runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Jamen i Enhedslisten er vi meget interesserede i at stoppe bandekriminaliteten.
Og der tror jeg, at vi skal tage nogle helt andre redskaber i brug end det, vi gør i dag.
For det, vi faktisk har gjort de sidste 10 år med øget overvågning og strengere straffe, har ikke stoppet bandekrigen, og det har ikke stoppet bandekriminalitet.
Så det må være tid til at tage nogle andre redskaber i brug, det mener jeg helt alvorligt at vi skal.
Vi vil også altid gerne lytte til politiet, det vil vi altid gerne.
Og jeg lytter da også til den debat, der har været herinde, og det tager vi da med.
Men lige præcis automatisk nummerpladegenkendelse har vi bare set er et godt redskab.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Det kan godt være, at ordføreren ikke ser et behov for øget overvågning, men det gør politiet, så hvorfor vil man ikke lytte til politiet?
Hvordan kan det være, at man godt vil lytte til dem i den ene situation, men ikke i den anden?
Så handler det om, hvad ordføreren tror, og ikke om, hvad politiet egentlig mener.
Og i forhold til at det ikke kommer til at stoppe bandekriminaliteten, så nej, det gør det da ikke.
Men det kommer til at hjælpe politiet med at efterforske det, og det er jo sagens kerne.
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Vi siger bare, at vi på området social dumping meget klart kan se, at automatisk nummerpladegenkendelse er et rigtig vigtigt våben i kampen mod social dumping.
Vi har masser af overvågningskameraer i dag.
Det kan vi også se i forhold til det forfærdelige terrorangreb, vi har snakket om før herinde, bombesprængninger.
Der var der nogle kameraer, som havde fanget noget.
Jeg siger ikke, at der aldrig må være et kamera.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-06:
Altså, nu ville jeg jo ønske, at jeg bare kunne sige, at de skulle lægge mobilerne væk – det er sådan noget, man hører sig selv gentage utrolig mange gange, når man selv er forælder til børn i den alder.
Nej, det mener jeg selvfølgelig ikke, men skolerne har faktisk pligt til at lave en antimobbestrategi, der også vedrører de sociale medier.
Og det vil sige, at skolerne har en pligt til at gribe det her an.
Jeg tror bare ikke, vi skal tage fejl af, hvor svært det er at håndtere.
Altså, ligesom det er rigtig svært for os som forældre at håndtere, at den næste generation har en anden måde at være sociale med hinanden på, så gælder det samme jo for skolerne.
Men skolerne har en forpligtelse til det.
Jeg har endnu ikke hørt om en skole, hvor det her ikke er et af de emner, man også bruger relativt mange kræfter på, både i forhold til børn, men også i forhold til unge mennesker.
Og det er jo et af de områder, hvor jeg synes man lidt skal insistere på, at når der er 5-8 pct., der løbende oplever at blive mobbet, kan man godt uden en evaluering sige: Nej, så er vi faktisk ikke helt i mål endnu.
Og det er vi slet ikke, når vi ved, at det tilmed kan komme helt hjem i sovekammeret hos de enkelte, og at man aldrig kan være alene på grund af sin telefon.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-06:
Jamen det er jeg helt enig i.
Jeg plejer at kalde det firkantethed.
Om det hedder det ene eller det andet, er jo for så vidt underordnet, ikke?
Men jeg tror, det er sådan, at det er nemmere for børn at navigere i, og jo mindre man fra hjemmefronten har lært, hvordan man navigerer i et fællesskab, jo sværere bliver det jo så også at navigere ude i det store fællesskab, hvis det så også er utydeligt.
Så ja, mere tydelighed er bestemt godt for vores børn både i den ene og den anden sammenhæng.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-06:
Ja, det er bare en kort bemærkning, som måske ikke kræver et svar.
Men jeg er fuldstændig enig i, at semantik ikke skal være det, man spilder tiden på.
Den måde, som ministeren redegør for at institutionerne træder i karakter på, og at institutionerne er tydelige om, hvad der forventes, og hvad der er af færdselsregler så at sige, er også det fænomen, jeg taler om.
Så må det hedde et eller andet, vi kan blive enige om, så det i hvert fald ikke er rent semantiske drøftelser, der står i vejen.
Så tak for det.
Jens Joel (S), 2019-12-06:
Tak for det, formand.
Det her bliver næppe verdens længste debat – ja, det skal jeg selvfølgelig ikke kunne foregribe allerede nu, men jeg kan i hvert fald sige fra Socialdemokratiets side, at vi ikke betragter det som en stor sag; ikke desto mindre er det jo en sten, man lige så godt kan rydde af vejen.
Det her handler om, hvordan man skal afholde de prøver, som man naturligvis skal afholde for at træne gymnasieeleverne i at gå til eksamen.
Men det, vi foreslår, er at ændre det krav, der har været, om, at de skulle afholdes som årsprøver, altså i slutningen af skoleåret, for det behøver man ikke nødvendigvis at gøre; man kan også afholde det efter et uddannelsesforløb på det tidspunkt, hvor det faktisk ville være mest lærerigt at blive testet.
Og man kan i øvrigt skele til, hvordan man udnytter lærerkræfterne bedst muligt.
Vi noterer os også, at høringssvarene er positive.
Og på den baggrund støtter Socialdemokratiet selvfølgelig op om det af regeringen fremsatte lovforslag.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-06:
Tak for det, og tak for en rigtig god debat om et meget spændende emne.
»Kundskabens træ« af Nils Malmros er jo et hovedværk i dansk film, og hvis man har set filmen en enkelt gang, tror jeg ikke, at man glemmer den.
Det, »Kundskabens træ« er, er, at det er en film om mobning, hvor man helt klinisk ser væsenet på det her fænomen, som mobning er.
Mobning er ikke noget, man gør i hvidglødende raseri.
Det undskylder selvfølgelig ikke, at man forløber sig i hvidglødende raseri, men det gør det jo nemmere at forstå.
Men ting, man gør med iskoldt kynisk overlæg, er meget svært at acceptere.
Derfor er det godt, at der er kommet meget mere fokus på det i de senere år.
Det synes jeg at vi alle sammen som politikere inden for det her felt kan være godt tilfredse med.
Opmærksomheden på mobning er jo en del af en tendens, som jeg synes er meget positiv, nemlig at der er nogle ting, der har været tabuer i skoleverdenen, som efterhånden er kommet frem.
Ud over mobning er vi også i de senere år begyndt at tale om vold mod lærere.
Det har også været meget tabubelagt.
Det begynder vi også så småt at gøre noget ved.
Der er blevet sagt rigtig mange gode ting om mobning, som jeg er enig i.
Derfor synes jeg, at jeg vil bruge min taletid til at sige noget, der ikke, så vidt jeg lige har bemærket, er blevet sagt før.
Når et enigt Folketing gør noget for at forhindre mobning, gør vi faktisk noget for disciplinen på skolerne, og disciplin har jo et rigtig dårligt ry.
Men der er jo også en positiv og konstruktiv disciplin på skolerne, som er nødvendig, som skaber en spændt opmærksomheden omkring det, der er skolens egentlige og væsentlige formål, og som skaber et læringsmiljø, ville man sige i vore dage, men som altså også er med til at skabe en ånd og en tone på en skole.
Derfor synes jeg sådan set, at det er godt, at vi uden at sige ordet disciplin, som er et meget kontroversielt ord, alligevel tager hul på at diskutere disciplin.
Det kunne måske være det næste, som den her kreds af ansvarlige partier kunne stå bag.
Jeg er nemlig enig i det, fru Marianne Jelved siger om, at det er et stærkt signal at sende til f.eks. kommunerne og skoleverdenen, at Folketinget står så enigt bag det her.
Men det kunne jo godt være, at den konstruktive og den nødvendige disciplin også er noget, som vi skulle interessere os for og italesætte, som man siger, her fra Folketingets side, altså den disciplin, der er nødvendig for at skabe et godt skolemiljø, og som i øvrigt også er meget nært forbundet med selvdisciplin, som bestemt også er en god ting, selv om jeg tror, det er ret svært at lave lovgivning om den slags.
Men jeg siger altså tak for en god debat, og jeg er selvfølgelig også rigtig glad for, at der er den her store enighed om at nå frem til et forslag til vedtagelse, som vi også med stor glæde tilslutter os.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-06:
Tak, formand.
I dag går man jo op på talerstolen med lidt stolthed, men også med lidt skam.
Altså, jeg er da stolt af, at vi i forhold til mobning ligger så godt i forhold til andre lande i Europa, som DF's ordfører siger vi gør, men jeg skammer mig da lidt over at være politiker i et land, hvor 5-8 pct. af eleverne oplever massiv mobning.
Det er klart, at enhver forælder, der har oplevet sit barn blive mobbet, formentlig stadig væk kan huske en følelse af at være meget ulykkelig og have ondt i maven, som fortsætter i lang tid.
Og det er klart, at mange af mobbeofrene er præget for livet.
Og her synes jeg, at mobning er et af de uhyggelige ansigter på en, kan man sige, nærmest epidemisk ting, der plager unge i folkeskolen i dag, nemlig mangel på selvværd.
Så jeg er glad for, at vi endelig er i gang med at tage hul på den her lovgivning, at der blev taget hul på det i 2016, og at vi også i 2017 gennem satspuljen har støttet initiativer mod mobning.
Men vi er gået sent i gang med et stort problem, og der er ikke nogen laurbær at hvile på, så det handler kun om at komme fremad her.
Og nu skal vi selvfølgelig afvente resultaterne af de igangværende indsatser hos Den Nationale Klageinstans og antimobbestrategien i det hele taget.
Men blandt de gode ting, der har været fremme, om, hvad man måske kan gøre i fremtiden, er der i hvert fald to ting, der har gjort indtryk på mig.
Den ene handler om de sociale medier, og nu er det ikke for at afspore forespørgselsdebatten, for jeg ved godt, at det her handler om folkeskolen, og den lukker jo selvfølgelig på et tidspunkt på dagen, men skolegården lukker jo aldrig længere.
Altså, den elektroniske skolegård har åbent hele døgnet, og der synes jeg, det er interessant – og jeg er også glad for, at ministeren siger, at der bliver arbejdet med det – at se på, om mobning, der er skabt inden for folkeskolens rammer, i folkeskolens hverdag, i folkeskolens klasser, og sikre, at folkeskolen også hjælper med til at stoppe, at mobning ikke fortsætter i den elektroniske skolegård, som de sociale medier jo er i dag.
Så det vil vi meget gerne være med til at se på.
Den anden ting er – og det er også noget, som DF's ordfører sagde nogle gange –
det her med, at mobbeofferets bagdel, hvis jeg må sige det sådan, også kan være på spil.
Jeg har selv for år tilbage gjort en indsats i forhold til et barn, der blev mobbet, og det er jo klart, at man går igennem en lang proces, hvor man snakker med lærerne, som snakker med eleverne, man snakker med forældre osv. osv.
Så jeg synes, det er utrolig vigtigt, at det ikke ligger i kortene, at hvis man ikke kan lide lugten i butikken, skal man bare forsvinde, men at det faktisk er den, som mobber andre, som i høj grad også er i spil.
Tak, formand.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-06:
Tak for det.
Lovforslag L 79 er en justering af den seneste revision af gymnasiereformen, som den daværende Venstreregering i juni 2016 aftalte med et bredt flertal af partierne i Folketinget.
Justeringen muliggør, at de såkaldte årsprøver eller interne prøver kan afholdes hele året i stedet for kun sidst på skoleåret.
For Venstre er det vigtigt, at det ikke er antallet af interne prøver, som foreslås ændret.
Danmark har brug for alment dannede, selvstændige og ansvarlige unge.
En stærk almendannelse indebærer høj faglighed, og det skal vi naturligvis også afprøve de unge i.
At kravet om, hvornår prøverne skal afholdes, ændres, giver derimod rigtig god mening.
Det giver den enkelte uddannelsesinstitution fleksibilitet i forhold til at afvikle prøverne, når det giver mest mening i forhold til elevernes faglige udbytte.
Derudover giver ændringen også større fleksibilitet i tilrettelæggelsen af lærernes arbejde.
Forslaget her er et godt eksempel på, at vi selvfølgelig skal være klar til at justere lovgivningen i forhold til de input, vi får fra lærere og elever, så lovgivningen passer bedst muligt til virkeligheden på skolerne.
I Venstre ser vi frem til drøftelserne her og i udvalget, så vi sammen kan gøre en stærk gymnasial uddannelse endnu bedre.
Så med den bemærkning kan jeg ikke så overraskende sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-06:
Tak for opbakningen.
Men ikke desto mindre mener jeg jo, at det er væsentligt, fordi man også skal kunne planlægge ude på skolerne.
På den måde har vi ikke helt fået gjort det godt nok, og det bliver der rettet op på med det her forslag.
Jeg er sådan set enig i den del, at det vil tage en del af presset derude, både i forhold til planlægningen, men selvfølgelig også i forhold til eleverne, fordi skoleåret får et mere naturligt flow end det her, hvor vi har fået presset det ind forkert.
Så det er en lille afskaffelse af noget, som har kunnet skabe en frustration derude.
Så tak for en kort debat, men også om et lille forslag.
Tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-06:
Tak for det.
L 79 er jo et rigtig godt lille lovforslag, som der allerede er mange der har sagt gode ting om.
Jeg skal ikke her fredag eftermiddag spilde Folketingets tid med en lang gennemgang.
Det er et fint forslag, som vi også bakker op, og jeg skal hilse fra Nye Borgerlige og sige, at det samme er tilfældet for dem.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-06:
Med det her lovforslag sikres det, at interne prøver i studieretningsfag i dansk på A-niveau og i matematik på A-niveau eller B-niveau i de 3-årige gymnasieuddannelser ikke nødvendigvis skal afholdes som årsprøver.
Hermed vil den enkelte institution få en større fleksibilitet med hensyn til afvikling af den opgave og herunder at kunne sikre en hensigtsmæssig udnyttelse af den samlede lærerressource, der står til rådighed.
Det stemmer Alternative søreme for.
Mai Mercado (KF), 2019-12-06:
Tak, formand.
I 2016 indgik vi jo i et bredt forlig om en reform af de gymnasiale uddannelser, og den implementering har jo været i gang i et par år godt og vel.
Nu ser vi så, at der er opstået en udfordring, og det er jo klart, at når man laver sådan et stort reformarbejde, er det ikke sikkert, man rammer rigtigt første gang.
Dermed giver det så også mening at rette op, hvis der er utilsigtede effekter.
Det har jo vist sig, at de interne prøver, som bliver afholdt som årsprøver i både 1., 2. og 3. G, af praktiske årsager ikke er hensigtsmæssige at afholde.
Der står også i lovforslaget, at på nogle institutioner har det udgjort en uforholdsmæssig belastning i prøve- og eksamensperioden.
Det synes jeg bestemt man skal lytte til, og derfor kan Det Konservative Folkeparti også støtte forslaget om at give en større fleksibilitet til det her.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-12-06:
Som en række ordførere allerede har sagt, er der jo tale om mindre ændringer af reglerne om de interne prøver i gymnasiet.
Jeg skal da ikke lægge skjul på, at jeg glæder mig til, at vi snart skal have en større debat her i Folketingssalen mere bredt om prøver, om deres omfang og deres rolle i vores uddannelsessystem.
Det er ikke en diskussion, vi har fornøjelsen af her fredag eftermiddag.
Jeg har også noteret mig, at der er en positiv tilbagemelding på det fra gymnasierne.
Danske Gymnasier synes, at det er vældig godt i forhold til at skabe større fleksibilitet i arbejdstilrettelæggelsen, så derfor kan vi i Enhedslisten bakke op om forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2019-12-06:
Og det har siden vist sig ikke at være hensigtsmæssigt ude på skolerne.
Og derfor er vi i SF glade for, at vi med dette lovforslag viser, at vi har lyttet til skolerne ved at lempe kravet.
Kravet om, at de interne prøver skal afholdes i slutningen af skoleåret, har også betydet, at eleverne er blevet pålagt et ekstra pres i deres i forvejen pressede eksamensperiode.
Vi i SF vil gerne give eleverne mere ro på og sikre bedre trivsel.
Det er nødvendigt, særlig når undersøgelser viser, at hver tredje gymnasieelev overvejer at droppe ud af sin uddannelse, og at unge er mere pressede end de 20 pct. mest pressede voksne.
Dette lovforslag er et lille, men rigtigt skridt i retning af at sikre bedre trivsel for gymnasieeleverne.
Kravet om, at de interne prøver skal afholdes i slutningen af skoleåret, har også vist sig at være uhensigtsmæssigt i forhold til planlægning af skoleåret for uddannelsesinstitutionerne og har lagt et unødvendigt pres på både lærere og elever såvel som på gymnasiernes administration.
Vi ved, at skolerne stadig er presset økonomisk efter flere år med besparelser, og derfor er det selvfølgelig kun endnu mere vigtigt, at lærerne ikke bruger deres ressourcer på noget, de ikke mener giver mening.
Ved at give uddannelsesinstitutionerne mulighed for selv at bestemme, hvornår de afvikler de interne prøver, gives der mulighed for, at institutionerne kan afvikle prøverne på det tidspunkt, der giver bedst mulig mening på den enkelte skole.
Og det er godt.
I SF mener vi, at dette forslag giver mere fleksibilitet til de enkelte institutioner, og at både elever og lærere vil opleve et mindre pres i eksamensperioden.
Så derfor støtter vi selvfølgelig også op.
Anne Sophie Callesen (RV), 2019-12-06:
Tak for det.
Jeg vil heller ikke kaste mig ud i en stor debat, vi kan jo altid en anden dag tage en god, stor og forkromet debat om prøver.
Jeg synes godt, at det må være sjovt at gå til eksamen, men man skal selvfølgelig testes i det, som man skal testes i, og ikke i noget andet, for det ville da være lidt funky, hvis man må bruge det ord.
Vi bakker varmt op om, at man får nogle frihedsgrader her.
Det er dejligt at kunne stå her på talerstolen og bakke op om noget, som bare er almindelig sund fornuft, om frihed og fleksibilitet til skolerne, så vi er glade for forslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-12-06:
I Dansk Folkeparti gik vi i 2016 til forhandlinger om den nye gymnasiereform med et ønske om at få et højere fagligt niveau og om at få mange prøver og fastholde antallet af prøver og få dem som rigtige prøver og dermed sørge for, at årsprøver ikke blev brugt på forskellige vildtvoksende projekter, som jeg desværre selv har oplevet.
Derfor vil gik vi meget op i at få de her årsprøver.
Det viser sig så, at der er nogle praktiske problemer i at lægge så mange prøver i slutningen af skoleåret, og derfor synes vi, det er fint, at man kan løse problemet ved at flytte dem til nogle andre tidspunkter.
Det er bare enormt vigtigt at fastholde dem som prøver, rigtige prøver, hvor man bliver prøvet i det, som man har lært, i stedet for at give carte blanche til sjove ideer og mærkelige projekter.
For årsprøver som træningseksamener er utrolig vigtige for elevernes evne til at gå til eksamen.
Og at gå til eksamen er vigtigt, det er en meget vigtig ting at kunne, både at kunne det faglige stof, men også at kunne tage sig sammen til det og kunne overstå den hurdle, som en eksamen er og selvfølgelig skal være.
Da det af praktiske årsager var nødvendigt at flytte rundt på det, sådan at det nu hedder interne prøver og holdes på forskellige tidspunkter, siger vi selvfølgelig helt okay til det, bare man fastholder, at indholdet bliver ved med at være det samme og det ikke får lov til at skride ud i sjove eller mindre sjove projekter.
Så vi støtter lovforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-12-06:
Jeg tror, det er en rigtig god idé at styrke DCUM's rolle
og ikke nødvendigvis for at skærpe behandlingen af klagerne, men i meget høj grad i forhold til den rådgivende og vejledende indsats, og jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi får sammentænkt hele spørgsmålet om, hvordan vi håndterer hele inklusionsopgaven i skolen – ikke fordi det er den eneste problemstilling i forbindelse med mobning.
Vi ser meget gerne en styrkelse af DCUM, sådan at DCUM både kan have en stærkere tilsynsrolle, men også kan have en stærkere opsøgende rolle i forhold til vejledning og rådgivning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-06:
Vi mener i Venstre, at alle børn og unge har ret til en god start på livet.
Derfor stod vi også, som flere har nævnt tidligere, bag den nationale aktionsplan mod mobning fra 2016.
Handlingsplanen blev udarbejdet i tæt samarbejde med organisationer som Børnerådet, Børns Vilkår, Red Barnet og Mary Fonden og opnåede heldigvis bred opbakning også her i Folketinget.
Derfor har jeg en lille appel om, at det måske også var nogle organisationer – og bredt hele civilsamfundet – vi kunne drage ind i det fremtidige arbejde med, hvordan vi kommer videre med det her område.
Aktionsplanen indeholdt en lang række konkrete og målrettede tiltag til at bekæmpe mobning.
Mange har nævnt klageinstansen, som om ikke andet i hvert fald signalmæssigt har gjort et stort indtryk ude i kommunerne.
Jeg sad selv som næstformand i Børne- og Familieudvalget i Vejle Kommune, da det her lovforslag kom igennem, og det har gjort et stort indtryk og har medført stort fokus på det.
Så derfor er jeg rigtig glad for, at vi også herindefra begynder at snakke om det igen.
Flere har også nævnt den her forskning, der viser, at mobning blandt skolebørn er faldet de seneste år, og at danske børn nu er blandt dem i Europa, som mest sjældent oplever mobning.
Det viser også, at det betyder noget, at man sætter fokus på emnet.
Men at den generelle mobning blandt børn og unge er faldet, hjælper jo ikke det barn eller den unge, som den dag i dag bliver mobbet.
Der er alt for mange børn, der stadig bliver mobbet.
Vi kan derfor ikke være bekendt at lade disse børn og unge i stikken, og mobningsofferet og familien må aldrig stå alene med ansvaret for at få løst problematikken.
Vi mener også, at det er nødvendigt at lave løbende evalueringer af skolernes antimobbestrategier, så de justeres, hvis de ikke virker efter hensigten, og så de også løbende bliver tilpasset den udvikling, der sker i de unges hverdag, bl.a. i forhold til de sociale medier.
Det passer jo også rigtig godt med den eksperthøring, vi var til i går, at vi også begynder at sætte bredere fokus på, hvordan de sociale medier påvirker de unges liv.
Som jeg startede med at sige, synes jeg derfor, det er rigtig godt, at vi også her fra Folketinget sender et signal om, at vi tager mobning seriøst, at fokus på mobning er kommet for at blive, og at vi er klar til at styrke indsatsen yderligere, for det er det, der skal til, for at man også bredere f.eks. i kommunerne får fokus på det her overalt.
Og som en opfølgning på hr. Jens Henrik Thulesen Dahls kommentar før vil jeg sige, at vi selvfølgelig også skal følge op på, at den lovgivning, som bliver vedtaget, bliver fulgt ude i kommunerne.
Der er jo en grund til, at vi har vedtaget den her lovgivning: Det er, fordi vi synes, det er vigtigt.
Så er jeg rigtig glad for ministerens tilsagn om, at vi kommer til at snakke videre om det her i en bred kreds, så vi kan få lavet noget, der er bredt forankret og kommer til at virke ude i virkeligheden.
Så tak for det.
Jens Joel (S), 2019-12-06:
Det synes jeg jo er oplagt.
Nu handler forespørgslen i dag om mobning i folkeskolen, men vi ved, at det tit er blandt de samme, at mobningen kører videre på de sociale medier.
Og jeg er enig i, at der er mange gode initiativer, også privat i civilsamfundsregi.
Men det er klart, at vi hele tiden skal diskutere, hvad vi kan gøre for politisk at understøtte det.
Og jeg tror i virkeligheden, at det mest skræmmende er, at vi heller ikke selv er særlig gode til de der færdselsregler på nettet, og man må bare konstatere, at teknologien og i øvrigt også de unge mennesker er mange skridt foran.
Derfor gælder der jo præcis det samme her i forhold til mobning, som der gælder i forhold til SoMe, nemlig at man er nødt til at snakke med sine børn om deres liv på de sociale medier.
For ellers kommer de jo heller ikke og søger hjælp og støtte den dag, hvor bægeret flyder over og det går galt, hvis det er pga. en krænkelse eller en mobning på de sociale medier.
For man er nødt til – om man så må sige – at deltage i det liv og at skulle ind over det.
Og derfor skal vi også sammentænke det politisk.