Dennis Flydtkjær (DF), 2018-10-25:
Tak for ordet.
L 30, som lovforslaget hedder, har jo lidt forskellige elementer, hvor det første er en afbureaukratisering af forskerskatteordningen, som jo i princippet er nogle ændringer i forhold til, hvordan vi får udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Det er jo nogle drøftelser, nogle forhandlinger, som i forvejen foregår mellem regeringen og Folketingets partier.
Så jeg vil jo egentlig umiddelbart synes, det er lidt spøjst, at mens vi sidder og forhandler spørgsmålet om udenlandsk arbejdskraft, så kommer der et lovforslag midt i det hele, som så omhandler udenlandsk arbejdskraft.
Derfor appellerer jeg til, at man måske tog de her ting med ind som en naturlig del af de drøftelser, som foregår ved siden af lovforslaget.
I dag er reglerne jo sådan i forhold til nøglemedarbejdere, at de bliver beskattet med 27 pct. i Danmark i op til 7 år i samlet varighed.
Skattepligten indtræder ved påbegyndelsen af ansættelsesforholdet; det, man kalder samtidighedskravet.
De skal så opfylde tre krav.
De må ikke have været skattepligtige inden for de seneste 10 år, de må ikke have været en del af ledelsen i den virksomhed, som de skal ansættes i, inden for de seneste 5 år, og så skal de kunne oparbejde en månedsløn på 65.100 kr. Nogle af disse parametre ændres der så på eller gøres mere smidige, kan man nok i hvert fald sige.
Det er argumentationen, man bruger fra regeringens side.
Bl.a. foreslås det her samtidighedskrav ændret.
Argumentationen er jo, at det ikke skal være sådan, at man ikke kan komme ind under forskerskatteordningen i Danmark, hvis man er ansat i en udenlandsk afdeling i en dansk virksomhed.
Altså, argumentationen er, at det ikke skal være virksomhedens struktur, der udelukker det, og det synes jeg egentlig lyder som et ganske sobert argument, altså at det selvfølgelig ikke er det, der skal kunne holde folk fra det.
Men omvendt har vi også den naturlige bekymring, at hvis man så ender det her, betyder det så ikke også, at hvis man er en stor global virksomhed, jamen så kan man flytte en medarbejder rundt internt i sine afdelinger til lav beskatning i flere forskellige lande?
Altså, en stor virksomhed kan jo så sige: Så får de så nogle år i Danmark på lav skat, og inden for samme virksomhed flytter vi dem så til England til lav skat, og så kan de så komme til USA til lav skat og så tilbage til Danmark til lav skat.
Og så kan de så sidde og cirkulere dem rundt til lav skat i hele verden.
Så det synes vi der er behov for en eller anden drøftelse af, enten under behandlingen af lovforslaget, eller også – som jeg også appellerer til – måske under drøftelserne om udenlandsk arbejdskraft, altså hvordan man så får det sikret.
For vi er sådan set med på, at det jo ikke er meningen, at det skal være virksomhedens struktur, der udelukker, at man kan være på en forskerskatteordning.
Men vi har altså en naturlig bekymring for, at man så får sådan en eller anden karrusel, hvor man så kan fræse rundt blandt virksomhedens internationale afdelinger og så på den måde slippe for billigt i skat i alle lande.
Det synes vi fra vores side heller ikke er hensigtsmæssigt, så det er der altså brug for en eller anden afklaring af.
Så er der en anden del i forslaget, og det er om ændring af dokumentation af ansættelsesforholdet.
I dag er det jo sådan, at der skal være en ansættelseskontrakt, som så ikke er nødvendig fremadrettet.
Men jeg kan ikke sådan umiddelbart se af lovforslaget, hvad det er for nogle andre kriterier, man mener man så skal bedømme ud fra.
Og det kunne vi også godt have brug for at få at vide, enten i udvalgsarbejdet eller i de forhandlinger, der foregår, altså: Hvad er det så egentlig for nogle kriterier, man så skal bedømme ud fra?
For vi synes jo i Dansk Folkeparti, at en ansættelseskontrakt er et rigtig godt redskab.
Det er det selvfølgelig både for myndighederne, men sådan set endnu mere for medarbejderne, fordi man jo dér får sat sine rettigheder op: Altså, hvad er det for nogle ansættelsesvilkår, man har?
Altså, der er jo rigtig mange ting; der kan være bonusordninger.
Og det er sådan set en ganske god beskyttelse af medarbejderne, man har i en ansættelseskontrakt.
Men vi kan ikke se ud af det her, hvordan man så sikrer de rettigheder for borgerne, så det vil vi også gerne have en eller anden uddybning af i det videre arbejde.
Så ændres det også i forhold til de her nøglemedarbejdere, at de kan forblive på ordningen efter barsel, fordi det jo naturligt er svært, hvis man er på barsel en periode, at opretholde det lønkrav, der er.
Og det synes vi jo sådan set lyder ganske fornuftigt at ændre, altså at fordi man er i den lykkelige omstændighed, at man får et barn, så er man pludselig udelukket fra at kunne fortsætte på ordningen.
Så det synes vi sådan set er en god og fornuftig ændring.
Jeg tror også, det er fornuftigt, at der er den ændring, at hvis man inden for de sidste 10 år – hvor man så ikke må have haft en skattepligtig indtægt i Danmark – helt tilbage i de første år måske har fået en eller anden efterfølgende bonus, der er blevet udbetalt, så skal det sådan set ikke udelukke en fra at komme på ordningen igen.
Det er vi sådan set også med på.
Og det er skattefrihed for godtgørelse til thalidomidofre, som vi jo bredt i Folketinget gerne vil prøve at give en godtgørelse.
Og vi synes, det er helt på sin plads, at man sørger for, at den er skattefri.
Så det støtter vi jo selvfølgelig fuldt ud.
Til sidst: En ændring, der også er vigtig, er omkring den her genoptagelse af afgørelser om skattenedslag til seniorer.
Jeg har også fået en hel del henvendelser på det, hvor folk uretmæssigt er kommet i klemme.
Der kan være nogle ting, der er indberettet forkert, f.eks. af en virksomhed, på beklagelig vis jo.
Men hvis fristen på de 3 måneder er gået, kan man ikke få rettet op på det.
Og det er jo ikke særlig heldigt, hvis man ellers opfylder alle andre krav og man sidder som dansker ude og faktisk har ret til de her 100.000 kr.
Så det er kun ganske rimeligt, at vi får ændret det, så de der 3 måneder ikke er det afgørende for, om man kan få det skattenedslag, som man nu engang har ret til.
Så det støtter vi selvfølgelig også fuldt ud.