Nick Hækkerup (S), 2021-05-18:
Tak, formand.
Tak for beslutningsforslaget, og tak for at sætte fokus på udsatte borgere og deres rettigheder i forbindelse med fjernsalg.
Det er nogle sympatiske og relevante synspunkter, der ligger bag forslaget.
Det er for det første forslagsstillernes ønske at gøre aftaler ugyldige, hvis de er indgået med personer, som er registreret på den såkaldte Robinsonliste, der er en registrering i CPR-registeret.
Der kan alle danskere registrere sig, hvis de ikke ønsker uopfordrede reklamer i postkassen eller telefonopkald fra sælgere.
For det andet er det et ønske fra forslagsstillerne at gøre aftaler ugyldige, hvis en person har en markering med kreditadvarsel i CPR-registeret.
For det tredje ønsker forslagsstillerne at få afsat midler til en informationskampagne rettet mod borgere og virksomheder.
Der er skruppelløse sælgere derude, der henvender sig med svært gennemskuelige tilbud, og dem skal der bygges værn op imod.
Regeringen er derfor enige i, at det er vigtigt at sætte fokus på, om reglerne for forbrugerbeskyttelse er tilstrækkelig effektive, ligesom det er vigtigt, at alle forbrugere får den beskyttelse, de har krav på, også de borgere, som måske har svært ved at sige fra, eller udsatte borgere, som har svært ved at gennemskue, hvad det er, de siger ja til.
De ændringer, som forslagsstillerne lægger op til, vil imidlertid have en vidtgående betydning for de regler, vi har i dag, og derfor kan jeg med det samme sige, at beslutningsforslaget her ikke har regeringens opbakning på den korte bane.
Sagen kræver efter vores bedste overbevisning en nærmere undersøgelse.
Borgere har allerede i dag mulighed for at beskytte sig mod uønsket fjernsalg.
Men hvis man er registreret på Robinsonlisten, må erhvervsdrivende aldrig rette henvendelse til en uden samtykke.
Det fremgår af reglerne i markedsføringsloven.
Hvis en erhvervsdrivende alligevel ringer en borger op, selv om den pågældende står på Robinsonlisten, er det en overtrædelse af markedsføringsloven, og den kan straffes med bøde.
Jeg vil også nævne den markedsordning vedrørende kredit, der findes i cpr-loven.
Ordningen blev indført i 2016 som led i ønsket om at styrke indsatsen mod identitetstyveri, hvilket vi jo i parentes bemærket skal diskutere i anden sammenhæng inden længe.
Efter cpr-loven kan enhver, der er fyldt 15 år, få indsat en registrering med kreditvarsel i CPR-registeret.
Med markeringen kan borgeren advare virksomheder mod at yde kredit i deres navn.
Et kreditvarsel kan på den måde virke som et signal til banker og virksomheder om, at de skal være særlig opmærksomme på identitetskontrol, før de eventuelt yder lån eller kredit.
Det er ikke reguleret i cpr-loven, hvilken betydning en virksomhed skal tillægge en markering med kreditvarsel i CPR, og det er op til den enkelte virksomhed at beslutte, om virksomheden ønsker at yde lån eller kredit til en person med kreditadvarsel.
Sådan er retstilstanden altså i dag.
Men vores regler skal være i takt med tiden og udtryk for en fornuftig balance mellem på den ene side hensynet til forbrugeren, på den anden side de erhvervsdrivende og så selvfølgelig samfundet mere generelt betragtet.
Det er en relevant pointe, synes jeg, at nogle borgere har svært ved at sige fra over for sælgere, telefonsælgere måske i særdeleshed.
Hvis man rent faktisk som borger har taget sig den forholdsregel at blive registreret på Robinsonlisten, er det naturligvis heller ikke i orden, om det ikke bliver respekteret.
Men jeg mener, at der kan sættes spørgsmålstegn ved, om vi bør knytte automatisk ugyldighed til aftaler på den baggrund, og om en sådan ændring bør ske i aftaleloven.
De foreslåede ændringer vil have konsekvenser for de gældende regler på Robinsonlisten og kreditadvarselsmarkeringen i CPR.
Sådan nogle ændringer bør kun foretages efter mere dybtgående undersøgelser, hvor de relevante ministerier, f.eks. eller måske først og fremmest Erhvervsministeriet og Bolig- og Indenrigsministeriet, og interessenter i brancheorganisationerne inddrages.
For så vidt angår markeringsordningen i CPR, blev ordningen indført med det formål at styrke indsatsen mod identitetstyveri eller -misbrug, som jeg nævnte før, ikke for at hjælpe borgere med problemer med egen gældsætning.
Derfor er ordningen også frivillighedsbaseret.
Virksomhederne må selv vurdere, hvilken betydning de vil lægge i en markering af en kreditadvarsel.