runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-03:
Tak for det.
Årtiers brug af havet som losseplads har ført til, at vi nu har ramt muren.
De fleste steder er miljøet i vores kystområder og indre farvande simpelt hen i så dårlig tilstand, at vi ikke kan tillade mere forurening.
Det gælder både forurening med næringsstoffer, kvælstof og fosfor og kemisk forurening.
EU's vandrammedirektiv, som trådte i kraft i år 2000, forpligter os til at bringe vandmiljøet i god tilstand i 2027, men efter 24 års politisk svigt af havet ser den opgave nu desværre næsten umulig ud.
Der er brug for et paradigmeskifte i vores tilgang til det hav, som omgiver vores dejlige land.
Vi skal nedbringe forureningen markant og genoprette naturen og miljøet.
Det er fuldstændig afgørende for, at fiskene vender tilbage, og for, at vi trygt kan lade vores børn bade i havet, og for, at turister fortsat vil rejse til Danmark for opleve vores smukke kyster og vores vidunderlige hav.
Det her lovforslag tager nogle vigtige skridt i den rigtige retning.
Som også andre har været inde på, forbyder lovforslaget nu udledning af vand fra røggasrensesystemer på skibe.
Det har indtil nu været lovligt for store fragtskibe at sejle tværs gennem danske havområder på tung bunkerolie, der er et af verdens mest forurenende brændstoffer, hvis bare de lod være med at udlede den giftige røg direkte til luften, men i stedet nøjedes med at udlede den direkte til havet.
Røggasvandet indeholder kræftfremkaldende tjærestoffer og giftige tungmetaller, der hober sig op i naturen og i fødekæder og i sidste ende via fisk og skaldyr kan havne på middagsbordet hos danskerne.
Det er vi glade for at vi nu får sat en slutdato for den 1. juli 2025, når det gælder skibene med åbne systemer.
Vi mener dog i Enhedslisten, at slutdatoen også burde være tidligere for skibe med lukkede systemer, i stedet for at de får hele 4 år til at omstille sig, når alternativet ligger lige for: at skifte til et renere brændstof.
Lovforslaget forbyder også dumpning af slam og andet opgravet materiale på havdybder under 6 m, noget, som andre også har været inde på går under det mere uskyldigt klingende udtryk klapning.
De lavvandede farvande er mange steder forvandlet til stendøde ørkner under vandet, men de har potentiale til høj biodiversitet med ålegræsgange, som er vigtige levesteder for bunddyr og fiskeyngel.
Det er derfor et vigtigt første skridt, at vi nu får stoppet dumpning her.
I Enhedslisten mener vi også, at meget større havområder skal beskyttes mod klapning og vi skal blive meget bedre til at bringe det opgravede materiale på land og nyttiggøre det.
Vi står foran en enorm opgave med at få livet tilbage i vores farvande, og dette lovforslag tager nogle skridt i den rigtige retning, og derfor bakker Enhedslisten op om forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Vi støtter også lovforslaget.
Det gør vi, fordi vi ikke går ind for klapning.
Vi går heller ikke ind for, at man skal have lov til at lede forurenet vand ud i vores hav, og vi synes generelt, at vi skal passe bedre på vores havmiljø.
Jeg har ikke som sådan forberedt nogen tale – jeg har også skrevet min tale selv, hr. Thomas Monberg – men jeg har lyttet til de gode taler, der har været, inden det blev min tur, og jeg bemærkede bl.a., at hr. Kim Edberg Andersen fra Danmarksdemokraterne sagde, at vi skal passe på, at det ikke bliver sådan, at man ikke kan grave en sejlrende fri.
Det er jeg også enig i, og hvis det skulle være tilfældet, synes vi selvfølgelig også, at vi skal have rettet op på det.
Men vi vil hellere have, at vi passer lidt for godt på vores havmiljø, end at vi passer lidt for dårligt på det.
Havmiljøet er virkelig presset.
Det er en tragedie at se den tilstand, vores hav befinder sig i, og vi synes, at vi har ladet stå til i alt, alt for mange år, og derfor vil vi gerne støtte de tiltag, som kan medvirke til at skabe et lidt bedre havmiljø, selv om det desværre formentlig kommer til at tage rigtig lang tid, før vi kommer i mål med det.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-03:
Tusind tak for det.
Egentlig synes jeg, at der er noget næsten komisk over den del af det her lovforslag, der handler om det her scrubbervand.
Jeg synes, det er en lille smule vildt, at vi indtil nu bare har accepteret, at det, vi ikke ville frigive ud i luften, har vi proppet i noget vand, og så har vi sendt det ud i vores hav.
Det er da egentlig ret vildt, at vi indtil nu bare har tænkt, at det lyder som en god idé at gøre det; og det taler måske meget godt ind i, hvorfor det er, vi står i den situation for vores havmiljø, som vi gør i dag.
Jeg er derfor også rigtig glad for, at vi nu rent faktisk tager et skridt på det her område, og at vi ikke bare sørger for, at de partikler, vi ikke ønsker skal komme ud i luften, bliver gemt væk og proppet ned i havet, men at vi derimod siger, at det skal vi have sat en stopper for, for selvfølgelig forsvinder det her jo ikke bare, når det kommer ned i havet.
Det har rent faktisk enormt langsigtede konsekvenser for det havmiljø, som vi alle sammen herinde jo går så meget op i.
Det er også på høje tid at få sikret, at man ikke bare klapper, når man er på under 6 m.
Jeg glæder mig rigtig meget til, at vi i endnu højere grad rent faktisk får gjort noget på det her område.
Jeg tror, at min formand, hr. Martin Lidegaard, tit har brugt vendingen: Hvad ville fisken sige?
Og jeg tror, at fisken ville være ret glad for det her lovforslag, fordi havmiljøet rent faktisk kommer til at få det bedre.
Det her kommer på ingen måde til at bringe os i mål, men det bliver fine og gode skridt i den rigtige retning, og derfor støtter Radikale Venstre naturligvis også op om det.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-03:
Vi vil ikke som forligsparter begynde at fremsætte lovforslag om at ændre i de forlig, vi er en del af.
Det vil vi køre inde i et separat rum.
Så at det skal danne præcedens, synes jeg måske ikke.
Men nu, hvor det er fremme, synes vi da alligevel, at det er lidt sjovt og elegant lavet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-03:
Jamen jeg synes personligt, der er rigtig stor forskel på, om store rederier pumper røggas ned i havmiljøet, eller om du bruger havmiljøet rekreativt, og at du så får fjernet sand fra din havn.
Vi skal bare huske, at fakta er, at klapning er nødvendigt i rigtig mange danske havne, også i forhold til den grønne omstilling.
Så klapning er jo bare noget, der er behov for.
Men hørte jeg ministeren garantere, at dem, der bor langs Limfjorden og bruger den rekreativt, kan sove trygt, og at ministeren finder en god løsning, hvor de naturligvis kan komme af med det, som de har behov for at få suget op fra deres havn?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-03:
Virkeligheden er jo den, at vores indre farvande, herunder Limfjorden, er i en så elendig tilstand, en så dårlig kemisk tilstand, at der ikke er noget, vi kan fortsætte med, som vi plejer, heller ikke i Limfjorden.
Det kan vi ikke, og vi er nødt til at være ærlige om det.
Hvis vi vil det, der har været tale om hele tiden, nemlig forbedre vores havmiljø, så kan vi ikke fortsætte som hidtil, heller ikke i Limfjorden.
De modeller, vi arbejder med, er ændringer, og det kan både være fordyrelser og besværliggjorte ting.
Meget af det er jo at nyttiggøre det, altså frem for at klappe det materiale, man hiver op, så at tage det op på kajen og nyttiggøre det og bruge det til råstof.
Lars Aagaard (M), 2024-12-03:
Jamen det er meget simpelt.
For det andet, og det er jo ligefor, og I ved jo også godt, hvad grunden er: Vi skal revidere klimaloven til næste år.
I dag indgår de langsigtede mål i klimaloven.
Det er forligsbelagt, og af hensyn til den almindelige forligstradition drøfter vi det med forligspartierne.
Det forekommer mig at være ret åbenbart, og jeg har i øvrigt også sagt offentligt i andre sammenhænge, at den revision skal vi tage i en sammenhæng, så vi både diskuterer, om der er opbakning i forligskredsen til at skærpe de langsigtede mål, men naturligvis også, hvad det så er for et 2035-mål, og hvad der i øvrigt kunne være af ønsker til justering af klimaloven.
Så det er sådan set bare derfor; det er ligeud ad landevejen.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-03:
Tak for det.
Nu er grunden til, at vi har fremsat det her forslag, jo, at regeringen faktisk har det i sit regeringsgrundlag, og det er hele 2 år gammelt og har faktisk fødselsdag her i december.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, hvorfor der er gået hele 2 år, fra man har lavet et regeringsgrundlag, hvor man har en ambition om at højne målsætningerne og endda har høstet stor ros for det, og hvorfor man så ikke har implementeret det.
Hvad har stået i vejen for, at regeringen har gjort det?
Nu er der gået 2 år – 2 år, vi kunne have brugt til at sende et vigtigt signal til det omkringliggende samfund om, at vi har en ambition om at højne vores klimaindsats.
Lars Aagaard (M), 2024-12-03:
Først må jeg undskylde over for formanden, at vi ved et tidligere lovforslag udsatte ham for at skulle sige det vanskelige ord kulstofgrænsetilpasningsmekanisme.
Jeg skal arbejde med titlerne på lovforslagene.
Nå, nu skal vi til noget helt andet, men noget, som jo også har et element af, jeg ved ikke, om det er seriøsitet, men måske også lidt humor.
Det var i hvert fald, hvad jeg tænkte, da jeg læste Enhedslistens forslag.
Som punkt 1 er jeg naturligvis kisteglad for, at Enhedslisten med dette lovforslag viser sin meget klare støtte til regeringens energipolitik.
Så tak for det.
Vi er enige om de langsigtede målsætninger: at klimaneutralitet skal fremrykkes til 2045, og at der skal sættes et nyt mål om 110 pct.s reduktion i 2050 i forhold til 1990.
Så tak for det.
Jeg håber, debatten i dag vil afsløre, hvor Folketingets partier står i forhold til det spørgsmål.
Det er jo potentielt et godt resultat.
Med klimaloven er det aftalt, at den til enhver tid siddende regering hvert femte år skal fastsætte et nyt klimamål med et 10-årigt perspektiv.
Derfor vil regeringen næste år foreslå et ambitiøst klimareduktionsmål for 2035.
Det betyder så, at forligskredsen bag klimaloven næste år skal drøfte et nyt mål for 2035, som kan fungere som trædesten på vejen til regeringens langsigtede klimamål om klimaneutralitet og nettooptag.
Jeg mener derfor ikke, det giver mening at lave en justering af klimaloven nu, både fordi det ikke har været drøftet i forligskredsen, som traditionen tilsiger, men altså også fordi vi alligevel snart skal åbne loven for at kigge på en samlet revision af klimaloven, og det er regeringens holdning, at vi skal håndtere det i en sammenhæng.
Jeg kunne heller ikke lade være med at tænke over, at der i de her tider i det offentlige er en debat om meget arbejdspres for både politikere og embedsværk, og at der er for meget pres på lovgivningsarbejdet.
Derfor tænker jeg, at det ikke er supernødvendigt at justere klimaloven flere gange end højst nødvendigt.
Det vil spare tid og ressourcer for både Folketinget, udvalget og embedsværket, og det synes jeg grundlæggende er fornuftigt.
Jeg takker for Enhedslistens opbakning til regeringens politik.
Lad det fortsætte.
Jeg ser frem til at invitere partierne bag klimaloven, forligskredsen, herunder Enhedslisten, til drøftelser om nye klimamål i det nye år, herunder om, om der er opbakning til at skrive regeringens langsigtede klimamål ind i klimaloven.
Tak for ordet.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Det lyder ikke, som om der er nogen særlige grunde til, at Limfjorden skal have særregler, og det synes jeg heller ikke at jeg kan få øje på.
Det kan godt være, at der havde været det, men helt generelt er det jo god regeringsskik, at vi sørger for at have ens regler i hele Danmark, frem for at vi laver særregler for nogle bestemte områder, fordi de er bedre til at råbe op eller varetage bestemte interesser, og så giver undtagelser, særlige skatteregler eller noget andet til bestemte områder.
Det synes jeg generelt man skal lade være med, og det gælder også i tilfældet her.
Magnus Heunicke (S), 2024-12-03:
Det første er jeg fuldstændig enig i.
Det er lidt på samme måde med skibsfarten som med flybranchen: Man har mange, mange engelske udtryk, og jeg tror, vores dygtige embedsfolk også bliver påvirket af at arbejde tæt sammen med branchen, hvilket jo er godt.
Men der er voldsomt mange engelske udtryk i det her.
Man kan ikke fortsætte som hidtil i Limfjorden.
Det kan ikke lade sig gøre.
Det er en umulighed, og det er det af den grund, at Limfjorden er i en dårlig kemisk tilstand.
Når partierne herinde bag havplanen, hvor Konservative også er med, har aftalt, at vi er nødt til at finde en særlig løsning for, hvordan man så skal klare det i Limfjorden, er det, fordi alle de mange havne, der ligger midt i Limfjorden, skal finde ud af, hvordan de så kommer af med sandet.
De er jo nødt til at fjerne noget af det sand, der kommer ind; ellers kan de ikke bruge deres havne.
Men hvordan skal de bl.a. få det sand nyttiggjort, som de altså ikke gør i dag?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Jeg har to spørgsmål: Det første er, om ikke ministeriet kunne være lidt bedre til at undgå alle de engelske udtryk – geoengineering, offshore, scrubbervand osv. – for der må vel kunne opfindes nogle danske udtryk for de ting, så vi taler dansk i vores lovtekster.
Det andet er: Hvorfor skal der være særregler for Limfjorden?
Det har jeg lidt svært ved at forstå.
Altså, det, der er godt eller dårligt for Limfjorden, er vel også godt eller dårligt for Roskilde Fjord.
Er det, fordi der har været en særlig aktiv interessevaretagelse fra nordjyske organisationers side, eller hvad er årsagen til, at vi står her og diskuterer, at der skal være særlige regler for Limfjorden?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-03:
Jeg var lige ved at sige, at jeg er enig i, at vi skal have generelle regler.
Der er i øvrigt også iltsvindsproblemer i Limfjorden; det har vi i flere fjorde.
Limfjorden er særlig ved ikke at have meget vandgennemstrømning, og derfor er man nødt til at finde ud af, om man ikke kan finde en måde at bruge det sand på, som man graver op for at sikre sejlrender og andet, i byggeriet, som står og mangler råstoffer.
Sådan noget sker ikke i dag.
Der må vi politisk gå ind og hjælpe med det.
Og det vil være klogt, hvis man lokalt finder nogle løsninger sammen med erhvervslivet.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-03:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil tillade mig at starte med at læse op fra side 28 i regeringsgrundlaget.
Citat: »Regeringen vil fremrykke målet om klimaneutralitet til 2045.
Og sætte et nyt mål om 110 pct. reduktion i 2050 i forhold til 1990.«
Citat slut.
Det, jeg læste op her, er jo regeringens politik, og det er jo en til en også det, som Enhedslisten foreslår med sit lovforslag.
Det kunne jo så betyde, at vi fra Moderaterne, når vi er en del af regeringen, vil stemme for Enhedslistens forslag, men det kommer vi ikke til.
Det kan jeg allerede nu afsløre.
Det gør vi ikke, fordi vi ser det her som en del af klimaloven, og klimaloven er jo som bekendt forligsstof, altså forligsbelagt.
Så Moderaterne kommer ikke til at stemme for L 33.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ministeren for en fin tale og jeg kvitterer også for en anerkendelse af Alternativets bidrag til klimakampen i Danmark.
Jeg vil gerne gribe lidt fat i bruttonationalproduktet som en nøgleindiktator, som jo altså er det, enhver regering vurderes på, som er det, vi forstår ved vækst, og som er det, ministeren også selv bliver vurderet på, når ministeren fremlægger Danmarks økonomiske redegørelse.
Anerkender ministeren ikke, at bruttonationalproduktet har været styrende for, hvordan vi forstår økonomiens succes, både i Danmark og i verden, og at bnp jo ikke siger noget om hverken klima eller natur, og at det bl.a. er derfor, at vi er styret direkte ind i en klima- og biodiversitetskrise uden blinkende alarmer, fordi bnp er steget og steget?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak for ordet.
Så længe bnp stiger, er alting godt.
Det er groft sagt vores nuværende økonomiske forståelse.
Forslaget, vi behandler her i dag, handler om at udvide den tilgang.
Det er nemlig den forståelse, som har ført os direkte ind i bl.a. en klimakrise uden blinkende alarmer.
Og det er jeg ikke den første til at sige.
Mange økonomer og politologer, heriblandt nobelpristageren i økonomi Joseph Stiglitz, har efterspurgt en mere helhedsorienteret tilgang end det, bnp kan tilbyde.
Samtidig er en række lande som Wales, New Zealand, Island og Finland i fuld gang med at eksperimentere med trivselsøkonomi.
Der sker meget rundtomkring i verden, men ikke i Danmark.
Derfor skal vi for første gang i Folketinget i dag diskutere trivselsøkonomi.
Men lad mig lige spole lidt tilbage, for hvad er trivselsøkonomi egentlig?
Trivselsøkonomi er en økonomisk tilgang, der sætter menneskers livskvalitet i centrum frem for udelukkende at fokusere på indikatorer såsom bnp og beskæftigelse.
I en trivselsøkonomi vurderes økonomien på sociale og miljømæssige indikatorer.
Det kan være biodiversitet, CO 2 -udledning, forventet levetid eller børnefattigdom.
Idéen er at skabe en økonomi, hvor politik understøtter det gode liv for alle, samtidig med at økonomien respekterer planetens grænser.
Trivselsøkonomi kan implementeres på mange måder.
I dag foreslår vi i Alternativet at tage et lille skridt, nemlig det, at vores økonomiske redegørelser udvides med fremskrivninger, der også inkluderer trivsel, miljøpåvirkning og natur.
Det tror vi vil være en god start til at afprøve en bedre og bredere økonomisk forståelse.
Tak for ordet.
Det var min indledning, og jeg ser meget frem til debatten i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Det er i hvert fald sjældent, jeg har mulighed for at tage afsæt til sådan en debat, for det er så sjældent, at der bliver fremsat et lovforslag af folketingsmedlemmer.
Hvad kan vi gøre ved det?
Når man skal løse et problem, er det første altid, at man skal starte med at erkende det.
Man er nødt til at starte med at gøre opmærksom på, at der er et problem og så få en fælles forståelse af, at det er noget, vi kan gøre noget ved.
For før vi når dertil, kan vi i hvert fald ikke gøre noget som helst.
Hvis vi en dag måtte komme dertil, og der tror jeg slet ikke vi er endnu, altså at der var den forståelse, så vil jeg jo i hvert fald pege på, at Folketinget er nødt til at have relativt flere ressourcer i forhold til regeringen.
For det, at man sidder med et embedsværk med hundredvis af embedsmænd, der kan skrive lovtekster, mens vi ingen har til at gøre det – vi har dårligt nok nogen faglig hjælp – er selvfølgelig et kæmpestort problem.
Og så er der heller ingen tvivl om, at et opgør med partidisciplinen, også er nødt til at være der, og det er nødt til at være sådan en kulturel ting.
For det, der sker lige nu, er jo, at Folketinget er paralyseret af, at dem, der sidder i regering, også har et flertal i Folketinget, og derfor er man meget, meget loyale over for regeringen.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Tak for det.
Folketinget er blevet gradvis svækket.
Jeg ved ikke, om hr. Rasmus Jarlov måske har nogle idéer til, hvad man kunne gøre ved det her forhold, hvor det synes sådan, at regeringen gradvis bliver stærkere, men Folketinget gradvist svækkes.
Det kunne jo også skyldes det faktum, at når man vinder et folketingsvalg og indtager regeringskontorerne, så har man typisk også et flertal til at bestemme, hvordan tingene skal gøres i Præsidiet og i Udvalget for Forretningsordenen.
Og selv om jeg egentlig synes, der sidder nogle enormt kompetente og dygtige politikere, også fra regeringspartierne, så er der jo ingen tvivl om, at forholdet mellem det at være et regeringsparti og det at være et rent folketingsparti eller et oppositionsparti er en meget ulige kamp.
Lovforslaget i dag er måske ikke sådan et supergodt eksempel, men den generelle debat er jo væsentlig.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Og tak for at deltage i den debat, som jeg synes er vigtig.
Jeg undskylder for, at jeg har taget lidt af jeres tid til det, selv om jeg ikke er ordfører på lovforslaget.
Men jeg synes, at det her er meget, meget vigtigt, for der er nogle ting, hvor Folketinget skal passe på, at det ikke sætter sig selv for meget ud på et sidespor.
Vi skal ikke være så beskedne.
Vi er valgt af det danske folk.
Hver af os, der sidder herinde, har et mandat med, som gør, at hver af os faktisk repræsenterer mere end ½ procent at Danmarks befolkning.
Vi skal ikke være bange for at kræve, at vi har magten til at lave lovgivning i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-03:
Ja, jeg er virkelig, virkelig enig.
Og for lige at runde det af vil jeg sige tak for at sætte ord på det.
Altså, jeg synes, der mangler generøsitet; jeg synes, der mangler nysgerrighed hos de skiftende regeringer; jeg synes, man mangler evnen til at anerkende værdi.
Hvis nogen kommer med et forslag, der kan skabe en lille smule værdi, så lad dem få æren.
Men det, der sker, er jo altså, hvis sådan et forslag skulle komme, at så stemmer regeringen det ned; så går der 4 måneder, og så fremsætter regeringen det, som om den selv havde fundet på det.
Jeg ville ønske, at der var lidt mere generøsitet og lidt mere nysgerrighed i det her parlament.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-03:
Der er ingen tvivl om, at bruttonationalproduktet er et vigtigt udtryk for, hvordan det går med et lands økonomi.
Typisk vil det være sådan, at lande, der har et højt bruttonationalprodukt, har en større velfærd og også en bedre trivsel end lande, der har et meget lavt bruttonationalprodukt.
Jeg er stolt af, at det går godt for dansk økonomi, at vi har vækst i dansk økonomi, at vi har en høj beskæftigelse, og at vi har en lav arbejdsløshed, men jeg hører ikke til dem, der tror, at det er hele fortællingen om, hvorvidt man er et lykkeligt folk eller et lykkeligt samfund.
Det er meget mere kompliceret, og det kan man ikke bare koge ned til et bnp-tal.
Det handler selvfølgelig også om, hvordan trivslen er for vores børn og unge, hvordan velfærden opleves hos borgerne, og hvordan vi håndterer de udfordringer, der er i forhold til natur og klima.
Så er bnp vigtigt?
Er det svaret på alle livets spørgsmål?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Det er Alternativet sådan set enige i, altså at bnp har en række vigtige begrænsninger, og at bnp netop ikke er den eneste fortælling, så det er jeg glad for finansministeren også selv understreger.
Men det er jo derfor, vi netop fremsætter det her beslutningsforslag.
For når vi kigger på vores finanspolitik og på os finansordførere og det, vi taler om, så er det jo netop beskæftigelse, og at bnp skal stige hvert år, bl.a., bare for at nævne et par ting; det er også huspriser.
Det er indikatorer, som kan sige noget om den økonomiske aktivitet.
Det kan være interessant at kigge på, men det siger netop ikke noget om det, som betyder allermest for os mennesker.
Så kunne vi ikke gøre noget, for at vi rent faktisk måler på det, der betyder mere, nemlig vores velfærd?
Nicolai Wammen (S), 2024-12-03:
Jeg synes, jeg har været meget klar i, at for mig og for regeringen er økonomisk vækst positivt, fordi det bidrager til, at mennesker får mulighed for at leve et bedre liv.
Det, at folk er i arbejde og vi har en høj beskæftigelse, er for mig som socialdemokrat en del af mit dna.
Det er helt afgørende vigtigt.
Jeg tror også, at økonomisk vækst og grøn omstilling kan gå hånd i hånd.
Det har vi i Danmark vist kan lade sig gøre.
Det er en del af hele den måde, jeg tænker på.
Jeg siger så også, at jeg er helt med på, at økonomi ikke er alt, hvad livet handler om – heldigvis – og derfor er trivsel og natur og miljø ting, der selvfølgelig skal tænkes sammen med den, så vi har en helhed.
Vi er hele mennesker.
Men at det, at det går godt for dansk økonomi, også er godt for, at vi kan have nogle gode liv, synes jeg er ret klart.