runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Først tager jeg til efterretning, at Enhedslisten ikke har lovet et fuldgyldigt medlemskab, og at man har været mere realistisk i sin tilgang, og det vil jeg gerne kvittere for, om end jeg nok tror, at indtrykket ude i befolkningen var, at det i hvert fald ikke ville have nogle store konsekvenser, hvis man stemte nej, fordi man kunne få noget, der var næsten lige så godt.
At det så ikke var et fuldgyldigt medlemskab, men at det var noget, der var det bedst mulige og næsten lige så godt, tror jeg nok også var det indtryk man fik på baggrund af det, som Enhedslistens politikere sagde.
Så vil jeg til det med, om det betyder noget i forhold til forhandlingerne, sige, at jeg faktisk ikke tror, at det betyder særlig meget.
Men den forespørgsel, som jeg har rejst, handler jo om konsekvenserne ved at stå udenfor, og det er ikke mig, som vælger at drage forhandlingerne ind i billedet, men det er jo dem, der har været modstandere af tilvalgsordningen, fordi de mener, at det på en eller anden måde er belejligt lige nu.
Men det er jo ikke mig, der bringer forhandlingerne ind i den her forespørgselsdebat og på den måde rører ved noget, som kunne være en lillebitte smule betændt.
Det er tværtimod mig, der hele tiden siger: Lad os lige holde den armslængde for ikke at forstyrre de forhandlinger, som er i gang, og som nu forhåbentlig også er i deres slutfase.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-01:
Jeg synes, det er positivt, at fru Zenia Stampe medgiver, at Enhedslisten aldrig har sagt, at man kunne være fuldt og helt med i Europol gennem en mellemstatslig aftale.
Vi skal have den bedst mulige aftale, og jeg må sige, at jeg, når jeg sådan lytter til debatten i dag, så kommer lidt i tvivl.
Det er jo fair nok, at De Radikale gerne vil have afskaffet hele retsforbeholdet, men det vil vi ikke i Enhedslisten, og det er der et flertal i den danske befolkning der ikke vil, og derfor synes jeg, at man står tilbage med det indtryk, at det måske er vigtigere at prøve at få afskaffet retsforbeholdet på den ene eller den anden måde på sigt, end det er at bakke op om, at vi får den bedst mulige mellemstatslige aftale lige nu.
For er det ikke det, der bør være vores fælles formål, altså at vi får den bedst mulige mellemstatslige aftale med Europol, så vi kan samarbejde operationelt?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Det er jeg bestemt enig i.
Det, der er formålet og målet lige nu, er at få den bedst mulige aftale, og jeg vil gentage noget, som jeg sagde i min motivation for forespørgselsdebatten, og som jeg vist også har sagt senere, nemlig at det, når jeg har valgt at stille det her spørgsmål, jo netop er for at få oplistet de punkter, hvor Europol spiller en vigtig rolle for politiets arbejde med at bekæmpe og opklare kriminalitet, og at det ikke bare er for at tegne et skræmmebillede, hvis vi ryger ud af Europol, selv om jeg egentlig tror at de fleste kan blive enige om, at det ville være et temmelig skræmmende scenarie.
Men det er jo for at få en liste, som vi så kan måle en eventuel aftale op imod.
Nu kan man jo sige, at der nok ikke er nogen af os, der så vil sige: Det duer ikke, og vi vil hellere stå udenfor.
Det standpunkt har jeg endnu ikke hørt nogen have.
Men det kan da i hvert fald give os et indtryk af, om den aftale er den bedst mulige, og om den på de fleste punkter rent faktisk afbøder de negative konsekvenser, som vi har hørt om i dag.
Det her er ikke en polemisk debat.
Der er nogle modstandere af den her tilvalgsordning, som tror, at jeg har indkaldt til en polemisk debat.
Det har jeg ikke.
Jeg har indkaldt til en oplysende debat, en forespørgselsdebat, fordi der var en række spørgsmål, som jeg ikke selv havde et svar på, og som jeg gerne ville have et svar på.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Når jeg hører ordføreren, må jeg sige, at jeg kommer til at tænke lidt på en Kim Larsen-sang, nemlig den om, at om lidt er vi borte alle sammen, og cirkusprinsessen, der går i stå på sin line og sådan noget.
Jeg tror faktisk, at fru Trine Bramsen minder mig lidt om den der cirkusprinsesse, for sjældent har jeg dog hørt så mistrøstig en ordførertale som den i dag.
Men okay, hvis vi skal være triste og kede af det alle sammen, så er det sådan, det er.
Jeg vil godt spørge fru Trine Bramsen om noget: Hvad er det for et kendskab til den her aftale, som justitsministeren og udenrigsministeren har forhandlet på plads, og som fru Trine Bramsen har kendskab til, men som jeg ikke har kendskab til?
Fru Trine Bramsen må jo have kendskab til noget andet end det, jeg har kendskab til, eftersom fru Trine Bramsen kan komme med så kategoriske konklusioner om, hvordan Danmark kommer til at stå efter den 1. maj.
Trine Bramsen (S), 2016-12-01:
Cirkusprinsesse eller ej, jeg bekymrer mig om dansk politi, og om dansk politi i fremtiden vil have de samme gode redskaber til at bekæmpe kriminalitet, og om dansk politi i fremtiden kommer til at stå med de værktøjer, som bedst muligt kan bekæmpe kriminelle.
Det er jo det, den her debat handler om, nemlig hvordan de kriminelle får det sværest muligt, og hvordan vi giver politiet de bedste redskaber.
Når der kommer så klare meldinger fra bl.a. EU-kommissærer om, at vi ikke kan fortsætte som fuldgyldige medlemmer af Europol, vil det da have nogle konsekvenser, for selvfølgelig har et medlemskab da altid nogle fordele, som man ikke kan have, hvis man står udenfor.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Nej, det synes jeg da er helt i orden.
Jeg tror bare, at man bliver nødt til at forstå, at der, hvis alle indtager en position som Danmark i forhold til EU, så til sidst ikke længere er noget EU.
For hvis alle har sådan nogle ordninger, som betyder, at man kan vælge og vrage, efter om man selv synes man får noget ud af det, så er der ikke mere et stærkt EU.
Det er jo klart, at der er dele af EU, som vi bryder os bedre om end andre, men hvis vi skal have andre til at forpligte sig på de områder, som betyder meget for os, så bliver vi også nødt til at forpligte os på de områder, som måske ikke betyder helt så meget for os.
Så det her handler jo om, om vi skal have et forpligtende samarbejde eller ej, og hvis vi skal have det, så er vi med, og så er vi ikke bare halvt med eller med, når vi lige synes, det passer os.
Man kan selvfølgelig diskutere omfanget af EU, og om EU blander sig i for meget osv. osv., og det synes jeg er en helt legitim debat, og jeg syntes også, det var en legitim folkeafstemning, og jeg synes, det er fint at spørge befolkningerne.
Jeg tror bare, man skal gøre sig klart, at det, hvis man tror på, at EU helt overordnet er et vigtigt instrument for Danmark og resten af Europa, så indebærer en forpligtelse, og så kan vi ikke have en ordning, hvor alle lande vælger en position som Danmarks.
Det er en luksusposition, som vi er heldige at have, men som EU ikke kan overleve, hvis alle har den.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-12-01:
Det er vel det, man kan kalde et ikkesvar.
Jeg prøver igen.
Hvis ordføreren ikke ved, hvad konsekvenserne er ved at stå uden for Europol, hvorfor var det så vigtigt at fortælle danskerne, at vi skulle blive inde i Europol, altså hvis man ikke havde nogen anelse om, hvad det var, der foregik der, og hvad man så derfor ville gå glip af ved at udtræde af Europol?
Hvorfor var det så vigtigt at blive der, når man ikke anede, hvad det var, de lavede?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Omvendt må jeg jo spørge: Hvis Dansk Folkeparti er fuldstændig klar over, hvilke konsekvenser det vil have, kan jeg egentlig ikke forstå, at de er her i dag.
Jo, jeg kan måske forstå, at ordføreren er her i dag, fordi vedkommende skal op og holde en ordførertale, men jeg forstår egentlig ikke, hvorfor der sidder syv medlemmer og spørger så nysgerrigt ind til det.
Hvis man er fuldstændig klar over, hvilke operative konsekvenser det vil have, så kunne man da sidde nede på sit kontor og bruge tiden på noget andet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-01:
For jeg var også en af dem, der deltog i folkeafstemningen sidste år, og et af de hovedargumenter, der kom fra fru Zenia Stampes parti og mange andre, var jo, at vi ville ryge ud af Europol, hvis vi stemte nej.
Vi ville ikke længere kunne have et europæisk politisamarbejde, og det ville blive den rene og skære elendighed.
Danskerne stemte alligevel nej, heldigvis for det.
De gennemskuede, hvad der var tale om, og så gik forhandlingerne så i gang.
For nogle måneder siden har vi så igen hørt, at det ville blive helt umuligt at få en aftale.
Og nu ser det efter alt at dømme ud til, at en sådan aftale er på vej.
Så opfinder fru Zenia Stampe så et helt nyt begreb.
Men nu har man jo sagt, at en parallelaftale ikke kunne blive til noget, så det, man får nu, er slet ikke en parallelaftale længere.
Det er så en særaftale.
Men måske kunne fru Zenia Stampe fortælle mig og offentligheden om forskellen på en parallelaftale og en særaftale.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
En operationel særaftale er det begreb, tror jeg, som figurerer i medierne.
Jeg har ikke større viden end de øvrige medlemmer her.
Jeg kan konstatere, at vi er gået fra at diskutere en parallelaftale, der giver fuld og hel adgang til Europol, til at der nu bliver talt om en særaftale af operationel karakter, hvor man har adgang til dele af Europol.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
vil jeg alligevel opfordre fru Trine Bramsen til at gøre det.
Nu har vi lige hørt, at der kommer et møde med statsministeren her i næste uge, hvor der vil blive fremlagt noget omkring den her aftale, som givetvis kommer, eftersom vi har hørt diverse ministre udtale sig om det, og så vil jeg bede fru Trine Bramsen kigge lidt på den aftale, og så, hvis ordføreren finder anledning til at tage dommedagsbasunen frem, kan ordføreren blæse i den.
Men at gøre det nu synes jeg er en anelse utidigt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-01:
Men bør det ikke alligevel give anledning til en smule røde ører hos fru Zenia Stampe og alle de andre partier, som for blot 2 måneder siden fyldte deres feed på Twitter og mange andre steder med at fortælle, hvor meget Enhedslisten og andre havde løjet, når vi sagde, at det var muligt at skabe en mellemstatslig aftale med Europol på linje med f.eks. den norske?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg synes faktisk, at det sidste års forhandlinger omkring en parallelaftale har vist, at det bestemt ikke var noget, vi kunne tage for givet.
Christian Langballe (DF), 2016-12-01:
Altså, den her forespørgselsdebat går jeg ud fra drejer sig om, hvad der vil ske, hvis Danmark falder ud af Europol.
Har jeg ret i det?
Dermed vil jeg også mene, at det er rimeligt at sige, hvad der er fordelene ved at blive i Europol.
Der kan jeg da godt forstå, at nogle af mine partifæller spørger ordføreren om, hvad det er vi mister, hvis vi falder ud, og så spørger om, hvordan det egentlig er Europol virker i praksis.
Jeg kunne godt tænke mig at komme med en anden bemærkning forholdsvis hurtigt, og det er: Debatten drejede sig også i høj grad om Schengen.
Det gjorde den i hvert fald for mig.
Hvis det er sådan, at Schengen hæves op til overnationalt niveau, så kan jeg ikke se, at vi overhovedet kan have en grænsekontrol.
Og så kan Europol heller ikke medvirke til noget, der har noget med grænsekontrollen at gøre.
Så det, ordføreren siger, er, at Schengen simpelt hen betyder, når der står nogen nede ved grænsen, at der ikke kommer nogen permanent grænsekontrol.
Og det er det, vi kæmper for der skal være.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Men jeg kender Dansk Folkepartis position, og jeg opfatter det som en gentagelse af det, så tak for det.
Christian Langballe (DF), 2016-12-01:
Jeg kan forstå, at ordføreren slet ikke er kommet herned for at debattere, men egentlig bare for at lave en eller anden form for reklamesøjle for et synspunkt.
Jeg spurgte: Hvis vi havde sagt ja til hele det, der lå, med retsforbeholdet, så havde det betydet, at Schengen var blevet hevet op i overnationalt niveau, og det havde betydet, at vi aldrig nogen sinde havde fået en permanent grænsekontrol.
Og det er det, vi har kæmpet for, og det var faktisk en af begrundelserne for, at vi sagde ja.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg kender Dansk Folkepartis holdning til Schengensamarbejdet.
Man må jo sige, at nu har vi en grænsekontrol baseret på stikprøver, og den har vi efter aftale med EU.
Det her handler om at få konkretiseret, hvilke konsekvenser det har at stå uden for Europol, for det er jo klart – og jeg tror også godt, at Dansk Folkeparti er klar over det – at det har stor betydning for dansk politis mulighed for at bekæmpe og opklare organiseret kriminalitet, terrorisme osv.
Men jeg ønsker en redegørelse for, hvilke konkrete konsekvenser det vil have, altså f.eks. hvad det ville betyde, at politiet ved grænsen ikke havde adgang til at slå op i Europol.
Det er den debat eller den redegørelse, de spørgsmål, som jeg ønsker svar på ved at rejse denne forespørgselsdebat.
Christian Juhl (EL), 2016-12-01:
Jeg tror, der kommer et par anledninger, hvor jeg skal læse dem op for ordføreren.
Jeg har ikke lovet ordføreren et fuldgyldigt medlemskab af Europol.
Den pris er alt for høj at betale.
Det sagde jeg, det sagde danskerne.
Ordføreren sagde endda, at hun ville respektere danskerne, og så skælder hun ud på danskerne med det argument, at nu kan rockere og bander have frit løb.
Nu vil jeg gerne høre, om ordføreren vil fortælle mig, hvad det er statsministeren vil snakke om i næste uge, for det må hun jo vide, siden hun mener, at rockere og bander får frit løb i Danmark.
Altså, det ved vi jo ingenting om.
Vi har jo ikke fået noget at vide.
Ministeren har ingenting fortalt, som ikke også blev fortalt i valgkampen.
Ordføreren har intet, absolut intet nyt sagt, som ikke blev diskuteret i valgkampen, hvor der var en meget nuanceret og seriøs debat.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Mange tak for det, formand, og tak til ordføreren.
Jeg mindes debatten her for et års tid siden, hvor vi hver især gik og agiterede for hver vores synspunkt.
Jeg tabte desværre.
Der hørte jeg jo ordførerens parti, Dansk Folkeparti, give meget kraftigt udtryk for, hvor vigtigt man mente det var at være med i Europol.
Faktisk mente man, det var så vigtigt, at man garanterede, at vi kunne få en parallelaftale, altså en aftale, der til fulde afspejlede den ordning, vi har i dag.
Og man gik oven i købet så langt, at man sagde: Jamen hvis ikke det meget mod forventning og logik skulle kunne lade sig gøre, må vi tage en ny afstemning, hvor vi er villige til også at tage den del, vi ellers har været meget imod, nemlig Schengensamarbejdet.
Jeg har hørt ordføreren sige, at det var en fortalelse.
Den foregik så utrolig mange gange fra ordførerens formands side og sådan på hinanden følgende dage, men det kan jo smutte.
Men hvad nu, hvis vi ikke kan få den aftale?
Hvad nu, hvis der bliver sagt til os: Jamen kære venner, I har selv valgt at stå uden for; det, I kan få, bliver i sagens natur ikke lige så godt.
Hvor meget skal der så til?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jamen som jeg sagde i min ordførertale, vil jeg altså ikke her stå og forholde mig til hypoteser og gisninger om noget, som vi formentlig får afklaret torsdag i næste uge.
Det giver ganske simpelt ikke nogen mening.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Ahr, lad mig nu prøve lidt alligevel.
Er det et krav fra Dansk Folkepartis side, at dansk politi skal kunne søge i det informationssystem – det europæiske informationssystem – som vi har talt om tidligere, f.eks. i forbindelse med den grænsekontrol, som jeg forstår at ordføreren er så utrolig begejstret for?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jamen det har vi jo hele tiden sagt.
Vi har hele tiden sagt, at registeradgang er centralt for Dansk Folkeparti.
Og når den her aftale så på et tidspunkt måtte foreligge, tager vi stilling til den.
Trine Bramsen (S), 2016-12-01:
Tak for det.
Da vi stod i valgkampen for et år siden, sagde Dansk Folkepartis leder, hr. Kristian Thulesen Dahl, meget klart, at han ville anbefale et ja i tilfælde af en ny Europol-afstemning.
Holder det stadig væk?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jeg har så stor tiltro til fru Trine Bramsens evner til at følge med i medierne, at jeg tror, fru Trine Bramsen er fuldt ud bekendt med, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl efterfølgende har sagt.
Trine Bramsen (S), 2016-12-01:
Jamen jeg er jo interesseret i Dansk Folkepartis holdning til det her spørgsmål.
Vil ordføreren erkende fra Folketingets talerstol, at Dansk Folkeparti ikke står ved det løfte, som de gav vælgerne op til afstemningen den 3. december sidste år?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jeg kan bekræfte, at hr. Kristian Thulesen Dahl tegner Dansk Folkepartis politik.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg vil gerne præsentere ordføreren for et scenarie med inspiration fra Politiken:
Det er 2020.
Politiet stopper en lastbil, den ser mistænkelig ud.
Politiet taster oplysningerne ind i deres nye mobile enheder – det er jo fremtiden.
De sender dem til Haag, og svaret kommer prompte: Tak for anmodningen, vi vender tilbage senere i dag eller i morgen.
Politiet må efterfølgende lade bilen køre videre, fordi man altså ikke får oplysninger, der kan begrunde, at man stopper bilen eller foretager sig yderligere.
Så kunne man supplere scenariet med, at det måske et par dage efter viser sig, at denne bil faktisk var involveret i et terrorangreb i Danmark.
Trine Bramsen (S), 2016-12-01:
Nej altså, man kan jo ikke afholde en folkeafstemning og så, når det bliver et nej, sige, at så afholder vi bare en ny folkeafstemning, hvis de parlamentariske positioner er fuldstændig de samme, altså hvis der ikke er noget, der har ændret sig.
Jeg mener, at det, hvis de parlamentariske positioner i det her Folketing er fuldstændig de samme, ville være et udryk for disrespekt over for det resultat, der kom for et år siden, at sige: Det tror vi ikke på; vi tror, I stemte noget, I ikke mente, så nu afholder vi bare en ny folkeafstemning.
Først og fremmest sagde jeg meget klart i min ordførertale, at jeg respekterer, at det blev et nej den 3. december sidste år.
Det respekterer vi i Socialdemokratiet.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg er dybt bekymret over, at der ikke tegner sig et spor, hvor Danmark kan fortsætte som fuldgyldigt medlem af Europol.
Det er altså de meldinger, vi har hørt, fra de folk i EU, der har kommenteret det her, at man ikke er interesseret i at lave discountudgaver, at man ikke er interesseret i, at Danmark bare skal kunne hænge på, som det lyster os.
Så må jeg også sige, at der jo er andre partier end Enhedslisten, der op til afstemningen sidste år lovede, at vi bare kunne få en parallelaftale, at det overhovedet ikke ville blive noget problem.
Man skulle bare knipse med fingrene, så ville der være en parallelaftale.
Måske har Enhedslisten ikke sagt det, men det er der andre partier der har.
Christian Juhl (EL), 2016-12-01:
Det er jo en god idé at lytte til, hvad andre siger.
Derfor vil jeg sige: Hvorfor skulle det ikke kunne lade sig gøre at få en mellemstatslig aftale, som danskerne eller i hvert fald et flertal af danskerne gerne vil have?
Hvorfor skulle det være umuligt?
Hvorfor skulle det være et problem?
Det forstår jeg slet ikke.
Det må vi jo se, når statsministeren kommer og fremlægger resultaterne af de fantastiske forhandlinger, der mest har været bragesnak og nu på det sidste så er blevet til en smule realitetsforhandlinger.
Jeg glæder mig til i næste uge at høre statsministeren forklare indholdet, og så vil jeg gerne tage stilling ud fra det.
Det synes jeg er mere seriøst end at råbe og skrige, at rockere får frit løb.
Trine Bramsen (S), 2016-12-01:
Jeg bliver desværre nødt til at minde om, at tiden går.
Der er ikke særlig lang tid til maj måned.
Jeg tvivler også meget på, at vi kan få en aftale, der er lige så god som den, vi har i dag, altså at vi kan fortsætte det medlemskab, vi har i dag.
Det har der ikke været nogen meldinger om fra højtstående personer i EU om at vi kan, tværtimod.
Det er da det, der giver grund til bekymring over, at det bliver lettere at være kriminel i Danmark og ikke sværere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-01:
Tak, hr. formand.
Mig bekendt findes der desværre også folk, der planlægger terrorvirksomhed både i Norge og i Storbritannien og i en lang række andre europæiske lande.
Mange af de her kriminalitetsudfordringer sker jo bl.a. på baggrund af den ekstreme grad af fri bevægelighed, som der er kommet, i kraft af at vi så at sige ingen grænsekontrol har imellem de forskellige nationalstater.
Så siger ordføreren, at det, vi vil få, hvis vi får en såkaldt særaftale, vil være en discountudgave – jeg tror faktisk ordføreren brugte ordet discount – og derfor må vi også konkludere, at det, de har i andre lande som f.eks. Norge og Storbritannien, som har en form for forbehold på det her område, men alligevel drager nytte af det samarbejde, de har med Europol, må være en discountudgave.
Der vil jeg da gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren virkelig, at det er en discountudgave, hvad der foregår i forhold til bekæmpelse af terror osv. i Storbritannien og i Norge?
Trine Bramsen (S), 2016-12-01:
For det første må jeg lige minde om, at Norge jo ikke er medlem af EU, og at vilkårene for at forhandle aftaler derfor også er nogle andre.
Men det afgørende må være, vi har den bedst mulige aftale.
Det afgørende må være, at vi giver dansk politi de bedst mulige vilkår i Europol.
Norge har jo ikke en fuldgyldig aftale om medlemskab af Europol.
Det betyder bl.a., at de ikke kan slå op i registre, lige så hurtigt som vi kan i Danmark.
Jeg har endda hørt norsk politi være ude og advare imod, at vi i Danmark kopierer den aftale, de har dér, fordi vores er bedre, så hvorfor skulle vi få noget, der er dårligere?
Deraf ordet discount.
I Norge har man ikke en lige så god aftale, som vi har i Danmark i dag.
Det er også derfor, norsk politi har været ude og advare Danmark imod at få en tilsvarende aftale.
Men det, jeg siger, og jeg siger det meget klart, er, at vi ikke kan være sikre på, at vi kan få tilsvarende aftaler som de lande.
Det er noget, vi håber på.
Det er jo en forhandlingssituation.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Jeg vil lige minde ordføreren om Enhedslistens position op til folkeafstemningen.
Vi sagde to ting – som det første, at vi ønsker en parallelaftale – det er der jo ikke noget, der hedder i EU-jura, men altså en mellemstatslig aftale.
Det er det, vi går efter; det er det, vi ønsker; det er det, vi arbejder for.
Så tilføjede vi: Hvis det ikke kan lade sig gøre – for det kan vi jo ikke love, for det kræver, at EU skriver under, og vi har mange kritikpunkter i forhold til EU, så de kunne jo også finde på ikke at ville ønske sådan en aftale – hvis EU ikke vil, så går vi ind for, at der kan blive afholdt en ny folkeafstemning alene om Europol.
Vi mente det oven i købet så meget, at vi skrev det ned i et fælles dokument sammen med Liberal Alliance – jeg kan se, at der bliver nikket – Dansk Folkeparti og Folkebevægelsen mod EU.
Det var præcis det, vi sagde, og sådan er situationen jo i dag.
Det, der så er interessant, er, om Socialdemokratiet, med al den kritik af de resultater, regeringen har opnået i forhold til at få en aftale, vi allerede på forhånd hører, så vil anbefale, at vi får en ny folkeafstemning om Europol.
Trine Bramsen (S), 2016-12-01:
Jeg vil gerne rose Enhedslisten, for jeg synes sådan set, at det er en mere fair tilgang at have til det, at man vil anbefale et ja ved en afstemning om Europol, men det står bare i modstrid til det, andre partier her i Folketingssalen siger nu efter afstemningen.
De vil netop ikke anbefale et ja til en afstemning om Europol.
De ønsker at bygge ovenpå med en masse andre ting, der skal forhandles om.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Men det var sådan set ikke så meget et spørgsmål om, hvad Enhedslisten mente, det var mere et spørgsmål til Socialdemokratiet, om Socialdemokratiet ønsker, at der skal være en folkeafstemning om Europol.
Der er jo grænser for, hvor meget man kan slå på den aftale, vi ikke kender endnu, uden at nå til den konklusion, at vi da så skal have en ny folkeafstemning.
Er det, Socialdemokratiet mener med at respektere folkeafstemningen, at vi skal have en ny folkeafstemning?