runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Der står i regeringsgrundlaget, at regeringen vil lempe offentlighedslovens ministerbetjeningsregel om beskyttelse af den interne politiske beslutningsproces, og regeringen har derfor arbejdet for at komme frem til et kompromis, hvor det kunne blive muligt.
Vi har haft langvarige drøftelser med forligspartierne, vi har svaret på stribevis af spørgsmål, og vi har fået beskrevet andre landes regler.
Og derfor kan det selvfølgelig også undre mig, at man som forligsparti medvirker til at fremme denne forespørgsel.
Jeg hører utrolig tit fra Det Radikale Venstre, når vi diskuterer retspolitik, at denne regering med justitsministeren i spidsen på området er populister og fører symbolpolitik, og hvad ved jeg.
Jeg vil så også sige, at når man har siddet som en del af en forligskreds og forhandlet og så indkalder til en forespørgselsdebat, så ved jeg jo godt – og det ved hr. Morten Østergaard lige så godt som mig – at det er rigtig populært blandt journalisterne.
Så kan man selvfølgelig få noget rigtig god opmærksomhed der.
Spørgsmålet er så, hvordan man skal lægge sig i balancen mellem på den ene side hensynet til offentligheden og på den anden side hensynet til at give en regering mulighed for gøre sig sine egne interne politiske overvejelser, uden at pressen sidder med ved bordet.
Og her mener jeg, at det udkast til bl.a. en lempelse af ministerbetjeningsreglen, som regeringen præsenterede forligspartierne for i efteråret 2017, var et rigtig godt kompromis.
I politik er det jo sådan, at man er nødt til at gå på kompromis med noget.
Alle partier kan ikke få alt, hvad de ønsker.
Nogle vil måske gå længere, andre kortere.
Det var mit ønske, at vi skulle opnå enighed om en ændring af offentlighedsloven, og om det så kunne lade sig gøre, afhang af alle de involverede i forligskredsen og deres villighed til at forhandle.
Desværre har forhandlingssituationen været vanskelig, det har bestemt ikke været nemt at få enderne til at mødes.
Det var ærgerligt, at det skulle ende sådan.
Jeg havde håbet på, at vi kunne lempe reglen med en bred aftalekreds i ryggen.
Det kunne vi så ikke.
Vi må desværre sande nu, at det ikke har kunnet lade sig gøre, og det er jo det, jeg på regeringens vegne kan oplyse om status for den nye offentlighedslov og overvejelserne om at ændre den.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Tak for talen, og tak for at rejse debatten i det hele taget.
Og især tak for en befriende ærlig erkendelse af, at I tog fejl i Det Radikale Venstre tilbage i 2013, dengang I sagde ja til at give den daværende justitsminister Morten Bødskov lov til at rulle de her velkendte mørke gardiner ned rundt om Slotsholmen.
Nu siger ordføreren, at det gode ved love er, at man kan lave dem om, og man kan sige, at det gode ved fejl er, at man kan lære af dem og lave noget om.
Derfor er mit spørgsmål: Hvordan stiller Det Radikale Venstre sig, hvis det skulle gå så godt, set med Det Radikale Venstres øjne, at man efter et folketingsvalg sidder sammen med Socialdemokratiet og igen skal forhandle, hvad en kommende mulig SR-regering egentlig skal arbejde for?
Hvor hårdt vil Det Radikale Venstre stå på, at de intentioner, som ordføreren lige har læst op, også bliver til en eventuel SR-regerings politik?
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Styrken ved et folkestyre skulle jo gerne være, at når der er et bredt flertal som det, vi ser her i dag, så er det også det, der bliver til virkelighed.
Og derfor er intentionen med debatten i dag og det forslag til vedtagelse, vi lige har bragt ind i debatten, at det er det, vi forpligter os på, også i den situation, vi selvfølgelig håber der fremkommer, nemlig at det er os, der sidder og kan præge, hvordan en kommende regering skal arbejde.
Så vil det være med den her vedtagelse i hånden og med ambitionen om at få det til at blive den næste regerings politik.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Altså, det konservative synspunkt i den her debat står den konservative ordfører for.
Det er jo ikke noget nyt.
Det er den konservative ordfører, der udtaler sig om den konservative politik.
En minister udtaler sig på regeringens vegne.
Sådan må det være, men det ved alle her også godt.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Det er ikke sikkert, at det bliver med vedtagelse af den tekst, jeg lige læste op ved den her lejlighed, men for os er det et spørgsmål om, at vi hermed mener, at skriften på væggen er klar – at uanset hvem der kommer til at sidde i regering efter næste valg, bliver det med afsæt i det, som vi i dag har formuleret, fordi debatten forhåbentlig vil vise, at tager man partierne et for et, er der en meget bred dækning for det.
Og derfor er vores ambitioner altså at binde os til det, forpligte os på det, og det er derfor, vi har debatten i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-06:
Tak for det.
Altså, jeg er umiddelbart ikke imponeret over det forslag til vedtagelse, som partierne har strikket sammen.
Men jeg skal spørge: Når man nu foreslår ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen helt afskaffet, skal der så ikke sættes noget andet i stedet, eksempelvis det, man havde i den gamle offentlighedslov, eller hvad?
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Som jeg sagde i min tale, er det, der er vores styrende princip, at de oplysninger, man efter den gamle lov kunne få indsigt i, skal man også igen kunne få indsigt i.
Derudover er der jo – og derfor er det ikke en tilbagerulning – en række steder, hvor man med den nye offentlighedslov faktisk har fået øget indsigt, bl.a. i statslige virksomheder, hvilket også indgår i vores vedtagelse.
Men det er jo også sådan efter den nuværende offentlighedslov, at der er en lang række andre undtagelser, herunder for lovgivningsarbejde, altså lovforberedende arbejde – bare for at nævne den centrale.
Jeg ved ikke, om det primært var en redegørelse for Radikale Venstres gøren og laden som forligsparti eller en status på offentlighedsloven.
For det har stået skralt til, siden Det Konservative Folkeparti trådte ind i regeringen.
Vi var jo ellers enige om, at der skulle ske noget seriøst med at få mørklægningsgardinerne rullet op der, hvor de ændringer, vi selv havde medvirket til, havde skabt mere mørke.
Derfor var forventningerne store, men jeg vil da bare også i dag høre, hvad regeringens planer er.
Vi har ikke – jeg har heller ikke hørt andre gøre det, men det må de jo selv redegøre for – forhindret regeringen i at fremsætte et eneste lovforslag, der kunne leve op til regeringsgrundlaget.
Der er masser af tid at løbe på, så jeg skal bare høre: Agter regeringen at fremsætte det lovforslag, som justitsministeren omtalte i sin redegørelse?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Nej, det agter regeringen ikke, for forudsætningen for alt det her var jo, at man fandt en ny aftale, og at forligskredsen så stod sammen om den aftale, og jeg har bare erfaret, at man synes, det er for lidt.
Jeg har fuld respekt for, at man synes, det er for lidt, og dermed kommer der ikke noget lovforslag.
Og jeg går ud fra, at jeg skal forstå det, der blev sagt sådan, at efter et valg er forliget opsagt, og så må man jo se, om der skal laves en ny aftale, og hvordan den skal være.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-06:
Men er det ikke korrekt, at vi havde aftalt, at der skulle være noget, der var faldet på plads, senest grundlovsdag 2017?
Vi har faktisk forhandlet siden vistnok efteråret 2015, eller vi har i hvert fald haft de her diskussioner også med ministerens forgænger.
Jeg har et andet spørgsmål.
Ministeren siger, at han egentlig har respekt nok for, hvis man synes, at det, der lå på bordet, var for lidt.
Mener ministeren ikke, at det er korrekt, også i forhold til det, ministeren har udtalt tidligere som partileder, nemlig at det var kosmetiske ændringer?
Man havde en lille pulje af ting, hvor man sagde, at de ikke længere skulle være omfattet af ministerbetjeningsreglen, altså en meget, meget lille pulje.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Tak for det.
Det er jo helt mærkeligt og nyt for mig at skulle sige, at jeg sådan lidt i forlængelse af det, hr. Uffe Elbæk har sagt, gerne vil spørge ind til, hvad der skal ske fremadrettet.
For Dansk Folkeparti og jeg har jo haft meget stor respekt for det, f.eks. De Konservative har sagt.
Altså, man havde modet til at gøre offentlighedsloven til et tema på et konservativt landsråd, hvor hr. Søren Pape Poulsen som partiformand holdt en efter min mening fantastisk god tale om det her spørgsmål.
Jeg er sådan set bare ude efter en respons på, hvad der sker, når vi så kommer på den anden side af et valg.
I forhold til de ting, hr. Søren Pape Poulsen sagde som partiformand, før hr. Søren Pape Poulsen blev justitsminister, er det så det Det Konservative Folkeparti, vi vil se igen, når det kommer til offentlighedsloven?
For der er sådan en vis skelnen mellem, om det nu er regeringen, eller om det er De Konservative, vi taler om, og det kunne jeg egentlig godt tænke mig at ministeren satte nogle ord på.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Måske fru Lisbeth Bech Poulsen gerne vil have, at jeg også havde taget SF med i det indledende.
Nej, det er mere, fordi det bare undrer mig, at når man har siddet i et forhandlingslokale i en forligskreds, rejser man en forespørgselsdebat, selv om man godt ved, at jeg ikke kan komme videre.
Jeg kan jo ikke tvinge nogen til at blive enige.
Man kan ikke finde hinanden i forligskredsen.
Så er der nogle, der af den grund opsiger forliget, og så er det jo opsagt.
Det er bare det, jeg stilfærdigt siger.
Når jeg er minister, udtaler jeg mig på vegne af regeringen, og så har jeg ikke private synspunkter, altså hvad jeg måtte sige som konservativ formand og alt mulig andet.
Spørgeren ved jo også godt, at det er sådan, det er.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-06:
Tak, og tak til ministeren for indledningen.
Enhedslisten er vist et af de få partier, der aldrig har været med i forliget.
Der er skiftet en hel masse rundt i den her debat, og den har varet længe.
Så jeg vil som udenforstående, hvad angår forligskredsen, måske stille spørgsmål på vegne af de mange mennesker, der sidder og kigger og tænker, at den her offentlighedslov synes vi er en dårlig idé, fordi den har lukket ned for åbenheden, og det har gjort det sværere at kontrollere magthaverne i det her land.
Der er muligvis skandalesager, der ikke er blevet afsløret, fordi vi ikke har haft den samme åbenhed.
Noget tyder på, at der er et flertal af Folketingets partier, som faktisk gerne vil gøre det her om.
Altså, sådan som jeg kan tælle, er det kun Venstre og Socialdemokraterne, der nu er for offentlighedsloven, som vi kender den.
Det burde ikke udgøre et flertal.
Så mit spørgsmål er: Hvad vil regeringen så gøre nu?
To ud af tre af regeringens partier vil gerne lave offentlighedsloven om.
Hvad har regeringen tænkt sig at gøre, helt lige meget hvad SF og Radikale har gjort, lad os glemme dem et øjeblik – Hvad vil regeringen gøre?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Jeg håber, at vi er enige om, at vi har en forligspraksis her i Folketinget, nemlig at når man har indgået et forlig, står man ved det, indtil det er opsagt.
Og hvis man opsiger det, er man fritstillet efter et valg.
Derfor synes jeg, at det er i fuld og hel overensstemmelse med den praksis, vi har her i huset.
Det er nu sådan, at forligskredsen ikke har kunnet blive enige, og så betyder det også, at så kommer der ikke noget lovforslag.
Der kommer en eller anden dag et folketingsvalg, ingen af os ved hvornår, og når det folketingsvalg er overstået, kan der være partier, der så ønsker at sige, at nu skal man diskutere det her igen.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-06:
Det er lidt i forlængelse af det, fru Pernille Skipper var inde på, og det er egentlig bare for at få en helt spontan og umiddelbar kommentar fra ministeren.
Vi står i en situation, hvor der rent faktisk er et politisk flertal, der gerne vil ændre den her lov, men på grund af at Konservative nu er kommet ind i regeringen og er blevet regeringspartner, så er det nogle andre spilleregler, der gælder.
Efter et valg kan vi måske stå i en situation, hvor Dansk Folkeparti er i regering, og så ændrer man holdning igen.
Altså, vi står faktisk med et flertal, der er dybt uenig i den her lov, men på grund af hvem der er i regering og hvem der ikke er i regering, så sker der intet.
Det synes jeg bare er paradoksalt, og jeg vil bare høre, hvad ministeren mener om det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Det har jo ikke nødvendigvis noget at gøre med, om man går med i regering eller ej.
Så vidt jeg konstaterede, var det en aftale, som Socialdemokratiet, Venstre, Radikale Venstre, SF og Det Konservative Folkeparti indgik på et tidspunkt i forrige periode.
Nu kan jeg ikke engang huske årstallet.
Så har man indgået et forlig, og så har der i al fald været tre af de af partier, som jeg har hørt sige: Det skal vi have kigget på.
Men det er vel sådan, at uanset at vi begynder at bevæge os og vil noget forskelligt, så respekterer vi stadig væk, at vi har indgået et forlig?
Og jeg tænker, at hvis man ikke opsiger et forlig, står det vel ved magt.
Nu anser regeringen det her forlig som værende opsagt med det, Det Radikale Venstre har været ude at sige.
Forliget er opsagt, og det vil sige, at frem til næste folketingsvalg er tingenes tilstand, som den er, og så må man jo se, hvad der sker efter et folketingsvalg.
Jeg prøver ikke at være det ene eller det andet.
Jeg synes faktisk, at det er udtryk for respekt for den måde, vi ellers har forligspraksis på, og det er bare det, jeg siger.
René Gade (ALT), 2018-11-06:
Tak for redegørelsen.
Jeg har igennem vores debat forpligtet mig til at gå hjem og lytte rigtig godt efter og lede efter nogle forbedringer i det her forslag.
Indtil videre har jeg fundet nogle forbedringer hist og her, men jeg vil spørge ministeren, som jeg også har spurgt tidligere i debatten: Er det i det mindste ikke atypisk – om man så synes, høringssvarene er rigtige eller forkerte – at der er så stor inkongruens mellem det lovforslag, der er blevet fremsat, altså regeringens oplæg, og så høringsparternes syn på sagen?
Jeg siger ikke, at det, høringsparterne siger, nødvendigvis er rigtigt, men er det ikke atypisk?
Nu er jeg ny på retsordførerområdet, og for mig er det i hvert fald svært at bakke op om et forslag med så stor forskel på det, eksperterne siger, og så det, som lovforslaget siger.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Det er stigmatiserende over for børn og unge, tror jeg ordføreren fik sagt, fordi man kunne ...
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Det er jo et fuldstændig vildt spørgsmål, der sådan set siger, at spørgeren mener, at lukkede institutioner og fængsler sådan cirka er det samme.
Så må spørgeren jo også mene, at det er det i dag, for med de få ændringer, vi laver, mener man allerede i dag, at det er fængsler.
Jeg vil så bare gerne spørge: Skal vi bare lade de unge mennesker tæske hinanden eller begå overgreb, eller hvad skal vi gøre?
Skal vi bare se til, at det foregår, fordi man er bange for at bruge magtanvendelse?
Man skal ud fra en pædagogisk tilgang bruge magt, når der er behov for det.
Hvorfor skal det her handle om fængsler?
Børn skal ikke i fængsel.
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Det, jeg refererer til her, er, at vi har Børnerådet, Red Barnet og andre, som siger, at de elementer, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne indfører, gør, at det ligner fængsel.
Og det er vi i Radikale Venstre imod.
Karina Due (DF), 2018-11-06:
Månen er en grøn ost.
Hvis jeg nu siger det nok gange, bliver det så rigtigt?
Jeg vil gerne slå fast, at i Danmark er der ikke børnefængsler, der bliver ikke børnefængsler, og vi kommer aldrig til at se børn i fængsel.
Og så er det, at jeg ikke forstår, hvad der er galt nu.
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Det, der var det vigtige for os, da vi lavede den pakke, var, at det skal være folk, som kender barnet, som træffer beslutningen, og ikke at det som her er noget, der ligner en domstol.
Og så vil jeg bare sige tak til Dansk Folkeparti for at sige så tydeligt, at man ikke ønsker at sende børn i fængsel; dermed går jeg også ud fra, at I siger klart nej til at sætte den kriminelle lavalder ned.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Fint at lade sig inspirere af Anders Bondo og andre gode mennesker, det synes jeg er helt fint, men vi har som lovgivere i Folketingssalen et ansvar for, at det, vi siger, faktisk passer.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om hun stadig væk mener, at det er en rimelig fremstilling af lovforslaget at stå på talerstolen og påstå, at vi agter at sende børn på 10 år i fængsel, for det var det, ordføreren sagde.
Karina Due (DF), 2018-11-06:
Nej, det gør vi ikke.
Vi kommer jo ikke til at sætte den kriminelle lavalder ned – den bliver, hvor den har været hele tiden.
Men vi kommer ikke til at stemme nej til det her forslag, for det er et rigtig godt forslag.
10-årige skal sove med deres bamser; ja, det skal de.
99,9 pct. af de 10-årige sover med deres bamser.
Men der er altså en lillebitte del, som er hårdkogte kriminelle, og dem skal vi vel også tage os af et sted, og det er så det, vi giver muligheden for her.
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Jeg tror bare, jeg vil sige til hele den her debat, at i virkeligheden synes jeg, det er lidt mærkeligt, at det får lov til at blive sådan en debat, hvor regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti mener, at alle organisationerne må have misforstået det, i stedet for at vi diskuterer det, der er indholdet, nemlig at man vil give mulighed for øgede magtbeføjelser.
Der er jo en grund til, at organisationerne råber op og siger, at det minder om et fængsel.
Så lad os da diskutere, hvorfor det er en god idé at gøre sådan, at der bliver flere magtbeføjelser, i stedet for at gå den anden vej, som er det, vi i Radikale Venstre tror på, hvor vi forebygger, og hvor vi styrker det sociale arbejde.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Nu spørger jeg ikke efter Danmarks Lærerforenings opfattelse af lovforslaget, men jeg spørger om Det Radikale Venstres opfattelse af lovforslaget.
Hvor i lovforslaget står der, at vi kan sende børn i fængsel med det her lovforslag?
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Det, der er problemet med det her lovforslag, er, at man indfører magtbeføjelser, som gør, at det for børnene vil opleves fængselslignende.
Det er det, børneorganisationerne påpeger, og det synes jeg er en helt rimelig kritik, og som jeg ville ønske vi ville kunne diskutere, i stedet for at regeringen forsøger at gøre det til en diskussion om ord.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Og så spørger jeg igen: Mener Det Radikale Venstre, at der i lovforslaget står, at vi kan sende børn i fængsel?
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Jeg tror faktisk ikke, det er en misforståelse.
Jeg tror, at det, når de siger, at det ligner fængsler, er, fordi de kigger på, hvad det er, man ville kunne de her steder.
Folk siger jo ikke, at det er et fængsel, men det bliver jo ikke mindre fængsel af, at man bare siger, at det ikke er det.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Jeg har jo været lidt nede og kigge på, hvad det egentlig var, vi skrev i aftalen dengang.
Og lige præcis om ministerbetjeningsreglen skrev vi jo helt konkret, nemlig at den skal fortolkes og anvendes restriktivt.
Det synes jeg ikke efter nogen rimelig betragtning man kan sige den er blevet, og det er også derfor, at vi igen og igen henviser til Ombudsmandens egen driftundersøgelse af det.
Jeg synes derudover, at den meget varierede praksis, ministerierne har med, hvor ofte de anvender reglen, i sig selv udtrykker, at der er for meget spillerum i forhold til de regler, der skal være på plads.
Det bør være sådan, at det ikke afhænger af, hvilket ministerium man henvender sig til, i forhold til hvad man kan få indsigt i.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål: Hvad er det, der er i dag, hvis ikke det er børnefængsler, men det i fremtiden er børnefængsler.
For i dag er det altså sådan, at man kan anbringe de fuldstændig samme 10-16-årige i de her institutioner, som man også vil kunne i fremtiden, så hvad er det, vi har i dag?
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Vi har sikrede institutioner i dag, men det, der er det nye i lovforslaget, er, at man her vil give øgede beføjelser til magtanvendelse.
Det er egentlig lidt pudsigt, at ordføreren synes, at min tale var så passioneret, fordi det faktisk er en af de taler, jeg har holdt, hvor der er færrest af mine egne ord.
Det meste af talen var faktisk baseret på høringssvarene, og jeg skal da give besked videre til Anders Bondo, som er ham, der har skrevet den sidste sætning om, at børn ikke skal isoleres eller i fængsel, om, at ordføreren synes, at det var særlig passioneret.
Forskellen er jo, at man her lægger op til øgede magtbeføjelser, at man med de institutioner, vi har i dag, vil give mulighed for, at der skal være videoovervågning, at der skal kunne bruges fysisk magt, og at man i øvrigt skal kunne låse dørene, og det er jo noget af det, der gør, at det så for børnene kommer til at opleves som et fængsel.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Tak for det.
Jeg var, skal jeg ærligt indrømme, ved at rasle ned af stolen, da jeg hørte ordførerens tale.
Jeg synes, at det, der blev sagt, var helt vildt, det er jeg nødt til at sige.
Det var altså en helt vild tale.
Sidst, vi var i debat med hinanden her i Folketingssalen, fik ordføreren sagt noget om, at det var, tror jeg, Trumpske tilstande.
Det var nok sådan, jeg havde det med talen.
Der var et Trumpsk forhold til sandheden og til lovforslaget i det, der blev os sagt fra Folketingets talerstol.
Ordføreren sluttede af med at sige: 10-årige skal ikke i fængsel, det var noget derhenad, og det er vi søreme enige om.
Altså, jeg tror ikke, at jeg har hørt et eneste medlem af Folketingets sige, at 10-årige skal i fængsel.
Jeg vil gerne vide, med hvilket belæg den Radikale retsordfører står på Folketingets talerstol og fremstiller det, som om der er nogen, der vil det, altså putte 10-årige i fængsel.
Det er der jo ikke nogen der vil.
Og det gør vi heller ikke med det her lovforslag.
Så hvis den Radikale retsordfører mener, at vi, os, der har indgået den her aftale, sætter 10-årige i fængsel, så vil jeg gerne bede om et belæg for det fra lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Det var sådan set ikke min mening at provokere Dansk Folkepartis ordfører.
Min sidste sætning var faktisk bare inspireret af det, som Danmarks Lærerforening skriver i deres høringssvar, nemlig at vi i stedet for at isolere børn og sende dem i noget, der minder om fængsler, burde hjælpe dem meget mere, end vi gør i dag
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Der er også nogle, der har ment, at det her var børnefængsler.
Det ved jeg ikke om den Radikale ordfører mener.
Jeg skal så ikke kloge mig på, om ordføreren mener det, men hvad er det, der i fremtiden gør de her institutioner så forfærdelige, som man ikke gør i dag?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke konkret forstå, hvad det er for et brud, som bl.a. Radikale Venstre mener at kunne se, som vi andre ikke kan se.
Hvad er det, der gør det her lovforslag så frygteligt?
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Når man videoovervåger, når man låser inde, når man må bruge fysisk magt, så er det det, som flere organisationer peger på.
Det er bl.a. Børnerådet og Red Barnet, som siger, at så ligner det fængsler.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Jeg kan sådan set godt lide, når man bruger passion i politik, men det duer ikke, at passion så overskygger fakta.
Og der er jeg faktisk enig med den foregående spørger i, at når man gør det, minder det jo lidt om Trump.
Jeg vil egentlig gerne følge op på det spørgsmål, som hr. Peter Kofod Poulsen stillede, nemlig hvor det er i de her lovforslag, at ordføreren kan pege på, at vi agter at sende børn på 10 år væk fra deres senge med bamser og ind i fængsel, som ordføreren sagde.
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Det, jeg siger, er, at man indfører magtbeføjelser, som gør, at det for børnene vil opleves fængselslignende.
Det synes vi i Det Radikale Venstre er den helt forkerte vej at gå.
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Regeringen åbner med det her for at låse 10-årige inde, at videoovervåge dem og i øvrigt bruge fysisk magt.