runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2022-09-28:
Jeg synes, det er tankevækkende, at Liberal Alliance vælger en semantisk drøftelse til dagens lovbehandling af et forslag, der vedrører danske familier og danske virksomheder, som har meget, meget svært ved at se, hvordan de skal komme igennem den her vinter, og at vi så skal diskutere, hvorvidt et bestemt ord er det rigtige at bruge eller ej.
Det er så i øvrigt et prisloft, for det, der kommer til at ske, er, at der bliver lagt et loft over, hvor meget danskerne skal betale her og nu, og det, der ligger over det loft, kan man indefryse.
Det er derfor, at det er et prisloft.
Men tænk sig, at vi skal bruge tiden på at drøfte det ord!
Jeg ville meget hellere høre, hvad Liberal Alliance har af tilbud, i forhold til hvordan danskerne og danske virksomheder skal komme igennem den her tid, for der var ikke meget af det i ordførertalen.
Jeg kunne forstå på formanden for Liberal Alliance, at han – og nu citerer jeg – fik lyst til at kaste op, når han hører danske virksomheder efterspørge hjælp i den her svære tid.
Det synes jeg er et fattigt svar.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-28:
Det lyder jo næsten, som om hr. Lars Boje Mathiesen og jeg er enige lige nu, så jeg tænker, at der kommer et interessant opfølgende spørgsmål herefter.
Fra SF's side vil vi selvfølgelig gerne hjælpe.
Vi synes, der skal være en balance i det.
For specielt dem, der har mindst, bliver jo ikke hjulpet, hvis inflationen stiger yderligere.
Den aftale, der netop er indgået omkring vinterhjælp her, er nogenlunde neutral i sin inflationspåvirkning, og det er jo rigtig vigtigt.
Så ved jeg også, at der er forskellige skoler, der vurderer, om den politik, der bliver ført rundtomkring i verden, puster til inflationen eller ej.
Nobelprismodtageren Joseph Stiglitz mener jo, at det ikke vil puste til inflationen, hvis man skubber flere penge ud i samfundet, og han mener også, at nogle af de rentestigninger, vi ser fra The Federal Reserve i USA lige nu og også fra ECB, faktisk er kontraproduktive.
Men det er jo ét synspunkt.
Jeg ved, at Finansministeriet har et andet synspunkt.
For os i SF er det vigtigt, at der bliver regnet på de ting, vi aftaler, og at man vurderer, om det har en inflationspåvirkning eller ej, for ellers er det jo ikke nogen reel hjælp.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-28:
Det er muligvis ikke gået op for erhvervsministeren, men vi har en ledelseskrise i det her land, som er affødt af, at vi har en regering, som igen og igen misbruger sin magt og taler usandt om det, som regeringen gør.
Det her er et element i denne meget store ledelseskrise, for vi har en statsminister og nu også en erhvervsminister, som i lodret strid med sandheden præsenterer det her lovforslag, som om det er et loft over prisen.
Det er ikke et loft over prisen, at man kan låne til fjernsynet.
Det er heller ikke et loft over prisen, at man kan låne til sin energi.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Noget, vi skal gøre mere af, er at omfordele fra de rigeste til resten af befolkningen, og med den her aftale omfordeler vi fra bl.a. de rige oliefonde og sender penge direkte til de børnefamilier, der er hårdt ramt, og til den grønne omstilling, der kan få os væk fra de fossile brændstoffer.
Det vil betyde en bedre og en mere fair beskatning af udbytter – og det er hjerteblod for os i Enhedslisten.
Det var ikke sket uden Enhedslistens vedholdende arbejde.
Det er en kæmpesejr, at vi nu har aftalt, at internationale fonde skal betale skat af udbytter.
Og der er nogle, der har meget.
Det er bl.a. de kæmpe internationale fonde.
Det er fuldstændig vanvittigt, at de ikke har betalt skat tidligere, mens almindelige mennesker har betalt til fællesskabet.
Vi ser også frem til, at vi i efteråret skal lave en ny model for udbytteskat, og der er det vigtigt for os, at skatteprocenten bliver på 27 pct. som for alle andre og 15 pct. som i dag, hvis der er en dobbeltbeskatningsoverenskomst.
For det kan ikke være rigtigt, at almindelige mennesker igen og igen skal betale mere i skat end disse rige fonde eller milliardvirksomheder, som skummer fløden.
Prøv lige at overveje: Mærsk ser lige nu ind i et overskud på 270 mia. kr.
IMF har fremført, at de stigende fragtpriser i shippingindustrien direkte har medvirket til den globale inflation.
Og det er simpelt hen ikke rimeligt, at store virksomheder kan tjene gigantiske profitter, mens andre må fryse – slukke for varme, lys og strøm i hjemmet – for at kunne komme igennem vinteren.
Så i Enhedslisten ser vi frem til, at regeringen indkalder til yderligere forhandlinger om hjælp, der batter noget, for forslagene her i dag er åbenlyst ikke nok.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-28:
Hr. Lars Boje Mathiesen har jo ret på den måde, at den inflation, vi ser lige nu, ikke er efterspørgselsdrevet.
Den er udbudsdrevet.
Og det er jo en helt anden situation, hvis man står i en udbudsdrevet inflation, for så skal man passe på nogle andre ting.
Derfor er det i høj grad udefrakommende faktorer, der gør sig gældende lige nu: Ukraine, corona, flaskehalse, lukkede havne i Kina osv., hvor vi jo ikke kan gøre fra eller til herhjemmefra.
Men det er klart, at hvis vi gør os umage, kan vi godt puste til inflationen herhjemme, og det synes jeg ikke vi skal.
Det synes jeg.
Men balancen skal være der, for vi hjælper jo reelt ikke folk, hvis vi gør noget, der øger inflationen.
Men vi kan have forskellige politiske syn på, om det, vi gør, giver mening eller ej.
I SF har vi jo et fokus på, at vi skal gøre noget, der både går i den rigtige retning i forhold til den grønne omstilling og samtidig også er socialt ansvarligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-28:
Det, jeg tror, jeg godt kunne tænke mig at kredse ind, er inflationseffekten, altså ikke om det har en inflationseffekt eller ej, men hvad den effekt er mere specifikt.
For det er jo en prioriteringssag.
Det er et spørgsmål om, om man mener, at den inflationspåvirkning er så lille kontra de fordele, som man får derude.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Har SF fået svar?
Har man stillet nogen spørgsmål?
Har man fået nogen svar på, hvor meget inflationen reelt set rykker, hvis man nu sænker nogle afgifter?
Altså, er vi ude i meget, meget små decimaler kontra den her store påvirkning?
Vi må jo anerkende, at når inflationen kommer udefra, sker den store sænkning af inflationen sandsynligvis også grundet et øget udbud på energi, som også i høj grad er kommet udefra.
Ofte hører man mange sige i den her debat, at inflationen kom udefra, og at der ikke var noget, vi kunne gøre ved, at inflationen stiger, som den gør.
Først vil jeg godt høre, om ordføreren anerkender, at meget af den inflation, der er kommet, er en inflation, der er kommet udefra.
Når man derudover kigger rundt på, hvad der er sket andre steder i verden – Sverige har givet store skattelettelser, England har sat loft over elregninger og kommer med en skattereform, som smider, jeg tror, det er over 300 mia. kr. ud i samfundet ekstra – så er det ting, som også ville skubbe til inflationen, ville man sige.
Har SF fået regnet på de der tiltag og sagt: Jamen nu siger vi, det ikke må skubbe til inflationen?
Men hvis man nu er ude i meget, meget små decimaler ligesom de tiltag, som man rent faktisk laver her i Folketinget, og som skubber til inflationen, samtidig med at det giver akut hjælp til nogle mennesker, ville SF så være villig til at rykke på de præmisser, sådan at man godt kan have noget, der er inflationsskabende, så længe det er lidt og det er kortvarigt, kontra den hjælp, der vil kunne gavne enkelte mennesker?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-28:
Jeg er meget enig i det, der bliver sagt oppe fra talerstolen.
Jeg bed lige mærke i, at ordføreren sagde, at Dansk Folkeparti gerne så, at elafgiften var blevet sænket i længere tid, end det er tilfældet.
Jeg hører nogle gange lidt fra ordførerne om, at man ikke vil sænke den strukturelt for bestandigt, men nogle gange hører jeg noget andet fra ordførerens formand.
Der er ikke noget trickspørgsmål i det, men det er bare for at få en klarificering af, om Dansk Folkeparti gerne vil have sat elafgiften ned til EU's minimum strukturelt, altså for bestandigt, eller om man kun vil have gjort det for en kortere periode, så den senere igen stiger for danskerne.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Det så vi gerne.
Men jeg vil gerne sige, at de knap 7 mia. kr., som det vil koste at fjerne den helt, kan vi sagtens finansiere i en kort periode, og vi kan også finansiere det for 12 måneder.
Det bliver lidt sværere, når man kommer længere ud i overslagsårene.
Men hvis vi kan finde finansieringen, er det absolut et af de steder, vi gerne vil være med, for elafgiften rammer faktisk også rigtigt, når man kigger på Ginikoefficienten.
For vi bruger alle sammen el, og man bruger ikke meget mere el, fordi man har en høj indkomst, og derfor er det også sådan socialt set et rigtig godt sted at give en skattelettelse.
Så hvis vi kan finde finansieringen til det, er vi absolut med til at gøre det strukturelt og for evigt.
Jeppe Bruus (S), 2022-09-28:
Jeg tænker, at det var en kommentar.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Jeg vil bare lige kvittere for det, ministeren sagde i sin tale, for selv om ministeren ikke kunne se, at jeg var på pladsen, er vi jo meget engagerede i det her spørgsmål.
Og så må vi jo se, hvad efteråret kommer til at bringe, men vi er i hvert fald klar, også til de forhandlinger, der skal være om en ny model for udbytteskat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-28:
Tak for det.
79 kr. til et pensionistpar var, hvad der kunne være i puljen.
Til en børnefamilie er det omkring 260 kr. om måneden.
Det er svaret til danskerne på de udfordringer, de står over for – det er, hvad de kan få mere i posen.
Alt andet er retorik og sniksnak, og når man taler om et loft, er det reelt set en afdragsordning, og det kan i sig selv være fint nok, men regningen skal gøres mindre.
Og hvad bliver den så gjort mindre med?
Ja, for et pensionistpar er det 79 kr. om måneden.
Det er så lidt, og det er så ringe en aftale, at det vil vi ganske enkelt ikke lægge navn til i Nye Borgerlige, og derfor er vi ikke med i aftalen.
Vi mener, at i et land med verdens højeste eller næsthøjeste skatte- og afgiftstryk kunne politikerne godt spænde livremmen en anelse ind.
En lang række af de her forslag bakker op om vores grundlæggende økonomiske politik, en politik, hvor en børnefamilie ville få et sted mellem 5.000 og 6.000 kr. mere i lommen hver måned.
For at stille et spørgsmål: Hvorfor er det så vigtigt med de her skatte- og afgiftslettelser?
Jamen det er det, fordi danskerne skal være langt bedre polstret til at stå imod de her fluktueringer, som sker i et frit marked, således at familierne ikke altid skal stå med hatten i hånden over for politikerne og kigge ind og bede om deres velvilje for at kunne få en hverdag til at hænge sammen.
Jeg synes, den her lovproces har været meget, meget kritisabel.
I forhold til nogle af lovgivningerne står det direkte i loven, at det afhænger af, om der kommer en statsstøttegodkendelse fra EU.
Når man spørger ind til, hvad plan B så er, hvis den ikke kommer, får man at vide, at det har man ikke lige tænkt på; man formoder, den kommer.
Men det er en forceret lovproces.
Vi så meget gerne, at det nuværende skatte- og afgiftstryk blev sænket, og at det blev sænket markant, således at borgerne fik mere frihed, mere selvbestemmelse, og således at de kunne stå imod at betale de regninger, der kommer i tilværelsen, også når de stiger og falder lidt en gang imellem.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Det kvitterer jeg bare for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-28:
Jeg er glad for den klarificering.
Heldigvis kan jeg betrygge ordføreren med, at det kun er 5,4 mia. kr., vi skal finde varigt strukturelt, for de 7 mia. kr. er jo lige nu og her, og så bliver det mindre.
Så det er jeg glad for at høre – tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-28:
Vi i Liberal Alliance er meget store tilhængere af, at vi afskaffer elafgiften, ikke bare midlertidigt, men permanent.
Man bruger afgifter på forbrug, som man gerne vil mindske.
Det, man gør her, er desværre ikke en permanent fjernelse af elafgiften.
Den fjerner man kun i et halvt år, hvilket vil sige, at der er nogle, der får en mindre regning et halvt år, men der er ikke i det noget ekstra incitament til at udskifte sit gasfyr eller andet fossilt brændstof ved varigt at forbruge elektricitet i stedet for, for det er kun ½ år, man får den her effekt af en lavere afgift.
Man får den ikke permanent.
Så det er det beklagelige ved den her midlertidighed.
Noget andet meget vigtigt, som jeg må sige, og som er årsag til, at vi er skeptiske over for det her lovforslag, er, at det læner sig op ad finansieringen i en finanslov for 2023, som ifølge Nationalbanken og adskillige tidligere overvismænd er en slap finanslov, som øger inflationen i Danmark.
Og Nationalbanken kommer ud og siger her, at jamen hvis vi skal holde en fast kurs over for euroen, så kan vi ikke hæve renten mere end det, vi gør nu, og det kræver så, at finanspolitikken til gengæld ikke kaster brænde på bålet, som øger inflationen i Danmark.
Nationalbankens meddelelse til regeringen, til Folketinget, til offentligheden er, at det finanslovsforslag, som finansministeren har fremsat på vegne af regeringen, er for slapt et finanslovsforslag.
Det har det, man kalder en positiv finanseffekt, som er på 0,9 pct., og det er ikke det, vi har brug for i denne tid.
Forslaget om at fjerne elafgiften midlertidigt i ½ år er finansieret i den slappe finanslov.
Det vil sige, at når man går i gang med at bruge penge fra denne slappe finanslov, så er man en del af problemet.
Af disse årsager har vi svært ved at stemme for lovforslaget.
Selv om vi går helhjertet ind for, at man permanent afskaffer elafgiften, så har vi svært ved at stemme for et lovforslag om at gøre det midlertidigt og gøre det via en slap finanslov.
Derfor må vi overveje, om vi skal stemme hverken for eller imod dette lovforslag.
For på den ene side vil vi gerne gøre det permanent at fjerne elafgiften.
Louise Schack Elholm (V), 2022-09-28:
Nu nævner ordføreren det her med elafgiften; Venstres forslag var jo at gøre det i vintermånederne – fra den 1. oktober til den 1. marts.
Det er jo ikke det, som vi har fundet flertal for i aftalen, men vi er åbne over for at se på, hvad der ellers kan være af muligheder.
Det er også noget af det, vi tager bestik af.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Tak for den ærlige tilgang til, hvordan processen er, for jeg tror, at mange jo er bekymret for, at hjælpen først kommer til januar, og flere har fået besked i indbakken om, at de afgiftslettelser, der vil komme, allerede kommer til at blive spist af andre udgifter, der kommer til at stige, og det er jo også allerede nu, folk oplever, at priserne stiger.
Så jeg glæder mig til at høre, hvad Venstre kommer til at foreslå, og håber jo selvfølgelig, at man vil følge økonomernes anbefaling om at gøre det målrettet, så vi hjælper dem, som har allermest brug for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-28:
Man kan jo altid diskutere, om regeringen kunne have været hurtigere og have indkaldt til forhandlinger tidligere, men nu er vi bare i en speciel situation, henset til hvad dele af regeringens støttepartier har sagt.
Og derfor er det bare en understregning af, at det ikke var for sjov, at gruppeformændene for alle de blå partier skrev til regeringen, at der er en tradition for, hvordan arbejdet foregår, og det vil jeg bare understrege vigtigheden af.
Og så må vi jo se, hvad der sker.
Simon Kollerup (S), 2022-09-28:
Jamen det er rigtigt, at det er en særlig tid, vi står i, jo ikke mindst også fordi jeg kan se, at Venstre ønsker, at der udskrives folketingsvalg meget snart.
Man kan sige, at vi selvfølgelig knokler for at få de relevante bekendtgørelser færdige hurtigst muligt, så de også kan nå at træde i kraft, og ingen af os ved jo, hvornår der måtte blive et folketingsvalg.
Det er sådan, at såfremt der skulle blive et valg, så er ministerierne i udgangspunktet forretningsministerier, og her kan man som udgangspunkt ikke udstede bekendtgørelser.
Såfremt det er afgørende nødvendigt og der er tale om uopsættelige tilfælde, er der imidlertid mulighed for at udstede bekendtgørelser, der er nødvendige og uopsættelige.
Hvis det måtte blive tilfældet, vil jeg selvfølgelig drøfte sagens videre forløb og håndtering i lyset heraf med de aftalepartier, der står bag den aftale, vi netop indgår.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-28:
Tak for det.
Det er bare for lige at runde den tidligere debat af.
Altså, der står ikke noget om nogen lofter i det her lovforslag.
Der er henvist til, at man kan indefryse og udskyde opkrævningen af en nærmere del af energiregningerne til husstande og virksomheder.
Det er ikke for at gå ind i diskussionen, men jeg synes, at det altid er en god idé at kalde tingene ved deres rette navn, og det er en indefrysningsordning.
Lidt mere indholdsmæssigt vil jeg sige, at det er et ret vidtgående lovforslag.
Jeg tror, at der er 15 bemyndigelser til ministeren i det her lovforslag.
Det skal man jo altid være varsom med, men vi er en del af aftalen, så jeg vedstår mig selvfølgelig mit eget ansvar i den her sammenhæng.
Men de bemyndigelser skal jo udmøntes i form af bekendtgørelser, og der skal jeg bare høre, hvor hurtigt ministeren forventer at have udstedt de bagvedliggende bekendtgørelser, som folder detaljerne ud, henset til den diskussion, der er, om, at vi muligvis står i et folketingsvalg lige om et øjeblik.
Mig bekendt har Erhvervsministeriet aldrig udstedt bekendtgørelser i en valgkamp.
Hvad forventer regeringen at gøre?
Simon Kollerup (S), 2022-09-28:
Jeg synes, det er klogt at holde alle muligheder åbne i den tid, vi står over for.
Vi er i en energikrise lige nu, og priserne raser deropad.
Jeg tror, at det samtidig er vigtigt at holde sig for øje, når man kommer med politiske forslag – hvad jeg tager det som, når Dansk Folkeparti rejser de her spørgsmål – at man så også anviser den fornødne finansiering til det, sådan at hjælpen er økonomisk ansvarlig og fuldt finansieret.
For ingen af os herinde er hjulpet ved at lave en hjælpepakke eller en afgiftslempelse, eller hvad det måtte være, som er ufinansieret, og som derved skyder priserne endnu højere op.
For den giver en reel hjælpende hånd til virksomheder og til familier i den her svære tid, vi er i.
Og vinterhjælpaftalen består ikke alene af en indefrysningsordning, hvor man så at sige kan tage toppen af sin energiregning og betale her og nu på et prisniveau, der svarer til det, man betalte sidste efterår, og så lægge det overskydende til side og om 2 år begynde at betale det af i rater.
Ved siden af det indeholder aftalen også en sænkning af elafgiften på 3,5 mia. kr., en aftale om, at vi også gerne ser, at tarifferne bliver sat ned – det vil også hjælpe de små købmænd – samt en aftale om, at vi giver et ekstra tilskud i forhold til børnechecken her i starten af det nye år.
Og i øvrigt lægger den sig i forlængelse af både ældrecheck og varmecheck, som også er givet.
Så samlet set er der tale om en reel økonomisk hjælp i svære tider.
Men den løser ikke alt.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Bare lige sådan for at gøre den færdig kan vi vel godt blive enige om, at danskerne ikke får noget forærende i forbindelse med et prisloft.
Det vil gøre deres regning dyrere, fordi de skal betale rente af det beløb, som de kan få udskudt.
Men det var egentlig ikke det, jeg ville spørge ministeren om, og jeg ved faktisk heller ikke, om det er ministerens område.
Men mener ministeren ikke, at vi skulle kigge på det?
Og det er ligesådan med hensyn til det her med, at vi fra 1. januar nu kan se, at prisen på transport af el stiger markant, ikke hele døgnet – det skal man være ærlig at sige – men i dele af døgnet stiger den markant, helt op til 1 kr. og 83 øre pr. kilowatt-time.
Og det gør jo, at nogle danskere, selv om man har sænket elafgiften, og det er vi sådan set glade for i Dansk Folkeparti, vil opleve, at deres elregning faktisk stadig væk stiger, fordi der er andre ting på elregningen, som så stiger markant.
Og det kan vi jo faktisk godt gøre noget ved politisk.
Er ministeren klar til at kigge på det?
Simon Kollerup (S), 2022-09-28:
Jeg kunne godt tænke mig, at der var lidt mere ledelse i Liberal Alliance, for hvis det ærlig talt er den her slags diskussioner, vi skal føre med Liberal Alliance, om måske et af de vigtigste elementer, med hensyn til hvordan vi hjælper danske familie og danske virksomheder og dansk kultur- og foreningsliv videre igennem den vinter, der ligger foran os, er niveauet simpelt hen blevet for lavt.
Og jeg synes, at der i den diskussion mangler et svar fra Liberal Alliance på, hvad man selv ønsker at tilbyde.
Når man med en indefrysningsordning lægger et loft der, hvor prisen var sidste efterår, og alt derover kan indefryses, er det klart, at det da er et loft over, hvor stor regningen kan blive i år.
Det kan Liberal Alliance lide eller lade være, men sådan er det.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Tak for det.
Men det var ikke sådan helt et svar på spørgsmålet, for det er jo rigtigt nok, at der ligger nogle lempelser i aftalen, og det anerkender vi også fuldt ud – også selv om vi ikke er med.
Selvfølgelig gør vi det.
Den her aftale bliver jo så desværre først implementeret 1. januar, og 1. januar stiger transporten på el markant, helt op til 1 kr. og 83 øre pr. kilowatt-time.
Og hvad er det, man sænker elafgiften med her?
Og nu får man så en transportpris, som i hvert fald mellem kl. 17 og 20 kommer helt op på 1 kr. og 83 øre.
Samtidig med det vil de her virksomheder, som bruger procesenergi, opleve, at de også får en markant prisstigning.
Og så bliver det ædt op igen.
De her to tiltag er jo politiske.
Simon Kollerup (S), 2022-09-28:
Det synes jeg er fint at understrege, og det er jo så taget ned.
Omvendt er vi også nødt til at få det her til at lykkes, sådan at det, vi har vedtaget som en meget vigtig hjælp, også bliver en realitet for danske familier, virksomheder og kultur- og foreningsliv, og det tror jeg vi har en gensidig interesse i.
Så inden vi får låst alle positioner og siger, at det her ikke kan lade sig gøre hvis og såfremt og ifald, så lad os lige se, hvordan tiden går og så få styr på det på den måde.
Og så vil jeg bare kort sige, at i den politiske aftale, som i hvert fald ordføreren også er med i, er vi jo enige om, at der bliver sat et loft over, hvad det er for en pris, man kan tage, baseret på efterårets priser sidste år.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Tak for det.
Og nu får vi jo så gjort det med elafgiften.
Jeg tror, det kommer til at blive tydeligt for flere og flere, at de forslag, som de borgerlige er kommet med for at løse den her krise, ikke kommer til at hjælpe dem, som har rigtig meget brug for det.
For der er mennesker, der både i forhold til deres private liv og som selvstændige er hårdt ramt.
Men der også nogle andre steder, hvor det kan komme til at gøre ondt i det helt nære, og der tænker jeg på vores kommuner, og der vil jeg gerne høre, hvordan det går med forhandlingerne med dem.
For vi ved jo, at de skal reguleres til foråret, så jeg forstår bare ikke, hvorfor vi ikke på en eller anden måde har kunnet få kommunerne med i den her aftale, når der alligevel skal tilbagebetales for de stigende priser til foråret; jeg ved ikke, om det er, fordi regeringen er ved at lande en aftale med kommunerne.
Der har jo været forhandlinger, og det skrider frem.
Så kunne vi høre lidt om, hvad regeringens tanker er, i forhold til at vi ikke skal have, at vores nære velfærd kommer i klemme her?
Louise Schack Elholm (V), 2022-09-28:
Vi tager én ting ad gangen, og nu tager vi lige den her hjælpepakke, og så tror jeg, vi skal se, hvordan tingene virker, før vi lægger os fast på, præcis hvilke yderligere skridt der kunne være relevante, men vi er åbne over for at se på, hvad der ellers er brug for i den danske økonomi.
For vi er opmærksomme på, at rigtig mange danskere er hårdt ramt og også mange selvstændige og virksomheder er hårdt ramt.
Vi er åbne over for at se på de forskellige muligheder, men vi har ikke lagt os fast på nuværende tidspunkt.