runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2021-03-02:
Jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at da jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører bede om en teknisk gennemgang af det her, blev jeg helt glad, for jeg tænkte, at hvis en, der har siddet med så lang tid, stadig væk synes, det her er teknisk, er jeg ikke alene om at synes det, og jeg kan kun bakke op om en teknisk gennemgang, for det er et meget, meget teknisk forslag.
Når det er sagt, er det her jo også udmøntningen af en aftale, som Nye Borgerlige af flere årsager heller ikke er en del af, herunder den simple årsag, at vi simpelt hen ikke sad i Folketinget, dengang man lavede det her.
Så vi har en masse spørgsmål undervejs, som vi skal have besvaret.
Jeg synes, der er kommet en masse rigtig gode høringssvar, og jeg synes også, der er kommet en masse gode pointer.
Det, jeg ikke kan lade være med at notere mig, er et lidt kækt høringssvar fra Dansk Industri med hensyn til det her med, at man – hvilket jeg kun kan bakke op om – ønsker, at regeringen dropper sin jagt på de private initiativer og simpelt hen ruller hele den her tilgang tilbage – den tilgang, at man ønsker at forbyde både private daginstitutioner og i øvrigt også private sociale tilbud, det her såkaldte forbud mod profit.
Det standpunkt kan jeg sådan set kun tilslutte mig.
Jeg bemærker så også, at i svaret til det høringssvar står der: »Det indebærer, at der er enighed om og fuld gennemsigtighed med, hvad private investorer kan tjene på deres investeringer, og om indsatsen reelt har skabt værdi for de mennesker, den skal komme til gavn.«
Så står der nedenunder: »Dette er ikke tilfældet, når et socialt tilbud oparbejder et overskud, som kan udbetales som udbytte til ejerkredsen.
Private kan oparbejde et overskud alene ved at levere en ydelse uanset kvaliteten og resultaterne.«
Jeg har en masse spørgsmål til det her lovforslag, før jeg ligesom føler, jeg kan sige det ene eller det andet, så det vil være min indstilling herfra.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-03-02:
De første års arbejde i Den Sociale Investeringsfond har afdækket nogle uklarheder i loven, bl.a. om fondens organisering og temaer for dens arbejde og fondens muligheder for at yde tilskud til offentlige myndigheder og private investorers muligheder for at investere i dele af fondens portefølje og grundlaget for den politiske stillingtagen til fondens videre organisering.
Der står i lovforslaget, at ændringerne og præciseringerne i lovforslaget ikke vil påvirke det overordnede formål eller intentionen med loven om Den Sociale Investeringsfond, men at vi med lovforslaget sikrer et tydeligt lovgrundlag for social- og ældreministerens administration af og tilsyn med Den Sociale Investeringsfond og sikrer klare og tydelige rammer for fondens arbejde ved en række præciseringer og mindre ændringer.
Det Konservative Folkeparti er som udgangspunkt positive over for lovforslaget.
Vi har så nogle spørgsmål, som vi gerne vil have afklaret i det videre udvalgsarbejde.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Nej, det er ikke en del af det.
Det er jo simpelt hen to forskellige diskussioner, men det er en diskussion, som jeg har hørt Dansk Folkepartis ordfører tage op et par gange.
Det er sådan, at den daværende satspulje heldigvis langt om længe er blevet nedlagt, og at der dermed ikke længere bliver taget penge fra mennesker på folkepension, i arbejdsløshed og fra andre mennesker for at skaffe penge til sociale indsatser.
Så er der nogle restreserver, som allerede er taget en gang.
Det forlig er opsagt, og det betyder, at den reserve kan alle Folketingets partier deltage i udmøntningen af, inklusive Enhedslisten.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Jamen tak.
Det er jo, fordi vi har diskuteret, hvem der skulle sidde med rundt omkring bordet, også når vi skal udmønte midler til gode projekter, i forhold til at vi nedlagde satspuljen.
Enhedslisten sidder med ved bordet og vil gerne være med til at udmønte de her penge, men vil gerne stå udenfor, hvis det er noget skidt, i forhold til hvad Enhedslisten mener, altså i forhold til det her.
Så det er bare det faktuelle i, at Enhedslisten så ikke vil sidde med ved bordet, næste gang vi forhandler temaer.
Det er bare for at få forståelsen af Enhedslistens rolle med hensyn til hele den kreds, vi nu sidder i rundtomkring, når vi også forhandler reserven.
For det er jo en del af det.
Okay, så Socialdemokratiets ordfører siger, at det er kommunernes ansvar.
Så spørger jeg som folkevalgt politiker, landspolitiker: Hvad vil ordføreren så gøre, hvis der er nogle, der ikke lever op til det ansvar, de har?
Hvis man ikke leverer en værdig ældrepleje, hvis man ikke lever op til det tilsyn, man skal, og alle de her ting, hvad vil ordføreren så gøre?
Man kan jo ikke altid bare sige: Jamen det er kommunernes ansvar.
Man bliver også nødt til som landspolitiker at sige: Det skal simpelt hen stoppes, nu kræver det handling fra os, og vi har nogle forslag.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Nu er det her jo en genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag, og det, der er sket, siden vi diskuterede det beslutningsforslag i salen – og nu siger jeg vi, for nogle er jo gengangere, mens andre er nye personer, men vi som kollektiv her i Folketinget – er jo, at en arbejdsgruppe gennemgik lovgivning og regler og konkluderede klart, at der ikke er nogen lovgivningsmæssige barrierer for, at den samme hjælper kan følge barnet, selv om timerne er tildelt efter forskellige regelsæt og til forskellige formål, altså det, som Dansk Folkepartis ordfører efterlyser skal være muligt i reglerne.
Det fik vi altså afklaret, sidst det her beslutningsforslag var fremsat.
Ud over det fik vi så aftalt at få afprøvet nogle forskellige modeller for bedre koordination.
For jeg er meget enig med ordføreren i, at det skal vi kunne gøre bedre.
Og det er så i gang nu i kommunerne, og vi får resultatet her ved udgangen af året.
Resultaterne indtil videre peger på, at der er sket både en øget positiv udvikling i oplevelsen af at blive inddraget, gennemsigtighed i formålet med støtten og øget tillid til sagsbehandlerens kompetencer.
Så lad os da udrulle det.
Det er bare for at sige, at der jo altså er sket noget, siden det her beslutningsforslag blev fremsat sidst.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Her handler det om familier, der har børn med handicap.
Der er jo adskillige eksempler på, minister, at der simpelt hen er så forskellige ordninger, i forhold til hvordan man kan bruge sin hjælper, og hvordan man ikke kan bruge sin hjælper: Så må hjælperen i skolen ikke bruges, og hvis man så har respirator, er det jo en, der er oplært i det.
Der er en god artikel, og jeg citerer: »Det allervigtigste med hjælpen til Johanne er, at timerne følger hendes behov, så de er med til at give hende en rigtig god hverdag, siger Lena Larsen, mor til Johanne, som har muskelsvind«.
Det er jo, fordi der er brug for nogle bedre fleksible rammer i forhold til lovgivningen.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
En del af det parlamentariske grundlag, vil jeg lige sige til ministeren.
Jeg kan ikke lade være med at tage ordet, og så bliver det sådan en pseudosnak, hvor jeg spørger ministeren om noget, men hvor det i virkeligheden er de andre, jeg spørger om noget, ikke?
Det ved jeg godt man ikke må, men nu gør jeg det alligevel.
Jeg er jo enig med ministeren i, at det her ikke kun er økonomi.
Men noget af det, der også er problemet, ud over at der er flere og flere ældre, der har behov for hjælp, og at der kommer færre og færre hænder til dem, er jo, at uddannelsesniveauet er for lavt – altså, der kommer flere og flere ufaglærte bag de hænder, der så er i ældreplejen.
Noget af det, vi også har gjort og fået sikret, er, at vi har fået flere ind på sosu-uddannelserne, bl.a. ved at sikre, at folk over 30 år kan tage uddannelsen på 110 pct. dagpenge, altså reelt har mulighed for at gøre det, og at de midler, vi har sat af på den sidste finanslov, der skulle sikre 1.000 flere ansatte i ældreplejen, ikke bare skulle bruges på flere ansatte, men også på et uddannelseskrav om, at man skulle sætte en eksisterende ansat ind på en uddannelse, så man kunne højne uddannelsesniveauet.
Så det her er jo et spørgsmål om rent faktisk at gøre noget ikke bare med kroner og øre, men også ved at sikre et bedre uddannelsesniveau, så vi kan få et højere fagligt niveau.
Og ja, der er faktisk sket ret meget på ganske kort tid.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Tak for det.
Jamen ministeren og ministeriet svarer selvfølgelig på de spørgsmål, der måtte blive stillet af ordførerne.
Som sagt handler det her om mere og andet end midler.
Det handler også om, at der er medarbejdere med de rette faglige kvalifikationer, og så handler det om at få gjort op med den overstyring.
Og hvordan kan den enkelte ældre mærke, at alle de tre indsatser er i gang, og at der er fokus på dem?
Jamen det er da forhåbentlig ved, at de ældre i højere grad oplever en ældrepleje – det er i hvert fald det, der er min ambition – hvor den enkelte har indflydelse på sin egen hverdag og på den hjælp, man får, og hvor den enkelte oplever at blive hørt.
Det kræver bl.a. et opgør med den der meget stive BUM-model, og det er der nu kommuner der er i gang med at udvikle på baggrund af den første finanslovsaftale, vi lavede med vores parlamentariske grundlag, og tak for det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Jamen tak for det.
Jeg bliver helt forvirret over at se Rasmus Helveg Petersen som formand, men det er fint og tillykke med det, begge to.
Men det, jeg egentlig vil sige, er jo, at hvordan mærker den enkelte ældre forbedringer; hvordan og hvor meget er serviceniveauet steget i de 98 kommuner?
For man kan godt sige, at vi holder hånden over det, men måske kan den enkelte ældre ikke mærke det.
Der kan ske besparelser alligevel – og som vi har set det med TV 2-dokumentaren, så er det jo ikke det, det handler om.
Det handler også om at kvalitetssikre de indsatser, der bliver givet.
Nu har formanden jo rejst sig, men kan ministeren oversende til udvalget, hvordan serviceniveauet så er højnet?
Hvordan mærker den enkelte ældre forskellen?
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Først har vi jo leveret på det med to kommuneøkonomiaftaler, hvor vi lader pengene følge med det stigende antal børn og ældre og i øvrigt lægger penge oveni; så to finanslove, hvor vi har løftet både ældreområdet, men jo også f.eks. folkeskolen og daginstitutionerne, hvilket også er med til at give rum ude i den kommunale økonomi; så det strukturelle spor, der handler om at sørge for at holde hånden under velfærdsøkonomien.
Det andet spor handler om at gøre op med en overstyring og sørge for plads til fagligheden.
Empatien kalder Dansk Folkepartis ordfører det.
Ja, der er noget empati, der er brug for, så vi ikke ser den forråede kultur, vi har set.
Men en del af det her handler jo også om at have de faglige kvalifikationer derude hos de medarbejdere, og det skal jo gerne være en bredt sammensat gruppe af medarbejdere med de mange forskellige behov, der er hos vores ældre i dag.
Der har vi bl.a. i vores finanslovsaftale – den første, vi lavede – sørget for, at der nu er 31 kommuner, der er i gang med at udvikle helt konkrete nye tilgange til styringen i ældreplejen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Tak for det.
Det er jo altså interessant at have en tidligere ældreordfører nu som ældreminister.
Det forpligter.
Men det, jeg egentlig gerne vil sige, er, at vi jo måtte kæmpe i sin tid.
Da fik vi afsat noget til demenshandlingsplanen.
Vi fik afsat 470 mio. kr., og da det kom til, at det skulle videreføres, så var det jo en kamp at få regeringen til det.
Men det, jeg egentlig gerne vil sige, handler jo om flere ting.
Det handler om økonomi.
Det handler om forråelse.
Så det er rigtig, rigtig mange ting.
Men det, man skal måles på, er også kvaliteten i de indsatser, man yder.
Nu kan vi jo konstatere, at klippekortsordningen, som var en god ordning, som Dansk Folkeparti kæmpede for og fik gennemført, i flere kommuner jo spares væk.
Hvordan mærker den enkelte ældre forbedringer?
Det er jo der, man skal gå ind at måle på det, frem for diskussioner frem og tilbage omkring tingene.
Altså, der er ikke sket så meget, at familierne har mærket den store forskel.
Det må jeg bare sige.
Altså, jeg har flere eksempler her på bl.a. en familie, der forhindres i at tage på ferie i udlandet.
De er villige til selv at betale for hjælperens flybillet og ophold, men de må ikke tage den nødvendige hjælp med på ferie.
Og det er jo faktisk en debat, vi også har haft her i Folketingssalen tidligere.
Der er jo altså bare nogle barrierer for de her familier, som kan få en mere fleksibel hverdag ved selv at kunne tilrettelægge deres hverdag, i forhold til hvordan den bedst muligt hænger sammen.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Det er bare ikke det beslutningsforslag, vi diskuterer her.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-02:
Jeg vil sige, at jeg så sandelig godt kan forstå, at Dansk Folkepartis ordfører har svært ved at have tålmodighed.
Jeg kender godt fra mig selv, at man en gang imellem godt kan synes, at tingene går for langsomt her på Christiansborg.
Men jeg må også være ærlig og sige, at det, der måske beroliger mig lidt i den her sag, er, at det med hensyn til de forsøg, som man har iværksat, faktisk allerede på nuværende tidspunkt tyder på, at der kommer noget rigtig godt ud af det.
Der er kommet nogle tilkendegivelser om, at man allerede kan se en øget og styrket sammenhæng i de indsatser, der foregår.
Så ud fra det er jeg nødt til at holde fast i, at vi kommer til at stemme nej til det her beslutningsforslag, hvis Dansk Folkeparti vælger at bringe det frem til afstemning.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Jeg har det lidt svært med tålmodighed i politik, for ting tager så lang tid.
Man fremsætter et forslag, og så kommer der noget, og så tager det lang tid igen, og det har taget lang tid på handicapområdet, så min tålmodighed er faktisk ikke til stede længere – jeg vil gerne have handling.
Jeg er helt med på, at vi skal se på nogle ting, herunder også det specialiserede område, men man kan sagtens handle på handicapområdet, man behøver ikke vente på alle mulige undersøgelser.
Man kan sagtens forbedre familiernes hverdag, også på voksenhandicapområdet, allerede nu.
Man kan allerede nu gøre noget ved de retssikkerhedsmæssige udfordringer, der er.
Når det er sagt, vil jeg høre, om Venstre vil være med til en fælles beretning, så vi holder hinanden fast på, at der altså vil blive handlet, at vi sikrer, at der ydes en helhedsorienteret hjælp til familierne, at det bliver mere fleksibelt for dem i hverdagen.
Det er netop det, der er intentionen med det her beslutningsforslag, nemlig at vi skal hjælpe de her familier, der har børn med handicap.
Er ordføreren med på at gå den vej, så vi har noget håndgribeligt, når der kommer nogle forhandlinger?
Anni Matthiesen (V), 2021-03-02:
Tak for det, formand.
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti og fru Karina Adsbøl for at rejse debatten her i Folketingssalen i aften.
Det er sådan, at vi lige nu drøfter et beslutningsforslag, som er fremsat af Dansk Folkeparti, og hvor man foreslår, at familier med børn med handicap skal have større frihed til også selv at kunne planlægge hverdagen.
Forslaget går ud på, at familien selv skal have mulighed for at administrere sin hjælp ved at ændre familiens antal bevilgede hjælpetimer til et samlet beløb, som familien i stedet selv kan omsætte til hjælpetimer, der giver mening for dem.
Og ja, vi ser egentlig positivt på det her, men jeg er også nødt til at sige, at det jo faktisk er sådan, at lige her og nu i de her måneder er der jo nogle, som faktisk kigger på det her område.
Det er jo sådan, at satspuljepartierne jo var enige om at lave en arbejdsgruppe, som skulle kigge på de her ting og komme med nogle anbefalinger, og de anbefalinger ser vi frem til at modtage.
De skulle jo helst komme her sidst på året i år, hvis corona vel at mærke ikke igen har udskudt tingene, men det håber vi ikke, for det er vigtigt at få kigget på de her ting, altså om der er mere, vi kan gøre.
Men alt i alt kan jeg sige, at vi har den holdning i Venstre, at når vi også selv har været med til at sætte noget arbejde i gang, synes vi faktisk ikke, det er anstændigt, hvis vi midt i det hele pludselig træffer nogle nye beslutninger, som måske endda kan gå ud over det arbejde, som vi har bedt nogen om at udføre.
Så jeg tror, at man på jysk ville sige klap lige hesten, tag den lidt med ro, og så må vi jo kigge på det, når vi når dertil at få de her anbefalinger.
Jeg vil også her mod slutningen sige, at jeg også har haft en drøftelse med Muskelsvindfonden forud for det her beslutningsforslag, og ja, Muskelsvindfonden kunne også sige til mig, at det er korrekt, at man afventer de her anbefalinger, og jeg forstod egentlig på dem, at de også godt kunne have respekt for, at det var man nødt til at afvente, inden man eventuelt begyndte at kigge på yderligere tiltag.
Dermed kommer vi ikke til at støtte det her beslutningsforslag.
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Det er vi fuldstændig stjerneenige om.
Så derfor kan man, når man læser kommissoriet for den evaluering – det ved jeg ikke om ordføreren fra Dansk Folkeparti har gjort for nylig – se, at noget af det, som vi har gjort, og som de følgegrupper har gjort, f.eks. er at se på mennesker med autisme.
Så jeg synes ikke, det er fair.
Jeg synes faktisk, at den her minister i den grad har handlet.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Altså, handicapområdet har jeg som handicapordfører debatteret siden 2011 og arbejdet for forbedringer for, og der mindes jeg bare ikke nogen forslag fra Socialdemokratiet.
Så det er egentlig det, jeg spørger til.
Det er rigtig godt med en evaluering, men det, jeg mener, er, at vi allerede kan handle nu.
Ja, det kan vi.
For der er store retssikkerhedsmæssige udfordringer på handicapområdet.
Vi ser dagligt avisartikler om det, og når man har forslag her i Folketingssalen, er det eneste, Socialdemokratiet gør, at skyde dem til hjørne, og det synes jeg bare er brandærgerligt.
For familierne har brug for hjælp, og mennesker med handicap har brug for hjælp.
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Jeg synes simpelt hen ikke, den pointe er fair.
Jeg har faktisk rigtig stor respekt for det meget store engagement, som ordføreren fra Dansk Folkeparti har på handicapområdet, men ministeren på handicapområdet har lavet det mest vilde, vigtige projekt på handicapområdet, nemlig evalueringen af det specialiserede område.
Så det er ikke, at vi, når vi har den afdækning, ikke kan se, hvor det er, det bærer hen.
Jeg ved godt, at vi har haft diskussionen, også på de sociale medier, om: Hvorfor ikke handle nu, hvis vi godt kender problemet?
Men det kan godt være, at vi kender en stor del af problemerne, men hvis vi skal løse tingene ordentligt, er vi nødt til at afdække det.
Så jeg synes simpelt hen ikke, at det er fair og ordentligt, for ministeren for sociale forhold og handicap har faktisk lavet det mest vigtige og væsentlige, nemlig at lave en evaluering for det specialiserede socialområde.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Jeg undrer mig tit over Socialdemokratiet, også i forhold til hvordan de stemmer gode forslag ned i Folketingssalen.
Det undrer mig jo netop også, fordi vi, som ministeren også sagde, har fremsat det her før, altså noget a la det samme, og hvor Socialdemokratiet var forslagsstillere sammen med os.
Vi havde faktisk et flertal uden om den daværende regering, og det, der så sker under den her behandling, er, at Socialdemokratiet får kolde fødder og sammen med Venstre går med og får nedsat en arbejdsgruppe, mens det, der jo netop var behov for, var at give familierne en mere fleksibel hverdag, så det kunne dække familiens og barnets samlede hjælpebehov.
Og nu står vi her igen, hvor Socialdemokratiet endnu en gang kommer med en undskyldning.
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Hr. formand, tak for det.
Ja, i disse tider er det jo væsentligt lige at være grundig omkring at få sprittet ordentligt af og få holdt afstand, og det synes jeg faktisk vi har været rigtig gode til.
Om ikke andet bliver jeg da mindet om det fra formandens stol, så også tak for det.
Jeg synes faktisk, at ministeren her har været meget skarp i for det første at anerkende forslagsstillerne på den her omsorg og opmærksomhed, der skal være på mennesker med handicap, men samtidig også sige, hvad det er, der gør, at regeringen ikke bakker op, og nu kan det jo ikke komme som en overraskelse for mine kollegaer herinde, at jeg støtter op om, at vi ikke anbefaler at tilslutte os beslutningsforslaget.
Når det så er sagt, synes jeg faktisk, at den her generelle diskussion om mennesker med handicap er væsentlig og nødvendig.
Jeg har lige været en del af et møde for CP-foreningen, hvor også ordføreren fra Enhedslisten, hr. Jakob Sølvhøj, deltog, og hele den der diskussion af, hvorvidt vi overhovedet har handicap oppe på dagsordenen – altså om det overhovedet er oppe på et sted, hvor man tager stilling, altså det, som bl.a. En million stemmer og Danske Handicaporganisationer i forening har sat spørgsmålstegn ved – har jo faktisk vist, at det er nødvendigt at få taget de her generelle handicapdiskussioner.
Om det så er forslagsstillerne eller om det er organisationerne, er det jo væsentligt, når vi ser på, hvordan mennesker med handicap trives; om det er børn eller om det er voksne, er det en væsentlig pointe.
Så det, at vi i hvert fald fra Socialdemokratiets side ikke kan støtte det, betyder jo ikke, at vi ikke mener, at det er væsentligt, at man skal skabe tryggere og bedre rammer og fleksible rammer.
Det, som man måske lige kan tage fat i, og som jeg i hvert fald også hæftede mig ved i det, som ministeren sagde, er den bekymring, der kan ligge i, hvad det er for en opgave, forældrene har, når man i forvejen har et barn, som har brug for meget hjælp, og samtidig også den betryggelse, man har fået i, at man faktisk godt kan samle hjælpen og få den.
Så det er med de ord, jeg vil sige nej tak til forslaget.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Tak for det.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at sige til Venstres ordfører, at det så måske kan forklare, hvorfor Venstre, da man havde regeringsmagten, ikke prioriterede at holde hånden under kernevelfærden og valgte at prioritere skattelettelser højere end det at lade pengene følge med, når der kommer flere børn og flere ældre.
Jamen man behøver ikke at rulle med øjnene, for det er jo i virkeligheden sådan, at hvis man underfinansierer velfærden, vil der også blive mere pres derude.
Det er ikke hele svaret, og det har man ikke hørt mig stå at sige her i dag.
Der er en strukturel forklaring, der handler om en for presset økonomi.
Der er også en strukturel forklaring, der handler om en overstyring af en ældresektor, der har skubbet fagligheden og mødet og relationen mellem medarbejderne og de ældre i baggrunden, med styringsregimer, der tilgik vores ældrepleje, som om det kunne betragtes som et marked.
Det skal vi væk fra; det skal vi have gjort op med.
Og jeg vil bare sige, at ud over et løft på over 3 mia. kr. indtil videre hvert eneste år, i øvrigt en udligningsreform, der sikrer bedre muligheder for velfærd i alle landets kommuner, er der en finanslovsaftale, den seneste, der løfter med 1,8 mia. kr.
Jeg synes, det er meget flot, at Venstres ordfører slår ud med hånden og siger: Vissevasse, det er ingenting.
Jeg kan se på formanden, at jeg skal til at holde mund, fordi tiden er gået, så lad mig runde af på en positiv note: Jeg glæder mig rigtig meget til at drøfte videre med Venstres ordfører om, hvad vi kan gøre.
Så lad os slutte på en positiv note for at sikre en mere værdig ældrepleje.
Jane Heitmann (V), 2021-03-02:
Jeg bliver bare nødt til at spørge om noget.
Altså, ordføreren svarer jo ikke på det, jeg spørger om.
Hvad er det reelt for nedskæringer, som ordføreren mener at der har været de sidste år?
Hvor er det, der er blevet skåret på ældreområdet?
Jeg er helt med på, at der under Helle Thorning-Schmidt blev færre penge til velfærd, og at det gik ud over bl.a. pædagogerne – og vores børn jo.
Men hvor er det reelt, der er blevet skåret på ældreområdet?
Hvad er det, ordføreren mener, når ordføreren står og siger mange års nedskæringer?
Hvad er det, der er blevet skåret væk?