til laver en skattereform, som man gjorde i 2012, hvor man jo i høj grad lod mennesker på overførselsindkomst betale for skattelettelser til dem oppe i toppen?
Kan vi få sådan en garanti fra Socialdemokratiet?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
2012-skattereformen handlede om at løfte grænsen for topskat, sådan at en almindelig arbejder, sygeplejersken, metalarbejderen osv., ikke var omfattet af det.
Det betyder, at der er ca. 10 pct. af den danske befolkning, de bredeste skuldre, som bærer det tungeste læs, som betaler topskat – i grove træk, hele træskolængder, skal man tjene en halv million for at komme over topskattegrænsen.
Det er der ikke brug for at gøre igen.
Den opgave er løst, og derfor er der heller ikke brug for at gentage den øvelse, som vi lavede i 2012, og som i øvrigt skete på et tidspunkt, hvor Danmark var i en tung økonomisk krise.
Finn Sørensen (EL), 2017-09-07:
Men som flere af de borgerlige ordførere har mindet om, er det sådan, at da vi gik til valg i 2011, havde Socialdemokratiet den opfattelse, at der slet ikke skulle gives skattelettelser, og derfor er det vel naturligt nok, at jeg gerne vil have en garanti for, at Socialdemokratiet ikke gør noget sådant en gang til.
Nu siger ordføreren, at der ikke er brug for det.
Det må vi håbe at Socialdemokratiet også mener efter et folketingsvalg.
Men så kommer det naturlige spørgsmål: Der sker jo en voksende ulighed mellem mennesker på overførselsindkomst og mennesker i arbejde som følge af den skattereform, der blev lavet i 2012, og måske bliver det endnu værre med det, som regeringen laver sammen med Dansk Folkeparti, så hvad er Socialdemokratiets svar til f.eks. dagpengemodtagere, i forhold til at købekraften bliver voldsomt forringet alene i kraft af den skatteaftale, man lavede i 2012?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Som sagt har jeg redegjort for, hvad vi vil gøre i forhold til ulighedsdiskussionen.
Vi vil skabe reelle muligheder og måles på det – skabe reelle lige muligheder for alle.
Når det er sagt, er hr. Finn Sørensen jo også inde på noget helt centralt, for det er helt rigtigt, at en af de udfordringer, vi godt kan komme til at se i løbet af kort tid, er, hvis regeringen kommer igennem med det der skjulte katalog – for 5,25 mia. kr., som man ikke vil specificere, så vi ikke ved, om det er pensionisterne eller kontanthjælpsmodtagerne eller SU-modtagerne, som skal betale de 5,25 mia. kr. til skattelettelser.
Så jeg forstår også godt den del af hr. Finn Sørensens bekymring.
Carsten Bach (LA), 2017-09-07:
Tak for det.
Nu har vi jo snakket en hel del om skattelettelser hidtil i debatten, men det er vi tilsyneladende ikke så enige om.
Derfor tænker jeg, det måske er bedre at tale om noget, vi er mere enige om, eller vi måske rent faktisk er helt enige om.
Der blev snakket meget om kassedamer, men som forsvarsordfører for Liberal Alliance vil jeg hellere snakke om soldater.
Hr. Benny Engelbrecht var ganske kort inde på det i sin ordførertale og nævnte, at det er en fælles opgave at styrke forsvaret.
Det er jeg og – er jeg også ret sikker på – mine kollegaer i blå blok helt enige med hr. Benny Engelbrecht i, og det betyder så formentlig også flere penge til Forsvaret.
Men er hr. Benny Engelbrecht som finansordfører for Socialdemokratiet ikke også enig med undertegnede i, at vi så skal sikre, at de flere penge bliver brugt rigtigt, og at de penge, vi bruger på forsvaret i øjeblikket, bliver brugt rigtigt.
I den forbindelse kunne jeg også godt tænke mig at høre om Socialdemokratiets holdning til den lille halve milliard kroner, man i øjeblikket bruger på at uddanne værnepligtige i Forsvaret, og de ca. 3.500 unge mennesker, som man sender hjem – svarende til ca. 85 pct. – uden at de reelt set har løst en forsvarsmæssig opgave for Forsvaret.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Jeg vidste ikke engang, at forsvarsforhandlingerne var indledt.
Så havde jeg selvfølgelig taget de store våben med på talerstolen i dag.
Det skal vi selvfølgelig tage ved forhandlingsbordet.
Jeg håber, at vi også på det punkt kan lave brede aftaler.
Jeg mener, det er meget vigtigt, at aftaler om forsvaret er bredt baseret.
Så må jeg minde om, at når jeg fremhæver sikkerhed, ja, så anerkender vi, at der er udfordringer i forsvaret, som skal løses.
Vi har jo også fængselsvæsen, og vi har også ikke mindst et politi, som jeg også eksplicit har sagt bør styrkes for at sikre borgernes daglige sikkerhed.
Altså, når banderne regerer på nogle gader i større byer i Danmark, er der brug for mere synligt politi ikke kun i de større byer, men også i de mindre byer.
Carsten Bach (LA), 2017-09-07:
Tak for svaret.
Så ville det være naturligt, hvis jeg fortsatte spørgerækken med at spørge hr. Benny Engelbrecht, om Socialdemokratiet stadig væk vil afskaffe værnepligten – det har man tidligere villet.
Men det vil jeg faktisk lade være med.
I stedet for vil jeg spørge den tidligere skatteminister hr. Benny Engelbrecht om, hvordan det kan være, at den regering, som hr. Benny Engelbrecht selv var en del af, aldrig nogen sinde fik lavet den grønne omlægning af registreringsafgiften, som ellers var en del af regeringsgrundlaget?
Marcus Knuth (V), 2017-09-07:
Mange tak.
Når jeg læser Socialdemokratiets udspil, fremgår der ikke noget om det, som mange af os meget længe har håbet på et svar på, nemlig hvad Socialdemokratiet vil gøre i forhold til integrationsydelsen.
Integrationsydelsen er den nuværende regerings helt centrale værktøj – for det første for at sikre, at det ikke er unødvendig attraktivt at komme til Danmark, og for det andet for at sikre, at dem, der allerede er i Danmark, og som ikke er i arbejde, ikke bliver en unødvendig stor byrde.
Kan ordføreren komme med et bud på, hvad Socialdemokratiet har tænkt sig at gøre i den retning?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Og ja, inden for det kan man også godt forhindre en kæmpe udfordring for det frivillige Danmark.
Hr. Torsten Schack Pedersen kan selvfølgelig bare lade være med at lytte efter, hvad jeg siger her; ja, undskyld mig, at jeg prøver at svare hr. Torsten Schack Pedersen.
Hvorfor vil man dog ramme det frivillige Danmark?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Og de ville have utrolig meget glæde af at vide, både om ikke de kan stole på, at oppositionen samlet set vil gå benhårdt imod de her besparelser – i hvert fald efter et folketingsvalg – men også at vi kan finde de penge.
Og så er det heller ikke flere, der skal til, for at vi kan give vores børn og unge den bedste start på livet, både af hensyn til dem selv og os.
Derfor vil jeg bare appellere til, at Socialdemokratiet måske overvejer, om ikke man næste år kan finde de penge – vi snakker jo ikke om mange milliarder kroner – der skal til, for at vi også kan friholde gymnasierne, produktionshøjskolerne, universiteterne og de mange, mange unge, hvis liv vi sådan set holder i vores hænder.
Jeg har i hvert fald svært ved at finde et sted, hvor det giver mindre mening at spare end på vores børn og unge.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Og igen vil jeg sige – undskyld, men nu kan jeg ikke se hr. Martin Lidegaard; det er lidt frustrerende – at hvis vi skal prioritere inden for den ramme, som regeringen har lagt, og gøre det realistisk, og det er jo det, vi forholder os til, så siger vi også, at det vigtigste er de faglige uddannelser.
Men jeg har stor sympati for det radikale synspunkt – jo ikke mindst i betragtning af at siden den nuværende statsminister blev statsminister, er der faktisk blevet 3.200 færre ansatte i uddannelsessektoren, og det vidner jo om det pres, som uddannelsessektoren er kommet under.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Det vil jeg gerne forfølge lidt, fordi det selvfølgelig er rigtig dejligt at læse Socialdemokraternes forslag til finanslov i forhold til erhvervslivet.
Hr. Martin Lidegaard har stillet det spørgsmål, jeg ville have stillet om det samlede uddannelsessystem.
Vil ordføreren ikke sige lidt mere om det?
For det er vi jo rigtig glade for i SF at vi er enige om.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak for anerkendelsen af også den del af vores udspil til finanslovsforhandlingerne.
Vi noterer os jo selvfølgelig også, at der er partier, også i blå blok, som har indikeret, at de har nogle synspunkter i forhold til det, og vi håber selvfølgelig, at der dermed kan komme det nødvendige pres.
Det er jo også derfor, at vi gerne vil være med i en finanslovsforhandling, så vi netop kan sikre, at der lige bliver det lidt mere luft ude på sygehusene, så sygeplejersker, læger og alle øvrige ansatte på sygehusene kan prioritere det, der er det vigtige, og vi så samtidig kan barbere ned på ventelisterne til især kræftbehandling.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Tak for svaret.
Jeg synes jo også, at det, ordføreren selv siger her, og også det, som Socialdemokraterne har lagt frem i deres eget finanslovsforslag, viser, at politik i høj grad også er et spørgsmål om prioriteringer.
Vil man prioritere pengene til skattelettelser, der har den indbyggede skævhed, mest til de rige, eller vil man prioritere at sætte en stopper for de besparelser, der har været i f.eks. vores sundhedsvæsen.
Noget af det, der betyder allermest for borgerne i det her land, er at have tryghed, hvis de skulle blive syge, eller nogle, de holder af, bliver syge.
Så det er jo et spørgsmål om, hvad man vil bruge pengene til, og hvad man vil prioritere.
Der kan vi forhåbentlig få noget hjælp også fra Dansk Folkeparti, der jo også har udtalt sig om det her, så vi kan få det fjernet allerede fra næste år.
Det vil vi i hvert fald gerne sige tak til Socialdemokratiet for også at være villig til.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Vi bidrager meget gerne til, at Dansk Folkeparti kan leve op til deres løfter på dette område og også i forhold til eksempelvis at forsvare velfærden.
På mange måder tror jeg at det er vigtigt, at vi netop sikrer brede samarbejder i Folketinget.
Det er jo også derfor, at jeg ikke forstår regeringens tilgang på mange områder, hvor man meget, meget gerne vil lave aftalerne smalt i stedet for at se på, hvad det egentlig er, der er det brede flertal for i Folketinget.
Jeg hørte en meget interessant udsendelse på P1 i mandags, i en i øvrigt interessant udsendelsesrække, som Danmarks Radio sender med de fem nulevende – den ene nuværende og de fire tidligere – statsministre.
Det var den tidligere statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, som udtrykte sine overvejelser over velfærdsaftalen, velfærdsforliget fra 2006.
Og jeg synes jo, at det meget tydeligt understregede, hvad det var for nogle udfordringer, vi stod med i 2006.
Det var, at vi vidste, at der ville blive langt flere ældre.
Fra i dag og frem til år 2025 kan vi imødese, at der bliver 150.000 flere danskere over 70 år.
Og uagtet at hr. Rasmus Jarlov selvfølgelig gerne vil hæve pensionsalderen, og det er jeg godt med på, så antager jeg også, at selv hr. Rasmus Jarlov dog gerne vil tillade, at folk kan nyde deres otium, og dermed også, at de folk, som har brug for velfærdssamfundet – det, de har betalt ind til gennem årene – også kan nyde gavn af det.
Det er vi nødt til at sikre.
Derfor er vi nødt til at holde vores aftaler, og aftalen er, at pengene fra 2006 skal bruges på velfærd.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Ja, men anerkender Socialdemokratiet overhovedet problemet?
Altså, anerkender Socialdemokratiet, at vi har fået en offentlig sektor, som fylder ekstremt meget i Danmark, og at vi ville blive rigere, hvis vi kunne sænke vores skatter?
Anerkender Socialdemokratiet, at hvis vi eksempelvis satte topskatten ned, ville vi blive et rigere land med et større BNP?
Forstår Socialdemokratiet overhovedet, at der er et problem?
For jeg hører kun Socialdemokratiet tale dårligt om intentionen om at sætte skattetrykket ned og få det offentlige til at fylde lidt mere.
Er det bare af nød, fordi Socialdemokratiet ikke mener, at det kan lade sig gøre, eller er Socialdemokratiet simpelt hen lodret imod, at vi får det offentlige til at fylde mindre?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Jamen vi synes jo ikke, at det offentlige som udgangspunkt skal fylde mindre.
Det er ret og rimeligt.
Derfor var det også forudseende, at man bredt politisk med deltagelse af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, De Konservative og Radikale Venstre indgik et velfærdsforlig i 2006.
For hele udfordringen – jeg tror ovenikøbet, man talte om ældrebomben dengang, hvilket i øvrigt er et forfærdeligt udtryk – nemlig at vi vil få en ændret demografisk sammensætning, altså det, at der vil blive flere mennesker, som har brug for velfærdssamfundet, kendte man jo godt dengang.
Det har vi hele tiden vidst ville ske, og derfor har vi selvfølgelig også skullet forberede os på det.
Så er det bare, vi må sige, at hvis man ikke sikrer det helt basale, som man har lovet danskerne, men begynder at fyre pengene af på skattelettelser, især skattelettelser til de rigeste, så køber vi altså ikke længere præmissen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-09-07:
Tak for det, jeg føler mig hensat, tilbagekaldt til år 2010, hvor budskabet fra Socialdemokratiet var: Nej til skattelettelser, ja til mere velfærd.
Man var imod topskattelettelser, men mente, at der skulle være flere varme hænder, at der skulle gives flere penge til SKAT, og at der skulle laves en grøn omlægning af registreringsafgiften.
Hvad skete der så et år efter, hvor man fik regeringsmagten?
Man gennemførte topskattelettelser, man reducerede antallet af pædagoger i daginstitutionerne, og – med ordføreren som minister – skar man yderligere ned på SKAT, altså trods løfter om det modsatte.
Og der kom ikke nogen omlægning af registreringsafgiften i grøn retning – danskerne fik lov at betale 1 mia. kr. mere i registreringsafgift.
Jeg skal bare forstå: Hvad er det, der gør, at danskerne skal tro på det, som Socialdemokratiet siger i dag, når det samme budskab fra Socialdemokratiet i 2010 blev efterfulgt af præcis de modsatte politiske resultater?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Det er bl.a., fordi der tydeligvis ikke er flertal for regeringens planlagte politik; så allerede der kan man sige, at man måske skulle starte med at spørge: Hvad er det egentlig, Danmark har brug for?
Det er det, vi gør.
Og Danmark har ikke brug for lettelser af marginalskatten.
Vi har ikke brug for, at de 1.000 rigeste danskere får en skattelettelse på 190.000 kr.
Hvis man endelig skal give skattelettelser, skal det være i bunden; hvis alle vores øvrige prioriteter – velfærd, sikkerhed, det grønne og at skabe vækst, bl.a. igennem opkvalificering – er opfyldt og der måtte være et råderum tilbage, så kan vi tale om skattelettelser, men så er det i bunden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-09-07:
Men undskyld mig, det var jo præcis det samme budskab i 2010, og alligevel – alligevel – valgte Socialdemokratiet at give topskattelettelser, at sænke selskabsskatten, at reducere overførselsindkomsten for dagpengemodtagere, for kontanthjælpsmodtagere og for førtidspensionister.
Jeg synes bare, at det må være lidt vanskeligt for Socialdemokratiet troværdigt at stå med det samme budskab igen, altså når vi ved, at sidste gang man sagde det, gjorde man det modsatte.
Men det kommer vi nok ikke så meget videre med.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge om noget vedrørende den her lille pamflet, som Socialdemokratiet nu har udgivet og kalder et finanslovsudspil.
Det er sådan lidt tyndbenet, for nu kan jeg høre, at Socialdemokratiet i sit ordførerindlæg tordner imod den her momskompensationsordning, men hvor henne fremgår det i den pamflet på 12 sider med et finanslovsudspil?
Der står ingenting om det.
Og derfor kan jeg jo godt forvente mig og forestille mig, at det bliver den socialdemokratiske strategi: at man taler om rigtig meget og så gemmer sig bag en lille pamflet på 12 sider, som jo heller ikke anerkender, at en del af det råderum, der er skabt, og som er tilgængeligt, bl.a. skyldes en skattereform fra 2009, som Socialdemokratiet var imod.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-09-07:
Det kan man jo ikke kalde fuldstændig præcist.
1 mia. kr. ville det koste cirka bare at kompensere for den demografiske udvikling.
Og i virkeligheden på samme måde i forhold til 2-procentskravet ville det jo koste 1,4 mia. kr. at kompensere for det.
Er Dansk Folkeparti klar til at afsætte de penge?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg undrer mig over, at Socialdemokratiet mener, at det skulle være så svært at finde midler til at lette skatten i Danmark.
Vi har verdens højeste skattetryk, i hvert fald i OECD.
Vi har det tredjehøjeste offentlige udgiftsniveau i OECD.
Vi har en situation, hvor rigtig mange danskere er på offentlig forsørgelse: 47 pct. af dem, som er voksne, er på overførselsindkomst.
Hvornår synes Socialdemokratiet at det er nok?
Hvornår er tørsten efter at udvide det offentlige slukket?
Hvornår er velfærdsstaten blevet mæt efter Socialdemokratiets opfattelse?
Skal den blive ved med at vokse, skal vi have endnu flere på offentlig forsørgelse, skal vi have endnu flere offentlige udgifter, skal vi have et endnu højere skattetryk, eller er man bare tilfreds med status quo?
Hvor stor skal velfærdsstaten være?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Ja, det er vi.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Men det ændrer bare ikke ved, at når man kigger ud i samfundet, ser man, at det er sådan, at langt de fleste, langt de fleste på arbejdsmarkedet prøver at tilhøre den del af befolkningen med de 20 pct. højeste indkomster, langt de fleste prøver at tilhøre den del af befolkningen med de 20 pct. laveste indkomster i løbet af deres liv.
40 pct. af alle på arbejdsmarkedet prøver at betale topskat på et tidspunkt.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Ja, og det betyder så også, at der er 60 pct., som ikke gør, og det er så bl.a. dem, som er blevet forbigået, når det gjaldt substantielle sænkelser af skatten.
I øvrigt, selv om det er sådan, at der er mennesker, som er så heldige at komme op at betale topskat, fordi de er dygtige, og der kan være mange andre grunde til det, kan jeg egentlig ikke se, at det er et argument for, at man ikke skulle betale mere.
De mennesker, jeg kender, der betaler topskat, gør det med glæde.
De var fattige, da de var studerende, men de er da glade for at være med til at finansiere, at nogle andre får de samme chancer som dem for at få succes, få et arbejde og tjene nogle penge