runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-19:
Mange tak for det.
Og tak for at sætte det her på dagsordenen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren ikke vil medgive, at der i alt for mange år har været en tendens til, at man ser på ikkevestlige indvandrere som en slags ofre, og det vil sige, at man f.eks. ude i folkeskolerne, hvor man jo gerne skulle have noget forebyggende arbejde, har haft en tendens til at negligere problemer, der egentlig skulle have været taget hånd om, ganske enkelt fordi man synes, det er synd for de mennesker, det handler om?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Jeg tror faktisk, at jeg sagde helt klart og tydeligt, at dér, hvor der er problemer, skal vi sætte ind.
Jeg vil i hvert fald være den, der går allerforrest for at sikre, at kvinder af alle farver og fra alle religioner og kulturer ikke skal udsættes for drab og vold.
Jeg håber lidt, at ministeren og ministerens folk måske har et tal på, hvor mange af de 300 drab begået af partnere ud af de 536 kvindedrab, som egentlig er begået af etniske danske og minoritetsdanskere.
Men igen vil jeg sige, at jeg håber, at man kan se over hele året, hvor jeg har snakket om de her ting og har fremsat forslag, at det for mig er fuldstændig ligegyldigt, hvem det er, og hvad for en farve de har.
Det her skal bare stoppe, og derfor er jeg også glad for, at vi sammen gør noget ved det, forhåbentlig i forbindelse med politiforliget.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-19:
Men når jeg tager det her op, er det jo, fordi det ikke er ukendt, når man sådan ser ud i verden, at der findes lande baseret på kulturer, hvor kvinder har en helt anden status og stilling og har færre rettigheder, end man har som kvinde i Danmark.
Derfor er det jo også ret naturligt – desværre – at når man kommer fra lande med værdier, hvor kvinden ikke har samme retsstilling, og hvor kvinden ikke har samme værdi, og hvor det at benytte vold i bl.a. opdragelsen er en naturlig del af kulturen, så er det måske noget af det, man tager med.
Det er der i hvert fald noget i statistikkerne der tyder på.
Derfor er der jo også et behov for, at man sætter særlig ind dér, når den gruppe af befolkningen er særlig overrepræsenteret.
Kan ordføreren ikke være enig i det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
En af årsagerne til, at jeg har fremsat det her forslag igen og ønsker at skubbe lidt på debatten, er jo, at der er flere boligøkonomer, der har sagt, at covid-19 kan få betydning for boligmarkedet, og der, hvor det vil blive ramt hårdest, er det samme sted som sidste gang, nemlig i provinsen.
Og det betyder jo noget for långivningen de her steder, hvor det i forvejen er svært at få lån.
Så hvor høj prioritet har det for Socialdemokraterne at få gjort noget ved det her, og hvor hurtigt forestiller ordføreren sig at det kan gå?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Lad mig gøre det helt klart: Uanset om det er en brun, sort eller hvid, uanset race eller religion vil jeg under ingen omstændigheder acceptere kvindevold.
Når jeg i dag står her, efter jeg hele året har arbejdet med det her, går jeg på ingen måde ind og skelner mellem, om det er den ene eller den anden, for hvis det er op til mig skal al slags kvindevold stoppe.
Alle kvindedrab skal stoppe.
Og hvis der er et særligt problem, sætter vi også ind der.
Men jeg tror også bare, det er rigtig, rigtig afgørende for de kvinder, der bliver udsat for vold derude – 38.000 kvinder bliver udsat for vold hvert år, og det er kun de officielle tal, vi har – at den her debat ikke går hen og bliver sådan en ideologisk debat, men at vi siger, at det her skal vi bekæmpe, og dér, hvor vi ser, problemerne er, sætter vi selvfølgelig ind.
Det er jeg i hvert fald helt frisk på og helt med på.
Britt Bager (V), 2020-06-19:
Det lyder jo alt sammen til at være nogle rigtig dejlige redskaber og nogle effektive redskaber, som vi forhåbentlig i fællesskab kan få gjort noget ved og kan få ud at arbejde.
Men jeg savner alligevel bare lige en snert af erkendelse hos ordføreren.
Kan ordføreren bekræfte, at der er dele af Danmark, dele af samfundet, hvor der er en overrepræsentation af vold?
Når det er vigtigt at få det bekræftet, er det jo, fordi der skal den anerkendelse til, for at vi kan sætte konkret og helt specifikt ind, hvis vi skal komme det her til livs.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Jeg skal være den første i rækken, når det handler om at bekæmpe kvindevold og kvindedrab, uanset hvilken farve og hvilken baggrund det her handler om.
Men jeg vil ikke være med til – jeg vil ikke være med til – at gøre det her til en ideologisk debat.
Det vil jeg ikke være med til.
Det her er så afgørende.
Det her går ud over så mange kvinder.
Og jeg vil mene, det er respektløst, at vi gør det her til en udlændingedebat.
Det her er ingen udlændingedebat.
Det her handler om 38.000 kvinder derude, som har brug for vores hjælp, og det vil jeg ikke være med til at gøre til en politisk debat, som vi skal score point på.
Britt Bager (V), 2020-06-19:
Tak for det, formand.
Tak til forespørgeren for at rejse en meget vigtig debat om at nedbringe antallet af kvindedrab i nære relationer.
Det høje antal drab begået af en partner eller en ekspartner springer i øjnene, når man kigger i statistikkerne.
Partnerdrab udgør en væsentlig del af de drab, som årligt begås i Danmark.
I Venstre mener vi, at drab i nære relationer er fuldstændig uacceptabelt.
Det er strafbart, det er ulovligt, og det hører ikke til.
Det skal være trygt at være i et parforhold, og der skal være plads til den enkelte til at udfolde sig frit.
Drab i nære relationer skal derfor aldrig accepteres i et samfund som det danske, der bygger på ligeværd og respekt for det enkelte individ.
Partnerdrab er ofte kulminationen på mange års vold, chikane og kontrol.
Statens Institut for Folkesundhed har vurderet, at omkring 38.000 kvinder og 19.000 mænd hvert år udsættes for fysisk partnervold.
Det er både uhyggeligt og skræmmende.
For hvad er det, der får andre mennesker ud i partnervold og i yderste konsekvens et drab?
Er det jalousi? Er det had? Er det kultur?
Jeg har ikke svaret, og derfor er det også svært at komme med svaret til en enkel løsning på et så kompliceret problem, som det her jo er.
Der er samtidig en enorm disproportion mellem 46.000 årligt udsatte for partnervold og de relativt få, der faktisk anmelder det til politiet.
Langt størstedelen af partnervold forbliver inden for hjemmets fire vægge, måske endda selv om familien, kollegaer eller venner har haft kendskab til eller mistanke om volden.
Der er en masse ting under overfladen, som det kan være svært at få frem i lyset, ligesom volden ikke bare kan være fysisk, men i mange tilfælde er psykisk.
Den kan også komme til udtryk ved f.eks. vedvarende forfølgelse og chikane.
Det gør det jo også vanskeligt at løse det her problem.
Venstre fordømmer på det kraftigste både fysisk og psykisk vold, og vi skal gøre alt, hvad der skal til, for at forhindre det.
Vi tog et skridt i den rigtige retning i den tidligere regering, da vi indførte en særskilt paragraf i straffeloven om at kriminalisere psykisk vold.
Den nationale handlingsplan for bekæmpelse af psykisk og fysisk vold fra 2019 indeholdt også en række initiativer, bl.a. ambulante tilbud til voldsudsatte, rådgivning, støtte og oplysningskampagner.
Men vi er også godt klar over, at vi ikke er nået i mål endnu.
Derfor ser jeg frem til at diskutere de løsninger, som særlig vedrører politiets rolle, når der skal indgås en ny aftale om politiet og anklagemyndighedens økonomi.
Jeg ser også frem til, at vi kan diskutere de forebyggende initiativer, som også er nødvendige, hvis vi skal komme det her til livs.
Jeppe Bruus (S), 2020-06-19:
Vi har jo udvisning af folk, der bliver dømt for kriminalitet.
Og der er da heller ingen tvivl om, at noget af det her er kulturelt betinget – synet på børn og børns rolle, og hvad man kan tillade sig over for børn – og der ligger der en kæmpe opgave, og derfor er der også behov for at sætte hårdt ind.
Jeg synes jo, at det her Ungdomskriminalitetsnævn, man har oprettet, også vidner om, at der er et stort stykke arbejde i forhold til at håndtere familierne og ikke mindst sørge for, at kommunerne leverer den rigtige indsats og får taget hånd om de familier, og at kommunerne faktisk også prioriterer det, og at det ikke går tabt på grund af økonomiske prioriteringer.
Så er vi tilbage ved, hvorfor det er vigtigt også at føre en politik, hvor der faktisk er ressourcer til at håndtere de her udfordringer.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-19:
Når jeg spørger, er det jo, fordi det både er en krænkelse af og et overgreb på barnet, når barnet vokser op med grov vold i hjemmet, men det er også indirekte et overgreb på barnet, hvis barnet oplever, at det omgivende samfund ikke tager det her alvorligt.
Det kan dels betyde, at man vokser op og tænker, at man nok har fortjent det, eller at det er okay at være voldelig, så man dermed også får en uhensigtsmæssig adfærd senere i livet.
Så det er ikke for at afspore debatten, men i virkeligheden er det for at sige, at hvis man skal sætte tidligt ind, og hvis man gerne vil forebygge, starter det jo formentlig blandt de helt små børn og i børnefamilier, hvor vi også bør have et større fokus.
Og der ville jeg bare gerne høre, om Socialdemokratiet er villige til at sætte endnu hårdere ind og sikre, at en voldelig far eller en voldelig mor bliver fjernet fra hjemmet – og hvis det er en udlænding, må de altså ud.
Jeppe Bruus (S), 2020-06-19:
Flere og flere unge stemmer kommer frem, og de unge skriver bøger, er debattører og kommer med vidnesbyrd om nogle af de opdragelsesregimer, der eksisterer.
Det er noget, man også kan finde i etnisk danske familier.
Så det her er en kæmpe udfordring.
Der er da ingen tvivl om, at hvis vi kigger på årsagssammenhænge, ser vi, at det fører en masse dårligt med sig, og nogle af de tilfælde er garanteret også årsagen til, at det ender i et partnerdrab.
Med al respekt for spørgsmålet om udvisning af forældre, der slår deres børn, er det måske en lille smule en afsporing af debatten, men jeg tror da ikke, at fru Pernille Vermund skal være i tvivl om, at vi er klar til fuldstændig fordomsfrit at kigge på, hvordan vi gør noget ved de udfordringer, der er.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-19:
Tak, og tak til Socialdemokratiet for at tage problemet alvorligt, for at være åbne over for at tale åbent og ærligt og nuanceret om problemerne og også for at sætte fokus på forebyggelse.
Noget af det, som jo er udfordringen, er, at den her vold ikke opstår ud af det blå, vold, som så i værste fald fører til drab, men ofte kommer fra barndommen og fra ungdommen.
Børnerådet lavede for nogle år siden en undersøgelse, der viste, at 19 pct. af drengebørn, som vokser op i ikkevestlige hjem, bliver udsat for grov vold, spark og slag.
Det siger sig selv, at det ikke er noget, vi skal acceptere i Danmark, men spørgsmålet er, om vi i for høj grad har accepteret det, og spørgsmålet er også, om Socialdemokratiet er villige til – når vi nu taler om forebyggelse – eksempelvis at sætte ind med udvisninger af forældre, der er voldelige over for deres børn, forældre, som måske også kan være dem, der præger deres drengebørn til at blive voldelige ægtemænd, så deres hustruer ender i en voldelig relation.
Jeppe Bruus (S), 2020-06-19:
Til den første del omkring det at sikre balancen: Det håber jeg jo sådan set vi allesammen gør, og det er lige præcis det, der er behov for.
Der er behov for at kigge på nuancerne og på dybden af de udfordringer, vi står i.
Når det så kommer til den konkrete model i forhold til politiet, så har justitsministeren jo været inde på nogle af de overvejelser, der er.
Og det glæder jeg mig rigtig meget til vi skal drøfte.
Jeg synes egentlig, det er rigtig fint, at vi kan gøre det uden at lægge os fast på den præcise model her i en debat i Folketingssalen.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Det har ordføreren fuldstændig ret i, og derfor er jeg jo så glad for at være med i den her debat, så jeg kan sikre den balance, der tydeligvis er brug for.
Så vil jeg høre ordføreren lige her til sidst – det første var jo en kommentar og blev aldrig et spørgsmål: Har ordføreren og Socialdemokratiet i forhold til det at bekæmpe partnerdrab gjort sig nogle tanker om, hvilken model det er, man vil forsøge at arbejde hen imod, eller som man vil rejse i politiforliget i forhold til de særlige politienheder?
Har ordføreren gjort sig nogle tanker omkring det, og vil ordføreren dele dem med os andre?
Jeppe Bruus (S), 2020-06-19:
For mig er nuancerne vigtige; altså, årsagerne er jo vigtige for at kunne løse problemet.
Derfor kan man jo ikke kigge på drabene som sådan helt isoleret; man er jo nødt til at se på årsagen, sammenhængen, og hvad det var, der førte til det.
Derfor er vi nødt til at tage grundigt fat, ikke bare på det her område, men på en lang række områder.
Nu nævnte jeg før finanslove og kommuneaftaler og alt muligt andet.
Jeg kunne nævne noget andet: ghettopakken – i forhold til at sørge for at bryde op i de boligområder, hvor der er udfordringer.
Der er selvfølgelig også nogle kedelige tendenser der.
Betyder det så, at det alene er det, der gør det?
Nej, det er da masser af faktorer, man skal se på.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-19:
Tak for et godt oplæg.
Jeg vil gerne lige understrege endnu en gang, hvis ikke jeg fik gjort det fuldstændig tydeligt, at vi selvfølgelig skal sætte ind der, hvor der skal sættes ind – hvad enten det er i forhold til minoritetsfamilier eller etnisk danske familier.
Det her er bare så vigtigt et område, og der er så mange kvinder derude, der har brug for, at vi leverer løsninger og leverer løsninger lige nu, så nuancerne ikke forsvinder ved at gøre det til en ideologisk debat – det er det, jeg appellerer til.
Hvis Folketinget har hørt mig sige, at der ikke er problemer i nogle dele af Danmark, så vil jeg gerne fuldstændig afkræfte det og gøre det fuldstændig klart her: Selvfølgelig skal vi kunne tale åbent om det.
Men jeg savner bare, at der også er fokus på, at der f.eks. blandt de 300 kvinder ud af de 536 kvinder, der er gået bort, altså også er mange etnisk danske kvinder.
Så derfor vil jeg sige igen: Selvfølgelig – selvfølgelig skal vi tale fuldstændig åbent om det her og sætte ind der, hvor der er behov for det.
Det er også derfor, jeg foreslår et ligestillings- og mangfoldighedsfag, så vi netop kan tage fat på børnene tidligt, uanset hvilken baggrund de kommer fra.
Per Larsen (KF), 2020-06-19:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg gerne takke SF for deres vedholdenhed på det her område.
Det er jo langtfra første gang, at SF fremsætter dette forslag til folketingsbeslutning.
Derfor vil jeg også gerne begynde, hvor den konservative ordfører begyndte ved behandlingen forrige gang, nemlig med at konstatere, at det er en vigtig debat.
Det er klart, at hvis vi har et ønske om et Danmark i god balance – og det har vi i Det Konservative Folkeparti – er det selvfølgelig også nødvendigt, at man som privat eller erhvervsdrivende har god adgang til lånemuligheder.
Derfor glæder det mig også, at der rent faktisk bliver lånt penge ud i hele landet.
Siden finanskrisen af udlånet til boliger i land- og yderkommuner steget med ca. 34 mia. kr.
Det er positivt, og der har været fremgang på boligmarkedet i hele Danmark.
Det hænger sammen med, at der generelt er øget vækst og aktivitet i hele landet.
Men det er klart, at vi i lyset af coronakrisen skal være ekstra opmærksomme på at få hele landet med, så vi ikke ender i en situation, hvor det i dele af landet tager lang tid at komme på fode igen, sådan som vi jo så det efter finanskrisen.
Derfor er debatten her en oplagt anledning til at høre regeringen, hvornår regeringen har tænkt sig at blive konkrete i forhold til de lovede initiativer, når det gælder om at sikre fortsat vækst i landdistrikterne.
For der er områder med strukturelle udfordringer, og det skal ikke løses med lempeligere kreditregler eller en statsbank.
I stedet skal vi arbejde på at skabe de mest optimale rammer i landdistrikterne, som sikrer værdierne på den lange bane.
Som tidligere nævnt er det en langt bredere indsats, der skal til for at sikre vækst, aktivitet og arbejdspladser i forhold til landdistrikterne.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at så mange blander sig i debatten med gode ideer og forslag.
I Det Konservative Folkeparti går vi meget gerne i dialog med alle, der vil skabe holdbar vækst i alle dele af Danmark.
Det gælder både SF og regeringen, men også interesseorganisationer og andre med forslag og ideer.
For det er af afgørende betydning, at vi sikrer varig vækst på den lange bane i hele Danmark, også i landdistrikterne.
Derfor vil jeg også gerne slutte, hvor den konservative ordfører sluttede, sidste gang vi behandlede forslaget, nemlig med at konstatere, at med de bemærkninger må jeg trods de sympatiske intentioner sige, at vi fra Det Konservative Folkepartis side ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
Tak til Enhedslisten for sammen med SF igen at stå på, at der skal sikres løsninger.
Og når forslaget ikke indeholder et statsligt realkreditinstitut den her gang, er det jo, fordi vi ved, at det støder en hel del her i Folketingssalen.
Derfor har vi egentlig prøvet at finde andre veje og prøvet at se, om vi kunne finde løsninger.
Men nu står vi jo så uden en løsning igen, kan jeg lytte mig frem til – nu har vi haft så mange ordførere på talerstolen, at jeg godt kan se, hvor det bærer henad.
Hvad mener hr. Henning Hyllested bliver konsekvensen af, at vi nu igen står uden en løsning på det her område?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-06-19:
Jamen det er helt sikkert, at hvis folk kunne få de lån på de mest favorable vilkår, som de kan se man kan få andre steder i landet, så ville de være glade for det.
Der er slet ingen tvivl om, at det en gang imellem er det, der er forhindringen.
Men det er rammerne omkring den långivning, vi skal arbejde med.
Det er ikke selve realkredittens tilbud.
Vi er ikke parat til at sige, at f.eks. realkreditinstitutterne skal tage større risici, for det går ud over hele det samlede system.
Så det er noget andet, der skal til, synes vi, end den her løsning, som SF foreslår.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
Jeg er nok meget enig i, at man ikke kan vende hele fraflytningstendensen med det her forslag, men man kunne dog sikre, at man så ikke spænder ben for den lille smule tilflytning, som der måske ville være, til en landsby.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at hvis man havde muligheden for at få et realkreditlån, ville det dog sætte en lille prop i noget af nedgangen i landdistrikterne?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-06-19:
Tak for det.
Tidshorisonten i den affolkning, der sker i landdistrikterne, tror jeg er meget længere, end spørgeren lægger op til.
Befolkningen på Ærø er blevet halveret i løbet af de sidste 40-50 år.
Det er jo en gradvis udhuling af livet i landdistrikterne, vi vil se, og jeg tror ikke på, at man kan vende den trend med f.eks. det her forslag, som jeg mere ser som symptombekæmpelse.
Man kan også se, at markedet f.eks. gør, at de små butikker ude i landsbyerne lukker.
Det er jo altså rædselsfuld, men det er den markedsvirkelighed, der er derude.
Så jeg synes ikke, at markedskræfterne løser alt, på ingen måde, det er slet ikke det, jeg står og siger.
Jeg synes, at vi skal lave nogle rammevilkår i landdistrikterne, der kan vende den udvikling, der sker lige nu.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-19:
Jeg må indrømme, at når jeg lytter til ordføreren, lyder det, som om ordføreren synes, at markedet løser alt, og at vi bare kan trække nogle uddannelser derud.
Tror ordføreren virkelig på det?
Og bliver det ikke sådan lidt en langtidsplan?
Det er altså lige nu, at landdistrikterne bliver tømt for folk, for der kan ikke flytte nye ind, fordi de ikke kan få et lån.
Altså, hvad er tidsperspektivet ifølge den radikale ordfører for at få løst den her problemstilling?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-06-19:
Tak til SF for at fremsætte dette forslag.
Det er ganske sikkert, at det er lettere at få realkreditbelåning i f.eks. Risskov nord for Aarhus, end det er på Langeland.
Det skyldes selvfølgelig, at ejendommene i f.eks. Risskov er meget let omsættelige og udgør en god sikkerhedsstillelse for banklån, og hvis låner ikke kan vedligeholde sin gæld, jamen så kan huset aktivt sælges, og det er ikke et udestående beløb.
Det samme er ikke tilfældet i landdistrikterne.
Husene har lange liggetider, og hvis en låner misligholder sine forpligtelser, kan ejendommen ikke nødvendigvis afsættes til en pris, der dækker tilgodehavendet.
Derfor er lånevilligheden mindre hos pengeinstitutter og realkreditten.
SF vil nu løse det problem med et statsunderstøttet realkreditinstitut, som er, må man regne med, meget mere risikovillig end de eksisterende.
Det vil give tab, og de skal dækkes et sted.
Samtidig vil det udkonkurrere de eksisterende tilbud.
Med statskassen i ryggen og stor risikovillighed vil der være tale om en helt ulige konkurrencesituation på kreditmarkedet, og så vil der selvfølgelig komme afgrænsningsproblemer.
Hvornår må man komme i betragtning til de ekstra billige lån?
Hvornår må man ikke?
Så af flere forskellige grunde afviser vi SF's forslag.
Jeg opfatter faktisk kreditklemmen som symptom på noget større og ikke selve sygdommen.
Vi vil i lighed med SF meget gerne se regeringens plan for at gøre noget aktivt i landdistrikterne.
Vi mener, at der er mange andre løsninger, man skal prøve af, end en statsbank, hvis man vil have liv og investeringslyst i landdistrikterne.
Jeg tror, at vi tog et meget vigtigt skridt med udligningsreformen, der tilgodeser særlig nogle af de svage kommuner.
Jeg mener, at vi bør se på en decentralisering af uddannelserne.
Vi bør se på infrastruktur, som Venstres ordfører også var inde på før.
Der er nedrivningspuljen som et konkret forslag til at genoprette balance i et ødelagt boligmarked.
Man kunne jo også i klimaforhandlingerne lave en god udfasning af de oliefyr, som i dag faktisk trækker værdien ned på mange af de huse, der er i landdistrikterne.
Problemet med de affolkede landdistrikter er ikke opstået på en gang.
Det er sket over mange, mange år.
Der er ikke nogen snuptagsløsning for at gøre det rigtigt for at genoprette balancerne i landet på en gang.
Jeg tror i hvert fald ikke, at det skitserede forslag er den snuptagsløsning.
Så selv om vi afviser det konkrete forslag, er det en problemstilling, som jeg er meget optaget af, og som vi fra radikal side er meget optagede af, og vi vil også glæde os til at se, hvad der kommer fra ministeren, når han er færdig med sin redegørelse.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-06-19:
Jamen det kan jeg jo kun være enig i.
Så ja, det er korrekt, at markedet svigter på det her område, og det er derfor, vi skal have en løsning.
Der er som sagt de ting, jeg har ridset op, hvor jeg kan se at vi flytter et problem og så skaber et andet problem, og det vil jeg være rigtig, rigtig ked af.
Så derfor vil jeg hellere have, at vi, som Venstre forslår, laver en fælles beretning, hvor vi holder ministeren op på det.
Jeg vil godt sende et udkast til SF, og så kan vi se, om vi kan være med på det.
Så vi er slet ikke afvisende over for det.