runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-16:
Det skal vi nemlig huske, og så skal vi også komme danskerne i møde, når de viser det.
Altså, nedlukningen er jo som et forstørrelsesglas, og det vil sige, at de problemer, der er, bliver forstørret, og der må statsministeren bare forstå, at hver eneste dag jo koster.
Det koster på økonomien for de liberale erhverv, der er lukket ned, f.eks. Det koster på trivslen i forhold til vores unge, i forhold til vores ældre, altså vores ældre, der ikke har haft en normal aktivitetsuge, som de var vant til, og som gør, at de i virkeligheden skrumper ind, når de sidder der i deres egen lejlighed og kigger ind i væggen i stedet for at komme til sangaften eller komme til spise sammen-arrangement med Ældre Sagen, eller hvad man nu ellers har været vant til at gå til.
Der må jeg bare sige til statsministeren: Hver eneste dag koster, og problemerne bliver større og større for de her mennesker, og det, man skal samle op bagefter, bliver jo mere og mere.
Og det er derfor, jeg beder statsministeren om ikke bare at vente til om 3 uger, men om nu at se på, hvorfor der ikke er plads nu til at give flere danskere normaliteten tilbage.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Det er rigtigt, at nedlukningen koster, det gør pandemien også for de mennesker, der har mistet livet, de familier, der har mistet deres kære, de medarbejdere i f.eks. sundhedsvæsenet, der har arbejdet alt for meget og i øvrigt været smittet undervejs, fordi man ikke har kunnet passe på sig selv, da epidemien rasede også ind over Danmark.
Det kommer også med en pris.
Nedlukningen kommer med en pris, pandemien kommer med en pris.
Og derfor er vi jo i gang med en genåbning.
For hvis man kun skulle kigge på det gennem coronabriller, skulle man givet vedblive med at være lukket ned, men det har vi jo ikke på noget tidspunkt gjort i Danmark.
For nu i virkeligheden at ende samme sted som før: Hvis vi bliver ved med at holde smitten så godt nede, som vi har evnet indtil nu igennem de seneste uger, mange uger er det efterhånden, kombineret med at vi giver danskerne mulighed for at kunne have et mere og mere almindeligt liv uden at komme til at smitte andre, altså ved stadig væk at blive testet eller hvis man har fået vaccinationen, så tror jeg, vi er i en situation, hvor vi kan åbne hurtigere, bredere og mere op, end jeg havde troet for bare ganske få uger siden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-16:
Ja, det håber jeg da bestemt vi kan.
Men statsministeren vil gerne lave en aftale om en uge, der så primært træder i kraft om 3 uger og derefter.
Der taler jeg så om de omkostninger, vi kan se i forhold til børn og unge med hensyn til selvskade og psykiske problemer, og om de udfordringer, vi kan se, på vores ældreområde, i forhold til at f.eks. Ældre Sagens 12.000 mennesker er ude at hjælpe måske 50.000 af de mest sårbare ældre, som virkelig har behov for, at der kommer nogle og hjælper dem.
Altså, i forhold til de omkostninger, der er, handler det jo om balancen.
Det er jeg fuldstændig enig i, men det, jeg indledte med at sige, var jo, at det, vi har kunnet lære igennem det sidste år, specielt også de sidste måneder, er, at danskernes adfærd er bedre end det, som sundhedsmyndighederne i prognoserne lægger til grund over for os politikere.
Det vil sige, at når vi står her i dag, tirsdag, og kigger tilbage på de sidste måneder, så kan vi se, at der ret beset havde været plads til at holde f.eks. udendørsaktiviteter åbne i et større omfang.
Der havde sandsynligvis været mulighed for at bringe flere skolebørn tilbage på et tidligere tidspunkt.
Det er den lærdom, som jeg bare beder statsministeren om at tage med sig, når vi så vurderer, om vi behøver at vente til om 3 uger med at åbne op, eller om man i virkeligheden burde sige, at der var noget, der i løbet af de kommende 3 uger faktisk kunne få lov til at åbne, så flere danskere kunne få en normal tilværelse igen.
Simon Kollerup (S), 2021-03-16:
Tak, formand.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Jeg må være ærlig og sige, at jeg ikke forstår den polemiske tilgang til sundhedsmyndighederne i det her land.
De sundhedsmyndigheder, der rådgiver Folketinget og regeringen, gør det så godt, de kan.
Og det, myndighederne siger til os, når vi sidder i lokalet sammen, er, at der er en risiko ved en for hurtig genåbning.
Det er det, beregningerne viser.
Der er en række europæiske lande, der lukker ned.
Vi er et andet sted i Danmark, heldigvis.
Jeg mener, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, i fællesskab for at undgå en tredje bølge med yderligere nedlukning.
Jeg mener faktisk, at alt det, vi gør nu, skal resultere i, at vi ikke får behov for nedlukninger i Danmark igen.
Og kombinationen af, at vi tester og genåbner klogt og forsvarligt, gør, at vi kan undgå det, men der er en risiko, hvis man åbner for hurtigt og for tidligt op.
Og den risiko skal vi være varsomme med at løbe, for vi risikerer i virkeligheden at ramme både børnene og de unge, men også det erhvervsliv, som Venstres formand her taler om, endnu hårdere.
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Ordføreren skal slet ikke prøve at få det til at lyde, som om Venstre vil tvinge nogen til noget som helst.
For det er det sidste, vi vil.
Jeg skal gerne gå ind i en frihedsbattle omkring retten til at vælge – til enhver tid.
Men det her handler om, om vi kan gøre noget anderledes.
Hvordan er det materiale, vi rekrutterer de unge med?
Hvordan vejleder vi dem?
Kan vi gøre det på en anden måde?
Det er lidt tankevækkende, at der i et land som Italien, som på mange måder ligner os, er 31 pct. mandlige sygeplejersker, i forhold til at vi har 4 pct. i Danmark.
Vi vil gerne gå ind og kigge på det.
Det handler bestemt ikke om tvang.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Det er faktisk et område, der ligger rigtig meget empiri på allerede – altså hvor vi ved, at der er biologiske forskelle, der gør, at mænd vælger noget og kvinder vælger noget andet.
Danmark er et af de steder i hele verden, hvor vi har mest ligestilling; hvor du kan vælge frit, hvilken uddannelse du vil have.
Det koster ikke penge.
I de samfund, som har størst mulig lighed i systemet, ser vi også den største differentiering i outputtet derude, fordi folk kan vælge efter deres interesser, og det er da en fordel.
Det er da en kæmpe styrke for et samfund, at folk kan vælge efter interesse i stedet for at blive tvunget ind i nogle kvoter eller af nogle samfundsstrukturer, som fra statens side siger, at man skal gå derhen.
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Jo, og den kommission skal jo ikke komme med anbefalinger til, hvordan vi kan tvinge unge til at tage andre uddannelser, men gå ind og kigge på, hvad det er, der gør, at man vælger, som man gør.
Er det noget kulturelt, der ligger i det?
Er det den måde, vi vejleder de unge mennesker på?
Det er lidt spændende at finde ud af, hvorfor vi kan se, at de søger ind på nogle bestemte fag, og der, hvor de er underrepræsenteret som køn, er deres frafald også meget større.
Så lad os nu gå ind og kigge på det som helhed.
Der er ikke nogen tvang i det.
Det er det sidste, vi ønsker fra Venstres side.
Men vi vil gerne vide, om der er nogle motiver, vi kan ændre på.
Kan vi få nogle flere mandlige pædagoger?
Kan vi få nogle flere sygeplejersker, der er mænd, så vil vi gerne kigge på det og se på de anbefalinger.
Men det er selvfølgelig uden tvang, og det er noget, folk selv vælger.
Men vi vil gerne se, hvordan mønsteret er, og om vi kan gøre noget anderledes.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Jeg ved godt, at klokken er midnat, men det er jo klart, at hvis der er kvoter for, hvor mange kvinder der skal være, så vil man ligge højere på en rangliste, hvis man har sat kvoter, i forhold til ellers.
Fint, lad det nu ligge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det her, ordføreren siger, om, at man har tillid til, at virksomhederne træffer de valg, som er bedst for dem selv, og som giver mening for dem.
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Jamen altså, vi synes jo, at virksomhederne skal lære af hinanden.
Og ja, vi fremhæver dem, der gør det godt, og vi peger på: Mere af det.
Jeg vil sige, at der ikke kun er én løsning på det, og det gælder ikke kun uddannelsessystemet.
Der er også noget kultur, vi skal ind at have ændret på.
Alle tal viser jo også, at kvinder arbejder mindre end mænd.
Kvinder vil prioritere anderledes, og det skal vi også have kigget på.
Så der ligger også en del kultur i det her.
Når det så er sagt: Det kan godt være, at ordføreren gerne vil bruge lovgivningen som adfærdsregulerende.
Det er vi ikke interesserede i.
Jeg er ikke interesseret i at skulle have guldskørter til Danmark, som de jo blev kaldt i Norge, da det var sådan, at man lavede kvoter, 40-procentskvoter, for bestyrelsesposter.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-16:
Så vil jeg alligevel spørge en gang til.
Vi skal selvfølgelig rose dem, der gør det godt; naturligvis skal vi det.
Er der en dansk virksomhed, der gør det godt, skal de roses.
Men ordføreren sagde, at vi skal opmuntre virksomhederne til det.
Hvad ligger der helt præcis i at opmuntre: Er det bare at rose dem?
For hvis vi kigger på de af vores nabolande, der ligger langt foran os, f.eks. Island, kan vi se, at man jo går ind og regulerer.
Der går man jo ind og demokratiserer.
Det gør vi ikke i en høj nok grad i Danmark, og derfor ligger vi også på, hvad jeg tror er en 11. plads i forhold til vores nordiske naboer.
Derfor mener vi, at vi kan kigge rundtom i verden og se på, hvilke lande det er, der gør det godt, og hvilke samfund det er, der gør det godt, og i Island har de den islandske model, de har kvoter.
Så det er jo det, der virker.
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Jeg vil jo rose de virksomheder, som jeg sagde.
Nu nævnte jeg lige Hafnia inden for shipping.
Jeg nævnte i min tale også DI's Women on Board.
Jeg synes, at vi selvfølgelig skal rose dem, der gør noget godt, herfra og sige: Mere af det.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi skal fortælle, hvad det er, de skal gøre.
Vi tror virkelig på, at virksomhederne selv ved, hvad der er bedst for dem, og vi tror bestemt ikke på, at skulle der stå en kvinde, som skulle være egnet til en bestyrelsespost, skulle virksomheden sige: Nej, ved du hvad, selv om vi kan få meget mere ved at have dig, vælger vi dig fra.
Det tror vi ikke på.
Og det var ikke, fordi jeg ikke syntes, hr. Sikandar Siddiques vedtagelsestekst var ganske glimrende.
Der var bare noget i den, som lagde op til, at man måske kunne snige noget lovgivning og noget bureaukrati og nogle ekstra opgaver til virksomhederne ind, og det kan vi altså ikke være med til.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-16:
Tak til ordføreren.
Jeg vil sige, at jeg ikke var så positiv over for talen, da ordføreren jo ikke vil være med på forslaget.
Nu snakker ordføreren om uddannelse og fødekæde, og vi har jo set, at kvinder på de videregående uddannelser faktisk har overhalet mændene, og at antallet er markant stigende i forhold til de sidste 10 år.
Vi kan se, at der kommer flere kvinder ud i det private erhvervsliv, men alligevel følger de ikke med, når det kommer til topposter i bestyrelser og i ledelse.
Så min pointe er, at der jo må gøres mere end bare at kigge på uddannelse og på fødekæden.
Ordføreren nævner i sin tale, at man ikke skal lovgive herfra, men at man skal opmuntre virksomhederne til det.
Kan ordføreren give et bud på, hvad ordføreren mere konkret mener med at opmuntre virksomhederne?
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Det er jo noget, vi skal forhandle lidt om.
Altså, jeg glæder mig jo til, at ministeren indkalder os til at tale omkring barsel, og det ser vi meget frem til.
Derudover kommer der et direktiv, som vi jo ikke rigtig kan komme uden om.
Det har været Venstres politik, at den enkelte familie jo selv bedst ved, hvordan fordelingen skal være.
Så det vil være mit svar til ordføreren for De Radikale.
Vi glæder os til forhandlingerne, vi glæder os til at drøfte det, vi glæder os også til at se, hvad det er for nogle modeller, der er, for vi kan ikke undgå, at barselsreglerne kommer til at ændres.
Og ja, vi er grundlæggende uenige.
Vi tror mere på, at virksomhederne selv bedst ved, hvad der er bedst for dem, end på, at vi her fra Christiansborg, som ordføreren siger, skal fortælle virksomhederne, hvordan de skal drive deres forretninger.
Samira Nawa (RV), 2021-03-16:
Det tænkte jeg nok, og der må vi så være fundamentalt uenige i, om vi skal overlade det til det frivillige, hvad jeg i hvert fald ikke tror på løser problematikken.
Noget andet, som ordføreren så også nævnte, var om barsel, nemlig at der også var noget at kigge på der.
Så bliver jeg jo nysgerrig på at høre, om det betyder, at Venstre er for en øremærket barsel til fædre.
Det er i hvert fald noget, som vi i Radikale Venstre er for, og som vi også tror på kan være med til at gøre, at kvinder bliver talentudviklet på deres arbejdsplads.
Så det er jeg meget nysgerrig på at høre Venstres ordfører om.
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Vi vil meget gerne opfordre virksomhederne til at kigge på hele talentmassen og måske også lave de initiativer, som jeg kan se.
Jeg var tilfældigvis inde at kigge på nogle forskellige virksomheder i forskellige brancher, og jeg så, at Hafnia inden for shipping har lavet et kæmpe program for kvinder, for de gerne vil have, at kvinderne kommer mere til udtryk, giver deres holdninger til kende, men også, at de går efter nogle ledende stillinger.
Det er kræfter, der kommer fra dem selv.
Vi i Venstre tror ikke på, at vi her fra Christiansborg kan komme med løsningerne til de enkelte virksomheder, men vi tror på, at vi skal opmuntre virksomhederne til at tage de initiativer, og der er flere og flere, der kommer med.
Så nej, vi kommer heller ikke til at bakke op om nogen måltal eller kvoter eller noget som helst andet, hverken nu eller efter coronaperioden, som forhåbentlig snart er ovre.
Samira Nawa (RV), 2021-03-16:
Jeg vil også sige tak for en rigtig god tale, også selv om det føltes lidt som en rutsjebanetur, for jeg blev så glad indeni, da Venstres ordfører anerkendte problemet og sagde, at her er der virkelig noget, som vi skal have kigget på og løst, men så kom der bare det her »men«, og det gjorde der flere gange, og et af de men'er var jo, at vi ikke skal se på det her og ikke belaste virksomhederne, når nu der også er coronatid.
Men så får jeg jo lyst til at spørge: Hvad så, når vi træder uden for coronatid?
Er det så muligt, at Venstre kunne bakke op omkring måltal og politikker i private virksomheder f.eks.?
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Jeg forstod ikke helt spørgsmålet.
Gik det på, at der er også er flere mandlige ledere i det offentlige?
Tallene for det offentlige viser jo faktisk, at der er rigtig mange kvindelige ledere i det offentlige,
så nej, det ser jeg ikke noget problem i.
Men som jeg sagde i min ordførertale, er det utroligt, at der er 96 pct. kvindelige sygeplejersker i Danmark, og når vi kigger på et land som Italien, så er der 31 pct. mandlige sygeplejersker.
Så jo, jeg tror, vi skal søge meget af det i vores uddannelsessystem, hvorfra vi rekrutterer til vores arbejdsmarked, for vi har et meget kønsopdelt uddannelsessystem og et meget kønsopdelt arbejdsmarked.
Det tror vi på er noget af det, der virkelig vil kunne komme til at rykke.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-16:
Nu har vi jo ikke prøvet det her med at offentliggøre måltallene.
Det er rigtigt nok, at den daværende regering i 2012 fremsatte det her forslag om at lave måltal, men vi har jo ikke prøvet at få dem offentliggjort endnu, så det er jo et tiltag, som vi endnu ikke ved om virker.
Jeg er meget vild med, at Venstre vil snakke om det her med det kønsopdelte uddannelsessystem, og det glæder jeg mig til at snakke meget mere om, men er der reelt ikke, selv hvis vi løser det, nogle udfordringer?
Vi kan jo se, at selv om der er rigtig mange kvinder, der er sygeplejersker, så er der stadig væk procentmæssigt flere mænd, der bliver ledere på det område.
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Vi vil helst have, at vi kigger på nogle løsninger, der virkelig løser problemet.
Det med at offentliggøre tal, sætte måltal osv., har vi prøvet – vi har faktisk prøvet det.
Jeg mener, at det var tilbage i 2012, at den daværende ligestillingsminister også indførte det, og man kunne sådan set skrive sig ud af det.
Som jeg også sagde i min ordførertale, synes vi, at der sker rigtig mange ting, og vi synes, at hvis vi fra Christiansborgs side skal kigge på noget, der kan gøres, så er det ikke yderligere kunstige tiltag; vi skal kigge på det reelle problem, der, som vi ser det, starter i det kønsopdelte uddannelsessystem.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg havde egentlig aftalt med erhvervsministeren, at jeg bare skulle runde af, men det ved jeg ikke om er efter protokollen.
Jeg skal forsøge at gøre det kort.
Jeg synes, vi har været vidt omkring.
Jeg synes, det har været en rigtig, rigtig interessant og også meget konstruktiv forespørgselsdebat.
Så tak for det, og tak for de gode input, der er kommet undervejs.
Som det også blev sagt i den indledende tale, vil vi fra regeringens side tage ordførernes og partiernes kommentarer med os i det videre arbejde frem mod at kunne fremsætte lovforslag i næste folketingssamling, og vi vil indkalde til drøftelser af de konkrete tiltag til sommer.
Det ser vi rigtig meget frem til.
Vi har også noteret os, at der er et flertal af partierne i Folketinget, som støtter op om, at der er behov for at styrke reglerne og skabe reelle fremskridt i forhold til kønsbalancen i både private og offentlige bestyrelser.
Jeg håber, at det står klart, at vi i regeringen er helt enige i, at der er et behov for at understøtte, at der kommer flere kvinder med i ledelse og bestyrelser.
For der skal reelt være lige muligheder for alle på det danske arbejdsmarked, og så er det jo i øvrigt også samfundsøkonomisk fornuftigt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-16:
Nu bar ordførerens tale meget præg af tvang og af, at det handler om tvang og kvoter.
Så jeg vil bare lige spørge ordføreren i forhold til det konkrete forslag, som jeg nævnte fra Folketingets talerstol, om de her offentlige opslag.
Der er ingen tvang i det.
Det er stadig ordføreren, der kan vælge at have 19 mænd i sin virksomhed, hvis ordføreren ønsker det.
Det her lægger bare op til, at alle kan se opslag for stillinger på et vist ledelsesniveau, som man kan søge, så der kommer et langt bredere kandidatfelt.
Så den her del af forslaget indeholder ingen tvang.
Kunne Dansk Folkeparti være med på det, så man får mere gennemsigtighed og et bredere kandidatfelt?
Samira Nawa (RV), 2021-03-16:
Men altså, her handler det jo egentlig om ligestilling i virksomhederne; det handler om deres økonomiske bundlinje.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-16:
Det synes vi i SF også er rigtig fornuftigt.
Det var egentlig også bare for lige at få det afklaret, for der var vist lidt misforståelse, i forhold til om det var et krav nu.
Og det er jo et krav i dag, og man bliver ikke sanktioneret, hvis man ikke lever op til kravet.
Samira Nawa (RV), 2021-03-16:
Jo, det er helt rigtigt.
Og ud over at der skal være offentlighed i måltallene og politikkerne, ønsker vi også fra Radikale Venstres side, at der skal opstilles de her opfølgende måltal, som var en ting, den tidligere regering afskaffede, sådan som jeg husker det – altså de opfølgende måltal.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne høre, om ordføreren ikke kunne opklare, om det ikke er sådan i lovgivningen i dag, at det er et krav, at virksomheder skal opstille måltal, og at der ikke er nogen sanktioner, hvis man ikke gør det – at man altså skal opstille måltal og have nogle politikker for at opfylde de her måltal, men at man ikke bliver sanktioneret, hvis man ikke lever op til kravene, og at forslaget, som kommer fra begge vores partier, er, at man får offentliggjort de her måltal.
Samira Nawa (RV), 2021-03-16:
Jamen som jeg netop svarede Nye Borgerliges ordfører, er det et forslag fra Radikale Venstre, at virksomhederne får et krav om, et påbud om, en pligt til at opstille måltal for det underrepræsenterede køn i de øverste ledelseslag og også at udforme politikker for, hvordan man vil opnå det.
Men bødestraf og sanktioner er sådan set ikke der, vi er endnu.
Vi vil hellere gå den her vej, hvor virksomhederne opstiller måltal, og hvor der også er offentlighed i de her måltal, sådan at de unge mennesker eller alle andre, der skal ud på arbejdsmarkedet, faktisk kan vælge de virksomheder, hvor mangfoldighed og diversitet og ligestilling prioriteres.
Fatma Øktem (V), 2021-03-16:
Mange tak.
Jeg vil egentlig fortsætte der, hvor hr. Lars Boje Mathiesen slap.
Hvis det er sådan, at det bliver et lovforslag herfra, at det skal være et krav, hvad vil sanktionen være ved ikke at overholde det krav?
Altså, det må der jo være, for ellers er det jo frivilligt, og hvis ikke der er nogen sanktioner, hvad skulle det så ændre på?
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, når der bliver sagt, at det er et krav, at virksomhederne opstiller deres måltal: Hvad sker der, hvis de ikke gør det?
Hvad vil sanktionen være?
Samira Nawa (RV), 2021-03-16:
Det er ikke sådan, det er tænkt fra Radikale Venstres side.
Vi kunne godt tænke os, at virksomhederne opstiller måltal, udarbejder nogle politikker for, hvordan de vil nærme sig de her måltal, og at de, når de så nærmer sig dem eller opnår dem, opstiller opfølgende måltal.
Det, som vi mener kan få virksomhederne nærmere en ligelig kønsbalance i de øverste ledelseslag, er også, at der er offentlighed, altså at der er en indsigt i, hvad det er for nogle måltal, og hvordan det egentlig går med ligestillingen i de enkelte virksomheder.
Men nej, vi har ikke tænkt planer om bødestraf og den form for sanktionering.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Jamen det var jo ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om det er et krav, at de skal opfylde de måltal, og om der kommer en sanktion, hvis de så ikke opfylder de måltal.
Det er jo det, spørgsmålet går på.
For du kan jo sagtens bede virksomheden om at opstille et måltal, fint, og så skriver de det på, men skal der så ikke være nogen sanktioner?
Og det er derfor, jeg spørger til: Vil Radikale Venstre putte sanktioner bagved?
Er det bødestraf?
Er det et mindre fradrag, eller hvad er det?
Så spørgsmålet er: Bliver det et krav?
Bliver det tvang, eller hvad gør det?
Samira Nawa (RV), 2021-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Ja, vi ser det sådan, at virksomheder skal opstille nogle måltal, og når de har opnået dem, vil det være positivt at se dem opstille opfølgende måltal, så man ikke bare nøjes med at opstille et måltal om, at 1 ud af 19 bestyrelsesmedlemmer skal være en kvinde.
Men der skal være opfølgende måltal, der skal opstilles, og der skal udvikles politikker i virksomheden, medmindre man allerede har en 40-60-fordeling.
Det er Radikale Venstres forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Jeg er jo lidt nysgerrig omkring de her måltal.
Er det vejledende måltal?
Er det noget, der skal være et krav om at man skal opfylde for Det Radikale Venstre?
Altså, jeg kan jo godt have et måltal om, at jeg gerne vil veje 95 kg den 1. maj, og så kan jeg bare æde videre, ikke?
Så spørgsmålet er: Er der noget, der skal være bindende måltal?
Og skal det være et krav, at man skal leve op til dem?
Liselott Blixt (DF), 2021-03-16:
Det, jeg hører ordføreren komme med, er da tvang til at slå noget op.
Og nej, vi skal ikke bestemme, hvad private virksomheder skal gøre.
Så det kan jeg ikke være med til.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Det er vores indstilling til det.
Så kan man sige, at vi nok ikke bestemmer det alene, og derfor glæder vi os da til, at ministeren indkalder til forhandlinger om det.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Jo, der findes 12 titler, som blev udvalgt af det her kanonudvalg for litteratur, som bestod af en fem-seks mennesker, så vidt jeg husker.
Og det er jo rigtigt, at de var med til at udpege nogle værker, som repræsenterer den danske litterære kulturarv, men det var ikke det, der var hensigten med vores forslag.
Hensigten var at sætte fokus på vores egen tids litteratur, som jo er med til at skabe en samtale om det samfund, vi lever i.
Det var det, der var hensigten med det – det var ikke at lave en kanon, men at skabe en aktiv, levende debat om vores egen tids kunst og kultur.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Det er til det sidste, der blev sagt.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der netop findes en litteraturkanon, og at der netop findes det, som jeg tror hr. Morten Messerschmidt refererer til?