runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-11:
Tak for det.
Der er ikke nogen tvivl om, at minksagen har fyldt rigtig meget og med rigtig god grund.
For det var ikke et kønt forløb, og sagen er kritisabel.
Mange beslutninger blev truffet hurtigt, og meget blev gjort under et betydeligt pres, og derfor har det også været helt rigtigt, at sagen har været genstand for grundige undersøgelser.
Vi har haft en granskningskommission, og der ligger tusindvis af sider med afhøringer, dokumenter og vurderinger.
Hele sagen er blevet gennemlyst i et omfang, som meget få sager i nyere tid er blevet.
Minkkommissionens konklusioner står stadig tilbage.
De var ikke milde, og de var ikke til at misforstå.
Jeg kommer ikke til at genåbne hele debatten om Minkkommissionens konklusioner her, men det er blot for at sige, at det bestemt har været på sin plads at forholde sig kritisk til sagen.
Den sag, vi så står med i dag, vedrører specifikt forløbet om de slettede sms'er, og hvorvidt der skal nedsættes en kommission, der skal undersøge forløbet omkring forsøgene, der har været gjort på at genskabe de her sms'er.
De fleste af os, der sidder herinde i dag, tilbragte også en eftermiddag sammen i Folketingssalen for et par måneder siden til en hasteforespørgselsdebat om præcis samme emne, så Venstres position kommer nok ikke som den helt store overraskelse, nemlig at Minkkommissionen ikke kunne få adgang til de slettede sms'er.
Det var og er frustrerende, og det var og er utilfredsstillende.
Det var det dengang, og det er det stadig.
Derfor blev der også gjort helt ekstraordinære forsøg på at genskabe dem.
Forsvarets Efterretningstjeneste blev spurgt.
Der blev undersøgt forskellige enheder og backupløsninger, og it-ansvarlige blev inddraget.
Konklusionen var den samme hver eneste gang: Sms'erne kan ikke genskabes.
Jeg forstår godt nysgerrigheden, og jeg deler den.
Det er brandærgerligt, det er irriterende, at sms'erne ikke kunne genskabes.
Så kan man spørge, og det gør flere jo på baggrund af de mediehistorier, der også afstedkom den hasteforespørgsel, jeg talte om lige før, om der alligevel var spor af muligheder, der ikke blev fulgt.
Der er min og Venstres konklusion den samme, som den var under hasteforespørgslen: Når man gennemgår materialet, når man hører diverse ministres redegørelser, og når man lægger notaterne frem foran sig, står vi tilbage med det samme billede, nemlig at de metoder, der er blevet omtalt som nye, eller andre metoder allerede blev afsøgt og med samme konklusion, altså at det ikke var muligt at genskabe sms'erne.
Derfor mener vi i Venstre heller ikke, at der skal nedsættes en granskningskommission, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Vi skal ikke igen stå i en situation, hvor en kommission i forbindelse med sin undersøgelse ikke kan få udleveret det ønskede og helt relevante materiale.
Derfor er der nu i dag helt klare retningslinjer for opbevaring af sms'er i staten.
De gælder også for ministre og for departementschefer.
Beskeder skal gemmes i op til 25 år.
Det er nu slået helt fast.
Det ændrer desværre ikke på, at de sms'er, som Minkkommissionen ønskede at få udleveret, er slettet.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-11:
Når vi lige har fået at vide, at der var eksperter i Center for Cybersikkerhed, som havde en opfattelse af, at der kunne gøres mere, så er svaret fra hr. Jan E. Jørgensen: Jo, men dem, der skal undersøges, sagde, at der ikke kunne gøres mere.
I hvilke andre sager er det en argumentation, man benytter?
Altså, hvis nu man skal finde nogle rockeres sms'er og rockerne så siger: Jamen, de er ikke at finde; vi har gjort, hvad vi kan for at finde de der, så derfor er der ikke nogen.
Det er ikke, fordi jeg sammenligner rockere og embedsmænd og ministre.
Men selve det, at dem, der skal undersøges, siger, at der ikke er noget at finde, og så tager man bare det for gode varer – hvor gør man ellers det?
Peter Kofod (DF), 2025-12-11:
Jeg synes egentlig, debatten her i dag har været meget sigende for den måde, regeringen har håndteret situationen på.
For når et mindretal i Folketinget er kommet og har bedt om en granskningskommission, har man først afvist det, og når et mindretal bagefter spørger, om vi kunne mødes, ja, det er ikke engang på halvven, men ved at vi måske kunne få det som en smagsprøve på, hvad det handler om, så siger regeringen også nej.
Der er nogle af de dygtige medarbejdere, der har været i FE, som har rejst tvivl om håndteringen af den her sag, og kunne man have gjort mere for at fremskaffe de her sms'er?
Kunne man iværksætte, at de mennesker fik lejlighed til at mødes med et udvalg af folketingsmedlemmer og forklare om processen og om den efterfølgende frustration, de har haft, for at finde ud af, om der her er foregået noget, der potentielt vil være så vidtgående, at det kunne være et endnu bedre argument for at løfte ønsket om en granskningskommission?
Man siger altså nej til den store ting, men også nej til det, der vel kan betegnes som værende en meget, meget lille tilnærmelse, og det har jo i den her sag været helt gennemgående.
Fakta er også meget langt hen ad vejen blevet belyst.
Regeringen kørte fuldstændig over for rødt lys.
Regeringen slettede sms'er, men det var ikke nok med det, og det er egentlig det mest vidtgående bagefter at høre på den attitude, som regeringen har over for den helt forventelige frustration, der er i store dele af befolkningen og i Folketinget over den her sag.
Da man her ved starten af debatten hørte den socialdemokratiske ordfører udtale sig, blev man jo næsten i tvivl om, hvem regeringen egentlig synes er ofrene i den her sag, altså om det er minkavlerne eller skatteborgerne, eller om det er tilliden til folkestyret, der har lidt et knæk.
Nej, det er statsministeren, der har været offeret i den her sag.
Altså, det er mig fuldkommen uforståeligt, at man på den her måde og med den her håndtering kan få byttet fuldstændig rundt på de roller.
Jeg må for vores vedkommende bare sige, at vi mener det samme, som vi gjorde forud for folketingsvalget, og at vi ikke ligesom flere andre i den her sal har skiftet mening.
Vi mener fortsat, at den her sag skal undersøges til bunds, og derfor støtter vi også beslutningsforslaget her.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-11:
I dag, godt 5 år siden hele minksagen startede, står vi stadig væk med ubesvarede spørgsmål.
Det handler jo om sms'er, men det handler også om mere.
Det handler om tilliden til vores demokrati og om Folketingets og ikke mindst borgernes ret til fuld indsigt.
Der ingen tvivl om, at Minkkommissionen har udført et grundigt stykke arbejde, men vi ved også samtidig nu, at der er oplysninger om forsøget på at gendanne slettede sms'er, som ikke er blevet fuldt ud belyst.
Der er kommet nye oplysninger frem, som viser, at FE faktisk vurderede, at der kunne have været andre enheder, der muligvis kunne have kastet mere lys over sagen, samt anonyme henvendelser.
Vi ved, at der ikke blev udleveret computere, fordi ministerierne ikke havde grund til at tro, at sms'er skulle være gemt på computerne.
Men er det godt nok?
De spor blev ikke fulgt, og for politiets vedkommende kiggede de alene på de udleverede iPhones og iPads.
Siden har vi fået vide, at det ikke var muligt at genskabe beskederne.
Alle muligheder er ikke blevet udtømt, alle relevante enheder er ikke blevet inddraget, og dermed står Folketinget uden et fuldstændigt billede.
Det mener vi i Det Konservative Folkeparti at vi er nødt til at reagere på.
Det er vigtigt at understrege, at det her ikke handler om at genåbne hele minksagen.
Det handler om et meget konkret og et meget specifikt stykke arbejde for at afdække et afgrænset og konkret forløb, nemlig den interne dialog mellem FE, Center for Cybersikkerhed, Rigspolitiet, Justitsministeriet og Forsvarsministeriet om genskabelse af sms'erne.
Vi synes, vi skylder både Minkkommissionens arbejde og befolkningens tillid at gøre det, så vi får klarhed over, om alt, der kunne gøres, faktisk blev gjort.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti forslaget.
Henrik Frandsen (M), 2025-12-11:
Nu er der jo noget, der ikke passer her, for i folketingsvalgkampen var Berlingske ikke udkommet med en artikel, der omtalte det pågældende telefonnotat.
Så til det, at vi i folketingsvalgkampen skulle have forholdt os til det, vil jeg sige, at det har vi simpelt hen ikke haft mulighed for, fordi det ikke var kendt på det tidspunkt.
Derfor hænger argumentationen ikke sammen her.
Peter Kofod (DF), 2025-12-11:
Det er jo fair nok, at Moderaterne i dag mener noget helt andet end det, man sagde op til sidste valg.
Det er fair nok; Folketinget og danskerne har jo vænnet sig til, at Moderaterne er et helt andet sted politisk end det, man gav indtryk af.
Når I nu afviser det her med granskningskommissionen, kunne vi så gøre noget andet, der var mindre vidtgående, men enten kunne betrygge os i, at regeringen havde ret i den her sag, eller kunne bestyrke mistanken om, at der måske var noget at komme efter, som gjorde, at vi på et tidspunkt skulle have set på den kommissionsundersøgelse?
Det er det, jeg tror mange er optaget af.
Det er derfor, jeg ikke forstår, hvorfor det skulle være så vidtgående at tale med de medarbejdere, som, i hvert fald i sin tid, angav, at noget var galt.
Henrik Frandsen (M), 2025-12-11:
Altså, nu må jeg jo igen minde om, at det, vi debatterer i dag, er en betænkning, som munder ud i et beslutningsforslag om at nedsætte en granskningskommission.
Jeg synes, spørgerne bevæger sig mere og mere over i retning af, om vi ikke bare kunne lave en lillebitte smule, der kunne komme dem i møde i forhold til det her.
Det bygger også stadig væk på den samme præmis om, at der skulle være kommet nyt i sagen, noget, som var så afgørende, at man skulle begynde at genoptage sagen på et eller andet niveau, og det mener Moderaterne ganske enkelt ikke der er.
Så vi kan godt tage hele turen omkring telefonnotat osv. igen.
Peter Kofod (DF), 2025-12-11:
Tak for det.
Jeg kan slet ikke forstå regeringen i den her sag.
Altså, der sidder nogle medarbejdere i FE, der har været dybt frustrerede over og har følt, at man ikke har gjort nok for at finde de her sms'er.
Så er vi nogle, der siger: Jamen kunne vi tage en snak med dem?
Jeg tror, det var hr. Ole Birk Olesen, der startede med at spørge, om man ikke kunne indkalde dem og få en snak med dem.
Det er jo den nemmeste måde.
Hvis regeringen tror, at der ikke er mere i den her sag, vil det jo være det nemmeste i verden at indkalde dem – eller invitere dem på en pæn måde – til at komme og tale med udvalget.
De ville jo så kunne sige, hvis regeringen havde ret, at der ikke var mere i det.
Så ville det jo være så nemt for regeringen.
Men med den måde, regeringen kæmper imod på, får man jo det klare indtryk, at det er, fordi regeringen godt ved, at der er mere at komme efter.
Hvorfor er det, at regeringen ikke bare slår ud med armene og siger: Ved I hvad, lad os gøre det?
For så får vi syn for sagen.
Henrik Frandsen (M), 2025-12-11:
Altså, jeg tænker jo ikke, at det giver mening at spørge medarbejderne, om det, de har skrevet i et telefonnotat tilbage på det tidspunkt, er i overensstemmelse med sandheden.
Selvfølgelig er det det.
Det er jo det, man har skrevet ned netop for efterfølgende at kunne dokumentere, at man har haft en telefonsamtale.
Det er det, der ligger i telefonnotatet.
Det er det, der ligger i notatpligten, altså at man efterfølgende kan gå ind.
Så at begynde at spørge dem om det mener jeg ikke er relevant.
Peter Skaarup (DD), 2025-12-11:
Det må så være ordførerens konklusion.
Det vil vel også sige, at vi kunne spørge de medarbejdere, spørge den afdeling i Forsvarets Efterretningstjeneste, om de stadig væk mener det, der stod i det telefonnotat, eller de ikke gør, som hr. Henrik Frandsen mener er tilfældet.
Vil Moderaterne være med til det?
Henrik Frandsen (M), 2025-12-11:
Nu er vi jo her ved at begynde på noget historieskrivning om den her ganske fortrinlige regerings tilvejebringelse.
Moderaterne gik helt klart til valg på, at vi skulle samle politik i Danmark omkring midten.
Vi gik til valg på, at vi skulle have en bred regering hen over midten.
For os er det et drømmescenarie, at det er lykkedes at lave den regering, vi har, med deltagelse af både Venstre og Socialdemokratiet og Moderaterne.
Det er en flertalsregering, som er enormt effektiv, så at det kun skulle bunde i, at vi ikke traf en konkret beslutning i minksagen, tror jeg ikke er helt i overensstemmelse med det, der foregik på Marienborg.
Telefonnotatet har jeg selvfølgelig ikke kendt eksistensen af.
Det var jo i dagspressen, at der stod om det, og det viser sig så efterfølgende, når man går ind i, hvad der står i det telefonnotat fra Center for Cybersikkerhed, som er sendt over til ministeriet, at man allerede på det tidspunkt havde undersøgt den mulighed, som bliver beskrevet i telefonnotatet.
Peter Skaarup (DD), 2025-12-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Når det så er sagt, siger ordføreren her i dag, at der ikke er noget nyt i sagen, så derfor er der ikke noget at undersøge.
Men, hr. Henrik Frandsen, er det ikke nyt, at det er kommet frem, at der faktisk fandtes en backup på en pc i Statsministeriet hos en ledende medarbejder?
Hr. Henrik Frandsen, er det ikke noget nyt, at der er kommet et telefonnotat frem, hvor en række medarbejdere siger, at de faktisk mente, at der var nogle andre muligheder for at finde de her sms'er og genskabe dem?
Er de to ting ikke nye, eller vidste hr. Henrik Frandsen godt det i forvejen?
Samira Nawa (RV), 2025-12-11:
Tak, formand.
Vi behandler i dag beslutningsforslag B 28 om at nedsætte endnu en granskningskommission, der skal kigge på forløbet under corona omkring aflivning af mink, men den her specifikke granskningskommission skal handle om de slettede sms'er.
I Radikale Venstre synes vi også, at den automatiske slettepraksis, der blev indført under corona, var højst problematisk.
I dag er sms'er et kommunikationsredskab på samme måde som mails og andre skriftlige dokumenter, og derfor skal de naturligvis ikke slettes, men bevares, sådan at de, hvis der er nogle oplysninger, man skal have fat i, så kan genfindes.
Den automatiske slettepraksis, der var på det tidspunkt, er heldigvis også lavet om nu, for selvfølgelig var den ikke holdbar.
I den forbindelse, både om mink og slettede sms'er, blev der jo lavet en masse og også grundigt undersøgelsesarbejde, bl.a. kom Minkkommissionen med en stor afrapportering, som konkluderede, at der ikke kunne drages nogen juridiske konsekvenser.
Men jeg minder kollegaerne her i Folketingssalen om, at Radikale Venstre syntes, der skulle drages en politisk konsekvens, hvilket vi så også gjorde.
Betyder det så, at vi nu skal have endnu en granskningskommission vedrørende den her sag?
Det mener vi ikke i det Radikale Venstre.
Forløbet er i den grad blevet undersøgt.
Det har vi også talt om i løbet af i dag.
Der er både mails, sms'er og afhøringer, der har fundet sted, og samtidig er de forsvundne sms'er også forsøgt genskabt, dog uden held, og det kan jeg kun være rigtig, rigtig ærgerlig over, fordi det jo er det, der holder liv i den her sag også 5 år senere.
Men som sagt synes vi, at sagen er rigeligt belyst, og at genskabelsen af sms'erne også er rigeligt forsøgt, så vi støtter ikke det her beslutningsforslag.
Tak, formand.
Peter Skaarup (DD), 2025-12-11:
Jeg anser jo egentlig De Radikale for normalt at være et sagligt parti på det her punkt, som også synes, at hvis der er noget, der er galt fat, så skal der kigges på det.
Og det var jo sådan set også det, som man vurderede hos De Radikale i sidste valgperiode i folketingsgruppen, og det kom der så det ud af, der gjorde.
Nu står vi så her i dag, og vi har nogle partier, der siger: Noget af det her er jo bare hetz, og det er helt forkert, og det er helt skævt, og der er ikke noget nyt.
Men sagen er, at det er der jo.
Der er jo nye oplysninger.
Der er jo f.eks. den nye oplysning, at der faktisk er fundet en backup af noget på en pc fra Statsministeriet.
Der er den nye oplysning, at der lå det her telefonnotat.
Nogle ordførere siger så: Nå, men det var bare en mellemregning.
Kunne fru Samira Nawa være med på, at man spurgte den afdeling i Forsvarets Efterretningstjeneste, der skrev telefonnotatet, om man mener, alt er løst, eller man stadig væk står ved det, der stod i det telefonnotat?
Per Larsen (KF), 2025-12-11:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for at foreslå en autorisationsordning for farmaceuter og farmakonomer.
Vi har jo eksempler på nogle, som får ordineret 15, 20, 30, måske endda helt op til 40 forskellige præparater.
Det kalder selvfølgelig også på, at man får det gennemgået løbende, når det er så mange forskellige præparater, som indtages, og som jo måske kan interagere uhensigtsmæssigt med hinanden i forhold til de medicintyper, der indtages.
Der er farmaceuter og farmakonomer jo oplagte at bringe i spil.
Hvis man oftere, end tilfældet er i dag, får gennemgået medicinforbruget, vil det selvfølgelig øge patientsikkerheden, og det kan være med til, at man undgår overmedicinering.
Det synes vi bestemt er vigtigt at have for øje.
Så som udgangspunkt støtter vi Konservative forslaget, men vi har lige noget i forhold til økonomien, så der er noget, vi lige skal have boret ud, i forhold til hvad det vil komme til at koste.
Men vi er i hvert fald positive over for det, og der er flere, der har bragt en beretning på banen, og det kunne jo godt være, at det er der, det ender.
Og så skal jeg hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de stemmer imod.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-11:
Tak til ordføreren for talen, og tak for støtten til forslaget.
Med hensyn til finansiering kan jeg jo så igen berolige ordføreren med, at fru Louise Brown var inde på, at det er 5 pct. af alle hospitalsindlæggelser, der kan undgås, hvis vi får styr på medicineringen.
Så jeg tror, ordføreren godt ved, at der faktisk er et klækkeligt beløb, vi kan spare på den konto, hvis vi tør gå den vej.
Per Larsen (KF), 2025-12-11:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at jeg også er blevet finansordfører her for ganske nylig, og jeg må bare sige, at i Finansministeriet har man ikke sådan de der dynamiske effekter regnet ind på alle ting.
Det betyder så også, at der skal findes noget konkret finansiering, hvis det er sådan, at man vil til at indføre nye ordninger, som koster up front.
Så det er vi næsten nødt til at holde os til.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-11:
Det fik mig jo ind på noget, man sikkert vil sige er et vildspor, for jeg er sikker på, ordføreren godt kan se, at det er lidt uheldigt, at man ikke kigger på de her dynamiske effekter.
Så jeg håber, vi også kan få et samarbejde om faktisk at få Finansministeriets regnemaskine til ligesom at blive ændret en lille smule, så man faktisk godt kan se, at 5 pct.s besparelser på indlæggelser om 2 år er god økonomi.
Per Larsen (KF), 2025-12-11:
Jeg tror faktisk, der er flere, der har den samme opfattelse af, at der godt kan være noget dynamik i at indregne dynamiske effekter i forhold til mange ting.
Men sagen er bare den, at nu har vi jo lige så sent som i går, nej, faktisk i dag vedtaget en finanslov, og derfor er vi også nødt til at skele til, at der altså skal noget finansiering til up front, inden man sætter nye ting i værk.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-11:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne tilslutte mig de positive bemærkninger, der allerede er faldet om den rolle, som både farmakonomer og farmaceuter spiller i sundhedsvæsenet.
Jeg vil også gerne tilkendegive, at jeg er fuldstændig enig i intentionen med det, som både Alternativet og Liberal Alliance rejser med det beslutningsforslag her.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi får set på det her område, og er på ingen måde afvisende over for, at der skal laves en autorisation til farmakonomer og farmaceuter, netop med baggrund i den rolle, de spiller i vores sundhedsvæsen.
Jeg vil også gerne anerkende den mulighed, der er for, at det reelt set kan komme til at nedbringe antallet af indlæggelser, at man kan sætte ind tidligere.
Jeg hørte også tidligere i debatten, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl fra Danmarksdemokraterne foreslog, at vi eventuelt kunne lande det her i en fælles beretning.
Nu har jeg også selv fornøjelsen af at være finansordfører, og jeg er fuldstændig enig, også med fru Karin Liltorp, i, at det jo ville være rigtig klogt og fornuftigt, hvis det var sådan, at man også i Finansministeriet kunne regne med nogle af de positive effekter, der er af forebyggende indsatser og af, at man får styrket en tidligere indsats i sundhedsvæsenet.
Men det bringer mig bare til, at det også kunne være noget af det, der kunne udfoldes i forbindelse med en fælles beretning.
Det ville så netop også give muligheden for, at vi måske kunne få lavet en lidt større gennemgang af, hvilke fagområder det er inden for sundhedsområdet, hvor der kan være behov for at få set på muligheden for at få lavet autorisationer.
For det er jo ikke første gang, at vi står her og diskuterer for en enkelt faggruppe, om der skal laves en autorisationsmodel.
Det er jo fuldt forståeligt, at der kan være det behov for at blive opkvalificeret i forhold til den rolle, man kan spille i sundhedsvæsenet, også set i lyset af det stigende fokus, der bliver nødt til at være på opgaveløsningen i sundhedsvæsenet og på, hvilke faggrupper der skal løse dem.
Altså, der er et behov for at få lavet en autorisationsordning, men det kunne jo så netop måske være anledning til, at vi får kigget det igennem og set på, hvordan vi egentlig skal have organiseret vores sundhedsfaglige personale fremover i forhold til autorisationer, og på, hvor det er, at vi kan se, at der kan være et klart behov for at få lavet noget autorisationsordning.
Der synes jeg, at det ville være oplagt, at der i den sammenhæng også indgår farmakonomer og farmaceuter.
Så hvis det ender dér, at vi kommer til at skulle stemme om det hernede i salen, så vil vi formentlig komme til at stemme ja til beslutningsforslaget, men jeg ville klart foretrække, at vi kunne få lavet en fælles beretning, så det ikke bare kommer til at handle om en symbolsk afstemning hernede i salen, som formentlig ender med at blive stemt ned, men at det i stedet bliver anledning til, at vi kan få en grundigere gennemgang af hele det her område og se på, hvor det er, at der kan være behov for at se på autorisationsordninger.
Så det vil være opfordringen fra Enhedslisten.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-11:
Tak, formand, og tak til forslagsstillerne for at tage emnet om autorisationer op her i Folketingssalen, for vi har jo her i Danmark et utrolig velfungerende sundhedsvæsen, hvor mange forskellige faggrupper arbejder dagligt for at give patienterne den bedste behandling, og det gælder i høj grad også farmakonomer og farmaceuter, som forslaget her omhandler.
Hvorvidt det giver mening med en autorisation, må altid bygge på en samlet vurdering ud fra deres arbejdsopgaver, deres uddannelse og hensynet til patienterne.
Og i sidste ende hviler det jo på en vurdering fra Styrelsen for Patientsikkerhed.
Her er vi så så heldige, at Styrelsen for Patientsikkerhed tilbage i 2024 lavede en sundhedsfaglig vurdering af behovet for en autorisationsordning for netop disse to faggrupper.
Det skete som bekendt på baggrund af Robusthedskommissionens anbefalinger.
Her var konklusionen fra styrelsen, at man ikke behøvede gå videre ad den vej, og det er en anbefaling, som vi i Radikale Venstre læner os op ad, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Jeg hører dog også flere snakke om en fælles beretning.
Det er jeg bestemt ikke afvisende over for.
Nu må vi se, hvad der står i den, før vi kan sige ja eller nej.
Men hvis det kommer til det, er vi selvfølgelig åbne for den diskussion i udvalget.