runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2019-11-13:
I en pressemeddelelse, som Miljø- og Fødevareministeriet udsendte, begrunder ministeren beslutningen med en mere generel modvilje over for udlicitering.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om det er rigtigt.
Altså, er det sådan, at ministeren er imod udlicitering?
Lea Wermelin (S), 2019-11-13:
Jamen så synes jeg egentlig, det havde klædt spørgeren at læse op fra pressemeddelelsen, for det, som der også meget klart står, og det, som jeg har sagt i forbindelse med den annullering af udliciteringen, som den tidligere regering besluttede af politiske årsager, er jo netop, at der allerede i dag foregår masser af udlicitering i Naturstyrelsen, og det kan jo være fint nok, hvis man har besluttet, at en opgave bedst løses på den måde.
Men det, der lå til grund for den beslutning, som den tidligere regering traf, var jo politik – ikke et spørgsmål om et løft af naturen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-13:
Tak, hr. formand.
Hvad vil ministeren foretage sig set i forhold til de dybt urimelige konkurrencevilkår, som ærlige detailhandelsbutikker, især kiosker, oplever fra andre mindre ærlige butiksindehavere, som i stor stil handler med kopivarer, hælervarer m.v. og bedriver omfattende afgiftssvindel, og anser ministeren den planlagte kontrol, opfølgning og sanktionering som værende tilfredsstillende?
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at jeg deler den frustration og vel også bekymring, som jeg kan høre lyser ud af spørgsmålet.
Jeg finder fuldstændig som spørgeren her, at det er meget, meget urimeligt, at der er nogle, som jo de facto kan få en konkurrencefordel af at omgå de regler, som alle andre spiller efter.
Derfor skal jeg komme tilbage til, hvad vi har tænkt os at gøre ved det.
Men først lidt omkring skattekontrollen og skatteforvaltningens nuværende kontrol.
Når det f.eks. handler om kioskers afgiftsbetaling og andet, er den jo med til at sikre det modsatte, altså at man betaler de skatter og afgifter, man nu engang skal, og går op imod illegal indførsel af det, der også kaldes punktafgiftspligtige varer, altså dem, der er henvist til i spørgsmålet.
Myndighederne har et tæt samarbejde.
Skattestyrelsen har gennemført en række kontroller i kioskmiljøet sammen med Fødevarestyrelsen og politiet, og det er vigtigt at få slået fast, at de ansvarlige selvfølgelig skal stå til ansvar for det, de bedriver, og der skal så også gøres op med den snyd, der er, med afgifter.
Derfor vedtog Folketinget jo også tilbage i 2017, at man skulle ændre reglerne, så man nu indfører de her såkaldte colabøder, hvor man kan få, synes jeg, ret store bøder både i anden- og tredjegangstilfælde – bøderne kan for de her forseelser være på 20.000 og 30.000 kr. Så der er sket meget.
Det er desværre ikke ensbetydende med, at problemet er forsvundet, og derfor agter regeringen også at tage fat.
Jeg og regeringen er som sagt helt enig i, at den unfair konkurrence, vi ser på det her område, hvor virksomheder bevidst undlader at betale skatter og afgifter, skal vi gøre mere ved.
Derfor har regeringen også på finansloven og i finanslovsforslaget aftalt eller i hvert fald foreslået, at der skal afsættes penge til 250 ekstra skattemedarbejdere i 2020 stigende til 1.000 ekstra skattemedarbejdere frem mod 2023 til netop at styrke skattekontrollen.
Det vil bl.a. handle om den organiserede svindel, som jeg forstår spørgeren også spørger til.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-13:
Jamen nu er det jo sådan, at den her problemstilling er opstået, i forbindelse med at Movia laver det her tilsyn af banen og finder ud af, at man faktisk af sikkerhedshensyn er nødt til at nedsætte hastigheden til 75 km/t. fra 100 km/t. her fra december måned.
Så det er jo en situation, der er opstået her for nylig, i september måned, i forbindelse med tilsynet.
Fra konservativ side er vi sådan set åbne for at tage en drøftelse af det her, når der bliver indkaldt til forhandlinger om trafikaftalen.
Og jeg kunne da godt tænke mig at høre, om regeringen er åben for, at det er noget, man kunne kigge på.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-13:
Vi må jo basere det på fakta, for sådan er det med det som med så meget andet, og fakta er, at der ikke er nogen af dem, som man kunne fratage statsborgerskabet som konsekvens af hasteloven, som regeringen på nuværende tidspunkt har frataget statsborgerskabet.
Det har ministeren jo selv sagt, så sådan er situationen.
Fakta er også, at nu begynder syrienskrigerne at lande i Københavns Lufthavn.
Så kan ministeren ikke godt se, at regeringen taler med to tunger her?
Man siger, man gør en masse, men der sker reelt ingenting.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at der ikke sker noget.
Der er lige p.t. tre sager under behandling.
De er i partshøring, og lige så snart den partshøring er overstået, er vi klar til at træffe beslutning.
Det er ganske få dage siden, lovforslaget blev hastebehandlet i Folketinget, så jeg synes, vi er helt oppe på tåspidserne, og vi gør virkelig alt, hvad vi kan, fordi befolkningens sikkerhed er prioritet nr. 1.
Men vi kommer ikke til at fremsætte lovforslag, som er i åben strid med de konventioner, vi har tiltrådt, og det skyldes også, at vi som et forholdsvis lille land har en interesse i, at det internationale samfund bygger på regler.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-13:
Goddag til ministeren.
Mener ministeren, at der i lyset af den nylige undersøgelse af danskernes sexliv, der viste, at mere end hver femte danske mand har betalt for sex, er behov for at øge oplysningsindsatsen om, hvilke skadevirkninger der er ved prostitution, samt hvilke sociale baggrunde prostituerede kan have med sig?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at regeringen ikke gør noget.
Statsministeren sagde også i går, at nogle af de her konventioner jo også giver stof til eftertanke.
Ikke bare i den her sag, men i mange sager sidder man da tilbage og tænker, om det var det, der var den oprindelige intention med konventionerne, sådan som de bliver forstået og brugt i dag.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-13:
Den tidligere regerings vej mod en normalisering af sexkøb og prostitution var helt forkert.
Det ville føre til flere købere, flere prostituerede og et samfund, der i højere grad måtte træde til for at afhjælpe skadevirkningerne efterfølgende.
Vi er fuldstændig enige i, at prostitution er et socialt problem.
Sex er ikke en menneskeret.
Det er SF's tilgang til det her emne.
Sagen er også den, at vi godt ved i SF, at Socialdemokraterne ikke for nuværende i Folketinget arbejder for at gøre det forbudt at købe sex.
Det er lidt trist.
Det er SF's opfattelse, at det er et stort samfundsproblem, at mere end hver femte mand køber sex.
Det tal skal ned.
Man kan faktisk sige, at vi har en sexkøbskultur i landet.
Danmark skulle faktisk snart have været til såkaldt periodemæssig eksamen i implementeringen af FN's kvindekonvention.
Den er skudt til måske juni 2020.
Man kan frygte, at kritikken fra 2015 bliver gentaget.
Her stod der i evalueringen, at man skal arbejde på at mindske efterspørgslen: »The Committee recommends that the State party consider measures to discourage the demand for prostitution.«
Så mit spørgsmål til ministeren i den sammenhæng er: Når Socialdemokraterne ikke vil forbyde køb af sex, hvad vil man så gerne gøre?
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Tak for det.
Og også tak for, at spørgeren kvitterer for det rigtige i at nedlægge en arbejdsgruppe, der skulle kigge på at normalisere prostitution som erhverv med, hvad vi risikerer vil følge af en normalisering, nemlig en øget efterspørgsel og flere kvinder i prostitution, mens de store problemer, der omgærder prostitution – vold, trusler, voldtægt og andet – ville risikere at blive bevaret.
Jeg tror jo, at en del af det at svække efterspørgslen handler om at få mere viden, både om de mennesker, der er i prostitution, og om skadevirkningerne.
Derfor handler en del af de forhandlinger, vi har lige nu med Folketingets partier, bl.a. om at få mere viden.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-13:
Jeg må sige, at vi faktisk har den fornødne viden.
Vi ved, hvad et liv i prostitution fører til – psykiske forsvarsmekanismer, ptsd, søvnforstyrrelser, kronisk stress, angst, depression, fraværende sexlyst, kroniske smerter i underlivet, slidgigt, herunder i kæberne, ødelagte slimhinder samt fysisk vold generelt.
Det er simpelt hen så farligt et område, og vi ved, at mennesker tager skade af det, og vi har et samfund, hvor vi skal huske at tage vare på hinanden frem for at gøre hinanden til varer.
Så vil ministeren være med til at tydeliggøre den viden, vi allerede har på området?
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Tak for spørgsmålet, og velkommen hertil for en periode til ordføreren.
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det er en tankevækkende høj andel af danske mænd, der ifølge den nye undersøgelse har købt sex.
Som jeg også har svaret spørgeren skriftligt om samme undersøgelse, skal man passe på med at gøre sig til moralsk dommer over andres valg, så det vil jeg ikke gøre.
Men når det er sagt, synes jeg, at det er alt for mange danske mænd, der har købt sex.
Jeg har den grundlæggende holdning til prostitution, at det er et socialt problem, som vi skal gøre mere for at forebygge.
Derfor mener jeg aldrig, at vi må komme derhen, hvor det er normen at købe sex, og der er bestemt nogle alarmklokker, der ringer hos mig, når det er mellem hver fjerde og hver femte mand, der har betalt for sex.
Hvis vi som samfund vidste mere om de alvorlige menneskelige konsekvenser, det har at være i prostitution, ville flere måske afholde sig fra at købe sex.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-13:
Så siger jeg: Det er så ikke nok!
For regeringen vil åbenbart ikke gøre det, der skal til for at undgå, at vi får syrienskrigere til Danmark.
Så spørger jeg så: Når nu regeringen har fået vedtaget hasteloven i forhold til dem med dobbelt statsborgerskab, vil regeringen så tage initiativ til i forhold til dem, der kun har dansk statsborgerskab, at de også kan fratages deres danske statsborgerskab?
Lad mig minde om det, der står i regeringsforslaget, nemlig at hvis man har mulighed for at søge et andet statsborgerskab, kan man faktisk godt fratages et dansk statsborgerskab.
Kan ministeren ikke selv se, at det ikke harmonerer, at på den ene side står landets statsminister, Mette Frederiksen, og siger, at vi ikke under nogen omstændigheder skal have nogen syrienskrigere til Danmark, og på den anden side landede der så sent som i mandags én i lufthavnen, og man kan forestille sig, at der følger flere efter?
Kan ministeren ikke godt selv se, at der er et eller andet her, der slet ikke harmonerer?
Og kan ministeren ikke også godt forstå, at danskerne føler sig bondefanget, når de på den ene side hører det her fra statsministeren – landets ypperste minister – og der altså på den anden side lander syrienskrigere i Københavns Lufthavn?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Jeg kan godt forstå, hvis der er en bekymring i den danske befolkning, for når man tænder for fjernsynet om aftenen, kan man jo se, at ikke bare Danmark, men flere andre europæiske lande står i den her situation, som er alvorlig.
Vi vil som regering gøre alt, hvad vi kan, inden for de rammer, vi normalt arbejder inden for, for at sikre befolkningen og samfundets sikkerhed.
Det er helt sikkert.
Det er også derfor, at vi allerede nu er gået i gang med at se på grundlaget for, om det er muligt rent administrativt at fratage de her tre konkrete personer deres statsborgerskab.
Men jeg vil også være ærlig og sige, at der ingen mirakelkur er her.
Ingen af os kan jo garantere, at der ikke er nogen, der vender tilbage og foretager sig noget ubehageligt.
Vi kan bare gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at sikre befolkningens sikkerhed.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-13:
Så er det, at vi i Dansk Folkeparti spørger: Gør regeringen så nok?
Det er for mig at se ikke godt nok.
Så kan der være alle mulige forklaringer om, at man er i gang med det ene, det andet eller det tredje, men bundlinjen er bare, at syrienskrigerne er på vej til Danmark.
Tyrkerne har sagt, at de bliver løsladt, og regeringen har ikke frataget nogen deres statsborgerskab.
Det er bundlinjen.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Der er endnu ikke nogen, der har fået frataget statsborgerskabet administrativt på baggrund af den nye lovgivning, men der er faktisk nogle hjemvendte syrienskrigere, som har været igennem en dansk domstolsprocedure, og de har i den forbindelse fået frataget deres statsborgerskab.
Men spørgeren har helt ret i, at selv om vi bad om en hastebehandling af det lovforslag – og vi er meget glade for, at en stor del af Folketinget bakkede op om det – selv om forslaget er vedtaget, og selv om vi straks gik i gang med at arbejde med sagerne, er vi stadig væk et sted i processen, hvor der rent formelt set ikke er truffet nogen beslutning om at fratage dem statsborgerskaberne administrativt.
Men det varer ikke længe, før den partshøring er slut, og så er vi klar til at træffe en beslutning.
Fremmedkrigere, der er rejst til Syrien for at kæmpe i konfliktområder, har vendt ryggen til Danmark og har kæmpet imod de danske værdier om demokrati og frihed.
Regeringen nærer absolut ingen sympati for dem, og de er uønskede i Danmark.
Vi vil derfor gå langt for at undgå, at fremmedkrigere vender tilbage til Danmark.
Jeg er rigtig glad for, at et bredt flertal i Folketinget, herunder Dansk Folkeparti, bakkede op om lovforslaget om administrativ fratagelse af fremmedkrigeres statsborgerskab, og at reglerne nu er taget i brug.
Jeg forstår det stillede spørgsmål sådan, at spørgeren ønsker at vide, om regeringen ser en mulighed for at udvide den nye adgang til administrativt at fratage fremmedkrigere deres statsborgerskab til også at omfatte personer, der ikke har dobbelt statsborgerskab, og som derfor ville blive statsløse ved fratagelsen af deres danske statsborgerskab.
Det er jo et spørgsmål, som er blevet drøftet for nylig i forbindelse med behandlingen af lovforslaget om administrativ fratagelse af statsborgerskab, og svaret er det samme i dag, som det var for nogle uger siden, nemlig at regeringen ikke anser det for en mulighed at udvide den nuværende ordning til også at omfatte statsløse.
Det skyldes, at vores forpligtelser efter statsløsekonventionen gør, at vi ikke kan gøre en person statsløs ved at tage det danske statsborgerskab fra vedkommende.
Den samme forpligtelse fremgår af Europarådets statsborgerretskonvention fra 1997, som Danmark også har tiltrådt og ratificeret, og det følger også af Menneskerettighedsdomstolens praksis, at det i visse tilfælde kan være i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention om retten til respekt for bl.a. privatliv at fratage en person dennes statsborgerskab.
Det er umiddelbart vurderingen, at det som udgangspunkt vil være i strid med den her konvention, hvis en person fratages sit statsborgerskab i et tilfælde, hvor den pågældende ikke har statsborgerskab i et andet land eller er berettiget hertil.
Regeringen er som bekendt ikke villig til at handle i strid med Danmarks internationale forpligtelser, ligesom regeringen ikke har til hensigt at opsige internationale konventioner, som Danmark er en del af.
Det mener vi set i det store perspektiv ikke er i Danmarks interesse.
Vi har som land en interesse i, at det internationale samarbejde bygger på fælles regler.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-13:
Altså, jeg må nok indrømme, når jeg lige hører ministeren give det svar, som jeg selvfølgelig takker for, at jeg synes, der er meget politikersnak over det – altså en masse undskyldninger for ikke at gøre noget.
Jeg ved ikke, om ministeren selv kan høre det, eller om regeringens ministre selv kan høre det, men vi har altså på den ene side et hensyn at tage til den danske befolkning, som i den grad er bekymret for de scener, man ser udspille sig i Syrien i øjeblikket.
Man ser børn og unge stå fuldstændig fast på, at Islamisk Stat og IS-krigerne skal hyldes; de skal slagte europæere, som det blev udtrykt af en 10-årig her for nylig i en britisk tv-udsendelse.
Så der er jo altså på den måde tale om meget, meget utryghedsskabende situation for mange danskere, også for mange europæere i det hele taget.
Kan ministeren så ikke godt høre, at det lyder meget fattigt, at regeringen siger, at, ja, det er også forfærdeligt, og de skal ikke til Danmark?
Men de kommer til Danmark!
Regeringen siger, at den egentlig gerne ville nogle ting, men at den ikke må på grund af nogle tudsegamle konventioner.
Kan ministeren ikke godt selv høre, at der er et eller andet her, der slet ikke spiller?
Og var det ikke en idé fuldstændig åbenhjertigt at sige: Jamen vi har et problem med de her konventioner?
Vi har et problem, når regeringen på den ene side fastholder, at konventionerne er, som de skal være, og at de er ufejlbarlige, og at vi kan ikke bryde med dem, men på den anden side så siger, at de forhindrer os i forskellige ting og sager.
Lige i forhold til statsløsekonventionen er det jo sådan, at en række af de lande, som vi har med at gøre her, slet ikke er omfattet af statsløsekonventionen.
Tyrkiet er ikke omfattet; England er gået ind på et tidspunkt, hvor de krævede noget særbehandling, som bl.a. gør, at de kan noget mere end os i forhold til syrienskrigere.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Jamen der er ingen tvivl om, at de mennesker, der er rejst til de her områder i Syrien og Irak, har levet under nogle fuldstændig vanvittige, brutale forhold, og der er heller ingen tvivl om, at de børn, der vokser op der, får alt andet end en normal europæisk opdragelse, og at nogle af dem, må vi formode, kan være i risiko for at være blevet radikaliseret.
Derfor skal vi også tage det her dybt alvorligt.
Vi siger så fra regeringens side: Vi vil gøre alt, hvad vi kan, inden for de rammer, vi normalt bevæger os, for at sikre, at de mennesker ikke kommer til Danmark, for det er befolkningens sikkerhed, der er vores topprioritet.
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
De seneste tal, vi har, er fra en VIVE-undersøgelse fra 2010.
Jeg tror, det vil løfte hele den her diskussion og også gøre os bedre i stand til at lave de rette indsatser, hvis vi får fornyet viden, som er helt aktuel.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Jeg tør ikke blive konkret, med hensyn til hvor mange vi potentielt ender med at få frataget statsborgerskabet administrativt.
Det tør jeg ikke.
Men jeg har det også sådan, at bare den her lovgivning kan virke for en enkelt, har den haft sin berettigelse.
For der skal ikke mange til at vende hjem for at true vores alle sammens sikkerhed.
Der er så tre sager, der er i gang nu, og de er jo i gang med det, der hedder partshøring, og det er en 14-dagesperiode, hvor de her personer skal have mulighed for at blive hørt over de oplysninger, som ministeriet lægger til grund.
Og når den periode er afsluttet, er vi klar til at træffe en afgørelse.
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er vist første gang, vi har lejlighed til at være i salen sammen.
Jeg kender ikke til det tilbud, som spørgeren nævner, og jeg er ikke bekendt med forhold, der gør, at jeg ikke skulle have tillid til stedet.
Men jeg kan helt generelt sige, at jeg mener, at vi som samfund har et særligt ansvar for at sikre, at kvaliteten er i orden på opholdssteder for børn og unge – og i botilbud for den sags skyld.
Her er der tale om nogle af de allermest udsatte børn og unge, der som hovedregel i forvejen har oplevet alt for mange svigt fra voksne, der havde ansvaret for at passe på dem.
De skal ikke svigtes igen, fordi dem, der tager sig af dem på samfundets vegne, ikke har forudsætningerne for at hjælpe dem bedst muligt, fordi personalet ikke har den nødvendige uddannelse og faglighed, eller – måske endnu værre – fordi pengene ikke bruges på indsatser for børnene og de unge, men alt muligt andet.
Det er også derfor, vi har sagt meget tydeligt, at indsatsen for de allermest udsatte børn og unge ikke må være drevet af et mål om at tjene flest muligt penge.
Hvis spørgeren spørger mig, har vi set alt for mange sager, hvor anbragte børn og unge ikke får den omsorg og tryghed fra de voksne, som de har brug for, eller i værste fald bliver udsat for en nedværdigende behandling.
Der mener jeg, vi skal stille flere og større krav til kvaliteten på anbringelsesstederne, men jeg har som sagt ikke noget kendskab til det tilbud, spørgeren benævner, og der er ingen forhold, jeg er bekendt med, der gør, at man ikke skulle kunne have tillid til det sted.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-13:
Tak til ministeren.
Jeg beklager.
Jeg ville ønske, at spørgsmålet kunne være formuleret: om ministeren kender til det pågældende sted, som er politianmeldt.
Men det, der sker, er, at jeg får melding om, at den pågældende politianmeldelse har ligget på kommunens hjemmeside – Langeland Kommune – men når de opdaterer hjemmesiden, forsvinder den.
Det vil sige, at ministeren ikke har mulighed for at se den.
Det, jeg kan påpege over for ministeren, er, at det er en institution, der ligger på Langeland, men som sagt er på vej til Nyborg, og som også er på Sjælland.
Det, der er problemet med den pågældende institution, er, at det er en institution for børn og unge under 18 år.
Det vil sige, at de ikke har nogen, der er myndige.
Det, der så sker, er, at de beder den pågældende kommune om, om der er mulighed for, at de kan lave en udvidelse af deres tilbud til aldersgruppen over 18 år.
Der har været store problemer med ballade i forhold til naboerne, problemstillinger med naboer, der har klaget og sagt til kommunen, at de har reelle problemer.
Så siger kommunen, at de ikke ønsker at få nogen over 18 år.
Det, der så sker, er, at de beder Socialtilsyn Syd om at få lov til at udvide deres tilbud, og Socialtilsyn Syd giver dem så tilladelse til at få udvidet til aldersgruppen over 18 år.
Men der står i tilladelsen, at det er under forudsætning af, at kommunen selvfølgelig har givet en godkendelse.
Det, der så sker, er, at der går et par måneder, og så opdager kommunen lige pludselig – baseret på, at borgerne klager – at der bor nogle borgere, som er over 18 år.
Og så politianmelder de faktisk institutionen for ikke at overholde det, de skal, i deres landzonetilladelse.
Så søger de kommunen om en tilladelse igen i juni måned, altså et par måneder efter, hvor kommunen så giver et afslag.
Derfor er problemstillingen, at det er, ligesom om den her pågældende institution spekulerer i profit, og nu, hvor man ikke kan få en tilladelse til aldersgruppen over 18 år, så vælger man at gå videre til den næste kommune.
Og den næste kommune er så Nyborg Kommune, hvor man har den samme problemstilling, og hvor man kan se, at borgerne også er skræmte, fordi de jo har snakket med nogle om Langeland.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om, er: Hvad mener ministeren om, at Socialtilsyn Syd giver en tilladelse uden lige at rette henvendelse til kommunen for at spørge, hvordan de ville have ageret i den her sag?
Astrid Krag (S), 2019-11-13:
Jamen det lyder jo umiddelbart som noget værre noget.
Nu får spørgeren jo ordet igen, så kan han redegøre for det.
Hvor ligger politianmeldelsen henne i det her sagsforløb i forhold til godkendelse?
Det ville være interessant og relevant for mig at vide.
Så vil jeg sige helt overordnet, at hvis man – og det gælder som politiker og som borger i det hele taget – er bekymret for forholdene på et konkret opholdssted, så skal man henvende sig til det ansvarlige socialtilsyn.
Der er i øvrigt også en whistleblowerordning på området, som sikrer, at pårørende, ansatte eller en hvilken som helst anden borger kan henvende sig i anonymitet med den her slags bekymringer.