runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-16:
Det vil vi helt klart, bl.a. det med, at man kan have flere forskellige cvr-numre at betale ind til.
Og så kan jeg måske nævne min anden pind i forlængelse af det, for nu har jeg jo tid til det.
For der er egentlig også en anden finte, som ikke rigtig er med i beslutningsforslaget, og det er jo, at man kan indbetale til fem eller ti forskellige lokalforeninger, hvis der er det, og så er det stadig væk alt sammen under beløbsgrænsen, og så bliver det ikke offentliggjort.
Det er egentlig også en finte, som jeg heller ikke synes virker særlig hensigtsmæssig.
Er man over beløbsgrænsen, skal det selvfølgelig offentliggøres, selv om beløbet er fordelt til fem forskellige lokalforeninger f.eks. Så det er en af de andre ting, som ligger lidt i forlængelse af det med selskabsfinten.
Rosa Lund (EL), 2024-05-16:
Jeg kan sådan set godt være enig i, at det er lidt fjollet med to parallelle forhandlingsforløb.
Det er bare, fordi der jo ikke rigtig er sket noget i de her forhandlinger.
Så kan jeg måske bare spørge ordføreren lidt mere konkret ind til det beslutningsforslag, vi har fremsat.
Vil Danmarksdemokraterne så være med til at bringe ind i forhandlingerne i ministeriet, at vi skal have et opgør med de her pengeklubsfinter?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-16:
Jeg forstår godt utålmodigheden, men jeg ved ikke rigtig, om det giver så meget mening.
Ministeren havde faktisk indkaldt til et møde i mandags, som så desværre blev aflyst, uden jeg jo ved af hvilken grund.
Ministeren siger jo også selv i sin tale i starten, at man har interesse i at komme videre med de her forhandlinger, og at man snart vil indkalde til et nyt møde.
Så sådan at lave to parallelle, forskellige forhandlingspor giver ikke så meget mening.
Men det er klart, at hvis man ikke kommer videre og der ikke bliver indkaldt til nogle forhandlinger, er vi næsten nødt til at gøre noget andet, og så kunne det blive relevant med at forhandle i et udvalg.
Men jeg synes, vi skal tage forhandlingerne sammen med ministeren, når ministeren nu har erklæret, at de kommer.
Rosa Lund (EL), 2024-05-16:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kan forstå på ordføreren, at der er nogle ting i det her beslutningsforslag, som man er i tvivl om praktisk kan lade sig gøre – det var i hvert fald det, jeg hørte i forhold til det her med at rykke fristen for regnskabsaflæggelse bl.a.
Jeg er som bekendt lidt utålmodig med de her forhandlinger, så jeg skal egentlig bare høre ordføreren, om ordføreren så kunne forestille sig, at vi arbejdede med det her beslutningsforslag i udvalget, mens vi venter på, at de her forhandlinger egentlig rigtig går i gang.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-16:
Altså, der er jo to sider af det.
Der er dem, der er medlemmer af interesseorganisationer, som jo også skal kunne se, at de støtter et bestemt parti eller en blok af partier.
Det er jo den anden del, der er godt ved åbenhed.
Men jeg synes ikke, at det er et problem, at man som vælger kan se, hvem der støtter hvem.
Altså, hvis man nu tager Rederiforeningen, kan jeg godt forstå, at den måske støtter de blå partier, fordi de går ind for, at der er en DIS-ordning, hvor man helt ud på venstrefløjen synes, at DIS-ordningen skal afskaffes.
Det synes jeg jo er helt reelt at man som brancheorganisation støtter, og at man tilsvarende gør det modsatte, hvis man har andre holdninger.
Hvis det var skjult, var det et problem, men så længe det er åbent og folk kan forholde sig til det, er det sådan set fair nok.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-16:
Grunden til, at jeg synes, det er relevant at diskutere, er jo, at der godt kan være private personer derude, der siger, at de støtter det her af ideologiske årsager, og at de derfor gerne vil støtte og fremme det, men de prøver ikke at påvirke det politiske indhold.
Men lobbyorganisationer arbejder for at påvirke lovgivning og påvirke det, der foregår herinde.
Det vil sige, at når de betaler millioner, er det jo en del af deres strategi for at varetage deres medlemmers interesser i forhold til at påvirke lovgivningen.
Og det er noget andet, end hvis man bare siger, at man støtter nogen, der er enten på højre- eller venstrefløjen.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-16:
Jeg har ikke noget problem med, at man kan modtage støtte hverken fra virksomheder, privatpersoner eller organisationer – og det synes jeg er det principielle.
Det er mere det der med, hvor meget indsigt, der skal være i, at man får det.
Altså, det er jo for, at danskerne skal kunne følge med i, om man har en eller anden særinteresse, så man tager en beslutning på det forkerte grundlag; det skal man kunne få noget gennemsigtighed i.
Og jeg synes da, at det er helt oplagt, at vi får lavet nogle forhandlinger om, hvordan danskerne kan få mere indsigt i det; men jeg har altså ikke et problem med, om det er landbruget, der støtter, så længe det er åbenlyst, og at man som borger eller vælger kan se, at mit parti f.eks. har fået penge fra Landbrug & Fødevarer.
Men at man giver noget fra en brancheorganisation, synes jeg faktisk er helt reelt.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-16:
Jamen jeg synes sådan set, at det lyder relativt positivt, at ordføreren godt kan se nogle af de her problematikker.
Så jeg har faktisk et ekstra spørgsmål.
Det, jeg synes er meget interessant ved det her, er, at det ikke kun er sådan private donorer, men at det faktisk også er lobbyorganisationer som Landbrug & Fødevarer og Dansk Industri, som giver mange, mange millioner til partier.
Det er også derfor, at jeg ikke synes vi skal snakke om de der 1.000 kr. fra ordførerens mor – det er jo ikke den slags beløb, vi snakker om.
Vi snakker om millionbeløb her.
Det er det, der er det relevante.
Så hvad er ordførerens holdning til, at det overhovedet er lovligt, at lobbyorganisationer, som varetager helt specifikke særinteresser, kan give så mange penge til partier?
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-16:
Vi fremlægger den partistøtte, vi får, og fremlægger, hvem der giver bidrag over grænsen på lige omkring 22.000 kr. for nuværende.
Så jeg vil sige: Der er ikke noget at komme efter.
Og fru Rosa Lund er velkommen til at gå ind og kigge i Venstres regnskaber – der er der en liste over, hvem der er så venlige at støtte vores politiske arbejde.
Rosa Lund (EL), 2024-05-16:
Men det er jo så ikke al den private partistøtte, for jeg tror godt, ordføreren selv ved, at man godt kan modtage beløb, der går lige til grænsen af de 20.000 kr.
Jeg tror også godt, ordføreren ved, at man kan modtage støtte, som kommer igennem erhvervsklubber og valgfonde, hvor det jo ikke er tilgængeligt for vælgerne, hvem der kommer med de her penge til partierne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-16:
Venstres svar er meget kort og præcist: Venstre fremlægger i dag, hvad vi modtager af bidrag, som ligger ud over den grænse, der er.
Det er jo offentligt tilgængeligt – vi fremlægger det endda på vores landsmøde – og så kan man gå ind og kigge på det og se, hvilke privatpersoner og andre der støtter Venstre med et højere beløb end den der grænse på ca. 22.000 kr.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-16:
I SF vil vi gerne være med til at kigge på det, fru Theresa Scavenius påpeger her.
Jeg ved ikke, om man skal forbyde det, men jeg synes, at der skal være større åbenhed, så man kan gå ind og kigge på, hvad det er, elementerne giver.
Jeg har det nøjagtig på samme måde, når jeg skal købe en vare i Brugsen, eller hvor jeg handler, for så vil jeg vide, hvor den vare kommer fra.
Jeg har det på samme måde, når jeg køber frugt og grønt, for så kigger jeg på, hvilket land det, jeg køber, kommer fra.
Derfor mener jeg også, at der skal være gennemsigtighed og transparens i lige nøjagtig sådan noget som det her.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-16:
Men jeg er glad for, at ordføreren vil se positivt på det her med faktisk at finde ud af, hvordan vi kan undgå, at særlig lobbyorganisationer får så meget indflydelse.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Når – og jeg siger bevidst »når« – vi engang når frem til en aftale omkring det her emne, blandt alle de partier, der deltager, så bliver der jo rig lejlighed til at diskutere de forskellige synspunkter, for så bliver det netop fulgt op med et lovforslag, som vi kan diskutere her i Folketingssalen, hvor fru Theresa Scavenius kan give udtryk for sine synspunkter.
Det kan vi også gøre fra Moderaternes side, og det kan dem, der måske ikke er helt enige i det, man er kommet frem til, også gøre.
Så der bliver rig mulighed for, at befolkningen kan følge med i, hvad de forskellige standpunkter er her.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-16:
Jeg synes netop, det afspejler den manglede åbenhed, der er i forhold til pengepolitik, for nu er der så også den manglede åbenhed i de politiske forhandlinger.
Idéen med, at man har lavet det her hus – ordføreren er en del af et nyoprettet parti, der gerne ville ind i det her Folketing – er jo for netop at have de her offentlige politiske samtaler, som borgerne kan følge med i, så de ved et valg derefter kan træffe deres beslutning om, hvad det er for en retning, de gerne vil se.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
I Moderaterne respekterer vi, at vi er i gang med forhandlinger.
Der har været indkaldt til møde, og der bliver indkaldt igen, og hvis vi begynder at sige ja eller nej eller ved ikke til de forslag, der ligger her, så har vi allerede ligesom sagt, hvor vi er i de forhandlinger.
Det er i hvert fald gensidigt, hvad der bliver sagt i forhandlinger, så vi afventer, og så glæder vi os til at få en indbydelse en gang til.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-16:
Hvorfor kan man egentlig ikke støtte et forslag, selv om man har gang i samtaler andre steder?
Hvorfor skal de diskussioner og samtaler ikke foregå her i Folketingssalen?
Det er lidt bekymrende, at alle ordførere har snakket om den her forligskredssamtale, hvor der bag lukkede døre skal holdes nogle møder, som offentligheden og Folketinget ikke kan følge med i.
Hvorfor kan den her debat ikke foregå i det åbne, hvor ordføreren også kan sige noget om, hvad det er, partiet går ind for, og hvordan Moderaterne vil kæmpe for mere åbenhed og transparens?
I er et relativt nystiftet parti, og I havde jo donationer, før I blev til et parti, og det har været noget, der er blevet diskuteret.
Der er jo masser af relevante elementer, hvor I kunne engagere jer i den debat og enten forsvare den måde, I gør det på, eller netop sige, at det faktisk er rigtigt nok, at der er nogle ting, vi godt kan gøre bedre.
Så hvorfor ikke tage de her samtaler og diskussioner her i det åbne offentlige rum?
Hvorfor skal det hele foregå i et lukket mørkt rum ovre hos ministeren?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Tak for ordet, formand, og tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslaget om mere åbenhed om privat partistøtte.
Det er et forslag, som jo langt hen ad vejen er identisk med et lignende forslag fra sidste periode.
Så det er i virkeligheden nærmest en genfremsættelse, vi har med at gøre.
Ministeren var inde på det, og jeg vil også gerne bekræfte, da Moderaterne er en del af regeringen, at vi gerne tager del i de forhandlinger, der allerede er i gang om offentlig partistøtte og mere åbenhed dér.
Det er jo sådan, at der allerede ad flere omgange har været indkaldt til forhandlinger.
Der var også indkaldt til et møde i mandags, som desværre på grund af kalendergenvordigheder blev udsat, men ikke aflyst.
Så forhandlingerne er i fuld gang.
Og dem deltager vi gerne i.
Vi synes også i Moderaterne, at det her er en vigtig diskussion.
Det gælder om at finde de rigtige balancer.
Af den grund kan vi jo ikke støtte beslutningsforslaget, for vi er allerede i fuld gang med arbejdet.
Helt overordnet er det også vigtigt, at vi får fundet de rigtige balancer.
Partistøtte er jo en del af vores demokrati, kan man sige – åbenhed, og hvor meget vi skal have af det, og hvordan det skal være.
Der er også et hensyn til, at borgere i det her land også godt kan være politisk aktive uden nødvendigvis at skulle skilte med det og støtte osv.
Hvor lægger vi niveauerne?
Jeg ser frem til de fortsatte forhandlinger og glæder mig til at møde alle de partier, som har ytret et ønske om at være med.
Jeg er sikker på, at vi finder en god løsning – om ikke i morgen, så i hvert fald i en ikke alt for fjern fremtid.
Så en gang til vil jeg sige, at Moderaterne ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-16:
Det er ting, vi kommer til at diskutere, når vi går ind i forhandlingerne.
Men nogle af de punkter kunne vi være åbne for at forhandle om.
Rosa Lund (EL), 2024-05-16:
Lad mig for vælgernes skyld bare lige spørge her en ad gangen: Vil Liberal Alliance være med til at kigge på beløbsgrænsen for private bidrag?
Vil Liberal Alliance være med til at gøre op med selskabsfinten?
Rosa Lund (EL), 2024-05-16:
Jeg er bare lidt i tvivl.
Altså, jeg kan jo godt høre, at Liberal Alliance gerne vil deltage i de her forhandlinger, og at vi skal revurdere aftalen om partistøtte, men jeg er faktisk lidt i tvivl ud fra talen om, hvad det er for nogle ting, Liberal Alliance gerne vil have revurderet i partistøttereglerne.
Måske ordføreren kunne blive lidt konkret på det.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-16:
Nu køber jeg ikke den præmis, at man kan købe sig til indflydelse.
Og alle partier har jo en ideologi, og alle partier har nogle værdisæt.
Støtte har vi alle sammen brug for i de dyrere og dyrere valgkampe, og hvis der er nogen, der giver støtte på over de her ca. 23.000 kr., så bliver det jo offentliggjort.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-16:
[Lydudfald]
... ordføreren kunne måske godt uddybe det lidt og sige, hvad det er for nogle demokratiske bekymringer, som ordføreren kunne se.
Giver det mening, at vi har store, flotte valgkampe, hvor borgerne har en fornemmelse af, at de kan vælge, altså hvor politikere kan stå og sige, at de går ind for miljøpolitik og klimapolitik og børnepolitik osv., men hvor det i virkeligheden slet ikke er det, der har nogen stærk indflydelse, fordi det i virkeligheden er nogle helt andre kræfter bagved, som betaler for partiernes gilde og dermed også får lov til at påvirke partiernes politik i langt højere grad?
Er det den demokratiske problemstilling, ordføreren har lyst til at forholde sig til?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-16:
Vores vurdering er, at åbenhed generelt og bredt altid er sundt, og det er med den tilgang, vi går ind i forhandlingerne.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-16:
Man kan sige, at Liberal Alliance jo er et parti, der også har været meget åbent omkring meget af deres donationspolitik, og det er sådan set fint, for pengene kommer selvfølgelig et eller andet sted fra, så åbenhed er i hvert fald første step.
Men hvad er det for nogle problematikker, som ordføreren ser, siden ordføreren godt kunne tænke sig at kigge nærmere på det?
For det lyder jo meget pænt, men hvad er det egentlig for et problem, ordføreren ser?
Vi andre ser jo det her med, at der er en skævvridning, i forhold til at man kan betale sig til at påvirke noget politik, hvilket gør, at borgernes demokratiske ret til at vælge nogle partier ind uden pengehensyn svækkes.
Er det også den demokratiske bekymring, ordføreren har?
Er det ordførerens vurdering?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-16:
Tak for ordet.
I Liberal Alliance er vi klar til at kigge på en revidering af aftalen om partistøtte, og vi ser frem til de politiske forhandlinger.
Som forslaget fra Enhedslisten ligger her, kan vi ikke støtte det.
Der er nogle elementer i det, som måske både ikke er praktisk mulige, men som vi også har hørt er noget, der er direkte forkert.
Så vi støtter ikke beslutningsforslag nr. B 152, men går ind med et åbent sind til forhandlingerne med ministeren.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-16:
Så vi er helt klar til at kigge på lige nøjagtig de elementer.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-16:
Det tager vi i forhandlingerne.
Louise Brown (LA), 2024-05-16:
Jeg taler ikke om at sætte gebyret op.
Jeg taler om at betale det fulde beløb, som det koster at rekvirere den her tolk.
I forhold til overbehandling er det jo noget helt andet.
For mig er det en anden problemstilling, for det er vel de sundhedsfagprofessionelle, der sidder med mennesket foran sig, som vælger at tage den beslutning, og der har vi jo en anden snak i vores sundhedsvæsen, fordi der generelt bliver overbehandlet og overdiagnosticeret.
Men det er jo lægens pligt at sørge for, at det menneske, der sidder over for lægen, har forstået, hvad det er, det handler om, og lægen rekvirerer jo en tolk, hvis der er tvivl om, hvorvidt det her menneske har forstået, hvad det handler om.
Så jeg forstår ikke, at det, at der er et gebyr, skulle være årsag til, at der f.eks. bliver lavet overbehandling.
Det giver ikke mening inde i mit hoved.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Jeg beklager det, hvis jeg misforstod ordføreren.
Hvem var det, der skulle betale det fulde beløb?
Det var lidt uklart for mig.
Enten vil det jo betyde, at skatteyderne skal betale endnu mere for at få administreret en ordning, der ikke fungerer, eller også vil det betyde, at den person, der skal bruge en tolk, skal betale endnu mere, end de skal i dag.
Så jeg vil godt lige have afklaret: Hvad var det egentlig, ordføreren mente?
Det andet omkring over- og underbehandling og fejlbehandling er jo ikke noget, jeg finder på.
Det er jo noget, de lægefaglige selskaber siger er et faktum, altså at det sker på grund af den ordning, man har indført.
Louise Brown (LA), 2024-05-16:
I forhold til hvem der betaler, skal det jo være den borger, der har brug for tolkebistanden.
Altså, jeg har en plan om, at når jeg bliver sådan rigtig voksen, skal jeg have mig en bed and breakfast nede i Italien, og jeg er begyndt at lære italiensk.
Når jeg flytter til Italien, kommer jeg ikke derned med en forventning om, at de italienske skatteborgere sørger for, at der er en, der forstår, hvad de siger til mig, og render rundt ved siden af mig og tolker hele tiden.
Det er min egen opgave.
Det er min pligt, når jeg flytter til et fremmed land, at sætte mig ind i kulturen og sproget, og den forventning har jeg også til de mennesker, der vælger at bosætte sig her.
Jeg er med på, at der kommer nogen her af nød, og de mennesker skal vi naturligvis hjælpe.
Men hvis man efter 3 år stadig ikke formår at beherske vores sprog, synes jeg ikke det er for meget forlangt, at man betaler det, det koster at have en tolk ved siden af sig – og her drejer det sig ikke kun om gebyret, men det fulde beløb.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Tak for det.
Det er partiet, der tordner imod bureaukrati i den offentlige sektor, bare ikke, når det er sådan, at det handler om tolkegebyret og integrationsindsatser på sundhedsområdet.
Når det nu vitterlig koster så meget og er så svært at administrere i regionerne, koster lægerne tid, koster administrative ressourcer, giver det så ikke mening at få afskaffet det der tolkegebyr, og så må man klare integrationsopgaven et andet sted i samfundet?
Dermed kan Liberal Alliance endnu en gang flage muligheden for at spare på bureaukratiet, og det er ikke mindre end 5 mio. kr. om året.
Louise Brown (LA), 2024-05-16:
Jo, det ville da være rart, hvis vi kunne det.
Men det er også mig ubegribeligt, hvordan det her kan være så omkostningstungt, og hvad det er for noget bureaukrati, der foregår derude.
Men det er nok, fordi jeg er indrettet sådan i mit hoved, at jeg tænker, at man ringer til en tolk, der kommer en tolk, og så skriver man et papir og sender den regning et eller andet sted hen.
Men det er sikkert, fordi jeg ikke ved, hvordan det foregår.
Men det lyder også vanvittigt, at der skal være så meget bureaukrati omkring sådan en løsning her.
Og så var der noget om, hvem der betaler – men jeg tror, det var det, jeg ville sige.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg synes egentlig ikke, at det er så svært at forstå, når man tænker det ind i praksis.
Der kommer en patient, som har svært ved at formulere sine behov, og lægen konstaterer, at de ikke kan forstå hinanden, og derfor er der brug for noget tolkning, og så skal man have fundet ud af, om der er dispensationsmuligheder og alt muligt andet, før man kan række ud efter den rigtige tolk.
Nogle vil vægre sig lidt imod at få en tolk, fordi det koster penge, og det kan vi også se, da der er meget stor forskel på, hvad det er for nogle typer tolkning, der kommer.
Så det er et bureaukratisk monster, som kræver rigtig meget lægetid og sundhedspersonaletid, men altså også administrativ tid, og det kunne man jo bare afskaffe, sådan at vi i det mindste sparer lidt på administration i den offentlige sektor.
Louise Brown (LA), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg bifalder idéen om at spare en masse administrationsomkostninger og bureaukrati i den offentlige sektor.
Jeg er bare ikke sikker på, det her er det rigtige sted.
Men jeg vil meget gerne kigge på at gøre det endnu nemmere for det sundhedsfaglige personale at rekvirere tolke.
Så jeg vil meget gerne være med til, at vi kigger på det.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Tak for ordet.
Og tak til forslagsstillerne for forslaget om at afskaffe tolkegebyret i sundhedsvæsenet.
Jeg står her i dag som vikar for Moderaternes sædvanlige sundhedsordfører, fru Monika Rubin, som er i Aalborg til et social- eller sundhedstopmøde, tror jeg det er, i KL.
Men I skal ikke være i tvivl om, at fru Monika Rubin og jeg har de samme holdninger på det her punkt; vi mener det samme.
Vi mener i øvrigt også stadig væk det samme, som vi gjorde i valgkampen, og det var jo egentlig, at tolkegebyret skulle fjernes.
Så er det sagt.
I dag er reglerne sådan, at hvis man har boet i Danmark i mere end 3 år og har behov for tolkebistand i forbindelse med læge- eller sygehusbesøg, skal man som udgangspunkt betale et gebyr.
Jeg synes egentlig personligt, det er rimeligt nok at have en forventning om, at personer, der har boet i Danmark i 3 år, kan tale og forstå dansk på et relativt godt niveau, i hvert fald hvis det er muligt.
For jeg tror ikke, det her handler om trodsighed hos dem, der ikke har lært det, eller modvilje, når det er tilfældet.
Tværtimod lyder erfaringerne fra sundhedsvæsenet, at en del borgere og patienter, der har brug for tolkebistand, faktisk bare har svært ved at lære dansk, og der kan selvfølgelig være rigtig mange gode grunde til, at de har svært ved det.
Når det så er sagt, gik Moderaterne i regering – og det er vi jo sådan set stadig væk – med Socialdemokratiet og Venstre.
Det er halvandet år siden, vi gik i regering med dem, og i en regering skal man samarbejde, forhandle og indgå kompromiser, og det betyder, at man nogle gange ikke får det, man ønsker sig, men man får samlet set mere ud af det, end man ville have fået, hvis ikke man havde været med i regeringen.
Der skal være plads til uenigheder i et samarbejde.
Jeg tror i virkeligheden ikke, at vi i regeringen er uenige om, at det optimale er, at man lærer dansk hurtigst muligt, når man bliver borger i Danmark; der tror jeg, vi er meget enige.
Men vi er nok lidt uenige lige på det her område.
Med det sagt kan jeg bare endnu en gang sige, at Moderaterne ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Tak til vikaren for talen.
Vi er nok mange, der havde glædet os til at høre netop denne ordførertale i dag.
Og jeg vil bare høre ordføreren, om ordføreren synes, at tolkegebyret er symbolpolitik, om det rent faktisk løser nogle integrationspolitiske udfordringer, og om det er med til at øge uligheden i sundhed.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Jeg tror, det er ærligt ment, at der er et behov for at motivere folk med udenlandsk baggrund til at lære dansk.
Det er i hvert fald den argumentation, jeg hører.
Når vi har sagt i valgkampen, at det burde fjernes, er det lige så meget, fordi det jo i virkeligheden koster penge i forhold til at give penge.
Argumentation dengang var også, at det gjorde, at der var nogen, der måske fik en dårligere behandling, end de ellers ville have fået.