runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-14:
Mange tak.
Tak for talen, og tak for det gode samarbejde.
Vi ved jo, at ordføreren også er forsvarsordfører, og derfor vil jeg stille et spørgsmål på forsvarsområdet omkring sikkerhedspolitik.
En af de største bekymringer, som der er på forsvarsområdet i Grønland, handler om beskyttelse af kritisk infrastruktur, og det er særlig vores søkabel i Grønland, som gør os relativt sårbare.
Hvis man kapper søkablet over, vil store dele af det grønlandske samfund være lammet, og det er vi selvfølgelig bekymret for.
Samtidig kan man sige, at det også er svært at se, hvad den nemme løsning er i forhold til at beskytte kritisk infrastruktur i Grønland.
Kunne det f.eks. være redundans?
Kunne det være et ekstra søkabel?
Kunne det være flere satellitløsninger?
Kunne det være med til at sikre, at man ikke står lige så sårbart, som man gør i dag?
Derfor vil jeg spørge Liberal Alliance om, hvad deres politik er i forhold til forsvarsområdet omkring Arktis.
Hvordan ser I, at man kunne finde nogle løsninger, særlig når vi taler om beskyttelse af kritisk infrastruktur?
Carsten Bach (LA), 2023-11-14:
Tak for spørgsmålet, og også ligesindet tak for et godt samarbejde, også på forsvarsområdet.
Teknologi ville være sådan det umiddelbare svar på spørgsmålet.
Ja, eventuelt i form af satellitter.
Jeg er ikke nok inde i det område til at kunne sige, hvad der kan lade sig gøre, og hvad prisen er på det.
Men umiddelbart vil jeg tro, at det er noget, der kan etableres relativt hurtigt, hvorimod et søkabel nok ville være en mere langsigtet tilgang til det.
I forhold til overvågningen og beskyttelse i det hele taget af de eksisterende kabler vil jeg sige, at det er meget vigtigt, at vi også tager moderne teknologi i brug der.
Det er også Liberal Alliances politik i forhold til kritisk infrastruktur i Østersøområdet.
Der er ikke nogen forskel, hvad det angår.
Der er sikkert andre og måske lidt mere gammeldags metoder til at overvåge den slags, men i Liberal Alliance tror vi rigtig meget på teknologi og på, at teknologi kan løse rigtig mange udfordringer for os også i fremtiden.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-14:
Tak for svaret.
Er der russiske ubåde, eller hvad?
Der er en ny undersøgelse, som EU har lavet omkring havbundsområdet omkring Grønland, som viser, at søkabler sådan set også kunne være med til at sikre en overvågning af havet.
Så der er det her med at tænke i dual use i forhold til militær brug og civil brug, og det er sådan set også noget, som kunne løse flere opgaver inden for forsvaret.
Der er det jo sådan set ret interessant at kigge på, om kritisk infrastruktur er noget af det, vi skal kigge på, samtidig med at vi også kigger på overvågning af havet.
Carsten Bach (LA), 2023-11-14:
Ja, det giver jo god mening at kunne slå to fluer med ét smæk, og det tror vi i Liberal Alliance faktisk på at der er nogle teknologiske løsninger her der rent faktisk kan gøre.
Det er i hvert fald vigtigt, at vi får, sådan som jeg ser på det, og også i forsvarsforligssammenhæng, igangsat nogle tilbundsgående analyser af, hvilke løsningsmuligheder vi har på paletten, sådan at vi ikke bare i første omgang griber ned i værktøjskassen efter det, vi ved der er der, og det, vi kender på forhånd, men tænker fremtidens teknologier med ind i vores beslutning.
Anna Falkenberg (SP), 2023-11-14:
Tak til ordføreren for talen, som jeg er enig i langt hen ad vejen.
Jeg synes også, at der er et behov for, at man fra dansk side gør sig det klart, hvad man vil med rigsfællesskabet.
Selvfølgelig gør vi os også nogle tanker på Færøerne og i Grønland om, hvad man vil, men jeg synes også, at der er et behov for, at man fra dansk side gør sig nogle tanker om det.
Så det vil jeg bare sige at jeg er enig i.
Jeg er også enig i den betragtning, at rigsfællesskabet skal bestå.
Det er også lidt det, jeg hører ordføreren sige.
Kan ordføreren sige noget mere om, hvad man vil fra Det Konservative Folkepartis side for faktisk at gøre, at rigsfællesskabet kan bestå?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-11-14:
Jeg tror faktisk, at vi er det eneste danske parti, som har et program for det.
Vi offentliggjorde et rigsfællesskabsudspil sidste sommer, som ret detaljeret fremlægger en lang række initiativer, som vi godt kunne tænke os at tage netop med henblik på at bevare rigsfællesskabet.
Det gælder om, at den danske regering bliver bedre til at varetage bl.a. Færøernes interesser, således at man kan se fordelene ved at være med i rigsfællesskabet.
Vi kan kun have et rigsfællesskab, hvis grønlænderne og færingerne finder det fordelagtigt at være med og føler sig ordentligt behandlet inden for rigsfællesskabet.
Så det er simpelt hen det helt afgørende.
Noget, der også er afgørende – hvis jeg kan nå det på de 18 sekunder, jeg har tilbage – er det kulturelle samarbejde.
Jeg ved jo også godt, at der er mange færinger, når de kommer til Danmark – og det har fru Anna Falkenberg sikkert selv oplevet – som føler sig mødt af en slående ignorance fra danskerne.
Men vi har ret mange konkrete forslag, som man kan læse i vores udspil.
Anna Falkenberg (SP), 2023-11-14:
Det er jeg meget, meget enig i.
Tak for svaret på det.
Det, som jeg synes er vigtigt for, at rigsfællesskabet skal kunne bestå, eller for at fremtidssikre rigsfællesskabet på en eller anden måde, er, at vi finder nogle faste rammer for, hvordan vi fører udenrigs- og sikkerhedspolitik i kongeriget.
Det var ordføreren også lidt inde på i sin tale.
Men mit spørgsmål går lidt mere på, at jeg nogle gange tror, at der er lidt forvirring omkring begrebet selvstændighed og mere selvstændighed.
Det, vi ønsker fra færøsk side, er jo mere selvstændighed og selvbestemmelse inden for nogle områder og ikke selvstændighed i sig selv.
Er ordføreren enig med mig i den betragtning?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-11-14:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg tror faktisk, at mere selvstændighed er vejen frem for at undgå, at man føler behov for at tage den fulde selvstændighed så at sige.
Hvis Færøerne skal føle sig godt hjemme i rigsfællesskabet, er det jo vigtigt, at der ikke er nogen snærende bånd, som føles umyndiggørende og begrænsende for Færøernes udfoldelsesmuligheder.
Det er klart, at der vil være nogle bånd, når man er med i et fællesskab.
Der er også kæmpe bånd for Danmark ved f.eks. at være med i EU, men derfor kan man stadig godt føle, at fællesskabet samlet set er til fordel for en.
Jeg synes, at man har meget frie rammer, men dialog er vejen frem – og selvfølgelig også inddragelse af Færøerne, så der ikke bliver truffet en masse beslutninger hen over hovedet på en, og inddragelse af folketingsmedlemmer i folketingsarbejdet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
Det er på grønlandsk og på dansk.
[Taleren talte grønlandsk].
Sidst jeg tjekkede det, var det her ellers en arktisk redegørelsesdebat og ikke så meget en rigsfællesskabsdebat.
Så jeg undrede mig lidt over dette, også på grund af en ærlig nysgerrighed fra min side af omkring De Konservatives politik omkring nogle forskellige arktiske emner.
Ordføreren var jo bl.a. inde på, at der skal være en større inddragelse, og at de respektive landes folk også skal føle sig mere inddraget i de beslutninger, der bliver taget.
Det kan være, at den konservative ordfører i de her få minutter, vi så har tilbage her under spørgerunden, kan komme ind på, hvordan man set med De Konservatives briller i arktisk regi så kan sikre sig, at den grønlandske befolkning også bliver mere inddraget i en eller anden form.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-11-14:
Jeg har jo desværre kun 1 minut til at besvare spørgsmålet, men tak for det, og jeg synes, det er rigtig godt, at der også bliver talt grønlandsk i Folketinget.
For det er en insisteren på, at det her også er et parlament for grønlænderne.
Det kan jeg kun bifalde, og det er jo faktisk et udmærket eksempel på, hvordan man kan sørge for at inddrage grønlænderne mere.
Så jeg ser meget gerne, at de grønlandske folketingsmedlemmer er endnu mere aktive i arbejdet herinde, at de søger indflydelse, og at de kommer med i politiske aftaler, og der mener jeg både, at de grønlandske folketingsmedlemmer kan være mere aktive, især fru Aki-Matilda Høegh-Dam, og at vi også kan være mere inddragende.
Så skal vi også gøre meget mere for at have en løbende dialog mellem den danske regering, som er regering for hele rigsfællesskabet, og det grønlandske selvstyre og det grønlandske Landsting.
Ja, der er meget mere, der skal til, men jeg har kun 1 minut til at besvare spørgsmålet.
Så det var i hvert fald lige noget af det, der var det vigtigste.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
[Taleren talte grønlandsk].
Det er jo også der, det bliver lidt ærgerligt, at vi ikke kunne komme mere ind på det under selve ordførertalen.
Men så kunne jeg godt tænke mig at stille et mere konkret spørgsmål, og jeg prøver at vende lidt tilbage til Arktis, og det, jeg så tænker, er, om den konservative ordfører kan komme ind på et eksempel som Siriuspatruljen.
Det er jo netop Grønland og det grønlandske folk, der har oplært den danske befolkning i at køre hundeslæde.
Kunne det være et punkt, som De Konservative kunne være interesserede i at kigge på, altså hvordan man så også inddrager den grønlandske befolkning mere i nogle ting som Siriuspatruljen langs den grønlandske kyst?
Karsten Hønge (SF), 2023-11-14:
Det er jo ubetinget rigtigt, når fru Aki-Matilda Høegh-Dam siger, at det er de mennesker, der bor i landet, der kender det bedst.
Derfor er mit spørgsmål: Hvad er Siumuts plan for, at Grønland overtager Siriuspatruljen?
Ville det ikke være det mest naturlige?
Og hvad er planerne egentlig for det?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
[Taleren talte grønlandsk].
Carsten Bach (LA), 2023-11-14:
Tak, og tak til udenrigsministeren for at adressere mit spørgsmål fra min tale om udenrigsministerens tålmodighed.
Så er der jo hele det her med regeringens vision om at holde Arktis som et lavspændingsområde.
Det deler jeg sådan set.
Jeg mener bare, at så god er verden nok næppe, og det hører jeg måske egentlig nok også lidt udenrigsministeren selv omtale her fra talerstolen.
Det, jeg ikke hører udenrigsministeren omtale, er helt konkret, hvordan det er, vi udfylder det tomrum, som er omtalt i redegørelsen – det tomrum, der opstår, når det er, at vi ikke vil gøre noget andet end at holde fast i et Arktisk Råd, som er dysfunktionelt, fordi russerne ikke længere er, kan man sige, samarbejdsparate i det arktiske.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-14:
Der er heldigvis nogen aktivitet i nogle af de arbejdsgrupper, der knytter sig til Arktisk Råd, i nogle stille procedurer, og det er jo heller ikke sådan, at vi ikke selv agerer.
Hele spørgsmålet omkring vores håndtering af search and rescue, og det er ikke mit ressort, er også et, der håndteres i kredsen af forsvarspartier.
Så vi agerer jo som nation, og det gør de andre nationer også.
Vi har også et almindeligt bilateralt samarbejde med andre lande, som vi deler værdier med.
Det er jo ikke sådan, at fordi vi ikke har en arktisk strategi, mener vi ikke noget om noget, der relaterer sig til Arktis.
Vi deltager levende i debatter, også i NATO, f.eks. omkring det høje nord.
Vi sidder også og udmønter forskningsreserver og forskningsressourcer i vores eget regi, som også har et arktisk perspektiv.
Så regeringen fører jo den politik, vi synes vi skal føre i forhold til også at varetage vores interesser i relation til Arktis, men det, vi mangler, er den der store gennemtænkte flerdimensionelle plan, hvor vi har udviklet et fælles syn på vegne af hele kongeriget om, hvad vores tilgang til Arktis er.
Carsten Bach (LA), 2023-11-14:
Ja, kongerigets arktiske strategi er et tomrum, og det er jo der, hvor udenrigsministerens tålmodighed er sat på prøve.
Det, som jeg spørger til, er det tomrum, som udenrigsministeren selv skriver om i sin redegørelse – det tomrum, der opstår, fordi Arktisk Råd ikke fungerer.
Jeg forstår udmærket hensynet til, at vi ikke skal skabe en anden platform og en bagdør for kineserne ind i Arktis.
De hensyn forstår jeg udmærket godt, men der mangler jo svar på i redegørelsen, hvad det er, vi gør for at udfylde det tomrum, der er opstået qua et dysfunktionelt Arktisk Råd.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-14:
Jeg ved ikke, om der mangler svar på det, for det er jo en balance.
Det ene yderpunkt af et svar var at sige, at nu er Arktisk Råd jo ikke sådan bare aktuelt ekstremt udfordret af det her, så vi demonterer Arktisk Råd; vi afskriver Arktisk Råd som en samarbejdsflade, og så flytter vi det et andet sted hen.
Man kunne forestille sig, at de arktiske stater eksklusive Rusland så etablerede et nyt samarbejde.
Så ville det jo bare være en åben dør til Rusland og dermed også en bagdør til alle mulige andre.
Det er det ene yderpunkt.
Det andet yderpunkt var at sige, at uanset Ruslands ageren i Ukraine er Arktis et helt andet sted, så der samarbejder man bare på livet løs.
Der er jo ingen af de yderpunkter, der duer.
Derfor, og sådan er det nogle gange i livet, er det noget med at balancere sig frem og så se, hvilke dele af det her samarbejde der stadig væk kan leve i nogle stille procedurer, sådan at nogle helt vigtige ting som search and rescue m.v. kan fremmes.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-14:
Jamen jeg vil egentlig gerne starte med at spørge: Hvor nødvendigt er det her lovforslag?
For som jeg har forstået det, kan man jo bruge ret mange redskaber allerede, f.eks. i forhold til politiloven.
Hvorfor er det, at man vælger at fremsætte sådan et lovforslag her, som indskrænker ytringsfriheden, når man kunne bruge de mere præcise redskaber til at sætte ind der, hvor der er en konkret trussel mod den offentlige sikkerhed, som allerede eksisterer?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har også bemærket, at der i den debat, der har været de sidste par måneder, er blevet fremført forskellige løsningsforslag, bl.a. her på det seneste at man skulle have mulighed for at kunne bruge politiloven.
Det er jo bare ikke den vurdering, der er fra Justitsministeriet.
Som jeg forstår det, er det, fordi der i politiloven står, at man kan gribe ind, hvis der er tale om en fare, der er meget konkret knyttet til den forsamling, der deltager, og der kan man altså ikke referere til, at det skulle være en trussel, der f.eks. er rettet mod den nationale sikkerhed, som er det, vi taler om her i dag.
Jeg tror, at det, hvis man skal tage det sådan helt praktisk, for os som lovgivere ville have været meget nemmere bare at kunne henvise til det, men det er ikke en mulighed.
Og jeg tror også, man kan sige, at hvis nu man havde valgt den mulighed, ville det til gengæld gøre, at vores politifolk stod med en stor opgave, i forhold til når man skulle vurdere, om den ene forsamlings demonstrationer kunne medføre reaktioner i udlandet osv.
Derfor har det ikke været vurderingen, at det er muligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-14:
Så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke bare har ændret politiloven og indsat en ny bestemmelse om, at man kunne tage hensyn til den nationale sikkerhed.
Så havde man helt præcist taget hensyn til den situation, men undgået at gribe ind i f.eks. kunstneres ytringsfrihed.
Det havde da været meget mere præcist.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-11-14:
Det er jo, fordi man, når det har med politiloven at gøre, ikke kan henvise til trusler uden for landets grænser – altså f.eks. ville en politibetjent skulle træffe en beslutning om, hvad det har af betydning for, hvordan man reagerer på det i et andet land.
Det ville man ikke kunne inden for rammerne af politiloven, som det er i Danmark i dag.
Det er derfor, man ikke har kunnet bruge den bestemmelse i lovgivningen.
Susie Jessen (DD), 2023-11-14:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at følge lidt op på fru Karina Lorentzens spørgsmål her om politiloven.
I politilovens §§ 5 og 7 står der, at politiet har til opgave at afværge fare for forstyrrelse af den offentlige orden samt fare for enkeltpersoners og den offentlige sikkerhed.
Politiet kan altså forhindre enkeltpersoner i at deltage i demonstrationer, hvis de er til gene for den offentlige orden.
Ordføreren må også godt lige bekræfte her, at den her politilov faktisk er blevet brugt i forbindelse med de her koranafbrændinger.
Og i den forbindelse vil jeg spørge: Har vi ikke lovgivning i forvejen?
Så det, jeg tror at også rigtig mange vil spørge om i dag, er, hvad formålet med det her lovforslag egentlig er, når man har politiloven, og man har også brugt den i den her forbindelse.
Hvorfor så i alverden lave det her?
Er det bare på, grund af at OIC banker på?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-11-14:
Jeg tror, det er de færreste, der er i tvivl om, hvorfor vi har den her debat.
Det har jeg også lige gennemgået i min tale.
Det er jo, fordi vi de sidste mange måneder har set, at der har været utrolig mange afbrændinger – 508 afbrændinger – siden juli måned.
Som jeg sagde i mit svar til fru Karina Lorentzen Dehnhardt , skal der være tale om en fare, der er knyttet til en forsamling eller til en person, og som vil kunne udgøre en fare for den person eller for sikkerheden for andre personer på stedet.
Derfor er det jo op til en konkret vurdering.
I det her tilfælde, og nu refererer spørgeren selv til Rasmus Paludan, har man vurderet, at der er en konkret trussel mod hans person, og derfor har man kunnet bruge den her bestemmelse.
Når man ikke kan det generelt, er det jo, fordi det så hele tiden ville skulle være op til en konkret vurdering foretaget af de politibetjente, der er til stede de steder, hvor der bliver demonstreret.
Susie Jessen (DD), 2023-11-14:
Okay, så lad os gå over til det andet argument, og det er jo så det her om sikkerheden.
Det er jo så et argument, at Iran og Irak og de andre lande nok skal lade være med at true os mere, så længe vi – eller nogen – holder op med at brænde religiøse skrifter af i Danmark.
Hvad er det, der får Socialdemokratiet til at tro det?
For hvis nu man begynder at tegne noget i stedet for, hvis man begynder at provokere på andre måder, hvad er det så, der får Socialdemokratiet til at tro, at den sikkerhedstrussel så bare vil ophøre med den her lov?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Det, vi meget konkret diskuterer og håndterer nu, er jo ikke alt muligt andet
Det er det, der foregår i Danmark, hvor der bl.a. på grund af de afbrændinger er en konkret sikkerhedstrussel mod danskere i udlandet og danskere i Danmark.
Mai Mercado (KF), 2023-11-14:
Det her lovforslag er blevet til efter pres fra udlandet og fra udemokratiske lande – lande, som selv træder frihedsrettighederne under fode.
Kan ordføreren se paradokset i, at de selv samme udemokratiske lande nu indirekte får indflydelse på, at Danmark indskrænker ytringsfriheden?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-14:
Men det er ikke den debat, vi har i dag.
I dag har vi en debat om arktisk strategi og ikke om rigsfællesskabets fremtid.
Det ville have et direkte gennemslag på muligheden for at holde Arktis som lavspændingsområde, hvis man altså forestillede sig, at man en, to, fire ikke havde noget rigsfællesskab og der ikke var dansk militær tilstedeværelse, at der ikke var suverænitetshåndhævelse i Grønland og på Færøerne via et dansk forsvar.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-11-14:
Kan regeringen se for sig en såkaldt free association-aftale, hvor højhedsretten over Grønland forsvinder fra Danmark, men at Danmark fortsat leverer de samme ydelser og samme økonomiske tilskud og alt andet til Grønland, som man gør i dag?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
Jeg kan høre, at der stadig er lidt forvirring omkring, præcis hvilket format Præsidiet er blevet enige om.
Det måtte jeg gerne?
Men nej, det var ikke en oversættelse, det var et svar.
Det er så fint.
Jamen tak for spørgsmålet fra SF's ordfører.
Det er også glædeligt, hvis det er, at SF's ordfører kunne være enig i, at det netop burde være det grønlandske folk, der var i Siriuspatruljen.
Bl.a. er det jo noget, som Siumut har bragt op til flere danske forsvarsministre.
Siden det netop er det grønlandske folk, der har oplært det danske folk i at køre hundeslæde i Grønland, kunne det være rigtig interessant at se, om ikke også det burde være grønlændere, der var med i den Siriuspatrulje.
Grønland er jo også på vej hen imod statsdannelse, og det er en stor interesse for bl.a. ordførerens parti at stå inde for dette.
Derfor er det også interessant, hvis det er noget, vi kunne stå sammen om.
Karsten Hønge (SF), 2023-11-14:
Det tror jeg da sagtens vi kan stå sammen om.
Så hvad var svaret?
Hvornår overtager Grønland Siriuspatruljen?
Hvis der kommer en plan for det, tror jeg da at det vil være oplagt at støtte op om det.
Så hvad er Siumuts plan for at overtage Siriuspatruljen?
Jeg synes, det er en enorm brug af ressourcer fra dansk side at have danskere liggende kørende oppe i Nordøstgrønland.
Så hvornår overtager man det fra grønlandsk side?
Som fru Aki-Matilda Høegh-Dam selv siger, er det jo en del af en statsdannelse, at man selv har mulighed for at kunne afpatruljere sit eget område.
Så hvad er sådan den mere konkrete plan for at overtage Siriuspatruljen?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
[Taleren talte grønlandsk].
Det kan være, der er sket en lille misforståelse, for jeg synes nu, at jeg svarede meget klart på spørgsmålet.
Det er jo således, at hvis man kigger i grundloven og på, hvad vi er blevet fortalt adskillige gange før, kan vi ikke bare overtage forsvarsområdet.
Så når jeg som ordfører for Siumut siger, at vi har kæmpet for, at der skal være flere grønlændere i Siriuspatruljen, er det jo netop som led i, at vi skal kunne overtage forsvarsområdet, og led i, at vi netop bliver statsdannet.
Dermed hænger de to ting sammen, og det er det klare svar, jeg kan give.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-14:
Tak for talen, og tak også for de klare ord.
Udenrigsministeren taler om, at der bliver talt noget om rigsfællesskabet.
Men man må også bare erkende, at der er nogle ting, vi er nødt til at løse, og nogle opgaver, vi er nødt til at løse i fællesskab, for at vi kan agere i Arktis.
Så det pres, som udenrigsministeren sikkert føler, i forhold til den her strategi, vi skal have lavet – en arktisk ambassadør, Arktisk Råds arbejde osv. – tror jeg man er nødt til at anerkende, og jeg tror sådan set, at vi gerne vil det samme, nemlig at vi i hvert fald står stærkt sådan helt overordnet.
Så jeg ser i virkeligheden ikke så mange modsætningsforhold i forhold til det.
Og så er jeg bare glad for, at vi kan være med til, at udenrigsministeren kan øve sig lidt i at agere diplomatisk på noget, som kræver noget tålmodighed.
For nylig mødtes Norge, Sverige og Danmark for at snakke prioriteringer fra det norske forpersonskab, som kunne videreføres.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad udenrigsministeren forestiller sig det kunne være.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-14:
Tak for at udtrykke ønsker på mine vegne om at styrke mine diplomatiske personlige kapaciteter og også for den her understregning af en anerkendelse af fælles interesse.
Når jeg alligevel følte anledning til at sige, som jeg siger, er det, fordi det næsten nogle gange forekommer sådan, at det bliver illegitimt, hvis man også ud fra sådan en fuldstændig isoleret dansk – altså ikke kongeriget Danmark, men dansk – indfaldsvinkel skulle kunne tillade sig at mene noget om Arktis, og det er bare det, jeg lige vil anholde.
For i hvert fald er det sådan, at det for nærværende med den opgavefordeling, vi har, og med den grundlov, vi har, er Danmark, der f.eks. bærer samtlige forsvarsudgifter, som jo også har et ophæng i, hvordan situationen er i Arktis.
Nu fik jeg ikke svaret på spørgsmålet.
Det beklager jeg.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-14:
Tak for det.
Man kan jo i hvert fald give udtryk for et fælles ønske om at prøve at få tingene til at glide, med henblik på at vi opnår mest muligt i forhold til fælles interesser.
Det tror jeg sådan set godt man kan blive enige om, og så ser jeg det også lidt som et hjul, der bare altid skal være i gang.
Altså, man er nødt til at give Grønland det frirum til også at kunne spille en større rolle på det udenrigspolitiske område.
Men spørgsmålet var omkring et nordisk forpersonskab mellem Norge, henholdsvis Danmark og så Sverige.
Hvilke prioriteter kunne man forestille sig skulle fortsætte efter et norsk forpersonskab?