runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Det, der undrer mig, er ikke så meget, at der kan være ventetid, og at der kan være pukler og sådan noget for at gøre noget, men det, at man ikke engang kan få en kontakt til nogen.
Jeg tænker, at jeg nok skal klare det, og jeg kan såmænd også godt vente til september.
Det var såmænd ikke for det.
Men alle dem, der reelt har behov for bare en hurtigere afklaring af deres muligheder, kan ikke engang få det.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at regionen overhovedet kan få sig selv til at sætte en telefonsvarer på på den der måde, eller at de kan få sig selv til ikke at sørge for, at der er nogle, man kan ringe til og få bare en nogenlunde forklaring på, hvad det er, der foregår.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Mange tak for også for den personlige beretning her.
Den her historie er ny for mig.
De bedste ønsker for en hurtig behandling til spørgeren!
Derudover kan jeg også sige, at der er andre i samme situation, for vi kunne jo læse i medierne, at der er patienter, også patientorganisationer, som har rejst det her problem, og det er der, jeg har henvist til, at regionen altså har sagt: Vi har et problem her.
Og det er jo en flaskehals, der er, som bl.a. skyldes, at det var noget, som var udtaget til konflikt, dengang der var konflikt, og det vil sige, at der nu altså er en pukkel.
Alle forklaringer kan være gode nok, men der skal løsninger på bordet nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Jeg er jo glad for at høre, at ministeren tager det alvorligt.
Jeg står over for en operation for brok, og det er ikke, fordi jeg skal brokke mig her, for det er noget andet.
Jeg var til forundersøgelse, og så kommer jeg hjem i sidste uge, og dagen efter får jeg tid engang i september.
Fair nok, man har travlt, der er booket, der er mange på venteliste osv.
Så tænker jeg: Okay, jeg har fået noget vejledningsmateriale fra regionen, og det fortæller mig, at jeg kan ringe på et telefonnummer og få nærmere oplysninger om, hvordan jeg kan få en mulighed for en operation inden for 30 dage.
Godt, så ringer jeg på det her nummer.
Jeg får fat i en telefonsvarer, der siger, at nu skal jeg høre meget godt efter, fordi nu får jeg en vigtig besked.
Den vigtige besked går ud på, at jeg skal gå ind på en hjemmeside.
Jeg gør som beordret.
Jeg går ind på den her hjemmeside, og det er også vældig fint.
Jeg skal give nogle informationer om mine kontaktoplysninger og om, hvornår jeg kan kontaktes og sådan noget.
Jeg får trykket »Send« på den der besked, og så kommer der en automatbesked op, der siger, at jeg kan forvente, at der går minimum 4 uger, før jeg hører fra visitationen.
Jeg kan i Region Syddanmarks materiale kan læse, at den regionale visitation hjælper med hurtig udredning
: Ønsker du en hurtigere tid til udredning, undersøgelse eller behandling end den, du allerede er blevet tilbudt, kan du kontakte den regionale visitation.
Det er det, jeg prøver, og så får jeg at vide, at min garanti på 30 dage kan jeg få et svar på om 4 uger.
Det er jo meget, meget mærkeligt.
Det er fint, at ministeren nu også er blevet opmærksom på det, og så vil jeg jo gerne høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre, for at vi egentlig får det her til at virke bare en lille smule bedre.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det finder jeg ikke rimeligt.
Det er min klare forventning, at alle regioner selvfølgelig lever op til deres forpligtelse om at overholde patientrettighederne, og det er også sådan, at det informationsmateriale, man får fra den enkelte region, skal sikre, at patienterne får bedst muligt kendskab til deres rettigheder og bliver i stand til at træffe oplyste valg.
Jeg vil så sige, at jeg ikke er bekendt med alle de konkrete omstændigheder og procedurer i Region Syddanmark, men jeg kan oplyse, at jeg i forbindelse med besvarelsen af et udvalgsspørgsmål om samme emne har bedt regionen om at levere et bidrag, der beskriver omstændighederne, og jeg forventer at modtage bidraget i april måned, hvor jeg så vil oversende det til Folketingets Sundhedsudvalg, og det ser jeg selvfølgelig også frem til selv at læse.
Jeg har noteret mig i pressen, at regionen selv har tilkendegivet, at ventetiden til at komme i kontakt til visitationen er uacceptabel, og at man ikke har gjort nok for at sikre, at der har været nok medarbejdere.
Jeg kan også forstå, at der har været tiltag til at opjustere kapaciteten netop i den her visitationsenhed.
Og ud fra de forhold, som jeg kan læse om i pressen, må jeg sige, at det virker helt nødvendigt, at der gribes til handling.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Tak for det.
Finder ministeren det rimeligt, at f.eks. Region Syddanmark har en procedure, ifølge hvilken man som patient skal vente i minimum 4 uger for at komme i kontakt med visitationen for en tid til operation, når regionen ikke kan tilbyde en operation inden for 30 dage?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Nej, selvfølgelig ikke.
Selvfølgelig skal vi ikke dræne dansk forsvar, fordi vi vil hjælpe folk, der kommer fra Ukraine.
Altså, jeg ved godt, at fru Rosa Lund har lidt svært ved at forstå det der med, at det rent faktisk kræver et forsvar for at kunne forsvare Danmark og skræmme Putin.
Men for os andre er det faktisk væsentligt, at forsvaret ikke bare har de eksisterende midler, men også flere midler, sådan at tyranner som Putin og andre en anden gang ryster på hånden, før de gør det fuldstændig ubegribelige, som foregår i Ukraine i øjeblikket.
Det her handler ikke om at melde sig ud af NATO eller bruge færre penge på forsvaret, fru Rosa Lund.
Det handler faktisk om det modsatte, nemlig at vi opruster, for det er det eneste, den slags tyranner har respekt for.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Situationen udvikler sig hele tiden, og regeringen følger den derfor tæt.
Det er rigtigt, at statens indtægter og udgifter på en række områder ændres som følge af høje energipriser.
Det gælder f.eks., når vi ser på statens udgifter til en række konkrete VE-støtteordninger, som i 2022 forventes lavere end tidligere skønnet, da støtten i en række ordninger er bundet op på el- og gasprisen.
Det gælder også i forhold til indtægter fra Nordsøen.
I forhold til besparelserne på udgifter til VE-støtteordningerne er forventningen, at statens udgifter i 2022 er 4,9 mia. kr. lavere end tidligere skønnet.
Det er dog ikke muligt at benytte lavere udgifter som følge af det ændrede skøn som finansiering til nye tiltag.
Tilsvarende afkræves der ikke særskilt ny finansiering, når ændrede skøn øger udgifterne.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Tak, formand.
Når nu priserne stiger og stiger, hvorfor vil regeringen så ikke komme flere danskere i møde ved at sende de milliarder af kroner, som staten tjener på de høje energipriser, tilbage til danskerne?
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Hvis jeg skal svare kort og unuanceret, er svaret nej.
Henrik Dahl (LA), 2022-03-16:
Jeg er sikker på, at formanden ikke har noget imod, at ordføreren svarer på mit spørgsmål.
Har Ukraine et medansvar for den russiske invasion i Ukraine?
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Jeg er jo ked af at sige det, for jeg vil gerne diskutere det med hr. Henrik Dahl, men det må vi gøre en anden gang, for i dag diskuterer vi jo, hvordan vi sikrer flygtningene, som kommer til Danmark, og finder de penge.
Jeg er også bange for, at formanden ville gribe ind, hvis jeg begyndte at lave anden udenrigspolitisk debat herfra.
Henrik Dahl (LA), 2022-03-16:
Tak for det.
Jeg skal bare høre, om ordføreren mener, at Ukraine bærer en del af ansvaret for situationen i Ukraine lige nu.
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Det er politik.
Nu har jeg flere gange foreslået udviklingsministeren, at jeg gerne ville være med til at kigge på, hvor vi kan finde nogle af de her penge i udviklingsbistanden, for det kan vi sikkert godt gøre, vi kan i hvert fald inddæmme skaderne, så det ikke er de fattigste og dem, der er mest udsat, der bliver ramt af det, men hvad siger han til det?
Han siger: Nej, Christian, det skal du slet ikke være med til; det bestemmer jeg.
Eller han siger det på en høflig måde, for han siger: Det er mit prærogativ.
Det kunne vi gøre tidligere i 2015, og det kunne vi under coronaen, men det kan vi altså ikke nu.
Jeg vil sige, at hvis et flertal fastholder den her kyniske finansieringsmodel, er det i den grad urimeligt.
De kunne jo, også de borgerlige partier, tage dem fra det forlig om milliarder af kroner til militæret.
Det kunne lade sig gøre.
Så ville der være en smule anstændighed i det, for så betaler vi det selv ud af det, der skal gavne danskerne – hvis det nu også gavner danskerne.
Dansk udviklingsbistand er på det laveste niveau i 40 år.
Fra 1979 til 2019 er det faldet i procent af bni, som er det, vi beregner det ud fra.
Kommunernes udgifter til flygtninge f.eks., erhvervstilskud, som er rene erhvervstilskud, er inde under udviklingsbistanden.
Det vil sige, at vi har sparet ekstremt meget på de penge, der skulle gå til den langsigtede og forebyggende bistand, som skal sørge for, at der bliver færre flygtninge i verden.
Når vi fjerner nogle af de penge, vil der alt andet lige blive flere flygtninge, som vi så skal tage stilling til.
Danskerne har vist, at de vil bidrage i den her situation.
I sidste uge gav de 185 mio. kr. ved den indsamling, som fjernsynet havde arrangeret – et enormt flot beløb.
I søndags samlede vi ind til Folkekirkens Nødhjælp, og de fik et rekordstort resultat, nemlig 80 mio. kr.
Mennesker giver tøj, mad og åbner deres døre.
De kører sågar ned og henter nogle af flygtningene og siger: Kom med os; vi skal nok sørge for jer.
Jeg er sikker på, at danskerne også mener, at Folketinget skal bidrage i den her situation og ikke stjæle pengene fra de allerfattigste i Etiopien, Yemen og Mali, som både sulter og flygter.
Og vi har placeret de penge til dem, men nu kommer vi og siger: Nej, dem skal I for resten ikke have alligevel; der er nogle andre, der skal have dem hjemme i Danmark, for danskerne skal ikke selv betale den ekstra regning.
Find dog de penge på en anstændig og ordentlig måde, find dog de penge, så det ikke bliver til kynisk politik.
Vi har prøvet det før, vi har gjort det før, og vi kan gøre det igen.
Tak for ordet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-03-16:
I det skriftlige bidrag, som hr. Christian Juhl tidligere har givet, om situationen i Ukraine, lagde hr. Christian Juhl et medansvar på Ukraine oven på invasionen.
Jeg skal bare høre hr. Christian Juhl, om hr. Christian Juhl fortryder det, han tidligere på skrift har meddelt om situationen.
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Det er vigtigt, at vi støtter de ukrainske flygtninge, når Putin på den folkeretsstridige og brutale måde bomber deres land.
Det er klart.
Mit forslag handler ikke om indholdet i lovforslaget.
Det handler om den kyniske og umenneskelige finansiering, som regeringen har lagt på bordet.
Mindst 2,1 mia. kr. tager vi fra udviklingsbistanden, og det vil sige, at vi tager en ottendedel af hele Danmarks udviklingsbistand væk.
Det er i forvejen lagt ind i finansloven, hvad de skulle have været brugt til, men vi tager pengene ud, og det vil sige, at der står nogle tilbage, som ikke får den hjælp, som vi havde lovet dem.
Det påstås, at det er noget, der sker helt automatisk, så det behøver vi ikke at diskutere politisk.
Det er forkert.
I 2015 var der store og lange forhandlinger – det har hr. Mogens Jensen jo lige bekræftet – om, hvordan vi skulle finde nogle penge.
Da pandemien rasede for kun 2 år siden, og det vil sige, at alle her i salen kan huske det, var vi nødt til ...
Jeg kan ikke lige koncentrere mig.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Nu sad hr. Søren Søndergaard jo ikke med til forhandlingerne, så derfor tager det måske lidt tid, før det siver ind.
Men pointen her er, at hvis man ikke kan få lov til at stemme ja og stemme nej og gult der, hvor man ønsker at stemme ja og nej og gult, bl.a. fordi hr. Søren Søndergaard forhindrer det, bl.a. ved at hr. Søren Søndergaard insisterer på, at alle de forskellige elementer skal være i én afstemning, så er det jo umuligt. Men det er måske en mere nuanceret tilgang til tilværelsen end det, Enhedslisten er vant til.
Søren Søndergaard (EL), 2022-03-16:
Jeg håber da, at alle lægger mærke til, hvad der foregår.
Ikke alene lykkedes det hr. Morten Messerschmidt ikke at svare på spørgsmålet fra fru Rosa Lund, men hr. Morten Messerschmidt svarer heller ikke på spørgsmålet fra mig.
Jeg spurgte, hvad det betyder, at de borgerlige partier er blevet tvunget til det.
Hr. Morten Messerschmidt siger, at de borgerlige partier ikke har deres frie vilje.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Meget gerne!
Vi har allerede, da vi forhandlede det her sidste fredag ovre hos integrationsministeren, foreslået, når nu det røde flertal i Folketinget insisterer på det, der er § 2 i lovforslaget, som handler om, at folk, der ikke er ukrainere, men er i Ukraine, som følge af flygtningereglerne skal være en del af pakken, at dele lovforslaget op i to.
For vi mener, at de syrere og afghanere og andre, som måtte være i Ukraine, vil have et så stærkt incitament til at komme til Danmark, når de får den her genvejsmodel, som hr. Søren Søndergaard ønsker at indføre, at de vil komme i hobetal.
Vi kan jo allerede i dag se, hvordan menneskesmuglere osv. ser mod Ukraine for at kunne udnytte den flygtningestrøm, der er, så derfor ønsker vi at stemme nej til den del.
Det er jeg helt med på at hr. Søren Søndergaard ikke vil, og jeg er helt med på, at Folketinget i dag er venstreorienteret i sit flertal osv., så derfor bad vi bare demokratisk om at få det delt op, sådan at vi kunne stemme ja til at hjælpe ukrainerne og så nej eller gult til den anden del.
På den måde ville Danmark kunne vise, at 179 folketingsmedlemmer stod bag at hjælpe ukrainerne, og det er den mulighed, regeringen har forpasset.
Søren Søndergaard (EL), 2022-03-16:
Det er lidt underligt, at hr. Morten Messerschmidt ikke svarer på det, fru Rosa Lund siger, om, at det her beløb allerede er indlagt i forsvarsudgifterne.
Hvorfor svarer hr. Morten Messerschmidt ikke på det, men begynder at snakke om noget andet?
Så sagde hr. Morten Messerschmidt en ting, som jeg synes er interessant.
Hr. Morten Messerschmidt sagde, at regeringen havde tvunget to borgerlige partier til at stemme for.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Fru Rosa Lund kan jo tale solen sort.
Det ændrer ikke på, at den praksis, der har været siden 1992, med at finansiere den her slags indsatser via udviklingsbistanden står vi fuldt ud på mål for, og at der selvfølgelig ikke skal være et dræn fra forsvarsbudgettet overhovedet, tværtimod.
Der tror jeg ikke, at vi bliver enige med Enhedslisten – det er jeg sådan set stolt af.
Rosa Lund (EL), 2022-03-16:
Hr. Morten Messerschmidt, nu står det jo i den aftale om forsvaret, at der er sat nogle penge af til humanitær bistand.
Det er så de penge, vi foreslår bliver flyttet herover.
Så hvis de penge i forvejen er sat af til humanitær bistand, synes jeg egentlig, at hr. Morten Messerschmidts argumentation falder lidt til jorden, fordi det jo så ikke handler om det forsvar, hr. Morten Messerschmidt står på talerstolen og snakker om.
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Jeg har aldrig givet Ukraine et medansvar for den invasion, der er sket fra Ruslands side.
Jeg har skrevet nogle artikler om mindretalspolitik i Ukraine længe før Ruslands invasion, det er fuldstændig rigtigt.
Dem diskuterer vi engang ved lejlighed.
Jeg har aldrig givet Ukraine ansvaret for den invasion, som Rusland laver, det er alene Ruslands ansvar.
Jette Gottlieb (EL), 2022-03-16:
Mange tak.
Hele den her debat handler om noget så abstrakt som Danmarks omdømme internationalt.
Det kan man ikke høre på hele debatten, men det er sådan set det, der ligger.
Men nu tror jeg, at man skal helt tilbage til den tid, hvor Poul Hartling var flygtningehøjkommissær, for at det udsagn passer, og det skyldes bl.a. den måde, vi administrerer vores udviklingshjælp på, fordi vi har lavet den mekanisme, som det hedder, at overføre penge fra udviklingshjælpen til flygtninge.
Men der vil jeg i modsætning til den forrige ordfører sige, at størrelsen betyder noget.
Den mekanisme, vi hidtil har betjent os af, har jo bestået af en størrelsesorden på 300 mio. kr.
Det, der sker nu, er, at man syvdobler det beløb, som man tager fra udviklingshjælpen, og ikke nok med, at man gør det, men man gør det også midt i et finansår, hvor pengene er disponeret. Så tager man pengene ud, og det vil sige, at vi skal meddele projekter, at de må lukke, at vi skal meddele organisationer, at de ikke kan få den støtte, som man en gang har bevilget, som man en gang har lovet væk.
For når vi nu reducerer den danske ulandsbistand så voldsomt, som vi kommer til at gøre det i det her år, mister vi virkelig omdømme internationalt.
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Jamen det vil jeg gerne gøre.
Jeg vil opfordre hr. Morten Messerschmidt – jeg ved, at han læser meget – til at læse min artikel i Ræson, som jeg skrev, længe før Putin gik ind i Ukraine.
Der prøver jeg at skrive noget om mindretalspolitik i Ukraine.
Artiklen er tilgængelig på nettet, så jeg vil da gerne opfordre til, at man læser den.
Så får man nuancerne med.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Jeg blev bare også inspireret af det svar, som hr. Henrik Dahl fik fra ordføreren, og jeg lover, at det her bliver sidste gang, jeg udfritter ordføreren på den her måde, men når han siger til hr. Henrik Dahl, at skal jeg svare kort, er svaret nej, så vil jeg gerne bede ordføreren om at svare langt.
Morten Dahlin (V), 2022-03-16:
Nu gentager Christian Juhl så, at Ukraine har ført en ikkehensigtsmæssig politik.
Det har hr. Christian Juhl sagt flere gange før, og han har også brugt udtrykket, at derfor kunne russerne fiske i rørte vande.
Derfor skal jeg bare endnu en gang have hr. Christian Juhl til at slå fast, hvad hans og Enhedslistens holdning er til det her spørgsmål.
Mener hr. Christian Juhl, at den såkaldte uhensigtsmæssige mindretalspolitik fra ukrainsk side har nogen som helst – nogen som helst – betydning for, at det er okay for Rusland at invadere Ukraine?
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Ukraine har haft en ikke særlig hensigtsmæssig mindretalspolitik, men det har intet med invasionen at gøre.
Invasionen har alene Putin ansvaret for.
Det er en angrebskrig, en folkeretsstridig krig, og vi er nødt til at sige: Stop den krig, træk dig tilbage, det her er ganske uacceptabelt!
Og så må vi vise maksimal solidaritet med Ukraine bl.a. ved at sikre, at flygtninge kan komme til Danmark.
Og der skal vi i dag have fundet ud af en ordentlig finansiering af det.
Morten Dahlin (V), 2022-03-16:
Tak for det, formand.
Nødtvunget kom ordføreren så frem til, at hvis han skulle svare kort på, om det var Ukraines ansvar, ville han sige nej.
I Jyllands-Posten siger ordføreren: » Den her del startede i 2014 med, at man« – og »man« er Ukraine – »ikke havde en særlig hensigtsmæssig mindretalspolitik ...«.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, om det er udtalelser, som ordføreren og Enhedslisten står ved, altså at den her del af konflikten – krigen mellem Rusland og Ukraine – startede med, at Ukraine ikke havde en særlig hensigtsmæssig mindretalspolitik.
Er det virkelig noget, ordføreren mener?
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Vi er nu ved en dagsorden, som handler om penge til flygtninge fra Ukraine.
Skal vi ikke prøve at koncentrere os om det?
Jeg tror, det her ligger noget på kanten af den dagsorden, vi har i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-03-16:
Jeg tror, der er flere, der har læst de artikler med et lidt andet perspektiv.
Der findes medlemmer af Enhedslistens hovedbestyrelse, der mener, at ukrainerne har et medansvar.
Hvad mener hr. Christian Juhl om de udtalelser?
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Jeg tror da, at alle i den her sal er klar over, hvor alvorligt det her er, og hvor alvorligt det kan blive.
Alle er jo klar over, at de 20.000 mennesker er udtryk for et skud, som måske slet ikke holder stik – det kan gå begge veje, det kan gå helt vildt.
Og som en af medarbejderne i et ministerium sagde: Hvad så, hvis der bliver 100.000?
Jeg er glad for, at ministeren siger, at penge fra Indenrigsministeriet, penge fra Finansministeriet kan medregnes som udviklingsbistand ifølge DAC-reglerne.
DAC-reglerne betyder, at det regnes med som udviklingsbistand, og det er vel rimeligt, at man udvider rammen i en tid, hvor verden står fuldstændig på hovedet.
Jeg vil gerne spørge ministeren: De 18 mia. kr. til mere militær er delvis lånefinansieret.
Coronaudgifterne bliver delvis lånefinansieret.
Hvad er grunden til, at det er verdens fattigste, der skal betale for de her udgifter?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Jeg vil starte med sige, at jeg godt forstår retorikken, men i realiteten er det jo altså danskerne, der betaler, uanset hvordan vi end vender og drejer tallerkenen.
Det er danskerne, der betaler for udviklingspolitikken; det er Danmark, der kommer til at betale for en styrkelse af vores forsvar; og det er danskerne, der kommer til at betale for modtagelsen af ukrainerne.
Og det er, uanset hvordan man end vender og drejer det.
Og det kommer også til at få omkostninger for det danske samfund.
Det er rigtigt, at man godt kan låne penge, men man kan ikke kun låne penge.
Man bliver også nødt til at foretage økonomiske prioriteringer, og her synes vi, at det er rimeligt, at man nu ud af den samlede ramme, der er på udviklingsområdet, bruger godt 2 mia. kr. til modtagelsen af fordrevne på vores eget kontinent.
Jeg siger ikke, at fordi der kommer mange, så skal vi gøre, som vi altid har gjort.
Det synes jeg ville være en ret voldsom økonomisk beslutning at træffe.
Lotte Rod (RV), 2022-03-16:
Det vil sige, at ministeren siger, at han ikke vil forlade det princip.
Ergo, sagt på en anden måde, betyder det, at ministeren vil finansiere det fra udviklingsbistanden, hvis vi får brug for flere penge.
Så dermed vil jeg bare gerne have et helt klart svar på, om regeringen, hvis det viser sig, at vi får brug for det dobbelte, 4 mia. kr. i stedet for 2 mia. kr., så vil tage det fra ulandsbistanden.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Det kan jeg ikke give et klart svar på, for det afhænger fuldstændig af omfanget.
Danmark skal også have en udviklingspolitik, kan man sige.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-16:
Det var vist dagens gode nyhed: Danmark skal fortsat have en udviklingspolitik.
Det er jeg dog trods alt glad for at ministeren vil sige.
Jeg er også ret glad for, at ministeren vil sige, at det her er et politisk valg, som regeringen har truffet, og jeg synes egentlig, at det er lidt at forklejne de øvrige spørgere, som om det, vi har foreslået fra Enhedslisten, SF og Radikales side, er enten-eller.
Vi har jo faktisk foreslået, at noget af det kan gå fra DAC-systemet, og at noget af det kan tages fra det såkaldte nationale kompromis, hvor der netop er afsat midler til humanitær bistand, og at noget af det kan tages fra den coronakrigskasse, som er sat til side, og som sådan set bare lige nu står og laver ingenting.
Hvis det her er så stor en krisesituation, som ministeren selv formaner Folketinget om, må ministeren vel også være åben over for, at vi kunne tage nogle af pengene fra den krigskasse, der står til netop akutte situationer.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Det er rigtigt, at ændringsforslaget ikke handler om fuldstændig at finansiere lovforslaget, men kun delvist med de ændringer, som er foreslået af Enhedslisten, Radikale og SF.
Men det er dog mindre, end man ellers ville have finansieret efter den praksis, der har været gældende i en del år, og som vi så er politiske tilhængere af.
Jeg synes også, at det hører med til diskussionen, at FN har en anbefaling om, at man skal bruge 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten på udviklingsbistand, og det er der kun en håndfuld lande i verden der gør, og Danmark er et af dem.
OECD, som forvalter de her særlige regler om, hvad man kan regne med i udviklingsbistanden, har nogle ret præcise regler for, hvad man kan regne med, og dem lever vi fuldstændig op til, også ved at inkludere flygtningemodtagelsen.
Punkt 1, så er vi duksene i klassen i international udviklingspolitik
; punkt 2, det er fuldstændig inden for skiven af den praksis, der er fastlagt af OECD, at man indberegner det første års modtagelse.
Det synes jeg bare lige også hører med til diskussionen.