runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Tak for det, og tak for ordførertalen til den store ordfører fra Dansk Folkeparti.
Ordføreren syntes, at det var noget mærkeligt noget at snakke om, at der skete en oprustning i Arktis.
For mig er oprustning, når man bruger flere penge på at sikre sig mere materiel og er til stede i et større omfang.
Så er der tale om en oprustning, der er i modstrid med Ilulissataftalen, der snakker om lavspænding.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren om det der med at passe på sit eget kongerige.
Tror ordføreren, at en dansk tilstedeværelse i øget omfang i Grønland, Færøerne, Arktis vil afholde russerne og amerikanerne fra også at være til stede i øget omfang?
Eller vil der ske det, som vi begge to kan huske fra vores relativt lange liv, at når nogle opruster, gør modparten det samme, og så er spiralen i gang?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
F.eks. her i forbindelse med de nye lufthavne i Grønland, hvor Danmark også har påtaget sig en rolle, synes jeg, det er helt naturligt, at vi samarbejder om, hvordan vi får sikret, at der kan være kapital til investeringer i infrastruktur, f.eks. i forhold til at udnytte det turismemæssigt.
Det synes jeg kunne være et oplagt samarbejde.
Jeg synes også, at der med den diplomatiske styrke, vi trods alt har i Danmark – vi kommer rigtig meget ud i verden, i forhold til hvad man har mulighed for fra grønlandsk og færøsk side – kunne være et tættere samarbejde, i forhold til også at være gode til at gøre opmærksom på, hvad det er for nogle investeringsmuligheder, der er i de andre dele af rigsfællesskabet end lige Danmark.
Der er også noget om, at vi er rigtig dårlige til at fortælle danske virksomheder om mulighederne for at investere i Grønland og Færøerne.
Det er meget lettere som dansk virksomhed at få hjælp til at afdække nogle muligheder i Tyskland eller Schweiz, end det f.eks. er i Grønland.
Der synes jeg der er nogle muligheder for, at vi kunne samarbejde noget bedre og bruge det system, vi har, til også at hjælpe Grønland og Færøerne med at få de investeringer, de ønsker, i stedet for at vi skal lade amerikanerne overtage rollen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Mange tak, og tak for en rigtig god tale med nogle gode elementer.
Jeg vil gerne fremhæve to ting, som vi i hvert fald fra IA's side er enige i, og det drejer sig netop om, at vi har et øget fokus på Arktis, når vi snakker forskning i de kommende forhandlinger, og at vi har et øget fokus på de her investeringer.
Den tidligere regering fik jo afsat penge til netop investeringer i Grønland, og vi har jo manglet investeringer fra både dansk side, men sådan set også fra EU's side i forhold til Grønland, så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren uddybe, hvad det kunne være for nogle investeringer, hvad det er for nogle områder, og om vi måske kunne styre lidt mere, hvilke områder der er vigtige at få udviklet, og det skulle selvfølgelig foregå i samarbejde med Naalakkersuisut.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Nu blev jeg lidt mere forvirret.
Altså, når vi opruster, er det fint og ordentligt, og så er det søreme godt – så slipper vi for, at de andre gør det.
Men de andre gør det jo alligevel.
Amerikanerne opruster – de vil endda gerne have nye baser i Grønland og på Færøerne.
Kineserne opruster ikke, men de er i hvert fald voldsomt interesseret i Arktis forskningsmæssigt.
Jeg synes, det lyder ganske ulogisk, og jeg synes, at ordføreren ser stort på Ilulissataftalen.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Hvis der ikke er nogen, der ved, hvad der foregår i det østlige Grønland, tror jeg, det er naivt at tro, at russerne og amerikanerne ikke vil have en interesse i at finde ud af det, og at de ikke vil gøre det selv, hvis vi ikke påtager os opgaven.
Og så vil de mødes direkte, i stedet for at det er os, der håndterer dem på hver side af rigsfællesskabet.
Det tror vi kan føre til en farligere situation, end hvis vi sørger for, at der er tillid til, at vi har styr på, hvad der sker inden for vores eget territorium.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Når ordføreren glæder sig til den fortsatte debat, må vi hellere tage den.
Det forstår jeg ikke – altså at når man opruster, er der stadig væk tale om lavspænding.
Når danskerne opruster, siger de, det er, fordi russerne har gjort det; når russerne opruster, siger de, det er, fordi amerikanerne og danskerne gør det; når amerikanerne opruster, siger de, det er, fordi de ikke har styr på sikkerheden i området, og det er, fordi russerne opruster og passer på deres område.
På den måde forandres lavspænding jo til højspænding.
Og ellers må ordføreren forklare mig, hvad det er, der gør, at dansk oprustning i området ikke er en del af at fjerne sig fra lavspændingsprincippet.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Som jeg sagde lige før, hr. Christian Juhl, kan vi godt kalde det en oprustning, for selvfølgelig er det det: Kommer der flere flådeskibe til, kommer der mere overvågning til, så er det også en oprustning.
Selvfølgelig er det det.
Men her er vores forpligtelse som stat, som land, at kunne klare os selv, at kunne vise, at vi kan passe på vort eget, som er hele kongeriget Danmark, og hvis ikke vi kan det og vi overlader det til andre, har vi ikke fortjent kongeriget.
Det er så afgørende, som det er.
Vi har en forpligtelse til at sørge for vores land, og det er det, vi gør her ved at opruste.
Så kald det endelig oprustning, værsgo, men det er en nødvendig oprustning.
For det er vores eget territorium, det drejer sig om.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Okay, det var da så klar tale, altså at det er en nødvendig oprustning, og dermed mener jeg også, at det er i strid med Ilulissataftalen, som vi har lavet.
Men så siger ordføreren, at vi har pligt til at forsvare området.
Kan vi gøre det med to større skibe og et mindre antal helikoptere og enkelte fly i et område, der for Grønlands vedkommende er lige så stort som det halve af Europa?
Kan det lade sig gøre med så symbolsk en indsats, som vi gør?
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Det var, som om det svar blev lagt i munden på mig, for det vil vi rigtignok gerne.
Der er i øvrigt også andre skibe, nemlig de her tre af fregat-klassen, af Knud Rasmussen-klassen, som sejler – også med helikopterbidrag – og er ret splinternye faktisk.
Det er rigtigt, at de andre har sejlet i rigtig mange år, så det ville være skønt at få en fornyelse af dem.
Så tak for spørgsmålet.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Inddragelse på det praktiske niveau er den vigtigste slags inddragelse.
En ting er, at man taler sådan om overordnede ideologiske ting, men inddragelse på det praktiske niveau, på det økonomiske niveau er langt det vigtigste.
Når det gælder skibe og den slags, behøver man ikke at sende dem i udbud i hele Europa – man kan bygge dem selv.
Det er ikke et krav, at det skal sendes i udbud alle vegne.
Der er tre værfter i kongeriget, hvoraf det ene er på Færøerne.
Vil hr. Espersens parti være med til at presse på for, at det værft, som er i Færøerne, også får en del af den opgave, når vi kommer så vidt, at der skal bygges nye skibe af den klasse?
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Jeg må sige, at jeg ikke helt forstod spørgsmålet.
Jeg ved ikke, om jeg kunne få det gentaget, så jeg har det lidt mere præcist.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Tak for det, og tak for talen.
Det er fuldstændig rigtigt, som der bliver sagt, altså at det jo er minimalt, hvad man reelt kan gøre ved at overvåge Grønland med nogle forskibe, men der er jo nogle skibe.
De to skibe, som bliver mest benyttet på Færøerne og Grønland, er to skibe af Thetis-klassen, som kaldes Hvidbjørnen og Vædderen; de er godt 30 år gamle.
Det lyder ikke af meget, men det er faktisk meget i denne sammenhæng, altså når det gælder militært isenkram, militært udstyr, for det bliver meget hurtigt forældet.
Og hvis man spørger Færøernes Kommando eller Arktisk Kommando, så mener de, at de er for gamle til at løfte de opgaver, som de har.
Vil hr. Espersens parti støtte op om at forny de skibe, som bliver mest benyttet i vores lande?
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Det blev der brugt mange ord på at sige.
I øvrigt er det jo også sådan på samme måde med vores store flådefartøjer; de er faktisk blevet bygget i Skagen.
Så man kan en masse, og Færøerne har rigtig gode muligheder – så det vil jeg meget gerne være med til at sikre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Mange tak, og tak for talen.
Mange gange i den her debat kigger vi tilbage på, hvad det er, der er sket, men det interessante er netop også, som ordføreren er inde på, at kigge lidt fremad og have nogle visioner for de kommende år.
Jeg vil også gerne tale om et emne, der handler om EU og Arktis – noget, vi ikke drøfter særlig meget.
EU er i gang med at opdatere deres Arktispolitik, og de har fået en arktisk ambassadør, hr. Michael Mann, som bl.a. har udtalt, at EU i virkeligheden er en payer og ikke så meget en player i forhold til Arktis.
Det synes jeg er ret interessant, når man bl.a. kigger på investeringer.
Det spørgsmål vil jeg gerne stille videre.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Det synes jeg er et ekstremt relevant spørgsmål, som jeg pinligt nok glemte i mit indlæg.
Så tak for anledningen til at komme ind på det nu.
Det er helt oplagt.
Lad os være ærlige at sige, at EU er bagud på point i den her sammenhæng, man har ikke haft øjne og ører nok for, hvor store potentialer der er i Arktis, men det har også været et wake up-call for EU, hvad der er foregået det seneste år, og jeg mærker også en stærkt fornyet interesse og efterspørgsel også efter grønlandske, færøske og danske kompetencer inden for det her.
Lad os da for guds skyld udnytte det, og lad os sige til europæerne, at hvis de vil have del i udviklingen i Arktis, må de også levere investeringer og interesse såvel politisk som økonomisk, og jeg tror, tiden er moden til at gøre det.
Men det ville da være allerbedst, hvis vi i fællesskab kunne formulere, hvad det er, vi gerne vil.
Men når det er sagt, ser jeg et kæmpe, kæmpe mulighedsrum også her.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Mange tak.
Det er i hvert fald tankevækkende, at Kina er observatør i Arktisk Råd, og at EU ikke er det.
At EU bliver det, er i hvert fald noget, som vi fra IA's side har støttet, fordi vi sådan set også ser EU som vigtig i forhold til udviklingen i Arktis.
Så det er i hvert fald noget, som vi gerne vil støtte fra vores side.
Martin Lidegaard (RV), 2020-10-20:
Det er jeg glad for at høre.
Grunden til, at EU ikke er der, er jo noget helt andet, nemlig konflikten i Ukraine, og at der er nogle lande, der blokerer for det.
Men jeg er helt enig i, at det er en lidt besynderlig situation, at EU ikke er det, og det vil jeg også meget gerne arbejde for.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Nej, det kan det givetvis ikke.
Det er også derfor, vi er så optaget af, at vi skal have endnu flere af de danske flådeskibe derop, at vi skal have gang i den nye overvågning og de nye elektroniske muligheder, der er.
Vi skal bruge penge på det her.
Selvfølgelig skal vi det.
Altså, hvis hr. Christian Juhl tror, at afspænding bare er at nedlægge alle militærvæsener, og så går det nok, så er det ikke en galej, vi er med på.
Vi mener, det er meget vigtigt, at vi opretholder vores eget militær, der har det fulde ansvar for vores territorium, så godt, som det nu kan lade sig gøre.
For hr. Christian Juhl har selvfølgelig ret i, at det, om man så havde 28 fregatter, så stadig væk ville være en lillebitte ting i forhold til Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Og tak for talen.
I virkeligheden gjorde Donald Trump måske hr. Søren Espersen en tjeneste, dengang han sagde, at man fra USA's side gerne ville købe Grønland, for det officielle Grønland sagde jo ret klart: Vi ønsker ikke at blive købt af USA; vi vil stadig væk gerne være i rigsfællesskabet.
I mine øjne stod det sådan set ret klart, og det var også noget, som vi har bakkede op om fra IA's side.
Et samarbejde med USA vil man jo gladeligt og gerne indgå i fra dansk side, og derfor synes jeg selvfølgelig også, at man skal give plads til, at Grønland også kan samarbejde med amerikanerne.
Det er jo ikke os alle sammen, der falder på halen over amerikanernes charmeoffensiv, og jeg tror også, at vi skal forvente, at det kommer som perler på en snor, så vi er nødt til hele tiden at have den her debat og til hele tiden at være beredt på, hvad der kommer næste gang.
Så det kræver virkelig en tæt dialog.
Så vil jeg komme med en kommentar til det her med oprustning.
Vi ser det jo ske rundtomkring i verden – f.eks. opruster Sverige sit forsvarsbudget med omkring 40 pct., og jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkeparti, hvordan vi skal forholde os til det.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Først vil jeg til den her sag med, at man ville købe Grønland, sige – og det fik jeg ikke nævnt – at det helt bestemt var en meget, meget fin og fornem afvisning, det grønlandske selvstyre kom med i den forbindelse.
Man afviste det blankt, og det glædede mig.
Jeg taler om de 82 mio. kr., der kom bagefter i de her gavepakker.
Ja, jeg lagde også mærke til, at svenskerne vil hæve deres forsvarsbudget med 40 pct.
Det er vist noget med 27-28 mia. kr., man skal nå frem til i løbet af en 4-5-årig periode.
Danmark har egentlig bare én forpligtelse, og det er at leve op til det, som daværende statsminister Helle Thorning-Schmidt skrev under på i Wales, nemlig at vi skal bruge 2 pct. af vores bnp på militærudgifter.
Det er det, Dansk Folkeparti gerne vil have at vi når op på, og der skal en enormt stor del af det bruges til at øge tilstedeværelsen i Arktis.
Det synes jeg er fuldstændig rigtigt.
Det ville da være det eneste logiske, altså at man fik samhandel i gang med USA, der ligger så tæt på.
Jeg har da heller aldrig forstået, hvorfor det var nødvendigt, at alting foregik via havnen i Aalborg.
Jeg synes, det er en god idé, at man handler med så mange lande, som man overhovedet kan.
Det er da også noget, kongeriget skal hjælpe med til, hvad angår de forhandlinger, der kan blive der.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Det er jo også et spørgsmål om, hvor vi vil bruge pengene, hvis vi gerne vil bruge nogle flere penge på forsvaret.
Vi har sådan set også search and rescue-beredskabet, hvor der skal laves nye kontrakt, og i dag bruger vi det, der svarer til det, man f.eks. bruger i Nordjylland, så vi ser rigtig gerne, at man bruger nogle flere penge på SAR-beredskabet og styrker det i Grønland.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Det er helt sikkert, at redningsberedskabet og også miljøberedskabet skal være på plads, og det skal der bruges penge til.
Men der skal også være en ren militær overvågning, både hvad angår flåden, men selvfølgelig også hvad angår fly og de nye overvågningsmetoder.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Tak for det.
Først har jeg en kort kommentar til de 82 mio. kr., der bliver snakket om.
Det er nemlig, så vidt jeg har forstået, også noget, der hænger meget sammen med den Ilulissaterklæring, der kom på et tidspunkt.
Der snakkede man om et styrket samarbejde, som så senere hen også udmøntede sig i bl.a. de millioner kroner.
Men jeg bed også mærke i, at ordføreren snakkede om, at man fra Danmarks side ikke rigtig fortjener at have kongeriget, hvis ikke man kan håndhæve suveræniteten selv.
Her tænker jeg på, at nu, hvor man begynder at håndhæve suveræniteten mere, er man også begyndt at lave f.eks. et frivilligt korps, en frivillig styrke.
Så jeg tænker, om Danmark, bl.a. fordi det er sket, så selv vil kunne håndhæve sin suverænitet i Grønland, f.eks. uden NATO, f.eks. uden en frivillig styrke.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Nej, det kan vi ikke uden NATO, som det er nu.
Det er der heller ikke nogen, der forestiller sig.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi skal yde vores bidrag.
Det er netop derfor, at NATO har fremsat det her krav om de 2 pct.
For hvis man netop får det i de enkelte lande, kan man sammen levere varen.
Det med en frivillig styrke er noget, som vi går rigtig meget op i.
Ordføreren ved, at jeg er kommitteret for hjemmeværnet, som allerede er i gang i Grønland med at forsøge at danne en mulighed for at lave en beredskabsstyrke i hjemmeværnsregi.
På samme måde er man også i gang med nogle initiativer i Arktisk Kommando i Nuuk.
Der er ikke noget, der ville være bedre, end at man får mange grønlandske unge til at gå ind i det arbejde.
Vi ser på det med stor glæde, hver gang der er grønlandske unge, som melder sig til det danske forsvar.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Man snakker også rigtig meget om f.eks. økonomisk udvikling, og her snakker man f.eks. også om diversificering i en globaliseret verden.
Men hvis du kigger på vores rapport om, hvorfra Grønland har fået sin import og eksport bare i det første kvartal, så ser du, at det næsten udelukkende er Danmark, vi handler med.
Altså, det er jo også en mulighed at diversificere, så man f.eks. starter et samarbejde med USA, som er Danmarks tætteste allierede.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Tak for det, og tak for talen, som jo var meget sympatisk.
Jeg er enig i det, som ordføreren siger.
Der er lige en ting, og det er, at når det gælder den her oprustningssnak, vil jeg sige, at jeg fuldstændig deler den forfærdelige frustration over, at de nordiske lande ikke kan stå sammen og sætte dagsordenen og i stedet for at reagere på det, som Rusland eller USA gør, agerer selv og sætter dagsordenen selv.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Ja, men det hænger jo sammen med, at Danmark og resten af rigsfællesskabet har forskellig status i forhold til at være med i EU.
Jeg har tit talt med færøske politikere om, om de kunne tænke sig at være med i EU, og det har jeg indtryk af der er meget, meget lidt interesse for, bl.a. fordi man i en situation som den her befinder sig i et smørhul og får nogle eksportmuligheder, som man ikke har, hvis man er med i EU.
Det synes jeg egentlig er ærgerligt.
Men Rusland har opført sig rigtig skidt, og det har vi fra dansk side og fra EU's side været nødt til at reagere på, og det satte os så i den her bizarre situation, som jeg også synes var meget, meget absurd, altså at rigsfællesskabet befandt sig på forskellige sider af en handelsblokade af Rusland.
Det var meget besværligt.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Ja, og så stod man i en situation, hvor hensynet til EU var større end hensynet til vennerne i rigsfællesskabet, og der valgte Konservative hensynet til EU og kastede Færøerne i armene på det russiske marked.
Det var sådan set den beslutning, der gjorde, at Færøerne var nødt til at finde andre markeder.
Det var de vel nødt til, for skulle de sulte eller hvad?
Dermed kan man jo ikke bare sige, at russerne er grimme, når det var os selv, eller når det i hvert fald var De Konservative sammen med borgerlige politikere, som bragte den situation frem i stedet for at åbne havnene op.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Det var en meget, meget absurd situation.
Men jeg synes ikke, det er en fair udlægning, som hr. Christian Juhl kommer med.
Jeg tror snarere, man kan sige, at vi valgte vores juridiske forpligtelser i forhold til de traktater, som vi er med i i EU, og dem var vi nødt til at overholde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Ordføreren har jo ret i, at Arktis fylder noget mere, og jeg vil også gerne sådan indledningsvis sige velkommen tilbage til ordføreren.
Ordføreren taler jo også om det her med, at der skulle være et ministerium, der havde fokus på Arktis, og det er faktisk noget, som IA har haft fokus på under valgkampen for lidt over et år siden.
Det er jo sådan, at Arktis fylder meget lidt i f.eks. Forskningsministeriet, og at Arktis fylder relativt lidt ovre i Kulturministeriet, og selv om vi har hjemtaget mange af de her ting, kunne vi godt tænke os at koordinere det i højere grad, selvfølgelig med respekt for, at Grønland har hjemtaget de områder, som de nu engang har hjemtaget.
Så jeg tror faktisk, at et arktisk ministerium og en arktisk minister vil være med til, at vi prioriterede Arktis i højere grad og blev bedre til at koordinere og havde en tættere dialog.
Men min kommentar er egentlig omkring det her med forsvarsforliget, for jeg er rigtig glad for, at ordføreren støtter, at Grønland gerne vil sidde med i forsvarsforliget, og det er jo sådan, at vi allerede deltager i en række forhandlinger på nuværende tidspunkt.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Det ved fru Aaja Chemnitz Larsen jo at jeg gør.
For vi har jo talt om det gennem flere år og har været i dialog om det her, hvor jeg hele tiden har sagt, at jeg synes, det vil være fornuftigt, at f.eks. IA får mulighed for at være med i forsvarsforliget.
Der er ingen partier, der kan være garanteret, at man kommer med, for det kræver jo f.eks. at man kan tilslutte sig principperne bag et forsvarsforlig, og at man i øvrigt er et nogenlunde forsvarsvenligt parti osv.
Der er jo en grund til, at f.eks. Enhedslisten som regel ikke lige bliver inviteret med ind i forligskredsen, fordi man synes, at de simpelt hen er for forsvarsfjendtlige, og der er ikke lige et fællesskab, hvor vi kan samarbejde.
Så der er ingen partier, der sådan kan sige, at man får lov til at være med, men man bør tilbydes at være med på samme kriterier som de andre partier i Folketinget.
Der er ikke A- og B-medlemskaber af Folketinget, og alle bør have mulighed for at være med i de ting, som er relevante for dem.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Mange tak.
Man må i hvert fald sige, at forsvar fylder rigtig meget, når vi snakker om Arktis i de her år, og det er på sin plads, at Grønland også har en egen stemme.
Så kunne det godt være direkte over for ministeren, og det kunne godt være på lige vilkår med resten af forsvarsforligskredsen.
Men fra IA's side er vi i hvert fald ikke bange for at tage medansvar, og vi mener sådan set også, at vi har noget viden at bidrage med, som kunne styrke forsvarsforliget, der kommer.
Mange tak.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Ja, og det er jeg enig i
Jeg synes jo også, at de input, som vi har fået fra IA – meget specifikke input omkring f.eks. muligheden for at afholde session i Grønland og en styrkelse af beredskabet osv. – er kommet med.
Så der er jo trods alt blevet lyttet til mange af de input, der er kommet, og det har også resulteret i konkrete resultater, som er blevet gennemført, og det vil jeg selvfølgelig også gerne kvittere for.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Tak for det.
Tak for talen, og tak for de rosende ord.
Jeg er jo fuldstændig enig.
Jeg undrer mig også mange gange over, at man i dansk udenrigspolitik kigger så meget sydpå og så lidt nordpå, så lidt omkring sig selv der, hvor man faktisk er på planeten.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er en mærkelig ting.
Så nu vil jeg give ordføreren en chance for ligesom at perspektivere sit synspunkt.
Hvordan mener ordføreren dansk udenrigspolitik ville se ud, hvis riget var fuldstændig, som det er nu, med Danmark i EU og med Færøerne og Grønland osv., men København lå i Grønland?
Hvordan ville udenrigspolitikken så tage sig ud, mener ordføreren?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-20:
Ja, den ville være meget anderledes.
Det er der ingen tvivl om.
Det er et meget interessant tankeeksperiment, og der er ingen tvivl om, at vi ville bruge langt flere kræfter på at orientere os mod Arktis og forholde os til samarbejdet med Canada og USA og sejlruter gennem Nordatlanten og mange andre ting som fiskerizoner og alt muligt andet, som har betydning deroppe.
Ja, det burde vi interessere os meget mere for.
Men jeg tror jo, at det skyldes, at der sker en distancering, og det gør der, fordi der hele tiden er den her selvstændighedsdiskussion, som skubber danskere og danske politikere tilbage, og hvor man får et indtryk af, at det nok er bedst, hvis man holder lav profil og ikke siger så meget.
For de vil gerne have lov til selv at bestemme, og hvis vi kommer med initiativer, føler de, at vi presser noget ned over hovedet på dem, og vi er i øvrigt også lidt fornærmede over hele tiden at høre på den her selvstændighedsdiskussion, fordi de jo ikke kan lide os i Danmark.
Det er ret skadeligt, og derfor ville jeg jo ønske, at den kunne fylde lidt mindre, og at de konstruktive diskussioner om, hvad vi kan få ud af vores rigsfællesskab, kunne fylde noget mere.