runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Statsministeren afviste på et pressemøde i sidste uge – det blev også nævnt i spørgsmålet før – at opsætningen af telefonerne til automatisk at slette beskeder efter 30 dage har været begrundet i Minkkommissionen eller i sagen om aflivning af mink i det hele taget.
Statsministeriet og Justitsministeriet har besvaret nogle skriftlige spørgsmål, der bekræfter billedet af, at opsætningen af telefonerne intet har at gøre med Minkkommissionens undersøgelse, eller nogen anden undersøgelse for den sags skyld.
På pressemødet oplyste statsministeren også, at det var Statsministeriets formodning, at indstillingen på statsministerens telefon var sket i sommeren 2020.
Så har spørgeren fået den tanke, at opsætningen af telefonen har haft noget at gøre med nedsættelse af den uvildige udredning under ledelse af Jørgen Grønnegård Christensen, som undersøgte håndteringen af covid-19 i foråret 2020.
Hvis man nu forestillede sig, at der ikke manglede nogen sms'er, ville konspirationen så gå på, om man havde fået noget at vide mundtligt?
Man kan jo få den tanke, at det for spørgeren og hans meningsfæller primært handler om at holde liv i en politisk mistænkeliggørelse af regeringen.
En mistænkeliggørelse, som vel at mærke ikke holder over for virkeligheden.
For er der noget, der peger på, at opsætningen af de pågældende telefoner har haft noget at gøre med Grønnegårds undersøgelse at gøre?
Næ, det er der ikke.
Jørgen Grønnegård Christensen har vist endda været i medierne og sige, at sms-beskeder ikke indgik i undersøgelsen, og at det var en beslutning, som udredningsgruppen traf.
Tak for ordet.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-10:
Der er nok meget i udlægningen af den her sag, vi ikke ser ens på.
Det tænker jeg står klart.
Jeg blev bare lidt nysgerrig på det sidste, fru Pernille Vermund sagde, og som også, som jeg hørte det, da det blev læst op, fremgår af de borgerlige partiers vedtagelsestekst.
Som jeg forstår det, vil man nu tvinge kommissionen til at få udleveret noget materiale, den ikke selv har bedt om.
Er det ikke lidt underligt at bede om, at kommissionen får udleveret noget materiale, kommissionen ikke selv har bedt om at få, eller er det mig, der misforstår, hvad der bliver sagt?
Nu er jeg simpelt hen forvirret på et højere plan.
Altså, Folketinget har nedsat en kommission og givet dem et kommissorie og bedt dem om at undersøge en sag.
Noget af det, de så får lov til, er at bede regeringen om at udlevere materialet.
Nu vil Nye Borgerlige eller alle de blå partier lave om i kommissoriet og tvinge kommissionen til at gennemgå en masse sms'er, der ikke har relevans for den sag, de undersøger.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Det er jo det trick, der står på side 1 den politiske grundbog: Prøv at tvinge nogen til at svare ja eller nej på et spørgsmål, som der ikke kan svares ja eller nej på.
Og så nemt er det jo ikke, og så bliver det ovenikøbet koblet til, at der bliver spurgt ind til et forhold, som er under undersøgelse af granskningskommissionen, hvor jeg i hvert fald synes, at jeg som minister ikke skal blande mig i kommissionens arbejde, så længe den udfører sit arbejde.
Problemet er, at spørgsmålet jo er formuleret – og jeg går ud fra, at det er spørgeren selv, der har gjort det – så der spørges til ansvar, og der er simpelt hen kun to former for ansvar: Der er det politiske, og der er det retlige.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-10:
Det næste spørgsmål lyder sådan her: Vil ministeren tilkendegive, om det efter ministerens opfattelse er hensigtsmæssigt, at man i Justitsministeriet og i Statsministeriet fortsætter eller påbegynder en praksis med automatisk sletning af nøglepersoners sms’er efter nedsættelsen af den uvildige udredningsgruppe om håndteringen af covid-19 i Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Nej, det, jeg har sagt, er ikke, at der ikke har indgået sms'er i andre kommissioner; jeg har sagt, at det, at der er den her brede og generelle tilgang, hvor man vil indhente det fulde spektrum af sms'er fra mange medarbejdere, er ny, i forhold til hvordan det tidligere har været.
Det er selvfølgelig også derfor, man har været nødt til at finde ud af, hvordan proceduren for det her så skal være.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-10:
Når jeg så siger, at det, som vores to gode ministre, statsministeren og justitsministeren, siger på pressemødet, er misvisende, så er det, fordi man giver udtryk for, at det er helt anderledes med den her kommission.
Det er helt anderledes, fordi man her interesserer sig for sms'er, og det har de andre kommissioner ikke gjort.
Jeg vil bare lige spørge ministeren igen: Vil ministeren ikke erkende, at der indgik sms'er i tidligere kommissioners arbejde?
Og vil ministeren ikke tilkendegive her, at når der er aftalt en ordning, hvor enkeltmedarbejdere skal aflevere de sms'er, så er det jo i modstrid med det, som regeringen i øvrigt har sagt?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Nej, det er der ikke.
Og det, der ligger i, at det er bredt og generelt, er, at man spørger ud til en bredere kreds af personer.
Så er det rigtigt, at fordi man gør det på den måde, må man konstatere, at der vil være tale om utrolig meget materiale, og så spørger man kommissionen i en længere dialog, hvordan det skal foregå, og ender på den model, som kommissionen også siger god for, nemlig at dem, som har sms'erne, gennemgår dem og sender dem, der er relevante, til kommissionen.
Hvis kommissionen ikke er tryg ved det, kan den kontrollere alle sms'erne.
Men det er sådan set aftalt i overensstemmelse med kommissionen.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-10:
Altså, anledningen til at stille spørgsmålet er jo, at det pressemøde, der blev holdt den 3. november 2021, i sidste uge, om minkskandalen, havde det indhold, som jeg er inde på her, altså at det i forbindelse med de mange spørgsmål, der blev stillet på pressemødet, kom frem fra både justitsministeren og statsministeren – og statsministeren gentog det jo også i går – at der var tale om, at de her forskellige kommissioner aldrig nogen sinde før havde indhentet sms'er.
Og hvis hr. og fru Jensen, der sad og fulgte det pressemøde, blev spurgt, om det, justitsministeren siger her i dag, var det, der blev givet udtryk for på pressemødet, så tror jeg i hvert fald, at hr. og fru Jensen havde sagt, at nej, det var det ikke.
Det, der blev givet udtryk for på pressemødet, var, at det var helt nyt, at Minkkommissionen havde bedt om sms'er.
Men når sagen så er, at der faktisk i både Instrukskommissionens, Tibetkommissionens og Skattesagskommissionens arbejde indgik journaliserede sms'er, er det da lidt mærkeligt, at man lader det fremstå sådan, at det ikke var tilfældet, og at man gjorde det igen i går, i forbindelse med at Folketinget behandlede den her sag.
Så siger ministeren i øvrigt på pressemødet videre – ud over det her forhold – at Minkkommissionen bredt havde udbedt sig at modtage sms'er; det sagde ministeren også lige før.
Men det er jo faktisk aftalt med Minkkommissionen, at det er op til medarbejderne selv nu at gennemgå deres telefoner med henblik på at finde relevante sms'er i det omfang, de overhovedet kan fremskaffes.
Så jeg undrer mig egentlig over det, justitsministeren siger i dag, for der siger man, at det er et bredt ønske, men man har aftalt med Minkkommissionen, at det ikke er et bredt ønske, men at det er specifikt i forhold til nogle enkelte sms'er, som man gerne vil have fat på, nemlig de sms'er, som medarbejderne selv tilvejebringer, og hvor de siger, at den her bør Minkkommissionen se.
Så der er altså noget selvmodsigende i det, og der er for borgeren tale om, at man på en misvisende måde fortæller, hvad der er op og ned i den her sag.
Så vil jeg godt spørge: Kan vi så få et svar på, hvordan det overhovedet giver mening, at man beder nogle medarbejdere om at udlevere nogle sms'er, som de allerede i dag har vurderet ikke skulle journaliseres, altså ikke var relevante for beslutningstagningen i forbindelse med de her ting?
Jeg må indrømme, at det for mig er fuldstændig grotesk at sammenstille det på den måde, for medarbejdere, der allerede har vurderet, at en sms ikke skal videre, skal nu sættes til at vurdere, om sms'en nu skal videre.
Kan ministeren ikke godt se, at der er et eller andet skævt her?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan starte med at berolige spørgeren med, at han ikke blev vildledt på sidste uges pressemøde.
Minkkommissionen har valgt en fundamentalt anden tilgang til indhentning af sms'er end tidligere kommissioner.
Det, kommissionen har gjort anderledes, er, at den bredt og generelt har valgt at indhente ikkejournaliserede sms'er, som kunne være relevante for undersøgelsen.
Det har Justitsministeriet redegjort nærmere for i besvarelsen af spørgsmål nr. 183 fra Folketingets Retsudvalg, som blev sendt til Folketinget tidligere på ugen.
Det betyder ikke, at der aldrig før er indgået sms'er i tidligere kommissionsundersøgelser.
Sms'er vil selvfølgelig være indgået i det omfang, de har været journaliseret.
Derudover er der f.eks. blevet udleveret sms'er efter konkrete anmodninger fra kommissioner eller fra personer, som selv har rettet henvendelse til kommissionen for at få udleveret dem.
Det ligger jo et godt stykke fra en bred og generel anmodning om at modtage sms'er, der ikke er journaliserede.
Så nej, jeg mener ikke, at det er vildledende eller misvisende at fremstille Minkkommissionens anmodning som en ny tilgang i forhold til tidligere kommissionsundersøgelser.
Tak for ordet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-10:
Tak, og igen tak for besvarelsen Nu er det jo sådan, at man som spørger, når man kommer her i salen, så også har en forventning om, at ministeren svarer på spørgsmålene, og det skal ministeren sådan set også gøre, og jeg gider heller ikke den der diskussion omkring, at man ikke vil svare på noget i henhold til kommissionens arbejde, for man har holdt pressemøder og alt muligt andet.
Det er sådan set et spørgsmål, der kan svares ja eller nej på.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Jamen det er jo det samme spørgsmål igen.
Der er to former for ansvar – det politiske og det retlige – og det politiske må man jo vurdere hos de partier, der har lyst til at vurdere det, om der kan gøres et politisk ansvar gældende, og det sker hele tiden.
Det retlige skal vurderes efter de regler, som der er, og det kan man ikke skære ned til at sige, at man så ser stort på f.eks. tilregnelse eller de øvrige betingelser, der skal være opfyldt, for at man kan ifalde ansvar.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-10:
Ministeren nævnte selv, at det her bl.a. er et politisk ansvar, og ministeren har det øverste og ledende politiske ansvar i den her henseende.
Derfor er det et meget relevant spørgsmål at stille en minister, og det kan besvares meget, meget kort med ja eller nej.
Står man som minister ikke til ansvar for bilag, uagtet de har relevans og alvorlig karakter eller ej, som man som minister godkender og sender videre ud i systemet?
Har man som minister ikke et ansvar for, at man har gennemset de dokumenter på forhånd?
Peter Skaarup (DF), 2021-11-10:
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren – i lyset af at sms’er også indgik i Instrukskommissionens, Tibetkommissionens og Skattesagskommissionens arbejde – tilkendegive, om det ikke er vildledende og misvisende på pressemødet den 3. november 2021 at fremstille Minkkommissionens anmodning om at modtage sms’er som noget ekstraordinært og nyt?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Nu ændrede spørgsmålet jo så karakter, da der blev lagt nye præmisser ind i det, og det kræver jo en selvstændig og anderledes vurdering af, hvordan svaret så skal falde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Tak for det.
Jeg tror, det var i foråret 2011, at daværende finansminister Claus Hjort Frederiksen første gang præsenterede forslag om en budgetlov og indkaldte Folketingets partier til forhandlinger.
Det lykkedes ikke at få en aftale på plads, inden der kom folketingsvalg.
Jeg husker det sådan, at Socialdemokraterne ikke var superbegejstrede for budgetloven, da den blev præsenteret der i foråret 2011, men desto større blev glæden jo så, da daværende finansminister Bjarne Corydon indførte budgetloven i 2012.
Jeg tror, at under Nyrupregeringerne var det sådan, at hver gang der var aftalt at bruge 1 kr. i offentlig forbrugsvækst, blev der brugt 3 kr., og for ikke bare at kritisere den tidligere socialdemokratiske regering, tror jeg faktisk, at jeg nødtørftigt må indrømme, at under Anders Fogh Rasmussens regeringer blev der brugt 1,50 kr., hver gang der var aftalt at bruge 1 kr.
Den situation var jo selvfølgelig uholdbar, i forhold til at den finanspolitik, som vedtages i forbindelse med de årlige finanslove, selvfølgelig også skal være den, der bliver ført ud i livet, og det har budgetloven grundlæggende været med til at sikre.
Uanset hvor meget respekt jeg har for det kommunale selvstyre, kan vi altså ikke køre 98 forskellige finanspolitikker på en og samme tid.
Der skal føres én overordnet finanspolitik for dansk økonomi, og det er bl.a. det, som budgetloven skal være med til at sikre.
Jeg skal ikke sige meget mere, andet end at jeg deler glæden over og ser frem til en evaluering.
Der er nemlig mange elementer, man sagtens kan drøfte og kigge nærmere ind i og få vendt og drejet, men det korte af det lange er, at Venstre ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Nej, altså, råderummet er defineret af det samlede råderum på tværs af kommune, stat og regioner
, så den forskel er der ikke.
Sådan er det, når man laver budgetlægning i det offentlige, og selv om spørgeren sidder og ryster på hovedet, tror jeg, spørgeren må hjem at læse lidt op på det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Arh, og dog, for der er vel en ret stor forskel på, om kommunerne kan tage de penge og vælge at bruge dem til skattelettelser eller staten kan vælge at bruge dem til skattelettelser.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det er teknisk set
underordnet; uanset om pengene ligger det ene eller det andet sted i de offentlige kasser, indgår de i det samme råderum.
Så hvordan man gør det rent budgetmæssigt, er underordnet.
Det, der er afgørende, er, hvordan vi prioriterer råderummet overordnet set, ikke hvor pengene ligger.
Sådan er det, når man laver offentlige budgetter, og sådan er den måde, vi samlet set har budgetlægning på i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Vi behandlede lige før et forslag omkring, at der skulle føres flere midler ud til kommunerne til den grundlæggende velfærd.
Ville det ikke være en idé, i stedet for at tilføre flere penge i kommuneaftalerne, at stille et krav om, at kommunerne begynder at bruge af den her stigende kasse, som de har?
Den er jo kraftigt stigende.
Altså, det er 130 pct., så der ligger ret mange penge, 58 mia. kr., derude.
Ville det ikke være bedre, at de begyndte at bruge nogle af de penge eller sendte dem tilbage til borgerne via skattelettelser – at de, inden de får flere penge herinde fra staten via kommuneaftalerne, så begynder at bruge nogle af de penge, som de har liggende derude?
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Altså, nu er der ikke noget i tallene, der indikerer, at der er en positiv udvikling undervejs.
Det svinger lidt op og ned.
Når vi ser på mindreforbruget i den kommunale serviceramme, er det procentvis på 2,7, 1,7, 3,2, 0,9, 0,1, 1,0, 2,9.
Det svinger sådan op og ned.
Det er det, der samlet gør, at der er den der kæmpe kasse med penge, der ikke kan bruges.
Det fik vi jo bekræftet af finansministeren for lidt siden.
Der er 1-årige budgetrammer.
Men jeg må altså forstå, at den socialdemokratiske ordfører er uenig med de socialdemokratiske borgmestre, der har peget på det her problem.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Som jeg husker tallene for den her udvikling, vi har set over de senere år, viser de, at kommunerne er blevet bedre og bedre til at styre efter lofterne og dermed er kommet tættere og tættere på det, så problemet er blevet væsentlig mindre.
Det synes jeg jo er positivt.
Og uanset hvor man lægger loftet, vil der jo være et loft.
Hvis vi skal styre de offentlige udgifter, vil der være et loft, og uanset hvor man lægger det, skal der styres efter det.
Jeg glæder mig dog over, at kommunerne er blevet dygtigere til at budgetlægge, for dermed er problematikken med underforbrug også blevet mindre.
Så er det også vigtigt, at være opmærksom på – og det tror jeg egentlig også godt hr. Søren Søndergaard ved – at den der retorik, som man nogle gange hører fra borgmestre, med, at de har en masse penge liggende, men at de bare ikke kan få lov til at bruge dem, er at give en forkert fremstilling af, hvordan virkeligheden er.
For det, der er virkeligheden, er jo, at hvis kommunerne bruger de penge, som de har liggende, går de fra det samlede råderum.
Det vil sige, at hvis kommunerne bruger de penge, som vi taler om, vil der skulle ske besparelser på andre områder – på det statslige område eller regionale område – for uanset hvordan og hvorledes man indretter tingene teknisk, er der de penge, der er, inden for råderummet.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at den socialdemokratiske ordfører gav en vurdering af, om det er hensigtsmæssigt, at der ligger 58 mia. kr. ude i kommunerne, som ikke bliver brugt til velfærd.
Jeg troede jo egentlig, at Socialdemokratiet gik ind for velfærd og gik ind for, at penge skulle ud og bruges til velfærd.
Men vi har alligevel set, at det er et konstant stigende beløb, der ligger i kommunernes kasser, fordi de har et underforbrug.
Det har ikke noget med corona at gøre.
Det er jo noget, der er oparbejdet igennem mange år.
Hvad er egentlig forklaringen på det?
Er det, fordi de socialdemokratiske borgmestre og byrådsmedlemmer er så uduelige, at de ikke lige kan ramme den rigtige balance?
Eller er det et politisk valg, at man i den grad lader posen med penge, der ligger i kommunekassen, vokse i stedet for at bruge pengene til velfærd?
Det er jo ikke krav om velfærd, der mangler derude.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Tak for det, formand.
Som finansministeren også netop har redegjort for, ønsker forslagsstillerne de facto at suspendere service- og anlægsloftet for kommuner og regioner og staten på alle områder.
Og som finansministeren også redegjorde for, er det jo allerede aftalt at evaluere budgetloven på et senere tidspunkt.
I den forbindelse kan de kritikpunkter, som også fremkommer i beslutningsforslaget, og som Enhedslisten netop har givet udtryk for,
indgå i den drøftelse, vi i den forbindelse skal have med hinanden.
Det vil sige, at der årligt aftales en udgiftsramme for henholdsvis service i kommunerne under et og drift i regionerne under et.
Budgetloven er med andre ord en lovgivningsmæssig forpligtelse til, at kommunerne under et og regionerne under et holder sig til de økonomiske rammer, de indgår aftaler om, og inden for det niveau af offentlige udgifter, som Folketinget har besluttet.
Det er jo derfor i bund og grund en fordeling af retten til at disponere over råderummet mellem stat, kommuner og regioner.
Langt de fleste kommuner giver også deres institutioner en adgang til at lave overførsler af midler fra et år til et andet år.
Afslutningsvis tror jeg, det er værd at pointere, at udgiftsrammerne omkring kommunernes og regionernes økonomi jo er øget ganske betragteligt under det nuværende flertal.
Og det vil jeg også gerne kvittere for i forhold til Enhedslisten, som har været med til at lave de aftaler, som har gjort det muligt.
Vi får rig lejlighed til på et senere tidspunkt at diskutere budgetlov, udgiftsstyring og fleksibilitet nærmere på grundlag af de faglige analyser, når vi skal diskutere evalueringen af budgetloven.
Det vil jeg se frem til.
Men jeg vil dog gøre det klart her, at en suspendering uden videre af udgiftslofterne ikke i Socialdemokratiets optik er foreneligt med en ansvarlig forvaltning af den offentlige økonomi.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg mener også, at man her kan henvise til – hvilket finansministeren jo også gjorde for få minutter siden – at da vi havde en anden styring af den offentlige økonomi, var resultatet relativt dårligt.
Der var vi væsentlig dårligere til at styre den offentlige økonomi, hvilket jo i sidste ende vel næppe kan være nogen succes eller positivt for nogen.
Tak for ordet.
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
I mit job som finansminister er man taknemlig for enhver ros, man får, og det gælder også den, jeg her fik fra hr. Lars Boje Mathiesen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Vi har jo sammen med Enhedslisten lavet finanslove og aftaler med kommunerne, som betyder, at de socialdemokratiske borgmester på linje med de borgerlige borgmestre har fået en bedre økonomi.
Det er vi stolte over at have kunnet levere.
Jeg tror, at hvis man tager coronaåret ud – og det er igen efter hukommelsen – er trenden for problemet med mindreforbrug nedadgående, og det er positivt.
Min pointe er blot, at uagtet hvordan man indretter det, vil loftet, hvis man vil have lofter, og det tror jeg er hensigtsmæssigt for at styre den offentlige økonomi, ligge et sted, og så er det kommunernes opgave at lave en budgetlægning og have en budgetdisciplin, der gør, at de rammer de lofter.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Jeg forstår, at SF også er imod den måde, budgetloven fungerer på.
Det, som jeg så bare vil spørge om, er: Hvis nu vi får et flertal, f.eks. med SF og Enhedslisten, efter næste valg, kan vi så ændre budgetloven?
Altså, kan vi afskaffe den budgetlov, som eksisterer, og lave en ny budgetlov, som betyder, at der er mere fleksibilitet, at vi følger de råd, der kommer fra vismændene, at vi følger de råd, der kommer fra en lang række eksperter på området i forhold til at gøre det mere fleksibelt?
Vil det være muligt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Jeg har ikke sådan for vane at rose den socialdemokratiske finansminister.
Men vi har en fælles fortid i Aarhus Kommune, og det er faktisk en af dem, som har kørt med flerårige budgetter, hvilket netop giver nogle handlemuligheder for de enkelte institutioner: Hvis de har lidt overskud den ene gang, kan de trække det over, så de kan lave større investeringer.
Og jeg vil godt rose for, at man har gjort det på den måde.
Så kommunerne har jo mulighed for at lave flerårige budgetter.
Der er bare mange kommuner, der så har valgt at lave etårige budgetter.
René Christensen (DF), 2021-11-11:
Jo, og det er jo ikke kun på skatteområdet.
Det kan også være, i forhold til hvad serviceniveauet er.
Måske ligger nogle endda over loftet.
Så stjæler de jo lidt fra de andre, hvis de bare skynder sig at komme ind og bruge noget af det råderum, der er, kan man sige.
Det er jo ikke nye penge.
Altså, man får sådan en pose penge, hvis man bare skynder sig at bruge noget af det, fordi man har plads til det.
Så ser man jo den øvelse, der kommer til sidst i forbindelse med regnskaberne, i forhold til hvordan man nu lige får lavet de her budgetter og mingeleret dem, så det kommer til at passe.
Derfor var det jo også sådan, at vi faktisk ikke stemte for, men vi er heller ikke imod, at man skal have noget.
Det her handler egentlig mere om et sanktionsredskab, end det handler om et loft, for man kan sige, at loftet også flytter sig.
Når man så laver en finanslovsforhandling efterfølgende, hvor man kan forhandle sig frem til nogle flere penge, så bliver loftet jo også højere.
Hvis man putter 1 mia. kr. mere ind i en finanslovsforhandling, stiger loftet også med 1 mia. kr.
Så jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at der er noget fleksibilitet, vi ikke rigtig har, og man kan godt komme lidt foran i køen, hvis man bare har muskler nok.