runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Som man kan se oppe på skærmene og i vores papirer, er grunden til, at vi har den her debat, at Klimarådet er kommet med en kritik af vores madvaner og har sagt, at vi skal spise meget mindre kød, og de er også kommet med en række konkrete anbefalinger til, hvordan vi kan sikre, at der bliver spist mere bæredygtigt i Danmark.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne høre hr. Erling Bonnesen: Hvis hr. Erling Bonnesen nu var fødevareminister, hvilke af Klimarådets anbefalinger kunne han så forestille sig at man implementerede i Danmark i forhold til at sikre, at vi får nogle mere bæredygtige madvaner?
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Nu nævner spørgeren selv pølsehorn.
Jeg ser det faktisk den anden vej rundt, nemlig at der er stor variation i det, og det er min erfaring, at når ansvaret lige præcis ligger der – og også mulighederne ligger der, kan vi sige – så er man dejligt kreativ og god til at få det her sammensat godt og varieret.
Hvis det drejer sig om børnehaver, er der selvfølgelig også forældrebestyrelser og brugerbestyrelser, men der er også plejehjem osv.
Man kan jo bare lægge mærke til antallet af de klager, der kommer, altså hvor få klager, der egentlig kommer over det.
Så vi har ikke noget imod, at man undersøger nogle flere ting.
Undersøg bare alt det, I vil.
Det skal bare efter vores opfattelse være sådan, at det er et lokalt valg, og at det er forbrugeren, der bestemmer, afhængigt af hvor vi er.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-03:
Vi er havnet et helt forkert sted med den kæmpe animalske produktion, vi har i Danmark, og det er der mange negative effekter af.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-03:
Tak for det.
Jeg tilhører en minoritet, og jeg mener ikke, at det alene er, fordi jeg er DF'er, men i partiet tilhører jeg en minoritet, fordi jeg er vegetar.
Det er meget, meget atypisk for en DF'er, kan jeg bare sige, når jeg sammenligner mig med de andre i baglandet.
Det er mit eget personlige valg.
Men summen af mine synder er bestemt ikke mindre af den grund.
Jeg har rigtig dårlig samvittighed, når jeg spiser mine laster, som er macadamianødder, som kommer Hawaii, eller ananas, der kommer fra Brasilien, eller mangoer fra Myanmar, som bliver fragtet på tværs af kontinenter med en forfærdelig CO 2 -udledning til følge.
Når man så er vegetar, bliver man også lidt miljøskadet, når man er rundtomkring.
Når jeg f.eks. har fornøjelsen, eller hvad man nu kan sige, af at være indlagt på et sygehus, så ser jeg, at udbuddet af vegetarmad er ganske fint.
De er søde til at tage hensyn til ens særlige behov.
Når jeg kommer og besøger min onkel på plejehjem og jeg ser madplanen, så kan jeg også se, at der er vegetariske alternativer.
Det er generelt min opfattelse, at lokaldemokratiet fungerer rigtig godt.
Folk er gode til at finde alternativer derude, og det synes jeg virkelig de skal have credit for, så vi alle sammen kan være her.
Til gengæld har jeg oplevet noget bekymrende, når det modsatte så er tilfældet.
Når man prøver at sige, at så skal der være et vegetarvalg alle steder, så oplever jeg, at det så sker på bekostning af dem, der spiser kød.
Det er, fordi der er mangel på ressourcer i køkkenet, for når de nu bliver påtvunget, at de skal have vegetarmad, så er det bare det, de laver.
I Venstre kan de godt lide at drikke øl.
I Socialdemokratiet kan de godt lide at spise røde pølser, og der er også en socialdemokrat, der snart skal have en pølsevogn til sin fødselsdag; det lyder rigtig hyggeligt.
I Dansk Folkeparti kan vi godt lide at spise flæskesteg.
Hos De Konservative kan de godt lide at drikke rødvin.
Der findes ikke nogen, der er mere inkompetente til at fastlægge kostråd end os politikere.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Det bliver svært at svare på begge spørgsmål.
Jeg synes sådan set, at den yderste venstrefløjs argumentation i forhold til landbruget står alene i det her og for sig selv.
Jeg er også rigtig glad for, at vi i den borgerlige opposition stod sammen og sikrede, at der blev lavet en landbrugsaftale, som faktisk sikrede landbruget imod venstrefløjens idéer.
Med hensyn til det sidste, som ordføreren spørger om, synes jeg faktisk, det er rigtig vigtigt at kigge på, hvem det egentlig er med hensyn til kost.
Generelt set spiser danskerne rimelig sundt og varieret, men det er klart, at der også er en social slagside i det her, og det er jo der, at en generel skatte- og afgiftslettelse vil komme ind.
Jeg har ikke mødt nogen, der ikke gerne ville give deres børn et rigtig sundt og nærende måltid mad, jeg har ikke mødt de forældre, jeg har aldrig nogen sinde mødt dem.
Men nogle gange handler det måske også om, at der er nogle andre ting, der bliver sparet på, hvis også man skal have råd til det.
Så på den måde kan man sige, at hvis Socialistisk Folkeparti vil være med til generelt at sætte skatter og afgifter ned, så danskerne kan få lov til at beholde flere af deres egne penge, så kunne det også være, at der var flere, der havde råd til at købe de sunde alternativer.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Først og fremmest vil jeg bare sige, at jeg simpelt hen synes, at det er en så mærkværdig en argumentation at sige, at venstrefløjen vil tilintetgøre landbruget.
Det er jo ikke en tilintetgørelse af landbruget, det er en udvikling af landbruget, og det er noget fuldstændig andet.
Men jeg kan høre, at fru Mette Thiesen er meget optaget af de få millioner, der bliver brugt på at promovere de nye kostråd, og derfor vil jeg også bare høre fru Mette Thiesen, om hun ikke anerkender, at samfundet kan spare milliarder af kroner, som en rapport fra Københavns Universitet har vist, hvis vi sørger for, at danskerne får nogle mere bæredygtige madvaner.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-03:
Det er, at de skal have fuld frihed til at vælge, hvad de vil spise derude, og at vi ikke skal diktere, at de skal have grøn vegetarisk mad, som det her forslag går ud på i forbindelse med klimavenlig mad.
Hvad angår det andet, skal vi altid bare være opmærksomme på det, hvis der er nogle tendenser, som skriger til himlen og trækker i en helt anden retning, og så skal vi gribe ind der på nøjagtig samme måde, som hvis der er plejehjemsbeboere, som er vegetarer, som ikke kan få deres vegetarmad, som de betaler i dyre domme for, når de bor på plejehjemmet.
Men vi skal gøre det der, hvor problemerne er.
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Undskyld, så er jeg bare lidt rundt på gulvet, for ordføreren har netop tilsluttet sig en vedtagelsestekst, hvor der står: »Regeringen pålægges at sikre borgerne og institutionerne fuld frihed til frit at vælge kostløsninger, og hvad der skal på tallerkenen.«
Det giver altså ikke mening – det giver altså ikke mening – hvad der står her i vedtagelsesteksten, sammen med det, ordføreren siger her på talerstolen.
Så hvad er op og ned?
Jeg er sådan set lidt nysgerrig på, om Dansk Folkeparti har ændret ikke bare tilgang, men også en holdning til, hvor meget vi politikere skal blande os i kosten i de enkelte institutioner, for jeg sidder her med en artikel fra TV 2 fra tilbage fra 2016 – så mange år er det ikke siden – og der kan jeg se, at Dansk Folkeparti mener, at der med jævne mellemrum i kommunale institutioner, og det er f.eks. vuggestuer og børnehaver, skal serveres medister, skal serveres svinekoteletter, skal serveres frikadeller.
Der må man da i høj grad sige, at det er politikerne inde på Christiansborg eller ordførerens eget parti, der siger det her.
Så jeg skal bare vide: Har I ændret fuldstændig holdning til det, og må vi politikere nu slet ikke blande os i noget?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-03:
Jeg har ikke oplevet det.
Der er nemlig forskel på det i den her debat.
Der er daginstitutioner, arbejdspladser osv., hvor man har muligheden for at have sin egen madpakke med, men når man er ældre og bor på et plejehjem og ikke har andre muligheder og er prisgivet den mad, der er der, så skal der være de muligheder. Men jeg synes ikke, at det er nødvendigt at lovgive, så længe vi har et system, som fungerer rigtig godt lokalt, og hvis ikke det gør det, vil jeg meget gerne have nogle sager, og så kan vi se på det til den tid.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Selv tak.
Det er jo en kort bemærkning, man kan tage her, så man skal ikke nødvendigvis stille et spørgsmål.
Man kan også bare komme med en kommentar, og det valgte jeg så at gøre.
Men det kan godt undre mig lidt, at Dansk Folkeparti som et parti, der virkelig er kendt for at kæmpe for de ældre, ikke er lidt mere optaget af det her med plantebaseret mad i offentlige køkkener, for der har jo faktisk været mange historier med ældre mennesker på plejehjem, som er vegetarer, men som har følt sig presset til at spise f.eks. kylling og fisk, fordi der ikke har været nogen gode plantebaserede muligheder.
Skal det ikke være sådan, at de ældre altid har friheden til at vælge at spise vegetarisk, hvis de ønsker det?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-03:
Jeg havde svært ved at finde spørgsmålet i det, men tusind tak for informationen.
Jeg kan bare sige, at jeg ikke spiser alle de der køderstatninger, som er fulde af soja; dem holder jeg mig også fra.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Jeg kan starte med sige, at det ikke er politikerne, der har fastsat kostrådene.
Så de her kostråd er jo ikke lavet som sådan af politikere.
Det tror jeg bare lige jeg vil understrege.
Så tror jeg også, at jeg vil sige til fru Mette Hjermind Dencker, at hun slet ikke skal være så bekymret over fragten af nogle af de fødevarer, hun spiser, for virkeligheden er faktisk, at det kun er 5-10 pct. af udledningen fra den mad, vi spiser, som kommer fra transport og emballage.
Jeg tror hellere, hun skal notere sig, at hun faktisk gør det, som der i rigtig høj grad er brug for, nemlig at vi spiser meget mere plantebaseret, hvis vi skal passe på kloden.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-03:
Nej, vi skal gribe ind, hvis der sker det, at der er mange institutioner, der helt undgår svinekød, fordi de vil tage hensyn til et muslimsk mindretal.
Det skal vi gribe ind over for.
Så selvfølgelig har vi ikke ændret holdning til det.
Vi skal samtidig bevare de danske madvaner og sikre, at de ikke bliver udfaset, fordi der kommer nogle folk fra andre religioner eller andre bølger af velmenende folk, der synes, man skal have en anden kost på programmet.
Der er det vores holdning i Dansk Folkeparti, at vi værner om den danske kost.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-03:
Nu havde jeg jo lige vænnet mig til at skulle på meget senere i forhold til talerrækken, men så kom jeg alligevel hurtigt herop.
Det er jo sådan, det er.
Det her er vigtigt.
Det er vigtigt at gøre en indsats for at undgå mobning alle steder.
Dengang som nu er Dansk Folkepartis fokus, at det vigtigste er, at vi vil gøre, hvad vi kan, for at mobning ikke foregår.
Der, hvor det foregår, skal vi have effektive værktøjer til at stoppe det, og det er i det lys, vi skal se krav om antimobbestrategi, krav om handlingsplaner ved hændelser og klageadgang.
I første omgang kan der klages til kommunalbestyrelsen og derefter til klageinstansen DCUM.
Diskussionen tilbage i 2017 gik bl.a. på, om det ikke bliver et bureaukratisk system, og om det reelt vil have en effekt.
Min og Dansk Folkepartis holdning var og er, at en klageinstans er vigtig for at signalere, at vi ikke accepterer kommuner og skoler, som ikke tager opgaven alvorligt.
Og hvis der ikke er en instans, som sådan bogstavelig talt kan slå kommunerne oven i hovedet, så er vi bange for, at det ikke kommer til at virke.
I Dansk Folkeparti mener vi absolut, at ordningen skal være permanent, men vi mener også, at vi skal benytte lejligheden til nu at se ordningen igennem og se, om der skal justeres på den.
Bl.a. blev det i evalueringen af ordningen fra 2020 problematiseret, at der ikke er en klar og entydig forståelse af, hvad formålet med antimobbestrategi, sagsbehandling, påbud og mediering er, og hvad disse ting forventes at løse.
Og lige så vigtigt er det, at der heller ikke er en klar forståelse af, hvad det forventes ikke at løse.
Det er ganske enkelt uklart for forældre og skoleledere.
Derfor en klageinstans kombineret med hjælp og vejledning for dem, som så ønsker at arbejde ordentligt og konkret med problemerne.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte det her lovforslag.
Vi støtter også gerne, at man gør den permanent, men måske kan vi i et samarbejde finde ud af at få beskrevet, at permanentgørelsen skal indeholde en gennemgang, en evaluering og en forbedring af systemet, så vi ender med at få et bedre system, end vi har i dag, og så vi får luget ud i de udfordringer og problemer, der er med det nuværende system.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-03:
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i SF mener, at klageinstansen skal gøres permanent.
Når vi så kommer til at stemme for i dag, handler det om, at vi rigtig gerne vil lytte til det samarbejde, der hedder Sammen om Skolen, som vi har haft rigtig gode erfaringer med her på det seneste, og få en rigtig god drøftelse af, hvad det er, vi skal ændre på, med henblik på at vi får en bedre implementering af det.
I lovovervågningsredegørelsen anbefales det, at solnedgangsklausulen ophæves, og at bestemmelsen om klager og en klageinstans gøres permanent.
Samtidig kan vi også se i evalueringen, at der er nogle udfordringer, som vi skal have kigget på.
85 pct. af forældrene har ikke hørt om klageinstansen – 85 pct. – og 67 pct. af de forældre, som har udtrykt utilfredshed med skolens håndtering, er simpelt hen ikke blevet oplyst om deres klagemuligheder.
Vi kan også se af evalueringen, at klageinstansens arbejde vanskeliggøres af, at den kommer for sent ind, i forhold til at den kan hjælpe med håndteringen og faktisk også med forebyggelsen, fordi eleven så på det tidspunkt enten har skiftet skole eller har fået det så dårligt, at han eller hun bliver hjemme og ikke vil i skole.
Skolerne har også udfordringer med at arbejde efter de forvaltningsretlige principper, fordi de ikke er vant til det.
Det betyder, at der er en mangelfuld dokumentation, og at klageinstansen har svært ved at behandle sagerne.
Vi lytter selvfølgelig til det, når Skole og Forældre, Danmarks Lærerforening og Skolelederforeningen mener, at de hellere ser klageinstansen afskaffet og problemerne løst lokalt.
I SF så vi helst, at vi ikke havde brug for en klageinstans, fordi man så tog hånd om problemerne derude, når der var mobning på den enkelte skole.
Og mange af skolerne gør det godt, men der er også skoler og klasser, hvor det ikke sker.
Det viser stigningen i antallet af klager, hvor mere end halvdelen faktisk får medhold i deres klager.
Det samme viser indholdet af klagerne faktisk også.
Størstedelen af dem er fra forældre, der oplever, at de ikke bliver anerkendt i, at deres barn bliver mobbet – skolen anerkender simpelt hen ikke, at barnet bliver mobbet, og det er jo en udfordring i sig selv.
Det her handler om de børn og de unge, der oplever mobning.
Det kan være rigtig ødelæggende, og ingen børn skal opleve, at der ikke bliver grebet ind, hvis de bliver mobbet.
Det påvirker et barns opvækst, og der følger store, dybe ar med resten af livet, og derfor er det så vigtigt, at vi sætter ind imod mobning.
Med det sagt er det vores perspektiver og vores indstilling i forhold til det kommende arbejde.
Vi stemmer i SF for lovforslaget og ser frem til de videre drøftelser med Sammen om Skolen for netop at sikre, at vi kan få en langt bedre implementering ude i virkeligheden.
Og så skal jeg hilse fra Enhedslistens ordfører, der ikke kunne være her, og sige, at Enhedslisten stemmer for.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-03:
Tak for det.
Det er en meget stor proces med ombygningen af Aarhus Banegård, som her behandles i lovforslaget.
Der har været mange ender, der skulle mødes, og der er mange processer, der skal koordineres.
Det er mit klare indtryk, at vi med det her lovforslag har fundet den bedst mulige måde at gøre det på.
Det vurderer vi er korrekt, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Tusind tak.
Det her lovforslag er jo sådan et godt kludetæppe af tidligere aftaler og nyere aftaler og en hel masse andet.
I Nye Borgerlige er vi en del af aftalen om den store infrastrukturplan fra i sommer, hvor der blev sat penge af til bl.a. forlængelse af nogle af perronerne.
Det bakker vi selvfølgelig op om, men så er der også nogle dele af det her lovforslag, som handler om implementeringen af nogle tidligere aftaler, som vi ikke er en del af.
Så det er noget, vi kommer til at kigge på i udvalgsbehandlingen.
Med hensyn til klageadgangen er vi sådan set fuldstændig enige i det, der er blevet sagt heroppe fra talerstolen, bl.a. af Enhedslisten og Dansk Folkeparti, og jeg tror også, at den konservative ordfører nævnte noget om det.
Jeg kunne forstå, at Enhedslisten stiller et ændringsforslag med hensyn til det her, og det kan vi bakke op om i Nye Borgerlige, for vi er generelt bare imod, at man fjerner klageadgangen.
Så er der også nogle andre ting, der bliver fraveget, hvilket også blev nævnt af ordføreren fra Dansk Folkeparti, i forhold til noget miljølovgivning osv., som vi også må kigge på i udvalgsbehandlingen.
Når det er sagt, kan jeg sige, at vi ikke på nuværende tidspunkt kan give vores endelige stilling til kende med hensyn til det her lovforslag, før vi har fået afklaret de her ting i udvalgsbehandlingen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-03:
Tak for det.
Som nævnt af de andre ordførere er det her jo et kæmpe byggeri, som, hvis vi ikke vedtager det her lovforslag, har en tidshorisont på mellem 7 og 9 år.
Med det her lovforslag kan det så, ifølge lovforslaget, barberes ned til 3 år, og det er jo trods alt også noget af en forskel.
For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at vi får Aarhus H gjort klar til eltogene, som jo skal køre allerede fra omkring 2026, altså mellem Fredericia og Aalborg, og der er der, som også andre ordførere har nævnt, en række ting, som vi er lidt bekymrede for.
På den ene side er det jo selvfølgelig utrolig vigtigt, at der er fremdrift i projektet, og at det ikke tager 9 år at lave et projekt af den her størrelse.
Men der er jo også nogle normale ting, der bliver sat ud af kraft, klageret og andre ting, så jeg håber måske, at ministeren, når hun kommer på talerstolen, kan sætte et par ord mere på, hvad det her betyder, f.eks. at man fraviger loven om miljøbeskyttelse, lov om forurening af jord, lov om naturbeskyttelse osv.
Så synes jeg også på den anden side, at der er hensynet til borgerne.
Altså, det er jo godt, at vi med det her giver ministeren mulighed for at kunne fastsætte nogle regler om kompensation for støj, eller at man kan få en genhusning, altså et andet sted at bo, mens der er store gener ved at bo tæt på byggeriet.
Jeg synes, vi er nødt til at være lidt gavmilde, hvis man kan bruge det ord – det kan være, det er et forkert udtryk – men så faktisk vise hensyn til det.
Så måske ministeren kan sætte nogle ord på det, ellers må vi gå ned i det i udvalgsarbejdet.
Der er jo flere andre ordførere, der har været inde på noget af det samme, Konservative og også Enhedslisten, i forhold til den her klageadgang, der forsvinder, og man samtidig giver mulighed for, at man kan få en kompensation, og hvad det er for nogle rigide regler, vi sætter op.
Det synes jeg da lidt er noget, vi er nødt til at dykke ned i i udvalgsarbejdet.
Jeg vil sige, at jeg nok ender med at stemme ja til lovforslaget, for det er jo godt, at vi får udbygget Aarhus H, men der er nogle ting, vi lige vil have kigget på i udvalgsarbejdet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-03-03:
Mange tak for det.
Jeg skal forsøge at gøre det en lille smule kortere for at indhente lidt tid.
Tak for ordet.
Vi ønsker jo klart at gennemføre ombygningen af Aarhus Hovedbanegård og området omkring banegården samt dertilhørende anlæg.
Ombygningen af Aarhus H er jo en fremtidssikring af stationen, der gør den klar til ibrugtagning af DSB's nye elektriske togmateriel, som skal køre på strækningen Fredericia-Aalborg fra ultimo 2026.
Men vi har også nogle bekymringer og nogle bemærkninger til noget, som gør, at vi i hvert fald lige kommer til at følge udvalgsbehandlingen lidt, inden vi tager endelig stilling.
Vores bekymring er den samme, som den i virkeligheden har været for broarbejderne.
Den vedrører borgernes retsstilling, og lige omkring banegården bor der ca. 20.000 borgere, som bliver direkte berørt.
Som alle ved, er der jo ikke tale om en lille ombygning eller en lille station.
Det er ekstremt høje støjgrænser, der foreslås, og man burde nok kigge lidt i retning af det, der blev aftalen for broarbejderne, med strakskompensation ved maks. 60 dB og også kompensation ved 55 dB i mere end 60 døgn.
Det er voldsomt indgribende for borgerne at skulle flytte hjemmefra i en længere periode.
Man skal måske også kigge lidt på, hvordan det meste af det mest støjende arbejde kan ligge i dagtimerne – det kan være inden kl. 18, det kan være inden kl. 22 – og måske arbejde med en nedtrapning af støjgrænsen mellem kl. 18 og 22. 75 dB er meget, meget højt og en mangedobling af de støjgrænser, vi sådan normalt arbejder med.
I eksemplet med brobyggerne, hvor Transportministeriet efter forhandlinger med Aarhus Kommune gik med til at reducere fra 65 til 60 dB, var der jo tale om en halvering af støjniveauet.
Så med disse ord ser vi gerne ombygningen, men vi kommer lige til at følge udvalgsbehandlingen.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-03-03:
Mange tak.
I lighed med de tidligere ordførere kan Radikale Venstre også støtte projektet.
Det skal jo selvfølgelig være så ondt, før det kan blive godt, og her skal vi igennem en lang og besværlig periode for at få de forbedringer for banetrafikken, i det her tilfælde i Aarhus, som vi er enige om, både fra radikal side og bredt i Folketinget.
Vi synes, at anlægsloven er forstandig, og at man har taget de nødvendige hensyn, og vi støtter selvfølgelig forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-03-03:
Tak for det, formand.
Elektrificeringen og moderniseringen af den danske jernbane er afgørende for vores grønne omstilling.
Det kommer til at foregå sådan, at DSB's elektriske tog skal indsættes i løbet af de kommende år og allerede er ved at blive indsat, og derfor er der jo behov for, at vi sørger for, at de kan køre på vores jernbanenet.
Ombygningen af Aarhus Hovedbanegård er et led i det, samtidig med at man jo med ombygningen moderniserer og omstrukturerer og gør det lettere for vores jernbane at overholde det, den skal: servicere passagererne.
Det er vigtigt for SF, at der bliver taget højde for støjgener i anlægsprocessen, og det kan vi også se man har bestræbt sig på fra ministeriets side og ministerens side.
Støj er et voldsomt problem, som mange borgere bliver generet af, og vi kan se, at det faktisk er sundhedsskadeligt, når større projekter som det her gennemføres i en by med mange borgere, som bliver udsat for voldsomme støjpåvirkninger.
Derfor er det meget positivt, at lovforslaget har som en del af sit formål at sikre, at de mest støjende aktiviteter foregår i dagtimerne og ikke om natten, når folk sover.
Jeg har dog en enkelt bekymring, som jeg håber ministeren kan svare på.
For ud over at vi har taget højde for de her ting i lovforslaget, og ud over at det er et vigtigt led i vores modernisering og grønne omstilling af vores jernbane, skal vi jo helst ikke spænde ben for os selv i forhold til måske i fremtiden at gøre endnu mere og udbygge endnu mere.
Jeg ved, at der er nogle, bl.a. os i SF, som synes, at det kunne være en god idé, hvis man kunne køre godstog og måske også nogle lyntog uden om Aarhus H, som jo ligger en lille smule besværligt, og måske få dem til at stoppe lidt uden for Aarhus H, eksempelvis ved at etablere en shunt og en deraf følgende banegård, lidt ligesom Høje-Taastrup, måske bare, hvor man har taget god højde for de fejl og mangler, der er blevet begået med Høje-Taastrup.
Det kunne spare noget tid for nogle tog.
Det kunne måske sikre kapacitet og gode, effektive muligheder for industrien til at køre endnu mere gods på jernbanen i Jyllandskorridoren.
Det håber jeg ministeren kan svare på.
Men derudover støtter SF forslaget.
Det bringer os i retning af en grønnere togtrafik og et grønnere Danmark.