runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Med lovforslag nr. L 89 kan man få udbetalt sine indbetalinger til efterlønsordningen kontant og skattefrit i første halvår af 2018.
Jeg ved ikke, om det er en skrøne, eller om det faktisk passer, at man på Institut for Statskundskab benytter efterlønsordningen som et skoleeksempel på lovgivning, der for det første ikke virker efter den oprindelige hensigt og for det andet siden hen er vokset ud over alle forudsigelser, der blev lavet dengang, og som for det tredje er endt med at blive mere hellig end en hellig ko for de partier, der oprindelig var med til at vedtage ordningen.
Det er måske en skrøne, men når den bliver ved med at versere, er det jo nok, fordi den også passer meget godt på virkeligheden.
Efterlønsordningen stammer fra slutningen af 1970'erne, og den er lige så smuk som andre ting fra den periode.
Det udtryk, der melder sig i tankerne, er nok: mere sjælden end køn.
Det er ikke længere og det bør heller ikke være en social begivenhed at blive 65 eller 70 år.
Derfor er der rigtig god fornuft i at indrette lovgivningen, som om det var tilfældet, at det ikke er en social begivenhed, og derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Det her forslag synes at være blevet lavet, fordi man regner med, at der på sigt kommer meget stor efterspørgsel efter arbejdskraft på arbejdsmarkedet, og det er da også et godt bud, men det ved vi jo altså ikke rigtig.
Vi ved, at der kommer en kæmpe, kæmpe forandring på arbejdsmarkedet i løbet af de næste 5, 10, 15 år.
Vi ved, at vi kommer til at miste måske 500.000 – måske flere – stillinger, som vi kender, og at vi skal genskabe en lang række arbejdspladser, hvis vi ikke skal løbe ind i en hel masse arbejdsløshed.
Så der er en meget, meget turbulent tid foran os med hensyn til robotisering og digitalisering.
Jeg synes, det er svært at være meget tydelig på, hvordan det kommer til at ende.
Så det der med, at vi er fuldstændig sikre på, vi bare skal knokle rigtig meget mere i fremtiden og skal endnu længere ind i hamsterhjulet, synes vi ikke rigtig at der er nogen der kan sige tydeligt.
Med hensyn til det her forslag lægger vi i Alternativet rigtig meget mærke til, at det er en frivillig ordning.
Det har en masse konsekvenser for dem, der eventuelt siger ja til det her – hr. Leif Lahn Jensen har nævnt de fleste; det er blevet uddybet ganske godt.
Man kan miste muligheden for at gå tidligt på efterløn, og det kan også gå hen og blive en rigtig, rigtig skidt forretning, det her.
Så det kan være dårligt for nogle, det kan måske endda være dårligt for mange, men kan det være godt for nogen?
Det er svært at sige.
Men noget af det, vi godt kan lide ved det forslag her, er altså, at det er frivilligt.
Og jeg tror, at danskere er rigtig, rigtig gode til at vurdere, hvad de skal gøre med deres penge, når de lige så stille er ved at blive seniorer.
Så i Alternativet er vi slet ikke så skeptiske over for det her forslag.
Vi kunne faktisk godt finde på at stemme ja.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Det her er en folængelsesmulighed for dem, der er alvorligt syge af f.eks. kræft.
Den blev indført som en forsøgsordning, hvor man kunne få forlænget sygedagpengene, hvis man havde en alvorlig sygdom.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-23:
Tak for det.
Derfor er det jo kun en glæde for os, at regeringen noget senere blev enige med sig selv om at fremsætte det her forslag og også aftalte det med Dansk Folkeparti.
Det er ærgerligt, at vi ikke blev inviteret med.
Men det her forslag giver rigtig god mening i en tid, hvor vi har akut brug for arbejdskraft – at mennesker, der godt vil og selv vælger det, bliver lidt længere på arbejdsmarkedet og får mulighed for at få udbetalt deres efterløn skattefrit mod selvfølgelig at opgive retten til efterløn.
Det har vi brug for.
Fra vores perspektiv er det slet ikke nok i forhold til de udfordringer, som vi står med, nemlig mangel på arbejdskraft.
Men det er et godt, radikalt forslag, og derfor stemmer vi selvfølgelig for.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-23:
Advarselslamperne blinker ved det her lovforslag.
Det lyder jo så besnærende at tilbyde lønarbejderne at få nogle penge i hånden her og nu, men det er den slags tilbud, det er meget dyrt at tage imod.
Hvorfor skal vi dog fra Folketingets side lokke mennesker, der måske lige nu mangler penge, til på længere sigt at snyde sig selv?
Gældsfælden er et gyserprogram på tv, og vi skal ikke her fra Folketingets side lokke folk ud på tynd is.
SF er imod lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Tak for det.
Jeg vil også gerne starte behandlingen af det her lovforslag med at sige tak for den støtte, der er givet til lovforslaget, men jo også notere mig, at der er partier, som er imod lovforslaget, hvilket ikke nødvendigvis kan komme som den store overraskelse.
Det er jo velkendt, at levetiden i Danmark stiger.
Det gælder både for ufaglærte, faglærte og personer med videregående uddannelser.
Stigningen er også bredt funderet på tværs af uddannelsesgrupper.
Som sagt er det jo dejligt med den længere levetid og det bedre helbred.
Vi ønsker at give dem, der gerne vil udskyde deres tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, gunstigere vilkår for fortsat at være en del af det arbejdende fællesskab.
Med lovforslaget bliver det muligt for personer med indbetalte efterlønsbidrag og fleksydelsesbidrag at fravælge efterlønsordningen eller fleksydelsesordningen og i stedet få bidragene udbetalt kontant og skattefrit i 2018.
Det vil være muligt at ansøge i første halvår af 2018.
Muligheden for skattefri udbetaling i 2018 er tilrettelagt efter de samme principper, som gjaldt for muligheden for kontant og skattefri udbetaling i 2012.
Og der er det måske lidt værd at bemærke ordet 2012, fordi der dengang jo var en anden regering, som jeg ikke var en del af, men som var en socialdemokratisk regering; det siger jeg, fordi der jo var en stor diskussion under den her behandling om, hvorvidt man så skulle gøre noget mere end det, som der er lagt op til, og der må jeg sige, at vi sådan set følger det, som den tidligere regering gjorde i 2012.
For det er vigtigt, at de personer, som vælger at udtræde af henholdsvis efterlønsordningen og fleksydelsessordningen, er klar over, hvilke konsekvenser det har for fremtiden. Arbejdsløshedskasserne og Udbetaling Danmark får derfor med lovforslaget pligt til at informere personerne, som har mulighed for den kontante og skattefri udbetaling, om konsekvenserne af fravalget.
Flere andre har været inde på det, men det er selvfølgelig også vigtigt at nævne her i dag, at det selvfølgelig også skal belyses.
Og så noterer jeg mig, at hr. Bent Bøgsted gerne vil drøfte muligheden for et ændringsforslag i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det vil jeg selvfølgelig gerne tage pænt imod og sige, at vi må prøve at se på, hvordan det kan imødekommes i den videre udvalgsbehandling.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
I december 2013 lavede den daværende socialdemokratiske beskæftigelsesminister en ny sygedagpengereform, som på mange måder var bedre end reformen, den erstattede.
En af de ting, som vi ændrede, var det absolut nødvendigt at ændre, for før ændringen hørte vi historier om kræftramte mennesker, der blev jagtet igennem beskæftigelsessystemet for at sikre, at de stod til rådighed på arbejdsmarkedet, eller for at få dem i gang.
Det var fuldstændig forkert, og det tror jeg vi alle synes, for det, man har brug for, hvis man bliver alvorligt syg, er selvfølgelig ro til at blive rask og sammen med sin familie at kunne koncentrere sig om dette.
Derfor var det også super godt, at Mette Frederiksen fik gennemført en forsøgsordning, hvor disse mennesker ikke skulle igennem alt det, men kunne beholde deres sygedagpenge og få den ro, som er nødvendig for mennesker i så svær en situation.
Forsøget udløber her ved årets slutning, og derfor er det nødvendigt enten at fortsætte forsøget eller gøre ordningen permanent.
Derfor glæder det mig også utrolig meget – nu kigger jeg ned på ministeren, han skal også have ros en gang imellem – at ministeren tager det op igen og foreslår at gøre den ordning, som Mette Frederiksen lavede, permanent.
Selv om vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe syge mennesker i arbejde så hurtigt som muligt og hjælpe dem igennem den svære tid, er der også bare mennesker, som skal have ro.
Derfor støtter vi forslaget og er super glade for, at vi i forligskredsen også kunne blive enige om det.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Jamen det kan jeg så bekræfte at ordføreren glemte.
Og så vil jeg takke for svaret.
Nu synes jeg jo, det er en rigtig dårlig undskyldning, at lønmodtagerne i forvejen har fået forringet deres vilkår, når det drejer sig om adgangen til supplerende dagpenge –
det har Dansk Folkeparti jo også støttet – altså at når de har det, skal andre også have det, samtidig med at man ligesom bryster sig af, at nu har man fundet en rigtig god løsning for de selvstændige.
Det har man i hvert fald ikke på det der punkt.
Er ordføreren opmærksom på, at den der regel om supplerende dagpenge, altså den måde, de skal beregnes på og afregnes på, når den træder i kraft – fordi der er en overgangsperiode i øjeblikket – kan medføre, at 1 times arbejde kan betyde, at man mister en hel måneds dagpenge?
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Jeg vil sige til hr. Finn Sørensen, at det, jeg vil hæfte mig ved her, er, at vi har lavet en lovgivning, der løser problemer for rigtig mange, og som gør, at man kan komme ind i dagpengesystemet, hvis man har en atypisk ansættelse.
Det drejer sig om 250.000-300.000 – jeg har ikke det nøjagtige tal for, hvor mange det er – der kan få gavn af det her og komme ind i systemet.
Det betyder også, at man må arbejde ved siden af dagpengene, hvor man så godt nok får det modregnet i dagpengesystemet.
Så hæfter hr. Finn Sørensen sig ved det her med, når dagpengeperioden er slut, og at der kan være et overgangsproblem dér.
Det er jo det samme som ved almindelige lønmodtagere.
Hans Andersen (V), 2017-11-23:
Tak for det.
Sådan er det i dag, og sådan skal det også være i fremtiden.
Derfor glæder det mig, at vi behandler det her lovforslag i dag.
Jeg tror, vi alle er enige om, at vi skal ruste os til fremtidens arbejdsmarked.
Vi skal sikre, at vi har de rette kompetencer, men vi skal også sikre tryghed og sikkerhed for lønmodtagere, for selvstændige og for dem, der sidder på begge stole.
Ingen skal fanges midtimellem.
Lovforslaget bygger som bekendt på anbefalinger fra arbejdsgruppen om selvstændige i dagpengesystemet.
De har ydet et prisværdigt stykke arbejde, som betyder, at vi nu kan tage et stort skridt mod at ruste os til fremtidens arbejdsmarked.
Vi skal gøre det nemt, fleksibelt og trygt at kaste sig ud i selvstændige eventyr ved siden af sit arbejde.
Det skal et ufleksibelt system med firkantede regler ikke spænde ben for.
Det ændrer vi på med det her lovforslag i dag.
Vi skaber et mere moderne og fleksibelt dagpengesystem, der fokuserer på aktivitet i stedet for at forsøge at tvinge mennesker ned i én kasse som enten lønmodtager eller selvstændig.
Lovforslaget giver større gennemsigtighed og tryghed for alle uanset beskæftigelsesform, og det synes vi i Venstre er rigtig positivt.
Hvis vi skal gribe de muligheder, der ligger i den teknologiske udvikling, er fleksibilitet og tryghed nøgleordene, og med det her lovforslag mener Venstre at vi tager et stort skridt og et nødvendigt skridt mod fremtidens arbejdsmarked.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Nu kan jeg jo bare høre, at hr. Finn Sørensen siger, at det er, som om der slet ikke er nogen fordele eller noget som helst godt i det her.
Kan hr. Finn Sørensen bekræfte følgende, som står i lovforslaget på side 45 – hvis Finn Sørensen ikke er nået så langt i sin læsning: Der er 315 helårspersoner ekstra, der rent faktisk kommer på dagpenge – 315 – og man bruger ekstra som en merudgift 53,2 mio. kr. på det her?
Kan hr. Finn Sørensen ikke bekræfte det?
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Det ville være dejligt, hvis hr. Leif Lahn Jensen kunne bekræfte, at han havde hørt efter under min ordførertale, men det kan jeg høre at hr. Leif Lahn Jensen ikke er i stand til.
For han startede sit spørgsmål med at sige, at jeg ikke havde beskæftiget mig med de forbedringer, der er i lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Det, jeg også hørte, var, at hr. Finn Sørensen brugte allermest tid på at begræde de ting, som der er i det, og som ikke er så godt.
Det mener hr. Finn Sørensen så åbenbart ikke at de har.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Jeg vil sådan set anbefale hr. Leif Lahn Jensen at genhøre mit indlæg fra før.
Så vil han konstatere, at der faktisk er en rigtig god balance i det, med hensyn til hvor meget tid jeg brugte på at beskrive forbedringerne – oven i købet noget mere præcist og nuanceret, end hr. Leif Lahn Jensen selv gjorde.
Og så vil jeg bare sige, at i modsætning til hr. Leif Lahn Jensen har jeg en opfattelse af, at når jeg står her i salen og på et eller andet tidspunkt, når vi er færdige med behandlingen, skal trykke på den røde eller den grønne knap, så skal jeg bruge mit eget hoved til at tænke med og ikke deponere min beslutningskraft hos mennesker, der sidder uden for Folketinget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Det, der ligger i det, er nemlig, at vi ligestiller det med almindelige lønmodtagere i den her forbindelse, og jeg vil jo sige til det med de 78 til de 30 uger, at det er det, som en almindelig lønmodtager kan få i supplerende dagpenge.
Hvis der er noget uklarhed omkring det med selvstændig virksomhed og om det med, at man, hvis man er nødt til at lukke ned i en periode, på grund af det ikke kan få dagpenge uden at afhænde virksomheden, er det da noget, vi skal se på og finde en løsning på, altså hvis det er tilfældet.
For det skulle jo gerne være sådan, at man kan kombinere det, og at man netop ikke skal ud og afhænde sin virksomhed, hvis man lukker ned og får almindeligt lønmodtagerarbejde.
Men hvis der er en særlig begivenhed, der gør, at man er nødt til at lukke ned – det kan være på grund af sygdom – er det da noget, vi er villige til at se på i forligskredsen for at se, om vi kan finde en løsning på det.
Det vil jeg ikke udelukke.
Jeg kan så heller ikke stå og love her, at vi kan, men det er da en snak, vi skal have i forligskredsen, hvis det er sådan et tilfælde, hr. Finn Sørensen henviser til.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Tak, og tak til ordføreren.
Nu kommer det jo ikke bag på mig, at Dansk Folkeparti medvirker til forringelser for de ledige, for det har Dansk Folkeparti jo gjort før, ikke mindst med VK's dagpengereform i 2010, hvor Dansk Folkeparti ligefrem var stolte af, at det var dem, der fik afkortet dagpengeperioden fra 4 til 2 år og fordoblet kravet til genoptjening af dagpengeret.
Så det kommer ikke så meget bag på mig, at Dansk Folkeparti støtter et lovforslag, hvor der er nogle yderligere forringelser for de ledige.
Der er ved siden af det så også nogle forbedringer, og det skal jeg nok erkende og forholde mig til senere.
Men jeg vil alligevel spørge: Hvorfor er det nødvendigt?
Jeg vil gerne konfrontere ordføreren med to yderligere forringelser ud over dem, jeg nævnte før.
Det er den ene ting.
Den anden ting er en meget voldsom stramning af den periode, hvori man kan få supplerende dagpenge, for den skæres ned fra 78 uger til 30 uger.
Hvorfor er det nødvendigt at gennemføre sådan nogle forringelser?
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren nævnte nogle af de forbedringer, der ligger i lovforslaget, men det rummer jo også nogle forringelser.
F.eks. vil de nye optjeningsregler, hvormed der bliver indført en indtægtsgrænse, der skal nås, medføre, at nogle selvstændige, som i dag kan optjene dagpengeret, ikke kan det fremover.
Den mindstesats, som findes i dag, bliver afskaffet, altså et sikkerhedsnet, en nedre grænse for, hvor lav ens dagpengesats kan blive, nemlig 82 pct., bliver afskaffet, samtidig med at man laver nye beregningsregler.
Derfor vil vi på det her område opleve det samme, som 3F jo allerede har oplevet, nemlig at nogle medlemmer mister tusindvis af kroner i dagpenge om måneden.
Det er bare for at nævne to, for tiden løber – og der er et par stykker mere.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvorfor støtter ordføreren sådan nogle forringelser af de lediges vilkår?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Det er simpelt hen, fordi der er forskel på Enhedslisten og Socialdemokratiet.
Det, vi ser på, når vi går ind i noget som det her, er, om den overordnede ramme er bedre, og det er den.
Det koster nogle penge, og hvorfor gør det det?
Alt andet lige
må det da glæde hr. Finn Sørensen, at der kommer flere ind i dagpengesystemet.
Det glæder mig, det glæder vores parti, og derfor er vi også med i det.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Jeg forstår ikke, hvor den opfattelse, at det her skulle medføre, at der kommer flere ind i dagpengesystemet, kommer fra.
Jeg har lige henvist til en af forringelserne, som sandsynligvis vil medføre, at der kommer færre.
Men det centrale spørgsmål er jo: Hvorfor medvirker Socialdemokratiet til forringelser af de lediges vilkår?
Hvorfor kigger man ikke på nogle andre grupper i samfundet, f.eks. de 10 pct. rigeste, der har fået mange, mange flere penge til rådighed igennem de seneste år?
Hvorfor skal de ikke bidrage?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Nu vil jeg så bede hr. Finn Sørensen om at læse lovforslaget.
Jeg kan ikke helt præcis huske det, men jeg mener, at det koster omkring 20 mio. kr. Når det koster det, er det jo, fordi der er flere, der kommer ind i dagpengesystemet og det dermed bliver dyrere.
Og jeg vil bare igen sige til hr. Finn Sørensen: Læs dog lovforslaget og se, at når det her koster penge, er det, fordi der kommer flere ind i dagpengesystemet.
Og jeg deler altså ikke den negative stemning, som Enhedslisten har.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg gerne vil bede hr. Leif Lahn Jensen om at bekræfte, at det her system med atypiske ansættelser går ud på, at bl.a. sådan nogle som vikarer, nogle, der modtager honorarer, nogle, der er selvstændige, kan kombinere deres indtægter og dermed bruge det i dagpengesystemet til at beregne deres dagpenge.
Der er jo nogle, der ikke kan tage noget af lønindtægten med i beregningen af dagpengene, men det kan de her.
De 250.000-300.000, der er selvstændige, og som kombinerer det med at være lønmodtagere og have honorarjob, kan nu begynde at beregne det.
Kan hr. Leif Lahn Jensen ikke bekræfte, at det er sådan, det hænger sammen, og at der derfor er flere, der så også kan få gavn af dagpengesystemet?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Jeg er fuldstændig enig – og tak for det, vil jeg da sige til hr. Bent Bøgsted.
Jo, jeg har da haft folk, der var i fagforening og alt mulig andet – og det ved jeg at hr. Bent Bøgsted også har – der netop repræsenterer de her grupper af atypiske lønmodtagere, som der i øvrigt bliver flere og flere af, og de har sagt det her og er rigtig glade for det her system.
Jeg er bare nødt til sige det, og det er derfor, jeg reagerer, som jeg gør, over for hr. Finn Sørensen, for jeg har stort set ikke hørt nogen, ikke ret mange, der er imod det her.
De fleste roser det og glæder sig over det, og det tillader jeg mig så også bare at gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Jeg synes egentlig, den her aftale er en rigtig god aftale.
Det er også det, parterne har arbejdet sig frem til, altså at finde en ordning for atypiske ansættelser.
Det var det udestående, der var, dengang vi lavede det store dagpengeforlig.
Så manglede vi dem med atypiske ansættelser, selvstændige, kombinationsmuligheder for lønindkomster, og det er det, man opnår her.
Der er vel 250.000-300.000, der har haft problemer med at få godkendt deres beregninger af indkomst, og det problem løser vi med det her.
Det kan godt være, at der, hvad skal man sige, er lidt begyndervanskeligheder, vi skal holde øje med, og det er jo også derfor, vi har aftalt, at vi skal mødes to gange om året de første år for at se, hvordan det nu går med det.
Det kan altid godt være, at man kan finde noget, der går i lidt modsatrettede retninger, noget, der er lidt negativt – det kan sagtens ske – men generelt har vi jo her fået et rigtig godt forslag, der løser mange af de problemer, der netop har været med de her atypiske ansættelser.
Der er også det, at man kan bruge dagpengesystemet, hvis man ophører med en virksomhed.
Man behøver ikke at sælge ud af hele virksomheden, men man kan bibeholde en virksomhed og så arbejde sig op til, at man kan klare sig som selvstændig igen.
Det har man så 30 uger til, hvor man kan få supplerende dagpenge.
Hvis de så kommer over et vist beløb, skal det registreres, og det, de tjener, skal selvfølgelig modregnes i dagpengene.
Det er jo ikke sådan, at man får dobbeltydelse, men man har muligheden for at kombinere det og så bruge en periode med ledighed som iværksætter til at få startet op, og det er også en god ting.
Vi har jo haft det problem, at mange selvstændige, hvis det gik dårligt eller der var en, der ville træde ud af virksomheden, så har skullet afhænde det hele, og det er ikke nødvendigt med det her.
Det er i hvert fald et forslag, der er blevet rigtig godt modtaget rundtomkring.
Vi skal så evaluere det i 2021 for at se, hvordan det hænger sammen, og om det, som vi havde forventet af det, holder.
Men sådan umiddelbart synes jeg i hvert fald, at det, vi hører, når vi snakker med nogle af dem, der bliver involveret i det, er, at de er glade for, at vi har lavet det her system.
Jeg har endnu ikke mødt nogen – ud over herinde i Folketingssalen – der har talt negativt om det her; ellers har jeg egentlig kun hørt positivt om lovforslaget som sådan.
Det synes jeg at vi opnår med det her.
Det kan måske ikke undgås, at der kan være nogle skønhedsfejl, men det er jo så det, vi har aftalt at vi skal følge op på, og derfor mødes vi de her to gange om året i den her tid.
Så alt andet lige synes vi i Dansk Folkeparti, at det er et godt lovforslag, der er kommet, og vi støtter fuldt ud op om det.