Finn Sørensen (EL), 2019-04-03:
Enhedslisten støtter lovforslaget, da der er tale om nogle mindre – ganske vist meget små – forbedringer af igu-ordningen, nemlig følgende, set med vore briller, forbedringer: muligheden for, at man kan forlænge ordningens periode med de graviditets- og barselsperioder og længerevarende sygdomsperioder ud over 8 uger, som flygtningen har været udsat for, og at reglerne om tilskud til udgifter til kost og logi bliver skrevet ind i loven.
I praksis er det vel ikke nogen forbedring, for det er sådan, reglerne har fungeret, men det er da godt, at det bliver skrevet ind i loven.
Samtidig bevarer man igu-elevernes mulighed for at optjene dagpengeret.
Det er jo så i sig selv heller ikke nogen forbedring, men jeg vil godt anerkende det alligevel, i betragtning af at det jo er Dansk Folkepartis hårdeste angreb på ordningen, at flygtninge får mulighed for at optjene dagpengeret – det er åbenbart ganske forfærdeligt.
Men det er da rart, at Dansk Folkeparti for en gangs skyld ikke får lov at svinge taktstokken over Venstre og Socialdemokratiet, når det gælder muligheder for bedre integration.
Helt grundlæggende mener Enhedslisten jo, og det har vi ment hele tiden, at det er en god idé med elevforløb for flygtninge, som mangler nogle helt grundlæggende forudsætninger for at begå sig på det danske arbejdsmarked.
Men da loven blev fremlagt i sin tid, vurderede vi – og det mener vi sådan set stadig væk og har ikke fundet belæg for at skulle mene noget andet – at loven ikke trækker i den retning samlet set.
Vi stemte imod lovforslaget, men af den stik modsatte grund i forhold til Dansk Folkeparti, nemlig fordi vi mener, at den faktisk er et dårligt redskab til at sikre god integration på det danske arbejdsmarked.
Det skyldes jo først og fremmest, at elevlønnen i mange tilfælde er så lav, at det direkte opfordrer til misbrug af flygtninge som billig arbejdskraft.
Det understøttes af, at der ikke er nogen særlige uddannelsesrettigheder til flygtninge, ud over at man skal have uddannelse i 20 uger ud af et 2-årigt forløb.
Der sker ikke engang en kortlægning af flygtninges uddannelsesbehov og derfor heller ikke nogen sikring af, at det faktisk bliver tilgodeset i uddannelsesforløbet.
Der er ingen medbestemmelsesret til kollegaerne i forbindelse med flygtninges ansættelse, så de får mulighed for at sikre, at det rent faktisk sker på nogle fornuftige vilkår.
Der gælder heller ikke de samme regler for ansættelse af flygtninge i forhold til sikring mod misbrug som ved andre ansættelser på særlige vilkår.
Og man må vel nok kalde det her for en ansættelse på særlige vilkår.
står flygtningen jo alene over for arbejdsgiveren i den situation, hvor kontrakten skal indgås.
Det sker helt uden om kommunen og fagforeningerne.
Så alt i alt er det en rigtig discountordning, som ikke giver nogen garanti for en god integration i form af fast ansættelse på samme løn- og ansættelsesvilkår som de danske kollegaer – tværtimod inviterer lønvilkårene til misbrug.
I hvor høj grad det så finder sted, foreligger der jo egentlig ikke nogen dokumentation for, og derfor er vi da også villige til at give det en chance mere med de småforbedringer, der bliver lagt op til her.
I den evaluering, der blev foretaget i 2018, mente aktørerne, dvs. virksomheder, kommuner og uddannelsessteder, at ordningen er gavnlig for integrationen.
Det må man jo håbe, men når man dykker lidt ned i de få resultater, der er, af, hvordan den faktisk virker, som man kan læse i den evaluering, så bliver det jo faktisk modsagt.
Det er jo kun 9 pct. af forløbene, der ender med, at flygtningen bliver ansat på den virksomhed, hvor igu'en er blevet gennemført.
Så alene på det punkt er der jo rigelig plads til forbedringer.
Derfor undrer det mig også, at man ikke har lyttet til de nævnte aktører, og det er jo altså virksomheder, kommuner og uddannelsessteder, der faktisk er enige om at anbefale at fjerne nogle af de barrierer, de oplever der er for, at igu-forløb kan leve op til formålet om god integration.
F.eks. er der overraskende nok en klar anbefaling af, at lønniveauet bliver hævet.
Hvis man mener, at igu skal være et godt redskab til integration, skal man fjerne nogle af de barrierer.
Evalueringen viser helt klart, at der er problemer, idet der er en meget stor andel af forløbene, som bliver afbrudt af eleven – for mændenes vedkommende hele 36 pct.
Og det er vel et eller andet signal om, at noget er galt.
Og det er jo ikke nødvendigvis flygtningene, det er galt med, for de har jo gerne villet, i og med at de har indgået kontrakten, men har afbrudt forløbet af forskellige grunde, som ikke er nærmere belyst – det kan være lønniveauet, det kan være vanskeligheder med transportafstande, og hvad der i øvrigt kan være af problemer.
Det bør man jo kortlægge, hvis man mener det alvorligt.
Men som sagt er vi positive over for lovforslaget.
Vi synes da også, at Fagbevægelsens Hovedorganisation har nogle gode pointer i deres høringssvar, som ikke er blevet tilgodeset i lovforslaget.
Så det vil vi arbejde videre med i udvalgsarbejdet.