runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Tak for støtten til forslaget.
Så går det da fremad med opbakningen og frem mod noget, der peger på, at vi, hvis vi presser dem, måske kunne overtale Socialdemokratiet, i forbindelse med at vi skal lave den første finanslov efter et regeringsskifte, til at være med til noget visionært på landbrugssiden.
Jeg vil godt benytte lejligheden til at sige, at der med hensyn til den overskrift, vi har på Enhedslistens forslag om at oprette Danmarks økologiske jordbrugerfond, senest er sket det, at det navn er blevet taget af Danmarks Naturfredningsforenings fond, så hvis der er nogle, der er lidt forvirrede over, hvad det er for et forslag, kan jeg godt forstå det.
Så vi er nødt til at finde på et andet navn, og jeg er helt åben, over for hvis hr. Christian Poll har et bedre navn til den her statslige jordbrugerfond.
Vi må have en proces, hvor vi finder et andet navn end det, der er blevet brugt.
Jeg synes, det vil være rigtig godt, hvis vi er flere partier, der kan være med til at gøre den nye fond, der kommer her med Danmarks Naturfredningsforening som initiativtager, til en succes.
Det er vigtigt, at der er flere, der er med til at sikre, at den fond bliver en succes, hvis det er sådan, at vi skal frem til, at vi skal overtale Socialdemokratiet til at indse, at sådan nogle fondsdannelser er noget godt.
Og jeg vil godt høre ordføreren om, om vi kan være sammen om at udbrede kendskabet til de fonde, der ligesom opstår og kan være med til at være fremtidens landbrug.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Jo tak, meget gerne.
Vi var ude med det samme, da DN og Økologisk Landsforening kom med deres fond, og gav den thumbs up, så vi synes sådan set at det her er vejen frem.
Lad os finde på et navn, ja.
Måske skal det være noget med andelsbevægelse 2.0 eller noget i den stil.
For jeg synes, der er store perspektiver i at gentænke andelstanken og bruge fællesskaber på alle planer.
Og der er det jo vigtigt at huske på, hvad fællesskaber kan være, for det kan være en lille forsamling af private forbrugere; det kan være kommuner; det kan være staten.
Det er alt sammen fællesskaber, som gør, at tingene kan rumme mere end det rene fokus på, hvad man tjener og har af profit i morgen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Jeg tror, vi skal videre end den der gætte navne-leg, og jeg tror ikke, at vi kommer frem til, at det er en andelsbevægelse, vi er ved at skabe her.
Det er tænkt som en fondsdannelse.
Jeg tror, at vi skal lade det være op til forbrugerne og landbrugets producenter at prøve at forny andelsbevægelsen.
Det er jo sådan set også det, der sker via butikker og via de driftige andelsbevægelser, som findes, også via dem, som er noget mindre end de allerstørste andelsselskaber i Danmark.
Det her er altså et forslag om at lave en statslig fond, og det vil vi meget gerne i samarbejde med Alternativet trille videre med.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Det vil vi også gerne.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Noget af det sidste, spørgeren nævner, er jo lige præcis det her med endnu mere landbrugsjord på offentlige hænder, og det er bare igen et nej tak herfra.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Og hvis man tænker tilbage på andelsbevægelsens oprindelse osv., er der jo nogle af de samme tanker i det.
Det, der bare er forskellen, er jo, at det er et privat initiativ, og at det er privat ejendomsret, der bliver beskyttet, og ikke mere eller mindre offentlig ekspropriation af landbrugsjord i Danmark.
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at prøve at komme med nogle bud på, hvordan omstillingen af landbruget kan støttes, og også, hvad kan man sige, med nogle bud på, hvordan landbrugets økonomiske krise kan håndteres.
Vi har dog nogle betænkeligheder.
Det er jo ikke, fordi vi principielt er imod jordbrugerfonden; det tror jeg at rigtig mange her vil vide, for vi har arbejdet med adskillige typer af forslag i SF, uden egentlig nogen sinde at have landet en sådan færdig model.
Men når vi har nogle betænkeligheder i forhold til det her forslag, er det, fordi landbrugsgælden på den her måde flyttes fra banker og kreditselskaber til offentlige selskaber, og også det, at risikoen ved den foreslåede fond er meget større end ved den grønne investeringsfond, som også bliver nævnt, fordi man kun støtter én ting.
Hvis nu prisen på økologi falder, kan fonden komme til at lide et meget stort tab, som ikke dækkes af indskuddet alene, og derfor vil fondens øvrige finansiering blive relativt dyr.
Hertil kommer, at den del af midlerne, som skal dække natur og skov osv., vil komme til udtryk i form af lavere indtjening og afkast.
Så man kan ikke rigtig efter vores mening sammenligne de to fonde.
I SF mener vi, at udviklingen af økologien, de økologiske produkter og det økologiske areal skal ske på markedsvilkår med offentlig støtte til omstilling, til forskning, til udvikling osv. – og meget gerne mere støtte end den, vi har nu, og med nogle meget mere ambitiøse mål, end vi har nu.
Så mener vi ikke, at mere natur i landbruget udelukkende skal være forbeholdt de økologiske arealer.
Vi er optaget af, at det skal kunne friste alle landmænd, ikke kun økologer, at lave mere natur på deres arealer.
Så har jeg et spørgsmål, som også relaterer sig til forslaget: Hvorfor skal landbrug altid være små?
Altså, der findes jo også store økologiske brug, som i høj grad bidrager til at give omstillingen et skub.
Reelt indebærer forslaget offentlig støtte af natur og skov.
Det har vi meget sympati for, men vi synes, at pengene skal bruges dér, hvor det giver mest mening – det kan være bynær skov, følsom natur eller andre kriterier – og ikke dér, hvor der mere eller mindre tilfældigt er en økologisk landmand, der ønsker at sælge til en jordbrugerfond.
Så vi bliver derfor lidt sværere at friste til at bakke op om forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Det forslag, som vi behandler nu fra Enhedslisten, er et forslag om, at staten skal gå ind via sådan en fond og opkøbe landbrugsjord.
Det siger vi fuldstændig klart nej til i Venstre.
Det er en nationalisering af det, og det synes vi ikke det skal være.
Det er jo også fremgået af debatten og i de tidligere spørgsmål- og svarrunder, der har været indtil nu, at der er en række forskellige ting, vækstfonde og andre ting, som man kan sige hjælper med at løfte rammevilkårene.
Men at staten skulle gå ind og via sådan en fond begynde at opkøbe landbrugsjorden, det siger vi klart nej til fra Venstres side.
Nej til nationalisering.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Ejerskabet til jord er jo fuldstændig fundamentalt i det her forslag.
Det, vi diskuterer, er, om det er nogle få, der skal eje landbrugsjorden, eller om det skal være de mange.
Skal det være få danskere og udlændinge, eller skal det være os alle sammen?
Jeg tror, at man skal passe på med at sige, at det er staten, for hvis det er staten, er det jo os alle sammen.
Så sikrer vi, at alle danskere er med til at eje dansk landbrugsjord.
Den mælkebonde i Vestjylland, der er ved at gå konkurs, og som er ulykkelig over, at det er nabolandmanden, der skal opkøbe den gård, som han har haft i generationer, ville, hvis han havde mulighed for at lægge det ind i en fællesskabsejet fond og blive på sin gård, foretrække det.
Kunne der ikke også være rigtig gode argumenter for, at vi i fællesskab skulle eje landbrugsjorden?
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Jamen jeg tror, at Enhedslisten har kigget en gang til Rusland og Kina og set, hvordan det gik med de statsligt drevne landbrug.
I nogle tilfælde fik man godt nok købt en traktor påfyldt dieselolie, men da den så var løbet tør for dieselolie, vidste man ikke, hvad man skulle gøre.
Det var sådan set et godt billede på, at det ikke gik i Rusland med de statsligt drevne landbrug.
Så der er et klart svar fra Venstre: Nej til nationalisering af landbrugsjorden.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Noget, man med sikkerhed ved om hr. Erling Bonnesen, er, at han, når han ikke lige ved, hvad han skal svare, begynder at sludre i helt ekstrem grad, og det synes jeg det her var et eksempel på.
Jeg vil bare gerne spørge en gang til: Hvorfor er det så attraktivt for Venstre, at det er nogle få, der ejer landbrugsjorden, i stedet for at vi kunne eje den i fællesskab, så det var alle danskere, der ejede landbrugsjorden?
Hvad er det for en voldsom ideologisk blokering, vi her har at gøre med?
Det handler om, om alle danske borgere skal være med til at eje landbrugsjorden, eller om det kun skal være nogle få.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Så er der i hvert fald ikke efterladt nogen som helst tvivl.
Jeg ville virkelig være bekymret, hvis vi her havde fået skabt et mudret billede.
At Enhedslisten siger, at det, jeg svarede, var noget sludder, bekræfter mig i, at jeg er på rette spor, når jeg klart og tydeligt siger, at staten ikke skal købe landbrugsjord.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg lod mig lige kort forvirre af, at det er et beslutningsforslag, vi behandler, og at der derfor er rokeret lidt om i ordførerrækken, og forvirre af formanden, for jeg hedder faktisk Carsten Bach.
B 59 handler jo kort og godt om statsligt opkøb og drift af landbrugsjord.
Det bliver et nej fra Liberal Alliance.
Nu er det godt nok ikke fredag i dag, men hvis det her var X Factor og jeg havde haft en stor, rød knap med et stort, rødt kryds, ville jeg have trykket på den nu.
Jeg får så lidt senere lejlighed til – det håber jeg i hvert fald på – at trykke på en anden rød knap.
Det vil jeg så gøre.
Liberal Alliance ønsker nemlig det stik modsatte.
Jeg vil faktisk gerne her fra talerstolen i dag opfordre ministeren til at indkalde til drøftelser, endda måske snarligt, for om muligt at få afhændet nogle af de eksisterende offentlige landbrugsarealer.
For i Liberal Alliance mener vi, at en markedsdrevet udvikling af økologien er vejen frem, en vej, hvor det er den enkelte landmand og efterspørgslen fra forbrugerne, der er afgørende for, om en landbrugsbedrift skal være økologisk eller ej.
Så Liberal Alliance må helt klart afvise beslutningsforslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille det samme spørgsmål til hr. Carsten Bach, som jeg stillede til hr. Erling Bonnesen, nemlig: Hvorfor er det så vigtigt, at det er nogle få, der ejer dansk landbrugsjord, i stedet for at det er noget, som vi ejer i fællesskab?
Jeg forstår det grundlæggende ikke.
Det er jo ikke, fordi det ikke er landmænd, der skal dyrke jorden.
Det er jo ikke, fordi landmænd ikke får afgørende indflydelse på, hvordan man vil tilrettelægge driften.
Det kan sikre det generationsskifte, vi alle sammen bekymrer os voldsomt over.
Det kan endda være med til at løse klimaudfordringen.
Vi kan være med til at skabe mere natur i landbrugslandet.
Vi kan bruge det til at løfte så mange samfundsmæssige goder.
Hvorfor er det ikke et attraktivt forslag for Liberal Alliance?
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Jeg forstår udmærket godt, hvorfor fru Maria Reumert Gjerding ikke forstår mig, og det er ganske simpelt, fordi der er en meget, meget stor ideologisk afstand imellem fru Maria Reumert Gjerding og det konkrete forslag, vi behandler her i dag, og så undertegnede.
Jeg vil meget gerne i den her sammenhæng opretholde ejendomsretten, og der er allerede den dag i dag nogle, der ejer den omtalte landbrugsjord, og det synes jeg de skal blive ved med at gøre.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Men vi går mod en strukturudvikling, som betyder, hvis den fortsætter med samme takt, at vi har ét landbrug tilbage i Danmark om 10 år.
Det må man da også på en eller anden måde reflektere over politisk.
Hvad er det faktisk for et landbrugserhverv, vi ønsker os?
Hvordan ser vi perspektiverne i det her?
Hvordan sikrer vi arbejdspladser?
Hvordan sikrer vi mangfoldigheden i det, der bliver dyrket?
Der er tale om et erhverv, der fylder enormt meget i vores land.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Jeg tror måske, at det er ved at løbe en lillebitte smule løbsk for fru Maria Reumert Gjerding.
Jeg vil i hvert fald gerne se den statistik og den kurve, der fører frem til, at der i Danmark kun skulle eksistere ét landbrug om 10 år.
Det vil jeg glæde mig til.
For mit vedkommende og for Liberal Alliances vedkommende, som jeg også forsøgte at beskrive i min ordførertale, må markedskræfterne være gældende, og i Liberal Alliance har vi absolut intet imod mennesker, der ønsker at investere i dansk landbrug.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Mange tak for det.
Jeg vil allerede glæde mig til den tur, hr. Søren Egge Rasmussen og undertegnede skal have, til Afrika.
Jeg kan oplyse, at jeg rent faktisk skal til Afrika i næste uge.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Egge Rasmussen skal med.
Men jeg ville lige følge op på i hvert fald et enkelt af de spørgsmål, som ordføreren for forslagsstillerne har stillet i løbet af debatten her.
Det er selvfølgelig noget, der kommer til at ligge ude i en meget, meget fjern fremtid, og med Enhedslistens rotationsprincipper osv. er det slet ikke sikkert, at hr. Søren Egge Rasmussen sidder i Folketinget til den tid.
Jeg vil bare lige være helt sikker på, at jeg nu også hørte, hvad det var, hr. Søren Egge Rasmussen sagde.
Mener hr. Søren Egge Rasmussen virkelig, at Enhedslistens første og måske så også største krav til en kommende finanslov under en socialdemokratisk ledet regering bliver opkøb af landbrugsjord for 50 mio. kr.?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Det har vi en lang tradition for.
Danmarks Grønne Investeringsfond er sådan set et af de fingeraftryk, vi har fået sat på virkeligheden – og den fungerer derude.
Det forslag, vi kommer med her, er jo sådan set et forslag om at lave en konstruktion, som minder om Danmarks Grønne Investeringsfond, men som bare har til hensigt at opkøbe landbrugsjord.
Så ved en finanslovsforhandling vil vi sådan set kun få igennem, at der skal oprettes en sådan fond, og så vil der blive afsat lidt midler til det, og så vil det komme i gang.
Så det er ikke, fordi det er et ultimativt krav; det er bare et godt forslag, vi vil tage op af skuffen sammen med andre forslag og gå til forhandlinger med.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Tak for svaret.
Det var rart også lige at få den præcisering med.
På et andet spørgsmål, som hr. Søren Egge Rasmussen stillede tidligere i debatten her, vil jeg følge op med et spørgsmål og spørge, om hr. Søren Egge Rasmussen ikke mener, at det er hensigtsmæssigt med en eller anden form for nærdemokrati i Danmark, hvor beslutningskompetencen er så tæt på borgeren som muligt, og at Folketinget ikke skal detailstyre den danske befolkning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Jo, vi går også ind for, at kommunerne har en masse indflydelse, og der er jo også kommuner, der ejer landbrugsjord, kan man sige, hvis vi ligesom skulle blive inden for det her tema.
Det har man bl.a. gjort i Aalborg og i Odense, og i Aarhus forpagter man den ud, på betingelse af at den bliver drevet sprøjtefrit.
Så der er man jo lokalt ud fra et byrådsflertal kommet frem til en eller anden lokal forankring, ligesom den beslutning om, at statslige landbrugsarealer skal drives sprøjtefrit, er noget, som er forankret i den periode, hvor Svend Auken var miljøminister og man lagde den linje.
Så der er sådan set demokrati i forbindelse med nogle beslutninger om fremme af økologi.
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Jeg vil bare spørge: Hvor stor en del af den danske landbrugsjord mener Enhedslisten at staten skal eje?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Det vil jeg ikke sætte tal på.
Vi ser det sådan set som en stor fordel, at der er kommuner, der ejer landbrugsjord.
Vi synes også, at det er fint, at der er private initiativer, der laver jordbrugerfonde, ligesom Danmarks Naturfredningsforening har taget initiativ til her, og forhåbentlig kommer frem til at eje landbrugsjord for 100 millioner.
Det synes vi er alle tiders.
Så vi har ikke sådan en facitliste.
Vi kan bare se, at med det, der sker i Finansiel Stabilitet, hvor man indimellem håndterer nogle landbrug, er der sådan set en mulighed for, at man tog de landbrug og sagde: Er der nogle af de her arealer, som vi kan få mere ud af, hvis vi lige tjekker, om ikke der er noget, der skal være naturarealer?
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Privat initiativ er altid velkommen.
Så sagde ordføreren en hel masse ting, som jeg synes er fuldstændig unødvendigt, men jeg fik ikke svar på det, jeg spurgte om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Jeg har mere et mål om, at jeg synes, at fællesskabet skal eje mere jord.
Jeg vil ikke stå her og sige, om det skal være ½ pct. eller 1 pct., der er i facitlisten, fordi jeg synes sådan set, at det er lige så godt, at det er kommuner, der ejer økologisk landbrugsjord, som det er staten.
Jeg synes nok, at det er en tand bedre, at det sker lokalt.
Så vi har ikke en facitliste her, men det, jeg sådan set siger, er, at vi skal udnytte den mulighed, der er, når der er krakkede landbrug, som kommer forbi Finansiel Stabilitet, og der er der sådan set en mulighed for, at vi med en statslig jordbrugerfond kunne få noget ekstra ud af det, og det er sådan set det, der er det klare svar.
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Jeg gentager lige: Fra 2017 til 2020 omlægger vi til økologisk landbrug for 1,2 mia. kr. af skatteborgernes penge.
Det er godt.
Det er 45.000 ha ekstra landbrugsjord.
Det er godt, vi skal bare passe på, at vi ikke ødelægger det marked for fremtiden.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Altså, med fiskeriet er det jo gået den samme vej, nemlig at fiskerettighederne og antallet af beskæftigede er blevet færre og færre.
Det er det samme, der sker i dansk landbrug.
Men jeg vil gerne vide, hvem det er, der deler den analyse, at hvis man laver en jordbrugerfond og omlægger en del af dansk landbrug til økologi under et nyt ejerskab, så slår man markedet i stykker.
Jeg synes, det er en lidt voldsom analyse i en situation, hvor det både i Danmark og på eksportmarkederne kun går én vej meget hurtigt: mod massivt større efterspørgsel.
Så det er bare den analyse, jeg gerne vil sætte spørgsmålstegn ved.
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Jo, det kunne det muligvis godt, men jeg har jo også en lang række andre betænkeligheder i forhold til det, og det er dem, der gør, at vi ikke kan tilslutte os det endelige forslag, sådan som det ligger nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Sådan er det jo nogle gange, når der er gode forslag, som kun fejler en ting, og det er, at man ikke selv har fremsat det.
Og så kan man altid forsøge at finde lidt hår i suppen, det kan man jo altid gå efter.
Men jeg synes, det er lidt ærgerligt, fordi SF jo tidligere har haft medlemmer, der arbejdede meget aktivt for, at der skulle etableres statslige jordbrugerfonde.
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Jeg tror, at jeg med det, jeg har sagt, i hvert fald taler på SF's folketingsgruppes vegne.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Men hvad har så ændret sig?
Det er jo noget, som SF har været en drivkraft for fra helt tilbage i 1990'erne og frem, hvor vi fik nedsat den arbejdsgruppe i Fødevareministeriet, som belyste, hvordan man kunne lave sådan en fondskonstruktion.
Hvad har ændret sig, siden man ikke støtter det i dag?
Der er ikke noget fra Enhedslistens side, der skal fremme, at landbruget nødvendigvis skal bestå af små brug.
Det vil jeg bare gerne understrege, jævnfør ordførerens bemærkning.
Vi har nogle meget store og imponerende økologiske bedrifter i Danmark.
Det er Gram Slot, det er Knuthenlund, og der er andre, som er store, og som virkelig formår at vise, at økologien kan rigtig meget.
Men mit grundlæggende spørgsmål er: Hvad har ændret sig for SF, siden man i rigtig mange år støttede det her forslag og nu ikke støtter det i dag?
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Jamen som jeg sagde, har vi jo en principiel holdning om, at vi gerne vil arbejde på en jordbrugerfond.
Men jeg synes bare, at det forslag, der ligger her, er for begrænset.
Man har begrænset sig til, at det kun handler om økologi.
Det lægger op til at prioritere skov og natur i netop de bedrifter, der indgår i fonden, og det lægger op til, at bedrifterne skal være mindre.
Sådan læser jeg i hvert fald beslutningsforslaget, som det ligger.
SF's gamle forslag omhandlede jo hele landbruget og de yngre landmænds muligheder for at komme ind i landbruget, og det indeholdt også nogle finansieringsmuligheder, som bl.a. også omhandlede, at man skulle kunne have obligationer i den her fond, og at den ikke nødvendigvis skulle være drevet et hundrede procent af staten.
Jeg kan forstå det på den måde, at I også er åbne for at åbne den her jordbrugerfond op for, at den ikke kun skal gælde økologiske brug.
Sådan er det, ikke?
Det er bare det med, at man kan sige, at der er flere formål.
En jordbrugerfond skal jo ikke have som eneste formål at støtte omstillingen til økologi, for det tænker jeg at vi har rigtig mange andre gode værktøjer til at støtte, men den skal i det hele taget give mulighed for investering i landbruget på nogle andre måder.
Orla Østerby (KF), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg vil først og fremmest sige, at forslaget her, B 59, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte, og det kommer sig først og fremmest af, at vi jo går ind for, at der er en markedsdrevet udvikling af økologien, hvor det er landmændene og markedet, der i et samspil afgør, om en bedrift skal drives økologisk eller ej.
Så det er jo ikke sådan, at vi ligger helt stille i Danmark og ikke lægger om til økologi.
Jeg kan også love jer, at økologiske landmænd meget nødig ser, at staten begynder at etablere fonde, som investerer i økologisk landbrug, altså i et marked, som jo er følsomt forstået på den måde, at det marked skal være sådan, at man kan aftage til de priser, som der nu engang er i det økologiske landbrug i dag.
Så er der megen bekymring for dansk landbrug om, at der ikke er nogen tilbage om 10 år.
Jeg kan hilse og sige, at det tror jeg bestemt der er.
Dansk landbrug har en høj kvalitet, der er masser af udvikling, der er unge landmænd, som er meget, meget dygtige.
De landmand skal vi give ro til at drive deres landbrug, og vi skal ikke komme med forslag, som kan ryste deres produktion, i kraft af at der skal puttes statslige penge ind i landbruget.
Der er allerede en række fonde og lignende, der lapper over med det her forslag: Den Danske Naturfond, Vækstfonden, Dansk Landbrugskapital, Danmarks Økologiske Jordbrugsfond m.fl. Det, jeg synes er spændende, er, hvis hr. Simon Kollerup måske på et eller andet tidspunkt skulle gå hen og blive miljø- og fødevareminister i den nye regering.
For så vil han opleve, at der er et grønt kort nede i skuffen, som Enhedslisten vil hive op.
Jeg synes jo, det er spændende at høre i dag fra det parlamentariske grundlag, at det, som den nye regering så skal starte med, er at omlægge dansk landbrug til økologi.
Det bliver spændende at se.
Jeg må bare sige, at fra konservativ side kan vi ikke støtte det her forslag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Lige nu har vi en strukturudvikling i Dansk Landbrug, der kun går én vej: mod færre og færre bedrifter.
Og der er jo lavet en ganske enkel fremskrivning, der siger, at hvis man fortsætter ad den vej, vil man ende et helt bestemt sted, nemlig at inden for en overskuelig tidshorisont vil der kun være ét landbrug tilbage.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for nogle forslag, Det Konservative Folkeparti vil stille for at standse den strukturudvikling, for det er det, der sker af sig selv lige nu.
Så vil jeg også gerne vide: Når ordføreren siger, at der ikke er nogen økologer – sådan hørte jeg det – der vil synes, det her er en god idé, taler ordføreren så på vegne af samtlige danske økologiske landmænd, eller hvordan skal det forstås?