runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2019-01-30:
Jeg er meget tilfreds med, at ministeren vil udsende en vejledning – andre ministre ville måske have brugt udtrykket et hyrdebrev – til kommunerne om deres forpligtelser, og det burde jo være en selvfølge, at man fulgte de regler.
Jeg er godt tilfreds med, at ministeren vil tage det initiativ, men jeg er bare bange for, at det ikke er tilstrækkeligt, for vi er ude på det der skævvredne område, hvor den lille håndværksmester er dybt afhængig af den kommune, som er blevet så stor, at han har svært ved at gå over til nabokommunen og hente et tilsvarende stykke arbejde.
Så det arbejde, ministeren bliver nødt til at foretage, er jo mere noget med, jeg ved ikke, om det hedder sanktioner.
Det kunne jo også være en del af de årlige aftaler, der bliver indgået mellem KL og Danske Regioner, at det her altså er et krav i forhold til almindelig, jeg havde nær sagt pli og i forhold til almindelige forretningsbetingelser i vores samfund, og at det er et krav fra samfundet, at man som offentlig myndighed også sørger for at betale sine regninger.
Så bare den idé til ministeren om at tage det med ind i – ja, nu håber jeg jo på, det er en anden minister, der skal føre de kommende forhandlinger, men det er en helt anden diskussion – forhandlingerne med KL og Danske Regioner.
Kristian Jensen (V), 2019-01-30:
Jeg ved ikke, hvorfor der ikke er den samme søgning på det.
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg hørte tallet rigtigt.
Hvis jeg hørte rigtigt med hensyn til det tal, som spørgeren nævnte, har jeg i hvert fald set et andet tal og et højere tal, men lad nu det ligge.
For uanset om det er spørgerens tal eller det tal, jeg har i tankerne, så er det markant under det forventede.
Det er da klart, at det giver anledning til, at man kigger på, om det er, fordi ordningen er svær at komme ind i, om det er, fordi ordningen er mindre kendt at komme ind i, om det er, fordi man ude i a-kasserne, i arbejdsformidlingerne, i sundhedscentrene, eller hvor man nu ellers er, ikke har kendskab til, at der her er en måde, hvorpå folk kan blive hjulpet ud af arbejdsmarkedet, hvis det er sådan, at de er nedslidte, hvis det er sådan, at de har behov for, at fællesskabet giver dem en mulighed for at have en tilværelse uden for arbejdsmarkedet.
Det synes jeg da vi i fællesskab skulle undersøge.
Hvad er det, der gør, at brugen af seniorførtidspension ikke er det, som vi forventede i 2012?
Det vil da glæde mig, hvis der er nogen, der har fundet en løsning, men så undrer det mig, at Socialdemokratiet ikke fra 2011 til 2015, da man sad i regering, benyttede sig af det.
Spørgeren siger jo, at det er, fordi efterlønsordningen blev ændret, at man nu vil lave en anden pensionsordning.
Den blev altså ændret, da fru Mette Frederiksen var beskæftigelsesminister.
Det er hendes navn, der står på lovforslaget, og derfor havde man jo rigelig tid til at ændre det, hvis det var muligt.
Så lad os nu endelig se; jeg er meget åben.
Vi har jo sagt, at vi gerne vil se nærmere på, hvad det er for et forslag, men det bliver nødt til at blive mere konkret end de her syv overskrifter, som er det mest konkrete, man i dag kan se i den publikation, der er udgivet derfra, og som ikke giver noget bud på, hvad det i givet fald drejer sig om.
Jeg har den holdning, at jeg meget hellere vil gå målrettet efter at hjælpe dem, der er nedslidte.
Det tror jeg er den bedste vej at gå.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-30:
Når Bo Normann Rasmussen fra AP Pension, der er en pensionsfond med 400.000 kunder, i dag siger til JP Finans, at det sagtens kan lade sig gøre at lave et anciennitetsbaseret system, og at det sådan set ikke er omgærdet af så store udfordringer at finde ud af, hvor lang tid folk har været på arbejdsmarkedet, tager han så fejl?
Det er den første del af spørgsmålet.
Den anden del af spørgsmålet er, at jeg ikke synes, finansministeren vil svare på, om man principielt er enig eller uenig i, at der kan være god fornuft i at differentiere pensionsalderen, eller om man i virkeligheden bare forsøger at skabe en åbning for, at der alene skal kigges på seniorførtidspensionen.
Kristian Jensen (V), 2019-01-30:
Min udfordring er, at jeg ikke forstår de principper, Socialdemokratiet har foreslået.
Når man kigger ned igennem dem, står der, at det skal gøres efter anciennitet på arbejdsmarkedet, men jeg har ikke mødt nogen, der kan sige, efter hvilken anciennitet på arbejdsmarkedet det i givet fald skal være.
Vi undersøgte det faktisk selv.
Dengang havde man ikke oplysninger, der gjorde, at det var muligt at følge, hvornår folk var startet på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, at jeg efterspørger: Hvad er det egentlig for et forslag?
Hvilken anciennitetsoptjening er det, Socialdemokratiet lægger op til?
Så bliver jeg lige nødt til at anholde noget: Ministre går på pension på samme tid som alle andre.
Hvis man har haft en individuel pensionsordning tidligere med en aftalt pensionsdato, er der ikke noget i den lovgivning, der er lavet herinde, der ændrer det på det almindelige arbejdsmarked.
Tjenestemænd går på pension på det tidspunkt, der er aftalt ved deres ansættelse, og fremadrettet bliver det også sådan, at ministre og folketingsmedlemmer har præcis den samme pensionsalder, som andre har.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-30:
Nu tror jeg ikke, at finansministeren skal bekymre sig, for han har jo allerede i sin egenskab af at have været minister i rigtig mange år både ret til og råd til at trække sig tilbage lang tid før andre.
Det socialdemokratiske forslag tager jo vare på, at vi med åbne øjne har indgået en velfærdsaftale, hvor pensionsalderen stiger gradvis over de kommende mange, mange år og allerede har gjort det.
Da vi i sin tid indgik velfærdsaftalen, var det også under forudsætning af, at man havde en ordentlig efterløn, som tog vare på alle de mennesker, der var startet tidligst på arbejdsmarkedet.
Det kan vi se at den ikke gør længere, efter at man både inden og efter sidste valg lavede ændringer i efterlønnen.
Derfor er vores forslag jo, at de mennesker, der har været længst tid på arbejdsmarkedet, også kan trække sig tilbage før tid.
Men jeg synes ikke, at finansministeren svarede på spørgsmålet om, om han principielt er uenig i, at man laver en differentieret pensionsalder på linje med nogle af de principper, som Socialdemokratiet har foreslået.
Kristian Jensen (V), 2019-01-30:
Det er normalt, når nogle siger, at de er rigtig glade for spørgsmålet, fordi de slet ikke er det.
Selv om vi har gennemført rigtig mange kampagner for at lave efteruddannelse, omskoling og varierende arbejdspladser, er der mange, der bliver nedslidte.
Men der er også mange, der klarer sig godt.
Der er også mange, som fortsætter med at arbejde langt ud over pensionsalderen.
I løbet af de sidste år er der faktisk flere og flere +60-årige og måske især +65-årige, der er blevet på arbejdsmarkedet, fordi de gerne vil være aktive.
Så spørgsmålet er jo, om en differentieret pension er noget, man laver målrettet til folk, der er nedslidte, for så synes jeg, det er en rigtig god idé også at kigge på de ordninger, vi har, eller om det er noget, som man bare vil smøre ud efter nogle kriterier, der vil gøre, at jeg f.eks. personligt tidligere ville kunne gå på pension.
Min baggrund er, at jeg er faglært, godt nok med en kontoruddannelse bag mig, og startede på arbejdsmarkedet som 20-årig.
En bestemt aldersgrænse for faglærte ville betyde, at jeg måske vil kunne stoppe og gå på pension som 60-årig.
Er det rimeligt set i forhold til en sygeplejerske eller børnehavepædagog, som har en længere uddannelse og er startet senere, men måske har haft et mere nedslidende arbejde?
Det siger jeg ikke, fordi det altid er lige nemt at være finansminister, men jeg har jo ikke været finansminister hele livet og bliver det næppe hele vejen, til jeg fylder 60 år.
Så jeg efterspørger lidt, hvad det egentlig er for et forslag, man i givet fald har fra Socialdemokratiets side.
Jeg og regeringen er i hvert fald meget opsat på, at der, hvor vi bruger kræfterne, er målrettet dem, der bliver nedslidte.
Det er både for på forhånd at ændre reglerne, så vi forhindrer nedslidning, men også så det dér, hvor det bliver nødvendigt at give folk en tidligere pension, går målrettet til dem, der er nedslidte.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-30:
Tak for det.
Er det korrekt forstået, at ministeren principielt er uenig i at indføre en differentieret pensionsalder, så eksempelvis faglærte og ufaglærte kan trække sig tilbage før den almindelige folkepensionsalder?
Kaare Dybvad (S), 2019-01-30:
Jeg vil sige tak til ministeren for det gode svar.
Jeg synes, den her sag er voldsomt bekymrende, fordi vi gang på gang oplever, at relativt velstående kommuner bruger grovere og grovere metoder til at skubbe socialt udsatte borgere ud af deres kommune med endestation steder som eksempelvis Lolland eller andre kommuner, som i forvejen har det svært.
Vi havde en sag i Glostrup Kommune i efteråret, hvor en socialudvalgsformand havde den dobbeltrolle, at han sad i Glostrup Kommune, hvor man havde den praksis, at man fik folk til at flytte til Lolland, og samtidig udlejede han boliger på Lolland til socialt udsatte.
Det er jo nemt at skabe sig en forretning med sådan en dobbeltrolle.
Og nu kan vi altså også se det i Greve Kommune, hvor man har hyret et privat firma til at hjælpe kommunen med at transportere borgeren ned til et jobcenter og en bolig i en afsidesliggende landsby – en borger, som egentlig ikke rigtig kan bevæge sig og ikke kan bruge offentlig transport, og der er 14 km til nærmeste købmand.
Det skaber jo det, som vi i mange andre sammenhænge bekæmper, nemlig lokalsamfund, hvor der ikke er så mange arbejdende forældre at se op til; det skaber lokalsamfund, hvor man samler de sociale problemer, og hvor det bliver sværere for kommunen at få råd til at have ordentlige daginstitutioner og folkeskoler; men det skaber også en situation, hvor de børn – børn, som måske har socialt udsatte forældre, der måske aldrig har været på arbejde – vokser op og ikke kan spejle sig i nogle forældre, som har været i arbejde.
Og det bekæmper vi jo i forbindelse med parallelsamfundsdiskussionen, hvor vi siger, at det ikke kan passe, at man har det i kvarterer, og vi prøver at skabe blandede skoledistrikter, hvor bankdirektørens søn går i klasse med rengøringsdamens datter.
Alligevel ser vi altså stadig kommuner, som bruger de her metoder, og som på en eller anden måde stadig holder fast i at skubbe borgere fra en kommune til en anden.
Og en af de ting, jeg har lagt mærke til ved den her sag, er det her med at hyre private mentorer.
Og der vil jeg bare høre ministeren, om ministeren inden for rammerne af det her spørgsmål vil give en kommentar om, hvordan man ser på det her med, at man hyrer private mentorer til at hjælpe med egentlig at skubbe socialt udsatte ud af kommunen og over til andre kommuner.
Kristian Jensen (V), 2019-01-30:
Sagen er jo, at den problemstilling, som vi diskuterer nu her, mellem USA og Europa, også foregår internt i USA, og den foregår mellem Canada og Kina og mellem Australien og Indien.
Derfor er ideen om, at man skal finde en europæisk løsning, og at så kan andre finde deres løsninger, noget, som ikke passer til den verden, vi lever i.
Mange af de danske selskaber er globale, de sælger og køber over hele verden, de har kunder fjernt fra Danmark, og derfor skal vi finde en løsning, som kan dække os globalt.
Det eneste, der rent faktisk lever op til det, er OECD, hvor hele den vestlige verdens store økonomier fra Japan til Chile sidder sammen og er med til at finde løsninger på, hvordan man går fremad.
Og OECD har selv en vurdering af, at de inden for et år kan komme med et konkret forslag til løsning af problemstillingen.
Det er jo derfor, at vi skal gå den vej, altså for at finde fælles løsninger, der er dækkende, også ud over EU's grænser.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-30:
Det er jo lige præcis den udvikling, vi har haft, der gør, at vi tager bestik af situationen og forsøger at løse problemet.
Hele ideen med vores forslag er, at folk skal have lov til at forlade arbejdsmarkedet, inden de er nedbrudte, inden de skal gennem alle mulige jobafklaringsforløb osv. og stå med hatten i hånden og bede om førtidspension.
Det er hele den grundlæggende idé, fordi vi mener, det er retfærdigt.
Det mener vi, både fordi der er tale om mange mennesker, som har lagt i gennemsnit 10 år mere på arbejdsmarkedet, end så mange andre har, og fordi det rent faktisk også er de mennesker, der har betalt de største regninger og den største pris for den krise og den genopretning, vi har været igennem.
Det er rent faktisk det, vi diskuterer.
Men er finansministeren ikke enig med mig i – og han sagde det jo i virkeligheden lidt før, og jeg skal bare have ham til at gentage det – at når man indførte seniorførtidspensionen i 2011 som et plaster på såret for, at man forringede efterlønnen markant, anslog man, at 8.000 ville gøre brug af den her ordning, og det nyeste tal er nu kun 700?
Er det ikke et udtryk for, at den ordning ganske enkelt ikke fungerer, eller at den er for svært tilgængelig, eller at den virker uværdig for mennesker at søge, fordi den ikke tager højde for, hvad det er for en type nedslidning, der er på arbejdsmarkedet?
Kristian Jensen (V), 2019-01-30:
Men jeg synes, det er interessant at tage en diskussion om, om pension er en rettighed, man tjener op over et bestemt antal år, eller er det en funktion, i forhold til hvor meget man har betalt ind i skat, eller er det en livshændelse på et bestemt årstal, eller hvad er det egentlig?
For der er mange måder at kigge på det her på.
Hvis det er et spørgsmål om, hvor lang tid man har været på arbejdet, er det så ligegyldigt, hvor lang tid om året man har været på arbejdsmarkedet?
Hvis man nu har arbejdet rigtig meget ekstra, uanset om det er som akademiker, eller det er som pædagogmedhjælper, hvordan tæller det med?
Hvordan er det?
Derfor synes jeg faktisk, at den model, vi har i dag, hvor det er en ordning, der er baseret på ens forventede livslængde gennemsnitligt – og vi er jo forskellige, så det bliver et gennemsnit – er den rigtige måde at gå til det på.
Og så har vi specielle ordninger, hjælpeordninger, til dem, der desværre bliver nedslidt før tiden.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-30:
Jamen det er jo sådan set rigtig fint, synes jeg, at finansministeren siger det, og jeg tror i virkeligheden, at vi deler både den holdning og den ambition.
Der er så bare spørgsmålet om, hvordan man bedst gør det.
Jeg tror og er overbevist om, at grunden til, at der ikke er flere mennesker, der søger om seniorførtidspension, er, at det ikke er en værdig måde, som ordningen er strikket sammen på, at forlade arbejdsmarkedet på.
Så vil jeg også vende tilbage til det foregående spørgsmål: Er finansministeren ikke enig med mig i, at der også er noget retfærdigt i, at man, hvis man har arbejdet 10 år længere end en akademiker, i nedslidende jobs, i jobs, hvor man løfter mange kilo, og hvor led og ryg og alle de ting slides, så også har en værdig måde at forlade arbejdsmarkedet på en lillebitte smule tid før andre?
Nedslidningen er afgørende for, at man ikke får dyrket den motion, man skal – når nu finansministeren før henviste til KRAM-faktorerne.
Kristian Jensen (V), 2019-01-30:
Jeg tilhører dem, der mener, at det er et alvorligt problem, at mennesker bliver nedslidte, og at vi skal tage det helt seriøst.
Men seniorførtidspension er faktisk en ordning, hvor ni ud af ti af dem, der søger, får den tildelt.
Så det er altså ikke sådan en afslagsordning, hvor det er umuligt for folk, der vælger at søge, at komme ind.
Man kan så undre sig over, at der ikke er flere, der har søgt, set i lyset af den diskussion, der har været omkring nedslidning.
Det er måske, fordi kendskabet til ordningen ikke er kommet ud i det omfang, som vi har regnet med.
Og vi skal selvfølgelig overveje, hvad vi gør, i forhold til at sikre at danskerne ved, at der er en model for at trække sig tidligere tilbage, hvis man er nedslidt.
Men jeg er principielt tilhænger af, at de ordninger, vi har, har en visitation, i forhold til at man kan komme på dem.
Vi har behov for at have et arbejdsmarked, hvor vi kan omskole og efteruddanne folk til nye opgaver, hvis de er slidt i de job, de er i, for jo flere, der tilbyder deres arbejdskraft i Danmark, jo flere jobs vil der være besat, og dermed bliver vi et rigere samfund i Danmark.
Det er mit mål, nemlig at skabe et rigt samfund.
Men det skal ikke være på bekostning af folk, der er nedslidte.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-30:
Det er i al den her debat jo i det mindste sådan set meget opløftende.
Men hvad er så ministerens holdning til problemet med nedslidning generelt på arbejdsmarkedet?
Vi var jo lidt inde på det før i det tidligere spørgsmål.
Tidligere har ministeren udtalt, at set fra hans synsvinkel giver seniorførtidspensionen allerede tilstrækkelig mulighed for tidlig tilbagetrækning.
Det er jo en ordning, som både fagbevægelsen og patientforeninger har udråbt til at være ikke for nedslidte, men en ordning for de helt nedbrudte.
Er det ministerens og regeringens ambition, at den eneste vej til tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet for nedslidte skal gå via arbejdsprøvning, møder med sagsbehandlere og lægekonsultationer?
Kristian Jensen (V), 2019-01-30:
Jeg tror simpelt hen, at det er aftalt med den næste spørger, at økonomi- og indenrigsministeren skal sidde ved siden af mig, når jeg nu svarer nej.
Og regeringen har ikke nogen planer om at ændre på efterlønnen.
Det er en ordning, som stadig væk er mulig for nogle at bruge, hvis de vælger at benytte sig af den.
Vi åbnede ad nogle omgange mulighed for, at hvis man ønskede at trække sig ud af efterlønsordningen, fordi man føler, at man nu er i stand til at arbejde noget længere og ikke har udsigt til at ville bruge den, så har man mulighed for at få sine opsparede midler tilbage.
Det er der nogle stykker der har benyttet sig af.
Men at ændre efterlønsordningen, som den er, er ikke en del af regeringens politik.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-30:
Er ministeren enig med økonomi- og indenrigsministeren i, at efterlønnen helt bør afskaffes, og at arbejdsudbuddet blandt faglærte og ufaglærte skal hæves yderligere?
Kristian Jensen (V), 2019-01-30:
Jeg troede, vi diskuterede, hvordan vi vil sikre et arbejdsmarked, hvor folk ikke bliver slidt ned.
Det er i hvert fald det, jeg diskuterer.
Jeg diskuterer også, hvordan vi sikrer en retfærdig fordeling af pensionsaldrene.
Det er jo heldigvis sådan, at danskerne er mangfoldige og forskellige.
Man kan ikke bare stille det sådan op, at man, hvis man har en bestemt uddannelse eller er startet på arbejdsmarkedet på et bestemt tidspunkt, så ender med en bestemt situation.
Det er sådan, at 35 til 40 pct. af de 60-årige ufaglærte lever længere end 60-årige med en videregående uddannelse.
Det er sådan, at de faktorer, der afgør, om man lever længe eller kort, er meget uafhængige af ens uddannelsesmæssige baggrund, men har langt mere at gøre med det, man kalder for KRAM, altså kost, rygning, alkohol og motion.
Derfor skulle man måske kigge på noget helt andet, hvis det var, at man skulle kigge på, hvor høj pensionsalder det er retfærdigt folk skal have.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-01-30:
Jeg tror ikke, der er nogen, der forestiller sig, at den franske præsident Macron kommer og afleverer nøglerne til det franske atomvåben til et kontor i Bruxelles og så siger: Værsgo, nu er det jeres.
Jeg kan heller ikke forestille mig, at den tyske forbundskansler kommer og siger til et kontor i Bruxelles: Nu har I overtaget kommandoen over den tyske hær.
Så der er jo meget snak, og jeg kan godt forstå Kenneth Kristensen Berths interesse i det her, fordi det går på at lave et skræmmebillede om den her europæiske hær.
Men jeg er bare nødt til at holde fast i, at det, Danmarks politik går ud på, er, at vores sikkerhed garanteres af NATO, og at hjørnestenen i det forsvar er USA, som jo i sidste instans er dem, der i kraft af atomparaplyen giver den sikkerhed.
Så der er ingen tvivl om, at sådan hænger tingene sammen.
Det er også sådan jeg hører samtlige NATO-lande sige, altså at det ikke er en parallelstruktur; vi skal ikke kopiere NATO.
Men jeg er bare nødt til at holde fast i, at EU kan noget, som NATO ikke kan.
NATO er ret god på slagmarken til at nedkæmpe en fjende, men NATO er ikke god til at stabilisere.
Hvis vi tænker på Mosul eller Raqqa, når de byer er blevet fuldstændig udraderet, er EU altså den organisation, som kan genopbygge et civilsamfund, opbygge et politi, sikre grænsekontrol osv.
Så man skal altså ikke, synes jeg, se væk fra, at EU vil være et super supplement til NATO.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-30:
Sådan er det allerede i dag, og sådan vil det også være fremover.
Det var ikke noget, som hr. Kaare Dybvads eget parti lavede om på, mens man var i regering og havde transportministerposten, fordi man nok syntes, det var en god idé, at det var på den måde.
Man får pr. borger, man har.
Og det vil sige, at der ikke er nogen forandring her.
Den eneste forandring er, at de penge, som regionen fik tidligere, nu tilfalder kommunerne.
Kaare Dybvad (S), 2019-01-30:
Det vil altså sige, at det nye trafikselskab, man vil oprette for Vestsjælland, Sydsjælland og Lolland-Falster, vil få færre penge i dag til at drive busser for, end de havde før, fordi man i den model, man vil lave, altså præmierer de tyndtbefolkede områder mindre og de tæt befolkede områder mere.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-30:
Jeg er enig i, at det et sjovt ordspil, som hr. Kaare Dybvad her viderebringer, men jeg er ikke enig i, at det har nogen substans, altså at fordi man ikke hedder HOT, er man NOT.
Hvor skulle det dog komme fra?
Altså, regionerne skal nedlægges, fordi de har for ringe en funktion i det danske samfund til at retfærdiggøre sig selv.
Det er en del af regeringens politik.
Vi siger så: Så får kommunerne de penge, som regionerne fik tidligere, og det vil sige, at i det her tilfælde vil de sjællandske kommuner få de penge, som regionen fik tidligere, og vil kunne bruge de penge på at planlægge den regionale trafik.
Kaare Dybvad (S), 2019-01-30:
Jamen hvis det er det, der er ønsket fra regeringen, så kan man jo lade være med at nedlægge regionerne, hvor beslutningerne bliver truffet i dag.
Beslutningerne bliver jo truffet lokalt af lokale sjællandske politikere, der bestemmer og prioriterer, hvilke buslinjer der skal nedlægges: Skal Tølløsebanen nedlægges?
Skal buslinjen til Skælskør nedlægges?
Hvad skal nedlægges?
Det er jo lokale folk, der har et demokratisk mandat, som beslutter det.
Så det var jo meget nemt, hvis det var det, man gerne ville.
Så kunne man bare lade være med at nedlægge regionerne.
Men jeg bliver nødt til at spørge: Er ministeren enig med Ringsteds Venstreborgmester, der siger, at når man laver noget i regeringen, der hedder HOT, så må Ringsted nødvendigvis være NOT?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-30:
Jeg ikke alene mener, jeg ved, at vi ikke kommer til at lave så kompliceret et system, som hr. Kaare Dybvad her postulerer.
Tiden er jo en anden.
Vi har digitale betalingsoplysninger, vi har digitale billetkøbssystemer, vi har digitale samarbejdsformer på tværs af trafikselskaber, så den der redegørelse for fortiden på Sjælland kan ikke rigtig bruges til noget i dag.
Jeg ved kun én ting oven i det, og det er, at ønsket om at tilrettelægge trafikken på den her måde kommer ud fra et oprigtigt følt synspunkt om, at det ikke skal være København, der skal bestemme, om der eksempelvis skal være en busrute mellem Kalundborg og Ringsted eller mellem Kalundborg og Slagelse eller mellem Slagelse og Næstved.
Jeg tror, det er bedst, at man træffer den slags beslutninger på Sjælland, hvor man også er berørt af den slags beslutninger.
Jeg frygter, at hvis den slags beslutninger træffes i et organ, hvor København dominerer, så vil man føle sig fremmedgjort af de beslutninger, der bliver truffet, og mene, at beslutningerne bliver truffet hen over hovedet på en, fordi København dominerer i et selskab.
Så mit ønske er, at beslutninger træffes lokalt, og det er det, som den her organisationsform udspringer af.