runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-05-05:
Jo, det skal jo bare gøres klogt og ordentligt.
Jeg er nødt til lige at anholde det lidt, for det lyder på spørgsmålene her lidt, som om det er noget, der kan erstatte det med pind i næsen og pind i halsen.
Jeg har fået oplyst, at en lang række lande bruger det i større eller mindre grad, bl.a. Ungarn, Sverige, Spanien, Letland.
Det er jo lande, hvorom man bare må sige, at uanset om de har brugt det her i større eller mindre grad, er det jo ikke lykkedes at opdage covid-19 tidligt nok i den her tredje bølge, som mange af de her lande jo har været ramt af.
Derfor mener jeg ikke, at det på nuværende tidspunkt kan erstatte det, men målet er, at det ville være godt, hvis det kunne.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-05:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til TV 2-dokumentaren »Hvem skal være min mor og far?«, og hvad er baggrunden for, at man vil øge brugen af tvangsbortadoptioner og dermed fjerne barnets ret til at kende sit biologiske ophav, frem for at anvende mindre indgribende foranstaltninger, så barnet får ret til at bevare kontakten og kende sit biologiske ophav?
Anni Matthiesen (V), 2021-05-05:
Som ministeren siger, er det fuldstændig korrekt, at vi heldigvis er længere fremme med vaccinerne.
Vi har nu oplevet, at vaccineplanen rykker, måske endda helt mod november måned, inden vi er ved at være i mål, så jeg håber derfor, at sundhedsministeren nok kan se, at jo før vi så også får udbredt smitteopsporing i spildevandet i hele landet, jo bedre, så vi ad den vej forhåbentlig også kan sikre, at vi kan begrænse nedlukningsdelen, såfremt det hen mod efteråret tager til med smitten.
Derfor kan jeg godt forstå, når bl.a. EU har været ude at sige, at de på det kraftigste opfordrer alle medlemslande til at indføre smitteopsporing i spildevandet i landene.
Er ministeren ikke enig i, at det bør vi gøre i en fart?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-05:
Der er to ting, jeg vil sige til det.
Det ene er, at situationen den sommer, vi går ind i nu her om kort tid, er væsentlig forskellig fra den situation, vi var i sidst, for nu har vi vores vacciner.
Til gengæld har vi også en virus, som er muteret på flere måder, end den var for et år siden.
Så der er stor, stor forskel, og det er vigtigt, når man sammenligner.
Det andet er, at der er en lang række lande, som har taget det her i brug, og det er jo ikke lykkedes dem at holde virus under kontrol.
Så indtil videre er det kun et supplement og ikke noget, der kan erstatte.
Det er målet, at det skal kunne erstatte; det ville være utrolig gavnligt.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-05:
Der, hvor jeg stadig væk er frustreret og søger nogle svar, er, når ministeren siger, at ministeren tror på, at det kan indføres, når smittetrykket er lavere og vi er kommet længere ned i forhold til antallet, der bliver smittet med covid-19, og at så vil det være fuldstændig oplagt at indføre spildevandsovervågning helt generelt og på landsplan.
Samme situation havde vi jo sidste efterår, altså hvor vi havde en periode hen over sensommeren, hvor smittetallet heldigvis var lavt, og derfor sidder jeg jo stadig væk med i baghovedet, om vi, hvis vi på det tidspunkt havde haft og iværksat spildevandsovervågning, så kunne have undgået, at smitten begyndte at stige igen.
Det er jo derfor, man hurtigere ville kunne sætte ind og sige, at her er et område, bl.a. i Ishøj, som jo også har haft det her værktøj taget i brug, hvor det nok ville være rigtig smart at alle i en bestemt opgang eller et bestemt byområde lader sig personteste, og derfor ville vi også måske ad den vej kunne have undgået, mere eller mindre, at man behøvede at bede så mange danskere, 400.000 eller deromkring, dagligt om at blive testet via de her pinde i næsen eller i halsen, men måske i stedet for kunne have sikret, at de steder, hvor der var brug for det, testede man, og andre steder kunne man åbne samfundet op.
Er ministeren ikke enig i det, jeg siger her?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-05:
Jeg må sige, at det kan jeg afvise.
Vi har jo i Danmark opbygget og udviklet et af de største og mest avancerede testsystemer, man overhovedet har i verden, og jeg synes, man må være ærlig at sige, at det har vist sig at være den helt rigtige strategi.
Vi kan jo se, at vi har langt bedre styr på epidemien end i mange, mange andre lande, vi normalt sammenligner os med.
Der er ikke så mange forskelle, men det er en markant forskel, at vi har den store testkapacitet og den store villighed fra befolkningen til at lade sig teste – og så nedlukninger og opsporing og alt andet, vi også har – og det er Statens Serum Instituts vurdering, at spildevandsovervågning af covid-19 i efteråret 2020 ikke ville have bidraget til yderligere information i forhold til den stigende forekomst af covid-19-tilfælde, netop fordi vi har testet så meget.
På nuværende tidspunkt er testindsatsen og vaccineudrulningen de elementer, der sikrer, at vi kan genåbne Danmark så hurtigt som overhovedet muligt og samtidig bevare kontrollen med epidemien, selv om den vokser en smule i de her dage.
Det danske samfund er et samfund, hvor borgerne kan vide sig trygge ved, at man kan leve sit liv i tryghed, i frihed og i sikkerhed, og så er det staten og myndighedernes opgave at sørge for, at der er en korrekt og ordentlig infrastruktur til, at det kan lade sig gøre.
Derfor er det helt afgørende, at borgerne kan have tillid til, at nye metoder til håndtering af covid-19 undersøges og tages i brug på fornuftig vis.
Det er derfor, at vi, som vi talte om i det foregående spørgsmål, er i gang med at implementere, udvikle og evaluere metoden og logistikken for spildevandsovervågning i Danmark.
Det er på nuværende tidspunkt en metode, der ikke tilstrækkeligt er udviklet og afprøvet, til at den helt kan erstatte den omfattende testindsats.
Men det er jo præcis det, som er målet med vores arbejde.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-05:
Tak for det.
Kan ministeren afvise, at vi kunne have genåbnet samfundet tidligere og mere fornuftigt med national overvågning af vores spildevand, fordi vi i så fald ville have haft daglige tal for smittespredningen og på den baggrund kunne have lukket ned helt lokalt, hvor det var nødvendigt?
Jeppe Kofod (S), 2021-05-05:
Lad mig først glæde mig over det grønne strategiske partnerskab med Indien.
Indien er måske, hvis man laver en folketælling, verdens folkerigeste land, de konkurrerer med Kina om det, og en vigtig del i den grønne omstilling, hvis vi skal levere på klimakampen, er også, at vi har et tæt samarbejde med Indien, og her kan Danmark og Indien være hinandens gode partnere.
For så vidt angår menneskerettigheder og spørgsmålet omkring det, tror jeg på dialog, og jeg tror også, det er rigtig vigtigt, at det er EU og Indien, som tager den dialog, når der f.eks. er et topmøde.
Det er noget, hvor man kan gøre en reel forskel.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Nu skal det ikke blive til en diskussion om tal, men jeg forstår ikke selv det der med, at det er 11 ud af 12 kilder.
Jeg har også godt læst de avisartikler, men det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er mange flere end 12 kilder, både mundtlige og skriftlige kilder.
Og i øvrigt er der to forskellige rapporter, hvoraf nogle af dem, der har erklæret sig uenige med dansk udlændingepolitik og de afgørelser, der bliver truffet, optræder i den ene rapport, og nogle optræder i den anden.
Jeg siger ikke det her for at rode diskussionen til.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
På side 3 i den her landerapport står der en disclaimer om, at den bygger på særligt udvalgte kilder: carefully selected sources.
Dem er der så 12 af; 11 af dem har modsat sig det indhold, der er i de rapporter, og så er der så én tilbage, som stadig tror på den, og det er Assads egen general.
Mener ministeren ikke, at det er problematisk, at man så i sin egen pressemeddelelse fremhæver den som den eneste baggrundskilde, hvis der tilsyneladende er en bred vifte af rapporter, man lægger vægt på?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Jeg fortryder ikke noget i den forbindelse, men jeg vil godt holde fast i, at det jo netop handler om tillid til myndighederne.
Det er jo sådan set også det, der står i spørgsmålet: Mener ministeren, at man kan have tillid til Udlændingestyrelsens og Flygtningenævnets afgørelser?
Og der er mit svar: Ja.
Det er det.
Dem mener jeg godt man kan have tillid til.
Så er det rigtigt, at der er en diskussion omkring den konkrete rapport.
Jeg læser det sådan, at der er nogle af de mundtlige kilder, som er blevet interviewet i forbindelse med udarbejdelsen af rapporten, som er uenige i de afgørelser, der er truffet.
Men vi beder dem heller ikke om at være enige i afgørelserne, vi beder dem om at levere fakta og information, og det er vi taknemlige for de har gjort.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Det her er ikke et spørgsmål om at have tillid til myndighederne, det er et spørgsmål om at have tillid til den konkrete udarbejdede rapport i forhold til den vægt, som den har fået i de konkrete afgørelser.
Hvis man som eksempel går ind og ser på Flygtningenævnets seks prøvesager fra juni 2019, kan man se, at der bliver henvist til baggrundsmateriale i bred forstand, men som eneste konkrete baggrundskilde bliver der henvist til Udlændingestyrelsens landerapport.
Her bliver der altså ikke peget på andre kilder end lige præcis den landerapport, som jeg her problematiserer.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren i forhold til pressemeddelelsen fra 2020, hvor ministeren politisk beslutter at fremrykke de her sager vedrørende opholdstilladelser for syriske flygtninge, og hvor man også nævner netop landerapporten som eneste baggrundskilde, fortryder, at landerapporten er den eneste, man konkret henviser til, når man har så travlt med at underspille, hvad den betyder, og når der er så bred en vifte af materiale, der tilsyneladende indgår?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at understrege, at jeg naturligvis stoler på myndighedernes faglige vurderinger, og det har ikke ændret sig.
Det gælder både Udlændingestyrelsens arbejde og arbejdet i det uafhængige Flygtningenævn, så jeg hverken kan, skal eller vil blande mig i deres arbejde.
Det er et princip, altså armslængdeprincippet, som mange tidligere regeringer har efterlevet, og som den her regering også efterlever.
Medarbejderne i det pågældende kontor er ikke ansvarlige for sagsbehandlinger af konkrete udlændingesager.
Den første rapport fra februar 2019 har Udlændingestyrelsen udarbejdet sammen med Dansk Flygtningehjælp.
Det fremgår derudover af Udlændingestyrelsens rapporter, at de ikke giver eller skal foregive at give et komplet billede af alle forhold i Syrien, og at de skal læses i sammenhæng med andre oplysninger.
I den forbindelse er det vigtigt at påpege, at både Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet oplyser, at de i forbindelse med deres vurdering af de konkrete asylsager inddrager en bred vifte af rapporter og baggrundsoplysninger, bl.a. også rapporter fra svenske og britiske myndigheder samt fra EU's asylstøttekontor.
Jeg stoler på, at udlændingemyndighederne vurderer sagerne på et ordentligt og et oplyst grundlag, og jeg har tiltro til deres vurdering, der i øvrigt er helt i overensstemmelse med dansk lovgivning – en lovgivning, som et bredt flertal i 2015 vedtog, og som selvfølgelig er i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Mener ministeren, at man kan have tillid til Udlændingestyrelsens og Flygtningenævnets afgørelser i sager om hjemsendelse til Syrien, når disse afgørelser i vidt omfang henviser til en baggrundsrapport, som 11 ud af 12 kilder i rapporten nu undsiger sig?
Simon Kollerup (S), 2021-05-05:
Jeg tror, at 5 t bliver lige i underkanten, hvis vi kun skal levere det – men spøg til side.
Regeringens samlede tilgang er en rigtig positiv tilgang, også for mig at se, som erhvervsminister.
For vi har fokus på at kunne udvikle et landbrugserhverv til fortsat at kunne levere nogle af verdens mest sikre, sunde, miljø- og klimavenlige fødevarer, samtidig med at vi godt kan gøre tingene grønnere.
Og jeg fornemmer, at der bliver sat et modsætningsforhold op fra Venstres side om, at hvis man gør landbruget grønnere, mister man også eksport og tab af udsejling fra Aarhus Havn.
Og den skepsis deler jeg ikke, for jeg har en tro på, at vi kan udvikle og dermed skabe mere eksport og skabe flere arbejdspladser i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Jeg kan forstå, at ministeren har travlt med igen og igen at underspille den her rapports betydning, på trods af at det er den eneste baggrundskilde, der fremgår af Flygtningenævnets prøvesager fra 2019, og på trods af at det er den eneste baggrundskilde, som ministeren konkret henviser til i sin egen pressemeddelelse fra juni 2020.
Kan ministeren ikke se, at det, når der er så mange, der undsiger den, så kan rejse en tvivl – en berettiget tvivl – om, hvorvidt man så kan have en troværdighed i forhold til den her rapport, når det er den eneste, man nævner, når der efter sigende skulle være en bred vifte af andre rapporter?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Jeg er ked af, hvis det lyder, som om jeg underspiller betydningen af en bestemt rapport, for det har jeg egentlig ingen intentioner om.
Min pointe er bare, at der i de her rapporter ikke bliver konkluderet noget om sikkerhedssituationen.
Det er ren fakta, som på linje med masser af andre rapporter indgår i vurderingen af, om en konkret sag skal lede til, at man får forlænget sin opholdstilladelse eller ikke får forlænget sin opholdstilladelse.
Så jeg synes faktisk ikke, der er fejet noget ind under gulvtæppet – hvis man må sige det her i salen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Det, jeg hører ministeren sige, er, at det kan være problematisk, hvis man bliver taget i det, og hvis det kommer ud i avisen, at man nu har gjort noget, man ikke burde gøre, men burde det ikke have en yderligere konsekvens?
Det er jo sådan set misbrug af offentlige midler, og man kan sige, at som minimum burde pengene vel betales tilbage af dem, der har misbrugt det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-05-05:
Jeg har faktisk ikke tænkt over det, men det kan godt være, at jeg skulle bruge noget mere energi på at tænke over det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Vi har haft diskussionen før i et samråd, hvor ministeren også har svært ved at udtale sig om ting, der ligger og kører i systemet, og det kan jeg da i og for sig godt have en respekt for, men hvis vi så siger, at det er borgmesteren i X Kommune, der får forvaltningen til at lave en tilsvarende annonce i år, i et valgår, vil det så ikke være rimeligt at sige, at det skal have en konsekvens?
Hvilken konsekvens vil ministeren mene det bør have i det tilfælde, at man laver det?
Tak for svaret.
Det er jo egentlig interessant.
Jeg er jo glad for, at ministeren mener, at vejledningen er god nok, for ellers havde ministeren selvfølgelig sat sig for at lave en ny vejledning og en bedre vejledning.
Det, jeg bare så synes bliver problemet, er, når man i Odense laver de her annoncer, hvor man efterfølgende selv skriver, at annoncen ikke levede op til krav om en kommunalt betalt annonce.
Det har Odense Kommune selv vurderet.
I en rapport, som Odense Kommunes juridiske afdeling har lavet, konkluderer kommunen, bl.a. ifølge TV 2 følgende: »Med den form og det indhold, som den del af annoncen, hvori borgmesteren medvirker, har, vurderes rammerne for, hvordan den kommunale forvaltning kan kommunikere, konkret at være overskredet, da det ikke med tilstrækkelig tydelighed fremgår, at det er byrådets ambitioner, der kommunikeres om og ikke borgmesterens.
Dette uagtet den lovlige intention, der ligger bag annoncen.«
Der bekender man sådan set også, at man, når man kigger på det, godt kan se, at det, der er foregået, faktisk er ulovligt, og forvaltningen påtager sig så ligesom ansvaret og siger, at det var dem, der foreslog det.
Det har også vist sig, at borgmesteren har været noget inde over det.
Men jeg tænker, at der er to muligheder i det her.
Den ene er, at hvis retningslinjerne er klare nok, som ministeren selv siger, så burde der ikke være nogen i administrationen eller noget kommunalbestyrelsesmedlem derude, der var i tvivl om, hvad reglerne siger, og så har man jo her bevidst misbrugt kommunale midler til at annoncere i en valgkamp, og det er jo da vældig kriminelt.
For hvis retningslinjerne ellers var uklare, kunne man undskylde sig med, at det vidste man ikke.
Så hvis nu vi er enige om, at det her faktisk er udtryk for, at man på trods af meget klare retningslinjer så faktisk er gået ind og har lavet annoncer, politiske annoncer for borgmesteren i Odense, har man faktisk været klart på den forkerte side, og burde det så ikke have nogle konsekvenser, burde borgmesteren så ikke som minimum betale det beløb tilbage, der nu er brugt på at annoncere for ham?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-05-05:
Jeg kan ikke udtale mig om den konkrete sag, da det er Ankestyrelsens opgave som kommunal tilsynsmyndighed i første instans at tage stilling til, hvad sagen eventuelt måtte give anledning til i den konkrete sammenhæng.
Det, jeg generelt kan sige, er, at en kommune lovligt kan anvende kommunale midler til ved annoncering at informere om kommunens opgaver, visioner og lignende.
Det fremgår af kommunalfuldmagtsreglerne.
Borgmesteren repræsenterer kommunen udadtil i en række sammenhænge og kan i den forbindelse udtale sig om initiativer, der er politisk vedtaget.
Borgmesteren her har krav på, at forvaltningen betjener ham.
Der gælder dog en helt grundlæggende regel om, at den kommunale forvaltning skal være partipolitisk neutral.
Forvaltningen må ikke yde bistand til borgmesterens partipolitiske aktiviteter, herunder valgkamp.
I 2017 sendte den daværende økonomi- og indenrigsminister et omfattende hyrdebrev til alle landets kommuner om den kommunale forvaltnings mulighed for at yde bistand til kommunalbestyrelsens medlemmer.
Det er et gennemgående budskab i denne vejledning, at den kommunale forvaltning skal agere partipolitisk neutralt, så den grundlæggende regel mener jeg ikke nogen bør være i tvivl om.
Ministeriet har ingen grund til at tro, at der generelt er et problem med, at kommunerne er i tvivl om de regler, der gælder for annoncering, men jeg vil gerne understrege, at princippet om partipolitisk neutralitet er helt centralt i den kommunale forvaltning, og det er særlig vigtigt at være opmærksom på op til et kommunalvalg.
Jeg tror faktisk, at de allerfleste politikere og embedsmænd godt er klar over det.
Så det korte svar på spørgsmålet er: Nej, jeg mener ikke, der er behov for at udarbejde retningslinjer ud over det, der allerede foreligger.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Tak for det.
Mener ministeren, at der er behov for at udarbejde klarere retningslinjer for brug af kommunale midler til annoncering, med tanke på den seneste sag fra Odense?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-05-05:
Jeg skal beklage, at det bliver så kedeligt et svar, men jeg kan ikke blande mig i den sag, som foregår i Odense, for så er jeg inhabil i forhold til den behandling, som der ligger i tilsynet.
Men jeg kan på baggrund af det, som spørgeren her oplyser, konstatere, at reglerne også for Odense Kommune bliver fortolket på den måde, at man ikke må lave den her type partipolitiske annoncer, helt generelt sagt, og på den måde har Odense Kommune jo også opfattet det budskab, som der blev udsendt i 2017.
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Nu vedrører spørgsmålet jo ikke infrastruktur, men hvis det var sådan, det var det, som fru Heidi Bank ønskede at stille spørgsmål om, vil jeg anbefale, at man en anden gang stiller spørgsmålet konkret inden for mit ressort, for så svarer jeg naturligvis gerne på det.
Det er ikke anderledes, end at der jo i regeringens udspil »Danmark fremad – Infrastrukturplan 2035« ligger en styrkelse af forbindelsen til Aarhus Havn, og det er jo, fordi der er en meget omfattende trafik lige præcis til det havneområde.
Heidi Bank (V), 2021-05-05:
Den tilgang er jeg jo rigtig glad for at høre.
Og det er jo også det, jeg har hørt blive præsenteret i udspillet.
Men jeg har stadig væk bekymringen, for jeg synes ikke, jeg får et præcist svar på, hvad der ligger til grund for udspillet, og hvad der er lavet af konkrete beregninger på det her og af de konsekvenser, som det har.
For det er jo rigtigt, som en tidligere spørger fra et andet parti også sagde, at de 5 t jo er baseret på noget teknologi, vi ikke kender.
Men der er jo sat et mål for 2030 i det udspil, og derfor må der jo ligge nogle konkrete beregninger for, hvordan man forventer man kan komme i mål med det her.
Og der mener jeg sådan set, at det jo også må være noget, der har interesse for landets erhvervsminister.
Simon Kollerup (S), 2021-05-05:
Men i virkeligheden er det, vi sidder og forhandler om lige nu i landbrugsudspilsforhandlingerne – hvor spørgerens eget parti også deltager, og jeg tror, vi abonnerer på den samme tilgang – at vi ønsker at udvikle dansk landbrug, ikke at afvikle dansk landbrug.
Og hvis man udvikler dansk landbrug, er det jo med et fælles ønske om at kunne gøre det grønnere, samtidig med at vi også skaber nye arbejdspladser og også skaber ny eksport og også skaber nye løsninger for fremtidens grønne landbrugsproduktion.
Så vi er ikke ude på at afvikle, og derfor deler jeg ikke bekymringerne, heller ikke for Aarhus Havn.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Det er jo helt grundlæggende glædeligt.
Og jeg tror, at hvis vi har den tilgang til forhandlingerne, er det ikke urealistisk, at regeringen og Dansk Folkeparti kan finde hinanden.
Og det er jo fuldstændig rimeligt, ja, jeg vil faktisk sige positivt at have en positiv tro på fremtiden og på, at der kommer nye teknologier.
Hvis ikke vi gjorde det, ville det jo være noget af et sortsyn på fremtiden.
Men det er også her, bekymringen begynder at ramme, for hvis 5 mio. t af de 7 mio. t skal reduceres ved teknologier, vi ikke kender, og uret tikker længere og længere frem mod 2030 og vi har en venstrefløj, som er dem, der gør ministeren til minister, og som, hvis man skal sige det lidt pænt, måske ikke er lige så optaget af konkurrenceevne, erhvervslivets vilkår osv., men noget mere optaget af bare at få reduceret CO 2 -udslippet og gerne ved, at man får flyttet noget landbrug ud af landet, for så ser det pænt ud på regnskabet, så er det som sagt, at bekymringen begynder at komme.
Det er derfor, jeg spørger i dag: Vil og kan ministeren garantere, at man ikke kommer til at gå på kompromis med de her principper?
For de var i hvert fald fuldstændig centrale for os i Dansk Folkeparti, da vi indgik klimaaftalen.
Kan ministeren garantere, at man ikke pludselig siger, at så lader man en stor del af svineproduktionen flytte til Polen, for så ser det pænt ud på det danske klimaregnskab – selv om det godt nok er dårligt for klimaet, dårligt for danske arbejdspladser osv. – altså at man ikke går med på den galej?
Det er klart, at når langt hovedparten af reduktionen er noget, man ikke kan sige hvordan sker, er der også en bekymring for, at man ikke lige pludselig fra regeringens side er til fals i forhold til at sige, at man så må levere noget for at gøre Enhedslisten eller Uffe Elbæk, eller hvad de hedder alle sammen, glade.
Og det er der, vi har behov for en fuldstændig umisforståeligt garanti for, at man ikke kommer til at vige fra de her principper.