runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-06-23:
Dansk Folkeparti er medstiller på dette forslag.
Det skal komme andre partiers angst for at bruge ordet islamisk i et beslutningsforslag i møde.
Dansk Folkeparti havde ellers tænkt sig at fremsætte et ændringsforslag til Nye Borgerliges beslutningsforslag fra sidste uge imod islamisk bønnekald.
Vi ønskede, at det beslutningsforslag, nr. 174, også skulle omfatte kald til bøn, som ikke er højtalerforstærket.
Vi har den indstilling, er det er lige meget, om katten er grå eller sort, for så længe den kan fange mus, er det afgørende opfyldt.
Det skal ikke være en del af det danske samfund.
Det er det, vil jeg sige til fru Marianne Jelved, der vistnok skulle ligge i ordet: og andre religiøse ytringer.
Det er bønnekald, der ikke er højttalerforstærket.
Det er i hvert fald derfor, at vi sagde ja til at være med til at være medstillere.
Vi havde en frist på cirka fem sekunder til at træffe beslutningen.
Og så sikrer det her beslutningsforslag, at kirkeklokker ikke bliver ramt.
Derfor gør forslaget det, som vi ønsker.
Det siger nej til islamisering, og det siger ja til den kristne danske kultur.
Vi står bare i en kulturkamp imod islamisering, hvor islamiseringen sniger sig ind overalt, og det er vigtigt at sætte foden ned.
Også selv om der er nogle herinde i Folketingssalen, som ikke helt har erkendt, at det er der, vi står, så er der steder, hvor islamiseringen sniger sig ind.
Et af de vigtige våben, vi har, i den her kamp er jo at bruge lovgivningen.
Men derudover er det allervigtigste våben, vi har, at sørge for uddannelse, dannelse, oplæring i, hvad den danske kultur består i; at lære børnene danmarkshistorie og kristendom; at genfortælle historien; at holde litteraturen og sangskatten i live.
Det er det vigtigste våben imod islamisering, så vi kan bevare vores frie, danske, kristne, demokratiske kultur i Danmark.
Bekæmper vi ikke islamiseringen, vil den frie, danske, demokratiske, kristne kultur være historie om en eller to generationer, og det ville være en meget, meget stor ulykke.
Derfor er det vigtigt, at vi begynder den her proces.
Vi har jo gjort det i meget lang tid i Dansk Folkeparti.
Vi har fremsat utallige beslutningsforslag, der skulle imødegå islamiseringen.
Vi har ikke fået særlig mange til at stemme for, det vil jeg godt indrømme, men derfor er det da selvfølgelig en glæde, at Venstre lige pludselig er hoppet med på det her.
Det sætter vi virkelig pris på, og vi håber, at vores politik også snart bliver overtaget af Socialdemokratiet.
De har det jo med at bruge vores brugte politik, og det er man så velkommen til også at gøre på det her område.
Det kommer sikkert på et tidspunkt.
Jeg ville bare ønske, at den proces kunne blive fremskyndet, for det er ærgerligt først at tage de nødvendige forholdsregler, når det er lige på et hængende hår.
Man burde være fremsynet og tage forholdsreglerne, før katastrofen rammer, eller før man virkelig står i store problemer.
Men jeg vil selvfølgelig opfordre alle til at stemme ja til det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Det er jo det, der er sådan underligt at diskutere, om Danmark er et kristent land, når vi har et kors i vores nationale symbol.
Men det er jo alligevel noget, som kan få nogle til at forundres.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-23:
Det andet spørgsmål er slet ikke om lovgivning, men er bare dette spørgsmål: Hvis man drejer vores flag 90 grader, hvad er den hvide figur i flaget så?
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Ja, det kan ordføreren bekræfte.
Mange af de principper, der er i kristeligheden, i jus talionis og andet, er jo principper, der er gledet ind i dansk lovgivning, også de gange, hvor vi har behandlet dem på en sådan måde, at vi har sagt nej til, at de skal være den måde, vi formulerer offentlig lovgivning på.
Så at tænke Danmark uden vores kristne arv er for en historiker som mig noget, der faktisk er ganske umuligt.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-23:
Ja, det er bare om spørgsmålet om, hvorvidt Danmark er et kristent land.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig med mig i eller kan bekræfte, at al dansk lovgivning siden middelalderen og indtil reformationen har været præget af instrukser eller bud, eller hvad man skal sige, som kom fra Rom, f.eks. manddrabsforordningen i år 1200, som gør manddrab ulovligt, og som gør, at Danmark holder op med at være et vendettasamfund som det islandske samfund.
Altså, vores lovgivning har været kristen siden middelalderen, og det har haft dyb indflydelse på alle menneskers opfattelse af skyld og ansvar f.eks. Kan ordføreren bekræfte det?
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Jeg hører ikke noget spørgsmål, så derfor kan jeg jo ikke svare andet end at udtrykke glæde over, at hr. Rasmus Stoklund har fundet en sjælden anledning til at rose noget, jeg siger heroppefra.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-23:
Jeg vil egentlig bare kvittere for den del af talen, der ikke handlede om at kritisere Socialdemokratiet, for jeg synes egentlig, at der grundlæggende er nogle gode refleksioner, ikke mindst også i svaret til Enhedslistens ordfører.
Jeg synes, det er en god måde, hr. Mads Fuglede får sagt fra på over for den værdirelativisme, der ofte sniger sig ind, når vi har den her type debat.
Jeg er også ligeglad med den semantiske diskussion om det, og jeg er helt enig med hr. Mads Fuglede i det, men også i at signalere, at de folkelige fællesskaber – andelsbevægelsen, arbejderbevægelsen osv. – jo i fællesskab har været med til at skabe det kit, der har gjort os til en kulturelt relativt homogen nation med en stor grad af sammenhængskraft, som vi alle sammen nyder godt af i dag.
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Det, at man stiller sig op og har en religiøs samtale i det offentlige rum, er jo ikke det, der sigtes til her; der sigtes til det at kalde til bøn i det offentlige rum, så det forstyrrer den offentlige orden.
Marianne Jelved (RV), 2020-06-23:
Vil det sige, at man så heller ikke må stille sig op i et eller andet hjørne af noget og tale med sin egen stemme, som jeg gør her?
Hvad er det for en orden, man forstyrrer, ved at man stiller sig op i et hjørne af et hus, som man bruger som moske, og siger: Nu er der bønnekald her?
Hvem generer det?
Karsten Hønge (SF), 2020-06-23:
Det er ærgerligt, for der spildte fru Birgitte Bergman lige nogle minutter af Folketingets dyrebare tid, for der var da ikke antydningen af et svar.
Hvis vi prøver at holde os på sporet, hvis vi kan formå det bare lige de næste par sekunder, så er det sådan, at vi erkender, både Konservative og SF, at der fremover er brug for mere kvalificeret arbejdskraft.
Jeg synes også, at man i høj grad har brug for det, fordi lønmodtagerne har brug for at blive mere frie i deres liv, men virksomhederne har brug for det, fordi de skal have et stærkere fundament, de skal være fleksible og omstillingsparate, og det kan de kunne blive, hvis de har dygtige medarbejdere.
Vi ved fra undersøgelser, at økonomien er en af de store snubletråde for at få folk i gang med at tage en efteruddannelse, så hvad er det, De Konservative vil?
Det her virker åbenbart ikke, og det duer slet ikke.
Det er meget fint, at fru Birgitte Bergman har fundet alle hullerne i den lovgivning, vi har nu, men hvad vil man så?
Vil man bare sidde der og læne sig tilbage og lade virksomhederne sejle deres egen sø?
Så vil det da gå helt skidt.
Hans Andersen (V), 2020-06-23:
Tak for det.
Det her lovforslag er en konsekvens af, at vi i forligskredsen bag beskæftigelsesreformen har lavet en aftale om en styrket opkvalificering.
Vi står jo i den situation, at godt 42.000 personer har meldt sig i ledighedskøen, ufaglærte og faglærte er særdeles hårdt ramt.
Via lønkompensationsordningen er mere end 200.000 lønmodtagere jo berørt af krisen, og det er jo bestemt ikke sikkert, at alle disse mennesker vender tilbage til det samme arbejde.
Vi har i enighed i forligskredsen valgt at sige, at vi skal investere i opkvalificering af ufaglærte og faglærte med en forældet uddannelse, således at vi bruger tiden fornuftigt, således at krisen her kan bruges til uddannelse og til omstilling af kompetencer, så vi står klar, når det igen går fremad, og det gør det forhåbentlig så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er også således, at vi skal bruge denne aftale til at sikre, at man – hvad skal man sige – målretter indsatsen til de områder, vi forventer der også vil være brug for arbejdskraft, når vi kigger fremad.
I Venstre er vi særdeles glade for og tilfredse med, at der også er plads til, at jobparate kontanthjælpsmodtagere, der er fyldt 30 år og enten er ufaglærte eller faglærte med en forældet uddannelse, får mulighed for at tage et grundforløb gennem puljen til uddannelsesløftet, og vi er også tilfredse med, at vi har kunnet hæve bevillingen til de korte erhvervsrettede kurser fra de nuværende 120 mio. kr. årligt til ca. 175 mio. kr. årligt.
Så har vi med denne aftale også lavet en aftale om, at man kan få ret til et kort kursus, hvis man står med en aftale med en arbejdsgiver, og arbejdsgiveren siger: Hvis du tager præcis det her kursus, så er jobbet dit.
Samlet set finder vi, at denne aftale er fornuftig, og vi ser frem til, at vi kan blive endnu mere målrettede med vores uddannelseskurser, så endnu flere ledige kan komme på kursus, kan komme i efteruddannelse, kan komme i uddannelsesforløb – for det har vi brug for – og de kan tilegne sig de færdigheder, der gør, at de står klar til det, når jobåbningerne igen stiger i antal, og vi skal have besat jobbene rundtomkring i de danske virksomheder.
Så samlet set finder vi, at det både er en god aftale, vi har lavet, og et godt lovforslag, vi står med.
Så skal jeg til slut hilse og sige, at både Nye Borgerlige og Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2020-06-23:
Vi tror simpelt hen ikke på det, når vi kigger på den aftale, der blev lavet i 2014, som jo netop var en aftale om, at vi skulle opkvalificere ufaglærte ledige.
Vi skulle opkvalificere 2.500 hvert år.
De sidste 5-6 år er der 1.900, der er blevet opkvalificeret.
Så der er et eller andet galt med vores system.
Det er jeg helt enig med dig i.
Vi går jo ind for at opkvalificere ledige.
Vi går ind for at bruge de uforbrugte midler, der ligger i den her pulje.
Det er 340 mio. kr. Så det er jo ikke, fordi vi ikke vil opkvalificere ledige.
Vi vil bare ikke hælde yderligere 400 mio. kr. ned i en pulje, der i forvejen er et af verdens dyreste beskæftigelsessystemer.
Det giver ingen mening.
Og jeg kan ikke forstå, hvordan SF kan stå på mål for, at lavtlønnede får mindre udbetalt ved at have et job end ved at tage en uddannelse.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-23:
Først står ministeren for 5 minutter siden og kritiserer en del af den asylstramning, som hele blå blok mig bekendt gik ind for, og nu står han så og siger, at det var en kæmpe katastrofe.
Jeg synes ikke, det var en katastrofe.
Jeg synes ikke, at asylpolitikken skal udvikle sig til, at man bare kan arbejde sig til ophold i Danmark, selv om der er fred i ens hjemland.
Nu står den tidligere indenrigsminister så og kritiserer Konservative på en måde, som jeg i hvert fald ikke hørte, da han var minister.
Det her handler grundlæggende om, at kriminelle fængselsdømte ikke skal have et dansk pas.
Jeg ville ønske, at den tidligere minister kunne forholde sig til det spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-23:
Hvorfor skal vi have en debat om proces? spørger af alle mennesker hr. Marcus Knuth.
Så jeg beklager da meget, at jeg prøver at finde rundt i hr. Marcus Knuths hykleri, men det er jo det, der er tale om.
Hvis det var den reelle diskussion om indhold, man var interesseret i, så havde hr. Marcus Knuth eller andre, hvem pokker de nu er, jo stillet et forslag senere på dagen, hvor vi skal diskutere indholdet i det her.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-23:
Mange tak, formand.
Det var en noget politisk korrekt udmelding fra hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille.
Det her handler jo ikke om proces.
Det her handler om, at vi ikke vil give statsborgerskab til kriminelle udlændinge, der har en fængselsdom, men vi er jo også et lov og orden-parti.
Vi ønsker jo ikke at udstille folk.
Hvis vi ønskede at udstille folk, havde vi bare sat navnene på, og længere er den ikke.
Men hvorfor skal vi have en debat om det?
Den kan man allerede læse i Politikens sådan forkvaklede og ensidige forsøg på at belyse det her.
Hvorfor belyser vi ikke det reelle spørgsmål?
Skal fængselsdømte kriminelle udlændinge have dansk pas – ja eller nej?
For ellers kan den her diskussion køre igen og igen.
Der er jo en lov om tildeling af statsborgerskab hvert halve år.
Så står vi præcis i den samme situation igen om et halvt år.
Der håber jeg virkelig, at ministeren inden da har indkaldt til de forhandlinger, som alle blå partier har skrevet under på at vi ønsker.
Tak for det.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-23:
Altså, man stiller et ændringsforslag, som man finder ud af at man ikke synes man kan tillade sig at stille, fordi det ikke er så godt, at man afslører, hvem de enkelte er, hvorefter Dansk Folkeparti opretholder ændringsforslaget og Det Konservative Folkeparti så vælger at stemme for og dermed legitimere den metode, man siger man er imod.
Det kan være, at formanden griber ind, men nu prøver jeg alligevel.
Da jeg var barn, lærte jeg – uden at beskylde nogen for noget kriminelt – at hæleren var lige så slem som tyven.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-23:
Tak, formand.
Det er godt at se, at debatlysten ikke er forsvundet siden i går.
Og tak for den gode køkultur hernede.
Jeg tror sjældent, jeg har set så mange mennesker på en gang stå i kø.
Det viser jo lidt, at det her er et område, som virkelig er noget, danskerne går op i.
Vi Konservative har egentlig et meget simpelt synspunkt.
Vi synes ikke, at fængselsdømte kriminelle udlændinge skal have dansk statsborgerskab.
Vi har ikke noget ønske om at udstille folk.
Det var derfor, vi fremsatte ændringsforslaget som sagsnumre.
Vi havde godt fundet en anden løsning.
Nu er det så fremsat igen af Dansk Folkeparti, og der står vi selvfølgelig ved årsagen til, at vi oprindelig fremsatte det her: at kriminelle udlændinge, der har fængselsdomme, ikke skal have dansk pas.
Så derfor stemmer vi selvfølgelig for det ændringsforslag.
Men den virkelige debat her understreger jo behovet for nye forhandlinger om reglerne bag dansk statsborgerskab.
Vi hørte jo Rasmus Stoklund fra Socialdemokratiet sige heroppe sidst, at de synes også, at reglerne er for slappe, men de stemmer, som de gør, på grund af den tidligere aftale, men det klinger jo noget hult, når det er sådan, at Socialdemokratiet ikke vil indkalde til nye forhandlinger om statsborgerskab.
Man kan jo ikke både sige, at de gamle regler er forkerte, have regeringsmagten, men ikke vil bruge den ret, man har til at indkalde til nye forhandlinger.
Alle blå partier har sendt et brev til integrationsministeren om, at vi skal have nye forhandlinger.
Så jeg håber, at det er konklusionen på hele denne meget lange debat, at vi snarest muligt bliver indkaldt til nye forhandlinger om regler bag dansk indfødsret.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-23:
Tak, formand.
Jeg synes jo, det er rart, at Det Konservative Folkeparti er endt, hvor det er endt, selv om det godt nok har været en bizar vej derhen.
Vi står til enhver tid til rådighed, hvis der er gode forslag, som Det Konservative Folkeparti agter at fremsætte for så at trække dem; så vil vi meget gerne melde os på banen for at holde dem igen.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er, om hr. Marcus Knuth kan bekræfte det, som fru Marie Krarup beskrev meget indlevende i sin tale, nemlig at da grundloven var vedtaget i 1849 – jeg tror ovenikøbet, at Grundtvig var indfødsretsordfører – behandlede man netop sagerne individuelt, sådan at man gennemgik hvert eneste emne, der gerne ville blive dansk statsborger, fordi det netop var en gave, fordi det netop var en forpligtende relation mellem den enkelte og det danske, historiske fællesskab, som den enkelte søgte optagelse i, og at det forslag, som Dansk Folkeparti og De Konservative ad forskellige veje nu ender med at stemme ja til her i dag, faktisk bare forlener os med historien.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-23:
Altså, jeg kan jo konstatere, at den selvfede patos ikke kender sin begrænsning, i hvert fald ikke når hr. Morten Messerschmidt tager ordet.
Men det skal også være velkomment; vi synger jo alle sammen som bekendt med hvert vores næb.
Jeg vil bare sige i forhold til det her, at de borgere, de 15 borgere, der står her, jo har opfyldt kriterierne.
Det er ikke sket med bind for øjnene.
Der er opstillet endog meget strenge kriterier for, hvad der skal til for at kunne opnå dansk statsborgerskab, og de kriterier har de her borgere opfyldt.
Det gælder også i forhold til vandelskrav, i forhold til hvad der må være blevet begået af kriminalitet tidligere.
De kriterier opfylder de her borgere, og derfor skal de selvfølgelig have statsborgerskabet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-23:
Hr. Hvelplund har tydeligvis slet ikke forstået, hvad indfødsret handler om, men fabulerer bare i sin enfoldighed ud i en eller anden tåge, som vi andre jo så ikke bliver meget klogere af, kan man sige.
For sagen her er jo netop, at hr. Hvelplund vil udvide den danske familie med 15 kriminelle, og det skal bare ske med bind for øjnene.
Det er det, der er hele pointen, hr. Hvelplund.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-23:
Nu kan jeg oplyse hr. Morten Messerschmidt om, at hverken jeg eller Enhedslisten går ind for arrangerede ægteskaber.
Vi går heller ikke ind for, at forældre skal give deres samtykke til deres døtre, før de kan få lov til at gifte sig, og jeg vil sige, at jeg har umådelig stor tiltro til min datters dømmekraft – meget, meget stor tiltro til den – og langt større, end jeg har til hr. Morten Messerschmidt og til hans afgørelse af, hvem min datter skulle kunne finde på at gifte sig med.
Og det er jo hele grundprincippet i det her: Selvfølgelig skal vi overlade det til borgerne selv.
Hvad en kriminel har gjort, hvad der er baggrunden for, at man har en betinget eller en ubetinget fængselsstraf, er i forhold til det her i princippet fuldstændig ligegyldigt, fordi man opfylder de kriterier, der er opstillet, for at kunne opnå indfødsret i Danmark – de kriterier, som et flertal af partierne har besluttet i naturalisationscirkulæret.
Det er ikke et cirkulære, vi har diskuteret her i Folketinget, men det er noget, som et flertal af partierne har besluttet.
Der har man opstillet nogle kriterier, og dem opfylder de.
Så kan vi da ikke komme bagefter og sige, at nu skal de opfylde noget mere.
Men jeg har større tiltro til min datters dømmekraft, i forhold til hvem hun ønsker at gifte sig med og kvaliteten af en kommende ægtemand, end jeg har, i forhold til hvad Morten Messerschmidt forestiller sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-23:
Tak, formand.
Hvis nu hr. Hvelplund forestiller sig, at han har en datter, der kommer hjem med en ung, flot fyr, som anmoder om hendes hånd – nu ved jeg ikke, om hr. Hvelplund i sin partiaffinitet osv. går ind for ægteskabet, men hvis man nu bare forestiller sig det i hvert fald – ville hr. Hvelplund så ikke glæde sig over, inden han giver sit samtykke til ægteskabet, måske at vide, om der var tale om en kriminel person eller ej?
Billedet er jo relevant, for det, vi har at gøre med, når vi taler om indfødsret, er en familie, en dansk familie.
Vi er vævet sammen på kryds og tværs i pligt og i ansvar og i relation til hinanden, og derfor bør man, når vi stemmer om de her love om indfødsret, se på det, fuldstændig som når vi udvider vores egen familie.
Og det vil til min død være mig fuldstændig uforståeligt, hvorfor det skal unddrages danskerne at vide, at der er 15 af dem, som hr. Hvelplund om lidt vil indlemme i den danske familie, som har en plettet straffeattest.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-23:
Tak for det.
Nu handler debatten her i første omgang jo om de ændringsforslag, der er blevet stillet, og jeg må sige, at jeg synes, at de ændringsforslag, som Dansk Folkeparti nu vælger at opretholde, er udtryk for et helt utroligt og forbløffende brud på den fortrolighed, der normalt er om arbejdet i Indfødsretsudvalget.
Det er jo sådan, at det her ændringsforslag omhandler 15 personer, hvor det er blevet gjort bekendt, at det er borgere, som har en plet på straffeattesten, i og med at de har en betinget eller ubetinget fængselsdom.
Man vælger så i et ændringsforslag at offentliggøre navnene på dem, og det er vel at mærke nogle navne, der ligger i et fortroligt svar på et spørgsmål fra udvalget, og normalt er det jo sådan, at når det gælder de fortrolige oplysninger, vi får af udvalget, så skal vi respektere den fortrolighed, der er om det.
Det vælger man så her fuldstændig at blæse på, fordi man synes, det er politisk opportunt at køre en sag på det.
Man vælger at udstille 15 borgere, som ikke har ønsket at få det her frem i offentligheden.
Oplysningerne om de her 15 borgere har vi fået i et fortroligt svar, og det vælger man så alligevel at offentliggøre her i Folketingssalen.
Jeg synes, det er dybt urimeligt, og jeg synes, det er et eklatant brud på de demokratiske processer, der ligger i Indfødsretsudvalget.
Vi kan sagtens diskutere reglerne om fortrolighed.
Jeg kunne ofte også godt have lyst til at bryde fortroligheden for at gøre opmærksom på en konkret sag, men naturligvis respekterer man den fortrolighed, der er, fordi det er betingelsen for det arbejde, vi laver.
Det kan jeg så konstatere at Dansk Folkeparti ikke ønsker at overholde, og jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti har trukket deres ændringsforslag, formentlig af samme grund.
Men jeg synes, det er et grundskud mod den måde, vi arbejder på i Indfødsretsudvalget, og jeg synes, at hvis man ønsker at ændre det, så skal man bede om at få ændret nogle af de regler, der er om fortrolighed, frem for at skubbe 15 borgere foran sig i et opportunt politisk forsøg på at føre integrationspolitik herinde fra Folketingets talerstol.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-23:
For at blive dansk statsborger skal man faktisk have arbejdet, man skal være en del af arbejdsmarkedet, og man skal have bidraget i rigtig mange år.
Jeg synes, det i sig selv bidrager ganske væsentligt til vores samfund.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-23:
Det er en spændende dag, hvor man bliver klog på Det Radikale Venstres tankegang.
Altså, ikke nok med, at kriminelle nu skal være danske statsborgere og have dansk stemmeret osv., så skal danskerne også holdes i total uvidenhed om, hvem de er.
Altså, man er ikke engang nået dertil, at man vil tillade, at folk er bekendte med, hvad det nu er for nogle typer, Det Radikale Venstre lukker ind i vores fællesskab og giver lov til at sammensætte det her Folketing.
Det er dybt afslørende.
Men hr. Sjøberg svarer meget behændigt – måske bevidst – slet, slet ikke på mit spørgsmål.
Hvad skal disse mennesker gøre af gavn for Danmark?
Hvad er det, der kvalificerer dem til at blive en del af vores fællesskab?
Marcus Knuth (KF), 2020-06-23:
Tak, formand.
Jeg ved ikke, om De Konservative er havnet et sted, for jeg vil nærmest sige, at vi er på vej et sted hen – vi er altid i bevægelse.
Men for at svare på spørgsmålet: Vi har det sådan, at de nuværende regler jo bare ikke er gode nok, og længere er den ikke.
Det er jo derfor, at den her segmentering, hvor vi hiver de her spørgsmål op enkeltvis i Folketingssalen, afspejler, at der er behov for nye forhandlinger.
Og det handler ikke kun om kriminelle.
Vi ønsker også, at alle skal tage danskprøve 3.
Vi ønsker også, at alle skal op til en venskabelig samtale.
Og når nu ønskerne er så alsidige og så forskelligartede i Folketinget, som vel at mærke har et nyt parti, som har rigtig mange nye folketingsmedlemmer, så forstår jeg ikke, hvorfor vi ikke kommer hen til det eneste, der kan løse det, så vi ikke står her igen om et halvt år, nemlig nye forhandlinger.
Og der kigger jeg ned på ministeren og forventer, at han på et eller andet tidspunkt kommer med et svar på det.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-23:
Jeg ved ikke engang, om det var noget, der var adresseret til mig.
Jeg fastholder sådan set, at vi selvfølgelig ikke vil deltage i det her med, at man smider om sig med danske statsborgerskaber, så vi stemmer for, at de her dømte kriminelle bliver pillet af det samlede lovforslag, og stemmer imod det samlede lovforslag om indfødsrets meddelelse.