runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Det er helt rigtigt, at jeg besøgte Abena i marts måned, og mig bekendt mødte jeg ikke Lars Jørgensen, og derfor havde jeg heller ikke lejlighed til at diskutere det her tema om tilbagetrækning med Lars Jørgensen.
Men det kan jeg så forstå hr. Benny Engelbrecht har haft mulighed for at gøre.
Det, jeg er glad for, er sådan set, at vi kan se, at folk lever længere, både de ufaglærte og de faglærte.
Det er rigtig, rigtig godt, at folk får et længere liv, og hvordan vi så kommer til at komme med et udspil i forhold til tilbagetrækning, kan man være helt tryg ved vi vil fremlægge her i løbet af foråret, og så synes jeg jo, at det giver bedre grundlag for en diskussion, når alle elementer i det udspil er kendt, end på nuværende tidspunkt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-05:
Men forstår ministeren den usikkerhed, det skaber?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Nu kan jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, at den tidligere både dygtige og visionære V-regering aldrig kom med smålatterlige forslag, og det vil vi heller ikke gøre, når vi præsenterer et forslag om tilbagetrækning.
Så vil vi selvfølgelig komme med et godt gennemarbejdet oplæg, hvor vi jo også vil invitere alle Folketingets partier til en politisk drøftelse.
Jeg ved jo, at Socialdemokratiet, da de havde regeringsmagten, var meget optaget af, at der skulle være sammenhæng i økonomien, og at ikke mindst finansminister Bjarne Corydon dengang var meget optaget af, at der var sammenhæng mellem offentlige udgifter og de indtægter, der så også kom, og den ansvarlighed håber jeg selvfølgelig også præger Socialdemokratiet den dag i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Jeg synes, det er helt fint, at vi har en minister – og jeg spurgte også finansministeren før – der gerne vil snakke ansvarlighed og alt muligt andet.
Og samtidig har vi en kollega, Lars Sørensen , som jeg ikke selv personligt har mødt, men som vi gerne vil forsøge at tage alvorligt.
Jeg har også mange tidligere kollegaer og har snakket med mange, som faktisk er dybt bekymrede for, hvornår de egentlig kan gå på pension.
Jeg ved ikke, om der er ret mange herinde på Christiansborg, der kan forholde sig til det, men det er altså nogle, der har arbejdet, fra de var 16-17 år.
Det er ufaglærte, som jo desværre ikke lever så længe som dem, der har en uddannelse.
Det er de mennesker, vi snakker om.
Det er mennesker, som er nedslidte, mennesker, som har knoklet hårdt, siden de var helt unge, og der er vi nødt til at udfordre regeringen og ministeren og høre ministeren, om han ikke anerkender, at de her mennesker rent faktisk er bekymrede, og at de her mennesker har et problem.
Så må ministeren gerne komme med et automatsvar igen, som den tidligere minister gjorde, nemlig at der er nogle, der er i opposition eller i regering, men jeg synes altså, at man som minister burde forholde sig til, at man skaber utryghed for de her mennesker, når de ikke rigtig kan få et svar på, hvor lang tid de skal være på arbejdsmarkedet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Nu ville det ligge mig fjernt at give automatsvar, så det vil jeg overhovedet ikke gøre til hr. Leif Lahn Jensen.
I forhold til Lars Jørgensen – som jeg tror personen hedder – hos Abena er der først og fremmest to ting, som det er vigtigt at understrege.
Hvis det er sådan, at man bliver nedslidt og ikke har mulighed for at have en meningsfuld tilknytning til arbejdsmarkedet, så kan man jo bl.a. få tilkendt en førtidspension.
Så hvis det er sådan, at man ikke har en arbejdsevne tilbage, så er der allerede i dag en mulighed for, at der kan tages hånd om de mennesker, som måtte have haft et hårdt og langt liv på arbejdsmarkedet. Derudover synes jeg også, det er vigtigt, at vi tager hånd om, at hr. Leif Lahn Jensens børn og måske kommende børnebørn også har et stærkt og stabilt velfærdssamfund, hvor der er økonomi til at prioritere kernevelfærd og sikre de offentlige udgifter, at der er sammenhæng mellem vores udgifter og vores indtægter.
Derfor skal vi selvfølgelig også være opmærksom på, at når vi kommer til at leve længere – og det er jo en glædelig ting – så skal vi også sikre, at der er sammenhæng mellem, hvor lang tid man arbejder, og hvor lang tid man ikke er på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Men nu er det jo ikke sikkert, at mine børn og kommende børnebørn – eller ministerens eller dem, der sidder herindes, kommende børn og børnebørn – rent faktisk går hen og bliver akademikere.
Og derfor er man også bare nødt til at anerkende, at der er en gruppe her, man er nødt til at hjælpe.
Vil man så komme med sådan et forslag, som man gjorde i 2025-planen, hvor Venstreregeringen – det var lidt smålatterligt, synes jeg – foreslog en seniorfleksjobordning, som kunne hjælpe 100 mennesker?
Er det sådan nogle små lappeløsninger, man vil komme med igen?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Jamen jeg er da helt opmærksom på, at der er en stor opmærksomhed på diskussionen om tilbagetrækning.
Det er jo ikke mindst spørgerens eget parti, der er meget optaget af det spørgsmål.
Spørgerens eget parti har jo, som finansministeren sagde tidligere i dag, én holdning, når man sidder i regering, og nogle gange en lidt anderledes holdning, når man er i opposition.
Det må vi jo bare notere os, og derfor vil jeg sige, at den ansvarlighed, der før har præget Socialdemokratiet, håber jeg også vil præge Socialdemokratiet, når vi skal diskutere, hvordan vi kan fremtidssikre det her samfund, sådan at vi også fremover kan have et stærkt og stabilt velfærdssamfund.
Thomas Jensen (S), 2017-04-05:
Altså, det lyder jo godt, for jeg var noget skeptisk, da jeg hørte, at ministeren gav udtryk for at ville omfavne de danske banker og stoppe med at mobbe bankerne, som ministeren påstod de blev.
Så jeg er positiv over for det, hvis det er sådan, at vi kan tage det her med i forhandlingerne, når vi kommer dertil, og så se på, om reglerne er gode nok, som de er i dag, eller om vi skal stramme op på dem.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-04-05:
Er ministeren enig i, at når østeuropæiske chauffører, der kører for IKEA i Danmark og Sverige, arbejder for ca. 3.500 kr. i løn om måneden, mens en dansk eksportchauffør får ca. 16.000 kr. om måneden, så er det social dumping og direkte årsag til, at den danske vognmandsbranche er truet på sit eksistensgrundlag?
Kaare Dybvad (S), 2017-04-05:
Jeg har ikke mere.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Den besked, jeg har fået fra Vejdirektoratet, er, at det er de to rastepladser, der er behov for, og ikke mere end det, og den besked henholder jeg mig til.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-05:
Det sidste har ministeren ret i, men ikke desto mindre er hverken Frøslev eller Kværkeby nord for Hadsten, det er faktisk syd for, så vidt min geografi siger mig.
Det redder jo ikke en nordjysk virksomhed fra Løgstør eller Aalborg, at man kan parkere i Sønderjylland eller på Midtsjælland.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Det er jo ikke lovligt at parkere lastbiler i nødsporet eller at parkere der i det hele taget.
De er til nødparkeringer, kan man sige.
Det er jo også derfor, vi etablerer disse to parkeringsmuligheder, som ikke er der i dag, men som vi etablerer, som følge af at vi vedtager disse spærretider.
Dermed bortfalder relevansen af hr. Kaare Dybvads andet spørgsmål, som virker, som om det er formuleret, før hr. Kaare Dybvad hørte om, at vi etablerer disse to rastepladser.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-05:
Det er jo nyt her.
Men ikke desto mindre, hvis man spørger f.eks. DTL, er deres vurdering jo, at den her lovgivning og specielt i forhold til det stykke, der er i det jyske, vil kunne medføre, at man som chauffør på grund af køre-hvile-tids-bestemmelserne vil kunne stille sådan en særtransport eksempelvis i nødsporet på en motorvej.
Der må man jo sige, at hvis hensigten er at nedbringe trængslen, hvilket jo er noget, jeg også synes er helt fornuftigt og rettidig omhu fra Transport-, Bygningsog Boligministeriets side, så hjælper det jo ikke, hvis man har modulbyggeri eller vindmøllevinger eller andre særtransporter stående i et nødspor.
Det giver jo den samme trængsel, som det gør, hvis man overhaler særtransporter.
Der er jo de samme problemer forbundet med det, i forhold til at folk nedsætter hastigheden, hvis man har særtransporter i nødsporene.
I Aalborg producerer man vindmølledele osv.
Risikerer man ikke, at nogle af de her virksomheder simpelthen mister konkurrencekraft, fordi deres transporter ikke kan blive transporteret lige så nemt og lige så smidigt som før?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Det er korrekt, at regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om pr. 1. juli 2017 at igangsætte en forsøgsordning med spærretid for særtransporter med en længde på 50 m eller derover.
Ordningen gælder på motorvejsstrækningerne E45 fra Hadsten til Kolding V, E20 fra Kolding V til Motorvejskryds Odense samt strækningen E20 fra Skærup til Fredericia i Trekantsområdet.
Spærretiden indføres på hverdage i tidsrummet kl. 6-9 og kl. 15-18, som også er den sædvanlige udstrækning af spærretider.
Jeg er opmærksom på problemstillingen med at skabe plads på rastepladserne for de lange særtransporter.
Ved transporter fra Sverige og Tyskland mangler der således parkeringsmuligheder, inden spærretidsstrækningerne nås.
Denne problemstilling bliver imødegået ved at anvende og tilpasse den nedlagte rasteplads Kværkeby N på Midtsjælland og inddrage ubenyttede arealer ved Frøslev Ø i Sønderjylland.
Arealerne vil udelukkende være forbeholdt lange særtransporter og vil ikke være i konflikt med de øvrige trafikanter.
Vejdirektoratet er gået i gang med forberedelserne af dette arbejde og forventer, at ombygningen af de to nævnte rastepladser til lange særtransporter vil kunne gennemføres i efteråret 2017.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-05:
Hvordan mener ministeren at det hænger sammen, at regeringen agter at indføre en forsøgsordning med en spærretid for særtransporter med en længde på over 50 m på hverdage i tidsrummet kl. 6-9 og kl. 15-18 på motorvejsstrækningerne E45 fra Hadsten til Kolding og E20 fra Kolding til Odense, men samtidig ikke har planer om at etablere de nødvendige parkeringsarealer og rastepladser for de lange transporter?
Hvordan mener ministeren at det hænger sammen, at regeringen agter at indføre en forsøgsordning med en spærretid for særtransporter med en længde på over 50 m på hverdage i tidsrummet kl. 6-9 og kl. 15-18 på motorvejsstrækningerne E45 fra Hadsten til Kolding og E20 fra Kolding til Odense, men samtidig ikke har planer om at etablere de nødvendige parkeringsarealer og rastepladser for de lange transporter?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »DTL: Skal vindmøllevingerne holde i nødsporene?« af den 22. marts 2017 på DTL's hjemmeside.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-05:
Hvornår har ministeren tænkt sig at fremsætte det lovforslag, som følger op på den folketingsbeslutning, som et flertal i Folketinget vedtog om at indføre en regulering af godstransport i varebiler?
Kaare Dybvad (S), 2017-04-05:
Hvad er ministerens holdning til, at Københavns Universitets Boligfond på ulovlig vis har udlejet boliger til internationale studerende og forskere, hvilket har resulteret i dyrere huslejer, og vil ministeren igangsætte initiativer for at forhindre, at lignende sager gentager sig?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »KU’s boligfond indrømmer: Tilbagebetaler ulovligt opkrævede gebyrer« i Uniavisen den 28. marts 2017.
Mange tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at Københavns Universitets Boligfond på ulovlig vis har udlejet boliger til internationale studerende og forskere, hvilket har resulteret i dyrere huslejer, og vil ministeren igangsætte initiativer for at forhindre, at lignende sager gentager sig?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har læst artiklen, som spørgsmålet er begrundet med.
Københavns Universitets Boligfond har tilsyneladende ikke overholdt boliglovgivningen og ulovligt opkrævet visse ekstragebyrer.
Dette har fonden erkendt, og den vil tilbagebetale de ulovligt opkrævede beløb.
Der er ikke særlig meget at tilføje.
Boliglovgivningen skal overholdes.
Det er alle parter i sagen enige om.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-05:
Mange tak.
Ikke desto mindre kan man jo ikke lade være med at tænke på, om de udlejere, der nu er tale om her, har set en særlig fordel i at udleje til nogle lejere, som ikke kender den danske lovgivning, i og med at det jo er internationale studerende og forskere, som er her i meget kort tid, og jeg kan se her i dagspressen, at det drejer sig om 15 mio. kr., som man sammenlagt skal betale tilbage.
Det er jo altså alligevel noget af et beløb, når man tænker på, at det er ren husleje, vi snakker om.
Mener ministeren ikke, at der er noget problematisk i, at man som dansk udlejer udnytter det forhold, at udenlandske lejere, som er her som studerende eller forskere, ikke i så høj grad er bekendt med den danske lejelovgivning?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Jo, det mener jeg.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-05:
Jeg har ikke yderligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet om østeuropæisk arbejdskraft i Danmark.
Lad mig starte med at sige, at når det kommer til en vurdering af de konkrete eksempler på lønniveauer, som spørgeren nævner, så mener jeg, det ligger uden for rammerne af et mundtligt § 20-spørgsmål, da det ikke er muligt for mig at validere de konkrete tal på den korte tid, der går, fra spørgsmålet stilles, til det skal besvares her i salen.
Der er jo bl.a. tale om forhold, som er fastsat af arbejdsmarkedets parter.
Men hvis spørgeren stiller mig et spørgsmål via Transport-, Bygnings- og Boligudvalget vil jeg meget gerne undersøge det nærmere.
Jeg vil dog gerne slå fast, at det skal være hævet over enhver tvivl, at hvis man kører godskørsel i Danmark, skal man overholde de regler, der gælder i Danmark.
Det gælder, hvad enten chaufføren er dansk, polsk, tysk eller filippinsk.
Samtidig forstår jeg spørgsmålet således, at det drejer sig om cabotagekørsel.
Lad mig her henvise til to af mine forgængere på ministerposten, hr. Henrik Dam Kristensen og hr. Magnus Heunicke; mere specifikt vil jeg henvise til et svar til Folketingets Transportudvalg fra 2015, hvor hr. Magnus Heunicke erklærer sig enig i tidligere transportminister Henrik Dam Kristensens udtalelse fra 2011, som jeg nu citerer: »Her vil jeg gerne kraftigt understrege, at ikke al kørsel med udenlandske lastbiler i Danmark er ulovlig, og det er ikke enhver aflønning, der ligger under dansk overenskomst, som er lig med social dumping. Det synes jeg selvfølgelig også er vigtigt at huske på.«
Vilkårene i vejtransportsektoren er et emne, som bliver diskuteret i hele Europa.
Det gør det, fordi det er et område, som i høj grad er reguleret på EU-plan, og det synes jeg er vigtigt at vi holder os for øje, når vi diskuterer det.
Europa-Kommissionen vil som bekendt snart fremlægge sine forslag til en revision af reglerne på vejtransportområdet.
Regeringen har været og er stadig aktiv i arbejdet med at påvirke Kommissionen forud for fremsættelsen af forslagene.
I januar underskrev jeg i Paris en fælles erklæring for en vejtransportalliance sammen med otte andre lande.
Budskabet herfra er klart: Vi skal finde fælles europæiske løsninger på de fælles europæiske udfordringer, som vejtransportsektoren står over for.
Det gælder bl.a. for cabotagekørsel, hvor regeringen arbejder på klarere og enklere regler.
Regeringen ønsker regler, som er lettere at håndhæve, og som kan begrænse omfanget af ulovlig cabotagekørsel i Danmark.
Tak for ordet.
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Tak for svaret.
Jeg er da glad for, at ministeren synes, det er lang tid at skulle stå på en venteliste i 10 år og stadig væk ikke have fået tilbudt en almennyttig bolig.
Jeg er meget uenig med ministeren i, at det ikke er almennyttige boliger, der skal bygges noget mere af.
Vi ved jo, at f.eks. i de store byer stiger priserne helt vildt på boliger.
Man er faktisk bange for en boligboble.
Og derfor mener jeg, at hvis der skal bo mennesker med almindelige indtægter, er det ikke den strategi, som ministeren har lagt, man skal bruge, altså at det skal være ejerboliger, der skal bygges.
Jeg mener, at der skal bygges flere almennyttige boliger.
Så vil ministeren prøve at være med til at skaffe flere billige boliger i de store byer, hvor der er et befolkningsmæssigt pres i forhold til at flytte dertil?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Hvis man kommer som nytilflytter til København eller til Aarhus og melder sig ind i et boligselskab og bliver skrevet op på en venteliste, er det, der i høj grad forhindrer, at man kommer hurtigt ind i en bolig, det forhold, at andre, som er internt i den boligorganisation i forvejen, har forrang til at få en ny bolig der, som man så ikke selv kan få, plus at de beboere, som allerede har en bolig, har ret til at bytte den med andre, som så kommer ind og springer en over på ventelisten, selv om de slet ikke står på ventelisten.
Sådan nogle regler er med til at gøre, at ventelisterne bliver lange.
Det kan man godt kigge på at gøre noget ved.
Det er ikke mit indtryk, at det tidligere har været socialdemokratisk politik at gøre det.
Så vil jeg sige, at der findes byer i verden, hvor der er stor tilgang af personer, som gerne vil bo der, men hvor priserne alligevel ikke stiger væsentligt.
Det er, fordi der ikke er så skrap en regulering i forhold til at bygge nyt, som der er i de danske byer.
Hvis vi gerne vil have, at boligudbuddet skal kunne følge med boligefterspørgslen i de byer, som folk flytter til, skal vi gøre det lettere at bygge nye boliger i de byer.
Og det har vi en udfordring med i Danmark.
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Jeg mener nu helt klart, at grunden til, at der er pres på i f.eks. Aarhus og København, er, at der ikke er boliger nok.
Jeg mener så til gengæld omvendt ikke det, ministeren tror: at hvis man giver hele markedet frit, falder priserne på boliger.
Jeg kan se, at det hele eksploderer totalt i New York, i London og rigtig mange steder, hvor markedet altså er frit.
Og derfor mener jeg, at det er den helt forkerte vej, ministeren vil gå.
Hvis ministeren gerne vil have, at vi skal have en god sammensætning af befolkningen, også i de store byer, så det ikke kun bliver rigmandsghettoer, så mener jeg, at vi skal bygge nogle flere billige boliger.
Og vi må jo erkende, at det ikke er det, markedet er præget af – og slet ikke i København og i Aarhus.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Boligmarkedet i New York og i London er heftigt reguleret på en måde, som minder om den i de danske byer.
Kigger man derimod mod storbyen Houston i Texas, vil man se, at reguleringen der er meget, meget mindre.
Det er en by, som på grund af erhvervsudvikling tiltrækker rigtig mange mennesker fra hele USA til at bo der, og alligevel oplever byen ikke voldsomt stigende priser – fordi der er mulighed for at omdanne erhverv til bolig, fordi der er mulighed for at gøre tre etager til syv etager osv. osv., altså på en måde, som der slet ikke er mulighed for at gøre det på i de danske byer.
Hvis vi giver mulighed for, at der kan bygges boliger, når der er større efterspørgsel, så vil vi også opleve, at vi i Danmark ikke behøver at have så stigende boligpriser, som vi ser det for øjeblikket.
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Altså, vi vil gerne være med til at kigge på, om vi kan gøre noget, så der kan bygges flere boliger – også boliger til mennesker med almindelige indtægter.
Det vil vi gerne hjælpe ministeren med.
Jeg ved ikke, om vi lige tænker de samme tanker, men det kan vi jo lade komme an på en prøve.
Men jeg mener sådan set, at det bedste er, at der kommer flere boliger, fordi der er flere, der flytter til.
Så vil jeg til sidst spørge ministeren: Har ministeren nogen forslag til tiltag, altså forslag til noget, der kan gøres for at få ventelisterne ned?
Og hvordan vil man realisere det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Det kigger jeg på for øjeblikket, altså om der er muligheder for at gøre noget, og om de muligheder eventuelt vil kunne tiltale et flertal i Folketinget – for jeg kan jo ikke gøre det alene.
Men jeg vil helt generelt sige, at det der med at acceptere, at boligpriserne generelt stiger og stiger, fordi det er svært at bygge nyt i en by, og så bygge nogle få boliger, hvor man holder priserne kunstigt nede i forhold til resten af udviklingen på markedet, og som nogle få heldige mennesker får lov til at bo i, fordi de har de rette forbindelser eller har skrevet sig op på det rigtige tidspunkt, synes jeg ikke er en attraktiv måde at gøre det på – når man i stedet kunne sørge for, at det generelt er lettere at bygge nyt, sådan at vi holder de generelle boligpriser nede.
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Hvad er ministerens holdning til forslag om, at man skal kunne få fjernet lejligheder, der har været lejet ud i 60 dage på 1 år fra Airbnb’s liste, da der er risiko for, at lejligheder, der udlejes gennem Airbnb i de dele af landet, hvor der i forvejen er boligmangel, bruges som de facto-hoteller, som omtalt på www.altinget.dk?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til debatartikler på Altinget om emnet bl.a. fra direktøren for LLO i hovedstaden.
Inger Støjberg (V), 2017-04-05:
Jamen jeg synes, at vi skal se lidt bredt på det.
F.eks. tror jeg, det er vigtigt at dele virksomhederne op i to grupper.
Der er dem, der snyder bevidst, og dem skal vi komme efter – og jeg vil da ikke afvise, at man også kunne hæve bødestørrelserne for netop at snyde bevidst.
Så er der helt sikkert også en gruppe af virksomheder, der ikke er klar over, at de kan have illegal arbejdskraft ansat.
F.eks. kan man jo godt i Danmark få udstedt et skattekort, selv om man ikke har opholds- og arbejdstilladelse.
Det synes jeg er noget af det, man kunne kigge på om man kunne ændre på.
Man kunne også kigge på, om man fra myndighedernes side kunne være bedre til f.eks. at oplyse en virksomhed om, at hvis de f.eks. har en udenlandsk studerende ansat, der stopper med at studere, så kan vedkommendes arbejdsforhold, altså muligheder for at arbejde i landet, ændre sig meget.
Det er jo ikke sikkert, at virksomhederne nødvendigvis er bekendt med det.
Og derfor kunne det godt være, at myndighederne skulle være bedre til at oplyse i den sag.
Så jeg er sådan set villig til at kigge bredt på det her, men jeg synes, det er vigtigt at få delt virksomhederne op i to.
Dem, der bevidst snyder, skal vi i den grad komme efter.
Og dem, der ikke bevidst snyder, kan det godt være at vi fra myndighedernes side skal være bedre til at oplyse om de faktiske forhold på arbejdsmarkedet.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at det helt centrale ved ventelister til de almene boliger er, at de er gennemsigtige, og at de mennesker, som skriver sig op, ved, hvad de kan regne med.
I dag kan kommunen anvise til en del af boligerne i den almene boligsektor, og der er interne ventelister og regler for bytte af lejligheder.
Det kan selvfølgelig på den ene side være med til at komplicere systemet for ventelister og gøre det uigennemskueligt, hvornår man kan få en bolig.
På den anden side tjener reglerne også et formål, navnlig for så vidt angår den kommunale anvisningsret.
Men jeg er åben over for at tage en politisk drøftelse af reglerne og se på, om de skal justeres.
Når det er sagt, mener jeg ikke, at løsningen på de lange ventelister til de mest attraktive almene boliger er at lade den almene boligsektor vokse.
Jeg mener snarere, at vi skal se på, om forsyningen af nye boliger i byerne er hæmmet af uhensigtsmæssig regulering af mulighederne for at bygge nye boliger uanset ejerforhold.
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Tak for det, hr. formand.
Mener ministeren, at de lange ventelister i den almene boligsektor, som betyder, at nogle efter flere årtier på venteliste stadig ikke har udsigt til deres drømmebolig, giver anledning til at rydde op i særregler på området og bygge flere almene boliger?