runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2017-05-05:
Tak for det, formand.
Jeg synes, at den her debat i dag måske er kørt en lille smule af sporet ved pludselig at komme til at handle om vores udvalgsmøde går og andre ting, så jeg vil i hvert fald gøre mit til at få debatten tilbage til det, som det her lovforslag handler om, nemlig de 2.139 mennesker, som vi med lovforslaget giver dansk statsborgerskab, og med dem jo også 571 børn.
Nogle af de her mennesker er kommet til Danmark på grund af krig og forfølgelse; nogle er kommet til Danmark på grund af kærlighed.
Uanset hvad har de nu den ting tilfælles, at de bliver danskere.
Ja, mange af dem har jo følt sig som danskere i lang tid, så det her er jo ligesom det sidste skridt, så de også på papiret bliver danske statsborgere, får lov til at få et pas og får muligheden for at stemme til folketingsvalg.
Når man kigger på listen over, hvor de forskellige mennesker er født, så er der jo folk fra hele verden.
Der er folk fra Irak, der er fra El Salvador, der er fra Kina, Filippinerne, Australien, Nepal, Frankrig – bare for at nævne nogle lande.
Og så er der selvfølgelig alle dem, som er født i Danmark.
Jeg er ked af, at nogle af jer har været igennem en rigtig lang sagsbehandlingstid.
Jeg er endnu mere ked af, at der er mennesker med handicap, som med mine radikale øjne burde stå på lovforslaget, men som har fået nej fra et flertal i Indfødsretsudvalget.
Men det ændrer jo ikke på, at det for de 2.139 mennesker, som er på lovforslaget, er en festdag i dag.
Jeg er glad for, at I vil være en del af det danske fællesskab, og jeg håber på at se rigtig mange af jer til statsborgerskabsdagen til næste år.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-05:
Jeg vælger i dag at fastholde den tale, som jeg har forberedt mig på, fordi jeg stadig mener, at vi skal holde fast i, at det er en god dag for rigtig mange mennesker.
Så kære nye danskere: Jeg er stolt af og glad for at stå her i dag og ønske tillykke til Samir, Mirsa, Jack, Fatma, Anna, Kelly, Wolfgang og alle I andre, som i dag fuldt og helt bliver en del af det fællesskab, som vi kalder Danmark.
I dag er det efter lang tids hårdt arbejde lykkedes jer at blive en vigtig del af det danske samfund med de rettigheder og de pligter, der følger med.
I får nu medindflydelse og den fulde ret til at tage del i vores demokratiske diskussioner og vores fællesskab.
Jeg har netop været med til at fejre jer alle sammen ved statsborgerskabsdagen i Folketinget.
Det var en meget rørende og meget festlig begivenhed, og der var også mulighed for mig for at møde mange af jer personligt og tale med jer.
Netop derfor ved jeg, at det ikke har været nemt for jer at blive danske statsborgere, og derfor vil jeg også sige til jer i dag: I er nu danskere, I er ikke gæster.
Det er ikke en gave, I har fået, så I skal ikke gå rundt og føle jer taknemlige.
For I er danskere, fuldstændig som jeg er, og fuldstændig ligesom alle andre i den her Folketingssal er.
Jeg ved, at det betyder rigtig meget for jer, for da I besøgte os i Alternativet på statsborgerskabsdagen, bad vi jer om at skrive på et kort, hvad statsborgerskab betyder for jer – og alle de kort står jeg med her.
Så jeg vil slutte af med, at I får det sidste ord, og jeg vil læse et par af kortene op: Fællesskab, at høre til, et godt liv for mine børn, hjem, nu kan jeg stemme ...
Nå, så læser jeg det bare op, og I ved, at det er jer selv, der har skrevet det her: Demokrati og medborgerskab, kærlighed, at føle, jeg hører til, at have en stemme og at have indflydelse i et land, som jeg elsker.
På vegne af Alternativet vil jeg derfor ønske jer alt godt for fremtiden og et stort og hjertevarmt tillykke.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Det er nok lidt uden for forretningsordenen, men jeg var nødt til at skrotte noget af min egen tale; jeg fik så også skrottet den del af den, der handler om, at vores tredje regeringsparti, De Konservative, bakker op om det lovforslag, der ligger.
De er desværre forhindret i at deltage i dag – det skulle jeg hilse at sige.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-05:
Tak for det.
Jeg tror egentlig også, at jeg vil sløjfe den skrevne tale og tale ind i den debat, som ruller.
I Liberal Alliance mener vi også, at det er et kæmpe privilegium at blive dansk statsborger.
Det skal være svært at få et dansk pas.
Man kan drøfte, om vi har fundet den rette balance med den aftale, der ligger nu, og det er jo et godt spørgsmål.
Vi kan høre, at Enhedslisten mener, at det er for svært at blive dansk statsborger, at Dansk Folkeparti mener, at det er for let at blive dansk statsborger, og vi ligger jo nok nærmere Dansk Folkeparti end Enhedslisten.
Det er også regeringens politik – det står i regeringsgrundlaget – at vi vil skærpe betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab.
Det vil jo betyde, at det er færre, der får dansk statsborgerskab.
Jeg synes nu alligevel, at det er en god dag på den måde, at det er en fornøjelse at byde nye danskere velkommen til vores samfund.
Det sker selvfølgelig med et håb om, at de vil tilslutte sig vores formelle fællesskab, men sådan set også det, man kan kalde et åndeligt fællesskab, altså et fællesskab, der er præget af værdier som frisind, ligestilling, tillid og en komplet mangel på højtidelighed, altså det, der betyder, at der ikke er noget, der er så helligt, at man ikke kan grine af det.
Pligterne er bl.a., at man forholder sig loyalt til grundloven, at man kan tale dansk, at man udviser en positiv interesse for og viden om Danmark, og at man overholder den danske lovgivning.
Blandt rettighederne er en formel billet til at tage del i demokratiet, nemlig stemmeretten.
Til alle dem, som med det her lovforslag bliver danske statsborgere, vil jeg naturligvis sige tillykke.
Jeg glæder mig rigtig meget til at møde de her borgere som aktive deltagere i det levende demokrati, som de jo med det danske statsborgerskab formelt set bliver en del af.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-05:
Jeg synes som sagt, det er fornuftigt, at der er en karensperiode, og den må også godt være lang.
Men jeg synes ikke, det er fornuftigt, at et menneske, som begår kriminalitet som 18-årig, dermed til evig tid afskæres fra det danske pas.
Det vil sige, at diskussionen ikke er, om de skal være i Danmark eller ej.
De skal være her hele deres liv.
Skal de til evig tid afskæres fra et statsborgerskab?
Nej, det synes jeg faktisk ikke er særlig dansk.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Jamen så lad mig spørge lidt mere konkret: Hvis en udlænding i Danmark som 18-årig begår mord eller voldtægt, hvor lang tid mener Enhedslisten så der skal gå, før vedkommende kan blive dansk statsborger?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-05:
Jeg synes, det er et problem, at hvis man begår kriminalitet som 18-årig, kan det betyde, at man heller ikke som 65-årig kan få et dansk statsborgerskab.
Jeg synes, det er fair nok, at der er en karensperiode, hvis man begår kriminalitet, og længden af den karensperiode skal selvfølgelig følge af, hvor alvorlig den kriminalitet er.
Men at man helt afskæres fra nogen sinde at få et statsborgerskab, synes jeg faktisk ikke flugter med retssamfundets grundidé, nemlig at når man har udstået sin straf, ja, så er man færdig med at udstå sin straf – medmindre der er tale om terror, for så synes jeg faktisk, det kan være fornuftigt, at man afskæres til evig tid.
Men altså, jeg må sige, at jeg faktisk ikke synes, at f.eks. den seneste stramning flugter med den grundlæggende idé i retssamfundet.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, at hun ønsker, at nåleøjet bliver gjort større.
Kan vi ikke blive enige om, at det, Enhedslisten ønsker, er, at vi skal have en ladeport i stedet for et nåleøje?
Jeg har hvert fald til gode at opleve Enhedslisten stemme nej til en dispensationsansøgning.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er: Hvor meget kriminalitet skal der efter Enhedslistens opfattelse til, for at man ikke kan få dansk statsborgerskab eller man i hvert fald skal have en karensperiode for at få dansk statsborgerskab – altså hvis det nu var Enhedslisten, der kunne bestemme kriterierne?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-05:
Hvis PET og politiet ved, at der er en person, som er i gang med at planlægge et terrorangreb mod Rådhuspladsen eller andre steder i Danmark, så håber jeg da for søren, at der bliver grebet ind, og at der bliver rejst sigtelse.
Og i så fald er det klart, at sagsbehandlingen skal sættes i stå.
Og jævnfør den norske fortolkning af statsløsekonventionen tyder alt jo også på, at det kan lade sig gøre.
Derudover er der den her lidt specielle diskussion om netop statsløsekonventionen, for selv hvis man er dansk statsborger og begår en eller anden form for terrorhandling, skal man jo straffes uanset hvad.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Det vil sige, at hvis en person er i færd med at planlægge et terrorangreb inde på Rådhuspladsen og PET og politiet overvåger den her planlægning, men ikke rejser sigtelse, så er det ifølge Enhedslisten i orden, at vedkommende får statsborgerskab?
Da vi i oktober 2015 lavede en aftale om nye betingelser for statsborgerskab, forpligtede vi os til at stemme for den aftale.
Færdig, slut.
Og nu er vi så kommet en situation, hvor vi mener, der skal strammes op.
Og det er klart nok, at det så er det, vi siger, og det, vi gør.
Det er der intet odiøst i.
Vi har ikke indgået noget forlig.
Der er intet odiøst i at sige, at nu har vi prøvet at se, hvordan den her aftale virker, og der er stadig væk for mange, der får statsborgerskab.
Det er det, der er forudsætningen for, at vi siger det, vi gør i dag.
Når jeg så tager fat i hr. Jan E. Jørgensen som ordfører, er det ikke kun et procedurespørgsmål med hensyn til konventionerne.
Det passer simpelt hen ikke.
Det er en nyskabelse i Indfødsretsudvalget, at tingene skal prøves konventionsmæssigt.
Og jeg synes, man må rose fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Hun har gjort det godt.
Hun har jo sat hele den borgerlige blok skakmat, hvad angår det her.
Astrid Krag (S), 2017-05-05:
Jeg synes, at det er useriøst at prøve at tegne et billede af, at man kan trække et statsborgerskab i en automat, eller at det er sådan noget, der automatisk kommer dumpende efter en årrække.
Der knytter sig nogle meget skrappe krav til det at få statsborgerskab, og sådan skal det også være.
Men altså, jeg bliver nødt til at spørge igen: Betyder det, at man ikke er forpligtet af en aftale?
Er Dansk Folkeparti trådt ud af aftalekredsen, eller er Dansk Folkeparti ikke trådt ud af aftalekredsen?
Man kan jo ikke både blæse og have mel i munden.
Man kan ikke sådan være lidt gravid.
Enten er man med i en aftalekreds, og så er man forpligtet af den, eller også er man trådt ud.
Jeg synes, at ordføreren prøver lidt at gøre begge ting, og det må vi jo altså bare få afklaret her i dag.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Så lad mig formulere det på en lidt anden måde, nemlig på den måde, at vi selvfølgelig står ved de aftaler, vi har indgået, det er klart, men vi er bare ikke forpligtet af aftalen længere.
Vi føler os ikke forpligtet af aftalen længere, fordi vi stadig væk mener, at der kommer for mange, og det er jo en ærlig sag.
Det mener vi er det eneste rigtige af hensyn til Danmark og fremtiden og vores efterkommere, som jeg mener spiller en meget lille rolle i den her debat.
Så vil jeg i øvrigt sige, at når jeg adresserer det her med hensyn til den trappestige, der er i, at folk kommer hertil som flygtninge og så bliver gjort til indvandrere fra dag et, hvilket de også gør nu, og så venter der måske på et tidspunkt et statsborgerskab, så kan jeg jo bare se på, at nu kommer der altså mange, mange tusinde syriske flygtninge, og jeg kan så regne med, at når de har opfyldt opholdskravene, vil de søge om dansk statsborgerskab, og så vil de få det af et flertal.
Selvfølgelig skal de opfylde nogle krav, det er klart, men jeg synes, at den mekanisme bare bliver ved med at gå videre, og det er det, jeg prøver at adressere i min tale.
Det fortsætter jo.
Flygtningestrømmene forsvinder jo ikke.
Astrid Krag (S), 2017-05-05:
Hr. Christian Langballe fik det jo i sin ordførertale nærmest til at lyde, som om man kan rejse ind over grænsen, få ophold som flygtning, få asyl i Danmark, og så kan man blive statsborger.
Det er jo ikke rigtigt.
Man skal have permanent ophold i Danmark, dvs. retten til at leve her og have sit liv her, for at kunne søge om statsborgerskab, og man bliver så mødt med en masse krav, også nogle krav, vi har været med til at skærpe sammen.
Jeg ville egentlig have bedt ordføreren for Dansk Folkeparti bekræfte de krav, vi blevet enige om i en fælles aftale efter grundige og seriøse forhandlinger, men jeg kan så forstå – og det overrasker også mig, og jeg tror ikke, at jeg har oplevet det på den måde før – at Dansk Folkeparti er trådt ud af den aftalekreds nu fra Folketingets talerstol, og så giver det jo ikke meget mening at bede ordføreren om at bekræfte de ting, vi blevet enige om, hvis man ikke længere er enig.
Men kan ordføreren så løfte sløret for, hvad Dansk Folkeparti ønsker der skal sættes i stedet af krav.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Det, der bare er sagen, er, at Venstre stiller sig bag.
Venstre stiller sig bag, og det er jo så bare beklageligt, at Venstre vælger den vej ind under konventionsregimet.
Det er den vej, vi ikke vil gå.
Det er da egentlig meget enkelt.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Det var da en nyhed i dag, at man opsiger en aftale fra Folketingets talerstol.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, for jeg synes sådan set, vi havde landet en rigtig god aftale, hvor vi ovenikøbet havde kunnet lave en aftale hen over midten med Socialdemokratiet, som vi havde fået vristet fri af Enhedslistens og Det Radikale Venstres klør, om jeg så må sige.
Så det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Og så synes jeg ikke, at hr. Christian Langballe refererer mødet i Indfødsretsudvalget korrekt.
Det, der er tale om, er, at intet kan forhindre et medlem af Folketinget i at bede om de oplysninger, som udvalget nu beder om.
Så det vil være et slag i luften at prøve at forhindre Enhedslisten i noget, som vi ikke kan forhindre Enhedslisten i alligevel.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Jamen betragt det endelig på den måde, at den aftale er opsagt.
Vi har gang på gang gjort opmærksom på, at vi med meget blandede følelser stemmer for, og nu gør vi det altså ikke mere, bl.a. under henvisning til, at vi havde et forslag om et loft på 1.000 – vi vil ikke give statsborgerskab til mere end 1.000 om året – og vi tilkendegav ved den lejlighed, at hvis det blev stemt ned, kunne vi ikke fortsat stemme for.
Sådan er det.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det da klart betinger min holdning til tingene, at Venstre er begyndt at stemme med Enhedslisten med hensyn til det her konventionsregime, man gerne vil lægge ned over Indfødsretsudvalget, og det vil vi ikke være med til.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Det var en meget overraskende tale fra Dansk Folkeparti, for Dansk Folkeparti er jo med i den aftale, vi har lavet, om kriterierne for at få dansk statsborgerskab.
Vi har jo strammet betingelserne for at få dansk statsborgerskab ganske betragteligt – ganske betragteligt – efter vi fik en ny regering.
Samtidig er flertallet i Indfødsretsudvalget jo skiftet, så hvor der i sidste periode blev givet dispensation praktisk talt til alle, der søgte, er det sådan i dag, at det er meget, meget vanskeligt at få dispensation, i hvert fald fra sprogkravene, for vi er jo er enige med Dansk Folkeparti i, at hvis ikke man kan dansk, så er man ikke dansker – det er det, der binder os sammen.
Dansk Folkeparti har jo stemt for de tidligere lovforslag, vi har haft, hvor vi har tildelt indfødsret.
Astrid Krag (S), 2017-05-05:
Jeg synes ikke, at det er en helt rimelig fremstilling, der kommer fra Dansk Folkepartis ordfører.
Konstateringen var jo, at den mulighed allerede foreligger, altså Enhedslistens fru Johanne Schmidt-Nielsen – for at tage et eksempel – ville til hver en tid kunne oversende hver enkelt sag til Indfødsretskontoret og bede dem om at lave den vurdering.
Det vil jo betyde en yderligere forsinkelse af en sagsbehandlingstid, som jeg tror vi vel bredt er enige om i forvejen er rigelig lang, og som vi jo faktisk lægger os i selen for at få bragt ned.
Så nu prøver vi den tilgang, hvor vi får ord med på vejen fra Indfødsretskontoret i forhold til handicapkonventionen i første runde.
Nu må vi se, hvordan det bliver, og så må vi tage den derfra.
Men jeg synes, at hr. Christian Langballe skylder at sige, at det stod meget klart på mødet, at hr. Christian Langballe jo stadig ikke er bundet af den vurdering, der kommer, i højere grad, end han har været hidtil af de forpligtelser, han har.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Der er ingen her, der har talt om domstole.
Det har jeg ikke.
Jeg har udelukkende sagt, at der er sket den nyskabelse inden for tildeling af indfødsret, at et flertal i Indfødsretsudvalget ledet af Enhedslisten og med Socialdemokratiet og Venstre nu har fundet det opportunt, at de her sager skal prøves af en juridisk ekspertise fra Indfødsretskontoret.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge, om det ikke er rigtigt.
Astrid Krag (S), 2017-05-05:
Det kan der jo ikke være så meget tvivl om.
Ordføreren sad jo til det samme møde, ordføreren var faktisk formand ved det samme møde, hvor jeg også var, hvor vi diskuterede det her, og nu kommer det til at lyde, som om vi vil have sendt hver enkelt dispensationssag forbi en domstol og få en afgørelse her og dermed tage magten fra os her i Folketinget til at give statsborgerskab og give den til domstolene.
Det, der blev besluttet, var at få en uddybet vurdering af, hvordan de her menneskers personlige sag, og det er jo heldigvis er et fåtal, der ansøger om dispensation, bliver set i forhold til handicapkonventionen.
Men det blev også sagt meget klart på mødet i går, og det var der jo også enighed om i udvalget – jeg kan se flere, der var på mødet, er her i dag – at det jo ikke er noget, der så er bindende for udvalgsmedlemmer, fordi statsborgerskab gives ved lov og dermed af Folketinget.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Tak, formand, og tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at bruge den her debat som anledning til at spørge ordføreren: Hvem er det egentlig, der tildeler statsborgerskab, om det er det danske Folketing, eller om det er konventionerne, der ligesom forpligter os til at give statsborgerskab?
Det er en principiel overvejelse, som jeg egentlig mener er blevet mere påtrængende at få drøftet, al den stund at et flertal i Indfødsretsudvalget i går besluttede sig for at prøve de såkaldte handicapsager.
De skulle alle sammen prøves juridisk igennem handicapkonventionen.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvem er det så egentlig, der giver statsborgerskab?
Er det sådan, at hvis der foreligger en juridisk dom i forhold til handicapkonventionen, er det så pr. definition statsborgerskab, der bliver givet i forhold til konventionen, eller er det Folketinget?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-05:
Jeg er bare mystificeret – det ved jeg ikke om det hedder, men i tvivl i hvert fald.
Hvad betyder det, at Dansk Folkeparti nu fra talerstolen i Folketinget meddeler regeringen, at aftalen om indfødsretcirkulæret er opsagt?
Hvad er konsekvensen?
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Jeg er næsten beæret over, at man både fra Radikale Venstre og Enhedslisten er så interesserede i, hvad Dansk Folkeparti mener.
Det betyder det enkelte, at vi opfordrer regeringen – hvad jeg så faktisk har gjort – til at få strammet op.
Det er det, det betyder.
Lotte Rod (RV), 2017-05-05:
Det er bare for at forstå, hvad det betyder, for jeg undrer mig en lille smule over det.
Når Dansk Folkeparti siger det her med, at man ikke længere føler sig forpligtet af det, er det så, fordi man har tilkendegivet over for regeringen, at man ikke længere ønsker at være en del af aftalen, eller hvad er konsekvensen af det?
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Nu har ordføreren i flere omgange kaldt de forslag, jeg er kommet med på statsborgerskabsområdet, for utrolig usympatiske.
Og hvad så?
Vi har før stemt nej til at give statsborgerskab, og vi har faktisk gjort det temmelig mange gange, vil jeg godt minde om.
Vi var glade for den aftale, da vi indgik den.
Nu har vi så set på følgevirkningerne af den, og så konstaterer vi, at der stadig væk er for mange, der får statsborgerskab, og at de 120 irakere, der er på forslaget, jo ikke skulle have haft statsborgerskab.
De skulle have været sendt hjem for at hjælpe med at opbygge deres land.
Det er en misforstået måde gøre tingene på.
Lotte Rod (RV), 2017-05-05:
For mig virker det meget underligt, at Dansk Folkeparti stemmer nej til et lovforslag, som følger direkte af en aftale, som Dansk Folkeparti selv er med i.
Derfor får jeg har bare lyst til at spørge ordføreren: Får det andre konsekvenser, at Dansk Folkeparti ikke længere føler sig forpligtet af aftalen?
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Altså, undskyld mig, men det her synes jeg er lidt goddag mand økseskaft.
Det, jeg diskuterer, og det har jeg prøvet at udfolde, er, at jeg ikke mener, at det er konventionen, der skal bestemme, hvem der skal have statsborgerskab.
Betyder det så, at jeg er uenig med mit parti i, at handicappede skal have en menneskeværdig og ordentlig tilværelse i Danmark, hvor vi skal hjælpe dem så godt, vi kan?
Det har jeg ikke sagt noget om at vi ikke skal.
Det mener jeg fortsat at vi skal, og det vil jeg kæmpe for at vi skal.
Det er bare et andet spørgsmål.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-05:
Jeg lyttede rigtig, rigtig godt efter, og meget af det, som ordføreren sagde, tror jeg godt at jeg og andre vidste i forvejen.
Men jeg synes også, at ordføreren brugte rigtig, rigtig meget taletid på at tale om det her med handicapkonventionen, så det kunne jeg stadig væk godt tænke mig at høre noget om.
Jeg synes ikke, det flugter med den politik, som Dansk Folkeparti, som jeg kender dem, står for på social- og handicapområdet.
Så jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren bruger så meget tid på at synes de her ting om, at vi bare gerne vil have vurderet noget i forhold til handicapkonventionen i udvalget.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Altså, jeg bliver nødt til at bede ordføreren om at lytte efter.
Vi har ikke stemt nej med henvisning til handicapkonventionen.
Til sidst, afslutningsvis i min tale adresserede jeg det forhold, at et flertal i går gjorde statsborgerskabet til et konventionsspørgsmål.
Det er to forskellige ting.
Kan ordføreren ikke bare lytte efter, hvad det er, jeg siger, inden man stiller spørgsmål, hvor man så skal til at problematisere en masse forhold, der ikke er nogen grund til at problematisere?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-05:
Nu nævner ordføreren ordet konventionstyranni – det mener jeg at ordføreren kaldte det flere gange – i forbindelse med det her med, at vi har bedt om at få en uvildig juridisk vurdering af, om vi bryder med handicapkonventionen i udvalget.
Jeg er oprigtigt overrasket over, at ordføreren bruger det med handicapkonventionen til at begrunde, at man ikke stemmer for i dag, bl.a. fordi jeg ikke rigtig synes, det flugter med Dansk Folkepartis politik på handicapområdet og på socialområdet.
Og jeg undrer mig over, om handicapkonventionen skal gøre, at DF melder sig ud af det at behandle handicappede med respekt.