runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Jeg synes, det er vigtigt, at behovene vokser nedefra.
Jeg er ikke fan af, at vi herindefra skal sætte nåle på danmarkskortet og sige, at her og her synes vi der mangler X, Y eller Z uddannelse, for vi skal være sikre på, at den uddannelse, som vi så ender med at godkende, eller som ministeren ender med at godkende, også er det, der svarer til det behov, der er for arbejdskraft i lokalområdet.
Med Venstres oplæg har vi forsøgt at pege på nogle af de barrierer, vi mener der er, for, at man nedefra kan komme igennem med sit ønske om at få etableret et uddannelsesudbud.
Med fare for, at det lyder en anelse polemisk, vil jeg sige, at jeg er nervøs for, at hr. Bjørn Brandenborg kan kræve sine skolepenge tilbage.
For hvis det, som hr. Bjørn Brandenborg fremfører her, er læren af at læse Venstres oplæg, så har hr. Bjørn Brandenborg jo ikke forstået en pind af noget som helst.
De 100 mio. kr. er 100 mio. kr. ekstra.
Lad mig bare give et enkelt eksempel.
I Esbjerg har man et ønske om en jurauddannelse.
Den blokerer hr. Bjørn Brandenborg og regeringen så for, fordi man ikke synes, der skal være en jurauddannelse i Esbjerg.
Men der siger Syddansk Universitet, at hvis de skal etablere et forskningsmiljø, en jurauddannelse af høj kvalitet, i Esbjerg, koster det penge.
Og derfor har vi med oplægget her øremærket en pulje på 50 mio. kr., som universiteterne kan søge til netop sådan nogle nye uddannelsesudbud.
Så bliver jeg nødt til at gentage, at de uddannelsespladser, som findes, hvad enten de er i Esbjerg, på Bornholm, i Aalborg, i Herning, i Sønderborg, eller hvor de er, finansieres via taxametertilskud, fuldstændig som altid.
Det ændres der ikke på.
Vi fordobler det decentrale taxametertilskud, som blev indført i 2017.
Der er en maksgrænse på 2 mio. kr. pr. campus.
Det vil sige, at Syddansk Universitet kan bruge maksimalt 2 mio. kr. i Esbjerg, 2 mio. kr. i Slagelse, 2 mio. kr. i Kolding og 2 mio. kr. i Sønderborg.
Det har vist sig ikke at være nok til at give de tilstrækkelige muskler til at kunne have udbuddet, og derfor siger vi med oplægget her: Det skal fordobles, sådan at man i stedet for at kunne bruge 2 mio. kr. i Slagelse fremadrettet kan bruge 4 mio. kr.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-17:
Jeg vil også godt lige spørge lidt til de der 7.000 uddannelsespladser, som så ikke er 7.000 nye uddannelsespladser, men som bare er 7.000 uddannelsespladser, der skal være et andet sted.
Dermed skal der selvfølgelig bruges nogle penge på det, som skal komme fra et andet sted.
Og nu er vi nogen, der lige har afskaffet Venstres omprioriteringsbidrag.
Men det kan være, at ordføreren ligesom kan uddybe det.
For sådan må det jo være, hvis det er sådan, at taxameteret, som det blev sagt, skal følge med.
Det er bare det taxameter, der er, og så kan man jo ligesom gange taxameteret op med 7.000, og det vil sige, at det er penge, der så skal tages, omprioriteres, fra byerne i et eller andet omfang.
Men det kan være, at ordføreren kan prøve at klargøre det.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-17:
Okay, så i virkeligheden er det nul pladser, man foreslår, eller hvad?
Altså, hvis man kigger lidt på det udspil, som Venstre præsenterede, sidste gang man havde regeringsmagten, så lavede man jo ti uddannelsesstationer – det kaldte I dem, så vidt jeg husker – for 160 mio. kr.
Der fik man 100 studerende.
Hvis man kigger lidt på, hvad det koster at drive uddannelse forskellige steder i Danmark i dag, kan man se, at på Bornholm, bare for at nævne ét eksempel, koster det 12 mio. kr. at have 46 uddannelsespladser.
Så hvis man mener, at man kan få 7.000 uddannelsespladser for 100 mio. kr., er man, i hvert fald i min opfattelse, lige lovlig optimistisk.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om det er ordførerens opfattelse, og om ordføreren ikke tror, hvis man skal lave uddannelser i fremtiden – belært af den erfaring, som ordføreren selv fik, da man havde regeringsmagten – at det kræver andet, når man skal oprette uddannelser; at det kræver noget mere end bare at sige, at nu afsætter man 100 mio. kr., eller at nu ønsker man, at der kommer 7.000 uddannelsespladser eller 7.000 mennesker, der skal tage en uddannelse i de områder.
Hvad mener ordføreren om det?
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Det er sådan, at når der bliver oprettet en uddannelsesplads, er der selvfølgelig det sædvanlige taxameter.
Så der er jo finansiering.
De 100 mio. kr. er ekstra penge oven i hatten for at sikre økonomiske muskler til netop at have uddannelsespladserne væk fra de stærke forskningsmiljøer, som findes i København, Aarhus, Aalborg og Odense.
Det er det, de 100 mio. kr. skal bruges til.
Uddannelserne som sådan finansieres jo på lige fod med uddannelsespladser i øvrigt.
Det ændres der ikke på med oplægget her.
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-17:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge om to ting, og jeg ved godt, at jeg kun har én kort bemærkning.
Er målet for regeringen, at flere unge skal tage en uddannelse, eller er målet for regeringen, at de unge skal tage en uddannelse et andet sted, end hvor de gør det i dag?
Jeg synes, det er ret vigtigt at have på plads, om målet er, at vi skal have flere til at tage en uddannelse, og at vi derfor opretter nye pladser, eller om målet er, at vi skal flytte de studerende fra der, hvor de er nu.
Så har jeg også bare lige det spørgsmål, om vi kan forvente, at det, når der bliver indkaldt til de her drøftelser, så er med uddannelsesministeren og dermed er uddannelsesministeren, der indkalder til de drøftelser, eller
om det bliver et andet sted, regeringen mener de her forhandlinger skal ligge.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Jeg forventer så klart at være en del af ikke bare debatten i dag, men også den endelige løsning.
Så i forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at vi ikke kommer til at flytte nogen, der er i dag læser på en uddannelse.
Men jeg synes, det er en øvelse værd at se ud over uddannelseslandskabet og se, hvordan vi får den bedste balance i mængden af pladser landet over.
Når det er sagt, vil jeg også godt understrege, når det stadig er mere end hver femte af vores unge, 21,6 pct. af vores unge mennesker, der ikke har fået en kompetencegivende uddannelse, inden de fylder 30, at hvis jeg skal have én ambition for mit liv i politik, så er det, at vi får flere af dem med på uddannelsesvognen, og at det skal være mindre definerende, hvad de har med hjemmefra.
Men som jeg også svarede fru Astrid Carøe, kigger vi på alting, men det er ambitionen, at flere unge skal tage en uddannelse og gerne endnu flere steder i vores land.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Jeg vil også gerne sige mange tak for ministerens besvarelse her.
Jeg synes, der var rigtig mange gode takter i det, og jeg ser frem til den videre dialog, som jeg håber at blive en del af, selv om jeg ikke er en del af regeringens parlamentariske grundlag.
Men jeg vil gerne følge lidt op på fru Katrine Robsøes spørgsmål, og mit spørgsmål går i retning af: Overvejer ministeren og regeringen at flytte eksisterende uddannelsespladser fra f.eks. København, altså nogle af de store uddannelser, f.eks. læreruddannelsen, pædagoguddannelsen, hvor der er store institutioner i Københavnsområdet, til andre dele af landet?
Indgår det i ministerens overvejelser?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Jeg vil godt gentage, hvad jeg sagde før: Jeg afviser intet i så vigtig en debat som den her.
Jeg synes nu, de to eksempler jo er eksempler på, hvad man lige præcis skal vare sig med, tror jeg, nemlig at tage en uddannelse, hvor der i dag er ledige pladser, og så flytte pladserne, for så bliver det papirpladser.
Jeg mener oprigtigt, at vi skal have en ambition om, at det bliver ægte, levende studerende, der har lyst til at læse i hele landet.
Det handler selvfølgelig om at styrke de uddannelser, vi har uden for de store byer, og gøre dem attraktive, men det handler også om at turde have et politisk blik på den overordnede balance.
Det har jeg en klar ambition om, og det glæder mig, at signalerne er, at der er så mange, der gerne vil være med.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-17:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Vi ser med vældig stor spænding frem til at blive indkaldt til forhandlinger og til at få set det her udspil.
Der er noget, jeg er rigtig nysgerrig efter.
Regeringen har tidligere talt meget om velfærdsuddannelserne, at det er dem, der skal ud i landet, men ministeren lukker også op for, at alt er muligt, og at alt skal være med.
Så er det en del af det her, at det handler om videregående uddannelser på alle niveauer, dvs. både professionshøjskolerne, erhvervsakademierne og universiteterne, altså at vi skal have rykket deres uddannelser ud i landet i et eller andet omfang, så man rent faktisk også kan tage en universitetsuddannelse mange flere steder i landet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Jeg vil godt understrege igen, at jeg mener, det er det samlede uddannelsesbillede, vi skal have et blik for.
Det er klart, at der er mere brug for at kunne uddanne sig til pædagog i hele landet, end der er brug for at kunne uddanne sig til kemiingeniør, og der er nogle helt særlige krav til et forskningsmiljø, når vi taler universitetsuddannelser, og derfor er opgaverne forskellige.
Men de har da hele vejen igennem, uanset om det er erhvervsakademier, om det er professionsuddannelser, om det er universiteter, eller om det er maritime uddannelser, om det er vores kunstneriske uddannelser, har de jo en indflydelse på det Danmark, vi er en del af, og som vi bor i og lever i, og de har en indflydelse på, hvordan man kan rekruttere arbejdskraft.
Og selvfølgelig ærgrer det mig da, når vi har store danske virksomheder, f.eks. i Sønderborg, der ikke kan rekruttere den arbejdskraft, de har brug for.
Så jeg afviser intet, men jeg står heller ikke her med en konkret plan endnu, men jeg lover, at den kommer inden sommer.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-17:
Tak for det.
Og tak til Venstres ordfører for talen og også for at gennemgå Venstres udspil.
Jeg kan forstå på det, som ordføreren siger, at man ifølge Venstres udspil kan få 7.000 pladser, eller i hvert fald mennesker, for 100 mio. kr., og jeg kunne i den forbindelse bare godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad det er for en regnemaskine, som Venstre bruger for at komme frem til det.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Spørgsmålet blev lidt indviklet, men hvis jeg forstod det korrekt, handler det om, hvad det er for uddannelsespladser, vi taler om her.
For mig er det en blanding af uddannelser, som i dag findes i de store uddannelsesbyer, hvor jeg vil gerne have, at der er et tilsvarende udbud uden for de store byer, med henblik på at de unge, der er bosiddende dér, får flere valgmuligheder.
Det vil sige, at man vælger at studere i sit nærområde frem for at flytte til København, Aarhus, Odense eller Aalborg.
Det er en del af det.
Og jeg har et håb i forhold til den pulje, som vi har afsat, og som er på 50 mio. kr. årligt til nye universitetsuddannelser uden for de eksisterende store uddannelsesbyer.
Det kan godt være, at EL synes, at det er lidt med tre sådan nye udbud uden for de store universitetsbyer, men det synes jeg faktisk er stort.
I hvert fald er det noget, der er vanskeligt at løbe i gang i dag.
Så det er en væsentlig håndsrækning til netop at skabe nogle stærkere universitetsmiljøer uden for de store universitetsbyer.
Tak, og tak til Socialdemokratiets ordfører for talen her.
Jeg må bare indrømme, at jeg har lidt svært ved at få styr på, hvad der egentlig er Socialdemokratiets ambitionsniveau, når vi drøfter den her vigtige problemstilling om at få et Danmark i bedre uddannelsesbalance.
Ordføreren holdt sådan set en fin nok tale, men der var hverken nogen måltal eller nogen økonomi og heller ikke nogen konkrete bud på uddannelser.
Så jeg har lidt svært ved at få hold på, hvad det egentlig er Socialdemokratiet vil, ud over at man nævner uddannelser, hvor der jo allerede i dag er tomme studiepladser i de mindre byer.
Så hvad er det lige Socialdemokratiet vil i forhold til den her dagsorden?
Det er uklart for mig.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-17:
Jamen jeg håber da, at fru Ulla Tørnæs har hørt efter her til aften, for der er jo netop blevet sagt, at regeringen planlægger at fremlægge et udspil, hvor vi kommer til at blive mere konkrete på, hvad det er, vi vil på det her område.
Men jeg tør godt love, at Socialdemokratiet ikke præsenterer et udspil, hvor man tror, at man med et fingerknips eller med 100 mio. kr. kan skabe 7.000 – bare for at nævne et tal – uddannelsespladser i Danmark, men at der skal mere til, altså at vi ikke tror på, at man bare ved at flytte rundt på nogle tal, nogle måltal, eller på nogle forskellige pladser kan skabe den forandring, der skal til.
Jeg tror, at det kræver meget mere.
Det kræver, at vi sørger for, at man i de kommuner, hvor man skal have uddannelser, har et lokalt ejerskab, at man har nogle virksomheder, der har en efterspørgsel, at der er en politisk opbakning.
Og det er jo så de overvejelser, som regeringen er i gang med at gøre sig nu, hvor man laver det her udspil.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Lokalt ejerskab er vi jo fuldstændig enige om.
Jeg tror også, jeg fik sagt adskillige gange fra talerstolen for et øjeblik siden, at det også er Venstres tilgang til det.
Men så siger ordføreren, at der skal mere til end et måltal, og at der skal mere til end 100 mio. kr. og en fordobling af det decentrale grundtilskud.
Hvad er det så mere der skal til?
Det er altså stadig uklart for mig.
Kan ordføreren ikke løfte sløret for, hvad det er Socialdemokratiet vil mere end det, som Venstre har budt ind med?
Er det 8.000 studiepladser?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-17:
Nu skal jeg jo ikke bruge min tid på at tale om Venstres udspil, men jeg synes, at det, vi blev præsenteret for lige før, jo i virkeligheden var, at der ikke var andet end en idé om det, altså at man tror, at man kan flytte nogle uddannelsespladser ved at bruge et lille pengebeløb, og det må jo så stå for Venstres egen regning, at man tror det.
Som jeg sagde – og jeg vil gerne gentage det – tror jeg, at man, hvis man i fremtiden skal flytte uddannelser, og hvis der er en provinsby af en vis størrelse, så ikke bare kan sige, at man kan flytte en uddannelse derhen.
Men jeg tror, at det kræver, at der er et lokalt ejerskab, at man har nogle borgmestre, nogle lokale ildsjæle, der har lyst til at drive værket, og at man også har nogle virksomheder, der kan aftage de medarbejdere.
Og det er ikke en nem øvelse, for så tror jeg faktisk, at der var andre før os, der var lykkedes med det.
Man laver ikke et quickfix, hvor man får uddannelsespladserne til at blomstre op alle mulige andre steder, men det kræver flere overvejelser, som er det, som vi er i gang med at gøre os nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-17:
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig på Socialdemokratiets ambitionsniveau i forhold til at flytte eller få nye uddannelsespladser.
For når man siger, at der skal være flere uddannelsespladser ud over landet – det tror jeg vist vi alle sammen er enige om – er det så uddannelsespladser, der skal flyttes inde fra de store byer, eller er det at skabe flere uddannelsespladser?
Vi har også en situation, hvor der kommer færre unge, så umiddelbart ville jeg jo tænke, at det måske samlet set ikke er flere pladser.
Men hvor er ambitionsniveauet henne i forhold til det, og er det også sikkert, at det er alle typer uddannelser, altså både universitetsuddannelser, professionsuddannelser, erhvervsakademierne, som skal ud i landet?
Eller hvordan vil man gøre det?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-17:
Jeg tror bare, jeg kan gentage det, som ministeren allerede har sagt, altså at vi jo ikke afviser noget, når vi kigger på det her.
Det er det for vigtigt til, og der er alle mulige forskellige ting, som er oppe at vende.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-17:
Det kunne jo være, at ordføreren var blevet minister eller sådan noget i mellemtiden, og vi så kun havde én bemærkning!
Jeg vil godt høre ordførerens ambition i forhold til den øvelse.
Jeg er klar på, at der kommer et udspil fra Socialdemokratiet, og det kan vi ikke udtale os om i dag, men derfor kunne ordføreren jo godt have en ambition om det.
Handler det her om at skabe flere uddannelsespladser samlet set, eller handler det om at tage nogle af de uddannelsespladser, der i dag er inde i de store byer, og flytte dem ud rundtomkring i landet?
Hvad er ambitionen for ordføreren?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-17:
Der er alt for mange mennesker, som skulle have haft en uddannelse, der ikke har fået det.
Derfor er det her spørgsmål meget mere end bare uddannelsespolitik.
Hvis man er socialdemokrat, er det her en værdikamp, der handler om at sørge for, at uanset hvor man bor henne i det her land, skal man have mulighed for at få sig en uddannelse og skabe sig et godt liv.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-17:
Jeg tror jo, det er meget forskelligt.
Der er jo et eksempel med Kalundborg, som fik en ingeniøruddannelse, og jeg tror, det var rigtig fornuftigt, og det tror jeg man kan gøre mange andre steder.
Sønderborg er også et eksempel, der er blevet nævnt i dag.
Jeg synes, at man – med rette – mange steder har gode idéer, og der er også flere områder, hvor man godt kunne tænke sig at man får nogle uddannelser.
Jeg tror, at det vigtigste er, at man indgår en dialog med områder, hvor det kan give mening, og at det vigtigste er, at det, når man den her gang udflytter uddannelser, så ikke bliver, fordi man som et politisk parti eller som en tidligere regering har en eller anden idé om, at man skal smøre et tyndt lag uddannelser ud over Danmark, men at det faktisk bliver, fordi man har nogle faglige overvejelser, en god dialog med nogle kommuner, hvor de vil tage noget lokalt ejerskab, hvor man vil tage noget ansvar for, at de her uddannelser bliver bæredygtige.
Det er den ene del af det.
Den anden del af det er jo selvfølgelig, at det både handler om at sikre, at vi har et stærkt erhvervsliv, men at det også handler om at sikre, at man, uanset hvorhenne i det her land man bor, så skal have de samme muligheder for at skabe sig et godt liv og for at få sig en uddannelse.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-17:
Nu tror jeg ikke, at virksomheder kun flytter fra Danmark, fordi de ikke kan få arbejdskraft.
Vi tager også arbejdskraft ind til Danmark, og jeg tror, det er skat og nogle andre ting, der gør, at det er alt for dyrt at drive virksomhed i Danmark.
Men lad det være en anden problematik.
Så kan man jo spørge på en anden måde.
Når nu regeringen sidder her og er i gang med at lave det her udspil, kan man så sige noget om, hvad man har set på, i forhold til hvordan vi skaber de uddannelser der er relevante for erhvervslivet?
Der blev igen nævnt eksempler på velfærdsuddannelser.
Men kan ordføreren sige noget mere konkret om, hvad det er for nogle typer uddannelser, man synes kan være vigtige for erhvervslivet, måske også der, hvor ordføreren selv kommer fra, altså Langeland og i det område?
Er der noget konkret, ordføreren kan sige om, hvilke uddannelser der vil hjælpe det private erhvervsliv?
Bruno Jerup (EL), 2021-03-17:
Altså, jeg er helt med på, at de der 100 mio. kr. skal bruges til nogle forskellige initiativer, og de er også beskrevet, men det lyder, som om vi er enige om, at det ikke handler om de 7.000 uddannelsespladser.
Der skal simpelt hen ikke laves flere uddannelsespladser.
Det vil sige, at de 7.000 skal flyttes fra de store byer til et andet sted.
Det må ordføreren så svare på, altså om det er sådan.
Og de penge, der skal bruges til det, skal så tages fra der, hvor de er i dag, og det vil sige fra uddannelsesstederne, Københavns Universitet og professionshøjskolerne i de store byer, så det er ligesom det, der er projektet.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Der skal ikke laves flere uddannelsespladser.
Det er det, spørgsmålet går på, forstår jeg nu.
Altså, jeg ser det jo som en kombination.
Nogle af pladserne findes i dag i de store byer.
Der vil jeg gerne have, at udbuddet er større uden for de store uddannelsesbyer.
I dag findes der ikke det antal universitetetsudbud uden for de store uddannelsesbyer, som vi gerne vil have.
Det vil højst sandsynligt være helt nye uddannelser, så det er lidt et miks af både nye og eksisterende.
Jeg lyttede mig til, at ministeren på mit spørgsmål om, hvorvidt regeringen var klar til at flytte eksisterende uddannelser, sagde, at det var man ikke afvisende over for, og det synes jeg da er interessant.
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-17:
Tak for det.
Jeg vil sådan set godt starte med både at kvittere for at have indkaldt til den her forespørgselsdebat, men faktisk også for det udspil, som Venstre er kommet med.
Vi er ikke enige i alting, men der ligger jo et rigtig godt forslag fra Venstre, og det vil jeg sådan set godt starte med at kvittere for.
Måske lidt i forlængelse af det, som den tidligere spørger spurgte ind til, nemlig om det handler om, at de unge skal have mulighed for at tage en uddannelse uden for de store byer, eller at nogle af dem skal tage uddannelsen uden for de store byer, er der noget, jeg godt lige vil spørge ind til
: I Venstres forslag skriver man om de her 7.000 uddannelsespladser, altså unge mennesker, som man vil placere et sted, men hvor mange af de 7.000 unge mennesker vil man rykke fra de store uddannelsesbyer og ud til nogle andre steder, og hvor mange af dem er nye unge mennesker, hvis man kan sige det på den måde?
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Det er vigtigt for mig at understrege, at vi ikke er tilhængere af tvang og heller ikke tvangsuddannelse eller tvangsflytning af borgere i det danske samfund.
Det, det handler om her, er at skabe nogle nye muligheder for unge mennesker.
Jeg tilhører selv en generation, der blev tvunget væk fra min hjemstavn for at tage en videregående uddannelse.
Heldigvis har det billede ændret sig, men vi er slet ikke i mål.
Man kan bare se på de fire sønderjyske kommuner Varde, Esbjerg, Fanø og Tønder.
Hvis de havde lige så mange akademikere bosiddende, som man har i resten af Region Syd, så ville man kunne øge bnp med helt op til 100 mio. kr. om året, og man ville have 140 fuldtidsstillinger mere, end man har i dag.
Det siger lidt om, hvad det er for en udfordring, vi står over for, når det handler om hele den danske samfundskage.
Vi har et potentiale her, som vi ikke udnytter godt nok, og det tror jeg i allerhøjeste grad hænger sammen med, at man ikke har mulighed for at videreuddanne sig der, hvor man er bosiddende.
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-17:
Det, som ordføreren siger, om muligheder – det tror jeg også at jeg, hvis jeg holder mig til det, jeg har skrevet ned, vil sige senere – er jeg meget, meget enig i.
Men jeg spurgte sådan set til, hvor mange af de her 7.000 pladser der vil være pladser, man rykker, sådan at man lukker dem i de store byer for at åbne dem et andet sted, og hvor mange af de 7.000 pladser der er nye uddannelsespladser.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Kernen i Venstres oplæg er, at nye uddannelser vokser nedefra, så derfor kan jeg ikke stå her på Folketingets talerstol og sige, at det er lige præcis 5.999 nye uddannelsespladser, der skal oprettes, for jeg ved ikke, hvad det præcist er, man ønsker at lægge vægt på de forskellige steder, hvor man drøfter mulighederne sammen med myndigheder og erhvervslivet, eller hvad behovet er.
Jeg kan bare sige, at min erfaring siger mig, at hvis man bakker op om et lokalt initiativ som f.eks. ingeniøruddannelsen i Kalundborg, så er det også den måde, man sikrer, at der kommer en bæredygtig uddannelse ud af det, og at der kommer et stærkt lokalt forankret miljø ud af det, og det tror jeg på er den bedste måde at gøre det på.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-17:
Tak for talen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han kan løfte lidt af sløret for, hvad det er for et udspil, man kommer med for de videregående uddannelser, og hvad det er for nogle kriterier, man lægger ned over for at prøve at tilfredsstille det private erhvervsliv.
Hvordan er det, vi sikrer, at vi skaber den kompetente arbejdskraft, der er brug for rundtomkring i landet, og det ikke kun er til det offentlige?