runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Det er vigtigt, at vi fastholder den danske model, og det er vigtigt, at vi samtidig selvfølgelig erkender, at der er forskelle.
De forskelle og udjævningen af dem er jo det, man bl.a. har prioriteret i de forhandlinger, som har været hvert andet-tredje år, i hvert fald siden 1969.
Det er den danske model.
Parterne kommer ind til forhandlingsbordet med forskellige ønsker.
Nogle ønsker skævvridning af rammen, andre ønsker et rammeløft, nogle ønsker, det er uddannelse, andre ønsker andre prioriteringer.
Nogle – det kunne være en regering – vil have, at man skal finde ud af, hvordan man kan fastholde offentlige arbejdspladser som attraktive arbejdspladser.
Der er masser af spørgsmål i spil omkring sådan et forhandlingsbord, men det helt centrale er, at det foregår ved forhandlingsbordet, og det er det, som er med til at sikre stabiliteten på det danske arbejdsmarked omkring den danske aftalemodel, og det er det, der er det helt centrale for regeringen i det her spørgsmål.
Grundlaget for de videre diskussioner har regeringen så sagt at vi gerne vil være med til at arbejde med med ønsket om en lønstrukturkomité.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Men hr. minister, selv om den danske model er superstærk og unik, er der det her kæmpestore lønefterslæb, og vi kan jo se, at der sidder en masse borgere deroppe og hører med, og der er 65.000, der har stemt for forslaget.
Man kan sige, at hele omdrejningspunktet her er, at det er et politisk besluttet lønhierarki, altså en helt ekstraordinær situation.
Jeg gav lige et eksempel på, at vi har set politiske indgreb tidligere, så det behøver ikke nødvendigvis at clashe med den danske model.
Er den her lønforskel ikke så grotesk, at der er behov for et politisk indgreb?
Samira Nawa (RV), 2021-05-20:
Den respekt for arbejdsmarkedets parter og demokratiet deromkring deler vi naturligvis i Radikale Venstre.
Det, som jo også er pointen her, er, at vi også lidt er nødt til at se på den her debat opdelt i to spor.
For den mæglingsskitse, som ministeren taler om, relaterer sig jo til noget helt konkret, der foregår lige nu og her, men borgerforslaget relaterer sig jo også til tjenestemandsreformen og det helt generelle spørgsmål om forskellige lønindplaceringer for såkaldte kvindefag og mandefag.
Derfor synes jeg også, at ministeren skylder at kommentere på den del af det uden at involvere det spor, som kører lige nu.
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Jo, men der er jo trods alt en vis sammenhæng mellem den debat, der har været uden for Forligsinstitutionen, og den, der har været inde ved forhandlingsbordet i Forligsinstitutionen.
Der er enighed om den mæglingsskitse, der ligger.
Lad os få belyst det her, og hvad der så sker derefter, må man jo tage stilling til.
Men den klare anbefaling er jo, at det her sker inden for rammerne af den danske model, og så er der et grundlag for fremtidige overenskomstforhandlinger og fremtidige drøftelser mellem arbejdsmarkedets parter.
Det er fuldstændig i tråd med rigtig mange års overenskomstforhandlinger og rigtig mange års tradition på det danske arbejdsmarked.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-20:
Jeg lagde især mærke til, at ministeren sagde sætningen om, at man i regeringen er bevidst om, at der er forskel på lønnen mellem mænd og kvinder.
Det synes jeg da er rigtig godt, for hvis ikke man var bevidst om det, var det ikke til at komme videre i den her snak.
Der synes jeg altså, det er nødvendigt, at ministeren åbner op for, om det er sådan, at vi skal til at ryste posen med hensyn til de lønrammer, der blev fastsat engang.
Er det den tilgang, ministeren og regeringen vil tage til det, og ikke kun konstatere, at der er den her forskel, og at nedsætte en lønkomité?
Er signalet fra regeringen, at man har erkendt – og det er da det første skridt på vejen – at der faktisk er den her forskel?
Hvordan vil man så tackle arbejdet med det, og vil man ikke bare anerkende, at problemet eksisterer, men også løse det?
Er målet for regeringen så at ophæve den forskel, eller hvordan skal jeg forstå ministeren?
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Det er da helt klart, at der på det danske arbejdsmarked er forskel mellem mænds og kvinders løn.
Siden 1969 har der foregået overenskomstforhandlinger, og det ved en stolt fagforeningsmand selvfølgelig også hvordan fungerer.
Det foregår omkring et forhandlingsbord, og hver andet-tredje år har der været forhandlinger, og de forhandlinger har jo resulteret i forøgelse af den samlede lønramme, diskussioner omkring fordelingen inden for lønrammen, forskellige prioriteringer af den samlede lønramme, alt efter hvad der er sket udeomkring i samfundet, hvilke behov der er, om der er specielle grupper, som skulle have lidt mere end andre.
Alt det her ved hr. Karsten Hønge udmærket godt som god fagforeningsmand, altså at det er noget, som foregår ved forhandlingsbordet.
Jeg har selv siddet på statens område her med OK 21-forhandlingerne, hvor der jo også var de her diskussioner.
Det er det, der er foregået siden 1969, og det er så det fundament, man kan sige den danske model og aftalesystemet står på i dag.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-20:
Det, jeg vil spørge ind til, er det her med, at ministeren henviser til de aktuelle overenskomstforhandlinger og for så vidt også de forhandlinger, der har været igennem årene.
Der er jo forskel på at adressere det, vi kan kalde krusninger på overfladen og bølgegangen oppe i toppen og så den underliggende strøm, og det, vi taler om her, er den underliggende strøm, som løber i en bestemt retning, nemlig den, der er fastlagt ud fra nogle begreber, man havde i 1969 henholdsvis 1919, og det er der, jeg spørger ind til er regeringens villighed til at gøre op med den underliggende strøm mere end at adressere bølgernes højde og krusningerne på overfladen.
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Siden 1969 er der jo foregået virkelig mange overenskomstforhandlinger, og der er rigtig mange gode parter, som har siddet rundtomkring forhandlingsbordet og har forhandlet og har nået resultater, som de med stolthed har fået igennem ved urafstemninger blandt medlemmerne.
Jeg synes ikke, det er helt rigtigt bare at kalde det krusninger.
Men det er klart, at der selvfølgelig er et problem, som skal adresseres.
Det gør parterne omkring forhandlingsbordet, regeringen tager handsken op, der bliver arbejdet videre med det, og hvilke situationer der så kommer ud af det, må man jo se på, men så er der i hvert fald et grundlag for, at den diskussion, der har været, måske kan komme videre, og det skal foregå inden for rammerne af den danske model.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-20:
Hvis nu det her efterslæb skal udlignes og det her problem skal løses inden for rammerne af den danske model og den proces, som ministeren skitserer, hvornår vil ministeren så stille alle de mennesker, som har det her lønefterslæb, i udsigt, at det er løst, og at det efterslæb er væk?
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Det forhandles jo inden for rammerne af den danske model.
Jeg har selv på det statslige område her for nylig haft fornøjelsen af at være med til at forhandle, og der diskuterer man jo rammen, man diskuterer, hvad der skal ske inden for rammen, man diskuterer ønsker til særlige prioriteringer inden for rammen.
Og der, hvor vi står nu, er jo så de facto på de sidste 50 års forhandlinger efter 1969 – det er jo det resultat, vi står på nu.
Og det er grundlæggende et kompromis, hvor parterne har accepteret de aftaler, som er blevet lavet, og fået dem stemt hjem blandt deres medlemmer.
Og det er jo det, der er det smukke ved den danske model.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-20:
Jamen alt det vidste vi godt, og det svarede på ingen måde på mit spørgsmål.
Men hvis det nu er sådan, at den danske model fungerer så godt – og jeg er superlykkelig for den danske model – vil jeg sige, at i det her tilfælde har den fungeret siden 1969 med forhandlinger hvert andet-tredje år, og den har ikke løst problemet.
Hvad er det så, der får ministeren til at tro, at det vil blive løst?
Hvornår vil det blive løst?
Og hvorfor er ministeren afvisende over for, at vi kan tage andre redskaber i brug på det her område, f.eks. lovgivning?
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Det er, fordi regeringen mener, det er vigtigt, at vi fastholder en på mange måder internationalt unik arbejdsmarkedsmodel, hvor man jo i rigtig mange år og gennem virkelig mange overenskomstforhandlinger er lykkedes med at forhandle sig frem til resultater, som er blevet stemt hjem blandt medlemmerne.
Det er meget unikt, og det er vigtigt, at vi fastholder det.
Det er jo også det, som er udtrykt i den mæglingsskitse, som nu er sendt til afstemning blandt medlemmerne i den aktuelle diskussion.
Og deri er der nogle anbefalinger – dem tager regeringen op, får belyst de problematikker, der har været, og så er der et nyt grundlag for parternes diskussion af, hvordan det her spørgsmål skal håndteres fremadrettet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Vi er alle sammen enige om, at vi skal værne om den danske model.
Jeg vil gerne lige prøve at udfordre det, ministeren siger, for i slutningen af 1980'erne var lønudviklingen højere, end den er i dag, og den daværende regering, en borgerlig regering, lavede et politisk indgreb, og det førte til, at man lavede arbejdsmarkedspensioner.
Så man kan sige, at det ikke er sådan, at det er uset, det er også sket før, og her taler vi om en grundlæggende ulighed, som er politisk fastsat.
Kunne det ikke overbevise regeringen om, at man netop nu sagde: Her er der behov for, at man laver et politisk indgreb og sørger for, at det lønefterslæb forsvinder?
Det clasher ikke nødvendigvis med den danske model, det er jo set før.
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Det er regeringens opfattelse, at vi skal passe på den danske model, vi skal sørge for, at drøftelser foregår inden for rammerne af den danske model.
Og den proces, vi ser udfolde sig omkring overenskomstforhandlinger med meget stor succes forstået på den måde, at man er i stand til at finde hinanden på baggrund af uenigheder, på baggrund af medlemsdemokratiske aktiviteter, afstemninger osv., er i stand til at sikre, at man finder hinanden.
Det synes jeg og regeringen er utrolig vigtigt, og det er med til at sikre holdbarheden og stabiliteten i de aftaler, der bliver lavet.
Og man må bare i al stilfærdighed konstatere, at siden 1969 er det jo lykkedes at forfine den danske model og lave overenskomster hvert andet-tredje år, hvilket er med til at sikre, at det, vi står på i dag, grundlæggende er 50 års overenskomstforhandlinger efter 1969.
Det er jo der, hvor vi står i dag, og det er så det, man diskuterer videre fra, hver gang man har overenskomstforhandlinger, og det er sådan, det skal være.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-20:
Ja, jeg skulle i øvrigt også hilse fra Radikale i den her tale, så de vil være nogenlunde dækket ind i det, jeg siger – forhåbentlig.
Fra Enhedslistens side synes vi jo, at det problem, der bliver taget op her med identitetstyveri, er det sindssygt vigtigt at vi får gjort noget ved.
Det har vi jo set en række sager om, og det er noget, som vi skal skride ind over for og gøre noget ved.
Nogle gange handler det jo direkte om kriminalitet, altså svindel og bedrageri og krænkelser osv.
Andre gange er det bare sådan nogle virkelig ubehagelige ting, hvor folk udgiver sig for at være nogle andre.
Det kan også være meget, meget væmmeligt for dem, som bliver udsat for det.
Så vi er helt enige om, at der er et problem, og at det skal løses.
Men så kan man sige, som det også er blevet nævnt flere gange før, at vi jo heldigvis er i den situation, at Enhedslisten og SF sammen med regeringen er blevet enige om, at vi skal gøre noget ved det her.
Og der kommer, som ministeren også sagde, et forhåbentlig supergodt lovforslag inden for dette år, som faktisk vil gøre noget ved det her.
Så vi er meget enige i intentionen, men man må bare sige, at bussen kører; der kommer faktisk lovgivning på det her område.
Og derfor kan vi ikke støtte Dansk Folkepartis forslag, ikke fordi vi er uenige i indholdet, men simpelt hen fordi der heldigvis allerede er sket noget, og vi kommer til at få lovgivning her, sådan at det bliver strafbart at lave de her identitetstyverier.
Men så vil jeg også benytte lejligheden til at fiske lidt her i vandene som vikar og it-ordfører.
For noget af det, vi også kan se, er, at det ikke kun er et spørgsmål om de her identitetstyverier.
Det er jo på den måde, at det rigtig tit bliver delt og spredt.
Og der er situationen jo lige nu sådan, at man skal henvende sig til de her medieplatforme og så sige, at ens billeder er blevet misbrugt.
Og så kan der jo gå månedsvis, før de overhovedet reagerer og vender tilbage, og i den tid kan ens billeder og indhold være kommet ud over det hele.
Så det skal vi altså have lavet om på.
Det er simpelt hen helt grundlæggende vores holdning: Vi kan ikke acceptere, at de her techgiganter tjener milliarder på at agere på det danske marked, men at de ikke sørger for helt grundlæggende at håndhæve vores lovgivning og ikke sørger for at håndhæve, at menneskers identitet og billeder ikke bliver misbrugt på de her platforme.
Så det håber jeg sådan set er noget, som vi måske kunne samarbejde med hinanden om i den kommende tid – det var i hvert fald lige en udstrakt pote til både DF og de andre, for det er nemlig ikke dækket ind i høj nok grad i det, der kommer her senere på året – så vi faktisk i fællesskab kunne se på en model for at få løst det her problem med, hvordan vi i højere grad også får forpligtet techgiganterne til at efterleve den danske lovgivning og reagere, når det her indhold og de her stjålne billeder bliver delt.
Så det var dét.
Jeg er meget enig i intentionen.
Bussen kører allerede, så vi stemmer ikke for beslutningsforslaget.
Men vi glæder os til snart at få en lovgivning på plads.
Og lad os så se på det med techgiganterne sammen.
Tak for det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Tak til ordføreren.
Frie Grønne sagde, at vi nok skulle finde finansiering, og at det handler om at komme volden til livs.
Nu har vi fremsat et forslag om at gøre menstruationsprodukter tilgængelige, og nu hører jeg ikke noget argument for, hvorfor man ikke vil støtte forslaget.
Man synes egentlig, at intentionerne er gode, men man skal tage ligestillingskampen alle mulige andre steder.
Det gør Frie Grønne også.
Så jeg vil bare lige høre, hvad hovedargumentet er for ikke at ville støtte det her forslag.
Jeg fangede det i hvert fald ikke, men det kan godt være, at ordføreren sagde det.
Og så vil jeg gerne lige præcisere forslaget, så ordføreren så har mulighed for at sige ja eller nej.
Forslaget går udelukkende på, at menstruationsprodukter skal være tilgængelige i det offentlige rum, således at hvis en menstruerende pludselig spontant har behov for det, er produkterne let tilgængelige.
Det er det, forslaget præcis går på.
Og det koster ikke særlig mange penge.
Så jeg vil lige høre ordføreren
: Hvad er hovedargumentet for, at man ikke vil støtte det?
Vi kan også lave alt det andet sammen samtidig.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-20:
Det var det, hele min tale handlede om.
Jeg skal beklage, hvis jeg ikke har været tydelig nok.
Vi støtter sådan set intentionen i, at det skal være det lettere tilgængeligt – som jeg hører det i debatten nu – for flere.
Jeg anerkender også, at der er en økonomisk skævvridning i forhold til menstruation over et langt liv, og vi vil gerne være med til at diskutere, hvilke modeller man så kan gøre det med.
Vi stemmer ikke om det, hr. Sikandar Siddique siger i Folketingssalen i korte bemærkninger.
Vi stemmer om det, der står på papiret.
Og der står, at alle menstruerende i Danmark skal have adgang til gratis menstruationsprodukter inden udgangen af 2022.
I bemærkningerne står der, at i et land svarende nogenlunde til Danmark i befolkningsstørrelse vil det koste 72 mio. kr.
Men vi vil meget gerne have diskussionen med hr. Sikandar Siddique om alternativer.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Fair nok.
Men tak for invitationen.
Jeg glæder mig til at tage den videre diskussion om det.
Og så vil jeg bare lige sige, at det faktisk står rimelig klart og tydeligt i beslutningsforslaget.
Tak for det.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-20:
Det kunne godt være, at hr. Sikandar Siddique nogle gange skulle høre efter, hvad der bliver sagt, i stedet for det, hr. Sikandar Siddique håber der bliver sagt.
Der er jo ikke nogen grund til at starte en uenighed, heller ikke med Enhedslisten, når den ikke er der.
Det, man stemmer om i det her beslutningsforslag, vil være, om Folketinget skal pålægge regeringen inden udgangen af 2022 at sikre, at alle menstruerende i Danmark har adgang til gratis menstruationsprodukter.
Det er eksemplificeret med en model i Skotland, som har en udgift på 72 mio. kr.
Vi kan diskutere f.eks. forsøgsordninger i forbindelse med socialreserven, som skal forhandles til efteråret, hvor vi kan uddele bæredygtige menstruationsprodukter i folkeskolen.
Det vil vi meget gerne diskutere.
Så lad os mødes i stedet for at starte en diskussion, der ikke er der, og som er unødvendig.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-20:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for egentlig at stille et meget sympatisk forslag.
Men jeg må sige, at jeg altså ikke kan genkende, at menstruation er et tabu i Danmark.
Lad mig lige gå lidt tilbage i historien, for dengang jeg blev født, tilbage i 60'erne, og i 70'erne, var der en bølge af gode kvinder, som gjorde oprør, og som gjorde opmærksom på egen krop, »Kvinde kend din krop«, Femølejren osv.
Jeg synes, det er at putte ligestillingsdebatten et helt forkert sted hen, når det handler om det, vi har i Danmark.
Vi lever altså i et velfærdssamfund i Danmark, hvor vi tager hånd om de svageste, og flere ordførere herinde har også påpeget, at skulle man have problemer ude på herberger osv., hvor det måske kan være et problem, er der også gratis produkter til rådighed.
Vi oplever i andre dele af verden, at det at være kvinde og det at menstruere er et tabu, og det er et problem.
Det er et problem, at man på grund af forskellige trosretninger møder menstruerende kvinder med skam og med myter og med afsky og med væmmelse, og det er jo selvfølgelig også noget, som vi i Danmark skal være med til at gøre opmærksom på at vi ikke kan acceptere.
I Nepal må en menstruerende kvinde ikke omgås sin egen familie.
Hun skal i hele menstruationsperioden og i al slags vejr isolere sig i en menstruationshytte, fordi hun ifølge traditionen kan påføre andre sygdomme, hvis hun rører ved dem.
Sådan er det heldigvis ikke i Danmark.
Jeg synes som sagt, at det er ærgerligt, at vi på landets højeste talerstol skal bruge tid på at diskutere noget, som jeg ikke kan genkende, altså at det er et tabu i det danske samfund.
Jeg som kvinde oplever det i hvert fald ikke.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Tak til ordføreren.
Jeg synes egentlig også, det er lidt ærgerligt, at ordføreren måske bevidst eller ubevidst får det til at lyde, som om det her forslag skulle være et eller andet, der vil bringe ligestillingsdebatten ned på et niveau, som ikke passer.
Vi har stillet krav om ambulant behandling for voldsofre og voldsudøvere.
Ordførerens parti stemte nej.
Vi fremlagde forslag om at anonymisere ansøgninger, så vi kunne få flere kvinder og flere minoriteter i job.
Konservative sagde nej.
Vi stillede forslag om offentlige opslag, så vi kunne få flere kvinder i bestyrelser.
Konservative sagde nej.
Det er bare lige for at sige, at Frie Grønne arbejder holistisk med det her.
Det er på alle fronter, at Frie Grønne har politik, og det er på alle fronter, vi forsøger at fremme ligestillingen.
Det vil jeg bare gerne gøre fuldstændig klart, for det kunne godt lyde på ordførerens tale, som om nu kommer Frie Grønne med et forslag, der ikke tager hensyn til hele debatten.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-20:
Ja, men nu forholder jeg mig jo til det beslutningsforslag, som er i dag.
Det, der også er i det her beslutningsforslag, er, at Frie Grønne jo heller ikke henviser til, hvor finansieringen skal komme fra.
Frie Grønne gør opmærksom på, at i Skotland – et ikkesammenligneligt velfærdsland i forhold til det, vi har i Danmark – har man indført en model, og det koster 72 mio. kr. Men der er jo ikke anvist, hvor de penge skulle komme fra, og hvad det egentlig vil koste.
Så det er meget svært at tage beslutning om sådan nogle ting.
Men jeg må sige, at vi jo alle partier har vores mærkesager inden for ligestilling osv. For os Konservative er det fint, at vi offentligt opslår leder- og bestyrelsesposter, således at flere faktisk kan have mulighed for at søge de stillinger.
Så jeg synes, det er ærgerligt, at Frie Grønne blander hele ligestillingsdebatten ind i et enkelt beslutningsforslag her.
For det er jo det, vi skal forholde os til i dag, og det er det, jeg prøver på.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Nej, det gør Frie Grønne skam ikke.
Forslaget handler om, at menstruationsprodukter skal være tilgængelige.
Det handler om ligestilling, det handler om tilgængelighed, og så handler det selvfølgelig også om kroner og øre.
Jeg har ikke hørt et eneste argument her i salen under debatten, et stærkt argument for, hvorfor vi ikke skulle gøre det.
Alle argumenterer for, at intentionerne er gode.
Måske er der et behov for det, måske ikke, men lad os sætte ind andre steder.
Jeg har ikke hørt et eneste argument for, hvorfor vi ikke skulle gøre det.
Det handler om tilgængelighed.
Det kan man vel ikke være imod.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-20:
Jamen prøv at høre her: Nu er det sådan, at jeg som kvinde kan sige, at de her menstruationsbind er tilgængelige alle mulige steder, og du kan gå ned i mange forretninger, bl.a. i Normal, og finde dem til ingen penge.
Så deler vi også, os kvinder imellem.
Men jeg vil bare sige, at det her jo er en glidebane.
Du sætter jo også det private erhvervsliv i en konkurrencestrid op mod staten.
Det duer simpelt hen ikke.
Det kan vi simpelt hen ikke gå ind for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-20:
Jeg havde lovet mig selv, at når jeg var herinde i Folketinget, så ville jeg tage alle beslutningsforslag, som kom fra andre partier, alvorligt.
For det synes jeg jo de fortjener, også selv om man ikke er enig.
Jeg vil nok sige, at citronen bliver presset rimelig godt i dag, hvad det angår.
At menstruationsbind skal være gratis for alle: For det første er det ikke gratis, det er skatteyderfinansieret.
For det andet: Mener man reelt set, det er ligestilling?
Har Frie Grønne en eller anden forestilling om, at samtlige forskelle mellem mænd og kvinder skal udvaskes via statens instrumenter?
Det er en frygtelig totalitær tankegang – frygtelig totalitær.
Jeg vil derimod gerne hylde, at der er forskel på kvinder og mænd.
Jeg elsker, at der er forskel på kvinder og mænd.
Og hvor stopper det henne for Frie Grønne?
Jeg er en mand.
Hvis jeg ikke spiser flere kalorier end en kvinde – en lille petit kvinde måske eller bare kvinder generelt – ja, så vil jeg dø.
Hvad vil Frie Grønne gøre ved det?
Skal jeg ikke have gratis mad?
Skal jeg ikke have skattefinansieret mad?
Eller skal jeg bare have en rabat, når jeg handler ind – en momsrabat til mænd?
Så fordi jeg har et større kalorieforbrug end kvinder, er det jo kun rimeligt i ligestillingens navn.
Det her forslag giver ikke mening på nogen som helst planer, og det har absolut intet med ligestilling at gøre.
For det, man prøver på, er at udvaske i stedet for at hylde, at der er forskel.
Så hører jeg argumenter om, at det er, fordi der er folk, der ikke har råd.
Sådan en pakke bind koster vel nogenlunde det samme som en pose Matadormix.
Hvis man ikke bryder sig om blødning og det er det, man mener er tabubelagt, er det heldigvis sådan, at man kan vælge at tage p-piller, således at man ikke får blødning.
Den myte om, at man skal holde pauser med p-piller, er for længe siden blevet kørt ud.
Det er ikke nødvendigt.
Så kvinder, hvis de ikke vil bløde, har muligheden for det.
Så selv om jeg prøver at tage det dybt seriøst, når der kommer et forslag fra et parti, må jeg sige om det her forslag, som mange siger er et sympatisk forslag, og så stemmer de imod: Nej, det er et frygtelig totalitært forslag, hvor man ønsker med statsmagten at udviske den naturlige forskel, der er mellem mænd og kvinder, og det kommer vi aldrig til at støtte i Nye Borgerlige.