runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2021-06-03:
Tak for det.
Lovforslaget her rummer forskellige elementer, og der er i hvert fald et enkelt element, som var årsagen til, at vi stemte for et tilsvarende lovforslag for nogle måneder siden, nemlig det med, at arbejdsgivere har ret til at teste ansatte, hvilket jo er vigtigt i nogle brancher, hvor det er sådan, at hvis medarbejderne har corona, udgør det en stor byrde for produktionen, f.eks. produktionen af fødevarer.
Det kan ske, hvis der er en medarbejder, som ikke er blevet testet for corona.
Til gengæld er der andre ting, vi ikke er for – altså, hele forskrækkelsen over folk, der kommer fra udlandet er jo i bund og grund mærkelig.
Lad os sige, at der var 100.000 arbejdstagere i Danmark fra det store udland – vi er 5,7 millioner danskere, og så ville der bare være 5,8 millioner i vores land.
Altså, medmindre de kommer fra lande, hvor der er nogle varianter af corona, som vi er bange for, så udgør det, at der er 5,8 millioner mennesker i Danmark, i stedet for at der er 5,7 millioner mennesker i Danmark, jo ikke noget problem, selv om de 100.000 kommer fra et andet land.
Det er jo kun, hvis de kommer med nogle coronavarianter, som vi er bange for at få ind i landet, at det udgør et problem.
Ville vi være virkelig ilde stedt, hvis den danske befolkning bestod af 5,8 millioner i stedet for at bestå af 5,7 millioner?
Nej, og derfor er det jo selvfølgelig heller ikke noget problem, hvis det er 100.000 mennesker, som ikke kommer fra Danmark, som er her.
Så hele den der historie, der er bygget op, om, hvor farligt det er, at folk kommer til Danmark fra udlandet, er jo forkert, medmindre de kommer fra lande, hvor der er nogle coronavarianter, som vi ikke vil have inden for grænsen.
Men den primære årsag til, at vi stemmer imod det her lovforslag, er, at det vil forlænge nogle særlove, som var begrundet med coronaepidemien, helt indtil den 1. november.
Og vi ser sådan på det, at nu har alle over 50 år fået tilbudt i hvert fald den første vaccine og snart den anden vaccine, og efter det behøver der ikke at være nogen særlige coronarestriktioner i det her land.
Alle over 50 år og også folk fra bestemte sygdomsgrupper, som bliver særlig hårdt ramt af corona, hvis de får det, er blevet vaccineret, og derfor skal man holde op med at tænke i coronarestriktioner hele tiden.
Og når vi kommer over på den anden side af sommerferien, er det sågar alle danskere – ikke bare alle over 50 år og ikke kun folk i risikogrupper, men alle danskere – som har fået tilbudt en coronavaccination.
Derfor er vi ikke med til at forlænge coronalove til efter sommerferien, og vi synes også, at de kan afskaffes allerede nu, hvor alle over 50 år og folk i risikogrupperne er vaccineret.
Så vi stemmer imod lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2021-06-03:
Mange tak for ordet, mange tak til alle ordførerne for partierne for drøftelserne her i dag.
Jeg vil selvfølgelig også gerne takke partierne for den generelle opbakning til lovforslaget, som jeg lytter mig frem til.
Situationen er den, at vi trods udrulning af vacciner fortsat befinder os i en covid-19-epidemi, hvor vi er nødt til løbende at sikre, at myndighederne har de nødvendige redskaber til at kunne følge op på den aktuelle smitterisiko.
Der er fortsat usikkerhed i forhold til smittesituationen omkring covid-19 og udviklingen i udrulningen af vacciner generelt i Europa.
Dermed er der også fortsat risiko for smittespredning med covid-19 i Danmark.
Selv om udrulningen af det aktuelle vaccineprogram på nuværende tidspunkt vurderes at være tilendebragt i Danmark omkring den 1. september, vil der på det tidspunkt være andre EU-lande, hvor man endnu ikke er færdig med at vaccinere mod covid-19, og der vil således fortsat være en risiko for, at tilrejsende arbejdskraft vil kunne sprede smitte med covid-19 og dermed også sprede smitte på arbejdspladser i Danmark og i det øvrige samfund.
Det skal desuden også ses i lyset af, at der lige nu pågår en større genåbning af Danmark.
For at vi kan opretholde en offensiv teststrategi og en fortsat opfølgning på smitterisikoen i Danmark, er der behov for at forlænge gyldighedsperioden for de tre love, som ellers udløber den 1. juli 2021.
Med lovforslaget her foreslås det, at lovene forlænges til den 1. november 2021.
Med lovforslaget vil arbejdsgiver fortsat kunne pålægge ansatte at blive testet for covid-19 og at oplyse arbejdsgiver om resultatet af testen, hvis det er sagligt begrundet i hensynet til at begrænse spredning af smitte med covid-19.
Lovforslaget medfører også, at der fortsat stilles krav til arbejdsgiver om test af tilrejsende arbejdskraft og krav til de boliger, som arbejdsgiver stiller til rådighed for sine ansatte, herunder krav til arbejdsgiver om at udarbejde en plan for forebyggelse af smitte med covid-19 i boligerne.
Med lovforslaget vil Arbejdstilsynet og kommunerne fortsat føre tilsyn med overholdelsen af kravet til arbejdsgiver om test af indrejsende arbejdskraft og med de boliger, der stilles til rådighed af arbejdsgiver, samt med planen for forebyggende tiltag.
Endnu en gang vil jeg gerne takke for drøftelsen her i dag og ser frem til de videre drøftelser og en god og grundig behandling af forslaget i udvalget.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg tror simpelt hen ikke, man forstod omfanget af den ideologi om markedsliggørelse, der havde udviklet sig, ikke kun med reformen, men igennem mange år på uddannelsesområdet.
I forhold til den understøttende undervisning kan jeg jo sige meget klart, at det bl.a. var mig – og jeg ved også godt, at ordføreren selv var aktiv i det – der under de her coronaforhandlinger om hjælpepakken pressede hårdt på, for at man skulle kunne veksle understøttende undervisning til noget andet.
Vi ønsker, at de ressourcer, som i dag bruges på den understøttende undervisning, skal lægges i en timepulje, som man har frihed til ude lokalt at bruge til f.eks. at lave tovoksenordninger eller andre tiltag, som giver mening lokalt.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Det er også den oplevelse, jeg har, i dialogen med den frie skolesektor.
Det er en nøgtern konstatering, og man også bare kan kigge på det her forum og konstatere, at der, hvor magten ligger, træffes beslutningerne.
Og når magten de facto på de her punkter, som er betydende for skolen og skolens visioner og fremtid, og hvor man skal hen, ikke ligger hos skolebestyrelsen, så sker der også en parallelforskydning af, hvor man ledes fra, eller hvem der leder.
Der må jeg sige, at der er den der bekymring for, at det er forvaltningerne, der nogle gange mere leger ledere, end det er skolen.
Derfor tager jeg bare det, som ordføreren sagde, positivt ned, i forhold til hvad vi også kan arbejde videre med i forhold til de justeringer, der skal ske af reformen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Jeg deler ordførerens opfattelse af, at vi skal gøre skolen mere fri.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren ville fortælle lidt om SF's overvejelser i forhold til de nationale test.
Jeg undrer mig lidt over, hvordan det landede her forrige sommer.
Er ordføreren ikke enig i, at vi skal prøve at få ændret hele tilgangen til de nationale test, sådan at alt, hvad der handler om den pædagogiske overvejelse, i virkeligheden bliver op til lærernes faglige vurdering, i forhold til hvordan der skal arbejdes med testene?
Henrik Dahl (LA), 2021-06-03:
Jeg tror, at »Den Blå Betænkning« har sådan et janusansigt.
For den var jo skrevet af nogle progressive skolefolk, og det var et meget grundigt udredningsarbejde, som er rosværdigt på mange måder.
Men Henning Fonsmark lavede jo også den her virkelig gode bog, der hedder »Kampen mod kundskaber«.
Han siger, at det også er »Den Blå Betænkning«, som på en eller anden måde starter kampen mod kundskaber.
Og hvad angår det her med at starte kampen mod kundskaber, har Fonsmark altså en pointe, nemlig at det er forkert at kaste kundskaber på møddingen.
For det er også arbejdet med hukommelsen, man kaster væk.
Og det, forskere er begyndt at se på nu, er faktisk betydningen af hukommelsen.
Det har moderne forskere skrevet om for ganske nylig.
Jens Rohde (KD), 2021-06-03:
Når man sidder her så længe og er den sidste taler i rækken inden ministeren, sidder man rigtig og glæder sig til at få lov til at komme op og holde sin tale.
Og jeg har virkelig glædet mig til at gå op og fortælle, hvor højt jeg elsker den folkeskole, jeg gik i i 1970'erne, og hvor højt jeg elsker den folkeskole, som mine børn går i i dag.
Jeg havde endda forberedt et digt, ikke noget, jeg selv har skrevet, men jeg ville have læst et Halfdan Rasmussen-digt op, og så kommer hr. Henrik Dahl og ødelægger det hele.
Det er simpelt hen en af de bedste aftaler, jeg har hørt holdt fra denne talerstol i de 2 år, jeg har siddet her i den her omgang.
Det satte alt ind i en ramme og ramte hovedet på sømmet.
Det vil simpelt hen være synd og nærmest upassende, så derfor trækker jeg mig ydmygt tilbage.
Jeg synes simpelt hen, det var eminent.
Tak, hr. Henrik Dahl.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Det er ikke bare af historisk interesse, men jeg synes jo, at »Den Blå Betænkning«, som kom, forenede det, altså på den ene side at have et stærkt fokus på fagene – for jeg er enig i, at fagene er dannende i sig selv – men på den anden side jo også bredte skolens formål ud, så skolen mere fik et fokus på den alsidige udvikling af mennesker og i virkeligheden et bredere uddannelsesbegreb.
Det var vel ikke så dårligt.
Når jeg spørger, er det kun, fordi jeg fornemmer, at der er en vilje til, at vi i fællesskab søger svar, altså hvor vi har gjort noget rigtigt, og hvor vi har gjort noget forkert.
Og så bliver jeg bare lidt bekymret, hvis alt bliver beskrevet som en lang deroute, for det tror jeg bliver alt for forenklet.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Tak for en god tale og opsamling.
Ministeren siger, at hvis der er et problem, så løs det, og det er ministerens tilgang.
Jeg synes, det er ret åbenlyst, at der i hvert fald er ét stort problem, og det er måske så det, som ministeren kalder den store elefant, og det er jo, at man har lavet en lang skoledag, hvor man binder et minimumstimetal, som betyder, at ressourcerne bliver smurt meget tyndt ud, at der ikke er fleksibilitet derude lokalt, at der er høje gennemsnitlige undervisningstimetal og kort tid til forberedelse, at der holdes på nogle ressourcer, der kunne være brugt til turboforløb eller tovoksenordninger, og at sfo'en udhules.
I alle undersøgelser og al forskning, der er lavet om folkeskolen, er der markant store flertal fra alle de grupper, der bruger folkeskolen, der peger på det her som kernen.
Hvorfor er det, at ministeren ligesom ikke vil anerkende, at det er her, vi skal ind og rykke, hvis vi skal rykke på problemerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Altså, det, vi behandler her i dag, er følgeforskning, og det ville jo have været meget nemmere, hvis man bare havde videnskabeligt belæg for, at enten du havde ret eller at jeg havde ret.
Det er jo det, der er sket i forhold til lektierne.
Der må man bare sige, at jeg har taget fejl, og så er den ikke længere.
Der kan man jo se af de tal, der er kommet ud af det, at det, som jeg og Socialdemokratiet har sagt om lektier, ikke passer, og det kunne vi ikke vide, men det har bare vist sig ikke at passe.
Det er jo rigtigt, at man godt kan spørge om, hvad holdningen er til det.
Altså, mener børnene selv, at de går for lang tid i skole?
Det gør de, og det gjorde vi også, dengang jeg gik i skole, og når man så bliver gammel nok, betyder det også, at man, hvis man tør, nogle gange så også begynder ikke at dukke op til ydertimerne, når man går i gymnasiet.
Elever har altid ment, at de gik for lang tid i skole.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Man kan jo kigge helt naturligt på det og sige, at man udvider antallet af fagtimer i dansk og matematik, med det resultat, at børnene er blevet dårligere til at læse og regne, og det er jo åbenlyst, fordi man har valgt en model, hvor man – ja – giver flere timer, men man smører ressourcerne tyndt ud, holder skolerne i et jerngreb.
Og det betyder så, at lærerne skal undervise stadig mere, får kortere tid til forberedelse, man kan ikke sætte ind der, hvor der virkelig er problemer, og der er ingen fleksibilitet til at lave anderledes undervisningsformer lokalt, og både forældre, lærere og pædagoger siger, at det er det her, der er kernen i problemet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Jo, men nu blev det så også lige udvidet, hvad det var, der var svarene på det, ikke?
Jeg mener også, der mangler fleksibilitet til at tilrettelægge skoledagen, og det mener jeg sådan set er helt åbenlyst.
Det er jo derfor, vi taler om frihed, altså det at kunne træffe lokale beslutninger om at gøre tingene på en anden måde end det, der er standarden.
Jeg mener i øvrigt også, at de frihedsgrader, der allerede er i folkeskolen, bliver brugt alt for lidt, bl.a. fordi kommunerne, ud over at vi laver utrolig mange regler, jo også gør det, og lederne gør det så i øvrigt også, og det vil sige, at den her mulighed med, at læreren i sidste ende selv står og kan træffe nogle beslutninger, er for lille.
Men i forhold til det med at pege på en enkelt ting at sige, at det er det her, der er kernen i hele problemet, vil jeg sige, at så let tror jeg altså alligevel heller ikke verden er.
Jeg anerkender, at der er den uenighed, men jeg tror simpelt hen ikke på og derfor anerkender jeg heller ikke, at svaret er så let.
For så ville det vel også have været sådan i 2019, da man skruede ned for tiden, at en del af problemet så havde løst sig, og det har det jo ikke.
Jens Rohde (KD), 2021-06-03:
Jeg har opholdt mig rigtig meget i udlandet igennem mit liv, og når jeg kigger ind på vores samfund, er det godt nok fantastisk.
Og det er jo alt sammen rundet af den danske folkeskole, når alt kommer til alt.
Og når man hører debatten om den danske folkeskole – og det er igennem alle årene, også i 2001 – skulle man jo tro, at der var noget rivravruskende galt.
Det tror jeg ikke er motiverende for lærerstanden, og det er sådan en lille smule ærgerligt.
Ministeren tager selv kønsdiskussionen op, og nu nævner jeg bare lige det der med »hvad fatter gør«, som hr. Henrik Dahl også nævnte – for så vidt jeg husker har der ud af de sidste ti undervisningsministre vist kun været tre mænd; de andre har været kvinder.
Det er bare lige for at slå det fast.
Nå, det var kommentaren.
Det korte spørgsmål, som jeg også stillede til fru Ellen Trane Nørby, er: Hvad betyder frihed for ministeren?
Er det statsdoseret frihed, eller er det ægte frihed?
Henrik Dahl (LA), 2021-06-03:
Jeg er enig i, at det her med, at man sorterer børn meget tidligt, ikke er godt.
Så den del af det er vi enige om ikke er hensigtsmæssig.
Men jeg kunne bedre lide den skole, hvor der var fag, for fagene har selv en historie, og fagene har selv deres egne teorier og deres egne metoder.
Derfor er fagene selv dannelse.
Mange gange spørger folk, hvad dannelse er.
Jamen dannelse er fagene med de teorier og metoder og historie, de har.
Man har trukket fagene ud, og dermed har man også trukket tradition og teori og metode ud.
Det har man jo gjort hen over en række reformer.
Det synes jeg har været utrolig uheldigt.
Jeg synes også, at der har været nogle andre uheldige ting med, hvad skal vi sige, at få klasserummet til at fungere.
Jeg er ikke tilhænger af den sorte skole, men der skal være den gode udgave af det, man kalder disciplin – det skal også være i skolen – altså at man gør noget sammen.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Tak for det.
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det at stille krav og have forventninger til mennesker og have nogle rammer, man kan forholde sig til, ofte gør det lettere at navigere, særligt for børn, der ikke nødvendigvis kommer fra så abstrakt akademiske hjem.
Og det er jo der, hvor vi også nogle gange ser en udfordring.
Andre børn trives i mere løse rammer, andre læringsstile udfordres.
Og jeg mener sådan set, at folkeskolen skal kunne rumme det hele.
Og problemet er jo, at hvis man tror, at folkeskolen er sådan en one size fits all, man bare kan proppe ned i en kasse, så glemmer man den lokale identitet omkring folkeskolen, der gør, at folkeskolen betyder noget andet på f.eks. indre Nørrebro end et andet sted.
Men man glemmer også det, at folkeskolen godt må stikke i forskellige retninger, fordi det netop også understøtter det frie valg for forældrene i det pågældende område i forhold til, at hvis det ikke lige er distriktsskolen, der passer, så kan det være en anden.
Jeg vil gerne spørge ordførerne om noget, jeg egentlig også har spurgt et par andre ordførere om, nemlig det her med, hvordan man bringer magten tilbage til skolen, herunder skolebestyrelsens rolle: Vil Liberal Alliance være med til at kigge på de justeringer, der reelt set kan flytte flere beslutninger ud til skolebestyrelsen?
Det mest oplagte er jo hyre- og fyreforpligtelsen, som dermed ansvarliggøres på skolen og ikke i forvaltningen.
Henrik Dahl (LA), 2021-06-03:
Før valget havde vi jo gerne set en tredje skoleform, som var en mere fri skole, men som stadig væk så at sige var en del af folkeskolen.
Og det var der ikke stemning for.
Men jeg har hørt nogle toner i retning af en tredje form og noget mere frihed, og hvis der skulle være stemning for at arbejde videre med en forbedret udgave af det forslag, så vil vi i hvert fald meget gerne det.
For den frie form tror jeg kunne gøre rigtig meget og kunne føre til en reel decentralisering af ansvaret, både for ledelserne og for de enkelte lærere.
Og det tror jeg vil fungere rigtig godt.
For hvis man spørger folk i friskoleverdenen, siger de jo i virkeligheden, at det er deres hemmelige våben, altså det at de må gøre tingene selv, og at de må tilrettelægge tingene selv.
Og det er jo ikke sådan super højteknologisk, hvorfor de har succes – det er derfor .
Jeg siger tak for de bemærkninger, man jeg vil også lige benytte lejligheden til at sige, at det, jeg hører bliver sagt, også er, at vi nok har tænkt for lidt på institutionerne, altså sådan nogle gammeldags ord som aura eller ånd eller sådan noget.
Det er altså også utrolig vigtigt.
De bedste skoler er jo skoler, hvorover der hviler en ånd, som har en bestemt aura, nemlig at man mærker, at det er vigtigt.
Det er jo noget, der kommer – i min erfaring i hvert fald – hvis der altså også er nogle karismatiske mennesker, som står i spidsen for skolen, og som står for det daglige arbejde, og som så at sige har lov til at fylde institutionen ud med deres karisma.
Så det skal man give lov til.
Det skal ikke være gråt og ensartet
Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Jeg havde den fornøjelse at være sammen med hr. Henrik Dahl for nogle dage siden, hvor vi også snakkede om H.C. Andersens eventyr.
Det er meget godt.
Men jo mere, jeg tænker over det, jo farligere er den i en eller anden forstand, hvis man ikke får sat de rigtige indledninger eller afslutninger på.
Så derfor vil jeg godt komme med en afsluttende bemærkning til det eventyr.
Hvis man ser på, hvem det er, der er i stand til at sikre det enkelte barns muligheder i en skoleverden, så er det sådan set læreren.
Det er det optimistiske ved det.
Og lærernes dybeste ansvar er jo at kunne skabe en personlig relation til hvert barn, så barnet ser sig selv i lærernes øjne og ved, at man betyder noget for den lærer.
Det er jo det, der er grundlaget for, at et barn kan løfte sig selv eller blive løftet, altså den tillid, der opstår der.
Det vil jeg gerne bede om hr. Henrik Dahls kommentarer til.
Så vi springer H.C. Andersens eventyr over et øjeblik, selv om det er et smukt eventyr.
Henrik Dahl (LA), 2021-06-03:
Det er jo et smukt eventyr, fordi bondemanden ender med at vinde en hel masse penge fra to englændere, der tror, at det er løgn, at han vil blive rost, når han kommer hjem.
Og det bliver han så alligevel.
Det er rigtig fint.
Men jeg er jo enig i det, der bliver sagt.
Det er bare meget svært at skrive ned på en formel, for jeg tror, at alle os, der er her, sikkert har haft nogle lykkelige oplevelser i skolen, hvor auraen var der, hvor magien var der, og hvor man sådan tænkte, at nu har jeg flyttet mig ved at deltage i det her.
Der er en prås, der er gået op for mig.
Det er den gode lærer, som gør det.
Så derfor skal der selvfølgelig være plads til gode lærere.
Og den her topstyring, der har været, giver i hvert fald ikke plads til, at gode lærere kan skabe de her stjernestunder.
Men det er jo bare sådan, at vi ikke bureaukratisk kan skrive det ned, altså bede ministerens embedsværk om at skrive, at ethvert barn har ret til tre stjernestunder om året eller sådan et eller andet.
Så har vi ødelagt det hele.
Men det er jo bare alligevel der, vi skal hen på en eller anden måde.
Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Jeg tror bare, at vi nu har chancen for at gribe muligheden for at begynde på en frisk.
Og vi er sådan set alle sammen enige i, at det er det, der er brug for.
Derfor taler vi også mere frimodigt og måske også lidt søgende.
I den situation synes jeg det er utrolig vigtigt, at vi sætter fokus på læreren, for lærerne er de afgørende elementer, de afgørende personer, i et barns skolegang.
Jeg synes bare, vi kunne give hinanden håndslag på, at det er det, det handler om.
Vi skal ikke skælde dem ud.
Vi skal sætte dem op på en piedestal og sige, at de er afgørende for det arbejde, der ligger i skolen, og at det er deres ansvar, og at det stoler vi på.
Henrik Dahl (LA), 2021-06-03:
Jeg tror bare, at når de beskriver det, de laver, siger de selv, at de underviser.
Det er et gammeldags ord, som har været sådan lidt fy i skoleverdenen.
Jeg tror også bare, at vi skal give plads til den lærer, der underviser, og som siger: Jeg underviser.
Og jeg er enig i, at det er ønskværdigt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Det er også eventyret, der kalder mig frem.
Jeg var lidt i tvivl om, om vi kommer for langt omkring.
Men er det virkelig ordførerens opfattelse, at det har været en lang deroute for vores folkeskole?
Jeg er sådan barn af 1958-loven og oplevede, hvordan jeg tilhører en generation, hvor man begyndte at holde fast i den klasse, man var kommet ind i som 6-årig.
Den holdt man faktisk fast i det meste af skoletiden.
Vi blev dog delt efter 7. klasse.
Dem lige før mig blev delt efter 5. klasse.
Det var jo en enormt selekterende skole, indtil skolereformen af 1958 begyndte at slå igennem.
Var det virkelig et rigtig tilbageskridt, var det fra en hest til en ko?
Henrik Dahl (LA), 2021-06-03:
Jo, men man skal nok finde en blanding
ligesom her i Folketinget.
Og skolen skal også være en blanding af nogle mere abstrakte overvejelser om, hvad der sker i tiden, og så det, at man får løst nogle opgaver.
Men jeg tror på den her pointe med, at børn altså også bare har godt af at opleve, at de kan noget.
Det er dejligt at komme hjem fra skole og tænke, at man kan noget, uanset hvad for et slags hjem man kommer fra.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Jeg mener, at frihed betyder langt flere muligheder for den enkelte lærer til at tilrettelægge dagen, undervisningen i skolen i hverdagen.
Det, jeg ikke mener det betyder – og det tror jeg næsten er den nemmeste vej rundt at forklare det – er muligheden for at kunne sortere elever fra, muligheden for at kunne lade nogle skoler være dyre, mens nogle andre er billige; det, det ikke betyder, er frihed fra at tage ansvaret i forbindelse med overgangene fra f.eks. daginstitution til skole eller fra skole til ungdomsuddannelse; friheden til at være så elendig en skole, man kan slippe af sted med at være, uden at nogen griber ind.
Så jeg tror i virkeligheden, det er den nemmeste måde at beskrive det på, og det var derfor, jeg i min tale nævnte hegnspælene fra frihedsforsøget, som er blevet etableret – det er, fordi jeg godt kan lide at sige: Okay, hvad er det, der er et minimum?
For mig er det vigtigt, at vi som fællesskab tager stilling til, hvor skolerne ligger henne.
Det er ikke i et bestyrelseslokale, det skal bestemmes.
Folkeskolen er det bankende hjerte i ethvert lokalsamfund.
Der er noget økonomi, der skal tages stilling til.
Skolen skal have en vis kvalitet osv.