runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2022-04-28:
Tak for det.
Jeg tror også, jeg vil starte med at kvittere for det samarbejde, vi havde i sommer.
Det var rigtig godt.
Men jeg vil måske også understrege, at grunden til, at der kan blive nedlagt veto mod at fortsætte besparelsen på su'en eller den her mindreregulering, jo er, at SF sidder i forligskredsen.
Nu tror jeg ikke, vi var lykkedes med det, hvis begge partier havde stået uden for su-forligskredsen.
Men jeg er helt enig i, at det var et rigtig godt samarbejde i det hele taget for at få lavet en fin aftale og undgå, at det var de studerende, der skulle betale for det.
I forhold til det her med, om man skal kigge til, hvad vi har gjort på det private område, er jeg også rigtig glad for den aftale, vi har lavet om kviklån.
Jeg synes, det gav rigtig god mening – selv om det ikke lige er mig, der har været ordfører på det – og synes sagtens, at man kan kigge til det.
Jeg synes i det hele taget, det er vigtigt, at vi får kigget på, hvordan man låner i det offentlige, og hvad det er for nogle vilkår, man har, når man skal betale af.
Men som sagt er det en snak, vi har i su-forligskredsen.
Og så er det jo også enormt vigtigt – det fik jeg ikke sagt i min ordførertale – for SF, at det, vi gør, selvfølgelig er finansieret.
Så ja, det skal vi også have sikret.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Jeg er jo ekstra bekymret, kan man nærmest sige, oven på corona, hvor de studerende jo ikke fik nogen hjælpepakker.
Hvis man var timelønnet, oplevede man ofte ikke at få lønkompensation, men en fyreseddel i stedet for.
Det, man så fik tilbage, var, at man kunne optage endnu mere gæld.
Det var ligesom den hjælpepakke, man fik.
Hvad tænker ordføreren der skal gøres nu, både for at prøve at afhjælpe den mistrivsel, det jo også skaber for de studerende at have en svær økonomi, men også for at prøve at komme det her problem til livs?
Astrid Carøe (SF), 2022-04-28:
Jeg ville også ønske, vi kunne have gjort noget andet for de studerende i den situation, de stod i, og særlig dem, der ikke var dækket under de lønpakker, vi lavede under corona.
Men jeg har trods alt også bidt mærke i, hvor mange der har været rigtig glade for, at vi gav dem muligheden for det ekstra su-lån.
Det tror jeg har forhindret, at der er nogle, der f.eks. går ud og tager et kviklån i stedet for.
Der må man sige, at su-lånet er bedre.
Og så har jeg glemt, hvad det var, ordføreren ellers spurgte om – det må du undskylde – og nu har jeg ikke mere tid.
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-28:
Det tror jeg er meget, meget fint gjort af tidligere ordførere.
Men på præcis samme måde som alle andre tidligere ordførere heroppe kan Radikale naturligvis heller ikke støtte det forslag her.
Jeg er enig i, at det er sympatisk, og jeg forstår, hvad intentionen er.
Men som alle andre også har slået fast, er det en del af det forlig, vi har, på su-området, hvor vi har en samlet aftale om, hvordan vi styrer vores su og derunder også vores su-lån her i landet.
Der mangler ydermere finansiering, i hvert fald direkte tilknyttet det her beslutningsforslag.
Det gør det også meget svært at tage en meget konkret diskussion på baggrund af det.
Lad mig så bare slå fast, at su og vores su-lån også for Radikale er en afgørende ting at have for vores sociale mobilitet, for det samfund, vi har, og for det samfund, vi ønsker at have, for de muligheder, vi ønsker at give de unge i forhold til uddannelse, og at su-lån allerede i dag er favorable lån.
Derfor er det klart, at nogle gange kommer vi også til at stå i det problem, at der ikke lige er alt, der bliver betalt tilbage, og den regning må staten jo så også tage på sig, og det er jo derfor, der altid er et løbende, samlet regnestykke i det.
Vi glæder os til diskussionen i forligskredsen fra radikal side og til at se på det her samlet, men vi kan naturligvis heller ikke støtte beslutningsforslaget her.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og også for opmærksomheden på netop det generelle i forhold til unges mistrivsel.
Ordføreren ved jo godt, at jeg er rimelig træt af, at Radikale var med til at tage 400 kr. om måneden fra de studerende, sådan som det er i dag, og jeg går også ud fra, at ordføreren er enig i, at det jo er bekymrende, når man ser, at mange studerende har en stor gæld.
Altså, vi forstår godt, at behovet har været der i forhold til coronakrisen og sådan noget, men det skaber jo selvfølgelig nogle bekymringer i forhold til den trivsel, der hænger sammen med at have en tryg økonomi.
Så vil Radikale måske løfte sløret lidt for, hvad man så tænker man vil fokusere på i de drøftelser, der skal være, og som ministeren har varslet der skal være, i forhold til eventuelle ændringer af su-lånene?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-28:
Det kan jo blive lidt en kamp om ord; det må vi tage over en kop kaffe.
Det tror jeg nu faktisk ikke, for i virkeligheden – og det var også det, jeg sagde i mit indlæg – kan et gavekort jo godt gives i dag som et personalegode, hvis det gives til et målrettet, specifikt formål og ikke har en bredere anvendelsesmulighed.
Og det er jo det, forslaget her går på.
Så kan man så definere, hvad den brede anvendelsesmulighed er.
Altså, er det et strøg eller en bymidte?
Skal det være i Horsens og ikke i Herning?
Og det er derfor, jeg tillod mig at sige, at jeg godt kan mærke, at det allerede der kan blive lidt mere kompliceret.
Men i dag er reglerne sådan set ret klare.
Du kan give et personalegode, som er en eller anden form for naturalier eller et gavekort med et specifikt anvendelsesformål – versus det, som er foreslået her, hvor man så siger, at det kan være bredere og dermed bliver ligestillet med kontanter.
Og dermed skal det beskattes, uanset om det falder over eller under bagatelgrænsen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Det er jo rigtigt, at man godt kan give et gavekort, men så skal det være meget begrænset.
Jeg tror faktisk, at ministerens forgænger har sagt – det kan også være, det er ministeren selv, der har givet det eksempel – at hvis man giver et gavekort til en restaurant, skal det være specificeret ud, hvad det er for en trerettersmenu, man vælger.
Man må ikke få menukortet og så selv vælge af de ti punkter.
Det er jo altså svært at forestille sig, at hvis man laver den her model, så skal det koste 300 mio. kr., fordi medarbejderen selv må vælge på menukortet, i stedet for at ejeren af virksomheden specificerer ud, hvilken trerettersmenu det skal være.
Et gavekort til en hotelkæde må man så ikke give, men hvis det er et specifikt hotel, må man godt.
Det er igen lidt svært at forestille sig, at det skulle give en kæmperegning, fordi der gives noget valgfrihed til den enkelte ansatte, der så kan vælge, hvor man gerne vil bruge pengene, måske i en bymidte eller på en restaurant, eller hvad man nu vil.
Jeg synes jo, det virker som en regelforenkling.
Kan ministeren ikke se, at det faktisk er en god fleksibilitet at give til både medarbejdere og virksomheder?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-28:
Jamen jeg synes jo, at vi skal hjælpe vores virksomheder og vores medarbejdere.
Men det at sige, at i stedet for at få 1.000 kr. i kontanter får du et gavekort til 1.000 kr., du kan bruge et hvilket som helst sted, strider lidt imod det, der i virkeligheden er intentionen med at sige, at vi har en bagatelgrænse for naturalier eller andre personalegoder, som man kan få i en julegave, hvor vi jo sådan set har det grundlæggende princip, at kontanter selvfølgelig skal beskattes som en del af ens indkomst.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Vi skal nu behandle et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som lægger op til at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag med formålet at skattefritage arbejdsgiverbetalte gavekort.
Som udgangspunkt skal der betales skat af gavekort fra en arbejdsgiver til en medarbejder, hvis værdien af gavekortet overstiger 1.200 kr.
Det er til dels, fordi gavekort med det, der kaldes en bred anvendelsesmulighed, kan sidestilles med kontanter, og gavekort skal ikke kunne være en erstatning for udbetalt løn.
Vi skal ikke åbne en dør for en måde at omgå de gældende skatteregler på.
Reglerne om at beskatte gavekort fra en arbejdsgiver er i overensstemmelse med de generelle regler om beskatning af personalegoder.
Her gælder det, at vederlag i kontanter og naturalier beskattes ens.
Fordi gavekort, som har en bred anvendelighed, netop kan sidestilles med kontanter, går det her forslag imod det helt grundlæggende princip.
Samtidig er der et hensyn at tage til kompleksiteten af vores skatteregler, som vil blive større med det her forslag, sådan som jeg læser det.
Socialdemokratiet anerkender de gode intentioner, der ligger bag forslaget, i ønsket om at styrke det lokale handelsliv.
Ordlyden i forslaget synes jeg måske godt kan give indtryk af, at der ikke i forvejen er muligheder for, at virksomheder kan støtte deres lokale handelsliv og de lokale forretninger inden for de gældende skatteregler, der er.
Men det er jo ikke tilfældet.
Virksomheder kan f.eks. allerede i dag støtte lokale forretninger ved ganske simpelt at købe varer i den enkelte forretning til medarbejderne uden beskatning.
Endelig skal det nævnes, at der, som jeg ser det, ikke er anvist en konkret finansiering til forslaget, og af de årsager kan Socialdemokratiet ikke støtte det.
Og jeg hilser fra Enhedslisten, som heller ikke støtter forslaget.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-28:
Jeg sidder bare og tænker helt logisk, at hvis problemet er, at man ligesom har en frygt for, at det her gavekort med en bredere anvendelsesmulighed er at ligestille med kontanter, kunne man så ikke bare stille krav om, at det ikke må kunne ombyttes til kontanter?
Vil man ikke bare kunne lave en ordning, hvor man siger, at man godt kan lave et gavekort med en bred anvendelsesmulighed, som kan bruges til alle hoteller inden for en given kæde og ikke det givne hotel, som var det gode eksempel, der kom før, men at det ikke kan ombyttes til kontanter?
Var vi så ikke ude over det problem?
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Jeg tror, man kommer ud i en lovgivning, som skal være meget specifik.
Med en bred anvendelsesmulighed forestiller jeg mig ret hurtigt, at vi kommer ud i, at man kan bruge det i hele byer, og det vil sige, at uanset hvad man skal ud og forbruge, om det er madvarer, et hotelophold, eller hvad man ellers forbruger i sin husholdning, vil vi ende med, at man der kan gøre brug af gavekortet.
Det er i hvert fald det, jeg frygter, altså at vi ender med, at man i stedet for at få en bonus eller en generel løn, kan blive aflønnet med en eller anden form for et gavekort med bred anvendelsesmulighed, som man så kan bruge i stedet for en helt almindelig optjent løn.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Tak for det.
Jamen så vil jeg bare bede om, at man læser bemærkningerne godt igennem, så man i hvert fald er fuldstændig med på, hvad det her handler om.
For det tror jeg faktisk ikke helt at Folketinget var ved førstebehandlingen.
Jeg tager ordet, også fordi vi, som der står i vores betænkningsbidrag, faktisk var lidt overraskede over, at man blander tingene sammen, for det synes vi man gør her.
Vi er meget indstillet på at hjælpe, hvor vi kan, i forhold til ukrainerne.
Vi er gået så vidt, at vi også stemmer for en særlov.
Men vi var meget undrende, da det gik op for os – og da jeg læste forhandlingen igennem bagefter, virkede det, som om også integrationsministeren var lidt overrasket over det – at afghanere også kommer ind under den her ordning.
Det er jo placeret i to ministerier, altså også i Beskæftigelsesministeriet, så måske har der ikke været en ordentlig koordinering imellem ministerierne.
Derfor vil vi bede om, at forslaget bliver delt op, sådan at man kan stemme individuelt, og så vi kan give vores tilslutning til Ukraine, men ikke til de afghanske tolke.
Rune Lund (EL), 2022-04-28:
Det er vi meget villige til at diskutere.
Men det forslag, som Frie Grønne er kommet med her, synes jeg har det problem, at fordi det omfatter alle aktiver, alle værdier, og man sætter grænsen ved 3,5 mio. kr., vil det også ramme folk, der bor i en bolig, som er mere end 3,5 mio. kr. værd, og det, som vi synes er vigtigt i forhold til boligbeskatningen, er, at der skal ske en højere og en mere retfærdig beskatning af den værdistigning på boliger, der er, men vi skal indrette den beskatning på en sådan måde, at folk med lave indkomster ikke bliver beskattet ud af deres bolig ved en løbende højere beskatning.
Og det mener jeg faktisk ikke det her forslag tager højde for.
Så det er bare for at sige, at hvis der måtte være flertal for det her beslutningsforslag – jeg fornemmer lidt, at det er der ikke, men hvis der måtte være det – vil det i hvert fald være vores indvending i forhold til den model, der er foreslået.
Vi er helt enige om, at det er dem med de største formuer, dem, der tjener mest, der skal bidrage noget mere til fællesskabet efter i årevis at have fået den ene skatterabat efter den anden.
Det er kun rimeligt, og vi har jo også set en eksploderende ulighed.
Vi skal finansiere en genopretning af velfærden, og vi skal finansiere den grønne omstilling, og vi mangler penge til det.
Vi står over for en truende klimaforandring, som det er meget væsentligt at håndtere, og det mangler vi penge til.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Tak til ordføreren.
Jeg vil naturligvis gerne kvittere og takke for, at Enhedslisten støtter op om vores forslag til en formuebeskatning, og jeg vil da heller ikke udelukke, hvis forslaget ikke kommer igennem, at vi også er friske på at sætte os sammen med dem, der gerne vil indføre en formuebeskatning, og se på, om modellen kunne se anderledes ud.
Men for Frie Grønne er det fuldstændig afgørende, at det ikke er en flad skat, men en progressiv skat, for formålet for os er at bekæmpe ulighed og at bekæmpe de store formuer.
Det er ikke et mål i sig selv, at vi skal have et skatteprovenu, som vi så kan bruge på noget andet.
Det ville også være mega fedt, men det er vigtigt, at den, der har mest, skal betale mest.
Så jeg vil bare høre Enhedslisten, om det også er Enhedslistens princip i forhold til en formuebeskatning.
Ønsker Enhedslisten også en progressiv formuebeskatning, fordi det handler om at bekæmpe formuer, eller en flad formuebeskatning?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Umiddelbart tænker jeg ikke, at man kan gå i gang direkte med det samme, men jeg kan ikke stå her og sætte antal år på.
Men det er klart, at jeg tænker, at uddannelsen bliver skruet sådan sammen, at den også er forankret i noget praksisviden fra arbejdet.
Så det er klart, at det kræver, at man har været i faget i en årrække.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-28:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren sige lidt om, hvad SF tænker om, hvor meget erfaring man skal have som lærer, før man kan gå i gang med den her efteruddannelse.
Der skal vel være noget virkelighed, noget kompetence og noget at rykke på, når man skal ind og efteruddanne sig.
Altså, læreruddannelsen tager 4 år, og så skal man have noget erfaring.
Eller tænker SF, at man kan gå i gang med den, umiddelbart efter man har afsluttet sin læreruddannelse?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Jamen man skal jo altid arbejde på flere baner, både på den korte bane og på den lange bane.
Jeg vil sige, at det kan lyde besnærende, og nærmest som om vi har fået den psykologfaglige overbygningsuddannelse gjort færdig, sådan at der fra august måned står nogle læreruddannede psykologer, men sådan er virkeligheden jo ikke.
Der er også et rimelig langt tilløb.
Så udfordringen er for os at finde ud af, hvor stort behovet er.
Jeg anerkender i den grad vigtigheden af, at der er nogle med psykologfaglig baggrund, som har en erfaring og en praksis fra virkeligheden.
Det skal man slet ikke underkende.
Og det er vi grundlæggende på ingen måde imod.
Vi siger dog bare, at vi, inden vi sætter det i værk, i hvert fald har brug for at få belyst, hvilke andre elementer der spiller ind på den lange bane.
Det er ingen hemmelighed, at masser af de lærere, som tidligere tog den uddannelse, jo ikke længere er i PPR; de har også søgt andre veje.
Så der er også nogle rammevilkår i arbejdet på skolerne og i PPR, som vi skal have kigget på for at kunne fastholde de medarbejdere.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-28:
Jeg har set frem til i dag, for det beslutningsforslag, som vi Konservative er medforslagsstillere på, om en psykologfaglig overbygningsuddannelse for lærere og pædagoger skulle gerne give mere luft til Pædagogisk Psykologisk Rådgivning i kommunerne.
Vi skal hjælpe vores folkeskoler og dagtilbud med at lykkes med trivsel og inklusionsopgaven.
Det er en bunden opgave for os.
Alt for mange ansatte i dagtilbud og folkeskolen oplever at stå helt alene med opgaven omkring børn og unge med særlige udfordringer.
Sådan skal det ikke være.
Der skal være mulighed for familier, lærere og pædagoger for at få vejledning til, hvordan man indretter undervisningen til et barn med koncentrationsbesvær; vejledning til, hvordan man hjælper et barn med sproglige udfordringer; vejledning til, hvordan man hjælper familier med sorg inde på livet.
Og listen kunne laves længere.
Desværre er det ikke altid sådan, at man får den vejledning – det skal vi lave om på.
Vi Konservative tror på, at folk, som har haft deres daglige gang på skoler og i dagtilbud, har et andet blik for de problemstillinger og de løsningsmuligheder, der skal i spil.
Fagfolk, som kender hverdagen, som kender lærerværelset og personalestuen, vil vi gerne inddrage på nye måder.
Lærere og pædagoger skal kunne efteruddanne sig, så de kan løse psykologopgaver i skole og dagtilbud.
For at komme dertil vil vi gerne være med til at lave et udredningsarbejde, som skal munde ud i nogle anbefalinger til organisering, struktur og indhold – og selvfølgelig også til, hvordan uddannelsen skal finansieres.
Alle nøgleinteressenter skal have mulighed for at bidrage til arbejdet, også gerne til det arbejde, som lige nu er i gang, med at få kortlagt de udfordringer, der er i PPR.
Vi skal have et godt fundament for at træffe de endelige beslutninger.
Det Konservative Folkeparti støtter beslutningsforslaget og ser frem til udvalgsarbejdet.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det, og tak til ministeren for talen og for bemærkningerne om, at det er et sympatisk og relevant forslag.
Man kan sige, at det jo aldrig var meningen, at det, dengang man vedtog det, skulle være en forretning for staten og noget, vi skulle bruge til at kunne finansiere forslag med.
Men ellers tænker jeg, at det er noget, vi sammen, dem, der skulle have opbakning til det, kan blive enige om.
Og vi har også flere forslag til, hvordan man kan gøre det.
Jeg kommer til at tænke på en, som Socialdemokratiet har været meget inspireret af ud over det her med lige adgang og gratis uddannelse.
Det er Keynes.
Netop når ministeren siger det her med stigende renter, og at vi ser stigende priser – fødevarepriser; energipriser; et boligmarked, som er galoperet af sted – kommer jeg til at tænke på, om der ikke kan være en overvejelse i, netop i lyset af at konjunkturerne skifter, at skabe en tryg økonomi for de studerende.
Det kan både være det vedkommende forslag i forhold til su-lånet, men jo også su'en, som blev udhulet med skattereformen fra 2012.
Hvad tænker ministeren der?
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Jeg vil sige, at der absolut er en meget aktuel diskussion om den prisudvikling, vi ser, der jo rammer alle og især dem med de mindste indkomster.
Derfor er der også en diskussion, der nu foregår hos finansministeren, og som det ville være forkert af mig at tage her.
Men alle ved jo godt, at den er der, og det handler om, hvordan man skal reagere i den situation.
Regeringen har bl.a. peget på nogle grupper af ældre med lave indkomster.
Nogle peger på unge eller på helt andre grupper.
Det foregår der som sagt en drøftelse hos finansministeren af, altså hvordan man skal tackle det.
Har Enhedslisten synspunkter i den sammenhæng og finansieringsforslag og andet, synes jeg at det er der, man skal tage det.
Det er der, det hører hjemme.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak til ordføreren for talen.
Altså, lige nu, kan man sige, er det jo de studerende, som kommer til at betale regningen.
Vi har peget på, at man kan tage pengene fra f.eks. den styrkede skattekontrol, så vi sørger for, at dem, der egentlig skal betale deres skat, kommer til at gøre det.
Det ville give 5 mia. kr. i indtægt at gøre det, og det er jo langt over det beløb, der er tale om her.
Grunden til, at vi ikke er med i forligskredsen, er jo bl.a. den mindreregulering, som det så tørt hedder, der har været af su'en, hvor man har udhulet su'en år for år.
Og jeg forstår det sådan, at Venstre ikke ønsker at tilbagerulle den mindreregulering.
Den har jo gjort, at flere studerende er blevet afhængige af su-lånet.
Er Venstre – om det så er i forligskredsen eller ej – åbne over for at kigge på, at su-lånet skal være mere fair og i højere grad leve op til ånden i den lov, man dengang vedtog?
Ulla Tørnæs (V), 2022-04-28:
I Venstre er vi varme tilhængere af, at vi i Danmark har et studiestøttesystem, der betyder, at det ikke er ens forældres indtægter endsige ens sociale baggrund, der afgør, om man har mulighed for at gennemføre en videregående uddannelse.
taget politisk medansvar for vores su.
Vi er med i forligskredsen, og vi ser faktisk vores studiestøtte som et utrolig vigtigt element i den danske uddannelsespolitik.
Man kan ligefrem sige, at det er en grundpille og en forudsætning for særlig vores videregående uddannelsessystem.
Vi har i øjeblikket verdens mest favorable su.
Den socialdemokratiske ordfører var inde på det.
Det betyder også, at vi p.t. har verdens dyreste su, ja, faktisk dyrere end vores nabolande, som vi jo ofte sammenligner os med – Norge, Sverige og Finland – men det er udtryk for en politisk prioritering her i Folketinget, altså at det er det, vi ønsker.
Af og til dukker der forslag op om ændringer, og her er det vigtigt for mig at understrege, at skal der ske ændringer i su-systemet, må det, som det ser ud nu, være noget, der udspringer af aftaler i forligskredsen.
Og jeg er faktisk rigtig, rigtig glad for, at også ministeren og den socialdemokratiske ordfører understregede, at skal der ske ændringer i su, er det selvfølgelig noget, vi aftaler inden for rammerne af su-forligskredsen.
Det beslutningsforslag, som vi har til behandling her i dag, er fremsat af Enhedslisten, som jo ikke er med i su-forligskredsen.
Men det betyder ikke, at vi ikke her i Folketinget kan drøfte forslag fra Enhedslisten, som har med su-systemet at gøre.
Forslaget handler, som det har været glimrende gennemgået af både ministeren og den socialdemokratiske ordfører, om at fjerne renten på studielån bl.a. under studietiden.
Og tja, det er da et sympatisk forslag, men lad mig citere tidligere finansminister hr. Claus Hjort Frederiksen: Hvor skal pengene komme fra?
Der må man sige, at der har Enhedslisten det privilegium at kunne fremsætte forslag uden så meget som at antyde, hvordan det skal finansieres.
Vi hørte jo fra ministeren, at vi taler om udgifter i størrelsesordenen 400 mio. kr., 200 mio. kr. med tilbageløb, og det er alligevel også en slags penge sidst på måneden.
Vi kan ikke støtte forslaget her, og det hænger først og fremmest sammen med, at vi er en del af su-forligskredsen, men det hænger også sammen med det, som fru Ida Auken var inde på, nemlig at vi kigger ind i en tid, hvor der er usikkerhed om renten, og så mener vi ikke, tiden er inde til at ændre på grundforudsætningen for den del af vores su-system.
Vi støtter ikke forslaget.
Ida Auken (S), 2022-04-28:
Jamen de studerende skal selvfølgelig læse på fuld tid.
Og det er jo også noget af det, vi har lavet tiltag for at sikre: at de studerende læser på fuld tid.
Det handler selvfølgelig om at finde nogle gode balancer, men det stoler vi sådan set også på at den enkelte studerende er i stand til at gøre.