Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Tak, formand.
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg i dag er her som vikar for vores indfødsretsordfører, Helene Brydensholt, men jo også i min egenskab af at være Alternativets minoritetsordfører.
Det er ingen let opgave at få et dansk statsborgerskab i Danmark.
Faktisk er Danmark et af de absolut sværeste lande i Europa og de vestlige lande at blive statsborger i, og for mange er vejen dertil et langt og opslidende forhindringsløb.
Med det her beslutningsforslag ønsker vi sammen med Radikale Venstre og Enhedslisten at gøre det nemmere for unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, at opnå et dansk statsborgerskab.
Alligevel skal de søge om statsborgerskab på samme vilkår som mennesker, der kommer til Danmark som voksne, og det betyder, at de skal leve op til en række krav, som er blevet strammere og strammere over årene.
Det gælder bl.a. sprogkravet, vandelskravet, selvforsørgelseskravet, kravet om en bestået indfødsretsprøve og ikke mindst også, at de skal leve op til beskæftigelseskravet, som spænder ben for, at rigtig mange unge kan tage en uddannelse.
Når man hele sit liv har kaldt Danmark for sit hjem, man har talt dansk som sit modersmål, og man har været en del af det danske fællesskab,
så kan det føles dybt uretfærdigt, ekskluderende og fremmedgørende at skulle bevise sit danske tilhørsforhold, og risikoen er, at de unge mennesker ender med at miste tilliden til det samfund, de ellers har været en del af hele deres liv, og den risiko skal vi ikke løbe.
Samtidig har Danmark i forhold til statsborgerskabskonventionen en konventionsmæssig forpligtelse til at lette adgangen for statsborgerskab for personer, der er født og opvokset her i landet, og det er på høje tid, at vi tager et ansvar på os og sikrer, at vi lever op til vores internationale forpligtelser ved at gøre det nemmere for unge, der er født og opvokset i Danmark, at opnå et dansk statsborgerskab og dermed officielt blive anerkendt som de danskere, de allerede er.
Så vil jeg også gerne knytte en kommentar til debatten her i dag.
For sådan set fra alle de partier, der i dag siger, at de vil stemme imod beslutningsforslaget her, lyder hovedargumentet jo, at man gerne vil sikre, at de mennesker, der har et dansk statsborgerskab, har de rigtige værdier, at de beskytter demokratiet, at de ikke gør lgbt-personer fortræd, at de ikke begår kriminalitet osv., og det er, tænker jeg jo, egentlig en intention, alle partier ønsker at styrke.
Vi ønsker alle sammen, at mennesker, der er i Danmark – statsborgerskab eller ej – ønsker at være en del af vores samfund, og at de har de værdier, vi alle sammen finder gode.
Problemet er jo så bare, at argumentet ikke holder.
For størstedelen af danskerne får jo i dag automatisk tildelt et statsborgerskab – det er jo det, de fleste af os her i salen har fået – og der er ingen som helst, der har tjekket vores værdier.
Der findes mennesker, der automatisk får tildelt et statsborgerskab, fordi begge deres forældre eller en af dem har et dansk statsborgerskab, og som stemmer til folketingsvalg, men som har skidte værdier, som slås, som begår kriminalitet, og de er ikke udsat for de samme krav og betingelser som alle de mennesker, der var så uheldige, at de ikke automatisk fik tildelt et statsborgerskab ved deres fødsel.
Så argumentet om frie værdier eller om at beskytte værdier holder jo sådan set ikke, og jeg synes, at Liberal Alliances ordfører fik sagt det meget ærligt, altså at det handler om afstamning.
For det er det, det handler om.
Det handler ikke om værdierne.
Det handler om, hvor ens forældre er fra, eller rettere sagt, om de havde et statsborgerskab, da de blev født, så det handler ikke om værdierne.
Så er der en sidste kommentar om det med et parlamentarisk grundlag.
Jeg kunne forstå, at Dansk Folkeparti var meget optaget af, at en eventuel fremtidig regering med Alternativet som parlamentarisk grundlag ikke ville forbedre vilkårene for danskere, der ikke har et dansk statsborgerskab.
Tak for ordet.