runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-28:
Man kan jo spørge sig selv, hvem det skal være let for her i samfundet.
Som konservativ mener jeg, det skal være let for politiet, og det her med at åbne klubber i det ene, andet eller tredje hus lige efter hinanden synes vi er uacceptabelt, og derfor ønsker vi sådan set at styrke politiets mulighed, men også gøre det her, fordi det er godt for borgerne.
Det er godt for de borgere, der skal se på det her og være utrygge i forbindelse med hashandelen, fordi de bor i de områder.
Når det så gælder pebersprayen, synes jeg sådan set, det er helt naturligt, at vi, når det nu er det middel, som vores dygtige politi hyppigst bruger, bare ser det som sund fornuft, at det reguleres direkte i politiloven.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Nej, det er det faktisk ikke, og det har noget at gøre med det, jeg sagde før om personkreds.
Hvad angår begrebet hashklub, er hr. Rune Lunds udlægning af ordet klub forbundet med lokaliteten, hvor jeg synes man lige så godt kan forbinde klubben med personkredsen.
I virkeligheden handler det jo bare om, at man så at sige bruger personkredsen mere end lokaliteten som et definerende omdrejningspunkt, når man skal snakke om hashklubber.
Man siger, det kan godt være, din klub rykker længere ned ad vejen, men det er stadig væk den samme klub, det er de samme mennesker, der driver den, det er de samme mennesker, der kommer og køber og ryger deres hash, og derfor gælder forbuddet selvfølgelig også, selv om lokaliteten har ændret sig.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det understreger lidt problemet i at have to så tunge emner sammen i ét lovforslag.
Hvis vi så holder os til hashklubloven.
Når det så er et lovforslag, som indebærer en stramning, og som betyder, at politiet umiddelbart kan nedlægge et forbud, som vil betyde en alvorlig indskrænkning af forsamlingsfriheden, ved at det er forbudt at modtage besøgende eller at opholde sig sammen med besøgende i eller i umiddelbar nærhed af lokaliteten, uanset om man kan bevise, at folk er der for at købe hash eller modtage hash, er det så ikke noget, som giver anledning til bekymring hos ordføreren?
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Jeg håber, at jeg kan nå at svare på det hele, og at jeg husker det hele.
Ellers må hr. Rune Lund lige gentage det i næste runde.
I forhold til kriminaliseringsvejen er det fuldstændig rigtigt, at vi også synes, at det har været en forfejlet strategi.
Og hvorfor fortsætter vi den så?
Jamen i virkeligheden opfatter jeg ikke det her som et lovforslag, der handler om at gå efter hashklubberne.
Det er først og fremmest et lovforslag, der handler om at hjælpe beboerne.
For så længe hash er forbundet med kriminalitet og er en del af at de her hårdkogte kriminelle miljøer, som begår meget anden kriminalitet end hashhandel, så er det ikke lykken, at der ligger en hashklub i kælderen, heller ikke selv om den rykker to husnumre længere hen ad vejen.
Så derfor ser vi egentlig ikke det her som det store forkromede forsøg på at komme hashhandelen til livs.
Det tror vi ikke på, og det er derfor, vi går ind for en legalisering af hash eller et forsøg med det.
Men vi mener, at det her er et lovforslag, der kan hjælpe de beboere, som er plaget af hashkriminalitet m.m. i deres nærområde på grund af de her hashklubber, som man har utrolig svært ved at få bugt med, fordi de jo bare flytter husnummer, når der bliver nedlagt forbud mod dem.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det var jeg ked af at høre.
Men jeg vil til gengæld gerne rose Det Radikale Venstre for at være kommet med på legaliseringsvognen i forhold til hele hashproblematikken, og jeg vil derfor gerne spørge, om det ikke i det lys er lidt pudsigt, at Det Radikale Venstre nu vil bakke op om – hvad skal man sige? – en fortsættelse af den fejlslagne strategi, der har været i mange år, hvor man går kriminaliseringsvejen.
Det er jo det, som den første halvdel af det her lovforslag går ud på, altså at man vil fortsætte med at bruge en medicin, som ikke har virket tidligere, og så skruer man op for dosen.
Når der så ovenikøbet kan være nogle helt principielle problemstillinger i forhold til forsamlingsfriheden, giver det så ikke yderligere grund til bekymring, når der netop er tale om en stramning?
Og hvad tænker ordføreren i forhold til peberspray om den rapport, som Institut for Menneskerettigheder har fremlagt, hvor de konstaterer, at det har resulteret i en øget og også meget voldsom magtanvendelse på den måde, det foregår i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-28:
Det er sund fornuft.
Vi kan støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-28:
Mine kolleger har jo gennemgået lovforslaget rigtig fint.
Det er et rigtig vigtigt lovforslag, og jeg synes også, at dem, der har sagt, at der er en række barrierer i dag, som det her lovforslag kan være med til at fjerne, har fuldstændig ret.
Men der er nogle, som, selv om det har været virkelig besværligt, alligevel har kæmpet kampen for at få lynhurtigt internet til alle.
I dag er det blevet officielt, at Læsø Kommune som verdens måske eneste kommune kommer til at kunne tilbyde lynhurtigt internet til samtlige af øens borgere.
Det har ikke været nemt, det har været en kamp mellem stat og kommune, der har været finansieringsproblemer og alt muligt, men det er lykkedes alligevel.
Men der er jo ingen grund til, at det skal være så svært og op ad bakke, og der vil det her lovforslag også hjælpe til med, at andre kommuner i landet end Læsø kan få lynhurtigt bredbånd.
Det betyder alverden i forhold til virksomheder, i forhold til borgere, at man kan arbejde hjemmefra, hvis man bor lidt længere væk fra de større byer.
Så det er rigtig, rigtig vigtigt.
Det er også en del af en aftale, som SF er med i, så derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Tak for det.
Det her er et rigtig vigtigt forslag.
Når man læser det, virker det en lille smule kompliceret, og derfor lyser det måske ikke ud af forslaget i sig selv, hvor vigtigt det i virkeligheden er.
Men vi har jo diskuteret udkantsproblematikken igennem mange år, og i virkeligheden er det et paradoks, at vi med den digitale udvikling, vi har set, ikke har fået vendt udviklingen mellem land til by.
For man burde jo med den teknologiske udvikling have mulighed for at arbejde og drive virksomhed fra landområderne på en måde, som var sværere for år tilbage.
Men desværre har vi ikke knækket kurven endnu, og det skyldes måske også, at den teknologiske udvikling altså ikke er nået alle steder hen, fordi der har været nogle barrierer.
Det her meget tekniske lovforslag kan være med til at nedbryde nogle af de barrierer, kan være med til at gøre det mindre risikofyldt at investere i, at den her teknologiske udvikling rent faktisk kommer landområderne til gavn, og at vi kan indfri det kæmpe potentiale, der er i teknologiudvikling for landdistrikterne.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Tak for det.
Alternativet støtter lovforslaget.
Et sammenhængende Danmark handler rigtig meget om, hvordan vi ser den nye bosætning, som allerede er i gang ude i vores guldkantsområder, vores landdistrikter, vores øer, som tænker visionært og kreativt.
Det er afgørende for at få en kreativ og entreprenant udvikling, at vi også har den digitale udvikling med, og derfor støtter vi helt klart lavere finansieringsomkostninger i forbindelse med at anlægge digital infrastruktur.
Christina Egelund (LA), 2016-10-28:
Både mobiltelefoner og internettet er kommet for at blive, og det er godt.
Med vedtagelsen af det lovforslag fjerner vi en barriere for, at investeringer i digital infrastruktur bliver store og mange, og det er netop en af vore vigtigste opgaver i Folketinget, nemlig at stå mindst muligt i vejen for udvikling.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-28:
Det er jo egentlig utroligt, at så vigtig en lov kan beskrives så kedeligt, som det er i materialet.
Det her lovforslag er faktisk vigtigt for de investeringer, som måtte komme, i og med at der bliver en bedre lånefinansiering, især på teleområdet.
Det er et lovforslag, som vil få størst betydning for de sektorer, som ikke har kunnet opnå kommunegaranti på deres investeringer.
Så det, vi står over for, er, at det er teleområdet og måske også delvis energiområdet, som får gavn af det her lovforslag.
Jeg synes, det er lidt sådan underbeskrevet, når der i lovforslaget lige pludselig står om de miljømæssige konsekvenser: Lovforslaget har ingen miljømæssige konsekvenser.
I og med man giver bedre lånemuligheder for nogle energiselskaber, er der sådan set råd til mere, så er der sådan set råd til, at man både kan investere i fiberområdet og kan investere i den vedvarende energi.
Så det her lovforslag vil have nogle miljømæssige konsekvenser.
Men det er nok en del af stilen i det her lovforslag.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi får prioriteret og udbygget de digitale motorveje, som er langt vigtigere end de asfaltmotorveje, som andre partier synes er vigtige.
Hvis man ser på det meget konkret ude på landet, er der rigtig mange steder, hvor der gøres en ihærdig indsats for at skaffe nok tilslutning til, at der komme fiber ud i et landområde.
Og det er meget flot, at man indimellem oplever landområder, hvor der er 70 pct. af indbyggerne, som sådan set siger ja til at investere i en fiberløsning til deres hjem.
Når vi så får vedtaget det her lovforslag, vil det give bedre mulighed for, at man kan få fiberforbindelser ud i flere landdistrikter, fordi finansieringsomkostningerne bliver markant lavere for energiselskaberne.
Jeg tror, at det her lovforslag får en meget stor betydning, og det vil sådan set være vigtigt, at det bliver vedtaget hurtigt, så de energiselskaber og teleselskaber, som er ved at planlægge deres budgetter for næste år, kan se, hvad det er for en finansieringsmulighed, der er, og se, at de måske har råd til at investere i det dobbelte.
Jeg synes egentlig, det kunne være interessant til udvalgsbehandlingen at få nogle estimater over, hvad det er for et øget investeringspotentiale, der ligger, når det her lovforslag bliver vedtaget.
Hvad er det, det her kunne medføre for de forskellige sektorer?
Det synes jeg kunne være interessant, for det er lidt underbeskrevet.
Det er faktisk en vigtig lov, og det har ordføreren både for Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Venstre jo også sagt.
Det er sådan set en vigtig lov, som gør det muligt at øge investeringerne i Danmark, gør det muligt at få fiberforbindelser ud til flere forbrugere.
Og det er på den baggrund, at Enhedslisten støtter forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-10-28:
Tak for det.
Det er korrekt som sagt af tidligere ordførere, at det her er en udmøntning af den vækstplan, som alle partier var enige om, og qua det forhold skal jeg ikke bruge Folketingets tid på at repetere, hvad det i øvrigt går ud på.
Det har de to foregående ordførere gjort så glimrende.
Vi har at gøre med en vækstplan, og det er et mål for regeringen, at danskere i alle regioner har adgang til offentlig mobil- og bredbåndsdækning, og det kan det her medvirke til.
Vi skal tilskynde virksomhederne til at investere mere i digital infrastruktur.
Det gør vi altså bl.a. gennem ændring af nu tinglysningslovens § 16, og det betyder jo sådan oversat til dansk, at hvor det tidligere har været muligt at tinglyse pant i en fast ejendom med hvad dertil hører, ja, så udvider vi den altså for disse typer tele- og forsyningsvirksomheder, så det også bliver muligt at tinglyse pant i rør, kabler og antenner osv., der løber mellem flere ejendomme.
Det er lidt teknisk, men det er et vigtigt forslag, og derfor kan jeg roligt sige, at forslaget jo vil betyde, at virksomhederne nu i deres belåningsgrundlag kan medtage værdien af disse installationer, vi har talt om her, i typiske belåningsgrundlag på 60 pct. for erhvervsejendomme.
Det er et vigtigt forslag, og derfor støtter Venstre det i sagens natur.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Sikring af den digitale infrastruktur er et afgørende skridt i retning af at gøre det muligt at fastholde vækst og beskæftigelse i hele Danmark.
Der er behov for at sikre, at alle områder i landet har de muligheder, for sagen er den, at områder, hvor forbindelsen er dårlig, simpelt hen har trange kår.
En politiker, jeg sætter meget højt, sagde for et par år siden, at Danmark er et alt for lille land til at have en udkant.
Det er jeg helt enig i, for sådan bør det naturligvis ikke være.
Desværre oplever vi særlig i disse år en skævvridning imellem land og by.
Man oplever, at mange pakker deres ting og rejser til de større byer, mens resten af Danmark taber indbyggere.
Men ikke nok med det.
Befolkningssammensætningen ændres også dramatisk.
Mens de unge tager til byerne, bliver de ældre i områderne udenfor, og det skaber en kæmpe ubalance i et ellers lille og homogent land.
Og det er klart, at sådan en udvikling naturligvis må gøres om.
Alle Folketingets partier indgik i 2015 en aftale om en vækstplan for digitaliseringen.
Som følge heraf behandler vi i dag L 16, der netop sigter mod at gøre dækningen i hele Danmark endnu bedre.
Det er fornuftigt, for med bedre digital infrastruktur, forbedredes muligheden for øget bosætning i hele landet.
Forslaget her går ud på at ændre reglerne for tinglysning og realkreditlån for tele-, energi- og vandforsyningsvirksomheder.
Forslaget betyder klare regler for, hvad der er omfattet af et pantebrev i televirksomheder, klare regler for, hvad der er omfattet af pantebrev i vand- og energiforsyninger, og så foreslås der mulighed for sampantsætning af ejendomme, der er forbundet, og som ejes af de omtalte typer virksomheder.
Så kommer der en ny kategori i loven om realkreditbelåning og realkreditobligationer, hvor de steder, som teleindustrien ejer og bruger, og som bruges til datatrafik, opnår samme muligheder for realkreditlån som andre typer af virksomheder.
I Dansk Folkeparti støtter vi op om den aftale, som vi var med til at indgå i 2015, og vi støtter også forslaget her.
Forhåbentlig kan det sammen med mange andre gode initiativer være med til vende den kedelige udvikling, hvor Danmark bid for bid falder fra hinanden og bliver et mere skævt land.
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Lovforslaget her skal sikre bedre internetdækning til flere danskere, og det gør vi ved at skabe bedre vilkår for dem, der udbyder internet, for når der bliver bedre vilkår for udbyderne af internet, når deres omkostninger reduceres, er det et incitament til at yde bedre internet til flere dele af landet.
Det er baggrunden for, at vi lancerede vækstplanen for det digitale Danmark, hvori det her forslag er indeholdt.
Grundlæggende går forslaget ud på, at vi her ændrer tinglysningsloven og indfører en ny ejendomskategori, og således bliver det langt mere fordelagtigt for de virksomheder, der udbyder internet at låne og også drive virksomhed.
Således er forventningerne, at udbuddet af internet styrkes ikke bare i byerne, men i hele landet.
Det er et stærkt og meget vigtigt lovforslag, vi behandler her i dag, for det er helt afgørende, at vi har ordentlig digital infrastruktur i hele landet, hvis vi fortsat skal være med forrest i feltet blandt de digitaliserede lande.
Det er afgørende, at hele landet har ordentligt internet, når vi ved, at det bliver en stadig større del af både offentlig og privat service til borgerne.
Dermed er et ordentligt internet også en forudsætning for fortsat tilvækst.
Derfor er det forslag, vi behandler her i dag, så afgørende, og vi Socialdemokrater glæder os over, at det bliver en realitet, og med de ord skal jeg meddele, at vi i Socialdemokratiet støtter forslaget.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Hr. Jan E. Jørgensen kommer fra et parti, som kalder sig Danmarks liberale parti.
Når det er et parti, som så er i regering og fremsætter sådan et lovforslag her, som vil undergrave ytringsfriheden, og på et utrolig uklart grundlag, så får man efterhånden den tanke, at det der med at være Danmarks liberale parti efterhånden må være falsk varebetegnelse.
Der skal være en ytringsfrihed for nogle, og så skal der være en ytringsfrihed for andre.
Ytringsfriheden skal ikke være universelt gældende, uanset hvem man er.
Hvis det ikke er en underminering af grundlæggende rettigheder, hvis det ikke er en underminering af ytringsfriheden, som et liberalt parti burde kæmpe for, så ved jeg ikke, hvad det er.
Man kan se i lovforslaget, som har undertitlen »Kriminalisering af udtrykkelig billigelse af visse strafbare handlinger som led i religiøs oplæring«, at det jo bare af titlen fremgår, at det er ekstremt uklart, hvad det handler om, f.eks. – og det er så mit spørgsmål: Hvornår er der tale om billigelse og ikke bare gengivelse af indhold fra religiøse skrifter?
Søren Pind (V), 2016-10-28:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den entydigt positive modtagelse af lovforslaget.
Det foreliggende lovforslag skal bidrage til at realisere et af målene i planen, nemlig at sikre god mobil- og bredbåndsdækning i hele landet.
Det ligger mig og regeringen meget på sinde, at vi giver erhvervslivet gunstige rammer at arbejde inden for.
Det mener jeg lovforslaget bidrager til.
Det sikrer, at den digitale infrastruktur kan realkreditbelånes, og det gør det mere attraktivt for virksomhederne at etablere ny digital infrastruktur også i de såkaldte yderområder.
Dermed bidrager lovforslaget til at øge digitaliseringen og derigennem væksten i Danmark til gavn for os alle.
Samtidig vil en forbedret mobil- og bredbåndsdækning være til gavn for borgerne, når de overvejer, om de vil bosætte sig i landdistrikterne.
Lovforslaget skal for det første sikre, at digital infrastruktur kan gøres til genstand for realkreditbelåning.
Gunstigere lånevilkår for televirksomheder vil bidrage til at opnå god mobil- og bredbåndsdækning overalt.
Og for det andet skal lovforslaget understøtte den fortsatte udbygning og vedligeholdelse af energi- og vandforsyningsnettene.
Det er en forudsætning for at yde realkreditlån, at der stilles sikkerhed i fast ejendom.
Værdien af den sikkerhed, som stilles, vil have betydning for, hvor stort et lån man kan optage.
Tinglysningslovens regler bestemmer, hvad en panteret, en sikkerhed i fast ejendom, omfatter.
Tinglysningslovens regler er dermed af betydning for, hvad der kan indgå i værdiansættelsen af en fast ejendom i forbindelse med optagelse af realkreditlån, herunder om driftsmateriel kan indgå i værdiansættelsen.
De gældende regler i tinglysningsloven skaber ikke den fornødne sikkerhed for, at såkaldt mellemliggende driftsmateriel er omfattet af en panteret i fast ejendom.
Mellemliggende driftsmateriel kan være rør, kabler, antenner eller lignende, som løber mellem flere faste ejendomme ejet af den samme tele-, energiforsynings- eller vandforsyningsvirksomhed.
Dette mellemliggende driftsmateriel repræsenterer en væsentlig økonomisk værdi for virksomhederne, og derfor er det afgørende, at det mellemliggende driftsmateriel kan indgå i værdiansættelsen i forbindelse med optagelse af realkreditlån.
Lovforslaget indebærer, at der i tinglysningsloven gives mulighed for, at en panteret i flere forbundne faste ejendomme ejet af en tele-, energiforsynings- eller vandforsyningsvirksomhed omfatter mellemliggende driftsmateriel.
Derudover foreslås det, at der i realkreditloven indsættes en ny ejendomskategori, som skal omfatte erhvervsejendomme ejet af televirksomheder.
Dermed vil disse erhvervsejendomme på linje med andre erhvervsejendomme få en lånegrænse på 60 pct. for lån finansieret med realkreditobligationer.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke ordførerne for indlæggene.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Med lovforslaget indføres en regel, som giver mulighed for at undlade en forudgående advarsel inden nedlæggelse af forbud mod ophold på specielle lokaliteter.
Det kan ske, hvis der inden for de seneste 3 måneder er nedlagt forbud mod opholdet efter loven inden for en radius af 500 m.
Lovforslaget har desuden til formål at regulere politiets anvendelse af peberspray i politiloven på samme måde som øvrige magtmidler, som politiet har mulighed for at gøre brug af, f.eks. skydevåben, stav og hund.
Jeg skal meddele, at vi i Socialdemokratiet bakker op om disse forslag.
Det er nødvendigt at styrke politiets redskaber i kampen mod narkohandel, ligesom vi til alle tider skal sikre, at vores politi kan bruge deres magtanvendelsesredskaber mest optimalt, så der forvoldes mindst mulig skade på borgere og betjente.
Også hvad angår politiets magtanvendelse, er det jo afgørende at nævne, at der også altid er eller bør være et fokus på forebyggelsen.
For målet er jo ikke mere magtanvendelse, og det er det heller ikke med det her lovforslag; det er mindre magtanvendelse.
Og peberspray må trods alt – trods alt – være at foretrække frem for skydevåben, såfremt det kan erstatte dem.
Og med de ord skal jeg meddele, at vi fra Socialdemokratiets side støtter forslaget her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Vi kommer til at stille os tilfredse med de 500 m.
Det vil jeg gerne understrege.
Vi synes, at det, der er lagt frem, er rigtig fornuftigt.
Når jeg spørger til de 500 m, er det, fordi jeg, tror jeg, har den samme interesse, som fru Lisbeth Bech Poulsen har, for, hvorfor man lige præcis vælger at lægge sig fast på det fra regeringens side.
Det kunne godt være, at der var nogle spændende mellemregninger, som kunne uddybes yderligere i forhold til det, der står i bemærkningerne.
Så det er sådan set alene almeninteresse, der drager os her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-28:
Men når man i DF er glade for lovforslaget, er jeg interesseret i at høre, hvad DF's holdning er.
Hvad skal en radius udvides til, hvis det ikke skal være 500 m?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Jeg er nu rigtig godt tilfreds, og jeg nærer en meget stor tillid til, at de danske politibetjente sagtens kan håndtere det her gode redskab, som peberspray er.
Så er der hele den diskussion om privatpersoner, og om hr. Rune Lund og jeg skulle have haft lov til at købe en peberspray eller ej, og det kan vi jo tage på et andet tidspunkt.
Men der er min holdning også helt klar: Det synes jeg absolut man skal have mulighed for.
For det er et effektivt redskab til at forsvare sig selv med, men altså også, må man sige, meget harmløst i forhold til de alternativer, der vil være i forbindelse med selvforsvar.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Jeg er ikke enig i, at peberspray er harmløst, og det er jeg så enig med Sundhedsstyrelsen og Østre Landsret i, som f.eks. har betegnet privatpersoners brug af peberspray som et angreb af særlig farlig karakter.
Og vi ved jo også, at peberspray kan medføre alvorlige læsioner på hornhinden.
Men det spørgsmål, som jeg egentlig stillede i første omgang, var, om ordføreren ikke kunne bekræfte, at introduktionen af peberspray hos politiet har ført til mere magtanvendelse.
Det er i hvert fald det, som Institut for Menneskerettigheder har konstateret i en større rapport, som blev udgivet i 2015, altså at peberspray er blevet brugt som et supplerende magtmiddel, og det tilsyneladende ikke har erstattet andre indberetningspligtige magtmidler.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Jamen lige netop derfor, altså med den argumentation, som hr. Rune Lund rejser, så bør Enhedslisten være ekstra glade for, at man har fået peberspray i politiet.
For det giver jo en mulighed for, at man kan bruge et langt mildere magtredskab, end man ellers ville være nødt til.
Sagen er jo den, at man, hvis man ikke havde peberspray som redskab i politiets arbejde, ville stå i en situation, hvor man måske så netop var nødt til at bruge staven eller hunden, altså bruge nogle midler, der kunne have nogle mere omsiggribende skader for den, det så går ud over.
Det giver en kortvarig svækkelse og irritation af den, det går ud over, men både for polititjenestemanden, men altså også for den person, det går ud over, må det være det bedste, i forhold til at man ellers skulle bruge andre metoder.