Jakob Sølvhøj (EL), 2016-11-15:
Tak for det.
Med de foreliggende lovforslag er vi langt om længe fremme ved en udmøntning af den aftale, der blev indgået om gymnasieuddannelserne for næsten et halvt år siden.
Det har været en langstrakt lovproces, ligesom det var et meget langstrakt forhandlingsforløb, men jeg må indledningsvis sige, at vi i Enhedslisten ikke mener, at det resultat, der er opnået med aftalen, står mål med anstrengelserne.
Der er for mig at se rigtig mange problemer med den foreslåede omlægning af uddannelserne, og jeg mener sagt lige ud, at vi faktisk havde været bedre tjent med at undvære en gymnasiereform på denne side af et valg, ikke mindst i betragtning af at den reform, som nu skal implementeres, skal implementeres i en periode, hvor der gennemføres meget store besparelser på gymnasieområdet, og jeg vil sige, at det at ledsage en stor uddannelsesreform med en massiv nedlæggelse af lærerstillinger simpelt hen er et meget vanskeligt projekt.
Jeg deltog jo på Enhedslistens vegne i det meste af forhandlingsforløbet, og jeg vil gerne sige, at vi gik ind i forhandlingerne i foråret med en forhåbning om, at det, på trods af at der jo var helt åbenlyse uenigheder mellem partierne, faktisk havde været muligt at opnå en bred aftale, hvor vi udskød hele spørgsmålet om karakterkravene, fordi det jo var helt oplagt, at der ville vi ikke kunne opnå enighed, men til gengæld fandt sammen om løsninger på en række af de udfordringer, som vi vitterlig står over for på gymnasieområdet.
Sådan gik det som bekendt ikke.
Jeg synes, at det er utrolig beklageligt, at vi nu står med et lovforslag, som ikke bare hæver kravene, så det bliver vanskeligere for mange unge at blive optaget på gymnasieuddannelserne, men at vi også med det karakterkrav, der er blevet skruet sammen, bidrager til at øge skellet mellem ungdomsuddannelserne.
Jeg er opmærksom på, at det næppe er hensigten hos nogen, og det skal jeg ikke beskylde nogen for.
Det fremstår også paradoksalt, fordi det jo helt åbenlyst har været regeringens udgangspunkt, at man – vel at mærke ved at bygge en karaktermur op om de gymnasiale uddannelser – kunne få flere unge til at søge ind på erhvervsuddannelserne.
Jeg tror, at den strategi vil vise sig at være fejlslagen, og jeg synes, at det er så meget desto mere beklageligt, at man har gennemført denne karakterstrategi, fordi den også får ganske store og efter vores opfattelse negative konsekvenser for folkeskolen.
De øgede karakterer vil bidrage til et øget karakterræs i folkeskolen.
De nye regler for uddannelsesparathedsvurdering vil i høj grad fremstå som uoverskuelige for elever og forældre, må man da gå ud fra, når man læser høringssvarene, og det vil stille meget store krav til en UU-vejledning, som i forvejen er massivt presset.
Den arbejder i øjeblikket med langt færre ressourcer end det, den burde have i forhold til de relativt mange unge, som skal have individuel vejledning.
Det er samtidig, synes jeg, stærkt beklageligt, at man med ændringen bringer elever i folkeskolen i den situation, at de kan betragtes som ikke at have bestået folkeskolen.
Det er, som børne- og kulturcheferne bemærker i deres høringssvar, et afgørende brud med hele den danske skoletradition.
Så vidt om optagekravene.
Reformen indeholder efter Enhedslistens opfattelse også en række yderligere problemer.
Indskrænkningen i antallet af studieretninger er efter vores opfattelse alt for kraftig, og den helt konkrete udformning af fagrækken i studieretningerne betyder, at både de kreative fag, med undtagelse af musik, og begyndersprogfagene vil blive ganske hårdt ramt.
I den store del af forhandlingsforløbet, hvor jeg selv havde fornøjelsen af at deltage, blev det igen og igen fra ministeren understreget, at der ganske vist skete en betydelig indskrænkning i antallet af studieretninger, men at der ville blive åbent for dispensationsmuligheder.
Vi synes ikke, at det er fornuftigt, at man gør matematik på B-niveau obligatorisk for det store flertal af gymnasieeleverne.
Vi bryder os ikke om, at prøvekaraktererne på grundforløbet nu skal tælle med i det samlede eksamensresultat.
Vi synes, at det er en urimelig konstruktion, at GSK-karaktererne fremover kun kan tælle med i karaktergennemsnittet, hvis de trækker snittet ned, og vi er heller ikke tilfredse med en række af de ændringer, der gennemføres på hf.
Det gælder ikke mindst begrænsningerne af hf'ernes adgang til de lange videregående uddannelser, og det gælder de nye muligheder, der er for optag på hf direkte fra 9. klasse.
Vi synes, at det forslag, der ligger om indførelse af projekt- og praktikforløb, er udmærket, men når det kombineres med, at elever fremover kan komme ind på hf direkte fra folkeskolens 9. klasse, så deler vi den bekymring, som ikke mindst repræsentanterne fra erhvervsskolerne giver udtryk for, nemlig at det her ligesom karakterkravet vil være med til at trække unge væk fra erhvervsuddannelserne.
Man kan sige, at det jo er dobbelt hensyn.
Vi skal først og fremmest sørge for en god hf, og der synes vi som sagt at der ligger fornuftige elementer, men kombinationen med den direkte adgang fra 9. klasse tror vi kan få en rigtig uheldig konsekvens.
Alt i alt står vi over for en uhyre problemfyldt reform.