runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-10-13:
Tak for spørgsmålet.
Uanset hvor man som dansk klima- og energiminister er i verden, står der meget, meget stor respekt omkring Danmark og den måde, hvorpå vi har gennemført den grønne omstilling.
Jeg kan sige, at på alle områder er Danmark et førende land, og det fortsætter vi også med at være fremadrettet.
Bare kig på en enkelt ting, nemlig andelen af vedvarende energi.
Andelen af vindenergi i den samlede danske energiforsyning nåede sidste år op på 42 pct.
Vi producerede så meget vindenergi, at vi kunne dække 42 pct. af forbruget, og i forhold til alt, hvad vi har givet tilsagn om, også i EU-sammenhænge, med hensyn til CO2-reduktioner, ligger Danmark langt, langt foran.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-10-13:
Det skyldes jo netop en energi- og klimapolitik, der rækker flere årtier bagud.
Hvis det også skal være, sådan som ministeren beskriver det, i fremtiden, bliver vi nødt til at værne om vores førerposition.
Vi er nødt til at være meget bevidste om, at alle andre lande lige nu går op i gear, så det er det helt forkerte tidspunkt at begynde at træde på bremsen på at begynde at vedtage initiativer, der vil øge CO2-udledningen, at begynde at aflyse en planlagt udbygning af vedvarende energi, endda formentlig med en af verdens billigste havmølleparker nogen sinde, som vi kunne have stillet op her i Danmark.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-10-13:
Vi skal holde fast i den grønne førerposition.
Det er jeg faktisk meget, meget enig med spørgeren i, men det er selvfølgelig også afgørende, at vi, hvad enten det er i de private husstande eller virksomhederne, også er i stand til at finansiere den grønne omstilling.
Jeg må desværre bare sige, at regningen for den grønne omstilling er steget fra 4 til 8 mia. kr., i forhold til hvad forventningen var, da vi indgik energiaftalen i 2012.
Det er i hvert fald rigtig klogt at lytte, også til eksperter, i den her sammenhæng.
Men det er også værd at bemærke, at Danmark sammen med det øvrige EU er det landområde i verden, der har påtaget sig den absolut største reduktionsforpligtelse overhovedet.
Men det er jo også helt afgørende for Danmark og for EU, at der løbende sker opfølgning på Parisaftalen, således at man hvert femte år sætter sig ned og ser på, hvor langt man er kommet, og hvilke muligheder der er for at øge ambitionsniveauet.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
Jo, men vi har jo f.eks. ikke fået en dårligere velfærd
Det kan man selvfølgelig diskutere, men vi har jo en høj grad af velfærd og et velfungerende samfund, på trods af at vi har satset så stærkt på vedvarende energi.
I Parisaftalen står der jo, at der skal være no backsliding, altså at man, fra den dag ministeren også var i Paris for at underskrive aftalen, ikke må fremlægge politiske aftaler, som bringer os tilbage til en dårligere klimaindsats.
Er det ikke en god strategi at blive ved med at holde fanen højt, også fordi f.eks. dansk erhvervsliv gerne vil have gode rammebetingelser, så man ved, at man kan satse på at investere i det grønne og få en god forretning ud af det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-10-13:
Jeg er godt klar over, hvor det er, spørgeren gerne vil hen.
Jeg kan bekræfte, at det er således, at den er faldet.
Men udfordringen er, at i de lande, vi konkurrerer med, er prisen faldet endnu mere.
Det vil sige, at i de andre lande har virksomhederne fået en langt større glæde af den lave elpris, end virksomhederne har fået i Danmark.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-13:
Tak til ministeren for, at vi nu ratificerer Parisaftalen.
Jeg havde også håbet, at vi kunne gøre det så hurtigt som muligt i det her folketingsår, og det sker så også.
Det er jo ikke kun Danmark, der ratificerer, som ministeren også nævner.
Det er en hel del lande, der gør det.
Jeg vil gerne spørge ministeren, ligesom jeg spurgte ordføreren for Venstre, som så ikke ville svare på vegne af regeringen, om regeringen har overvejet at udvikle en eksportstrategi, hvor man kigger på 15 strategiske lande, hvor det vil være oplagt at afsætte nogle af de produkter, vi har udviklet gennem tiden inden for energieffektivisering og vedvarende energi, og derved også følge op på deres nationale klimaplaner – altså gennemgå dem meget strategisk og spørge, hvor det vil være oplagt for Danmark at eksportere til.
Grunden til, at jeg siger det, er, at jeg mener, at grøn omstilling jo netop skaber arbejdspladser, og at de arbejdspladser ikke var skabt i Danmark, hvis ikke vi havde været foregangsland.
Nu skal vi så også bruge den foregangslandsposition til at skabe nye markeder, når Parisaftalen er ratificeret.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om han på vegne af regeringen vil nikke til, at man vil udarbejde sådan en strategi.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-13:
Det er jo tit, at vi ikke tager ordet til den her type førstebehandlinger, men det vil jeg nu alligevel kort gøre her.
Jeg synes, det er meget fint lige at nævne, hvad mit parti, SF, synes om forslagene, som de foreligger.
De kan jo nå at ændre sig en del.
Vi er imod L 2, og dermed også L 3, i den nuværende form.
Så kommer der forhandlinger.
Vi er i SF for en form for udgiftslofter for bl.a. at undgå de budgetskred, som vi så under den borgerlige regering i 00'erne.
Men vi er imod en vækst i det offentlige forbrug, som er så lav som i det foreliggende forslag.
En så lav vækst betyder også, at forslaget i vores øjne er uansvarligt.
Adskillige økonomer og senest vismændene har advaret mod det og sagt, at hvis man forudsætter en lav vækst i det offentlige forbrug, er der en stor risiko for – eller måske en chance for – at det ikke holder i praksis.
Her lægger man op til en vækst, der er lavere end det, som demografien med f.eks. 21.000 flere ældre alene fra 2019 til 2020 kræver, og det mener vi er uansvarligt lavt.
Vi har fra SF's side fremlagt en 2025-plan, der giver mulighed for en højere vækst i det offentlige forbrug med forebyggelse og investering i en god start i livet for alle børn.
Når væksten er så lav, hænger det jo også sammen med, at regeringen allerede har givet 4 mia. kr. i helt unødvendige skattelettelser til de bedst stillede.
Og vi foretrækker at prioritere ældreomsorg, børn og anden velfærd, og det er jo udtryk for en helt legitim politisk uenighed.
Men jeg synes også, det er fint nok at tage den diskussion, selv om det er noget, som for mange måske lyder meget teknisk, nemlig om udgiftslofter, for det er jo netop udtryk for en prioritering.
Det er ikke et udtryk for, at vi som sådan er imod udgiftslofter – der skal jo bare være budgetbalance – men det kan jo handle om, hvor mange indtægter og dermed også udgifter, der er plads til.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-13:
Jeg vil bare lige bemærke, at Danmark ikke har overtaget Færøernes suverænitet.
For det første er det noget, man sådan set altid har været sammen om, og for det andet ærgrer jeg mig altid, når hr. Magni Arge og andre færøske nationalister får det til at lyde, som om Danmark bestemmer over Færøerne.
Det gør vi ikke.
Vi har et fællesskab, som vi er fælles om og på lige fod i.
Det er meget vigtigt, at det også bliver opfattet sådan på Færøerne.
Der er ikke fra dansk side nogen intentioner om, at vi skal bestemme over Færøerne, men vi er rigtig glade for det fællesskab, man har sammen.
Vi sætter utrolig stor pris på det, men det er altså ikke sådan, at Danmark ønsker at bestemme over Færøerne.
Magni Arge (T), 2016-10-13:
Jeg kan jo kun bemærke, vil jeg sige til hr. Rasmus Jarlov, at jeg godt ved, at I gerne vil opfatte det her som et jævnbyrdigt fællesskab, men vi ved udmærket godt, at det her ikke handler om et jævnbyrdigt fællesskab.
Færøerne har ikke adgang til alle de områder, som Danmark suverænt råder over i dansk politik og igennem Folketingets rolle i forsvarspolitik, i udenrigspolitiske sammenhænge, i luftfartspolitiske sammenhænge osv.
Så der er ikke tale om jævnbyrdighed.
Der er tale om, at Danmark sidder med suveræniteten, og ifølge jeres egne statsretlige eksperter har man uddelegeret en del af beføjelserne til et såkaldt hjemmestyre på Færøerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-13:
Det er jo så, fordi hr. Magni Arge betragter eksempelvis det danske Folketing som noget, der udelukkende er dansk, selv om han selv sidder i det, og ikke noget, som Færøerne faktisk også er med i.
Det er jo her, den slags beslutninger bliver truffet, og der har hr. Magni Arge stemmeret på fuldstændig lige fod med alle os andre.
Jeg er formand for Forsvarsudvalget.
Man er meget, meget velkommen til at være mere aktiv også inden for forsvarspolitikken.
Jeg håber også, når vi får forsvarsforliget til næste år, at vi kan få de færøske repræsentanter med.
Jeg synes faktisk, det ville være meget, meget fornuftigt, at man bliver mere involveret i de områder, vi har fælles i rigsfællesskabet, så man ikke sidder med den her opfattelse af, at der sidder nogle danskere og bestemmer, og så går det ud over færingerne.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi bruger de muligheder, vi har her i Folketinget, for at få inddraget de færøske repræsentanter.
Karin Gaardsted (S), 2016-10-13:
Tak til formanden for fleksibilitet.
Da Færøudvalget var på rejse til Færøerne her for få måneder siden, fremgik det meget tydeligt fra Lagtingets formand, Aksel Johannesen, at det var Færøernes mening, at man ønskede, at statstilskuddet langsomt, men sikkert, skulle blive mindre og mindre for hvert år.
Derfor er det jo rigtig fint, at vi kan stå her i dag og sige, at færingerne selv har ønsket at fastfryse eller fastholde det samme beløb, som blev givet sidste år, og det beløb ønsker de at holde fast i de kommende 4 år.
Så fra socialdemokratisk side kan vi naturligvis bakke op om, at færingerne igen får statstilskud på de 641,8 mio. kr. Der er ingen tvivl om, at de penge gør rigtig gavn på Færøerne, også selv om man kan sige, at det for færingerne på mange måder kører rigtig, rigtig godt.
Færøerne er i klar erhvervsmæssig fremdrift, og det var en fornøjelse at opleve på vores rejse deroppe.
Så fuld opbakning fra Socialdemokratiets side.
Magni Arge (T), 2016-10-13:
Det vil jeg kvittere for.
Jeg synes faktisk, at det vil være skridt på vejen til et bedre samarbejde.
Jeg tror på, at vi kan have et ganske fint samarbejde mellem Danmark og Færøerne, som er meget givende, og som rækker langt ud i fremtiden, når vi har sikret, at vi har et jævnbyrdigt indbyrdes forhold.
Jeg er stor tilhænger af, at vi kigger på en form for føderativ mellemløsning, før vi går den fulde suveræne vej, men at vi hele tiden holder os for øje, at vi skal have et tæt indbyrdes samarbejde.
Den nuværende ordning er ikke tilstrækkelig.
Jeg må bare sige det, som det er.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-13:
Jeg beklager, at vi havde fejlberegnet, hvor lang tid det tog at komme igennem de tidligere punkter.
Fællesskabet mellem Færøerne og Danmark indebærer jo blandt så meget andet, at der betales et bloktilskud af Danmark, og så kan man altid diskutere beløbets størrelse, men det vigtigste for os er, at der er opnået en fælles forståelse.
Jeg forstår meget fint hr. Sjúrður Skaales meget fine billedsprog og lagde især mærke til, at hr. Sjúrður Skaale lagde vægt på, at det positive fokus skal være på, hvad vi kan gøre i fællesskab mellem vores lande.
SF støtter Færøernes vej til stadig større selvbestemmelse, og vi glæder os over den økonomiske fremgang på Færøerne.
Undervejs skal vi have et tillidsfuldt og tæt samarbejde.
Det indebærer endnu da et bloktilskud, og SF støtter lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-13:
Tak til ordførerne for deres indlæg, og tak for den brede tilslutning, der er til lovforslaget.
Det er jo, som det også er fremgået af debatten, et forslag, der bygger på en aftale mellem regeringen og landsstyret, hvor der er enighed om tilskuddet fra 2016 til og med 2019.
I et brev fra Finansministeriet til Færøudvalget den 9. oktober henviste vi til, at Færøernes landsstyre har anmodet om, at bloktilskuddet for 2016 er uden PL-regulering, så det i 2016 er af samme størrelse som i 2015.
Vi meddelte Færøerne via min færøske kollega, at vi kunne imødekomme det ønske, og at vi ville lave en tekstanmærkning til ændringsforslaget til finansloven.
Som jeg orienterede Færøudvalget om ved brev af 2. februar 2016, er der fra Finansministeriets side sket en fejl.
Jeg er naturligvis klar til under udvalgsbehandlingen at besvare eventuelle spørgsmål, der måtte blive rejst.
Christian Juhl (EL), 2016-10-13:
Jeg kan jo fint forestille mig, hvor ondt det vil gøre en finansminister at betale for mange penge ud – det kan man jo sagtens sætte sig ind i.
Men hvad var årsagen til det?
For når man beslutter noget i så stort og velfungerende et ministerium, må der da være en særlig årsag til, at det er smuttet på det der tidspunkt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-13:
Jeg kan kun sige, at det var en fejl, og det var ikke en planlagt fejl.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-13:
Hr. Finn Sørensen er meget velkommen.
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-13:
L 31 er jo et lovforslag om tilskud til Færøernes hjemmestyre, og jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti bakker op om lovforslaget, såfremt der findes flertal for det på Færøerne.
L 31 er for årene 2017, 2018 og 2019 med et fast beløb på 641,8 mio. kr. pr. år og med en lille tilretning for 2016.
Hvor det tidligere var en 1-årig aftale, blev det i 2013 en 3-årig aftale mellem regeringen og Færøernes landsstyre for årene 2014-2016, som udløber lige om lidt, og som derfor skal genbehandles.
Det, at det er en flerårig aftale, vil Dansk Folkeparti også gerne bakke op om, da det betyder, at både Færøerne og Danmark ved, hvad beløbet er fremadrettet.
Færøerne kan således lægge et budget, og Danmark kan jo få det rigtige beløb sat af på finansloven.
Selv om der ikke bør være penge imellem venner, glæder jeg mig over aftalen og ser den som endnu et tegn på samhørighed i rigsfællesskabet blandt meget andet.
Dansk Folkeparti har den største tillid til, at bloktilskuddet også med denne aftale vil blive brugt på den bedste måde til gavn for det færøske samfund og befolkning.
Jeg skal ikke forlænge debatten yderligere, men bare glæde mig over, at tilskuddet ligger i en lov, så vi altid har mulighed for at diskutere, om tilskuddets størrelse er den rigtige, om det eventuelt skal sættes op i krisetider og ned, når det er til gavn for alle, sådan som det er blevet siden 1948.
Tak for ordet.
Thomas Danielsen (V), 2016-10-13:
Tak for det, formand.
Jeg har ikke yderligere tekniske bemærkninger end dem, hr. Henrik Brodersen allerede har redegjort for, og da lovforslaget er udmøntet på baggrund af den aftale, som blev indgået mellem regeringen og landsstyret i april 2016, bakker Venstre naturligvis fuldt ud op om det.
Christian Juhl (EL), 2016-10-13:
Tak for det.
Vi kan naturligvis godt bakke op om lovforslaget.
Jeg vil dog gerne lige høre finansministeren, om han nu er sikker på, at han ikke betaler for meget til færingerne.
Jeg kan huske, at færingerne for godt og vel et år siden bad om ikke at få pristalsreguleret deres tilskud, så jeg vil gerne lige høre ministeren, om vi kan være sikre på, at det ikke er blevet pristalsreguleret i 2016.
Der er jo ingen grund til at rutte med statens penge, hvis det er sådan, at Færøerne ikke har lyst til at få pengene.
Men ellers kan jeg sige, at jeg synes, at man fra 2017 skal tage en snak med færingerne og finde ud af, hvilken takt de vil have pengene i, sådan at der er fuld klarhed over tingene.
Jeg synes, det er et tegn på styrke, at man siger: Vi vil kun have de penge, vi har brug for, og vi vil helst arbejde systematisk hen imod ikke at få tilskud fra Danmark.
Det ser jeg som et skridt på vejen mod en større selvstændighed, og det kan jeg kun hilse velkommen.
Det skal ethvert folk have ret til, som har lyst til det, og som har kapaciteten til det.
Vi kan stemme for.
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Tak for det.
Også tak for en god tur til de tilstedeværende medlemmer, der som jeg selv deltog i en udvalgstur til Færøerne her i august måned – ikke mindst tak til de to færøske medlemmer for behageligt værtskab.
Det var en udvalgstur, hvor jeg mener at det fremgik helt tydeligt, at det færøske folk faktisk er et folk, der både kan og vil i øget grad klare sig selv.
Og vi i Liberal Alliance mener også, at når Færøerne og for den sags skyld også Grønland bevæger sig hen imod en større uafhængighed, ja, så bør de også selv bære ansvaret for deres finanser og ikke finansieres af bloktilskud.
Og derfor støtter vi også de fremlagte principper om at fastholde bloktilskuddet, som vel egentlig også var det, der lå til grund for den oprindelige aftale om bloktilskud med Færøerne.
Og vi noterer os desuden, som andre også har gjort, at det er i overensstemmelse med den anmodning, der er kommet fra Færøerne.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-10-13:
På vegne af hr. Roger Matthisen, som ikke er til stede i dag, vil jeg bare meddele, at vi i Alternativet stiller os positive over for lovforslaget.
Vi er positivt stemt over for, at bloktilskuddet igen fastsættes nominelt, da det er et stærkt signal at sende om, at man arbejder målrettet mod selvstændighed.
Vi bakker også op om, at den politiske aftale er indgået sådan, at hvis den politiske situation ændrer sig på Færøerne, kan aftalen genforhandles før 2019.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-13:
Også fra radikal side kan vi bakke op om lovforslaget.
Det skyldes først og fremmest, at vi er helhjertede tilhængere af rigsfællesskabet og dermed også de økonomiske gensidige forpligtelser, der ligger i hele den konstruktion, som vi har, og at vi selvfølgelig også respekterer det færøske folks ønske om gradvis større økonomisk selvstændighed og derfor det nominelle princip.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-13:
Det Konservative Folkeparti kan naturligvis også støtte lovforslaget om det årlige bloktilskud til Færøerne.
Jeg vil gerne lige knytte et par kommentarer til det.
Ud over det rent tekniske i lovforslaget, som er i orden, vil jeg gerne sige, at vi sådan set mener, at det her bloktilskud er småpenge, i forhold til hvor meget rigsfællesskabet betyder for os.
Fra dansk side kan der være meget fokus på det her bloktilskud, og jeg ved, det vækker stor irritation på Færøerne, når man hører danskere henvise til bloktilskuddet, som om det skulle være en meget stor sag, som skulle gøre, at Færøerne sådan skulle rende rundt i stor taknemmelighed over for Danmark.
Det mener jeg ikke at man bør gøre på Færøerne.
Når man sammenligner med eksempelvis størrelsen af den udligning, vi har i Danmark, synes jeg jo, det er fuldstændig naturligt, at vi også har en udligning i forhold til Færøerne.
Vi har det solidariske princip, at vi mener, at det er rimeligt nok, at de dele af vores land, som har store indtægter, deler dem med de dele af vores land, som har mindre indtægter.
Det bør også gælde inden for rigsfællesskabet, at når Danmark har større indtægter, end man har på Færøerne, så er det fuldstændig naturligt, at vi også deler det ud.
Man kan jo sammenligne med størrelsen på det bloktilskud, som Københavns Kommune modtager, som er meget, meget større end det, som Færøerne modtager.
Der er heller ikke særlig mange danskere, der ser et problem i, at der er kæmpestor udligning til de fattige kommuner i Danmark.
I parentes bemærket
synes jeg måske nok personligt, at udligningen er lige voldsom nok med en marginalbeskatning på 92 pct. Men generelt er vi jo tilhængere af, at vi fordeler vores velstand, og det gælder også i forhold til Færøerne.
Så det er helt naturligt, at der er det her bloktilskud.
Det er kun ret og rimeligt.
De her 641 mio. kr. må betragtes som et ret lille beløb.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-13:
Jamen jeg blev rigtig glad under ordførerens indlæg, for det handlede jo om solidaritet, og det handlede om, at vi skal dele den velstand, der er, inden for rigsfællesskabet.
Så vil jeg bare høre, hvor vidtgående ordførerens sympati er for solidarisk fordeling.
Er det også noget, der skal gælde inden for samfundet, det enkelte samfund?
Vi har jo f.eks. lige fået dokumentation fra de økonomiske vismænd for, at de 10 pct. rigeste i det her land bare er blevet rigere i de sidste 25 år, mens de 10 pct. fattigste er blevet fattigere.
Så udstrækker ordførerens hang til solidaritet sig så vidt, at han også mener, at de 10 pct. rigeste i det her land bør aflevere en større del af deres velstand til de 10 pct. fattigste?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-13:
Nej, det gør den ikke.
Jeg mener ikke, vi skal have højere beskatning af de 10 pct. rigeste i Danmark, end vi allerede har.
Jeg tror, det vil være Enhedslisten bekendt, at det ikke er konservativ politik, at vi eksempelvis skulle have millionærskatter eller højere topskat eller noget i den retning.
Vi vil tværtimod gerne afskaffe den slags ting.
Så nej, så langt rækker min solidaritet ikke.
Men vores solidaritet over for rigsfællesskabet og over for færingerne rækker meget, meget langt.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-13:
Jamen så takker jeg da bare for det usædvanlig klare svar, der gør, at jeg så føler mig hjemme igen.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge lidt til noget af den nyeste viden, for vi ved jo fra flere sider, fra klimaforskerne, at de rige lande jo har en særlig opgave her, og at vi faktisk nok skal være endnu mere ambitiøse end med de målsætninger, vi har.
Jeg kan sige, at nogle af dem i dag siger, at alle OECD-lande bør gå efter et nulforbrug af fossile brændsler allerede i 2030.
Vil ministeren arbejde for, at vi lytter til den seneste klimaforskning og strammer målene, så vi er helt sikre på at opnå det, der står i Parisaftalen?