runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-12:
Jamen vi har jo bygget reglerne op på en sådan måde, at kommunerne har en særskilt forpligtelse til at hjælpe dem, der har brug for hjælp for at komme i gang, så de er i stand til at opfylde kravet om de 225 timer.
Hvis man ikke er i stand til at arbejde 225 timer om året, og det er jo i den her indfasning 113 timer, skal man selvfølgelig ikke skæres i ydelserne.
Så der skal foretages en individuel bedømmelse fra kommunernes side.
Vi følger kommunerne meget tæt; vi vejleder kommunerne; og vi har betalt efter aftale med kommunerne for den ekstra administration, de får.
Men opgaven er meget nødvendig.
Kommunerne skal have separeret denne gruppe, således at der bliver taget stilling til, hvor mange der er i stand til at forsørge sig selv og med hvilke kvoter, og hvor mange der blandt disse aktivitetsparate mennesker skal have ekstra støtte til at komme videre, f.eks. i et ressourceforløb eller i en anden del af forsørgelsessystemet.
De skal ikke fortsætte et årelangt ophold i kontanthjælpssystemet.
Lea Wermelin (S), 2016-10-12:
Nu er det jo heldigvis sådan, at der er nogle regler her i Folketinget, og det er spørgetid til ministrene.
Jeg kan godt forstå, at ministeren ikke har lyst til at svare på spørgsmålet, men det er nu engang sådan, at det er medlemmerne af Folketinget, der spørger regeringen, og ministeren må derfor svare på spørgsmålet.
Det er ikke omvendt.
Det er ikke ministeren, der skal stille spørgsmål til mig.
Så jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig til, om de eksperter, jeg lige henviste til her, tager fejl.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-12:
Jeg kan glæde formanden med, at jeg også er blevet, så vi også er helt klar med svarene til spørgeren.
Jeg kan henvise til besvarelsen af MOF, alm. del, spørgsmål 533 af 25. februar stillet af hr. Simon Kollerup, hvor jeg kommenterer GEUS' rapport om nitratpåvirkningen i iltet grundvand ved mergødskning.
Det er vigtigt at være opmærksom på, at GEUS' rapport ikke inddrager indholdet af fødevare- og landbrugspakken som helhed, men alene vurderer de isolerede konsekvenser af forskellige scenarier for lempelsen af kvælstofnormen.
Det fremgår endvidere af de to føromtalte citater, hvordan GEUS opfatter denne faglige vurdering, nemlig at den bliver udført på et overordnet nationalt niveau og uden at inddrage de kompenserende foranstaltninger, der indgår i fødevare- og landbrugspakken.
Endelig som nævnt i min besvarelse af det tidligere spørgsmål har vi anmodet GEUS om at gennemføre det her modelprojekt for mere præcist at kunne vurdere den mulige påvirkning for hver enkelt grundvandsforekomst, og den kompenserende efterafgrødeindsats i 2017-18 dimensioneres på baggrund af de resultater.
Resultaterne af GEUS' projekt forventes klar til offentliggørelse i det her efterår.
Altså, jeg bryder mig ikke om den tone hos spørgeren, når hun siger, at vi ser stort på eksperter.
Det bedes spørgeren gøre rede for, inden jeg svarer på mere.
Troels Ravn (S), 2016-10-12:
Jeg mener bare, at vi som ansvarlige politikere jo må tage nye oplysninger ad notam.
Det giver os nogle nye oplysninger, hvor ministeren må være parat til at revurdere den nuværende praksis.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-12:
Nu vil jeg sige, at som spørgeren selv er inde på, er det jo ikke en ny foreteelse.
Den regel er her nu, og den var der, da spørgerens eget parti var i regering osv.
Så det er jo ikke noget med, at nu er ministeren gået ind og har sagt: Nu må I lige prøve at lave nogle nye regler.
Det er sådan set bare sådan, som reglerne har været hele tiden.
Jeg har set et sted, at man har sagt, at man syntes, at jeg skulle forholde mig til, om det ikke er et problem, at en borger fra et ikkeeuropæisk land, herunder Syrien, kan køre lastbil i Danmark, uden at vedkommende har bestået en køreprøve til lastbil i Danmark.
Der skal man altså bare huske på, at for at få kørekort til lastbil og bus, så det kan anvendes erhvervsmæssigt, så skal vedkommende også bestå EU-kvalifikationsuddannelsen.
Og hvad går den ud på?
Ja, her underviser man bl.a. i færdselssikkerhed – altså det, spørgeren efterlyser – i førstehjælp og i kørsel med tunge køretøjer.
Troels Ravn (S), 2016-10-12:
Men så vil jeg bede ministeren overveje, om ikke de oplysninger, jeg er kommet med i dag, giver anledning til at revurdere nuværende praksis, regler og lovgivning.
Altså, vi må have tillid til, at ministeren sørger for, at de ombytningsregler, vi har, sikrer et højt færdselsniveau.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-12:
Det anerkender jeg, men jeg finder bare ingen belæg i Færdselsstyrelsen for, at man skulle lave det om.
Troels Ravn (S), 2016-10-12:
Hvad angår ombytning af kørekort, er jeg helt enig i, at det skal kunne gøres så smidigt som muligt og fuldt ud konkurrencedygtigt med vore nabolande.
Men det her handler altså om trafiksikkerhed, om, at vi som borgere kan være sikre på, at udlændinges ombytning af kørekort til danske forhold ikke udfordrer vores høje krav til trafiksikkerheden.
Kørelærernes forening siger også, at det er et velkendt problem, at udlændinge kommer til Danmark med et kørekort, uden at de har de fornødne kvalifikationer til at færdes i trafikken her i landet, og at det er en problemstilling, der er velkendt og har eksisteret i mange år.
Det er også sådan, at når man tager kørekort i Danmark, er det en del af pensum, at man skal se på andre trafikanters adfærd, og det er et afsnit, som kørelærere vurderer er vigtigt.
Men lige netop det pensum mangler man som obligatorisk undervisningsdel, når man kommer som borger fra udlandet og ombytter sit kørekort.
Så selv om ministeren i sit svar anfægter præmissen for spørgsmålet og siger, den er forkert, så er det stadig væk sådan, at der er obligatoriske trin i det at erhverve sig kørekort, som en udlænding ikke skal igennem.
Stadig væk er det sådan, at hvis man som udlænding kommer hertil og ombytter sit kørekort, kan man ved at bestå den almindelige del, altså B-delen til personbiler, pr. automatik også overføre det til lastbil og bus.
Det giver altså efter min mening udfordringer i forhold til vores trafiksikkerhed.
Søren Pind (V), 2016-10-12:
Altså, der er ingen tvivl om, at hele hensigten har været en effektivisering.
Og det er vanskeligt at forestille sig det uden også at se, at når man f.eks. laver større efterforskningsenheder, er betjentene jo nødt til at komme et bestemt sted fra.
Det, der er det gode, hvis man kan sige det om udviklingen på Fyn, er jo, at man stadig har det samme antal kørende patruljer – de er bare samlet mere og kan løse flere tunge sager på samme tid.
Men vi kommer også til at have en evaluering, også i forligskredsen, af det her spørgsmål om det decentrale contra det effektive – det er der ingen som helst tvivl om.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-12:
Det vil sige, at hvis vi kigger på forligets tekst og læser den ordret, så er det det, ministeren mener med at lukke stationer og lave politibutikker.
Så vil jeg jo godt spørge ministeren: Da man indgik det her forlig, forklarede man så samarbejdspartneren, at det her kunne være konsekvensen af det?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener ikke, at spørgsmålet er formuleret ud fra en korrekt præmis.
Det er sådan, at hvis en person med et udenlandsk kørekort – altså en, som ikke er undtaget – skal bruge kørekortet erhvervsmæssigt i Danmark, f.eks. til at køre lastbil eller bus, skal man ud over den kontrollerende køreprøve også bestå en EU-kvalifikationsuddannelse, og i uddannelsen undervises bl.a. i færdselshjælp, førstehjælp og kørsel med tunge køretøjer.
Så det er altså ikke tilstrækkeligt at bestå en kontrollerende køreprøve, hvis man f.eks. vil køre bus og lastbil erhvervsmæssigt.
Det skal man lige huske, altså at der skal mere til.
Det er korrekt, at en bestået kontrollerende køreprøve til kategeri B, altså den almindelige bil, medfører, at man får ombyttet sit kørekort til samtlige kategorier, som man tidligere har erhvervet førerret til.
Det gælder ved ombytning af udenlandske kørekort, men også i langt de fleste tilfælde ved generhvervelse af førerretten, altså i Danmark.
Der er således tale om et almindeligt princip i kørekortbekendtgørelsen.
Jo, men jeg tror bare, at når man skal ind at vurdere sådan noget, er det bedst at lade eksperterne gøre det.
Altså, jeg har i hvert fald ingen viden, som gør, at jeg vil rådgive nogen om det.
Men jeg noterer mig, at det efter Færdselsskontorets opfattelse er værd at understrege, at de kontrollerende køreprøver i forbindelse med ombytning af udenlandsk kørekort aflægges på samme vilkår som en køreprøve efter endt køreuddannelse.
Der er således ikke tale om en nedeskaleret udgave af køreprøven.
Det er den, som er den normale.
Jeg vil gerne tage en drøftelse med spørgeren, men jeg kan bare ikke love noget i dag, for jeg får i hvert fald ingen vejledning fra Færdselsstyrelsen om, at man skal gå ind og kigge på det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-12:
Vil regeringen forlænge sin garanti om ingen ny brugerbetaling i sundhedsvæsenet, som lige nu kun løber til næste valg, ind i den næste valgperiode?
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at Australien, Storbritannien, Frankrig, Irland, Ungarn og Norge kompromitterer tobaksindustriens »kommercielle ytringsfrihed« ved at indføre eller allerede have indført neutrale cigaretpakker?
Mener ministeren, at Australien, Storbritannien, Frankrig, Irland, Ungarn og Norge kompromitterer tobaksindustriens »kommercielle ytringsfrihed« ved at indføre eller allerede have indført neutrale cigaretpakker?
Sophie Løhde (V), 2016-10-12:
Nej, der er forslag, der har ligget længere oppe i bunken, som vi har taget fat på først.
Vi har leveret på vores centrale valgløfter om en bedre demensindsats, om en styrket indsats for den ældre medicinske patient, en Kræftplan IV – for bare at nævne nogle eksempler.
Udover at jeg igen gerne vil kvittere for Socialdemokratiets store tiltro til, at den her regering også fortsætter i næste valgperiode, så vil jeg også gerne kvittere for, at jeg må antage, at Socialdemokratiet har fortrudt den skræmmekampagne, som Socialdemokratiet leverede mod Venstre i sidste valgkamp, hvor man spredte flyers ud med alle mulige påstande om, hvad Venstre ville, som jo gik stik imod det, som Venstre sagde.
Så den garanti, som Socialdemokratiets ordfører nu omtaler, er jo så i virkeligheden også udtryk for, at Socialdemokratiet netop har indset, at vi har holdt vores løfte i forhold til brugerbetaling.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-12:
Det er dejligt, at det her om onsdagen i Folketingssalen altså er folketingsmedlemmer, der stiller spørgsmål til ministre, og ikke omvendt.
Jeg vil da sige, at jeg rent faktisk fik et svar fra sundheds- og ældreministeren, for ministeren siger, at regeringen ikke i denne valgperiode eller i næste valgperiode vil indføre yderligere brugerbetaling.
Skal jeg tolke det som en garanti på samme måde som det, regeringen sagde før sidste valg?
Og der må jeg så bare lige igen sige, at det godt kan være, at man har overholdt nogle ting, men jeg har i hvert fald også præciseret i dag, at man ikke har overholdt alle ting, for man har ikke nedsat et ekspertudvalg, som ministeren lovede før sidste valg.
Men er det her en garanti?
Sophie Løhde (V), 2016-10-12:
Jeg vil gerne gentage: Den her regering har ingen intentioner om at indføre ny brugerbetaling i sundhedsvæsenet, hverken nu eller i næste valgperiode.
Det står jo i skarp kontrast til Socialdemokratiet, der sagde én ting og gjorde noget andet bagefter.
Derfor tænker jeg jo også, at spørgerens store interesse for brugerbetaling måske skyldes, at mens Socialdemokratiet havde regeringsmagten, øgede man brugerbetalingen rundtomkring i sundhedsvæsenet.
Den socialdemokratiske regionsrådsformand her i Region Hovedstaden var sågar ude at efterlyse endnu mere brugerbetaling i vores sygehusvæsen i en kronik i foråret 2015.
Den tidligere regering øgede brugerbetalingen på en række forskellige områder, og jeg kan huske, at jeg på et tidspunkt læste, at Berlingske havde fået talt sammen, at den tidligere regering i alt havde indført brugerbetaling på op imod 1 mia. kr. Så det er jo fristende at spørge, om det er den linje, som Socialdemokratiet vil fortsætte, hvis Socialdemokratiet på et tidspunkt måtte komme i regering.
Jeg kan svare på vegne af den her regering: Vi ønsker ikke at indføre ny brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-12:
Altså, jeg må bare gentage over for ministeren, at ministeren før valget selv sagde, at der ville blive nedsat et ekspertudvalg til at kigge på brugerbetaling.
Det ekspertudvalg er ikke nedsat; det er ikke at holde et løfte.
Og det er naturligvis med baggrund i den der slinger fra, hvad man siger før valget, til, hvad man siger efter valget, at jeg er meget interesseret i at høre, hvad det er, ministeren vil efter det næste valg.
Er det stadig væk at udstikke en garanti, eller er det på samme måde at skrotte bebudede ting efter næste valg?
Hos Socialdemokraterne er vi meget optaget af, om der i Venstre stadig pønses på at indføre yderligere brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Sophie Løhde (V), 2016-10-12:
Jeg er nødt til sige, at det ganske enkelt ikke er korrekt.
Den her regering har i den grad leveret på vores løfter på sundhedsområdet.
Vi er i fuld gang og har været i arbejdstøjet fra dag et.
Jeg tror, at danskerne er optaget af, at vi nu har været med til at sikre, at vi har kunnet præsentere en Kræftplan IV.
Sådan en så vi ikke noget til under Socialdemokratiet.
Vi har heller ikke set noget til et forslag fra Socialdemokratiet nu.
Vi har i øvrigt heller ikke set nogen finansiering.
Det står vi ved.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-12:
Mange tak for det.
Jeg vil tillade mig lige at citere sundhedsministeren, og det er et citat fra Politiken den 4. juni 2015
: »Vi har stilfærdigt foreslået at nedsætte et ekspertudvalg til at se på, om brugerbetaling er fordelt optimalt, og vi efterlyser en reel politisk diskussion.« Se, det har regeringen jo ikke gjort.
Regeringen har ikke nedsat et ekspertudvalg til at kigge på brugerbetaling.
Det var det, regeringen sagde før valget, og det er så det, regeringen ikke gør efter valget.
Der er en meget stor interesse hos den danske befolkning for at vide, om man har lyst til at indføre mere brugerbetaling.
Det kunne måske være ved den praktiserende læge, som Venstres ledelse for år tilbage sagde de ikke ville afholde sig fra at kigge på.
Derfor tænker jeg, at det har borgernes interesse at vide, hvad det er, Venstre vil efter et valg.
Jeg tror jo ikke på, at det måske tager så lang tid, inden vi får et valg.
Det er derfor, jeg går i Folketingssalen i dag og stiller sundhedsministeren det her spørgsmål.
Det er for at få at vide, hvad det så er for en holdning, Venstre har, hvis vi får et valg i løbet af få måneder.
Vil man stadig væk give en garanti for, at der ikke bliver indført mere brugerbetaling i sundhedsvæsenet – eller vil man ikke?
Det er såmænd blot for at ridse op, at regeringen ikke har gjort det, den sagde før valget, på det her område.
Hvad er det, regeringen vil gøre efter et kommende valg, uanset hvornår det kommer?
Sophie Løhde (V), 2016-10-12:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg jo gerne benytte anledningen til at takke hr. Flemming Møller Mortensen for den store tiltro, som Socialdemokraterne har til, at vi fortsætter i regeringskontorerne i den kommende valgperiode.
Tusind tak for det, vi skal fra regeringens side gøre vores bedste og yderste for at leve op til den tiltro.
Når det så er sagt, er det jo velkendt, at det er danskerne, der sammensætter Folketinget.
Vi er blevet betroet regeringsansvaret og vil fortsætte den udvikling og reformering af sundhedsvæsenet, som vi satte os i spidsen for i 2001 ved at sætte patienten foran systemet; ved at sørge for, at alle danskere har adgang til en høj kvalitet i behandlingen uanset bopæl og indkomst og postnummer; ved at fastholde, at det ikke skal være indtægten, der afgør, om man kan få den bedste behandling hos lægen.
Siden regeringen tiltrådte, har vi jo i den grad været i arbejdstøjet for at indfri og gennemføre vores valgløfter på sundhedsområdet et for et.
Vi har styrket patientrettighederne, uanset om man lider af en fysisk eller psykisk sygdom; vi har styrket indsatsen for den ældre medicinske patient og kampen mod overbelægning; vi har styrket demensområdet og har netop præsenteret vores oplæg til Danmarks kommende nationale demenshandlingsplan – for bare at nævne nogle få eksempler.
Jeg kunne også have fremhævet den nylig præsenterede kræftplan.
Og vi tilfører jo også nye midler til området – alene i år har vi løftet sundhedsvæsenet med 2,4 mia. kr. ekstra.
Vi løber ikke fra vores løfter.
Det kan man jo sige står i skarp kontrast til den tidligere regering, der løb fra rigtig mange af sine løfter på sundhedsområdet.
Og lad mig slå fast: Regeringen ønsker ikke at indføre ny brugerbetaling på sundhedsområdet.
Det sagde vi før valget, og det fremgår også tydeligt af regeringsgrundlaget efter valget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-12:
Tak for det.
Og spørgsmålet til sundheds- og ældreministeren lyder: Vil regeringen forlænge sin garanti om ingen ny brugerbetaling i sundhedsvæsenet, som lige nu kun løber til næste valg, ind i den næste valgperiode?
Søren Pind (V), 2016-10-12:
Det, vi jo sammen har aftalt, er, at der skal tilføres dansk politi 2 mia. kr. frem mod 2019, og oveni skal der ske en intern omprioritering i politiet for 1,3 mia. kr., så vi netop kan få et mere analysebaseret politi, og så vi også kan få flere politifolk.
Men det er klart, at både grænsen og terrorbevogtningen stadig sætter nogle grænser, så det varer noget tid, før vi når derhen, hvor vi gerne vil.
Og i det forløb er det rigtigt at vi får større enheder, som kan køre på tværs af kredsene, og som også kan udøve mere effektiv, hurtiggående efterforskning.
Det betyder selvfølgelig noget for de helt lokale politistationer – det gør det – og det er bl.a. en konsekvens af det forlig, som er indgået.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-12:
Men når man kigger på politiforliget, hvor der står det her om optimering af beredskabets arbejde ved bedre planlægning og styring af ressourcer samt bedre udnyttelse af personalets ventetid og indetid på stationerne, mere analysebaseret patruljering samt nye it-redskaber, som kan flytte sagsbehandlingen væk fra gerningsstedet, er det så det, som ministeren mener med at lukke politistationer og erstatte dem med politibutikker?
Jeg læser spørgsmålet op: Kan ministeren leve med den viden, der er kommet frem om Fyns politiinspektør, jævnfør den skriftlig begrundelse?
Kan ministeren leve med den viden, der er kommet frem om Fyns politidirektør?
Skriftlig begrundelse
Det har vist sig, at Fyns politidirektør ikke anerkender det ledelsesgrundlag, som er indført af rigspolitichefen og rigsadvokaten.
Hun leder med frygt og har kortsluttet mange ellers fornuftige beslutningsgange – direkte ledelse i maskinrummet, hvilket ødelægger muligheden for at gøre tingene rigtigt.
Chefpolitidirektør-, politiinspektør- og vicepolitiinspektørlagene er reelt sat ud af kraft.
Utålmodighed i ledelsesstil kan være fatalt i forhold til retssikkerhed.
Lederforeningen via Politiforbundets Hovedbestyrelse støtter de ansatte.
Det er også kommet frem, at politidirektøren udviser en manglende anerkendende tilgang til de ansatte med hensyn til politiets faglighed.
Hun har en idé om, at alt kan løses med vikarer, og nedgør lokalpolitiet og nærhed.
Hun udviser meget uheldig kommunikation både internt og eksternt.
Kommunikationen tyder på, at politidirektøren ikke i fornødent omfang kender til politiets organisation, altså til, med hvad og hvordan de ansatte arbejder.
Politidirektøren har desuden til stadighed dialog med borgere, både i aviser og på sociale medier, hvilket ikke burde være en opgave på hendes niveau.
Sprogbrugen på disse svar/indlæg har til hensigt at forherlige politidirektørens egne beslutninger – f.eks. påstande om, at der nu kommer mere professionelt beredskab ud på Fyn, hvilket jo ikke passer.
Det er netop de samme kollegaer.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-12:
Jeg anerkender, at muligheden for at få bestemte job ikke er lige overalt i Danmark.
Det, der er løsningen for de mennesker, vi taler om her, hvis ikke de kan løse deres egen udfordring med at få job, er at bede kommunen om støtte.
Kommunen har en forpligtelse til at være aktivt opsøgende i forhold til erhvervslivet, få kontakt med erhvervslivet og hjælpe disse mennesker tilbage på arbejdsmarkedet med den kapacitet, de har.
Lea Wermelin (S), 2016-10-12:
Jeg kan sådan set sagtens være enig i, at vi altid skal forsøge at blive bedre til at hjælpe kontanthjælpsmodtagere i arbejde.
Problemet er jo, hvis man har som udgangspunkt,
For det ved vi jo godt ikke vil være tilfældet.
Så må ministeren vel anerkende, at det har en økonomisk betydning, og at man derfor slår folk oven i hovedet, uden at de nødvendigvis kan gøre noget ved det.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-12:
Svaret er, at alle vores kommuner har en udfordring, som vi har givet meget høj prioritet fra regeringens side, og det er at være langt bedre til at hjælpe de mennesker, der har været på kontanthjælp i alt for lang tid, enten i arbejde med støtte af kontanthjælpssystemet og de forpligtelser, der følger her, eller videre i ressourceforløb, fleksjob, eller hvor de skal hen.
Det er ikke nogen option for regeringen at køre videre, sådan som vi har kørt i en årrække.
Vi har jo set masser af eksempler på mennesker, der er trådt frem og har sagt: Vi har været på kontanthjælp kontinuerligt i 10 år, 15 år – helt op til 24 år har jeg hørt.
Og vi har set opgørelser over, hvor mange tusinder der har været kontinuerligt på kontanthjælp i mere end 10 år.
Det er at svigte de mennesker.
Jeg ønsker ikke at bruge pisk, men jeg ønsker at udvikle et system, der er logisk og sammenhængende, og bygge op over den logik på arbejdsmarkedet, der aftales mellem arbejdsmarkedets parter.
Lea Wermelin (S), 2016-10-12:
Men jeg tror sådan set på, at folk, der er ledige i Danmark, gerne vil have et arbejde.
Jeg tror også, de knokler på for at få et arbejde.
Derfor deler jeg ikke ministerens holdning om, at så længe man bare får lidt pisk, skal man nok finde det arbejde.
Men jeg kan så også godt høre, at ministeren jo taler om, hvordan vi får et Danmark i bedre balance.
Problemet er jo bare, at man fører en politik, som betyder det stik modsatte.
Jeg har i hvert fald endnu ikke hørt ministeren sige, hvad svaret så er til de borgere, der bor på Bornholm, som jo er en ø.
Hvis de har søgt og søgt arbejde og ikke kan få et arbejde, må ministeren vel anerkende, at de bliver ramt af kontanthjælpsloftet, men jo ikke nødvendigvis har en jobmulighed.
Så hvad er svaret til de mennesker?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-12:
Det er, at det er en udfordring for Danmark, som ikke bare beskæftigelsesministeren, men hele regeringen tager meget alvorligt.
Derfor regeringens dagsorden om vækst – og vækst i hele Danmark – og vores helhedsplan og vores 2025-strategi.
Det afgørende for at få løst det alvorlige problem, der peges på, er jo at sørge for, at de områder, som har mange kontanthjælpsmodtagere, får en større vækst.
Derfor udflytningen af offentlige arbejdspladser; derfor alle de initiativer, vi har taget, med planlovgivning, landbrugslovgivning osv., således at vi kan få disse områder med og skabe vækst og beskæftigelse.
Løsningen på et skævt Danmark er ikke at have for høje sociale ydelser eller sociale ydelser, der er i ubalance med vores overenskomstfastsatte lønninger.