runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Det var så de to sidste dele af det første spørgsmål, som jeg ikke kunne nå i første omgang.
Men de misvisende tal i forbindelse med prisen for indvandring tager jeg meget gerne en længere diskussion med Dansk Folkeparti om.
Det er rigtigt, at det desværre var en socialdemokratisk regering, som indførte budgetloven, som ovenikøbet er endnu strammere end det, som EU tillader.
Det er en fuldstændig vanvittig lov, som har haft en ødelæggende effekt på vores velfærdssamfund.
I forhold til hvad vi tager med til finanslovsforhandlingerne, så er vi ikke kommet med vores finanslovsudspil endnu – det kommer vi med – men jeg kan i hvert fald sige så meget, at der vil være ting, som vi vil kæmpe for, som både handler om at styrke ældreområdet og handicapområdet.
Mona Juul (KF), 2020-09-08:
Tak for det, tak for en rigtig god tale.
Jeg synes, at det er dejligt, når der er nogle, der brænder for de ting, de laver – så stor ros for det.
Men det kan jo ikke nytte noget, at når vi sidder dér ved det ene bord og bliver enige om noget, så samtidig sidder ved et andet bord og fjerner det, som rent faktisk kunne være investeringer i iværksætteri.
Det kunne være sådan noget med, at vi også lige fik en lille sludder om, hvad det egentlig er for kapitalkrav, vi skal have til anpartsselskaberne.
Hvor er Enhedslisten i forhold til det?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Vi kan f.eks. tage hele diskussionen om, hvordan man kan få dagpenge uden at lukke sin virksomhed ned, altså at der bliver et indmeldelsesvindue, sådan at man kan få dagpenge.
I forhold til nogle af alle de ting synes vi, at det er ekstremt vigtigt, at man ser på, hvordan vi kan forbedre vilkårene.
Men lad mig sige, at i forhold til de finansieringsforslag, der bliver nævnt, som jo vedrører det udspil, der ligger, om tidlig tilbagetrækning, synes vi, at der er mange gode, fornuftige elementer i det, ikke mindst i forhold til at se, hvordan vi kan ramme nogle af de kapitalfonde, som vi synes ikke bidrager nok, herunder de kapitalfonde, som også efter vores opfattelse laver noget, som man bedst kan betegne som decideret ejendomsspekulation.
Regeringen har så valgt at fremlægge en model, som handler om lagerbeskatning.
Vi kunne komme med andre modeller, som måske efter vores opfattelse ville være endnu mere præcise.
Men jeg vil sige, at det finansieringsforslag, som der er lagt frem i forhold til tidlig tilbagetrækning, er et finansieringsforslag, som vi synes er et godt udgangspunkt for diskussionen.
Mona Juul (KF), 2020-09-08:
Så må jeg jo forstå det på den måde, at Enhedslisten gerne vil være med til at sikre de selvstændige iværksætteres vilkår i forhold til dagpenge, barsel osv., men ikke i forhold til at få ny frisk kapital.
Der tænker jeg at de selvstændige iværksættere nok hellere ville vælge lige præcis det sidste.
Jeg fornemmer, at vi har en skatteminister, der lige nu sniger noget ind her, sådan at man faktisk ikke kan investere sin alderspension i unoterede aktier.
Hvor står Enhedslisten i forhold til det punkt, for det er jo også en af de ting, som er med til at trække kapital ud af det, vi rent faktisk gerne vil for Danmark, nemlig at sikre arbejdspladser og nye iværksættere?
Karina Adsbøl (DF), 2020-09-08:
Tak for det.
Altså, der er jo penge at hente.
Ikkevestlig indvandring koster ca. 33 mia. kr., ikke?
Det var jo et sted, Enhedslisten kunne starte.
Så siger ordføreren, at det finanslovsforslag, der er fremlagt, er uden konkret indhold.
Nu kritiserede Enhedslisten jo en del af budgetloven.
Er Enhedslisten ikke enig i, at budgetloven altså blev vedtaget af en socialdemokratisk finansminister, hvis navn var Bjarne Corydon?
Det var den ene ting.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre: Hvordan er det helt præcis, Enhedslisten vil løfte ældreområdet, og hvordan er det helt præcis, Enhedslisten vil løfte handicapområdet, altså vores velfærd?
For nu er det jo altså Enhedslisten, der sidder som støtteparti, og Enhedslisten der sidder med stafetten, og som kan presse regeringen til at sikre nogle resultater på det her område.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Altså, hvis vi snakker små iværksættere, vil jeg sige, er det jo typisk ikke dem, som er gået på børsen, og hvor der er udstedt aktier, og hvor man så nok får et overskud, så der skal betales aktieindkomstskat.
Det er jo virkeligheden.
Så når vi snakker om at rulle nogle af de skattelettelser tilbage, som er blevet gennemført, i forhold til at vi i dag har en efter vores opfattelse alt for lav beskatning af aktier, så er det jo ikke noget, som vil ramme de iværksættere.
Det er jo en helt anden gruppe.
Det vil jo typisk være den rigere del af befolkningen, som ejer de her aktier, som så ville skulle betale en mere rimelig skat.
I forhold til investeringer er det også meget vigtigt at sige, at har man en god idé, hvor man som virksomhed kan tjene penge, så er det jo også det, der er det afgørende for, om man kan skaffe den finansiering, der skal til, for at få produktet ud.
Hvilken skat, der så bliver betalt, når man laver et overskud, er jo det, vi i virkeligheden diskuterer i forhold til Arnes pension.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Når man har taget noget ud, skal der noget ind.
Kunne Enhedslisten ikke pege på nogen steder, hvor vi kunne hæve arbejdsudbuddet?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Jeg bliver nødt til at sige meget tydeligt, at i forståelsespapiret står der »beskæftigelse«.
Der står ikke »arbejdsudbud«.
Der står heller ikke »strukturel beskæftigelse«.
Hvorfor siger jeg det?
Det er, fordi det var noget, vi brugte meget lang tid på at diskutere, i forbindelse med at forståelsespapiret blev til.
Det, der er vigtigt at sige, er, at vi snakker om beskæftigelse, og de konkrete eksempler, der bliver nævnt i forståelsespapiret på, hvad beskæftigelse er, er i virkeligheden det, der er det væsentlige i forståelsespapiret, og det er i øvrigt også initiativer, som de fire partier, som står bag forståelsespapiret, er meget enige om.
Det er bl.a., at vi skal se på muligheden for, at flere deltidsansatte i den offentlige sektor, som ønsker at gå på fuld tid, bør have mulighed for det.
Vi skal se på, hvordan vi kan nedbringe sygefraværet.
Vi skal lave en målrettet beskæftigelses- og efteruddannelsesindsats.
Vi skal opkvalificere ufaglærte til at varetage nogle af de mange faglige jobs, der også kan bruges til den grønne omstilling.
Og der er mange andre gode tiltag, som der heldigvis er enighed om.
Men der er tale om »beskæftigelse« og ikke »arbejdsudbud« eller »strukturel beskæftigelse«.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Nå, så tror jeg, at jeg i al stilfærdighed kan konstatere, at I nok skulle have talt lidt længere tid om det, fordi der åbenbart ikke er stor enighed mellem Radikale Venstre og Enhedslisten omkring det her.
For i et tidligere svar til Venstres politiske ordfører var det altså noget andet.
Så må jeg ikke anbefale, at man sætter sig sammen og en gang for alle finder en eller anden klarhed over, hvad man mener om det her begreb, for så kan vi andre i Folketinget da forholde os til, hvad støttepartierne og regeringen mener om de her ting?
Det er da noget værre noget, at vi ikke kan finde ud af, om man skal den ene vej eller den anden vej.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Og hvis det havde heddet »arbejdsudbud«, havde der stået »arbejdsudbud«, men det kom der ikke til at stå.
Hvis man laver en søgning i papiret, vil man kunne se, at teksten er klinisk renset for alle ord, der hedder »arbejdsudbud« eller »strukturel beskæftigelse«.
Det, som jeg bare er glad for ved det papir, er, at der faktisk blandt de fire partier er en stor enighed om, at nogle af de ting, som rent faktisk vil øge beskæftigelsen – ikke i Finansministeriets regnemaskine, men i virkeligheden – er vi enige om kan blive gennemført af de fire partier, og det synes jeg er rigtig godt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jeg vil ikke gå så langt som fru Mona Juul og sige tak for en rigtig god tale fra Enhedslisten.
Jeg mangler endnu at opleve, at Enhedslisten holder en rigtig god tale om dansk økonomi.
Men jeg vil gerne sige tak for de dele af talen, hvor Enhedslisten hjælper os i Liberal Alliance med at fortælle om alle de resultater, vi fik i sidste valgperiode i regeringen.
Vi har nogle gange et problem med at overbevise vores eget bagland om, at det var en god idé at gå i regering, men hr. Rune Lund hjælper os rigtig godt, når han fortæller om de over 20 mia. kr., vi gav i nettoskattelettelser.
Og det var nemlig den store forskel på vores regering og VKO-flertallet tilbage i 00'erne.
Vi hævede ikke skatterne 287 gange, som VKO gjorde dengang.
Vi sænkede skatter, og vi hævede ikke nogen andre til gengæld.
Jeg vil gerne spørge Enhedslisten: Er det meget vigtigt for Enhedslisten, at der bliver lagt højere afgifter på det at købe elbiler i Danmark, eller synes Enhedslisten faktisk, at der slet ikke skal være afgift på elbiler?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Vi fremlagde en klimaplan sidste år, hvor vi også gav vores bud på, hvordan vi ændrer transporten og kommer i mål med den grønne omstilling, og det, som er vores udgangspunkt for, at transporten kan levere en CO 2 -reduktion på 4,5 mio. t, er, at vi får over 1 million elbiler i 2030.
Så på kort sigt: Ja.
På længere sigt vil elbilerne skulle integreres i registreringsafgiftssystemet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jeg takker for ordene omkring Nye Borgerliges tydelighed i dansk politik.
Dem værdsætter jeg.
Jeg takker også for ordene om, at vi går konstruktivt til værks.
Det ligger os meget på sinde, at vi gør det.
Så må vi også godt komme med en hjælpende hånd, for i stedet for at vi går ud og hæver skatter og afgifter og gældsætter danskerne, så lad os da finde pengene inden for de her 1.200 mia. kr., som vi har at gøre godt med.
Så er vi fri for at sige til danskerne, at I må betale, I må lægge for.
Det lyder ligesom den fortælling, som skiftende regeringer har haft de sidste 30 år, altså at nu skal vi have dem ind på arbejdsmarkedet.
Det er jo så ikke sket endnu i tilfredsstillende omfang.
Derfor siger jeg så, at jamen hvis vi nu kan lave investeringer, ligesom vi gør, når vi investerer penge i beskæftigelse, så indregner vi jo beløb, vi kommer til at spare på det, når de kommer i beskæftigelse.
På samme måde kunne vi jo for første gang i danmarkshistorien stille krav om, at de her udgifter til ikkevestlig indvandring altså skal falde, de skal altså dale.
Og det, som udgifterne så daler med, kan vi bruge til de her tiltag.
Vi ville forpligte os på rent faktisk at løse den her opgave, så det ikke bare bliver endnu en omgang christiansborgsniksnak.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Den her regering har ingen ambitioner om at lave christiansborgsniksnak.
Den her regering har en ambition om at løse problemer.
Og en af de helt store udfordringer, vi står med i det danske samfund, er, at der er for få med flygtninge- og indvandrerbaggrund i arbejde.
Det er et stort problem i forhold til integration.
Det er også noget, der selvfølgelig har betydning for vores økonomi.
Når mennesker går ud af beskæftigelse, kan vi sørge for, at der er nogle andre, der kommer ind i beskæftigelse.
Det er helt centralt for den her regering.
Og ja, ser man 30 år tilbage, så er der begået utrolig mange fejl.
Vi har tænkt os at gøre tingene på en ny og bedre måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Finansministeren har ikke lyst til at lave reformer, der øger beskæftigelse og velstand i Danmark, hvis det er reformer, som finansministeren mener er første generation.
Nu ved jeg ikke, om det, jeg foreslå her, er første, anden eller tredje generation.
Jeg kender ikke den terminologi, og den findes ikke i lærebøgerne; det er så socialdemokratisk sprog.
Men det, jeg vil høre finansministeren om, handler om, at der lige er kommet tal fra finansministerens kollega, skatteministeren, som fortæller, at hvis man sænker selskabsskatten fra 22 pct. til 19 pct., vil ikke alene virksomhederne nyde godt af det, også alle danskere vil nyde godt af det og vil blive 0,6 pct. rigere.
Uanset om man tilhører de 10 pct. fattigste i det her land eller de 10 pct. rigeste, vil man blive 0,6 pct. rigere, hvis selskabsskatten sænkes med 3 procentpoint.
Er det en indkomstforøgelse, som finansministeren under danskerne?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg ved jo godt, at Liberal Alliance og ordføreren tænker, at svaret på enhver udfordring er at give skattelettelser.
Jeg tror også, at man endda satte, var det 23 pokaler op i Liberal Alliances gruppeværelse for at markere de skattelettelser, man havde fundet under den tidligere regering, hvor man havde et medansvar.
Det her handler ikke om, hvorvidt man under danskere en skattelettelse; det her handler om, hvordan vi bruger pengene klogest og bedst.
Lige nu står Danmark i en kæmpe krise, økonomisk og sundhedsmæssigt, altså coronakrisen, som vi bruger alle kræfter på at trække os ud af på en klog måde.
Så kan man selvfølgelig godt fra Liberal Alliances side sige, at det eneste svar på den udfordring er at give store skattelettelser til højre og venstre.
Det er ikke det, der vil være vores udgangspunkt.
Det, vi jo så til gengæld har gjort i den her krise, er at gøre sådan, at en række virksomheder nu har fået mulighed for at udskyde betaling af skatter og afgifter i en periode, hvor de er allermest presset.
Og det har vi jo gjort, fordi det i den konkrete situation var et godt værktøj at bruge.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Nej, der er noget, finansministeren har misforstået.
Det er ikke, fordi danskerne her får en skattelettelse, at de bliver rigere.
Altså, virksomhederne får en lettelse af selskabsskatten, hvilket fører til, at der investeres mere i produktionen i Danmark.
Og resultatet er, at alle bliver 0,6 pct. rigere, fordi Danmark simpelt hen bliver et rigere samfund med højere indkomster – ikke fordi folk får en skattelettelse.
Så er det bare, jeg spørger: Er det her en generationsreform, som finansministeren kan acceptere, eller ønsker finansministeren ikke, at danskerne skal blive f.eks. 0,6 pct. mere velstående?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg har nu fuldt ud forstået, hvad forslaget gik ud på, men jeg forstod også på ordføreren, at den skattelettelse, der så skulle gives der, ville komme andre til gode ad andre veje, og det var det, jeg forholdt mig til.
Når jeg taler om andengenerationsreformer, handler det jo bl.a. om at få flere af de 50.000 unge, der i dag ikke får en uddannelse eller er i arbejde, ud at arbejde, få flere med flygtninge- og indvandrerbaggrund ud at arbejde, få bragt sygefraværet ned – for bare at tage nogle eksempler.
Det er da også en klog måde at skabe velstand og vækst til gavn for det danske samfund på, og så har det ovenikøbet også en rigtig god effekt i forhold til integration af flygtninge og indvandrere og i forhold til vores unge mennesker, nemlig at de kommer ud og får et job eller en uddannelse.
Det er også noget, der har en enorm betydning for deres liv personligt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Der er noget i finansministerens logik, jeg ikke rigtig kan forstå.
Jeg er sikker på, at finansministeren er bekymret over miljøet, bekymret over klimaet og naturen, og ikke kun i forhold til at vi har svært ved at leve op til vores reduktionsmål, men sikkert også at vi er det land i verden, der er mest dækket af landbrug og har så utrolig lidt mangfoldighed i naturen.
Og nu har man lånt penge til en krigskasse, så den udfordring er jo dækket.
Hvordan kan det så være, at man ikke prioriterer de ting, som er utrolig vigtige, og som vi var i gang med, og som ligger foran os i de klimaforhandlinger, vi skal have, og ikke også giver penge til dem?
Har man lånt for lidt, eller hvad er det, der er galt?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Nej, jeg mener ikke, at vi har lånt for lidt.
Jeg synes, vi lægger op til at låne det, der er fornuftigt og ansvarligt for at få Danmark bedst igennem krisen.
Vi har også med en bred kreds af partier, herunder hr. Torsten Gejls eget parti, lavet aftaler om, at vi skal lave en grøn skattereform.
Frem mod nytår vil der komme yderligere initiativer for at placere den grønne dagsorden helt centralt i dansk politik og de beslutninger, vi tager her i Folketinget.
Så jeg vil nøjes med at glæde mig over, at hr. Torsten Gejl og Alternativet i den grad med al deres energi kaster sig ind i den grønne dagsorden.
Vi deler målsætningen, men vi ser det også i sammenhæng med, hvad der i øvrigt er af udfordringer lige nu, bl.a. at vi skal bedst muligt igennem coronakrisen, og at vi i øvrigt også skal passe godt på vores velfærdssamfund.
Vi mener faktisk godt, at vi, hvis vi bærer os klogt ad, kan håndtere alle tre ting.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Ja, vi kaster os ind i at forsøge at løse klimakrisen.
Det, vi ikke kan forstå, er sammenhængen med, at man kan låne næsten 10 mia. kr. til en krigskasse.
Coronakrisen er jo en kæmpemæssig krise, men vi vender os, i samme sekund den er væk, mod en ny krise, der er om end endnu større.
Vi har en supergod kreditværdighed i verden, vi kunne låne 100 mia. kr.
Hvorfor kan vi ikke låne 10 mia. kr. til at gøre det, som ser ud til at være nødvendigt for at nå det reduktionsmål, som sandsynligvis bliver på 80 pct. i stedet for 70 pct.?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Det, vi har aftalt med hinanden, er jo reduktionsmålet på 70 pct.
Det står vi fuldt på mål for, og det arbejder vi sammen med Folketinget på at levere på i 2030, og det vil vi selvfølgelig også i fællesskab finde økonomien til.
Jeg må også bare sige, at vi har en rigtig stærk dansk økonomi.
Det havde vi, før coronaen ramte, og det har vi stadig væk, men der er jo også grænser for, hvor meget man kan blive ved med at låne og låne, uden at det på et eller andet tidspunkt også sætter sig i, hvad det er for nogle renter, vi skal betale for de lån, vi tager.
Det er den ene del.
Den anden del er, at vi jo har budgetloven, som sætter nogle grænser for, hvor stort et underskud vi kan have i et givent år.
Den ramme bruger vi fuldt ud, så der er ikke flere penge, vi sådan kan låne inden for det system.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-09-08:
Jeg vil også gerne sige, at i forhold til de ting, vi har været igennem, med retsområdet for Grønland, med de danske ansvarsområder for Grønland, ser jeg meget positivt på det.
Det er sådan nogle ændringer, vi har kæmpet for i 50 år, plus at man som folketingsmedlem også altid har haft 50 ordførerskaber.
Så derfor vil jeg også gerne sige tusind tak for det gode samarbejde angående det.
Mit spørgsmål ligger lidt mere i retning af den her coronakrise, som jeg godt kan forestille mig især i den kommende tid kan blive en verdensomspændende krise.
Hvordan ser det så også ud for Grønland gennem den danske finanslov?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg vil også gerne kvittere fru Aki-Matilda Høegh-Dam for et rigtig, rigtig godt samarbejde og for en i øvrigt fantastisk flot indsats for Grønland i det danske Folketing.
Vi, ordføreren og jeg, forhandlede i lighed med de forhandlinger, jeg havde med det andet grønlandske medlem af Folketinget og de to færøske medlemmer, om konkrete initiativer til gavn for henholdsvis Grønland og Færøerne i sidste års finanslov.
Der vil på samme måde blev indkaldt til forhandlinger i dette års finanslovsproces, for selv om vi har andre store ting at håndtere, er vi som regering selvfølgelig også helt opmærksomme på det ansvar, vi har, i forhold til Grønland og Færøerne.
Der er det vigtigt, at vi viser vores fællesskab, vores solidaritet og vores sammenhold.
Det er en ånd, som regeringen har tænkt sig at fortsætte.
Kan vi få dem ind på det danske arbejdsmarked, så er det utrolig vigtigt, både i forhold til at vi så har mennesker i arbejde i stedet for i lediggang, men også i forhold til vores økonomi, i forhold til vores integration.
Så alle gode ideer til det, vil vi selvfølgelig gerne lytte til.
Vi har selv vores, og så må vi jo se, hvad de forskellige partier byder ind med.
Jeg er glad for den kvittering, der er fra Det Konservative Folkeparti, for det er præcis det, det her forslag går ud på.
Det går ud på at udvise noget så gammeldags som rettidig omhu og sige: Vi kan se i krystalkuglen, at der kan være nogle store vanskeligheder, eksempelvis for danske eksportvirksomheder; lad os sætte nogle penge af, så vi er klar til at kunne hjælpe dem, hvis der bliver brug for det.
Det er med til at skabe arbejdspladser, at holde arbejdsløsheden nede, at holde hånden under virksomheder.
Og så bliver vi nok ikke enige om, at det er en god idé, at man også sørger for, at mennesker, der har været rigtig lang tid på arbejdsmarkedet og har slidt og slæbt, kan komme lidt tidligere på pension.
Det har vi forskellige holdninger til.
I regeringen er vi meget glade for det forslag, vi har lagt frem, og det håber vi selvfølgelig at få et flertal for her i Folketinget; det arbejder vi målrettet på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Men det besvarede så ikke spørgsmålet.
Så nu spørger jeg bare helt konkret: Kommer der andet end den her saldofremskrivning, som giver et billede af regeringens ambitioner for, hvad det er, man vil med dansk økonomi frem til 2025?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Vi har jo en forståelse med hinanden i forståelsespapiret, og det er måske meget godt også i den her sammenhæng lige at læse op, hvad det var, vi gav hinanden håndslag på: »Forudsætningen for et stærkt velfærdssamfund er, at der føres en ansvarlig og retfærdig økonomisk politik.
Den samlede balance i den økonomiske politik skal derfor være retfærdig og bidrage til at bekæmpe ulighed og fattigdom.«
Men vi skal også sørge for, at der er balance i dansk økonomi i 2025 og i 2030.
Og det, der jo er en meget, meget vigtig del af det finanslovsforslag, vi har lagt frem, er, at selv om vi går ud og låner i den her situation, fordi det er helt ekstraordinært, hvad vi står over for, så er det jo ikke et vedvarende nyt udgiftsniveau, vi har lagt.
Vi vil komme tilbage i balance i dansk økonomi i 2025, præcis som vi har aftalt med hinanden.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Tak for talen og de pæne ord.
Jeg har ikke nogen historier fra Peter Plys-land, så dem vil jeg afholde mig fra.
Men helt alvorligt: En af de ting, som vi fra SF's side har sagt om det her finanslovsforslag, er, at vi mangler at se mere end signaler, nemlig et grønt lederskab fra regeringens side.
Regeringen har i forståelsespapiret, som er lavet sammen med os, lavet verdens mest ambitiøse klimamålsætning, og det kræver virkelig noget at leve op til det.
Jeg tror også, det var derfor, at det var en meget blandet – for at sige det lidt diplomatisk – reaktion på Eldrupkommissionens bilanbefalinger.
Og barren er sat ekstremt højt.
Derfor vil jeg bare spørge finansministeren, om han ikke kan forstå, at vi er nogle, der mangler at se nogle klarere signaler end det, at der pågår nogle parallelle forhandlinger.
Inden coronakrisen kunne vi se, at der faktisk var fare for overophedning.
Det er jo ikke det, der er problemet nu, hvis vi f.eks. skulle sætte de grønne investeringer i gang tidligere end ellers planlagt ...
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Det er regeringen også.
Det har vi med forståelsespapiret lavet en aftale med hinanden om.
Vi har i øvrigt også lavet en klimalov med andre partier, der har det som sit klare udgangspunkt og mål, og det skal vi i fællesskab levere på.
Det, vi fra regeringens side siger, er, at der er initiativer i det finanslovsforslag, som vi har fremsat, der vil hjælpe med det, men vi siger også, at selv om finansloven – og det kan jeg jo godt sige som finansminister – er en meget, meget vigtig del af regeringens politik, er det ikke den eneste del af regeringens politik.
Man er også nødt til at se det i forhold til de forløb, der kommer om klimaet.
Vi lavede lige op til årsskiftet sidste år en meget vigtig aftale om klimaloven, og vi lavede lige før sommeren en aftale om affald, om energi og i forhold til industrien.
Og vi skal i gang med en grøn skattereform.
Der er masser af grønt på dagsordenen, og det glæder jeg mig til at lave sammen med SF og andre partier.