runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-12-11:
Jeg spørger lidt mere direkte.
Hvis jeg nu anerkender alle de præmisser, som hr. Dennis Flydtkjær har sat op – det siger jeg ikke at jeg gør, men leg nu med tanken – og stemmer for alle de ændringsforslag, som Danmarksdemokraterne har stillet, hvad bliver den offentlige forbrugsfest så i procent?
Hvad bliver tallet?
For min analyse er – og så må hr. Dennis Flydtkjær sige det, hvis han mener, at jeg tager fejl – at det næsten bliver det samme, og derfor er det en lille smule hyklerisk at stå og sige, at vi er uansvarlige og bare bruger løs af pengene, når man selv vil bruge nærmest lige så mange penge.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det, vi efterlyser i Danmarksdemokraterne, er prioriteringen, der mangler.
Jeg er ikke uenig i, at der godt kan være brug for flere penge til velfærd tæt på borgerne.
Det er typisk ude i kommunerne, og det er netop derfor, at vi også sætter fokus på, at de her 16.000 ekstra, der er kommet til administration i staten, koster 11 mia. kr.
Jeg tror godt, man kan drive statens administration for det samme, som man gjorde i 2017.
Jeg er med på, at det ikke kan ske på 1 år.
Det er også derfor, vi ikke bare har foreslået, at det skulle træde i kraft fra den 1. januar – så kører vi!
Men hvis man gjorde det, havde man 11 mia. kr., man kunne pumpe ud til folkeskoler, dagplejere og alt muligt andet.
Jeg er med, at det ikke er 50 mia. kr., men jeg tror da, vi kan være enige om, at det ikke er i statens administration, man skal bruge det.
Det skal ud i kommunerne i stedet for.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Tak for det.
Ordføreren nævner det her med den offentlige forbrugsvækst.
Så vil jeg egentlig godt spørge: Er det ældreområdet?
Er det aftalen om at løfte vores sundhedsvæsen?
Er det investeringer i forsvaret?
Hvor er det helt konkret, Danmarksdemokraterne ønsker at reducere?
Det synes jeg er interessant.
For hvis man kigger ned over forslagene, som Danmarksdemokraterne kom med til finansministeren, så er det jo ikke de forslag, der gør, at den offentlige forbrugsvækst sådan reduceres med flere procent, altså fra 3 pct. til 2 pct. eller 1 pct.
Så det interessante er jo, hvad der er Danmarksdemokraternes tilgang til det her.
Må det være 1 pct. eller 2 pct., og hvor er det i øvrigt, der ikke længere skal bruges penge?
Er det på sundhedsvæsenet, ældreplejen eller forsvaret?
For det er jo der, vi i øjeblikket investerer massivt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Jeg må sige, at jeg er oprigtigt overrasket over, at det spørgsmål, kommer præcis fra Venstre, som jo tidligere har været et borgerligt økonomisk ansvarligt parti, og at det nu er Venstre, der står på mål for, at man har en offentlig forbrugsvækst på 3 pct.
Der ville man have en mindre vækst i den offentlige sektor.
Nu er der åbenbart ingen steder i den offentlige sektor, man kan spare, og man er nødt til at bruge 3 pct. mere på 1 år.
Der er masser af steder.
DR nærmer sig snart 3 mia. kr.
De får lige så mange penge, som Ringkøbing-Skjern Kommune gør til at stå for al offentlig velfærd.
Kunne man ikke godt drive en statslig administration af en tv-kanal lidt billigere?
Det kunne man nok godt.
Jeg har lige svaret hr. Pelle Dragsted, at hvis man går tilbage til 2017, svarer det til 11 mia. kr., man kunne spare.
Så mon ikke man godt kunne klare sig ved at omprioritere i stedet for altid bare at bruge nye penge.
Det ærgrer mig virkelig seriøst meget, at Venstre nu er kommet på det hold, hvor man siger, at det offentlige forbrug bare skal stige.
Et af spørgsmålene i første runde var oprigtigt, som jeg hørte det, at man skulle nævne nogle andre eksempler end det, der var, altså forslaget om Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse.
Det nævnte jeg så, og jeg nåede så ikke at svare på hele spørgsmålet, det beklager jeg.
Så vidt jeg ved, er ca. 10 pct. af samtlige mennesker ansat i forsvaret ansat til at købe ind.
Jeg synes ikke, det virker særlig hensigtsmæssigt, at hvert tiende menneske, som sidder i forsvaret, som skal forsvare vores land, bare sidder og køber.
I øvrigt mangler de produkter og kan ikke betale deres regninger til tiden.
Så synes jeg faktisk, det er meget fair at sige, om det måske kunne være sådan, at man kunne klare sig med nogle færre mennesker.
Hver tiende i forsvaret køber ind og render ikke rundt og skyder.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Vi er ikke på det hold, hvor man siger, at den offentlige vækst bare skal stige.
Vi er på det hold, der konkret viser, at vi kan reducere med 1.000 årsværk i 2025, og det håber jeg også at Danmarksdemokraterne støtter op omkring.
Det er lige nemt nok at sige at vi skal tilbage på det niveau, der var i 2019, og så kan vi godt drive den offentlige sektor, når man ikke konkret anviser, hvor de reduktioner skal foregå.
Og jeg fik jo ikke noget svar på, hvad forbrugsvæksten er i det forslag, som Danmarksdemokraterne kom med til finansministeren.
Hvad er forbrugsvæksten der?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det er også flot, at man står og praler med, at man nu skærer ned med 1.000 i administrationen i staten, når antallet, siden Venstre kom i regering, er steget med 2.900.
Der er stadig væk kommet 1.900 flere, siden Venstre kom i regering.
Det er måske lidt for frisk at stå og prale med, at nu er man kommet igennem med borgerlige resultater.
Altså, man har fået ansat 1.900 flere i den statslige administration.
Når Venstre nu siger, at vi ikke er konkrete om, hvor man kan finde det, må Venstre jo kunne svare på det, for det er trods alt Venstre, der sidder og har ansvaret for kontorerne rundtomkring.
Hvis der er kommet 1.000 flere i Transportministeriet, hvad laver de mennesker så?
I Kirkeministeriet er det steget med 96 pct.
Hvad er det, der er brug for af ekstra administration i Kirkeministeriet?
Det må Venstre jo også kunne svare på.
Monika Rubin (M), 2024-12-11:
Mange tak.
Jeg lyttede med på sidelinjen til ordførerens tale.
Jeg kunne også forstå, at De Konservatives ordfører faktisk havde et konkret forslag til, hvor man kunne spare på administrativt ansatte, og at de fire blå partier mener, at det kunne være på Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse.
Der undrer jeg mig bare, i forhold til at vi fra statsrevisorernes side i mandags kom med en statsrevisorberetning, der viser, at Forsvarsministeriet betaler 24 pct. af deres fakturaer for sent.
Jeg har kun hørt det konkrete forslag om, at man kunne spare i Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse.
Hvor ellers kunne man spare på administrativt ansatte, og hvilke konsekvenser vil det have?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Lad mig bare nævne et andet eksempel.
Jeg var til frisør i Varde her for en måneds tid siden, hvor frisøren kunne nævne, at hun havde modtaget nogle mobilepaybetalinger fra hendes barns venner og klassekammerater, altså f.eks. 40 kr. til en gave.
Der havde skatteforvaltningen været efter hende og havde sagt, at det er sort arbejde.
Så hun er blevet beskattet af at modtage betaling fra barnets klassekammerater.
Hun havde også sidste jul fået en betaling fra sin svigerfar, hvor hun havde fået penge til at købe gaver til børnene.
Der havde skatteforvaltningen sagt: Det er jo sort arbejde, og det skal du beskattes af.
Og det er hun blevet.
Kunne det ikke godt tænkes, at de 4.000 ekstra, der er kommet i skatteforvaltningen, skulle lave noget andet end at jagte frisører for modtagelse af betaling til gaver til børn?
Kunne man ikke lave en bagatelgrænse og sige, at de ikke skal jagte folk for beløb under et eller andet – om det er 1.000 kr. eller andet?
Jeg har ikke noget imod, at der er kommet 4.000 ekstra i skatteforvaltningen, for det er faktisk et af de steder, hvor der er brug for at geare op.
Men de 4.000 laver da åbenlyst det forkerte, hvis de jagter frisører i Varde for at have modtaget penge fra deres svigerfar til gaver.
Det er i øvrigt teksten på MobilePay – der står gaver til børnebørn.
Altså, så bliver de administrative medarbejdere, der er ansat, i hvert fald brugt forkert.
Monika Rubin (M), 2024-12-11:
Altså, har de fire blå partier lavet en eller anden form for konsekvensanalyse af at spare de her administrativt ansatte væk, f.eks. i Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse?
Hvad vil det gøre for forsvarets betalingsadfærd?
Altså, de betaler ikke 24 pct. af deres regninger til tiden.
Det betyder altså, at der er millioner af kroner, vi faktisk spilder fra forsvarets side på rykkere og gebyrer.
Hvis der bliver færre administrativt ansatte i Materiel- og Indkøbsstyrelsen, hvad tænker ordføreren så der kommer til at ske?
Og hvad med de andre konkrete forslag – er der nogle sådan helt konkrete forslag fra ordførerens side?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det, der ligger i præmissen for spørgsmålet, hvilket jeg også synes er ganske urimeligt at forlange af Danmarksdemokraterne, er, at når regeringen bruger løs af pengene og ikke vil prioritere, så skal det så være mit ansvar at finde pengene til alle de ting, I har brugt penge på.
Det må da være Socialdemokraterne, der skal stå til ansvar for det, når man bruger løs af pengene.
Vi har en historisk høj stigning i det offentlige forbrug.
Det kan virkelig ikke være Danmarksdemokraternes ansvar at sige, hvordan man vil finansiere Socialdemokraternes ønsker og voldsomme forbrug.
Det må I da selv stå på mål for.
Jeg har lige nævnt en masse ting, og når vi kommer med ønsker til en finanslov, finansierer vi også rigtig mange af tingene.
Mange af tingene går endda i øvrigt til skattelettelser, hvilket gør, at det offentlige forbrug kommer til at falde.
Men helt ærligt, Socialdemokratiet, I må altså selv stå på mål for det offentlige forbrug, I selv har vedtaget.
Louise Elholm (V), 2024-12-11:
En af de helt store ting, der er faldet på plads i år, er den grønne trepart.
Både er de forskellige dele af både klima-, miljø- og landbrugssektoren gået sammen om en grøn trepart, men et bredt flertal i Folketinget har også taget et ansvar for at sikre, at dansk landbrug har mulighed for at udvikle sig i en mere klimavenlig retning.
Danmarksdemokraterne har valgt at sige, at det vil de slet ikke være med til, og har harceleret ganske voldsomt imod det.
Men er det noget, som Danmarksdemokraterne vil kræve, altså at få ændret i den grønne trepart efter et valg, frem mod næste valg?
Er det noget, som er helt afgørende for Danmarksdemokraterne?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Her får jeg også mulighed for at korrigere mig selv, for jeg sagde, at vi ikke havde nogen ultimative krav, men vi har faktisk ét, og det er hr. Kim Edberg Andersen god til som partikollega at minde mig om.
Det er, at vi ikke vil have en rød statsminister, og det er i hvert fald anderledes end andre borgerlige partier, som jo så åbenbart godt kunne leve med fru Mette Frederiksen som statsminister, selv om man jo i valgkampen gik ud og sagde meget højt, at man ville det modsatte, at man syntes, det var useriøst, at man ikke gik efter ministerbiler, og alverdens ting.
Så jo, vi har ét ultimativt krav, og det er, at vi ikke vil have en rød statsminister.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-12-11:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, som min kollega Gunvor Wibroe spurgte ind til for ikke så lang tid siden i forhold til opbakningen til Ukraine, og starte med at kvittere for, at Danmarksdemokraternes ordfører i dag klart melder ud, at Danmarksdemokraterne fortsat bakker op.
Jeg forstår så også efter det her lille interne gruppemøde i Danmarksdemokraterne i Folketingssalen, at der ikke er nogen ultimative krav i forhold til en eventuel ny blå regering, og det kan jo godt bekymre mig lidt med den melding, der kom fra Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, for jeg synes ikke rigtig, vi fik svar før: Kan man forestille sig en situation, hvor Dansk Folkepartis krav, som netop er udmeldt, vil blive en del af den her regering, fordi Danmarksdemokraterne ikke har ultimative krav i forhold til regeringen?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det er måske mere reelt, at man stiller spørgsmålet til Dansk Folkeparti, når det handler om deres udmeldinger om Ukraine.
Men jeg har jo også noteret mig, at der er et bredt flertal.
Stort set alle andre partier end Dansk Folkeparti synes, at man skal støtte Ukraine, og bakker op om deres frihedskamp mod Rusland.
Mon ikke der også efter et valg er en ret stor opbakning, og mon ikke det trods alt kun er et parti, som mener, at man ikke skal støtte så meget, som man gør i dag?
Så der er jeg altså ikke så bange, og jeg er egentlig ret fortrøstningsfuld, i forhold at vi nok skal finde et flertal, der stadig væk vil støtte op om Ukraine.
Jeg kan i hvert fald klart sige, at i Danmarksdemokraterne vil vi fortsat støtte, at man har mulighed for at give penge til Ukraine, og at de får mulighed for at forsvare sig mod den invaderende magt fra Rusland.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-11:
Det var faktisk det næste spørgsmål.
Vi kunne høre, at Venstre var meget i tvivl om, om man kunne mene noget før et valg og så også mene det efterfølgende, men er det ikke rigtigt, at i Danmarksdemokraterne har vi i hvert fald noget, vi står ret fast på, og det er, at vi ikke ønsker at have en rød statsminister?
Så det, der er forskellen på Danmarksdemokraterne og Venstre, er, at når vi siger det inden et valg – så kan man kalde det ultimativt, eller hvad man vil – er det virkeligheden, nemlig at vi ikke ønsker en rød statsminister, og i modsætning til, hvordan det er med Venstre, kan man faktisk stole på, at vi ikke kommer til at pege på fru Mette Frederiksen efter valget.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-12-11:
Tak for det, og tak for svaret.
Det vil jeg selvfølgelig også gerne kvittere for her, for det er jo afgørende, at vi klart siger, at det ikke duer, at man har den adfærd, som Putin har i forhold til at tiltvinge sig land voldeligt.
Så det vil jeg gerne kvittere for, og så håber jeg, at man også i Danmarksdemokraterne vil holde fast i den del.
For det er afgørende, at vi fortsat bakker stærkt op om Ukraine.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det sjove i den her diskussion er lidt det der med ultimative krav.
Det er sådan en sang, der altid kører, når man sidder herinde i Folketingssalen.
Når man har været her lang tid nok, bliver man sådan lidt – jeg ved ikke, om man kan sige det sådan – immun over for det.
Skulle jeg så vende diskussionen rundt og spørge, om man kan være sikker på, at man ikke får en slap udenrigspolitik med Socialdemokratiet, fordi De Radikale og Enhedslisten vil noget helt modsat?
Er det rimeligt sådan at binde hinandens holdninger sammen?
Altså, vi er forskellige partier, så hvorfor er det, at vi ikke bare kan debattere det, som mit parti står for, eller det, Socialdemokratiet står for?
Hvorfor er det, at man skal binde andre partiers holdninger sammen med Danmarksdemokraternes?
Jeg synes, at det er en lidt ærgerlig måde at debattere på, men det har jeg noteret mig at man har gjort, i hvert fald siden jeg kom ind i 2011.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Jeg vil gerne høre, om fru Lisbeth Bech-Nielsen kan bekræfte, at der allerede findes skolemad på seks ud af ti folkeskoler ude i landet.
Og de steder, hvor det ikke findes, er det, fordi kommunerne ikke har ønsket at gøre det af den ene eller den anden grund.
Den skolemad er godt nok for de flestes vedkommende betalt af forældrene selv.
De betaler for det.
Så det nye, der sker her, er, at alle nu får betalt deres skolemad i den her forsøgsordning.
Altså, der er skolemad derude, men det nye er, at alle får det betalt.
Ligner det dermed ikke SF-politik ret meget, at man skubber de svage foran sig, men at det i virkeligheden er 9 ud af 10 kr., man bruger på, at folk, der har udmærket råd til at betale for ting selv, nu får det betalt af det offentlige?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-11:
Liberal Alliance går meget op i at give skattelettelser til erhvervslivet.
Vi går op i at give skattelettelser til familierne, som det her jo de facto er.
Vi går også meget op i det fællesskab, der ligger i at spise sammen.
Nogle kommuner er så økonomisk pressede, at de ikke har råd til at stille det tilbud til rådighed for kommunens børn, og andre kommuner har det.
Vi ønsker, at alle børn i hele Danmark skal have ret til gratis skolemad, som man også har i andre lande, og vi ved, at der er dokumenterede effekter på trivsel, på sundhed, på livsindkomst, på uddannelsesniveau osv.
Så vi synes kun, der er gode ting at sige om det.
Men det vigtige er, at man spiser sammen, og det gør man ikke, hvis nogle vælger det, og nogle ikke vælger det.
Og rigtig mange steder er der ikke mulighed for, at man som lavindkomstfamilie kan få det gratis.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Vi synes jo helt åbenlyst, at en CO 2 -afgift på landbruget er en tåbelig idé, og er egentlig ret uforstående over for, at Venstre som gammelt landmandsparti synes, det er en god idé, at man ødelægger dansk landbrug.
Altså, der er jo arbejdspladser, der vil komme til at forsvinde, og landbrug, der kommer til at lukke.
Så det er helt uforståeligt, at Venstre – specielt Venstre – synes, at det er en god idé.
Ja, selvfølgelig vil vi gerne det.
Altså, vi er jo imod det.
Så vil vi stille det som et ultimativt krav, at alt skal rulles tilbage?
Det er nok ikke særlig realistisk.
Men jeg kan love dig, at vi vil bruge vores mandater efter et valg til at forsøge at få det rullet tilbage, for vi synes, at alle de ting, jeg har nævnt, er dårlige – både CO 2 -afgiften på landbruget, dieselafgiften og alt det andet.
Louise Elholm (V), 2024-12-11:
Jeg mener jo, at det ansvarlige er at lave en løsning, hvor landbruget har mulighed for at udvikle sig og tilpasse sig de klimaudfordringer, vi har i samfundet, og det er det, vi gør med en grøn trepart.
Men det glæder mig, at der, som jeg forstår det, ikke er tale om et ultimativt krav for Danmarksdemokraterne efter et valg.
Kunne Danmarksdemokraterne se sig selv indgå i en regering, som den grønne trepart er en del af, og dermed indtræde i den grønne trepart efter et valg?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det bliver jo lidt det samme svar som før.
Altså, vi er jo ikke et parti, der stiller ultimative krav, men jeg kan love danskerne, at vi vil gøre, hvad vi kan med de mandater og den opbakning, vi får, for at få rullet en CO 2 -afgift på landbruget tilbage.
Men der er jo, som jeg sagde, masser af ting, som Venstre har fået indført af ulykkeligheder i den her valgperiode – om det er en højere dieselafgift, en kilometerafgift eller en streamingafgift.
Altså, der er jo masser ting, også en koranlov.
Skulle vi gøre det hele til ultimative krav for at kunne deltage i en regering, så har vi nok smidt os selv ud på forhånd.
Det tror jeg heller ikke at danskerne vil.
Jeg tror egentlig også godt, at danskerne ved, hvor vi står henne i den her debat, altså at vi er imod en CO 2 -afgift, og at det er Venstre, der er for den.
Omvendt kunne man jo også spørge: Kunne Venstre så efter et valg være med til at afskaffe en CO 2 -afgift, man lige har indført?
Tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtigt, at det skulle vi måske have stillet til et af de røde partier, for som medlem af det røde boyband, som man kan forstå der er, er det meget interessant, om man så fra Socialdemokraternes side ultimativt går til valg på, at pensionsalderen skal falde, og om Moderaterne så ultimativt går til valg på, at pensionsalderen skal stige.
Det er måske lidt useriøst, at man som regering ikke kan give et svar til danskerne på, hvad man egentlig reelt vil i den her situation.
Det tror jeg der er rigtig mange der gerne vil vide.
Men det er også naturligt i et Folketing, at der er forskellige holdninger til tingene.
Anne Paulin (S), 2024-12-11:
Tak for det.
Så er det det budskab, som vi skal tage ned i dag: at Danmarksdemokraterne ikke har nogen ultimative krav, når det sådan kommer til de her mange grønne initiativer, som gør en forskel, men som ordførerens parti jo har harceleret utrolig meget over?
Er der ikke nogen ultimative grønne krav for Danmarksdemokraterne, hvis man skulle komme i en position, hvor man skal være støtteparti til en anden regering?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det er sådan en sjov Christiansborgdisciplin, og jeg kom til at få et flashback.
Nu har jeg været herinde siden 2011, og jeg tror, at der under alle afslutningsdebatter og finanslovsdebatter er kommet sådan nogle debatter med spørgsmål om ultimative krav til hinanden.
Danskerne er interesserede i de løsninger, man laver herindefra, og meningerne kan brydes om det.
Vi synes, at CO 2 -afgift på landbruget er en tåbelig idé, og det mener vi også efter et valg.
Er der et flertal, der mener det lige nu?
Ja, det er der, men det håber jeg da på vi kan få lavet om efter et valg, når folk har stemt.
Der var da også masser, som den socialdemokratiske regering stod på mål for i sidste valgperiode, men som man så aflyste efter et valg.
Til det med, om man skal være ultimativ, vil jeg sige, at Socialdemokraterne jo heller ikke er ultimative på nogen ting, så hvorfor er det, at man kræver af os andre, at vi skal være det?
Altså, vi vil kæmpe hver eneste dag for, at den her CO 2 -afgift på landbruget ikke bliver til noget.
Anne Paulin (S), 2024-12-11:
Det er jo meget let at sætte sig op på rodeotyren og være rigtig meget imod den her aftale.
Jeg tror egentlig, at der er mange danskere, også af dem, der stemmer på ordførerens parti, som godt kunne tænke sig at vide, om det her er ultimativt, altså om man vil gå imod aftalen om den grønne trepart, eller om man ikke vil, altså om det er en rød linje for Danmarksdemokraterne.
Men jeg forstår også, at ordføreren ikke kan sige det tydeligt.
Er det rigtigt forstået?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Jeg synes, det er en tåbelig idé.
Men helt ærligt, den socialdemokratiske regering med støtte fra Venstre har lavet så mange ulykkeligheder i den her valgperiode, at jeg tror, det bliver svært at få rullet alt tilbage.
Men vi vil forsøge at rulle det hele tilbage, selvfølgelig vil vi det, men vi vil ikke prøve at foregøgle danskerne, at vi kan lykkes med alt.
For formentlig vil Socialdemokraterne nok stadig være her efter et valg, og Venstre vil nok også være her, og de synes begge to, det er en god idé.
Men vi vil bruge alle vores vågne timer og bruge vores mandater på at repræsentere de danskere, som synes, det er en dårlig idé med en CO 2 -afgift.
Det vil vi også efter et valg, altså prøve at kæmpe imod den her afgift, som vi synes er dybt skadelig for dansk landbrug.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-11:
For jeg hørte jo fru Gunvor Wibroe sige, at fordi Dansk Folkeparti havde sagt noget, skulle det åbenbart også være Danmarksdemokraternes politik.
Ordføreren har jo været i Folketinget rigtig længe, og når man får den, er det så ikke at sige, at vi kommer til at høre statsministeren gå ud at sige, at alle dem, der er født i 1960'erne, skal arbejde lidt længere, for det har udenrigsministeren været ude at sige.
Vi er jo det blå boyband, der har haft et meget specifikt afgrænset finanslovsudspil, men det er jo en regering, og det er en minister i en regering.
Så er det, jeg hører fra Socialdemokraterne, og det ordføreren hører, at statsministeren naturligvis går ud nu og siger: Ja, jeg tog fejl, vi skal ikke diskutere det her, som handler om noget i 2045; udenrigsministeren har sagt, at alle dem fra 1960'erne skal arbejde noget længere, så det er naturligvis en fælles holdning nu?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Altså, vi er ikke ligesom SF og Enhedslisten, som bliver nødt til at have Socialdemokratiet til at stille sig i spidsen for sig.
Vi sad omkring et rundt bord og snakkede om, hvad vi gerne ville have ved finanslovsforhandlingerne, og hvad vi fælles gik op i.
Så aftalte vi ti ønsker og fandt noget finansiering til det, som vi også fælles kunne gå op i, og så gik vi til finanslovsforhandlinger med vores fælles politik.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Hvis det er atomkraft, spørgeren taler om, så ved spørgeren ikke, hvad spørgeren taler om.
For selv dem, som er ved at sidde at lave det, siger, at det lige så godt kan være fugle på taget.
Altså, vi ved det simpelt hen ikke.
Det må man altså anerkende.
Ikke engang dem, som laver det, tør sige, at de ved det.
Hvad er så konkret?
Det er at nedsætte kødforbruget – det vil virke over natten.
Det er at opsuge CO 2 i gigantiske mellemrum, der er skabt af, at man har taget olie op.
Altså, spørgeren skal ikke få det til at lyde, som om vi ikke har noget som helst, der duer.
Der er meget, der duer.