runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-07:
Tak for ordet.
Hvis kritikken fra Enhedslisten bliver, hvorfor der ikke er sket noget tidligere, så kan man selvfølgelig godt sige, at glasset er halvt tomt, og at det da også er træls, men det vigtige er jo, at der bliver gjort noget.
Jeg tror faktisk, at de fleste, der har en ensilagebeholder eller en gyllebeholder, har en interesse i, at dem, der kontrollerer dem, kontrollerer dem på en måde, sådan at du også sikrer dig, at din gylletank ikke springer læk.
Der er faktisk ingen landmænd, der har behov for, at deres beholder springer læk.
Så det tror jeg kommer til at blive taget imod med kyshånd.
Der er jo nogle problemstillinger og nogle ting, ligesom Venstre siger, vi i udvalgsbehandlingen nok lige skal have spurgt ind til: Hvem skal kontrollere det?
Får vi kontrolleret nok?
Når vi nu engang stemmer det her igennem, og det er jeg næsten overbevist om at vi alle sammen gør, så vi med tryghed kan sige, at vi ligesom har fået krydset det af.
Jeg har selv siddet som teknik- og miljøformand i en kommune, og det her er en problemstilling, og det har vi vidst i masser af år.
Nu får man øjnene op for det og siger, at der er fejl i 53 pct. af tilfældene.
Selv for en tidligere skatteminister med et vurderingssystem er det jo en sejr, kan man sige, men det er jo alt for meget, for problemstillingen og den helt seriøse baggrund for det her er, at springer en af de her beholdere læk og ligger den tæt på især et åbent vandløb, så er det et kæmpeproblem.
Når det så er sagt, vil jeg også godt lige minde de partier, som til den grønne trepart har spurgt, hvordan vi klarer klimaforandringerne, om, at når vi har biogasanlæg og beholdere omkring det, kan vi jo heller ikke leve med, som det skete i min nabokommune, at der er overløb på dem, for så ligger det bare og flyder rundt på markerne i ugevis.
Så de partier, som er imod, at der i landbruget er en risiko for, at det springer læk, skal bare lige gribe i egen barm og sige: Vandmiljøet er jo vigtigt, uanset om man har en god intention med det til at lave noget grøn energi, eller det er til dyreproduktion.
Så i Danmarksdemokraterne har vi enkelte spørgsmål, i forhold til om vi har kapaciteten i kommunerne, og hvad det kommer til at koste, og hvor meget dyrere det bliver, for jeg har en tro på, at der nok kommer en regning på et eller andet tidspunkt, men når det så er afklaret og vi kommer i mål, er vi for et bedre miljø og bedre vandmiljø, og vi kommer til at stemme for forslaget.
Carl Valentin (SF), 2025-01-07:
Mange tak.
Først og fremmest byder SF regeringens lovforslag velkommen.
For os i SF er der ikke nogen tvivl: Problemet med manglende og fejlbehæftet kontrol i landbruget er akut.
For udsivning fra beholdere til opbevaring af flydende gødning og ensilagesaft er et udbredt problem, som truer vores vandmiljø og skader naturen.
Det derfor også rystende at læse tallene fra stikprøvekontrollerne på området, altså fejl i 52-89 pct. af kontrollerne siden 2013, som det også har været nævnt fra talerstolen her tidligere.
Og et betydeligt antal af de her fejl er grove fejl.
Det synes jeg er tal, som må få alarmklokkerne til at ringe meget højt og tydeligt.
Konsekvenserne af status quo er helt uacceptable.
Det undrer mig faktisk, at man har kunnet acceptere, at et kontrolsystem svigter så massivt i så lang tid.
Sagen, vi taler om i dag, er desværre ikke enestående.
Den relaterer sig også til den kritik, som Statsrevisorerne sidste år har rettet mod tilsynet med landbrugets kvælstofudledninger, altså et kontrolsystem, der kun dækker 3,7 pct. af landbrugene fra 2019-2022 og alligevel afslører alvorlige overtrædelser i hver tredje kontrol, for ikke at nævne kontrollen med ulovlige pesticider, hvor hele 40 pct. af kontrollerede landbrug overtrådte reglerne i 2023.
Når vi ser sådan nogle mønstre på tværs af kontrolområder, kan vi kun konkludere, at der er noget fundamentalt galt med systemet.
SF bakker selvfølgelig op om lovforslaget som et skridt i den rigtige retning, men mener også, at der skal nogle større reformer til, hvis vi skal løse det her problem.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-07:
Jeg synes også, det er rystende tal, der findes i det her lovforslag.
Man kan da selvfølgelig forestille sig, at man kommer frem til at lave nogle opstramninger i det lovforslag her.
Når man ser på de hændelser, der har været, altså forureningssager rundt i landet, som mest er koncentreret om foråret, når der bliver kørt gylle ud, og hvor gyllebeholderen måske er helt fyldt, så synes jeg, det godt må give anledning til, at man ønsker nogle opstramninger.
Man kunne også forestille sig, at man havde oftere kontrol end hvert tiende år, som der er lagt op til lovforslaget, men måske hver femte år.
Carl Valentin (SF), 2025-01-07:
Ja, det er det bestemt.
Jeg synes da bestemt, det kunne være spændende at se på.
SF er sådan set også klar til at kigge på det her sammen med Enhedslisten, hvis man skulle lave nogle ændringsforslag eller lignende.
Jeg synes i hvert fald, det kunne være spændende, og der er helt sikkert mulighed for, at vi kunne gøre det bedre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-07:
Jeg synes, det var godt, at ordføreren nævnte Statsrevisorernes kritik af den kontrol, der er med landbrugets håndtering af gødning.
Det er jo både en kritik af mangelfuld kontrol, og det er en kritik af, at landmændene ikke lever op til reglerne.
Så jeg ser frem til, at vi kunne have en dialog i udvalget om, hvordan vi bringer Statsrevisorernes kritik ind, når vi skal forholde os til det her lovforslag.
Så tak for at tage det emne ind.
Carl Valentin (SF), 2025-01-07:
Selv tak.
Jeg synes også, det er vigtigt, og jeg synes, det er særligt bekymrende, når vi jo, fra SF's synspunkt, i forvejen har nogle ret lukrative vilkår for landbruget.
Altså, de får lov til at forurene relativt meget, og så ser vi så, at der på trods af det stadig væk er massive problemer med lovgivning, der ikke bliver overholdt, når man så laver de her kontroller.
Så jeg synes, der er et stort problem her, og jeg synes også, det ville være fint at se på Statsrevisorernes kritik i relation til det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-07:
Tak for det.
Jeg hører egentlig en positiv tilkendegivelse af, at vi skal passe på miljøet.
Det er frygtelige ting.
De ligger lige oven på vandet, og de hælder faktisk nærmest med vilje spildevand direkte ud i åen.
Nu kommer der et lovforslag, som gør det bedre.
Det kommer vi alle sammen til at være for, tror jeg.
Men jeg har brug for at høre, hvad SF så siger.
Hvad med kommunale overløb fra kloakkerne, der pumper urenset spildevand ud, hver eneste gang der er regnvejr?
Kan jeg se den samme velvilje ved SF, når der lige om lidt måske kommer et beslutningsforslag fra mig om, at det også skal stoppes med det samme?
Altså, når det spildevand, som ryger direkte ud, er fra byerne og ikke fra landbruget, vil SF så være lige så interesseret i, at vi sørger for at få ordentlige regler, som sikrer vores vandmiljø?
Carl Valentin (SF), 2025-01-07:
I SF går vi generelt rigtig meget op i at beskytte vandmiljøet.
Jeg ser da frem til at se hr. Kim Edberg Andersens forslag, men jeg vil nok ikke stå her og love, at vi kan støtte et forslag, vi ikke har set endnu.
Jeg vil også lige minde om, at hvis vi tager sådan noget som f.eks. kvælstofområdet, er det jo ikke spildevand, der er det store problem; det er jo forureningen fra landbruget.
Det ved vi tydeligt fra forskerne.
Grunden til, at vi ser det her massive iltsvind, er landbrugets forurening.
Der er uproportionalt stort fokus på spildevand, i forhold til hvor vi ved problemet kommer fra.
Det er 70 pct. af den forurening, der kommer med kvælstof, der kommer fra landbruget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-07:
Altså, jeg kommer aldrig til at benægte, at der kommer kvælstofudledning fra landbruget; det gør jeg ikke.
Men vi bliver nok også nødt til at have fakta på plads.
Der er jo også noget med, at middelvinden er blevet mindre, og det vil sige, at der er mindre ompiskning.
Så i forhold til det her med iltsvind, er der andre faktorer, der spiller ind.
Men ordføreren snakker udenom.
Dengang vi snakkede om ajlebeholdere og gyllebeholdere, var det simpelt hen frygteligt, og det var simpelt hen et stort svineri, og det er altid sket.
Og det overløb for husstande sker også allerede nu.
Så er det sådan, at bare fordi det sammenlagt er sådan, hvis man tager det som en fællesmængde, at der ikke ret meget husspildevand, der ryger ud, så skal vi ikke gøre noget ved det – så er det kun det fra landbruget?
Eller skal vi gøre noget, for at al vandmiljø bliver bedre?
For det er jo meget enkelt.
Jeg vil bare høre, om SF kan være med på beslutningsforslaget, hvor vi forbyder overløb på offentlige rensningsanlæg og man også skal have lavet magasiner til at have det vand, der er i overskud, indtil de kan rense det.
Carl Valentin (SF), 2025-01-07:
Jeg snakker da ikke udenom.
Altså, jeg synes da, at det er fornuftigt også at se på den forurening, der kommer fra byer.
Vi vil på alle mulige områder kæmpe for at begrænse den forurening, der forekommer.
Jeg synes, der er sådan en tendens til, at når vi begynder at tale om landbrugets forurening – til trods for at det er det altoverskyggende – er der nogle partier, der meget belejligt altid lige prøver at rette lyset hen på en anden slags forurening.
Den er da også relevant at debattere, men nu er det landbruget, det handler om i dag, og jeg synes, at det er godt, at vi får strammet op på noget af det her.
Carsten Bach (LA), 2025-01-07:
Mange tak for det, formand.
Man skulle jo tro, at der her på denne første tirsdag efter en lang og behagelig juleferie var lidt mindre diskussionslyst, men det er godt, at der er gang i drøftelserne her i salen og der ikke er behov for at få banket noget rust af.
Jeg vil sige tak til regeringen for at fremsætte det her lovforslag.
Det har i hvert fald for mit vedkommende været et blindt punkt, tror jeg det hedder på dansk, at der her i forbindelse med den her autorisationsordning har været et ret stort problem med fejlkontroller.
Det ville være meget relevant, tænker jeg, også for at foregribe en kritik fra måske Enhedslisten af, hvorfor der ikke er blevet gjort noget noget tidligere.
Det kunne man jo håbe på i den her sammenhæng handler om, at man faktisk heller ikke i regeringen eller i ministeriet har været klar over den her udfordring.
Jeg har i hvert fald ikke været klar over det.
Nu bliver der så gjort noget ved det, og det er jeg glad for.
Om det så bliver den store åbenbaring og kommer til at ændre meget, at vi nu laver en ordning om fra en autorisationsordning til en akkrediteringsordning, må tiden vise.
Og nogle derude kunne måske også finde på at stille det spørgsmål: Hvor tit sker de her hændelser?
Hvor tit er der egentlig en gyllebeholder, der springer læk?
Jeg tror, at Enhedslistens ordfører havde nogle eksempler fra tidligere.
Men det, vi jo i den her sammenhæng skal huske på, er den risiko, der er her.
Og i det her tilfælde med en gyllebeholder, der springer læk, er konsekvensen ret stor; vi har også hørt det omtalt af Socialdemokratiets ordfører med en meget fin beskrivelse af, at det kan have nogle ret store konsekvenser for vores vandmiljø.
Jeg kunne, så vidt jeg lige husker, i høringssvarene se nogle kritiske røster omkring en mulighed for en form for monopoldannelse på det marked, der så kommer til at omfatte virksomheder, der skal lave akkrediteret kontrol af gyllebeholdere.
Og der vil jeg da så fra Folketingets talerstol opfordre miljørådgivere og andet godtfolk til at blive akkrediteret, sådan at der er så mange virksomheder derude fremadrettet, der kan foretage de her akkrediterede kontroller.
Det er så en opfordring fra Liberal Alliances ordfører i den her sammenhæng.
Men ellers vil jeg bare sige, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-01-07:
Det er jo ikke hver dag, man hører en ordfører fra Enhedslisten sige, at man ikke ønsker at diskutere miljøpolitik, faktuel miljøpolitik, her i Folketinget.
Det er faktisk det, vi er vidne til.
Ordføreren siger: Med al respekt ønsker jeg ikke at deltage i den debat.
Det var det, ordføreren sagde til den forrige spørger i forhold til uvedkommende vand.
Vi ved jo, at omkring 20 pct. af alt det spildevand, der kommer igennem vores systemer, er uvedkommende vand.
Det er utætte kloakker, det er uvedligeholdte vandløbssystemer til at få urenset spildevand hen til spildevandsselskaberne og få det korrekt miljømæssigt behandlet.
Det er uvedkommende vand fra 5.500 overløbsværker i Danmark, hvoraf en lille del er gjort mekanisk, mens alle de andre ikke er mekaniske.
Det betyder, at udledningen foregår, uden at det bliver registreret, og man ved egentlig ikke, hvor det havner henne, andet end at det suser ned i vores undergrund.
Det er bare det, der er så absurd, og er det virkelig Enhedslistens politik, at man ikke vil debattere det her i Folketinget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-08:
Jamen af lige præcis de årsager, som jeg nævnte før, nemlig at vi jo skal passe på med, at vi ikke bare opretter en ny ulighed ved at gå tilbage til en tid før 2007, hvor man faktisk i Folketinget brugte 8 år og flere undersøgelser og udvalgsarbejde på at finde en mere rimelig pension.
Men jeg er sådan set enig i, at der stadig væk er en ulighed på det danske pensionsmarked, og jeg er enig med forslagsstillerne i, at det her jo er noget, der ligestillingsmæssigt er noget, vi bliver nødt til at blive ved med at kigge på.
Derfor er det også sådan, at vi gerne vil undersøge nærmere, om der er behov for at justere kompensationsordningerne i situationer, hvor der er meget stor forskel mellem ægtefællernes pensionsordninger, og en sådan justering kan vi godt gennemføre inden for de gældende rammer inden for pensionsområdet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Ministeren kommer stadig væk ikke ind på det med pensionerne.
Det er rigtigt, at det rammer meget uheldigt for nogle, hvis pensionerne tæller med, ligesom det kan ramme meget uheldigt, at virksomhederne skal tælle med, ligesom det på andre måder kan ramme meget uheldigt.
Hvis jeg har smykker, som har fulgt min familie igennem generationer, og som har stor værdi, ikke kun økonomisk, men også følelsesmæssigt, vil man måske også mene, at det ikke er helt retfærdigt, hvis man skal dele dem, hvis de er mit eneste aktiv.
Der er så mange forskellige scenarier, men jeg hører intet svar på, hvorfor vi politisk skal sige, at pensionerne har en helt særlig status.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-08:
Det skyldes helt grundlæggende, at der, som jeg sagde før, tilbage også i 2007 var et arbejde, der pågik i mange år, for lige præcis at løse den problemstilling, at når man bare tog for givet, at man kunne dele pensionsformuer lige, stillede man faktisk nogen markant ulige.
Derfor arbejdede udvalget seriøst, det var typisk de daværende justitsministre, der kiggede på det her, i mange år med at finde løsninger på det her område.
Det, man fandt frem til, var, at man ikke som udgangspunkt deler pensionsformuen, men til gengæld kigger på de tilfælde, hvor der er en særlig urimelighed, i forhold til at den ene part har været på arbejdsmarkedet og optjent pension og den anden part har haft arbejde i eget hjem.
Der indførte man som sagt to principper, nemlig et rimelighedsprincip og et fællesskabsprincip.
Det vil sige, at der i dag også er rigtig mange forskellige pensionsopsparingsformer, og det kan være kompliceret at værdiansætte de her forskellige pensionsopsparinger og opdele dem.
Det vil sige, at både juridisk, men også for andre ting er det her svært.
Jeg synes faktisk, at man skylder de mange mennesker, der i dag sparer op til deres pension, at vi gør det her grundigt, og derfor kan vi heller ikke inden for den tidsmargin, der er sat i det her beslutningsforslag, bare sådan uden videre stemme for, at man lige med et snuptag går tilbage til en lovgivning, der var før 2007.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Mange tak.
Alle de ting, der bliver taget frem, at det kan være svært at dele op – og det kan det, hvis pensionen er det eneste aktiv, man har – gør sig også gældende for en virksomhed.
Hvis du har en virksomhed, og det er det eneste aktiv, du har, kan det også være svært at trække halvdelen af den værdi ud.
At der skal være en undtagelse til undtagelsen, synes jeg også taler for, at man ikke helt har forstået problemstillingen.
Vi har et formuefællesskab i dag, og det vil sige, at alt tæller med.
Så har vi en undtagelse, der siger, at pensionerne ikke tæller med.
Det, ministeren kommer ind på, er, at undtagelsen til undtagelsen er, at nogle gange kan man vurdere.
Det er blevet ekstremt brugerdefineret til nogle scenarier, hvor det her passer ind.
Men det er fuldstændig rigtigt, at det kan være, at det overhovedet ikke passer ind alle steder, at pensionerne ikke skal tælle med, ligesom det kan passe ind, at man ikke skal have virksomheden med.
Derfor er det, at folk selv skal have muligheden for at vælge, hvordan kontrakten skal skrues sammen.
Hvorfor er det, at pensioner skal have sådan en særstatus foran alle andre?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-01-08:
Jeg har glædet mig meget til i dag, og jeg skal hilse fra både SF og Enhedslisten og sige, at det har de også.
Det er en spændende debat, vi skal have, nemlig om, hvordan vi fordeler formuefællesskabet ved skilsmisse.
Det er nemlig sådan, at vi har et helt klokkeklart udgangspunkt i Danmark.
Hvis man bliver gift, er udgangspunktet: Alt det, du ejede før, og alt det, du har tjent igennem et ægteskab, deler man ligeligt i tilfælde af skilsmisse.
Der kan være alle mulige grunde til, at man skal undtage nogle af delene eller måske det hele, og det skal stå folk fuldstændig frit for at aftale det.
Det kan også gælde pensionerne.
Men her i Folketinget har man så besluttet, at der er en bestemt opsparing, der skal undtages, og det synes vi ikke rigtig giver mening, når det er, at vi har et udgangspunkt, der hedder: Formuefællesskabet gælder al formue.
Det bliver en spændende debat, og jeg ser frem til den.
Jeg har allerede lagt mærke til i den offentlige debat, at den sagtens kan give lidt knaster, så det skal nok blive godt.
Det var det.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2025-01-08:
Tak for ordet, formand.
I Danmark bryster vi os af at have et velfærdssamfund, der griber de borgere, som har brug for en ekstra hånd for at få gode vilkår for skabelsen af et godt liv.
Det er en helt klar værdi i vores samfund, at udfordringer såsom handicap ikke må stå i vejen for, at du som borger har mulighederne for at få et arbejde, deltage aktivt i vores foreningsliv, være en del af fællesskabet eller få en uddannelse – muligheder, som vi forbinder med at være borger i Danmark.
Men netop borgere med handicap risikerer at have et liv, hvor mulighederne er få, hvor hverdagen i stedet er præget af et system, der ikke er lykkedes med at løfte de opgaver om at sikre en ordentlig og værdig behandling – et system, som i højere grad gør brug af tvang, og som sætter økonomien over borgeren.
Virkeligheden er desværre langt fra vores drøm om et velfærdssamfund.
Faktisk står det så slemt til på det specialiserede socialområde, at omgørelsesprocenten i 2023 på voksenhandicapområdet var helt op på 37 pct.
Endnu værre stod det til på børneområdet, hvor den lå på 48,4 pct.
Det er bare ikke godt nok, og den seneste aftale om en langsigtet og bæredygtig udvikling af handicapområdet afhjælper desværre ikke problemerne på det specialiserede socialområde.
Så tusind tak for det.
I Alternativet håber vi, at en mulig handleplan vil indeholde konkrete mål om halvering af omgørelsesprocenten, at flere mennesker med handicap skal i beskæftigelse, og at dele af området skal flyttes fra kommunerne over til regionerne for at sikre en større specialisering og kvalitet inden for området.
De peger bl.a. på, at det er, fordi vi ikke har en tværgående handlingsplan på handicapområdet.
Derfor håber jeg, at ministeren vil støtte en handicappolitisk handleplan, som faktisk indeholder konkrete mål, som SF i dag har foreslået.
Det gør vi i Alternativet.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Det er jo lige præcis det, vi er ved at finde ud af.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-08:
Ja, det ville være rigtig fint, men mener fru Lotte Rod i virkeligheden, at det er det, der er tilfældet i dag?
Mener hun, at man har det samarbejde i Sammen om handicap, der er med til at kvalificere den politik, der skal ud at virke?
Man kan jo både se det i forhold til det med magtanvendelse, men også, i forhold til hvad status er nu.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Men det er jo lige præcis derfor, at jeg og Radikale Venstre har så stort et ønske om, at Sammen om handicap skal være rigtig godt – at det skal være et rigtigt partnerskab.
Det, jeg er så glad for i Sammen om skolen, som er det, jeg er inspireret af, er, at det jo skaber en helt anden politisk proces, hvor parterne er med til at gå sammen og formulere nogle principper, som regeringen jo så selvfølgelig kigger på, hvorefter den spiller ud med noget og så forhandler med os som partier.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-08:
Jeg skal nok vende tilbage i forhold til det med en tekst, men det tror jeg jeg venter med, til jeg står på talerstolen selv.
Problemet ligger blot i, at man kan sige, at den aftale, der har været, omkring rammeaftalen for handicapområdet, jo ikke har været særlig succesfuld.
Man kan i hvert fald sige, at der ikke har været nogen handicaporganisationer, der har været med til at lave hverken rammeaftalen eller det her lovforslag om magtanvendelse.
Tværtimod gik de ud og angreb det og kritiserede det og tog afstand fra det.
Og det er jo ikke lige den bedste måde at starte et tillidsfuldt samarbejde, hvor man siger: Okay, nu inddrager vi jeres erfaringer og viden i et lovarbejde.
Så hvad mener ordføreren i dag?
Du sagde i hvert fald i forhold til det her med magtanvendelse, at den var svær, og at det var en skovsnegl.
Og tak for ærligheden.
Men hvad mener ordføreren i forhold til den anbefaling, der ligger fra FN's Handicapkomité, om, at Danmark gør det her i forhold til en handicappolitisk handleplan?
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er en fornøjelse at arbejde sammen med ordførere, som både ved noget om det og brænder for det, og som bliver ved med at insistere på, at vi skal snakke om det.
Jeg har et meget stort håb om, at det kommer til at lykkes os at føre handicappolitik på en anden måde.
Jeg synes, at området i for mange år er blevet en kastebold mellem systemer, at det har været præget af en meget stor mistillid, og at det herinde jo mest af alt har været aftaler i økonomiaftalen og ikke har været en faglig diskussion blandt handicapordførere.
Derfor mener jeg stadig det samme, som jeg sagde, da forslaget var oppe sidst, nemlig at jeg har et meget stærkt ønske om at skabe et Sammen om handicap, som er lige så stærkt som Sammen om skolen, hvor både parter og politikere i fællesskab kan finde nogle løsninger, kan opbygge tillid og kan finde ud af at træffe nogle bedre beslutninger, end vi har gjort i mange år.
Hvis jeg skal tage ordførerens spørgsmål på forhånd, vil jeg sige: Altså, jeg var imod magtanvendelse.
Når vi alligevel endte med at være med, var det jo for at æde den skovsnegl i håb om at kunne etablere et stærkt Sammen om handicap.
Så jeg vil spørge SF's ordfører, om vi måske i fællesskab kunne forsøge at lande en tekst om nogle af de ting, som vi gerne vil gøre noget ved, for så vil jeg gerne være med til det.