runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2023-04-18:
Det, der er vigtigt for os i forhold til det midlertidige børnetilskud, er jo, at det har vi sådan set aftalt i regeringen ikke at videreføre.
Vi har også sagt, at vi vil komme med et oplæg til, hvordan man så kan skrue ydelsessystemet sammen, jo også, om man så må sige, med hensyn til at der er forskel på at være forsørger og ikke være forsørger.
Det er ligesom én diskussion, og den kommer vi til, kan man sige.
Men der er også flere.
Der er flere familier, der får del i den her check, den her håndsrækning, end dem, der fik det midlertidige børnetilskud.
Men når vi tidligere, også inden den her aftale, besluttede, at det midlertidige børnetilskud, som netop var midlertidigt, ikke skulle videreføres, og at vi i stedet for ville lave et nyt system, er det selvfølgelig rigtigt, at det også betyder, at der er nogle, som jo ikke længere får det midlertidige børnetilskud.
Jeg tror faktisk ikke, jeg deler analysen – altså, det er rigtigt, at vi havde lavet en aftale, men der var jo også tidligere en aftale om et kontanthjælpsloft, som så blev indført af en række partier.
Så blev det fjernet af nogle andre partier, så blev det genindført, og så blev det fjernet igen.
Derfor har vi jo haft en situation, hvor børnefamilierne har levet med, at det var det til enhver tid gældende politiske flertal, som lavede om på, hvordan ydelsessystemet var skruet sammen, og hvad der var af kontanthjælpsloft eller børnetilskud eller forskellige andre ting.
Men jeg er enig i, at der både er balancerne, i forhold til at det skal kunne betale sig at arbejde, men der er så sandelig også balancerne, i forhold til at man skal tage vare på dem, der er forsørgere og har en ekstra opgave.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er irriterende, når jeg skal læse i en artikel, at vi giver 1.625 familier med en husstandsindkomst på over 800.000 kr. den her hjælp til deres børn.
Lad os så, når man nu alligevel står på talerstolen og slynger om sig med tal og kalder det 1 pct., vil jeg sige, at det er ca. 4 pct., og nu tager jeg mig den frihed og siger, at de alle sammen har tre børn.
Så er det 21 mio. kr. skattefrit, vi sender ud til nogen, fordi vi havde travlt med at få fat i nogen, som var i systemet.
Der er godt nok mange enlige forældre rundtomkring i Nordjylland, som også sidder med tre børn, og jeg har fremført det her før, hvor jeg sagde, at det var vigtigt.
Og nu kunne jeg så læse i avisen, at nogle af dem tjener over 1 mio. kr.
Der er jeg godt nok glad for, at jeg sagde nej og gik ud på gaden, for det havde jeg ikke kunnet se mig selv i, når jeg skulle op og se de her mennesker, der arbejder hver dag, som har børn, og som så skal stå og høre på, at de ikke er de mest udsatte.
De kan ikke engang betale for træpiller eller noget deroppe.
Så synes ordføreren egentlig, det er i orden, at man havde så travlt, i stedet for at man gav pengene til dem, der havde mest brug for dem?
Jens Joel (S), 2023-04-18:
Man kan ikke være på kontanthjælp og så have en husstandsindkomst på over 1 mio. kr.
Det, som er situationen her, er, at vi tog nogle med, som er på ressourceforløbsydelse, og ja, den er jo på kontanthjælpsniveau, men uden ægtefællemodregning.
Nogle er så gift med en, der har et relativt vellønnet job, men der vil også være nogle, der er gift med en, der har et lavtlønsjob, og som har svært ved det.
Jeg anerkender fuldt ud, at der jo altid er grænsedragninger, og vi diskuterede også forskellige muligheder for, om man kan få nogen med, som er på arbejdsmarkedet, altså, kan man lave nogle grænser, som får nogle af dem i de lavest lønnede grupper med?
Problemet ved det er, at det også tager ret lang tid, fordi man er nødt til at verificere det på årsopgørelser efter perioden, om man så må sige.
Og derfor bliver det forsinket.
Men jeg anerkender jo fuldt ud, at det er en balance, og derfor har vi sagt, at kontanthjælpssystemet og ressourceforløbsydelserne er nogle af de ydelser, vi mente vi skulle give til.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Men ordføreren svarer jo bare ikke, for det var egentlig det med, om det var i orden.
Spørgsmålet er, om det er i orden, at man ikke får hjælp, hvis man har et job.
Og så ved jeg godt, at så starter man med sådan noget retorisk.
Det var ikke ment som et personligt angreb.
Det var bare en forklaring på, hvordan jeg skulle kunne se mine vælgere i øjnene, når man i forhold til ressourceforløb og kontanthjælpen står og siger, at det jo er på kontanthjælpsniveau.
Så ordføreren var ikke i tvivl om, hvad jeg mente.
Men mener ordføreren, at der så har været en ordentlig håndtering af skatteborgernes penge, hvis man er i ressourceforløb og der ikke er en ægtefælle?
Vi giver muligvis næsten 21 mio. kr. skattefrit ud til mennesker, der har en indkomst på over 800.000 kr., og så sidder der mennesker med arbejde og tre børn, som ingenting får.
Mener ordføreren, at det er i orden?
Jens Joel (S), 2023-04-18:
I alle de her ordninger, som vi har lavet, er der nogle, som bliver ramt, om man så må sige, på den positive måde, men der er jo nogle, der bliver omfattet af flere forskellige ordninger, og der er nogle, der bliver omfattet af enkeltordninger.
Vi har prøvet at gå til det, sådan at vi, om man så må sige, har spændt det bedste sikkerhedsnet ud.
Vi har lavet indsatser og hjælp til nogle af de pensionister, som havde de laveste pensioner, altså nogle af dem, der er berettiget til ældrecheck.
Nu har vi så også kigget på børnefamilierne her, nogle af dem, der får de laveste ydelser i vores sociale system.
Og ja, der er jo altid grænser, men jeg synes, det er klogt, at vi som kollektiv og som fællesskab har brugt skattekroner på at prøve at hjælpe nogle af dem, der havde sværest ved at få enderne til at nå sammen.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
I Danmarksdemokraterne har vi jo bl.a. bemærket, at regeringen i regeringsgrundlaget vil – det har man i hvert fald skrevet – indføre sådan en arbejdspligt for flygtninge og indvandrere, så flere kommer ud i arbejde.
Samtidig styrker regeringen så åbenbart nu incitamentet til faktisk at blive i et ydelsessystem, et offentligt system, hvor det er, at man fortsat er gæst i jobcenteret, altså uden for arbejdsmarkedet.
Hvordan har ordføreren det med, at man med den ene hånd indfører en inflationshjælp til arbejdsløse indvandrere, men med den anden hånd faktisk gerne vil have dem ud i arbejde?
Altså, de to ting stemmer jo ikke overens med hinanden.
Jens Joel (S), 2023-04-18:
Altså, det er ganske enkelt forkert, at man indfører et incitament til at blive uden for arbejdsmarkedet.
Det her er jo en hjælp, rigtigt nok, men det er jo en engangshjælp, og det vil sige, at man sådan set kan tage et arbejde i morgen, og så bliver man belønnet for at tage det arbejde.
Til det andet spørgsmål, som fru Marlene Harpsøe rejser, nemlig om man skal arbejde for sin kontanthjælp, om det er klogt, at vi sikrer, at flere, også med anden etnisk baggrund, kommer ud og bliver en del af arbejdsfællesskabet – ret og pligt-tankegangen, hvorefter man skal yde for sine ydelser – vil jeg sige, at det er fuldstændig indiskutabelt rigtigt, at det er regeringens politik.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Vil ordføreren ikke godt lade være med at kalde det hjælp og håndsrækning, når man, som det jo er tilfældet her, for rigtig mange af de 40.000 familier, vi taler om, reelt har gjort dem fattigere, fordi man jo finansierer det her tiltag, bl.a. ved at regeringen ikke gennemførte den aftalte forlængelse af det midlertidige børnetilskud?
For de familier, der sidder derude og måske følger med her, og som har oplevet nu siden marts ikke at modtage den her støtte, som, fordi det er nogle af Danmarks fattigste familier, er en meget, meget vigtig støtte, er det jo ikke en hjælp.
Hvis jeg tager 1.000 kr. fra ordføreren og giver ordføreren 800 kr. tilbage, vil ordføreren så kalde det hjælp og håndsrækning?
Marie Bjerre (V), 2023-04-18:
Det glæder mig først og fremmest at kunne konstatere, at der er opbakning til at fremme anvendelsen af åbne data i den offentlige sektor.
Men jeg kan også godt forstå, at flere af ordførerne synes, det er et noget teknisk lovforslag, der kan være svært at forstå.
Flere af ordførerne har været gode til at forklare indholdet, særlig hr. Dennis Flydtkjær og fru Mona Juul.
Tak for det, jeg kan sige, at I har forstået lovforslaget korrekt.
Hvis der er behov for at gå yderligere i dybden med lovforslaget og få en bedre forklaring af indholdet – jeg har også noteret, at hr. Kim Edberg Andersen ønsker, at vi bliver lidt bedre til at forklare indholdet af lovforslaget – stiller jeg mig gerne til rådighed for en nærmere afklaring i forbindelse med lovbehandlingen eller i udvalget.
Men meget enkelt sagt betyder det her lovforslag, at vi sikrer konsistens i lovgivningen, også efter at datastyringsforordningen træder i kraft.
Det er sådan set grundlæggende det, det går ud på.
Jeg vil også gerne understrege som et svar til Enhedslistens ordfører, at forslaget ikke ændrer på reglerne for beskyttelse af persondata og andre følsomme oplysninger.
Det står helt klart, at de offentlige myndigheder fortsat skal respektere EU's databeskyttelsesforordning og den danske databeskyttelseslov.
Danskerne kan derfor fortsat være trygge ved, at deres data skal behandles på en ansvarlig måde.
Det ændrer lovforslaget ikke på.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-18:
Jeg er glad for, at vi har en minister, der ikke synes, at det her er teknisk, for det sætter jo et meget højt niveau.
Generelt synes jeg, at det er et demokratisk problem, at vi har lovforslag, som ikke engang folketingsmedlemmer forstår.
Det var en generel bemærkning.
Det ville jo være en fordel, hvis borgerne også kunne læse og forstå lovgivningen.
Jeg er glad for, at ministeren både på skrift og i tale har udtrykt, at selvfølgelig står GDPR og den danske databeskyttelseslov øverst.
Det modsatte ville også være kontroversielt, vil jeg påpege.
Men alligevel bekymrer nogle af høringssvarene mig, for de er jo skrevet af mennesker, der er meget klogere end mig.
Det er jo folk fra Datatilsynet og andre instanser, som ikke er helt på ministerens niveau og ikke helt har forstået, hvad rækkevidden af det her lovforslag er.
Det var egentlig også derfor, jeg selv havde en bekymring.
Marie Bjerre (V), 2023-04-18:
Det er ikke, fordi jeg ikke synes, at lovforslaget er teknisk.
Jeg forsøgte sådan set bare at forklare indholdet af lovforslaget.
Hvad angår høringssvarene, synes jeg sådan set, de er udtryk for opbakning til det her lovforslag.
Der har været nogle enkelte misforståelser, men jeg læser ikke nogen af høringssvarene som udtryk for en bekymring for det her lovforslag.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Tak for opklaringen om det her med personlige data.
Men der er jo en lang række andre ting, som jeg for at være helt ærlig ikke helt forstår.
Er det nye undtagelser, eller er det noget, der ikke længere kan undtages, eller hvordan er det med det?
Men en af de ting, der nævnes, er begrænsninger begrundet i beskyttelse af følsomme oplysninger vedrørende kritisk infrastruktur.
Hvad betyder det?
Er det noget, der ikke bliver undtaget datadeling, eller er det noget, der bliver undtaget datadeling, fordi det er kritisk infrastruktur?
Og hvad er kritisk infrastruktur, hvordan defineres det?
Der står i den tidligere regerings regeringsgrundlag, at den ville definere kritisk infrastruktur, men det tror jeg aldrig skete.
Så jeg tror ikke, der er en klar definition af, hvad kritisk infrastruktur officielt er i det her land.
Så kan ministeren i dag eller på en teknisk gennemgang forklare, hvad der her præcis menes, og hvad vil det konkret betyde, at der er noget, der undtages, og at der er noget, der ikke undtages?
Det synes jeg er meget svært at gennemskue.
Marie Bjerre (V), 2023-04-18:
Jeg vil gerne forsøge at forklare det.
Grundessensen er, at det her lovforslag ikke gør nogen materiel forskel.
Der er ikke noget, der bliver undtaget, som ikke var undtaget før.
Det her handler ene og alene om, at vi skal være klar til, at datastyringsforordningen træder i kraft, så der ikke er et overlap mellem datastyringsforordningen og PSI-loven.
Som det er, er der krav til data i datastyringsforordningen, som vil være undtaget af direktivet, men ikke af loven, og derfor vil der være en dobbelt behandling.
Derfor handler det sådan set bare om, at man skal udvide de undtagelsesbestemmelser, der er i PSI-loven, så det er i overensstemmelse med direktivet, så det ikke er omfattet både af PSI-loven og af datastyringsforordningen.
Det er, så det er det samme anvendelsesområde.
Jeg kan godt høre, at det blev en kludret formulering, men det kan være, at jeg skal komme i udvalget og forklare det nærmere.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Det vigtigste var egentlig det, ministeren sagde, om, at der ikke er nogen materiel forskel.
Det er bare, fordi det er uklart.
Vi behandlede et par lovforslag tidligere i dag på 1.000 sider, hvor der også stod, at der ikke var nogen materielle ændringer.
Men hvis ministeren kan bekræfte, at der ikke er nogen materielle forandringer i det her, så kan Enhedslisten i hvert fald også roligt bakke op om forslaget.
Men hvis ministeren vil vende tilbage til det i udvalget, tager vi den der.
Det er bare, så vi er sikre på, hvad det er.
Marie Bjerre (V), 2023-04-18:
Jeg vender gerne tilbage til udvalget.
Det er et mere teknisk lovforslag, hvor det ene og alene handler om, at der er sammenhæng i anvendelsesområdet mellem datastyringsforordningen og PSI-loven.
Jens Joel (S), 2023-04-18:
Tak for det formand.
Det er rigtigt, at det er forslaget om inflationshjælp til økonomisk udsatte børnefamilier, og det er jo, kan man sige, både godt og skidt, at vi har stået her før.
Det er jo et udtryk for, at der er for mange, som bliver ramt af de stigende priser, og som har svært ved at få enderne til at mødes, men det er jo også et udtryk for, at vi som Folketing, som flertal, nogle gange helt bredt, nogle gange ret bredt, som det her, nogle gange smallere, har valgt at gå ind og hjælpe nogle af de grupper i vores samfund, som er hårdest ramt af de stigende priser.
For vi ved jo, selv om inflationen nu er på vej ned, at prisstigningerne stadig er høje – også selv om de altså er mindre stigende, end de har været – og at det rigtig mange steder er svært at få enderne til at mødes.
Derfor har vi lavet en aftale om en håndsrækning til pensionisterne, til nogle af forsørgerne på su, til børnefamilierne og til nogle af dem, der har varmekilder, som er steget meget i pris.
Og det, som vi behandler her i dag, er lige præcis en håndsrækning til nogle af de mest udsatte børnefamilier, som jo eksempelvis er nogle af dem, der er i kontanthjælpssystemet.
Det er jo også en ydelse, som det kan være svært at leve for – al den stund at den er på kontanthjælpsniveau – når man er forsørger på ressourceforløbsydelse, og hvis man går og venter på at blive afklaret til et fleksjob eller måske en førtidspension eller noget andet.
I den aftale, som er lavet mellem regeringen, SF, Radikale Venstre og Alternativet, går vi så ind og siger, hvordan vi – om man så må sige – målrettet kan afbøde nogle af konsekvenserne for nogle af de familier.
Det handler om i omegnen af 40.000 familier, og det handler om godt 60.000 børn, og der er også en stor del af de her familier, som er relativt nytilkomne ukrainere, og som selvfølgelig også har haft svært ved at håndtere de regninger, der er kommet.
Og jeg er rigtig glad for, at det er lykkedes os at lave en aftale, hvor vi giver en hjælp til de udsatte børnefamilier, og jeg er også glad for, at det er lykkedes at lave det bredere end bare i regeringen.
Men det er jo også klart, at det her har været en diskussion på tværs af Folketingssalen i lang tid, og nu landede vi på en aftale, hvor vi kan udbetale en hjælp til børnefamilierne, og vi landede også på en model, hvor vi kan udbetale hjælpen relativt snart.
Det betød ret meget for de partier, der sad omkring bordet, at vi eksempelvis ikke skulle lave en meget lang ansøgningsproces, at vi ikke skulle ind og vurdere familierne individuelt, både fordi vi ved, at der er et længere tidsforløb, hvis man skal vente på, at familierne bliver vurderet individuelt, og fordi vi også ved, at der er nogle af de familier, som måske i virkeligheden har ret meget brug for det her, men som ikke ville få løftet opgaven med at få ansøgt, og som dermed ikke ville få den hjælp, hvis det var baseret på en ansøgningsrunde.
Så Socialdemokratiet støtter forslaget her.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-04-18:
Vi så jo senest med sagen om varmechecken, hvordan støtten gik til familier, som den ikke helt var tiltænkt.
Så jeg vil egentlig bare høre, om hr. Jens Joel ikke kan bekræfte, at der også er folk med en husstandsindtægt på over 1 mio. kr., som kommer til at få det her.
Altså, det er kommet frem, at det meget konkret er 571 husstande, der har en indtægt på over 1 mio. kr., som får det her.
Synes man ikke som socialdemokrat, at det måske lidt er en forkert målgruppe at give en støtte, når man kan have en indtægt på over 1 mio. kr. og så stadig væk få den her check?
Jens Joel (S), 2023-04-18:
Det er klart, at sigtet med det her jo er at hjælpe de børnefamilier, som har det sværest.
Det er også rigtigt, at det jo er det, som støtten gør.
Og så er der en lille gruppe, vil jeg sige – den findes, som hr. Dennis Flydtkjær rigtigt siger – hvor man, om man så må sige, risikerer, at der er nogle, der modtager den, f.eks. fordi de er på ressourceforløbsydelse, som jo ikke er høj, men som heller ikke er ægtefællemodregnet.
Der kan man godt opleve familier, hvor man altså er på ressourceforløbsydelse, som er en lav ydelse, men hvor man måske er gift med en, der har en højere indtægt.
Men hvis vi skulle have gjort det modsatte, nemlig at sikre, at der ikke var en eneste, der kunne risikere at få en hjælp, som de ikke havde så hårdt brug for, ville det have taget længere tid at udbetale støtten, og så ville de 99 pct. af modtagerne, som har meget brug for en håndsrækning nu, skulle vente længere tid på at få udbetalt støtten.
Og det var baggrunden for, at man valgte den her model, og det er sådan set gjort, fordi det var vigtigt for os, at det også gik stærkt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-04-18:
Man kan jo godt synes, at man skal hjælpe dem, der er hårdest ramt af inflationen, men anerkender man ikke, at det måske også kan virke ret provokerende på dem, der så ikke får checken, men som stadig væk sidder svært i det?
Altså, det er over 500 familier, der har over 1 mio. kr., og som er ret rige og godt polstret til at kunne stå inflationskrisen igennem, og de skal så have støtte af staten.
Burde man ikke måske lige tænke sig lidt om, i forhold til om den her model rammer rigtigt?
Jens Joel (S), 2023-04-18:
Og det er det, man har valgt som udgangspunkt, fordi det alt andet lige er dem, der har de laveste indtægter.
Men ja, man kan sagtens argumentere for, at man skulle ind og vurdere familierne individuelt; så ville det bare betyde, at de 99 pct., som har behov for at få støtten, ville skulle vente længere på, at man skulle have sorteret den ene procent fra.
Og derfor vil jeg sige, at jeg anerkender fuldstændig, at det er en afvejning: Hvor meget bureaukrati vil man lave, hvor meget krudt vil man bruge på det, hvor lang tid må det tage, og hvor meget må det forsinke den hjælp, der er til de børnefamilier, som har brug for den?
Og der valgte vi at bruge den her model, fordi den også hurtigt kan få hjælpen ud til de familier, hvor langt størstedelen af dem jo faktisk har meget brug for det.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Det er nemlig rigtigt, at man skal yde for at kunne nyde, og derfor undrer det mig også, at man fremsætter det her forslag.
Det er en klar lempelse af udlændingepolitikken, men mere interessant er det jo, hvordan det er lykkedes Socialdemokratiet at få Venstre med på den her vogn – Venstre, som gik til valg på det og har været efter Socialdemokratiet i en lang periode for netop at hæve de her ydelser.
Hvordan er det lykkedes Socialdemokratiet at få Venstre til at lempe udlændingepolitikken?
Jens Joel (S), 2023-04-18:
Men vi har jo ikke hævet ydelserne, og derfor er det jo heller ikke blevet mere attraktivt at komme hertil.
Vi har udbetalt et engangsbeløb til nogle børnefamilier, som i morgen har præcis det samme incitament til at gå i arbejde, som de havde uden den her hjælp, fordi det her er en engangshjælp.
Og ja, hvis man kommer til Danmark, mener vi faktisk, at man skal arbejde – det er det, der ligger i vores forslag om 37 timers arbejdspligt – for vi mener både, det er godt at stille krav, altså at det, når vi giver noget, også er godt at stille modkrav, men vi mener sådan set også, det er sundt at vænne sig til, at når man kommer til Danmark, så er det at være på arbejdsmarkedet, uanset om man er mand eller kvinde, og uanset hvor man kommer fra, og bidrage med det, man har, sådan set er en god værdi.
Hans Andersen (V), 2023-04-18:
I Venstre er vi optaget af i den her situation, vi står i, med en stadig høj inflation at hjælpe mennesker, som har størst behov for det, og det er det, vi gør med den her aftale.
Vi hjælper 40.000 familier, 60.000 børn med en økonomisk håndsrækning.
Det står Venstre ved.
Det er vi sådan set stolte af at kunne gøre sammen med de øvrige tiltag, vi har lavet for at hjælpe mennesker, der har det svært i en situation, hvor vi har høj inflation.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Som det er blevet nævnt flere gange, er der ingen krav om, hvor lang tid man skal have været ledig, hvad formuen er, om man er enlig, om man har mulighed for at få hjælp på anden vis.
Det kan i princippet være en af os, der sidder herinde, der har børn derhjemme og får en ledig ægtefælle, som er ledig i en enkelt måned og får kontanthjælp og skal have den her check.
Er det rimeligt, at danskerne skal betale til det?
Hans Andersen (V), 2023-04-18:
Vi er optaget af, at vi sikrer, at den hjælp, vi forhåbentlig nu får vedtaget og får sendt af sted til økonomisk meget trængte familier, er målrettet, og at det går stærkt.
For hvis ikke det skulle gå stærkt, er det rigtigt, at så kunne vi bruge meget administration og meget lang tid på at komme med en hjælp, der måske ville resultere i, at familierne fik hjælp ultimo dette år.
Der har vi valgt anderledes.
Vi har valgt, at det skal ske nu, at det skal ske hurtigt.
Og ja, så er der også enkelte mennesker, som er på ressourceforløbsydelse, og som er bosiddende med en, der tjener meget – rigtig mange penge.
Men vi har valgt, at det skal gå hurtigt, og dermed bliver det en anelse upræcist.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Og på Venstres hjemmeside står der: Nej tak til højere offentlige ydelser til især arbejdsløse indvandrere.
Så derfor må Venstre selvfølgelig også svare på: Hvorfor er et nej tak nu blevet til et ja tak?
Hans Andersen (V), 2023-04-18:
Et nej tak er sådan set fortsat gældende, for det, som det er lykkedes Venstre, er jo at sørge for, at den midlertidige børnetilskudsaftale, der blev lavet i sommers, og som der jo sådan set ville have været et flertal for efter valget, ikke længere er gældende.
Så permanente højere ydelser til mennesker med indvandrerbaggrund er jo ikke længere gældende.
Så er det rigtigt, at vi nu har aftalt et engangsbeløb til familier, der har det økonomisk svært, og ja, deriblandt er der ukrainske borgere flygtet fra krigen i Ukraine, og ja, også borgere med anden etnisk baggrund.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Og derfor vil jeg også bare gerne høre: Er det noget, som Venstre også anerkender her, altså at det er en lempelse af udlændingepolitikken, og at det her reelt kan føre til, at det bliver mere attraktivt at komme til Danmark og søge asyl?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-04-18:
Jeg synes nu ikke, der er så meget at være stolt af.
Kan Venstres ordfører ikke bare bekræfte, at man gik til valg på, at der ikke skulle være højere ydelser til arbejdsløse indvandrere, og at der med det her netop kommer højere ydelser til arbejdsløse indvandrere?
Kan man ikke bare bekræfte, at det er det, man er gået med til?
Man har brudt et klart valgløfte, man har givet til vælgerne.
Hans Andersen (V), 2023-04-18:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, bestemt ikke.
Men vi sikrer med den her aftale, at vi laver en målrettet hjælp til mennesker, familier, som har det økonomisk svært.
Det er vi sådan set stadig væk stolte af.