runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Jamen vi mener hvert et ord, der står i den aftaletekst, jeg står med her, herunder at der skal gennemføres et eftersyn af strafniveauet i sager om socialt bedrageri, herunder muligheden for at nedlægge påstand om udvisning.
Det er selvfølgelig klart.
Det eftersyn er ikke en syltekrukke.
Det skal selvfølgelig gennemføres, og det er jo ikke for sjov, det skal gennemføres; det er med henblik på at diskutere, om reglerne skal ændres.
Jeg vil også godt sige, at i forhold til det arbejde, vi har sat i gang i Udlændinge- og Integrationsministeriet, om udvisningsreglerne i udlændingeloven, hvor vi vurderer, at der er noget luft imellem de eksisterende udvisningsregler og det, som er de internationale domstoles retspraksis, ville vi også godt kunne blive inspireret af noget af det, Nye Borgerlige skriver i det her beslutningsforslag, som jo handler om, om der er mulighed for at gå længere, når det handler om socialt bedrageri.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-10:
Tak for det.
Kan ministeren sige noget om, hvornår den her undersøgelse forventes at ligge klar?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Her bliver jeg nok nødt til at henvise til Justitsministeriet, som er det ministerium, som har indgået aftalen.
Men de her årsværk, der skal afsættes til politikredsene, handler om at få nedsat nogle dedikerede teams til indsatsen mod socialt bedrageri.
Nu prøver jeg lige at læse hurtigt, om det faktisk står i aftalen: medio 2021.
Det kan ikke vare lang tid.
Vi befinder os vel allerede med det ene ben inde i medio 2021.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-10:
Jeg skal lige være helt sikker på, om jeg forstod SF's ordfører korrekt, når der bliver sagt, at man gerne vil være med til at stramme lovgivningen, når det gælder udvisning af bandemedlemmer.
Hvor er det i givet fald, at SF forestiller sig, at vi kan stramme op, sådan at flere bliver udvist, end det er tilfældet i dag?
Carl Valentin (SF), 2021-05-10:
Jeg synes faktisk, det er svært, fordi man jo nu har arbejdet en del med det i de senere år og faktisk har strammet lovgivningen.
Så jeg tror ikke, at jeg kan sige præcis, hvordan man kan lave nogle stramninger, som er inden for rammerne af, hvad man kan tillade sig at gøre, men vi vil gerne være med til at kigge på det.
Jeg kan også forstå, at regeringen sådan set har et arbejde i gang i forhold til at se, hvor vi kan gøre det inden for rammerne af den internationale lovgivning, og det vil vi gerne være med til at kigge på.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-10:
Tak for ordet, formand.
Begår man en forbrydelse, hvor man overtræder våbenloven, narkotikaloven eller straffeloven, så skal man have en hård straf.
Begår man banderelateret kriminalitet og på den måde skaber utryghed i det offentlige rum, så skal hammeren falde.
En del af den straf kan være udvisning, og opfylder man betingelserne for det, skal man selvfølgelig have en udvisningsdom.
Det er mit indtryk, at anklagemyndigheden allerede i dag i vid udstrækning rejser tiltale om udvisning i sager vedrørende udlændinge, der er kriminelle, så det er et retligt spørgsmål, der jævnligt afprøves.
Det kunne man også se for nylig, da Shuaib Khans udvisning blev stadfæstet af Menneskerettighedsdomstolen.
Så Danmark har en lovgivning, som vi har mulighed for at have, og som vi har.
Jeg synes også, det er vigtigt at tale åbent om, at udlændinge er overrepræsenterede i kriminalitetsstatistikkerne og underrepræsenterede i beskæftigelsesstatistikkerne.
Det skal vi gøre noget ved.
Vi støtter dog ikke nærværende beslutningsforslag, da det er vores opfattelse, at man allerede går til kanten af vores retlige forpligtelser.
Og jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Tak, formand.
Tak til Dansk Folkeparti for to rigtig gode forslag.
Vi er faktisk lidt ærgerlige over, at de to forslag sambehandles, da de er ret forskellige.
B 176 om udvisning på baggrund af narko, våben osv. har nogle rigtig, rigtig gode hensigter.
Og lad mig komme med et lidt firkantet eksempel med en kinesisk udvekslingsstuderende, der ryger en joint, på en dansk højskole; det er måske lidt meget at sige, at han automatisk skal udvises.
Men når det er sagt, ser vi meget gerne på en skærpelse af reglerne i forhold til udvisning, når det kommer til salg af narko, våben osv.
Med de ord kan vi ikke stemme for B 176.
Til gengæld bakker vi med glæde op om B 199 om udvisning for bandekriminalitet.
Forslaget roser og bygger videre på de tre bandepakker, som jo i høj grad også er vokset i Konservatives have.
Selvfølgelig vil forslaget skulle kunne rummes inden for internationale forpligtigelser.
Forslaget selv bruger eksemplet med Khan fra LTF som et eksempel på, at udvisning godt kan ske inden for vores forpligtigelser.
Derudover minder vi om, at forslaget selvfølgelig ville skulle indføres på en måde, hvor det i forhold til emnet omkring advarsler ikke ville skulle resultere i færre udvisninger, men i flere udvisninger.
Med de ord kan vi godt støtte B 199.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-10:
Men hvis der er nogle embedsmænd i gang med at undersøge det nærmere, så synes jeg, at vi skal kigge på det, når det arbejde foreligger, og så må vi se, hvordan det står i forhold til de retlige forpligtelser, som Danmark er bundet af og skal være bundet af.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-10:
Men hr. Kristian Hegaard sagde jo lige, at man ikke kunne stramme mere, og at man var imod det fra Radikale Venstres side og også fra andre partiers side.
Men hvad synes hr. Kristian Hegaard så om, at ministeren alligevel mener, at man kan stramme, og hvor kunne det være henne, som hr. Kristian Hegaard ser det?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-10:
Det er min opfattelse, at vi går til kanten af de retlige forpligtelser, vi har, og så kan jeg så notere mig, at der er nogle, der vil undersøge, om der er yderligere, vi kan gøre.
Og når det foreligger, vil vi selvfølgelig kigge nærmere på det.
Andet er jo svært at sige på nuværende tidspunkt, når det pågældende arbejde ikke er endeligt færdiggjort.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-10:
Tak til den radikale ordfører for indlægget.
De Radikale siger, at vi allerede går til kanten i forhold til at kunne udvise udenlandske bandekriminelle, som det er tilfældet i dag, så man kan ikke stramme mere, hvis man skal overholde konventionerne – sådan må man forstå det på hr. Kristian Hegaard.
Men jeg kunne så godt tænke mig at høre, hvad hr. Kristian Hegaard mener om, at integrationsministeren for ikke så længe siden sagde, at man sådan set godt kunne stramme udvisningsreglerne yderligere, og at det havde han sat sine embedsmænd i gang med.
Hvordan ser hr. Kristian Hegaard på det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-10:
Jeg synes, det er fint at have en diskussion af emnet, med hensyn til om man er født opvokset i Danmark, men den økonomiske side af det forstår jeg ikke.
Er det mindre belastende økonomisk, hvis man er kommet som 4-årig og så skal betale det, end hvis man er født her?
Det er jeg ikke helt med på.
Vi diskuterer vel generelt statsborgerskab og ikke den økonomiske side af det.
Den vil jeg gerne forholde mig til, men jeg kan ikke rigtig se forskellen.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-10:
Nej, det tænker jeg bestemt ikke vi skal.
Der er ikke nogen, der skal hjælpes til statsborgerskab.
Statsborgerskab er en gave, som man giver de særlige få udvalgte.
Men, altså,
med hensyn til det her konkrete eksempel tror jeg faktisk godt, jeg så det program, der omhandlede lige præcis Sarah Alsandi.
Det er jo et konkret eksempel på, hvad den her forfejlede udlændingepolitik igennem årtier har ført med sig i form af netop den her ret massive indvandring fra hovedsagelig muslimske lande.
Så ser vi jo desværre eksempler på piger, der som i Sarahs tilfælde er udsat for social kontrol.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Tak for ordet, formand, og tak til ordføreren.
Jeg synes heller ikke, at ordførerens tale var klar; jeg blev i hvert fald også i tvivl.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål, og jeg håber på, at vi kan få det opklaret.
Ordføreren siger, at Danmark også skal være dansk om 100 år.
Der blev sagt begge dele.
Så jeg vil bare lige have en afklaring af, hvorfor det er, at man ikke støtter det her forslag.
Altså, der bliver sagt, at Danmark skal være dansk om 100 år, og samtidig bliver der snakket om kriminalitet.
Der var simpelt hen uklarhed.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-10:
Jamen det er altid en fornøjelse at kunne få lov til at forklare igen, hvad det er.
Det er begge dele.
Altså, vi ønsker ikke at tildele statsborgerskaber til dem, som kommer fra de muslimske lande, som vi kan se er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Og selvfølgelig giver det sig selv, at kriminelle udlændinge selvfølgelig heller ikke skal have dansk statsborgerskab.
Det er bare sund fornuft.
Altså, det giver sig selv.
Så det er begge dele.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Mange tak.
Jeg vil så gerne lige høre, nu når ordføreren taler rigtig meget om kriminelle – som beslutningsforslaget jo så ikke omhandler – om Nye Borgerlige vil overveje at hjælpe en pige som Sarah Alsandi.
Hun er en pige, som er blevet tvangsanbragt væk fra sin familie, men alligevel er blevet lokket til Irak af sine forældre og er flygtet og sidder i et safehouse i Irak.
Er det en pige, som Nye Borgerlige vil hjælpe til statsborgerskab?
Mette Thiesen (NB), 2021-05-10:
Nej, det vil jeg ikke bekræfte.
I øvrigt vil jeg sige, at man jo med hensyn til eksempelvis bandekriminelle kan se en voldsom overrepræsentation af efterkommere fra de muslimske lande, som er blevet tildelt dansk statsborgerskab.
Så nej, tallene taler fuldstændig klart for sig selv.
Det er altid en fornøjelse at få lov at sige tingene igen, men nu synes jeg sådan set, at det er sagt rigtig, rigtig mange gange.
Man kan sige, at kriminalitetsstatistikkerne, ledighedsstatistikkerne osv. desværre taler for sig selv, og der er uddelt alt for mange statsborgerskaber til alt for mange, der aldrig nogen sinde burde have haft det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Jeg kan fortælle, at Frie Grønne naturligvis bakker op om forslaget.
Vi synes endda, at man skulle gå længere.
Er man født og opvokset i Danmark, skal man naturligvis pr. automatik have et dansk statsborgerskab.
Det her handler jo i bund og grund om, hvorvidt vi ser vores minoritetsborgere, der er født her i landet, som ligeværdige, som lige borgere, og at de så dermed også skal have lige rettigheder.
Det er jo i princippet det, som det handler om.
Unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, der har gået i skole i Danmark, der arbejder i Danmark, bliver gift i Danmark, hvis familie er i Danmark, der dyrker sport i Danmark, der lever livet i Danmark, skal selvfølgelig have de samme rettigheder som alle andre.
Prøv lige at tænke på, hvis man selv fik at vide, at man ikke måtte gå ned og stemme ved et folketingsvalg, prøv at tænke på, hvis man fik at vide, at man ikke måtte stille op til et folketingsvalg, at man ikke måtte være politisk aktiv på landsplan, og det selv om man lever her, selv om ens hverdag er her, og det er herfra, ens verden går.
Det er simpelt hen uretfærdigt, og helt grundlæggende snakker vi om ulighed.
Det her er ulighed.
Det skal ikke være sådan, at Ole, som bliver født på Rigshospitalet, automatisk kan få et statsborgerskab, men at Fatima, som er født på Rigshospitalet, ikke kan få det.
Det er en grundlæggende ulighed.
To børn bliver født på det samme hospital, og den ene bliver født med flere og bedre muligheder end den anden.
Det er grundlæggende ulighed, og jeg vil sige, at det grundlæggende er diskrimination.
Derfor mener vi i Frie Grønne, at minoritetsbørn født i Danmark selvfølgelig skal have det danske statsborgerskab, så de kan blive en endnu mere aktiv del af samfundet, så de ikke holdes uden for fællesskabet, så vi ikke laver et A- og et B-hold, så vi ikke siger: I må gerne betale skat og bidrage, men rettigheder skal I ikke have, I skal ikke være med til at bestemme, hvordan jeres børns fremtid skal se ud, hvordan det næste Danmark skal se ud.
Så jeg vil bare gerne sige tak til forslagsstillerne, og at Frie Grønne naturligvis støtter forslaget.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Tak for ordet, tak til ordføreren, og tak for de positive ord.
Det er vi meget glade for i Radikale Venstre.
Jeg vil lige høre ordføreren, om ordføreren har nogle bemærkninger til, at det fremgår af Institut for Menneskerettigheders rapport, at den konkluderer, at den lange vej til et dansk statsborgerskab er fremmedgørende for de unge, og det vil sige, at man, når man er født og opvokset i Danmark – det har jeg hørt fra flere unge – simpelt hen får et chok, når det er sådan, at man finder ud af, at man ikke har et statsborgerskab, og man finder ud af, at man ikke kan stemme til folketingsvalg.
Kan ordføreren kommentere på det?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Så det handler ikke kun om kriminalitet.
Så vil jeg afslutningsvis stille et spørgsmål, og jeg håber, at jeg kan få et rigtigt svar og ikke et politikersvar.
Fru Pernille Vermund siger tit og ofte, når der står ordførere deroppe: Lad os få et konkret svar og ikke et politikerudenomssvar.
Det håber jeg jeg kan få nu.
Vil ordføreren bekræfte, at langt de fleste, der har fået statsborgerskab de sidste 50 år, ikke har begået kriminalitet og har levet op til helt almindelige regler?
Det er et fåtal, der har begået kriminalitet.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Jeg synes egentlig, ministeren sagde det meget fint med eksemplet om, at hvis han flyttede til Frankrig med sin danske hustru og fik et barn der, var barnet jo ikke bare automatisk fransk og skulle heller ikke under den franske, men den danske værnepligt – jeg er faktisk ikke klar over, om de har værnepligt i Frankrig, men i så fald ville det være tilfældet.
Det synes jeg egentlig forklarer det meget fint, og der må jeg sige, at der er jeg enig med ministeren.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Tak til ordføreren.
Ordførerens tale handlede mest om den nye aftale, der er indgået, frem for om Radikales forslag.
Man kan jo sige, at det eksempel, som ministeren kom med og ordføreren nu følger op på, jo er, i forhold til at man selv tilhører majoriteten og ikke bliver ramt af den her regel.
Jeg er sikker på, at hvis ordføreren gik med mig ned på gaden hvor som helst i landet og spurgte de mennesker, som det i virkeligheden går ud over, ville de have en helt anden tilgang til det her.
Jeg vil bare lige høre en ting, som jeg også spurgte Venstres ordfører om.
Vi ved, hvad vores holdninger er, så det tænker jeg ikke at der er noget nyt i.
Men erkender ordføreren, at i forhold til Ole, der er født på Rigshospitalet, og Fatima, der er født på Rigshospitalet, er der en grundlæggende ulighed i deres rettigheder, altså i forhold til den måde, som vi har vores statsborgerskabsregler på i dag?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Det er ikke sådan, jeg ser på det.
For hvis Fatima er født af forældre, der ikke er danske – hvis de er somaliske, for at sige det sådan – jamen så er hun pr. definition ikke dansk statsborger, ligesom ministerens barn ikke bare bliver fransk, ved at ministeren og hustruen flytter til Frankrig.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-10:
Jeg kunne ikke helt gennemskue, om der var et spørgsmål i det.
Det er jo ikke alle, der heldigvis trods alt – der kunne jeg så også sige »desværre« – har for vane at filme deres forbrydelser, fordi det var i hvert fald det, der her gjorde, at han blev taget.
Men jeg holder altså fuldstændig fast i, at det her udtryk for en total naivitet, når man tror, at man skal til at lempe tildelingen af statsborgerskaber.
Og der er blevet uddelt alt for mange statsborgerskaber i alt for mange år til alt for mange, der aldrig nogen sinde burde have haft det, og det skal simpelt hen stoppe nu.
Og at man stadig væk kan være så naiv i 2021, når man ser kriminalitetsstatistikkerne, ser ledighedsstatistikkerne, og når man ser, hvad den her forfejlede udlændingepolitik, der har været ført igennem årtier, massivt har – hvad skal man sige – påført Danmark, så må man tage sig til hovedet.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Der er jo ikke sådan, at man er afskåret.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-10:
I årtier har et bredt flertal i Folketinget smidt om sig med danske statsborgerskaber til helt utrolig mange, der aldrig nogen sinde burde have haft det.
Man har løbende strammet lidt op, men på ingen tænkelig måde nok.
Det danske statsborgerskab er en gave, der skal være de ganske, ganske få forundt.
Det skal ikke være noget, der er nemt at få.
Danmark påvirkes allerede massivt i dag af årtiers forfejlede udlændingepolitik.
Det må og skal stoppes.
Og derfor skal vi selvfølgelig også begrænse tildelingen af danske statsborgerskaber voldsomt.
Vi kan på ingen tænkelig måde støtte det her beslutningsforslag, for det her beslutningsforslag er udtryk for den sædvanlige radikale naivitet.
I en dom afsagt af Københavns Byret den 20. april blev to unge mænd dømt for hundreder af forskellige forhold, heriblandt voldtægt af en kun 14-årig pige.
Voldtægten filmede de, ligesom de efterfølgende delte videomaterialet på internettet.
Genindføres adgangen til statsborgerskab efter § 3 A, som Radikale her foreslår, ville den ene gerningsmand faktisk være kvalificeret til statsborgerskab efter § 3 A.
I denne sag kunne politiet nå det, bl.a. fordi de to udlændinge havde en vane med at filme deres forbrydelser, herunder voldtægten af den kun 14-årige pige.
For en ordning, der tildeler unge statsborgerskab, hvis de har haft ophold i Danmark i 12 år, bestået folkeskolen med 02, er naturligvis ikke en god vurdering af, om nogle fortjener et dansk statsborgerskab.
Og derfor giver det her forslag ganske enkelt ingen mening.
Det gav ikke mening, sidste gang det blev stillet, og det giver heller ikke nogen mening nu.
I Nye Borgerlige mener vi ikke, at dansk statsborgerskab skal gives til indvandrere og efterkommere fra muslimske lande, hvor vi ved, at indvandrerne og deres efterkommere langt oftere begår kriminalitet end danskere, når de kommer hertil.
Vi mener ikke, at dansk statsborgerskab skal tildeles lemfældigt, men med omhu og til markant færre end i dag – kun til de få, som reelt er til gavn for Danmark.
Vi mener, at man skal have frataget sit tildelte danske statsborgerskab, hvis man begår kriminalitet og får en ubetinget frihedsstraf.
Det er en vigtig del af den opgave, vi har påtaget os, nemlig at løse udlændingepolitikken fra bunden.
Det er vores pligt og vores ansvar at sikre, at Danmark også er dansk om 100 år; det skylder vi vores børn og børnebørn.
Tak for ordet.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil lige præcisere, at det ikke er en radikal mærkesag at sikre særlig omsorg for kriminelles adgang til statsborgerskab som sådan.
Det her beslutningsforslag udelukker jo rent faktisk kriminelle.
Men jeg vil også gerne tilføje, at retorikken på det her område er udtryk for noget meget sørgeligt og en tankegang, som nærmer sig en italesættelse, der godt kan virke lidt hysterisk, for der er en række forplumringer.
Det er jo f.eks. meget populært, at man omtaler den her indfødsret som en gave, der tildeles udvalgte udlændinge; men vi hører jo meget sjældent om, hvad det er, gaven indeholder.
Og det er jo, hvis man får statsborgerskab, opholdsret, valgret og pligter såsom værnepligt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Men der er en forskel – det er der.
Det kan godt være, at man ikke vil erkende det, men der er jo en forskel.
Altså, du er født i landet, du går i dansk vuggestue, børnehave, skole.
Du arbejder, du får din første kæreste her, du bliver gift her, du bliver skilt, du bidrager, du kan alt.
Så er der valg hvert fjerde år, og så sidder du og kigger på alle dine medmennesker; du kan ikke gå ned og stemme; du kan ikke gå ned og trykke på knappen for at skabe et bedre liv for dine børn og dine børnebørn.
Mener ordføreren ikke, at der er en forskel dér?
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Jeg vil også lige høre ordføreren, om ordføreren har en holdning til, at værnepligten er en af de mest bærende søjler i Danmark, men at de her unge, som er født og opvokset i Danmark, jo så netop ikke er omfattet af værnepligten, da de ikke har statsborgerskab.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Det kan jeg absolut.
Jeg får løbende, hvis ikke hver dag, unge mennesker i røret, som spørger mig, hvad de skal gøre i forhold til statsborgerskab.
Her forleden snakkede jeg med en ung mand på 26 år, som er jurastuderende, og han sagde, at han ikke har dansk statsborgerskab.
Han ville rigtig, rigtig gerne deltage på landsplan, men han kan ikke, fordi han ikke har dansk statsborgerskab, og han kan vist først søge det om nogle år, fordi han er ved at studere.
Jeg kunne komme med tusinder af historier, hvor unge mennesker, der gerne vil deltage i samfundet, holdes ude, fordi vi privilegerede mennesker herinde har en eller anden idé om, at vi beskytter Danmark ved at holde dem ude.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Som nævnt har jeg talt med mange unge, som virkelig føler sig desperate og fremmedgjorte, når det er sådan, at de opdager, at de ikke har statsborgerskabet, uagtet at de er født og opvokset i Danmark.
Eksempelvis har jeg en god veninde, som hedder Ilknur, som er født og opvokset i Danmark, hun er uddannet lærer og har været engageret i frivilligt arbejde, siden hun var 13 år.
Men hvad er takken?
Ingen.
Ilknur skal stadig væk den lange vej til et statsborgerskab.
Har ordføreren en kommentar til det?
Og jeg håber og tror på, at vi om ikke andet kan få skuden vendt, så vi på et eller andet tidspunkt kommer til at følge de konventioner, vi har indgået – at vi overholder de aftaler, vi på internationalt plan har forpligtet os til.
Det er vores ydmyge krav, og det er vores ydmyge forventning.
Om det lykkes, er spørgsmålet, og jeg forstår godt hr. Sikandar Siddiques spørgsmål.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-10:
Tusind tak.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre Det Radikale Venstre, om Det Radikale Venstre mener, at det er en ret at få dansk statsborgerskab.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Mange tak for det spørgsmål, som jeg synes er rigtig, rigtig interessant.
Det, der ligger i grundlovens § 43 og 44 er, at man, når man har regeringsmagten, ikke bare må sige, at den her danske koncern skal ikke betale skat, for dem kan vi godt lide, og at alle dem, der hedder Sørensen, kan få et befordringsfradrag.
Det er jo så det, som er meget specifikt nævnt i grundloven, altså at det er vanvittig vigtigt, at der er en lovhjemmel, og det samme gør sig gældende på indfødsretsområdet.
Der er nøjagtig den samme formulering, der er nøjagtig samme krav til, at der skal være en lovhjemmel.
Så er det så, man siger, at der er en lovhjemmel, for vi har jo indfødsretsmeddelelsen, og det er jo virkelig noget pjat.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Ja, for problemet er jo, at selv om argumentet fra Radikale Venstre og andre støttepartier normalt er, at der er et stort flertal i Folketinget omkring den her udlændingepolitik, så er sandheden jo også bare, at det er, fordi I ikke sætter foden ned og siger: Vi kan ikke være støtteparti for jer, hvis I fører Dansk Folkepartis udlændingepolitik.
Og hvad er alternativet?
Skal man så trække støtten fra regeringen, fra ministeren?
Så støttepartierne må jo gøre op med sig selv, hvor lang snor man vil give regeringen.
Men tak for forslaget.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Jamen altså, det er jo en ret forstået på den måde, at vi rent faktisk har tiltrådt statsborgerretskonventionen, og det vil så sige, at når vi har den konvention, er der bestemte områder, hvor man skal give statsborgerskab, og der er andre områder, hvor man skal give en lettere adgang, f.eks. i forbindelse med børn, som er født og opvokset i et land.
Med hensyn til om det er en ret, vil jeg sige, at det jo i grundloven er en ret forstået på den måde, at der skal være en lovhjemmel.