runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Tak for ordet.
Som jeg også nævnte ved det foregående spørgsmål, er det jo en forfærdelig sag, der danner bagtæppet for spørgsmålet.
Så vidt jeg kan forstå, har den pågældende dansk statsborgerskab og kan derfor ikke udvises af Danmark.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at det er regeringens politik, at udlændinge, der misbruger deres ophold i Danmark til at begå kriminalitet, ikke har noget at gøre i det danske samfund.
Det er derfor regeringens holdning, at udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet, så vidt muligt skal udvises.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen styrke Danmarks muligheder for at fremme international lov og ret og derfor også fastholde Danmarks medlemskab af de internationale konventioner.
Men det ændrer altså ikke på, at der også findes uhensigtsmæssigheder ved dele af konventionerne og fortolkningen af dem.
Der er f.eks. snævre rammer for at kunne frakende dansk statsborgerskab, og der er grænser for mulighederne for at udvise kriminelle udlændinge.
Vi skal være klar til at udfordre og også afsøge de rammer, som konventionerne sætter op, for at minimere deres negative bivirkning.
Som det også fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen derfor tage flere initiativer.
Vi vil bl.a. igangsætte en grundig udredning af Danmarks forpligtelser og muligheder i forbindelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og også afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Samtidig vil regeringen udnævne en ambassadør, der skal sikre, at Danmark engagerer sig i arbejdet med konventionerne, herunder hvordan de anvendes, og ikke mindst også, hvordan de fortolkes.
Den her regering står vagt og vil blive ved med at stå vagt om danskernes sikkerhed og tryghed, i øvrigt i alle dele af tilværelsen.
Det handler både om tryghed ved, at der ikke bliver begået kriminalitet imod en, men jo også tryghed, når der er økonomisk uro eller usikkerhed i verden.
Så lad der ikke være nogen som helst tvivl om det.
Derudover er vi netop også optaget af, at de konventioner, der – som fru Mette Thiesen jo rigtigt siger – for nogles vedkommende er skrevet i en anden tid, også bliver anvendt og fortolket på den rigtige måde.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-08:
Jeg vil ikke så tvivl om den nye dommers kvalifikationer.
Jeg mener også selv, at hun er yderst kvalificeret.
Men er ministeren ikke bekymret for, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol ansætter på baggrund af køn og ikke kvalifikationer, når man forkaster tre kandidater, kun på baggrund af at listen ikke er mangfoldig nok?
Og mener ministeren, at de mandlige kandidater, som oprindelig blev sendt af sted, har været udsat for kønsdiskrimination?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Helt grundlæggende er det den her regerings holdning og i øvrigt også min holdning, at ligestilling mellem mænd og kvinder er en grundlæggende værdi, og det gælder også i forhold til dommere.
Om det konkret er den rette måde at fremme ligestilling på, at listen skulle indeholde både mænd og kvinder, er jo i sidste ende Europarådets Parlamentariske Forsamlings beslutning.
Peter Kofod (DF), 2023-02-08:
Jeg synes jo godt, man kunne have været lidt tydeligere omkring, hvor ens sympatier ligger.
Kulturministeren er dog politiker og er et meningsmenneske.
Det har jeg i hvert fald noteret mig ved tidligere lejligheder.
Så jeg vil gerne spørge kulturministeren, om han er enig med udvalgsformanden i citatet, at lukkethed kan være godt, eller i citatet, at danske medier kan være undergravende for folkestyret og det almene vel.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-02-08:
Ja, naturligvis skal hr. Peter Kofod have svar på sine spørgsmål, også konkret.
Jeg har haft held til at videreføre et ekspertudvalg eller en gruppe for national arkitekturpolitik – det er et af de andre udvalg på Kulturministeriets ressortområde – som også er en selvstændig forvaltningsmyndighed, og som i øvrigt følger den helt samme tradition for, at et udvalg både internt og eksternt er en selvstændig forvaltningsmyndighed.
Det er jo en procedure, der betyder, at det forberedende arbejde, udvalget foretager, indtil man udkommer med et resultat, ikke er underlagt aktindsigt, men til gengæld bliver gjort offentligt, når arbejdet er færdigt.
Det er jo på samme måde i regeringens Medieansvarsudvalg.
Resultatet vil jo blive offentliggjort, og offentligheden vil blive inddraget i den debat, der efterfølgende unægtelig vil foregå om udvalgets konklusioner.
Peter Kofod (DF), 2023-02-08:
Tak for besvarelsen.
Jeg kan jo fuldstændig istemme, at det også er en fornøjelse at møde kulturministeren her og ikke kun i andre regi ovre hos regeringen og i mødeværelserne.
Jeg er for så vidt også meget enig i store dele af ministerens besvarelse, nemlig at medierne jo spiller en enorm vigtig rolle for vores samfund, for vores demokrati.
Der er ingen tvivl om, at det har meget stor indflydelse på, hvordan hele vores samfund udvikler sig.
Derfor er det her udvalgs arbejde jo også noget, der bliver fulgt tæt – jeg tror ikke bare af Folketingets partier, men også af medierne, også af store dele af befolkningen måske, der har en interesse i, hvordan det her arbejde bliver tilrettelagt.
Og så er der en formand, der har et helt andet indtryk af, må man forstå, hvordan den slags udvalgsarbejde skal tilrettelægges.
Jeg står her bare i dag for at prøve at finde ud af – for det er jo rigtigt, som kulturministeren siger, at det her udvalg er blevet nedsat at den tidligere regering – hvad den nuværende regering måtte mene.
Altså, er den nuværende kulturminister enig med de udvalgsmedlemmer, som synes her er et problem, eller er den nuværende kulturminister enig med udvalgsformanden i, at det er fint, at man f.eks. ikke har aktindsigt i de henvendelser, der måtte komme osv.?
Så jeg er sådan set bare ude på at finde ud af, hvor jeg har regeringen i det spørgsmål – og det håber jeg da at få svar på i dag.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-02-08:
Tak til spørgeren.
Det er jo en fornøjelse at møde hr. Peter Kofod både ved inflationsforhandlinger og nu også her i Folketingssalen.
Medierne spiller en afgørende rolle i demokratiet – det tror jeg vi begge to kan være enige om.
Det stiller krav om ansvarlig nyhedsformidling at bidrage til den demokratiske samtale.
Historier i pressen og på digitale platforme på sociale medier kan have store konsekvenser for borgere og virksomheder, særlig hvis de ikke er rigtige.
For de udsatte parter kan det være uhyggelig svært at tage til genmæle.
Det kan også være uhyggelig svært, efter at man måske i medierne endda har fået medhold i, at de skrev en forkert historie eller bragte en forkert historie, at få ændret den opfattelse i opinionen, der er blevet fremstillet af en.
Den tidligere regering oprettede udvalget – og det er vigtigt at fokusere på – som en selvstændig forvaltningsmyndighed.
Formålet var at give udvalget mulighed for på en fri og formløs måde at foretage overvejelser og udføre det forberedende arbejde.
Jeg støtter som minister, at udvalget fortsætter som en selvstændig forvaltningsmyndighed, som den tidligere regering nedsatte det som.
Det er sædvanlig praksis, at udvalg etableres på den måde.
Også mange af de udvalg, som Dansk Folkeparti har støttet oprettelsen af gennem tiden og i forskellige konstellationer været parlamentarisk grundlag for, blev oprettet efter den fuldstændig samme procedure.
Endelig vil jeg også nævne, at pressen er rigt repræsenteret i udvalget.
Så der er jo ikke nogen, der holdes udenfor.
Tværtimod er det jo et, kan jeg forstå, relativt højspændt mødeforum, hvor der er mange og meget store meninger, der bliver udvekslet i udvalgsarbejdet.
Peter Kofod (DF), 2023-02-08:
Tak for det, formand.
Vil ministeren tilkendegive, hvad ministeren mener om den lukkethed, der ifølge flere medier præger Medieansvarsudvalgets arbejde?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Som jeg nævnte før, er det jo Europarådets Parlamentariske Forsamling, som har truffet beslutningen på grundlag af den liste over tre dommere, som Danmark havde indleveret.
Det, jeg til gengæld vil sige, er, at Anne Louise Haahr Bormann er yderst velkvalificeret.
Hun har været højesteretsdommer i en årrække og er jo også blevet indstillet af Dommerudnævnelsesrådet vedrørende internationale dommerstillinger mv., så der er ikke noget som helst grundlag for at sætte spørgsmålstegn ved, om hun er den rigtige til den post, hun nu er udnævnt til.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-08:
Så heldigvis var der en kvindelig ansøger.
Hun er også meget kvalificeret, det er jeg enig i.
Jeg hører ministeren sige, at de tre kandidater, man oprindelig sendte af sted, opfyldte kvalifikationerne for at blive udnævnt til dommer.
Kan ministeren give mig ret i, at det så må være meget kritisabelt, at de bliver afvist ene og alene på baggrund af køn, når ministeren selv står og siger, at kvalifikationerne var i orden?
Listen blev sendt tilbage, ene og alene fordi der ikke var en kvinde på den.
Der var ikke engang en kvinde med i puljen.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Helt grundlæggende er det fast praksis i den her type sager, at listen over kandidater til den danske dommerstilling ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol jo udarbejdet på baggrund af en indstilling fra Dommerudnævnelsesrådet vedrørende internationale dommerstillinger mv., og de kandidater, som fremgik af listen, blev anset for at opfylde de kvalifikationskrav for at blive valgt som dommer, som også er fastsat i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-08:
Mener ministeren så, at resultatlighed er ligestilling, eller at det, at alle har samme muligheder, er ligestilling?
Der var jo oprindelig ikke nogen kvinder, som ministeren siger.
Hvorfor er ingen af de her tre kandidater, som vi sendte af sted, blevet udnævnt til dommer?
Er det på grund af køn?
Mette Thiesen (DF), 2023-02-08:
Tusind tak, formand.
Vil ministeren tilkendegive, hvad ministeren synes om, at internationale forpligtelser og tildeling af indfødsret angiveligt forhindrer anklagemyndigheden i at nedlægge påstand om udvisning i den brutale voldtægtssag på kollegiet Basecamp på Amager?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-08:
Nu er Kontroludvalget jo et helt særligt organ, i og med at det fører kontrol med efterretningstjenesterne.
Så kan ministeren ikke se, at der er et særligt problem i forhold til Kontroludvalget, fordi det netop er et særligt udvalg, som er nedsat
både for at føre kontrol med regeringen, men også med efterretningstjenesterne?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Grunden til, jeg ikke anerkender den præmis, er, at det ikke er regeringen, der fører kontrol med sig selv.
Det er jo stadig væk Folketinget, der skal føre kontrol med regeringen gennem Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Så er det rigtigt, at det udvalg er sammensat, ligesom så mange andre udvalg i Folketinget er.
Det er det i øvrigt efter, hvad der fremgår af grundlovens § 52, hvorefter sammensætningen af Folketingets stående udvalg sker efter forholdstal, således at pladserne i de forskellige udvalg fordeles efter partiernes størrelse, og derfor er det også efter partiernes størrelse, det er afgjort, hvem det er, der har siddet i Kontroludvalget.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-08:
Tak for det.
Jeg vil godt høre justitsministeren om noget.
Altså, nu siger justitsministeren, at han ikke kan anerkende præmissen, men det er jo sådan, at det er en lidt særlig situation, vi står i nu med en ny flertalsregering, som så også udgøres af de tre største partier i Folketinget.
Det gør jo netop, at det flertal, der så er i Kontroludvalget, hvor der selvfølgelig skal være et hensyn til fortrolighed, også udgøres af regeringen.
Dermed ligger der en klar modsætning i forhold til Folketingets muligheder for at føre kontrol med både regeringen og efterretningstjenesterne, eftersom det bliver begrænset af, at flertallet i Kontroludvalget nu udgøres af regeringspartierne.
Den præmis vil justitsministeren ikke anerkende, altså at det grundlæggende ændrer forudsætningerne for, hvordan man har set på Kontroludvalget, fordi det nu netop er regeringen selv, der fører kontrol med sig selv.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Jamen jeg synes jo egentlig, jeg har svaret i hvert fald så godt, som jeg overhovedet kan.
Altså, Folketinget har jo vedtaget de spilleregler, der gælder bl.a. for sammensætningen af Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Så er det jo rigtigt, som ordføreren siger, at vi senere på året på et eller andet tidspunkt skal i gang med en proces, hvor vi kommer til at drøfte evalueringen af PET-loven.
Men vi ser ikke noget aktuelt behov – eller et behov i det hele taget – for at ændre på sammensætningen af Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Rosa Lund (EL), 2023-02-08:
Jeg forstår, at justitsministeren ikke anerkender præmissen.
Så vil jeg bare minde justitsministeren om, at dem, der laver de spilleregler, er et flertal i Folketinget.
Det vil sige, at hvis vi gerne vil have nogle andre spilleregler, så kan vi lave dem om, hvis der er flertal for det herinde i Folketingssalen.
Jeg synes, det er bekymrende, at justitsministeren ikke kan se, at det er et problem, at vi lige nu står i en situation, hvor regeringen fører kontrol med sig selv.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Tak for det.
Jeg svarede jo, som jeg gjorde før, fordi jeg ikke anerkender præmissen for spørgsmålet.
Det følger jo af bemærkningerne til UET-loven, at det med etableringen af Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne har været formålet at give fem medlemmer af typisk de større politiske partier adgang til at få indseende med efterretningstjenesternes virke.
Det er jo altså nu engang de spilleregler, som Folketinget har vedtaget med henblik på at balancere de to vigtige hensyn, som jeg oplistede før.
Rosa Lund (EL), 2023-02-08:
Tak til ministeren for at opridse reglerne, som vi jo udmærket godt kender.
Det, vi spørger til, er jo netop ministerens holdning, og det vil jeg gerne spørge lidt mere ind til.
Hvorfor er det ikke et demokratisk problem, at i det udvalg, som netop skal føre kontrol med efterretningstjenesterne, men som jo på en eller anden måde også med regeringen og regeringens forhold til efterretningstjenesterne, bliver flertallet udgjort af netop regeringspartierne?
Understreger det ikke præcis, at vi her har et problem med den måde, vi nedsætter det her udvalg på?
Vi kunne jo f.eks. kigge til Norge, hvor kontrollen med efterretningstjenesterne er lidt anderledes.
Der er der jo mange flere partier, som har plads i udvalget, f.eks. også dem, der er en del af mindretallet.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om det ikke var på tide, at vi kiggede på, om Kontroludvalget er rigtigt sammensat, både størrelsesmæssigt, men også beføjelsesmæssigt.
Ministeren ved lige så vel som jeg, at PET-loven skal evalueres, og også, at det har taget noget tid at få den her evaluering, men kunne det ikke være en god idé for ministeren og for en flertalsregering, som har i hvert fald nogle ministre – jeg skal nok lade være med at sætte navne på – som er blevet kaldt for magtfuldkomne, at gøre lidt op med det ved at udvide Kontroludvalget?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Tak for ordet, og også tak til spørgerne for spørgsmålet.
Det er afgørende, at der i et demokrati som det danske føres tilsyn og kontrol med efterretningstjenesternes virksomhed, herunder jo altså også parlamentarisk kontrol.
Det er samtidig en grundlæggende forudsætning, at alt ikke kan lægges åbent frem, hvis efterretningstjenester skal kunne varetage deres opgave med at sikre statens sikkerhed og modvirke trusler mod Danmark og danske interesser i udlandet.
Det er på den baggrund, at Folketinget i 1988 besluttede at etablere et særligt parlamentarisk udvalg på efterretningsområdet.
Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, der populært kaldes UET, er etableret med det formål at have indseende med efterretningstjenesternes arbejde.
Det vil sige, at det er fortroligt, hvad der drøftes i udvalget.
Udvalget består af 5 folketingsmedlemmer, som udpeges af de partigrupper, der har siddet i Folketingets Præsidium, dvs. de 5 største partier i Folketinget.
Derudover meldte den daværende regering det klart ud, at langt hovedparten af Folketinget med den foreslåede ordning vil være repræsenteret ved de 5 repræsentanter, hvilket regeringen fandt afgørende.
Sammensætningen af udvalget er derfor nu engang en del af de spilleregler, som Folketinget har vedtaget med henblik på at balancere to vigtige hensyn over for hinanden: på den ene side hensynet til at give Folketinget indseende med efterretningstjenesterne og på den anden side hensynet til at sikre diskretion vedrørende oplysninger om tjenesternes arbejde, og at sådanne oplysninger ikke deles bredt.
Jeg anerkender derfor heller ikke spørgsmålets præmis om, at der skulle være et demokratisk problem i den måde, som Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne sammensættes på.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2023-02-08:
Mener ministeren, at der er et demokratisk problem i, at partierne bag den nye flertalsregering samtidig udgør flertallet i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, henset til at det er det eneste sted, hvor den lovgivende magt kan føre kontrol med den udøvende magt på lige netop efterretningsområdet?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Som jeg også nævnte før i svaret til fru Rosa Lund, og som hr. Peder Hvelplund også ved, oversendte Justitsministeriet i sommer en evaluering af PET-loven.
Det kommer vi selvfølgelig til at drøfte med Folketingets partier, og der kan Folketingets partier jo komme med de ønsker, man måtte have i forhold til at revidere den lov.
Men jeg vil samtidig også sige, at jeg af flere årsager ikke anerkender præmissen for det, der er spørgsmålet – hverken det, at det skulle være et demokratisk problem, eller det, som jeg lidt hører ligger underneden, nemlig at man ikke kan have samme tillid til, at de repræsentanter fra de partier, som i øvrigt er repræsenteret i en regering, gør deres arbejde med at sikre, at der er den fornødne kontrol med efterretningstjenesterne i regi af Kontroludvalget.
Rosa Lund (EL), 2023-02-08:
Justitsministeren ved jo lige så godt som alle os andre, at når man er medlem af det samme parti, følger man som regel den samme linje.
Sådan er det i de fleste partier, måske særlig i justitsministerens eget parti.
Derfor er det i vores optik et problem, at man nu har et udvalg, hvor regeringen har flertallet til at kontrollere sig selv.
Det er jo, fordi det er så afgørende i et demokrati, at mindretallet også er med til at udføre den kontrol med både efterretningstjenesterne og regeringen.
Og vores stille og rolige pointe er blot: Når det kan lade sig gøre i Norge, hvorfor skulle det så ikke også kunne lade sig gøre i Danmark?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Jeg tror bare, at jeg helt kort vil svare, at jeg som ansvarlig minister jo vil gøre alt, hvad der står i min magt – og i samarbejde med de relevante myndigheder og politiet – for at sikre, at vi gør alt, hvad vi kan, for at undgå, at den her slags sker igen.
Det handler selvfølgelig både om, at gerningsmænd, der bliver dømt for straffelovsovertrædelser, også bliver placeret i de rette regimer, efter hvor stor en fare de udgør, men selvfølgelig også, som kriminalforsorgen allerede har sat gang i et arbejde med, at sikre, at man gør alt, hvad man kan, for at undgå fangeflugter i fremtiden.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-08:
Vil ministeren så samtidig gå med til at løse problemet, så man måske også fra anklagemyndighedens side tidligere i forløbet nedlægger påstand om forvaring, som det jo endte med i den sidste sag her?
Og synes ministeren, det er forsvarligt og rimeligt, at overfaldsvoldtægter ikke altid vil føre til afsoning i et lukket fængsel?
Eller vil ministeren sikre, at det fremover bliver tilfældet?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Jeg tror, det vil være for langt at gå at sige, at der er noget helt galt i vores retsvæsen.
Men det siger sig selv, at det her på alle måder er en tragisk sag for ofrene.
Det er en dybt beklagelig sag, hvor der jo helt åbenlyst også er begået en lang række fejl.
Derfor har kriminalforsorgen jo altså også iværksat en række initiativer på baggrund af den konkrete sag.
Det er blevet indskærpet over for alle åbne fængsler, at undvigelser skal anmeldes telefonisk til politiet.
Kriminalforsorgen har gennemført en sikringsteknisk gennemgang af kriminalforsorgens matrikler med fokus på både fysisk sikkerhed, sikringstekniske installationer og bygningsmasse, og så er kriminalforsorgen også i færd med at gennemgå undvigelser 5 år tilbage med henblik på at identificere tiltag, som på kort og lang sigt kan styrke sikkerheden.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-08:
Jeg må indrømme, at jeg er oprigtig bekymret for danskernes sikkerhed, når voldtægtsforbrydere uden videre kan flygte fra fængslet, uden at politiet eller kriminalforsorgen tager situationen seriøst og omgående iværksætter tiltag for at indfange de her farlige straffefanger.
Det er også grotesk, at man kan dømmes for nogle voldtægter, uden at man sidder inde i lukket regi, som ministeren jo også siger.
Som folkevalgt kan man godt få det indtryk, at der er noget helt galt i vores retsvæsen.
Vil ministeren kommentere på det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Som jeg lidt indledte med at svare før, er jeg af principielle grunde tilbageholdende med at udtale mig om den konkrete sag.
Men det siger sig selv, at det er vigtigt, at kriminalforsorgen løbende har fokus på at placere indsatte i de rette sikkerhedsmæssige rammer, og det fører os jo lidt over til spørgsmålet om, om det var rigtigt, at sætte den indsatte i et åbent fængsel.
I sensommeren 2022 igangsatte kriminalforsorgen et større eftersyn af kriminalforsorgens regimer i forhold til placering i et åbent eller lukket regime eller i et arrestregime, og det skal jo bl.a. kortlægge, om de eksisterende regimer fungerer efter hensigten.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-08:
Tusind tak for svaret.
Det er også chokerende, som ministeren også sagde, at politiet ikke straks iværksatte en efterlysning af den pågældende, efter at politiet var blevet orienteret.
Og hvorfor blev den tiltalte, der tidligere er dømt 11 gange, bl.a. for en overfaldsvoldtægt, ikke idømt forvaring tidligere?
Har anklagemyndigheden eller domstolene heller ikke løftet deres ansvar i den her sag?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil meget gerne udtrykke min holdning, og det vil jeg gerne gøre ved at starte med at understrege, at det er en dybt tragisk sag, som danner baggrund for det spørgsmål, der er stillet, og jeg vil gerne udtrykke min dybeste medfølelse med ofrene.
Jeg kan ikke gå i detaljer med de konkrete omstændigheder i sagen, men jeg kan konstatere, at politiet og kriminalforsorgen i den konkrete sag har begået en række fejl, der har resulteret i, at en person, der burde sidde bag lås og slå, var på fri fod i en længere periode.
Det er naturligvis dybt beklageligt.
Enhver fangeflugt er en alvorlig sag, og det er selvsagt utilfredsstillende, at kriminalforsorgen ikke omgående sørgede for, at politiet fik besked, og at politiet ikke straks iværksatte en efterlysning.
Sager som den her kalder jo først og fremmest på, at myndighederne overvejer, hvad der kan gøres, så fejlene ikke gentager sig.
Og jeg ved, at kriminalforsorgen generelt har et stort fokus på at undgå fangeflugter, og at der også løbende iværksættes tiltag, der kan forhindre dem.
Kriminalforsorgen har f.eks. iværksat et eftersyn af, om kriminalforsorgens regimer fungerer efter hensigten, og kriminalforsorgen vil derudover også iværksætte et arbejde med at skærpe fokus på sikkerhedsbevidstheden hos medarbejderne.
Det er samtidig blevet indskærpet, at anmeldelser om undvigelser straks skal meddeles telefonisk til politiet.
Det er også blevet indskærpet i den pågældende politikreds, at der straks efter modtagelsen af en henvendelse om en fangeflugt skal ske efterlysning af den pågældende, og at relevant efterforskning skal sættes i gang snarest muligt.
Jeg har en klar forventning om, at politiet og kriminalforsorgen løbende vurderer, om de procedurer, der følges for både at forebygge og forhindre fangeflugter, er tilstrækkelige.