runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-20:
Altså, i praksis foregår det på den måde, at forsvareren – og det er jo det, de 95 pct. af omkostningerne går til; der kan være andre tekniske, der kommer oveni – afleverer den tidsregistrering til dommeren, og dommeren ser så på, om den er rimelig i forhold til det, som sagen i øvrigt kan bære.
Og der er en normal timetakst, der er knyttet dertil.
Og så er det da rigtigt, at der ikke står i dommen, hvilke sagsomkostninger man skal udrede.
Der står, at man skal betale sagens omkostninger.
Men det er da dommeren, der fastsætter salæret til den beskikkede advokat.
At det så bliver udlagt af det offentlige, er så noget andet.
Men spørgeren har ret i, at det ikke er noget, der er genstand for en procedure under selve retssagen, i hvert fald ikke i en straffesag.
Og det kunne der måske nok også godt laves om på – ja.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-20:
Nej, udfordringen er nemlig, at resten af sagens omkostninger udregnes af politiet, så de bliver pålagt bagefter.
Man ved, at man knytter det til et journalnummer, men det journalnummer kan jo indeholde flere gerningsmænd, og hvordan bliver det fordelt mellem dem?
Det kan ingen svare på.
Det synes jeg faktisk er et retssikkerhedsmæssigt problem.
Så vil jeg bare sige i forhold til det med direktøren, som måske, det ved jeg ikke, pludselig skylder en masse penge, men har rigtig gode muligheder for at betale, at et af de forslag, der ligger i betænkningen, jo faktisk handler om, at man kigger på betalingsevne, og dermed ville en direktør jo formentlig komme til at betale noget mere.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-20:
Jeg skal ikke komme nærmere ind på den tekniske måde.
Men det er nu dommeren, der fastsætter omkostningerne.
Der kan så være nogle offentlige omkostninger oveni en gang imellem – prøver af teknisk art og lignende, som politiet nok er mere inde over.
Men jeg fastholder nu, at det er dommeren, der fastsætter sagens omkostninger, og til det sidste: Ja, selvfølgelig skal der – hvilket vel også er et af de momenter, der indgår – tages hensyn til folks betalingsevne.
Det illustrerer bare, hvor vigtigt det er, at vi kommer i gang med et tungt arbejde.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-20:
Jamen jeg kan jo egentlig godt forstå, at Dansk Folkeparti siger, at skatteborgerne ikke skal betale.
Pointen er bare, at det gør de i forvejen, fordi der stort set ikke inddrives noget af den her gæld.
Dermed er det noget, der hænger som en klods om livet på nogle af de her mennesker resten af livet.
Det skaber mange store vanskeligheder for dem.
De får jo f.eks. tit besøg af politiet og fogeden, som gerne vil konfiskere værdier.
Man kan ikke eje en bil resten af livet.
Man kan ikke komme til at købe et hus, fordi man har den her gæld.
Det er jo en kæmpestor udfordring og barriere, selv om man egentlig godt vil gøre noget godt og holde sig på den rigtige side af loven.
Så kan Dansk Folkeparti ikke anerkende, at der er noget modsatrettet indbygget i det her, som faktisk risikerer at skubbe folk ud i kriminalitet frem for at hjælpe dem til at holde op?
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Jeg vil slet ikke afvise, at der kan være nogle, der ender i den situation, men hvad er alternativet?
Er alternativet, at vi skal gøre det fuldstændig udgiftsfrit at føre f.eks. ankesager?
Det er jo sådan noget, man godt kan udlede af det her beslutningsforslag at vi gør.
Det skal skatteborgerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-20:
Men kunne Dansk Folkeparti i det mindste så ikke være med til at kigge på en model for dem, som går i uddannelse, finder sig et job, holder sig ude af kriminalitet?
Hvori består forskellen egentlig, altså at man selv kan være skyld i, at man går ned med en virksomhed?
Jeg synes jo, at man så skal have muligheden for gældssanering.
Men burde der ikke også være en mulighed her?
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Der er jo nogle muligheder i dag, og vi vil meget gerne være med til at kigge på, om man kan forbedre eller ændre noget.
Det sagde jeg også i min ordførertale.
Vi vil ikke udelukke, at der kan være steder, hvor man kan bruge gulerodsmetoden på en god måde.
Hvis man opfører sig ordentligt, og hvis man gør det, som vi gerne vil have dem, som har siddet i fængsel, til at gøre, ja, så kan der være nogle bedre muligheder end hos andre.
Helt sikkert.
Men vi vil altså ikke være med til, at vi gør det fuldstændig frit i forhold til de omkostninger, der er, ved f.eks. at føre ankesager eller en masse sager, som der ikke rigtig er noget indhold i.
Der tror jeg også, at SF er nødt til at gribe i egen barm, når man fremsætter sådan et forslag her, og se på, om vi giver en vis herre hele hånden ved at indrette tingene på den måde, man her har gjort.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-20:
Mange tak for det.
Derfor synes jeg også, at det ville være fornuftigt af Dansk Folkeparti netop at have den åbenhed over for det.
Vi ved jo helt konkret, at nogle mennesker bliver fastholdt i deres kriminelle løbebane ved ikke at kunne afdrage deres gæld.
Når man ikke får mulighed for at slå sig ned og få et liv med arbejde og hus og nogle af de ting, så slår man altså tilbage i f.eks. narkohandel eller indbrudskriminalitet, eller hvad det nu kan være.
Den her gæld kan virkelig være med til at fastholde folk i fremtidig kriminalitet, og det er vel noget, som Dansk Folkeparti også er interesseret i at komme til livs.
Så derfor synes jeg, det er dejligt, at man vil være med til at se på det.
Men jeg undrer mig over, at der faktisk ikke er endnu mere interesse fra Dansk Folkepartis side omkring det her.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Vi skal ikke stille et sølvfad frem for den kriminelle, der har lavet kriminalitet, altså som f.eks. har tæsket et andet menneske gul og blå på et værtshus eller på gaden; gaderøveri, indbrud, det er jo alvorlige ting, vi taler om.
Det er ikke vores opgave at sikre de kriminelle.
Det er vores opgave at sikre ofrene, som vi ofte svigter.
Spørgsmålet er bare, om man skal gå langt videre.
Og der siger vi, at vi ikke skal gå langt videre.
Det kan godt være, at der er noget, der skal justeres og ændres, så vi bruger gulerodsmetoden på den rigtige måde, men, men, men.
Jeg tror, det er vores opgave at sige men over for SF og Enhedslisten for også at minde regeringen om, at det ikke er alt, hvad SF og Enhedslisten kommer med, der skal gennemføres, fuldt ud i hvert fald.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-20:
Det er jeg godt klar over at Dansk Folkeparti ikke mener, men der er bare det her område.
Jeg synes jo, at vi har et fælles ansvar for at sikre, at færrest mulige mennesker falder tilbage i kriminalitet, sådan set både for de menneskers skyld, men jo først og fremmest for ofrenes skyld, som gerne skal skånes for at blive udsat for et overfald eller et indbrud eller narkohandel.
Det er jo lige præcis det, det handler om, nemlig at vi gerne vil mindske kriminaliteten.
Og når vi gerne vil det, bliver man bare nødt til at se på, at den her gæld er med til at fastholde rigtig mange mennesker i kriminalitet, en kriminel løbebane.
Det synes jeg at Dansk Folkeparti også med den profil, man ellers i øvrigt har på området, skylder at gå meget mere åbenhjertigt ind i.
For det handler ikke om, hvem man vil beskytte.
Det handler simpelt hen om at få mindre kriminalitet i vores samfund.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Så synes jeg også, at Enhedslisten skylder at skrive under på, at straf virker, og at det hjælper ofrene og deres helingsproces, hvis den kriminelle får en reel straf og også skal betale omkostningerne ved f.eks. at ville anke en sag gang på gang eller forsøger at trætte systemet på helt urimelig vis ved hjælp af nogle advokater, der så også er interesseret i, at det sker.
Der synes jeg, at Enhedslisten burde sætte ind.
For vi har altså nogle mennesker, specielt nogle bandekriminelle, der spekulerer i at udnytte retssystemet fuldt ud til gavn for deres projekt.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Tak til justitsministeren for en ret god tale.
Det leder så naturligt hen til det spørgsmål, om man kunne tage den del ud af forslaget, som justitsministeren helt retteligt og rigtigt påpeger vil være meget problematisk.
Hvis man nu kunne overbevise Dansk Folkeparti om, at den del af forslaget skulle bortfalde, hvordan ville regeringen så stille sig til forslaget her?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-20:
Jeg synes stadig væk, det var meget interessant, at ordføreren for forslagsstillerne sådan cirka efter 1½ times debat her i Folketinget i sit svar til mig kom ind på, at det vigtigste ord ikke var gratis.
Det vil jeg faktisk meget gerne have at ordføreren fra Frie Grønne gør lidt mere ud af at uddybe.
Jeg synes faktisk, det er rimelig vigtigt at få beskrevet, ikke mindst fordi forslagsstilleren jo ikke har anvist en synderlig finansiering af det her beslutningsforslag.
Så må man vel i det mindste kunne få ordføreren til at reflektere lidt over, om man mener, det skal være gratis, eller om det ikke skal være gratis.
Der er ikke nogen mellemliggende barrer der.
Det er enten-eller.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Men, kære ordfører, nu bliver jeg simpelt hen så forvirret.
Ordføreren gav mig lige en lektion i tidligere, at der ikke var noget, der var gratis.
Det kunne det ikke være.
Enten lå regningen det ene sted eller det andet sted.
Men princippet er jo, at selvfølgelig skal det finansieres.
Så selvfølgelig, med den logik, bliver det betalt af skatteborgerne.
Men det skal ikke koste noget for de menstruerende, når de går ned og skal bruge det her produkt.
Så skal de ikke lægge 5 kr. i eller 10 kr. i, eller hvor meget, for at få adgang til menstruationsprodukter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-20:
Vi får mere og mere brug for at hidkalde Ludvig Holberg, vil jeg sige.
Altså, enten er det gratis, eller også er det ikke.
Forslagsstilleren har skrevet i sit beslutningsforslag, at man ønsker, at det skal være gratis at gøre det tilgængeligt alle steder i samfundet for dem, der har behov for at frekventere menstruationsbind osv. Nu begynder ordføreren så ligesom at botanisere i begrebsverdenen: gratis eller ikke gratis.
Vi har noget, der hedder brugerbetaling.
Det ved jeg godt.
Men enten er det gratis, eller også er det ikke gratis.
Det må ordføreren venligst svare på.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Det var simpelt hen for at tilbyde noget pædagogisk hjælp, at jeg gik ind og sagde det, i forhold til hvis ordføreren har en holdning til, at der ikke er noget, der er gratis, for uanset hvad skal det finansieres.
Hvis ikke der er brugerbetaling på, skal det finansieres via skatten, og derfor er det ikke gratis.
Det var i den sammenhæng, jeg sagde det, og det var simpelt hen for at hjælpe ordføreren, så ordføreren kunne forholde sig til forslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-05-20:
Jeg tror, jeg indledte min ordførertale med at sige, at det her kan stikke af sted i alle mulige retninger, og det har det sandelig også gjort.
Men uanset hvordan det her forslag bliver vendt og drejet, og om det bliver præciseret yderligere til, at det er på offentlige steder, at menstruationsbind og tamponer er til rådighed, så kan Radikale Venstre ikke bakke op om det.
Det kan vi ikke, fordi vi mener, at det er udsatte og sårbare kvinder, der bør have det her stillet til rådighed, sådan som det allerede i dag gør sig gældende på herbergerne.
Jeg fornemmede bare på hr. Sikandar Siddiques tale, at vi måske kunne nå hinanden i en udvalgsbehandling.
Men vi mener, at vi er det helt rette sted i dag.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Tak for ordet, og tak til SF for at have fremsat et vigtigt beslutningsforslag.
For jeg er enig i, at vi skal have mere fokus på fremtiden for de indsatte, som reelt ønsker et liv uden for kriminalitet.
De, som viser, at de har viljen, skal have en chance til, dem skal vi hjælpe til at få de rigtige redskaber, så de kan lægge kriminaliteten på hylden, når de bliver løsladt, og i den forbindelse kan vi simpelt hen ikke komme uden om, at økonomien spiller en væsentlig rolle.
SF henviser i beslutningsforslaget bl.a. til en betænkning fra 2014, hvor der er fremlagt forslag til, hvordan man kunne indrette en ordning for pålæggelse af sagsomkostninger, en ordning, hvor der i højere grad blev taget højde for, at de indsatte har en realistisk mulighed for at betale regningen, en såkaldt betalingsevnemodel.
Det er dog vigtigt, at vi får en model, som ikke krænker retsfølelsen i samfundet.
Det omgivende samfund må ikke få en følelse af, at regningen for de dømtes kriminalitet bare bliver lagt hos skatteborgerne.
Det er og det skal ikke være gratis at begå kriminalitet.
Særlig når vi tænker på hårdkogte kriminelle og bandemedlemmer, er det vigtigt, at vi stiller krav.
Det må ikke være sådan, at den gruppe oplever, at de kan slippe for regningen, blot fordi de mangler evnen eller for den sags skyld viljen til at betale.
De indsatte, der derimod har et reelt ønske om at leve et kriminalitetsfrit liv, og som også viser deres ønske i deres handling, bør ikke opleve, at en uoverstigelig gæld sætter en hindring for deres resocialisering.
Derfor er jeg åben for, at vi kan se på, hvordan vi kan tilpasse reglerne, så vi tilgodeser den gruppe.
Der er altså en række faktorer, som er vigtige at have med i betragtning, når vi kigger på, om reglerne på det her område bør ændres.
Desuden vil en eventuel ændring af reglerne kræve en større undersøgelse af det eksisterende regelgrundlag.
Regeringen er altså åben over for at se på mulighederne for at indrette en ordning, som i højere grad understøtter de indsattes mål om et kriminalitetsfrit liv.
Men jeg mener, at det er for tidligt at lægge sig fast på, hvad en ny ordning i givet fald skal indeholde.
Så mener jeg også, at det er et emne, som vi allerede bør tage på dagsordenen i det arbejde, som står lige foran os, med at få en ny flerårsaftale for kriminalforsorgen på plads.
Jeg synes, det vil være naturligt, at vi også tager det her emne op i den forbindelse, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-20:
Tak til ministeren.
Jeg er virkelig lettet over, at ministeren vil igangsætte et arbejde på det her område.
Det har jeg virkelig efterlyst i rigtig, rigtig mange år.
Jeg håber ikke, at det er sådan, at ministeren har fortrudt det valgoplæg, som Socialdemokraterne kom med i 2015, og som jo netop handlede om at tage udgangspunkt i betænkningen.
Altså, der ligger jo sådan set et godt stykke arbejde, skulle jeg mene, i forhold til hvordan man kan indrette modeller.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Jeg synes nærmest, det var en kommentar, men jeg kan godt finde på noget at sige.
Altså, det vigtigste her er, synes jeg, at vi, når vi bevæger os frem i forhandlingerne om kriminalforsorgen fremadrettet, på det her punkt stiller os på et ret og pligt-synspunkt, altså at dem, som gerne vil, sådan set også skal have reel mulighed, og rigtig reel mulighed, for at slippe fri af kriminaliteten.
Dem, som ikke vil, er der til gengæld ikke meget hensyn at tage til.
Og vi har jo set eksempler på folk, som kommer ud af fængslet med stor gæld, og som stiller sig et sted – det er i hvert fald deres egen beskrivelse af situationen – hvor oplevelsen er, at de simpelt hen ikke kan få et almindeligt arbejde, som kan finansiere den gæld, og derfor føler sig fristet til at bevæge sig på livets skyggeside; eventuelt ny kriminalitet, sort arbejde osv.
Og det er selvfølgelig de modsatstående hensyn, som vi skal have afbalanceret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-20:
Jeg tror ikke, jeg fik et klart svar på, om ministeren havde fortrudt opbakningen til betænkningen fra 2014.
Men jeg er i hvert fald glad for, at det lyder, som om ministeren i hvert fald har SF’s gamle forslag, som jo er et andet end det her, og som netop handler om, at den gruppe, som gør noget – går i uddannelse, går i arbejde og i hvert fald holder sig ude af kriminalitet – på en eller anden måde kan få muligheden for at komme videre.
Det synes jeg er rigtig vigtigt.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Men det er jo sådan set grundtanken, synes jeg, i det hele taget i forhold til de forhandlinger om kriminalforsorgen, som vi skal tage hul på om ganske kort tid, at dem, som gerne vil, og som viser, at de gerne vil, skal have en fremstrakt hånd.
Dem, som på den anden side insisterer på at blive ved med at stå uden for samfundet, skylder vi ikke særlig meget.
Til gengæld skylder de os noget, og det skal de altså have lov til at betale.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Jamen tak for at præcisere jeres position.
Frie Grønne er selvfølgelig kede af, at Radikale Venstre ikke vil bakke op om det, men jeg fangede den godt første gang i ordførertalen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-20:
Jeg takker også herfra for den meget fine tale.
Og det lyder i hvert fald, som om at vi kan mødes omkring noget.
Jeg ved ikke, om ordføreren også er klar over, at der faktisk er et retssikkerhedsmæssigt problem indbygget i straffesagsomkostningerne.
For dommeren tager jo stilling til, at sagens omkostninger skal betales, men det er jo først bagefter, man udregner, hvad det så er, regningen er.
Og det er jo i øvrigt også et forhold, som vi jo faktisk ikke ville acceptere i civilretten.
Der skal det være nøje udført, eller skrevet ned, hvad det er, man så skal betale.
Mener Venstres ordfører ikke, at det udgør et problem?
Politiet kan nemlig ikke klart fortælle, hvordan de så opgør det.
Det har jeg nemlig spurgt til.
Mads Andersen (KF), 2021-05-20:
Tak for det, formand, og tak til SF for forslaget.
Det er et forslag, som jeg kan forstå har været rejst nogle gange før tilbage i tiden og været diskuteret i salen her tidligere.
Der har altid været en eller anden form for bred forståelse hos partierne, men det er aldrig rigtig lykkedes at finde en model.
Og det er også allerede nævnt af et par stykker, at man måske kunne arbejde med, at hvis den kriminelle viser tegn på resocialisering, tegn på at ville den lovlydige vej, går i uddannelse og arbejde osv., så kunne der godt blive tale om at stryge nogle af sagens omkostninger, som den tiltalte er forgældet af.
Men vi er sådan set åbne over for at diskutere den struktur, som har med sagsomkostningerne i straffesager at gøre, og det skal selvfølgelig være med det formål, at den dømte kommer ud på den anden side med fornyet lyst til et liv uden kriminalitet.
I Det Konservative Folkeparti bifalder vi ligesom så mange andre her i salen, at det skal være lettere at komme ud af kriminalitet, når man kommer ud af fængslet, og det bidrager en stor, tung gæld ikke nødvendigvis til.
Alt for mange falder tilbage i det kriminelle spor, og det skal vi altid forsøge at gøre bedre.
Når det så er sagt, har vi også nogle udfordringer med dele af forslaget.
Jeg er godt klar over, at meget af den her gæld aldrig nogen sinde bliver inddrevet alligevel, men der er også noget principielt i den del.
Vi ønsker i virkeligheden at gøre mere for ofrene for kriminalitet, således at vi kan sikre, at de kommer sikkert videre.
Måske kan den del også tages med i de eventuelle drøftelser, vi skal have senere, og også i de forhandlinger, der skal være om kriminalforsorgens flerårige aftale.
Så skal vi også altid huske på, inden vi får alt for ondt af disse mennesker, at det er mennesker, der har begået kriminalitet, og som har påført andre mennesker en eller anden form for skade.
Når der så følger omkostninger med, peger pilen altså – i hvert fald indtil et andet og bedre forslag kommer – på den kriminelle.
Så har jeg simpelt hen fået lov til at hilse fra den socialdemokratiske ordfører, og han ved slet ikke, hvad han har givet mig lov til.
Men jeg skal hilse fra den socialdemokratiske ordfører og sige, at Socialdemokratiet anerkender problemet, men afviser forslaget, da det naturligt bliver en del af de forestående forhandlinger om en ny aftale om kriminalforsorgen.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Det var mere, fordi hr. Jens Rohde var så glad for, at der var debat under Kristendemokraternes ordførertale, at jeg så alligevel ville fortsætte og sige: Jamen er det ikke en kendt sag, hr. Jens Rohde, at når vi taler kriminalitet, og også når vi taler om nogle af dem, der har ret stor gæld til det offentlige, så er der blandt dem rigtig mange, der er danske statsborgere – ja – men som har fået det tildelt, altså via indfødsret.
Det er bare et faktuelt spørgsmål.
Det er nemt at svare på, hr. Jens Rohde.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
At der er nogle, der har fået tildelt dansk indfødsret, er fuldstændig korrekt – ja.
Det er sådan, det er ved lov i dette Folketing.
Det er helt korrekt.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-20:
Tak for det.
Tak for talen, og tak for at bringe emnet op, og alt det har jeg sagt fra talerstolen: Masser af de synspunkter, der fremkommer, kan jeg nikke genkendende til.
Der er dog lige noget helt grundlæggende, som jeg nok synes det er vigtigt at få slået fast, inden vi forhandler kriminalforsorgen og forhandler det her emne i det hele taget.
Er vi ikke enige om, at det er den pågældende person, der idømmes sagsomkostninger – det er den voldtægtsforbryder, det er den voldsmand, det er den skattesvindler – der er skyld i, at samfundet nu skal afholde nogle penge?
Jeg syntes, at det på ordførerens tale nærmest lød, som om det var noget, der var trukket ned over hovedet på folk.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-20:
Det er jo klart, at det her system er en konsekvens af, at der er begået kriminalitet, og det mener jeg sådan set også vi bliver nødt til at taksere som samfund.
Vi er nødt til at gribe ind over for den slags, og det gør vi af hensyn til ofrene, og der sætter vi jo folk i fængsel.
Men vi har fået skabt et system, som skaber en efterstraf, som gør, at der er en stor risiko for, at folk ryger tilbage i kriminalitet og skaber nye ofre, og det synes jeg er uhensigtsmæssigt.
Så er der også noget retssikkerhedsmæssigt problematisk i den måde, hvorpå man opgør regningerne, og ingen kan svare på, hvordan regningen egentlig bliver opgjort.
For det sker efter selve dommen, hvor man bliver kendt skyldig i at skulle betale straffesagsomkostninger, og det synes jeg også er en kæmpe udfordring ved det her system.
Det er jo selvfølgelig rigtigt, at det kan være spiritusprøver, at det kan være dna-prøver, at det kan være mentalerklæringer, det er alle de efterforskningsskridt, som man tager, og lad mig give et eksempel.
Det vil sige, at alle tre sådan set har gavn af den her dna-prøve, men hvem kommer til at betale for den?
Det kan jo godt være, at de to andre også dømmes for noget, og hele det der kompleks kan vi simpelt hen ikke få svar på.
Hvordan bliver det her opgjort?
Det eneste, vi ved, er egentlig, at regningerne knyttes til et journalnummer, men det kan jo dække over mange gerningsmænd og mange forskellige undersøgelser osv.
Og jeg synes altså, der er et retssikkerhedsmæssigt problem i, at man ikke kender regningen på det tidspunkt, hvor man siger: Du skal betale de her penge.
Det er jo klart, at det må være retssikkerhedsmæssigt, at man får det specificeret ud på et tidspunkt, hvor man kan forholde sig til det.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Jeg vil godt sige tak til justitsministeren og regeringen for at ville være med til at kriminalisere den her form for identitetstyveri.
Det er jo meget krænkende og meget voldsomt at opleve for nogle af de personer, der har været udsat for det her – mange gange over lang tid.
Det er jo nærmest ens liv, man får ødelagt i en kortere eller længere periode, når det her er på spil.
Jeg kunne godt lige tænke mig at høre ministeren om et par ting i den forbindelse.
Det er jo positivt, at regeringen gerne vil gøre noget, men jeg undrer mig faktisk lidt over forløbet, hvor man tilsyneladende udvælger nogle bestemte fantastiske politiske partier, selv om der er meget bred interesse om det her i Folketinget, mens f.eks. de borgerlige partier, som jo også har en vis interesse i det her – set gentagne gange i avisartikler og debatter osv. osv. – ligesom udelukkes.
Altså, hvorfor den der eksklusion af halvdelen af Folketinget?