runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Mange tak til statsministeren.
Jeg har lidt med stemmen – min stemme er lidt træt, for jeg kom lige fra Grønland i går.
Jeg vil gerne sige tak for det mod, som statsministeren viste, dengang hun gav en undskyldning til eksperimentbørnene.
Og så vil jeg også gerne sige, at vi ser, at der er flere og flere sager, som rulles op, og som vi er nødt til at forholde os til – det sidste var spiralkampagnen.
Jeg vil høre, hvordan statsministeren sådan helt overordnet vil arbejde for en forsoning mellem de to lande, hvor Danmark også engagerer sig.
For det er ikke min oplevelse, at vi har sat et punktum, men vi har i virkeligheden åbnet op for en historie, vi er nødt til at turde tale om.
Kasper Roug (S), 2022-05-20:
Tak for det, formand.
Det kan gøres forholdsvis kort, for det vigtige er selvfølgelig selve debatten.
Der er ingen tvivl om, at det her jo er en årlig debat, vi har om rigsfællesskabet, som er vigtigere end nogen sinde.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt i år, at vi har en debat om tilstanden i rigsfællesskabet.
Det glæder jeg mig selvfølgelig rigtig meget til.
Jeg vil også gerne takke de andre partier for, at de har været så åbne og konstruktive om, at vi skulle finde en fælles vedtagelsestekst.
Det er begrundelsen.
Helt konkret er der ingen tvivl om, at hvis der er noget, der ser ud til at være for skørt – hvis man kan gå så langt som til at sige det – så bliver vi nødt til at se på mulighederne for at ændre det, det er klart, og det vil vi se meget velvilligt på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Så kan jeg også have mulighed for lige at uddybe mine tanker, og jeg tænker generelt det her med, at det ikke bare handler om krudt og kugler og kampfly, når vi snakker forsvar i forhold til Arktis, fordi vi ønsker lavspænding, men at man netop prøver at nuancere tingene og forsøger at integrere det grønlandske samfund lidt mere i opgaveløsningen, og der er beredskabsuddannelsen jo et rigtig godt eksempel på det.
Men jeg synes også, det er ret tankevækkende, at vi måske skal have noget mere forskning om udenrigs- og sikkerhedspolitik i Grønland, og at vi måske mere skal tænke nogle grønlandske virksomheder ind i forhold til at løse de opgaver, og det er nogle nye tanker, synes jeg, i forhold til det, jeg har hørt tidligere.
Men jeg ved også, at man gør sig nogle af de samme tanker i Danmark, altså hvordan man kan inddrage forsvarsindustrien.
Og det gælder jo sådan set også i Grønland.
Der vil vi også gerne have nogle grønlandske aktører med på banen.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Nej, det er heldigvis rigtigt, og jeg er helt opmærksom på, at lagmanden hurtigt var ude med en generel melding om, at man støttede sanktionerne, men det ændrer ikke på, at jeg er overrasket over, at det kan tage så lang tid at implementere den lovgivning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren fik ud af at være med til Future Greenland.
Hvad var det for nogle læringer, der ligesom kom fra deltagelsen i Future Greenland, set med SF's briller?
En anden ting er også, at vi jo er enige om, at der er brug for noget mere viden om Grønland.
Det er rigtig godt at se med de her podcasts og sådan nogle ting, men hvordan holder vi det ligesom i live, og hvordan sikrer vi, at der også i folkeskolen kommer til at være noget mere viden om Grønland og Færøerne i fremtiden?
Det tror jeg også er vigtigt at holde sig for øje; så det kunne jeg godt tænke mig høre ordføreren kommentere på.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Det, jeg først og fremmest har med fra konferencen Future Greenland, er den energi, der ligger i mange virksomheder, altså at så mange private virksomheder ikke kun fra Danmark, men jo også fra Australien og Canada i den grad ønsker at arbejde sammen med grønlandske firmaer; altså den frodighed, der var i ønskerne om at gribe de muligheder, der er.
Det var det ene.
Det andet var til gengæld manglen på sådan konkret politisk retning, i forhold til hvad man vil fra grønlandsk side; altså den kollision, som vi oplevede flere gange, hvor virksomhederne siger, at de egentlig gerne vil i gang, men at de har brug for sådan konkrete mål og konkret handling fra politisk side.
Det synes jeg var interessant.
Men jeg er meget optimistisk omkring, at der var så mange, der gerne ville bidrage.
Og så tror jeg, at vi har meget længere at gå i forhold til oplysning i vores folkeskoler og gymnasier.
Men man skal langt mere ud i folkeskoler og gymnasier og erhvervsskoler, for der ligger kæmpe muligheder dér, tror jeg.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Mange tak.
Det er de tre områder, hvor jeg ser et kæmpestort behov for, at man ligesom får prioriteret og får lagt en politisk linje.
Et andet emne, jeg meget kort vil tage op, er det her med kontinentalsokkelprojektet, for med krigen i Ukraine og Ruslands ageren tror jeg faktisk, at der er en sag, vi er nødt til at give lidt mere politisk opmærksomhed, og det er kampen om Nordpolen – kan man kalde det – mellem Grønland og Rusland.
Hvordan tror ordføreren at krigen i Ukraine kan komme til at påvirke det arbejde, der er i forhold til kontinentalsoklen?
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Det er utrolig spændende – og meget præcis spurgt – for én ting er, at vi nu har sat Rusland uden for døren i Arktisk Råd, men udfordringerne er der jo stadig væk.
Så vi bliver selvfølgelig nødt til at gøre nogle bestemte ting i forhold til krigen i Ukraine, og vi bliver nødt til lave de forholdsregler over for Rusland.
Det gør til gengæld, at der er andre ting, der bare ligger og ikke bliver løst.
Udfordringerne skal jo løses fortsat, og der har vi altså en kæmpe udfordring.
Og der er Arktisk Råd sådan set nærmest en genial opfindelse.
når vi nu ligesom har sat arbejdet i Arktisk Råd på pause.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Tak til ordføreren for talen.
Der blev også nævnt, at vi lige har været i Grønland i forbindelse med den konference, der hedder Future Greenland.
Og Future Greenland er jo en slags pendant til de her DI-konferencer, man også holder.
For sidst vi holdt møde i Grønlandsudvalget, var der ikke den største opbakning til den kritik, der også kom fra Siumuts side, om, at vi nok bliver nødt til at have lidt mere om arbejderpartierne, SIK og arbejderklassen, når vi så også kommer til Grønland for at holde møder med den grønlandske befolkning – hvilket altså vil sige ikke kun erhvervslivet.
Det vil jeg gerne høre SF's holdning til.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Jeg må indrømme, at fru Aki-Matilda Høegh-Dam dér fanger mig på et ømt punkt, for det her er første gang, jeg har været i Nuuk, uden at holde et møde med SIK.
Hver gang jeg har været i Nuuk indtil nu, har jeg simpelt hen konsekvent mødtes med SIK netop for at få informationer ad den vej.
Den her gang var mit program så tæt, at jeg simpelt hen ikke nåede det.
Men der er jo åbenlyst nogle udfordringer, der skal fanges dér, fordi det grønlandske klassesamfund er så dramatisk.
Altså, mange af de grønlandske lønmodtagere er jo rigtig dårligt lønnede, og uddannelsesniveauet er for dårligt.
Så at have en dialog med SIK er jo helt afgørende.
Og som sagt er det simpelt hen første gang, jeg ikke har mødtes med dem, når jeg er i Nuuk.
Men vi skal på alle mulige måder have dialogen med fagbevægelsen.
Det er klart.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Det er jo således, at når vi fra partiet Siumut har snakket med andre arbejderforeninger, såsom KNAPK eller SIK, så finder vi også ud af, at der er et helt andet billede, end hvis vi kun snakker med erhvervslivet, bl.a. i forhold til hvordan man også kan læse den statistik, der er om uddannelsesniveauet, som faktisk er langt højere, end sådan som det også lige bliver udstillet.
Men jeg vil også gerne lige hurtigt spørge ordføreren om det, man kom ind på om oprindelige folk, altså at grønlænderne eventuelt skal anerkendes som et oprindeligt folk i Danmark.
Nu er vi jo allerede anerkendt som et oprindeligt folk i forhold til ILO-konventionen nr. 169.
Så jeg vil gerne lige høre, hvad ordføreren mener om det.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Det, jeg sagde i ordførertalen, var for det første, at vi i Danmark altid skal stå fast på oprindelige folks rettigheder, når de er på spil, som de er i hele den arktiske region.
Det er én ting.
Og for det andet er det en af de ting, jeg synes vi skal have ryddet op i.
For jeg hører jo gennem årene jævnligt den diskussion blive rejst, at man også som grønlænder i Danmark ønsker at have en status som oprindeligt folk.
Og det er der jo flere nuancer i, for det er der også mange der ikke synes er en god idé.
Jeg synes bare, det kunne være godt at få konkluderet på den debat.
Så det er en blandt mange andre ting, jeg nævnte, der sådan hele tiden popper op.
Så kommer ønsket om det, og så står nogle folk sådan og bliver lidt overrasket over, hvad nu det er for en diskussion, og hvad de skal mene om den.
Altså, indtil nu har jeg hørt mange tale imod det, men jeg har ikke selv gjort min stilling op, med hensyn til om det ville være en god idé.
For jeg mener også, det fratager en række grønlændere rettigheder, hvis man ikke bare har det som danske statsborgere.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Det er fuldstændig rigtigt, at nogle af de store virksomheder har erklæret, at de af moralske, politiske eller etiske bevæggrunde vil trække sig ud; andre har trukket sig ud, fordi det ikke kan lade sig gøre.
Men man har ikke gjort noget fra politisk hold, som ikke er i sync med det, som EU også gør, trods alt.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Jo, heldigvis har vi jo set, at de private virksomheder har rullet deres sanktioner ud.
Jeg har også fulgt den færøske debat og kan jo se, at der i høj grad også er forskel på partierne på Færøerne.
Der er også færøske partier, der mener, at det her er gået for langsomt.
Men jeg anerkender og er glad for, at private firmaer på den måde redder Færøernes ære.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Jeg er helt enig.
Der har allerede været enkelte eksempler på det, og der er det jo vigtigt, at grønlændere og grønlandske politikere har så meget forståelse og er så meget inddraget, og at de har et så reelt billede som muligt af, hvad det betyder, hvad der skal til, hvad situationsbilledet er, hvad det danske forsvar laver, at de rent faktisk har faktaene, at de på egen krop ved, hvad der er op og ned i tingene, så man ikke kan splitte os ad.
For det er jo den frygt, man kan have sådan et sted som rigsfællesskabet, hvor udenlandske aktører kunne have en interesse i at sørge for at give os et billede af hinanden, der ikke er reelt, for at prøve at splitte os ad.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Tak, og tak for en god tale, tak for en positiv tale for rigsfællesskabet.
Taleren nævnte medier, og hvor stor betydning det havde for forståelsen imellem rigsdelene, og det er jeg hundrede procent enig i.
Det er jo den hurtige vej til at informere hinanden og forstå hinandens samfund, og jeg forstod på den tidligere spørger, hr. Christian Juhl, at han havde svært ved at forstå, hvad der bliver sagt på Færøerne, når han var deroppe, og derfor havde svært ved at følge med i, hvad der rørte sig.
Og der kan vi bare forestille os, hvordan de andre ude i byerne har det med mediedækningen, når hr. Christian Juhl ikke forstår alt, når han er på Færøerne.
Men det viser, hvor vigtigt det er at inkorporere medieforliget i at sende nyheder til hinanden i rigsfællesskabet.
Er taleren enig i, at der mangler at blive gjort noget?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Det er jeg i den grad, og problemet er faktisk lidt større i forhold til Færøerne end Grønland, fordi man dér også kan se mange nyheder på dansk.
Det kan være et problem i forhold til Færøerne.
Jeg synes, det er et paradoks, for når man er i Folketinget, ved man, hvor vigtige vi er for hinanden, men mediedækningen af Færøerne i danske medier er jo f.eks. meget, meget dårligere, end den næsten er af Vejle Kommune, vil jeg sige, hvor jeg kommer fra.
Der er et eller andet galt i prioriteringen der, og det er også noget af det, vi vil spille ind i medieforhandlingerne, altså at der inden for noget, der er så vigtigt sikkerheds- og udenrigspolitisk og også bare i forhold til den måde, vores folkestyre fungerer på, simpelt hen er så lidt viden.
Hvis du spørger, hvor mange danskere, der ved, hvad lagmanden på Færøerne hedder, eller hvad der er sket i sagen om radaren, som vi nu nævnte, og som også er af ret stor betydning i den her tid, så tror jeg nærmest ikke, du kan finde 1 pct. af danskerne, der kan svare på det, og det er et problem, hvis vi skal have en reel demokratisk debat om, hvordan vores rigsfællesskab skal indrettes, og hvordan vi skal agere over for hinanden i fremtiden.
Så jeg håber virkelig, der kommer noget igennem i medieforhandlingerne.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for svaret.
Ja, jeg tænkte nemlig, at én ting er den formelle lovgivning om abort, og at en anden ting er abortområdet, og nu sagde ordføreren selv, at der er rigtig mange aborter i Grønland.
Tænker ordføreren, at man burde få en lovgivning, der sigter på at begrænse antallet og være behjælpelig på alle mulige måder over for kvinder, der kommer i den situation, således at man på sigt kan begrænse antallet af aborter?
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Det er meget vigtigt, at vi inkorporerer det her i mediedækningen, for selvfølgelig er problemet så den ene vej.
På Færøerne forstår man både det færøske og det danske, men i Danmark forstår man ikke det færøske.
Så jeg skal også gribe i egen barm.
Vi burde lave noget, som kunne sendes ud i dansk fjernsyn med dansk sprog og tekst, og selvfølgelig er det samme gældende for Grønland.
Men jeg synes, det mangler.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Jeg er enig.
Og én ting er så, at det bliver oversat til dansk, men noget andet kunne jo også være, at der var nogle, måske f.eks. i DR – det kunne bare være én person – der redaktionelt fulgte med i, hvad der foregik på Færøerne, så man ligesom får evnen til at sortere i, hvad der er vigtigt, og hvad der ikke er vigtigt.
Og der er det lidt min følelse, at man en gang imellem rejser derop, når der er valg, men at det er i forbindelse med de rigtig vigtige historier, der er mellem valgene, det går galt, og de ikke bliver dækket, fordi man ikke kontinuerligt følger med i det eller har en redaktion eller en redaktionel dækning, og det kunne jo bare være en samarbejdsaftale med nogle af medierne i Grønland eller Færøerne, der gjorde, at det fik en platform.
For én ting er, at det bliver oversat til dansk, så vi kan gå ind på en færøsk hjemmeside, men jeg tror næsten bare, det kun bliver sådan nogle som os her, der kommer til at gøre det.
Så derfor er det også vigtigt, at f.eks. DR tager den her rolle på sig, og det er jo derfor, vi har noget public service.
Det er jo for at få gjort noget, der ellers ikke ville blive gjort.
Så jeg håber meget, det er noget, vi kan komme videre med.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Tak til ordføreren for talen.
Vi fra Siumut er ikke altid særlig enige med Venstre, men jeg vil alligevel gerne takke for en rigtig god dialog, hvor der også kommer nogle konkrete løsningsforslag til nogle af de problematikker, og der er en forståelse for de problematikker, vi rejser fra Siumuts side.
En af de problematikker er jo også selve konstruktionen af rigsfællesskabet, og hvordan nogle af ansvarsområderne ligger i Danmark, og andre ansvarsområder ligger i Grønland, og hvem der skal være de første til at tage hånd om en opdatering af love osv. osv.
Og et af de konkrete forslag, som vi fra Siumuts side har bragt op, bl.a. i Folketingssalen, men som også kommer til at blive bragt op til Inatsisartut her til efteråret som et Siumutforslag, er jo, at vi laver det her folketingsråd.
Eller vi kommer nok til at kalde det noget mere konkret, men det skal egentlig handle om, at vi har en form for udvalgslignende råd, nævn, i Grønland, som kommer til at have den der konkrete dialog med det danske Folketing omkring nogle af de ting, der skal laves, og nu bragte ordføreren jo også selv nogle af de her ting op.
Kan ordføreren komme lidt mere ind på nogle forslag eller nogle tanker, som Venstre også har omkring, hvordan man kan styrke den del af rigsfællesskabet, kongeriget?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Jeg synes – og det var også derfor, jeg nævnte ordføreren i talen – at ordførerens tanker, er rigtig fornuftige, og at det jo måske er noget, man kunne tage udgangspunkt i.
Min oplevelse er bare helt konkret, at der er for få her i Folketinget og for få i Inatsisartut, der ved, hvem der har serveretten, hvad det er for nogle områder, der er overtaget og ikke er overtaget, hvordan vi kommer i gang med at løse problemerne, og hvordan vi får snakket sammen om det.
Meget går egentlig bare lost in translation, eller hvad man kan sige, fordi vi ikke får snakket sammen om det, og vi ikke ved, hvad processen er for, at vi får taget hul på tingene.
Og der tror jeg jo, at en idé som den, ordføreren er kommet med, om, at vi mødes om nogle konkrete emner, som vi er enige om, og at vi får snakket om, hvordan det så er, vi kommer videre, kunne være en rigtig god start.
Så tror jeg også bare, at det i den her verden med alt det, der sker, og alle de forandringer, der kommer til at ske, bare er vildt vigtigt, at vi lærer hinanden at kende, og at vi har en relation, der gør, at vi ikke misforstår hinanden, og at vi kan samarbejde konstruktivt.
Men der skal forandringer til, og det kommer der til at skulle de kommende år, og der er det bare vigtigt, at vi får opbygget noget tillid, og det kan det, at vi får lidt tættere relationer mellem de forskellige politikere, også være med til.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for en meget engageret tale med meget kød på.
Ordføreren er også meget engageret i debatten om de her sager og har været ude med riven, som han også var i talen her, og har kritiseret, at Færøerne har været fodslæbende, når det gælder implementering af sanktioner over for Rusland.
Og det er ordføreren selvfølgelig i sin fulde ret til at have sine skarpe meninger om; det har jeg selvfølgelig også mine meninger om.
Men jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke vil medgive, at man på Færøerne trods alt har iværksat de samme sanktioner, som EU har iværksat.
Pause Pause (Pause), 2022-05-23:
Mødet er udsat.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden, hr. Edmund Joensen, til at sige tusind tak for et godt samarbejde igennem mange år i forskellige roller.
Det har jeg sat enormt stor pris på.
Man kan ikke overvurdere den indsats, hr. Edmund Joensen har gjort i forhold til at fremme færøske interesser i Danmark og også fremme danskernes kendskab til Færøerne.
Det har bl.a. muliggjort nogle meget, meget spændende kulturprojekter som f.eks. sand på Suðuroy.
Så tak for det.
Egentlig skal man jo stille et spørgsmål, men det er der jo heller ingen andre der har gjort, så jeg vil bare sige tak.
Vit síggjast heima, og så håber jeg, at der er kaffe på kanden!
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Tak for de pæne ord fra Enhedslisten, tusind tak.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-23:
Jeg vil så også meget gerne have lov til at sige tak.
Selv om det har været en meget kort periode, vi har haft et samarbejde, så vil jeg sige tak for de sjove og også gode råd, vi har diskuteret omkring fiskeflåder og andre spændende ting.
Så jeg vil jeg også bare udtrykke en taknemlighed for, at det er lykkedes at få delagtiggjort hinanden i forskellige måder at tænke på.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Tak, og en hilsen til Socialdemokratiet.
Kasper Roug (S), 2022-05-23:
Tak for ordet, og mange tak for en blændende tale.
Alting har en ende, 34 år, det må man nok sige, det er jo 1988, hvis jeg dog bare kunne sige, at det var, før jeg blev født, men det er det jo desværre ikke.
Og det kan også lidt gøre, at jeg bliver nysgerrig på, hvad det er, ordføreren kan give af gode råd, for at vi kan gøre det endnu bedre for Færøerne, og hvordan vi kan styrke det færøske samfund.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Tak til Javnaðarflokkurin for de pæne ord.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-23:
Vi mødes også sikkert senere i aften til en øl eller måske to.
Men jeg vil herfra blot sige tak for tiden, der er gået.
Hr. Edmund Joensen og jeg har i 8 år i fællesskab været repræsentanter for Færøerne, og jeg tror, hr. Edmund Joensen første gang blev valgt ind i politik for 34 år siden.
Og der er meget, man kan lære af hr. Edmund Joensen.
Han er ikke en ideologisk sværmer.
Det er han ikke, men når man ser på hans karriere og hans måde at arbejde på, bliver man erindret om en ting, nemlig at det, man gør i politik, skal være forankret i den almindelige borgers hverdag og hverdagsliv.
Ellers bringer det os ingen vegne.
Ideologi – om det er socialisme eller liberalisme eller en tanke om løsrivelse – er lige meget.
Det kan ikke leve sit eget liv; det skal være forankret i almindelige menneskers hverdag.
Noget, man kan lære af hr. Edmund Joensens virke, er altid at være i øjenhøjde med almindelige borgere og aldrig at lade ideologierne tage overhånd.
Tak for den lære.
Og vi ses senere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-23:
Jeg blev jo vældig glad, da jeg så, at hr. Edmund Joensen blev genvalgt i denne periode.
Jeg har haft den store fornøjelse at opleve ikke bare færingernes gæstfrihed, men i særdeleshed hr. Edmund Joensens gæstfrihed, da han inviterede Færøudvalget hjem til sig, hvor der blev budt på specialiteter både flydende og faste.
Det var en uforglemmelig aften.
Jeg vil også sige tak til hr. Edmund Joensen for hans milde, men stædige sind og for hans indsats for færingerne og for Færøerne, som jo er en stolt nation, som på mange måder er et forbillede og et lys i verden.
Når sådan en lille nation kan lyse så stærkt i verden, hvad kan Danmark så ikke gøre, hvis man følger Færøernes eksempel?
Tak, hr. Edmund Joensen.
Det er en stor fornøjelse at have mødt Dem her i salen og på Færøerne.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-23:
Tak for de pæne ord, og en tak til Moderaterne.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-23:
Også tusind tak til hr. Edmund Joensen.
Det har været en fornøjelse at lære ordføreren at kende og samarbejde med ham her i de seneste år.
Jeg vil bryde rækken og så rent faktisk stille et spørgsmål, for jeg synes jo også, ordføreren skal have lov at kommentere lidt på en af de sager, som jeg har arbejdet med ordføreren om her den seneste tid, og som jeg ved at ordføreren brænder for, og som jeg også håber kan blive til noget, inden ordføreren så er færdig her i Folketinget, nemlig arbejdet for, at Færøerne og EU kan få indgået en bedre handelsaftale.
Så jeg ved ikke, om ordføreren kan sige lidt om, hvorfor han mener, at det vil være en fordel for Færøerne også at blive knyttet tættere til EU i form af en bedre handelsaftale, og også hvad ordføreren mener den danske rolle kan være i forhold til at få det til at lykkes.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-23:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren før, at jo mere han lærte krig at kende, desto mere blev han modstander af den.
Det sagde han i sin første bemærkning.
Det minder lidt om ham, der havde været i kirke og hørt dem synge og kom tilbage og sagde, at som han opfattede det, var præsten nærmest imod.
En tættere forbindelse med EU er meget vigtig, specielt når det gælder adgang for vores varer.
At vi kan sælge forædlede varer til EU-markedet er utrolig vigtigt.
Det er det, som står på dagsordenen i øjeblikket.
Der er også en dialog med regeringen om det.
Kasper Roug (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at den store modstander, i hvert fald som det er lige nu, og specielt i Nordatlanten, jo stadig væk er vores russiske Putin, som i den grad har været aggressor i det tilfælde her.
I forhold til Færøernes interesser omkring specielt samarbejdet med EU vil jeg spørge, hvordan ordføreren mener det kunne være en fordel for Færøerne at træde tættere på EU.
Jeg ved godt, at det lidt er nogle konkrete spørgsmål.
Men det er i hvert fald nogle emner, som jeg egentlig synes er ret spændende, og som er ret vigtige for specielt det færøske område.