runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Nu nævner ordføreren, at vi vil afskære nogen fra at spise kød, og det er jo slet ikke tilfældet, ligesom det heller ikke er tilfældet, når man har en afgift på benzin, at man så afskærer folk fra at køre bil – man har bare en lidt højere omkostning, hvis man tager det valg.
Og det kan så i eksemplet med bilen få folk til måske at vælge offentlig transport eller, hvor det er muligt, at tage cyklen i stedet for.
Og det er jo lidt det, vi gerne vil – helt parallelt med det her forslag – nemlig at få folk til at vælge at spise lidt mindre kød, i første omgang det skære oksekød, at få forbruget af det lidt ned, og så måske få det over på andre former for kød eller simpelt hen at få det til at føre til en mindre andel af kød og en større andel af grønsager.
Det er stadig et måltid, og måske endda et sundere måltid.
Derfor undrer det mig, at ordføreren mener, at der ikke vil være nogen adfærdsændringer at se ved det her.
Der er jo en trend i gang derude – der er rigtig mange især unge mennesker, men også familier, der prøver det her med at spise mindre kød af.
Tror ordføreren ikke, at det også vil kunne ske lidt bredere i befolkningen?
Jens Joel (S), 2019-02-08:
Der er vores kommentar til det, at på papiret og i teorien kan det godt være en måde at flytte forbrug på.
Men vi tror ikke, at man kan gøre det med de prissignaler, ordføreren sender, med mindre man vil lave en meget høj afgift, som så har en meget stor social slagside.
Vi tror i virkeligheden, at den klimaeffekt, som vi jo er enige om vi gerne vil opnå, kan man mere effektivt opnå ved at lave strukturelle ændringer og regulering af produktionen og sikre, at nogle af de gode redskaber, der findes i landbruget i dag, bliver udbredt til nogle flere, så vi nedbringer klimabelastningen.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Jo, men jeg tænker lidt på, at vi havde et eksempel, jeg tror, det var i 2007, hvor man indførte den grønne ejerafgift på biler.
Og der så man jo faktisk en ret hurtig reaktion ude i virkeligheden, hvor folk begyndte at købe mindre biler, simpelt hen fordi det nu blev gradueret, hvor høj afgift man skulle betale, alt efter om det var en A-mærket, B-mærket eller C-mærket bil, altså hvor langt den kører på en liter benzin.
Og det er jo lidt det samme, vi vil her på kød.
Vi starter med det, der har den højeste klimabelastning, og lægger en afgift dér.
Og så vil vi få et skift nedad til kyllingekød måske eller til grøntsager i højere grad.
Jens Joel (S), 2019-02-08:
Det er jo klart, at vi i dag har – også med socialdemokratisk støtte – en række afgifter på forskellige produkter.
Det, vi advarer imod, er, at man tror, at man kan løse alle de problemer, der er, via afgiftsinstrumentet.
Og det er i virkeligheden både på plus- og minussiden.
For det handler om, at der en grænse for, hvor langt man kan drive afgiftsredskabet i forhold til den sociale balance, som vi ønsker.
Men det handler også om, og det hører jeg jo også skatteministeren sige en lille smule, at enten er de her afgifter relativt små, hvis de skal være socialt bæredygtige – men så er de til gengæld også lidt ineffektive, for så får man ikke de folk, som har penge nok, til at reagere på dem – eller også skal de være meget høje og meget ekskluderende for dem, der har færrest penge, altså hvis man skal have dem, der har penge nok, til at overveje at springe bøffen over.
Så det er i virkeligheden, fordi jeg synes, det er et upræcist redskab til det, vi gerne vil, nemlig at sikre en lavere klimabelastning fra vores fødevareproduktion.
Og der synes vi – og det er også sådan, det er i politik; man skal jo også fokusere på, hvad det er for et redskab, man mener er mest effektivt – at man kommer længere med den strukturelle indsats over for landbrugets produktion, og at den er mere retfærdig.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Tak, og tak til ordføreren.
Det var spændende at komme rundt omkring de forskellige virkemidler.
Jeg er jo enig i, at man også skal arbejde med selve erhvervet for at få en reduktion derude, og det har vi jo også en række forslag til i vores klimaudspil.
Det der med den sociale slagside gælder jo alle afgifter.
Det gælder også tobaksafgiften, afgiften på is – vi har en afgift på konsumis – afgiften på benzin og andre energiformer osv.
Vi har en lang tradition i Danmark for at have afgifter på nogle ting, og det løser vi jo så ved samtidig at have en socialpolitik, hvor vi laver en vis udligning, så det kan blive et forholdsvis lige samfund, vi har i Danmark.
Er ordføreren ikke enig i, at socialpolitik er noget, der ligger ved siden af, og som man kan bruge til at understøtte sådan noget som afgifter, og at hvis vi lægger afgift på noget kød, kan man f.eks. løfte noget afgift af grøntsager?
Vi foreslår f.eks. en halvering af momsen dér, så man på den måde kan få det til at gå op og få skabt en adfærdsændring, der er nødvendig.
Karina Due (DF), 2019-02-08:
Ja, det kan man jo mene om, hvad man vil.
Jeg synes, det indlæg fra ordføreren var pudsigt.
Jeg vil spørge ordføreren om noget helt andet.
Vi hører jo tit, at Enhedslisten roser alt, hvad der er økologisk.
Hvis nu ordføreren kunne få lov til at bestemme herindefra, hvad der skulle serveres i offentlige institutioner, ville ordføreren så foretrække halal, eller ville ordføreren foretrække økologi?
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Tak til ordføreren – og jeg vil faktisk sige mange tak for at føje sig til rækken af ordførere i dag, som faktisk udviser interesse for spørgsmålet og oven i købet en viden om problematikken.
Det har jeg savnet hos andre ordførere, men jeg anerkender ordføreren for, at han har sat sig ind i den her problematik.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg tror, vi er enige på lange stræk om, at halal og haram er, kan man sige, en del af islamiseringsdebatten.
Derfor bliver jeg selvfølgelig nysgerrig efter at høre: Hvor står ordføreren egentlig i forhold til det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat?
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-08:
Jeg synes, det er en glimrende anledning til at vise, hvor mangfoldig den danske madkultur er, og at det jo grundlæggende bare handler om, at vi skal have muligheden for at udvikle den.
Og det synes jeg jo at både kartoflen og skvalderkålen er udmærkede eksempler på.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Det er faktisk fuldstændig korrekt.
Jeg er helt enig.
Jeg har også selv arbejdet med skvalderkål.
Og jeg synes jo virkelig, at debatten her i dag har sådan et formål, i forhold til at vi jo virkelig får højnet informationsniveauet om dansk madkultur, ikke mindst gennem Enhedslistens indlæg her og den debat, der er om det.
Tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-08:
Jo, det er fuldstændig korrekt, og jeg synes, det er en interessant drejning, debatten tager her i dag
Det synes jeg da er positivt, og hr. Holger K. Nielsen har jo stadig væk muligheden for at holde et indlæg om skvalderkålens udbredelse i Danmark.
Jeg synes jo også, det er interessant i den her sammenhæng, at netop kartoflen faktisk både blev bragt herop af franske flygtninge, huguenotterne, og at den så blev opdyrket af tyske indvandrere, nemlig kartoffeltyskerne.
Men i forhold til skvalderkålen ved jeg ikke, om jeg er helt enig med hr. Holger K. Nielsen.
Jeg vil sige, at jeg selv har haft stor fornøjelse af at lave en skvalderkålspesto, som faktisk har gjort, at vi har fået udryddet det meste af vores skvalderkål hjemme i vores egen have.
Så man kan faktisk godt lave en udmærket pesto ud af skvalderkål.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
For det var jo netop en beskrivelse af en del af dansk madkultur, som vi fik her fra Enhedslistens ordfører.
Er det ikke korrekt, at man næsten kunne komme med den samme fortælling om skvalderkål, som faktisk blev importeret af munke, fordi de mente, at det var meget sundt at spise, og de derfor godt ville have, at befolkningen spiste det, og nok også for at få dem gjort mere religiøse?
Med skvalderkål er det jo endt fuldstændig anderledes; det her er jo ikke altid nogen succeshistorie.
Skvalderkål er ukrudt i vores haver nu, og vi har et pokkers hyr med at få det op, men det var faktisk i sin tid en spise, som man fik importeret til Danmark på samme måde som kartoflen.
Er det ikke korrekt?
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-08:
Ja, det har jeg bestemt ikke noget problem med, men så kan jeg da slet ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti synes, at det her er et problem.
Så kan jeg godt se, at man kan have nogle problemer.
Men det har man jo tit, når man er ude at købe ind.
Der er mange hensyn, man skal tage.
Karina Due (DF), 2019-02-08:
Så synes jeg, det er lidt pudsigt, at en fra Dansk Folkeparti skal fortælle Enhedslisten, at hvis noget kød er økologisk, kan det ikke være halal.
Det er et spørgsmål om slagtemetoden inden for økologi.
Så spørgsmålet er: Mener ordføreren stadig væk, at man skal fremme økologi og dermed sørge for, at der ikke serveres halal i institutioner?
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-08:
Nu er der jo den forskel på økologi og halal, at økologi faktisk er en konkret dyrkningsmetode, som har betydning for både dyrevelfærd og den måde, som grønsager bliver dyrket på.
Men jeg har det jo sådan, at jeg egentlig helst vil have, at man lokalt bestemmer, hvordan kosten skal sammensættes, også på de offentlige institutioner.
Nu er jeg sådan set af den opfattelse, at det, der er afgørende for, hvordan madvarer bliver tilberedt, og hvad man spiser, er, at dem, der spiser det, sætter pris på det, og at de godt kan lide det, og hvordan det skulle have noget med religion at gøre, har jeg lidt svært ved at se.
Jeg tror sådan set, det handler mere om god madhygiejne og et godt ernæringsmæssigt indhold, og religion kan folk jo så beskæftige sig med, når de ikke sidder og spiser.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Det er jo netop det, der er problemet.
Religionen burde være noget, der var i folks hjerner og hjerter, men det er det jo netop ikke, når det handler om rituelt slagtet kød.
Det er jo det, vi står og taler om her.
Det er jo sådan – for nu lige at gentage mig selv for tyvende gang i dag – at store mængder af de kødvarer, der er ude i de offentlige køkkener, er tilberedt religiøst, og det må da bekymre en ordfører fra et stærkt venstreorienteret parti.
Altså, det burde jo egentlig være Enhedslisten, som var længere fremme i skoene end Dansk Folkeparti omkring det her spørgsmål om at holde religion ude af køkkenerne.
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-08:
Nu er jeg da ked af, hvis det er sådan, at ordføreren ikke synes, jeg har taget emnet alvorligt.
Jeg synes faktisk, jeg bibragte det den alvorlighed, jeg synes det fortjener.
Men jeg vil nu sige, at vi jo er af den opfattelse, at religion ikke er noget, man spiser, men at det er noget, der foregår oppe i hovedet, og derfor tænker jeg, at religion primært har noget at gøre med, hvordan man tænker, og ikke så meget med, hvad man spiser.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Jeg er godt tilfreds med det forslag til vedtagelse, vi har, for jeg synes, den på en god måde afspejler det stade, som vi er på i debatten.
Men lige her og nu synes jeg egentlig, det er sådan en meget god mellemtid, i forhold til hvor vi er i debatten.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Jamen det, man så må tage op, er jo, om religionen skal ud af de private køkkener.
For det, jeg sagde før, var jo, at man ikke kan gå ind i et supermarked, hvor det ikke er sådan.
Hvis jeg går ind i den lokale Kvickly i Valby og køber en kylling, er den halalslagtet , har jeg forstået, og hvis jeg køber et stykke flæskesteg, er det halalslagtet ...
Nej, det er vel ikke halalslagtet, det kan ikke rigtig svare sig.
Det var ikke en så velovervejet bemærkning.
Jeg mener, at hvis jeg køber et stykke oksekød, er det halalslagtet, har jeg forstået.
Jeg ved det ikke, men jeg har bare forstået, at sådan er det altså, og det er sådan set ikke noget, som har generet mig i de mange år, hvor jeg har købt kyllinger, oksekød og kalvekød.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Nej, vi kan da selvfølgelig ikke have, at ordføreren får det dårligt; det er heller ikke det, jeg siger.
Men alene det forhold, at ordføreren selv erkender, at det er vanskeligt at komme uden om religiøst tilberedt kød, halalkød, burde da få en rød klokke til at ringe hos ordføreren.
Men der er en gruppe mennesker, som er trætte af religion i køkkenerne, og dem tilgodeser man ikke i dag.
Og det er egentlig det, som forespørgslen skulle dreje sig om.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Altså, nu har jeg aldrig sagt, at religion er opium for folket, og jeg mener faktisk, at i det omfang, venstrefløjen har begået fejl, er det et af stederne.
Det er så, hvad det er, men hvad betyder det med religiøs påvirkning?
Altså, som jeg sagde før, blev kartofler og skvalderkål bragt op af munke i sin tid, fordi de ville bruge det religiøst, og der er ikke noget mærkeligt i det.
Jeg skal så medgive, at jeg ikke er superekspert i det, men jeg har forstået, at man ikke kan købe en kylling i et supermarked, uden at den er halalslagtet.
Det gælder måske en økologisk kylling, men så skal man betale tre gange så meget som for en af de andre kyllinger.
Det kan man jo så gøre, eller man kan gå til specialforretninger.
Jeg har bare forstået, at halalslagtning er så almindeligt på slagterierne, at når man går ud og køber almindeligt kød, så er det det, man får; det har jeg fået igennem mange, mange år, og jeg er ikke blevet dårlig af det.
Altså, det er jeg ikke.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Og især tak for ikke at tale mere om skvalderkål.
Jeg synes faktisk ikke, at ordføreren går ordentligt ind i den her problematik, vi taler om.
Det kan godt være, at ordføreren synes, det er et latterligt problem at tale om, og det kan også være, at det er det for nogle, men vi har stadig væk at gøre med en problemstilling, som jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om.
Det er sådan, at religiøs påvirkning af fødevarer er en realitet i dag, og muligheden for at tilvælge halalkød ude i institutionerne og på sygehusene er en realitet i dag, også selv om ordføreren synes, det er latterligt.
Så spørger jeg bare stille og roligt ordføreren, som kommer fra et venstrefløjsparti, hvor – det nævnte jeg også før – religion er opium for folket; hvor religion er latterligt: Hvordan kan man stå med hænderne i lommen og bare ryste på hovedet af det?
Og når man så endelig må acceptere, at det finder sted, hvorfor så ikke give sådan nogle som mig og andre muligheden for at sige: Vi gider ikke religion i vores mad?
Vi lyttede faktisk til hr. Holger K. Nielsen, da han for 30 år siden mente, at religion var opium for folket.
Vi vil ikke have – om ikke opium – religion i maden.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-08:
Nej, det gør det ikke.
Der er jo ikke nogen lovgivning, der siger, at man ikke må tegne Muhammed.
Men bare fordi man ikke må noget, er det ikke nødvendigvis, fordi man skal gøre det.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Betyder de særlige hensyn, som flertallet skal tage til mindretallet, at flertallet ikke må tegne Muhammed?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-08:
Det hører sig jo ikke til i Folketinget at lave stråmænd, for det sagde jeg nemlig ikke.
»Underkaste« er ordførerens eget ordvalg.
Jeg sagde, at jeg mener, at i et samfund som det danske, ikke det danske, men i det hele taget i en retsstat skal flertallet tage særligt hensyn til mindretallet.
Ja, jeg sagde »særligt hensyn« til mindretallet
, tror jeg.
Det tror jeg bliver en principiel debat om, hvordan man ser på det her med, at man har en samfundsgruppe, som udgør normalen, og så er der nogle, der lever på andre måder.
Det er jo det samme med, at det jødiske mindretal i Danmark er blevet accepteret i Danmark gennem rigtig mange hundrede år og har fået plads til at være her med de, kan man sige, vaner og traditioner, som de har, og det synes jeg vi har favnet rigtig fint i Danmark.
Det synes jeg skal gælde for alle de mindretal, der er i Danmark: at vi forstår og tolererer og giver plads til, at man lever på andre måder end flertallets.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Tak for det.
Det, der får mig til at bede om ordet, er ordførerens udtalelse om, at i et samfund som det danske skal flertallet underkaste sig mindretallet.
Det, jeg gerne vil høre, er, om det også betyder, at det store flertal af mennesker her i landet, som ikke er muslimer, ikke må tegne Muhammed.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-08:
Det er jo interessant, nu bliver det lige pludselig den anden vej rundt.
Så nu er de etniske danskere minoriteter.
I det tilfælde må man jo tage det op i den enkelte institution, på institutionsniveau, og jeg kan simpelt hen ikke forestille mig, at man ikke ville tilgodese sådan nogle hensyn, hvis det blev bragt op.
Jeg spørger bare til, hvor stort problemet egentlig er derude.
Jeg kender det i hvert fald ikke selv, og det kan selvfølgelig godt være, at ordføreren kan komme med eksempler på det, men jeg mener bare ikke, det er noget, som vi skal beskæftige os med i Folketinget.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Jo, de institutioner findes i virkeligheden, og der findes også institutioner, hvor man dels har rituelt slagtet kød, altså halalkød, dels resten, som man ikke ved hvad er.
Det er sådan, det foregår, vil jeg vove at påstå, i 99 pct. af institutionerne.
Den store mængde af kødvarer ved man ikke om er den ene eller den anden type kød, eller om det er blandet, fordi man regner med, at danskerne er ligeglade.
Ordføreren kerer sig om minoriteterne, og der er en minoritet, som siger: Vi kan så ikke røre ved, hvad de andre spiser; hvis de vil spise halalkød, så må de det, men vi vil bare gerne være fri.
Hvad tænker ordføreren om dem?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-08:
Jeg har den sådan grundlæggende principielle overbevisning, at i et samfund som det danske skal flertallet tage særligt hensyn til at beskytte mindretallet.
Og når jeg siger det, er det sådan set, fordi det er sværere at være et mindretal i et velfærdssamfund, end det er at være et flertal.
Så hvad angår den her debat – jeg tænkte også over det tidligere – om det der med at blive tvunget til at spise rituelt slagtet kød, så ved jeg ikke, hvor mange der egentlig synes, det er et problem, altså hvor mange danskere, forstået som kristne danskere, eller hvad man nu er, der synes, det er et problem.
Så har man jo ikke noget forhold til, hvordan kød er slagtet, i hvert fald ikke noget, der står i ens, som jeg er orienteret – og det kan selvfølgelig godt være, det er forkert – religiøse skrifter.
Så jeg vil egentlig mene, at vi som majoritet har et ansvar for minoriteterne.
Så tror jeg bare, det er en tænkt situation, at man ikke skulle kunne spise noget ganske almindelig slagtet kød.
Altså, jeg kender ikke institutioner, hvor det foregår, at der kun bliver serveret rituelt slagtet kød, så jeg synes også, det er en lidt mærkelig diskussion at tage.
Jeg er ikke sikker på, at det findes i virkeligheden.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Jeg havde en svag mistanke om, at ordføreren muligvis kunne komme ind omkring bekymringer for kødforbruget, men at det fyldte så meget, havde jeg ikke lige set komme.
Men lad os nu så forestille os, prøve at lege med tanken om, at vi her i eftermiddag reducerer vores kødforbrug med 95 pct. og i øvrigt udfaser alt muligt andet, diesel og benzin, sådan at engang i næste uge er klimaet på plads.
Så er den ligesom hakket af.
Så er der styr på det.
Hvis vi nu leger med tanken om den her månedlige køddag, som vi så får i institutionerne, hvad tænker ordføreren så om den hypotetiske situation, hvor vi så igen står med problematikken om rituelt slagtet kød og ikkerituelt slagtet kød, hvem der har krav på det ene, og hvem der har krav på det andet?
Vil ordføreren mene, at det skulle være lige så naturligt at have retten til at tilvælge ikkerituelt slagtet kød, som det i dag tilsyneladende er at have retten til at tilvælge rituelt slagtet kød?
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Selv om jeg har høje tanker om mig selv, har jeg ikke så høje tanker om mig selv, at jeg tror, jeg kan diktere den samlede regerings politik.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Okay – jamen nu er vi i mere trygge rammer igen.
Altså, ordføreren fremsætter begavede ord, men når det så kommer til handling, er man lidt mere afventende.
Og så står vi stadig væk i den situation, hvor det er ude i institutionerne, at værdikampen skal tages, men tabes.
Og i realiteternes verden er det jo sådan, at man stadig væk forfægter tilvalget af halal, men i forhold til den modsatrettede mulighed for at tilvælge ikke rituelt slagtet kød bakker man så, kan jeg høre.
Det er jeg selvfølgelig ked af, men jeg håber, at ordføreren så i fremtiden vil deltage i lignende debatter med Dansk Folkeparti, hvis det skulle komme dertil.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-08:
Jeg må indrømme, at jeg måske tror, det handler om, hvor man befinder sig i samfundet.
Jeg tror, at de fleste skatteydere synes, det er helt på månen, at man kan få udbetalt 400.000 kr. skattefrit uden overhovedet at skulle gøre rede for dem.
Altså, mener hr. Henrik Dahl virkelig, at det at skulle gøre rede for dem, er bureaukratisk?
Er det bureaukratisk at gøre rede for, hvad man bruger 400.000 kr. af skattemidlerne til?
Skal man bare have dem og bruge dem efter forgodtbefindende?
Mener hr. Henrik Dahl virkelig det?
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Molboerne skulle jo også bruge en mand til at jage storken ud, og for at han ikke skulle træde kornet ned, satte de ham op på et hegn og havde så otte mand til at bære ham ind og jage storken ud.
Og det er klart, at hvis man lavede et administrativt system, der havde meget tunge transaktionsomkostninger, gav det jo slet ikke nogen mening.
§ 100 i serviceloven omfattede på et tidspunkt 1 pct. af Aarhus Kommunes sociale omkostninger og 15 pct. af deres administration, og hvis man laver sådan et administrativt system med alle mulige bilag, tror jeg simpelt hen, at det vil koste mange flere penge end det ubureaukratiske system, man har nu.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-08:
Jo, men hvis hr. Henrik Dahl læser beslutningsforslaget – og det er ikke så langt – så kan hr. Henrik Dahl jo også se, at det, som de fra Enhedslistens side vil beskatte, er det eventuelle overskud, som man ikke kan dokumentere at man har anvendt i overensstemmelse med de regler, som nu engang er gældende.
Så det er jo ikke bare et spørgsmål om at beskatte alt, men det er et spørgsmål om at beskatte det, som man har brugt på formålet, og det synes jeg egentlig er fint.
Så jeg synes ikke, man kan skyde forslaget ned på den konto.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Blyantspengene dækker jo det, som man i andre sammenhænge kalder for overheads.
Jeg lagde godt mærke til, hvad hr. Peter Hummelgaard Thomsen sagde før, om den måde, vi har administreret vores overheads på i Folketinget, som er betydelig mere fornuftig end den måde, man administrerer overheads på ved at lægge det ud individuelt.
Men efter min opfattelse er overheads til kontorhold og i forbindelse med den type arbejde altså en realitet.
Det er noget, som alle løber ind i, og de overheads mener jeg simpelt hen det principielt er forkert at beskatte.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-08:
Nu lavede hr. Henrik Dahl en analogi til hr. Henrik Dahls egen tilværelse som foredragsholder.
Jeg synes bare retfærdigvis, man må sige, at den analogi ikke helt holder, for europaparlamentarikerne får jo betalt deres rejser.
Men det er sådan, at man meddeler, at man skal med det og det fly, og at det koster det og det, og at det bliver refunderet, hvor imod det, så vidt jeg har forstået, før i tiden var sådan, at man nærmest fik det betalt efter sine businessbilletter, og man så også der kunne putte resten i lommen.
Men i dag er det vel sådan, at det afregnes, så blyantspengene går ikke til det.
Det er bare sådan, at folk derude i stuerne ikke får en fornemmelse af, at de her 400.000 kr. bl.a. går til flybilletter.
For det gør de ikke.