Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Danmark går hvert år går glip af milliarder af kroner til statskassen på grund af virksomheder og rige personer, som gemmer deres penge i skattely.
Det svarer til 13 pct. af alle Danmarks indtægter på selskabsskatten.
Det er rigtig mange penge.
Det er penge, som kunne være brugt til at forbedre forholdene i ældreplejen, til flere sygeplejersker på hospitalerne, flere ansatte på hospitalerne eller til at sætte fart i den grønne omstilling, hvor vi desperat mangler handling og penge.
De fleste af os tænker jo nok på en eller anden eksotisk ø i Caribien, når snakken falder på skattely, men nogle af verdens værste skattely ligger faktisk i EU, især lande som Luxembourg – kendt fra Luxembourgfinten – Holland og Irland bliver flittigt brugt af de multinationale selskaber til at unddrage sig skat.
Næsten 90 pct. af de skatteindtægter, Danmark mister, fordi multinationale selskaber gemmer deres penge i skattely, gemmes således i skattely i EU.
Det skyldes bl.a., at den fri bevægelighed for kapital på EU's indre marked har gjort det nemt for virksomheder at flytte deres overskud til lande, hvor beskatningen er lav eller tæt på nul.
Det har skabt et ræs mod bunden, når det gælder selskabsskatten i EU, hvor lande tvinges til at sænke selskabsskatten for at undgå virksomhedsudflytning og kapitalflugt.
Tallene taler jo deres tydelige sprog: Siden midten af 1990 er den gennemsnitlige selskabsskat i EU faldet fra over 35 pct. til 21 pct. i 2021.
Indsatsen i EU for at imødegå problemet med skattely har desværre været helt utilstrækkelig.
Bag lukkede døre, skjult for pressens og befolkningens søgelys, har EU i den såkaldte adfærdsgruppe for erhvervsbeskatning udarbejdet en sortliste over skattely.
Listen er på mange måder – hvad skal man sige – tynd.
For at citere skattemedarbejder Christian Hallum fra Oxfam IBIS: »EU's liste er desværre gået hen og blevet lidt af en joke, og den er tæt på at være ubrugelig.
Der er reelt ikke tale om nogen af de vigtige skattely tilbage på listen, og EU's egne skattely har aldrig været i fare for at komme på listen.«
Der er flere grunde til, at EU's liste har udviklet sig på den måde.
Som det første valgte man at undtage EU-lande fra overhovedet at kunne komme på listen.
Det er vel det, der er årsagen til, at kendte skattely som Luxembourg og Irland ikke kan findes på listen, og det skyldes bl.a., at alle 27 EU-lande skal være enige om kriterierne for at komme på listen.
Samtidig er kriterierne for at komme på sortlisten meget vage.
F.eks. kan et land have en selskabsskat på 0 pct. uden at havne på sortlisten.
Hvad værre er, så har EU efterfølgende også valgt at frikende en række skattely, efter at de er kommet på listen, f.eks. er kendte skattely som Barbados, Bahamas, Bermuda, Cayman Island blevet fjernet fra listen.
Ved den seneste opdatering i oktober 2021 besluttede EU at fjerne bl.a. øgruppen Seychellerne med støtte fra den danske regering – og dermed med støtte fra Socialdemokratiet.
Det skete kun få dage, efter at det fremgik, at Seychellerne var en del af en stor international skattelæk – Pandora Papers – der afslørede, hvordan personer anvender skattely til at unddrage sig for at betale skat.