runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2018-10-24:
Ministeren har jo ret i, at vi er på vej over til Skatteministeriet for at forhandle elbiler, men sandheden om det er jo også, at det svarer til 1 pct. – altså det, som regeringen indtil nu har fundet finansiering til, er 1 pct. af målet om den million grønne biler.
Man regner sådan set ikke engang med, at der vil komme 10.000, men det er bare det loft, man har sat.
Når ministeren så siger, at man vil arbejde målrettet for det, så er det jo igen sådan en lidt blød formulering.
Jeg tror, at bilindustrien har brug for at vide, om man vil tage politiske initiativer, som sikrer, at der kommer en million grønne biler på vejene – eller vil man ikke?
Det er sådan set bare det.
Vil man sikre det gennem politiske initiativer?
Vi ved ikke, hvad for nogle det skal være endnu, for vi ved ikke, hvordan teknologien udvikler sig, men vil man sikre det, eller vil man ikke sikre det?
Tak for det.
Tak for besvarelsen umiddelbart.
Da statsministeren åbnede Folketinget, tror jeg vi var mange, der var positivt overrasket over, at den regering, som nu i 3 år har gjort det billigere at købe gammeldags benzin- og dieselbiler pludselig var begyndt at fokusere på elbilerne.
Derfor var vi også rigtig glade for det signal, der kom fra statsministeren om, at nu skulle der være en million af de grønne biler i 2030.
Når man så læser det her udspil, som kom en uge senere – og man kunne godt få den tanke, at der var en grund til, at det først kom en uge senere, for da havde statsministeren jo ligesom fået alle overskrifterne om, at han ville sikre en million grønne biler – så står der, at det kan betyde, at der kan være en million grønne biler.
Nå, så det er ikke et mål.
Det er ikke noget, man kan regne med.
Det er ikke et klart signal til bilindustrien om, at regeringen vil sikre, at der er en million grønne biler – det er bare et gæt.
Eller hvordan skal det her forstås?
Det er jo det, der er det centrale politisk.
Så spørgsmålet er igen: Uden alle de andre mål, som regeringen måtte have, er målet om en million grønne biler i 2030 noget, regeringen er politisk forpligtet på, eller er det et gæt på, hvad man tror der vil ske, uanset hvad regeringen gør?
Louise Schack Elholm (V), 2018-10-24:
Altså, jeg tror, at man skal være blind for ikke at se, at danskernes tillid til skattevæsenet har lidt et knæk, og det tror jeg den har på baggrund af alle de forskellige sager, som skattevæsenet har været igennem – med udbytteskattesagen, med inddrivelser, der ikke har fungeret.
Det er enormt beklageligt, og det er jo derfor, det er vigtigt, at vi får rettet op på det, og det er derfor, at vi investerer så massivt i skattevæsenet, som vi gør – nu når vi snart op på at investere 12 mia. kr. ekstra i skattevæsenet.
Det er nødvendigt, og det er også nødvendigt at vise danskerne, at der er en konsekvens, hvis ikke man lever op til sine forpligtelser og betaler sin skat, for det er der, og risikoen for at blive opdaget er væsentlig større nu, end den har været i lang tid, altså fordi vi har investeret så massivt i skattevæsenet.
Jeg synes jo også, det er positivt, at vi kan se, at der i forbindelse med udbytteskattesagen er blevet rejst så mange retssager.
Så vi forfølger rent faktisk dem, der prøver på at snyde os.
Og det viser jo også noget i forhold til skattemoralen, altså at det ikke er i orden, at folk snyder os, og at vi kommer efter dem.
Sådan skal det være.
Men jeg tror ikke, at ordførerens forslag er det, der løser problemet.
Jeg tror, det er et generelt problem med mistillid til skattevæsenet.
Louise Schack Elholm (V), 2018-10-24:
Vi mener jo grundlæggende, at dem, det går ud over, er dem, der ejer grunden; det er ikke håndværkerne på den.
Altså, der er en privat ejendomsret, og den skal man respektere.
Det tror jeg hænger sammen med, at de har oplevet, at inddrivelse ikke virker, og derfor tænker: Hvis ikke jeg betaler mine regninger, er der ikke nogen, der kommer efter mig.
Så jeg mener ikke, at der er nogen grund til at bryde med den private ejendomsret, fordi folk har manglende tillid til skattevæsenet.
Det arbejder alle hårdt på at rette op på, og det er vigtigt, at vi får styr på det, for selvfølgelig skal man kunne have tillid til skattevæsenet.
Jesper Petersen (S), 2018-10-24:
Jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarer på spørgsmålet, for det går jo meget specifikt på det her med, at regeringen har forringet skattevæsenets muligheder for at foretage kontrol af sort arbejde og social dumping på byggepladser på privatejet grund, i forbindelse med bygninger til privat brug.
Man kan jo bare se på de svar, der er givet af ministeren selv, at det jo altså indebærer, at i forbindelse med den fælles myndighedsindsats, der er, er den mulighed svækket med hensyn til de byggegrunde.
Der var ingen i branchen, der bad om at få det indgreb.
Hverken lønmodtagere eller arbejdsgivere var interesseret i, at regeringen lavede den forringelse af skattevæsenets kontrolmuligheder.
Når man spørger virksomhederne selv, mener de, at opdagelsesrisikoen er ringere, og samtidig giver det faktisk ret mange penge de steder, hvor der bliver lavet kontrol mod social dumping, så skulle vi ikke også gøre det i de her tilfælde?
Hvorfor er det, at Venstre ikke vil være med til det?
Tak for det.
Jamen jeg kan egentlig være meget enig i mange af betragtningerne om selve det arbejde, der ligger bag det her.
Jeg synes også, det er rigtig positivt og godt, at vi kan gennemføre den her lov nu.
Når det sker, er det jo, fordi der også er enighed om, at der er et problem her.
En af de ting, som er kommet frem på det sidste, er jo, at risikoen for at blive opdaget synes de virksomheder, der opererer derude, er blevet væsentlig mindre.
Samtidig har regeringen – og måske er det en del af sammenhængen – forringet mulighederne for, at skattevæsenet kan føre kontrol på byggepladser på privatejet grund.
Jeg vil bare bede ordføreren om at forholde sig til, om det, når vi nu er i gang med at tage det her problem rimelig alvorligt, så ikke er nu, man skal genoverveje, om det var en helt klog beslutning at give skattevæsenet ringere muligheder for at foretage kontroller på byggepladser på privatejet grund – fordi det jo har betydet, at man i forbindelse med den fælles myndighedsindsats, der er i form af politi, arbejdstilsyn og skattevæsen, må gå uden om de steder, hvor skattevæsenet ikke kan komme med, og så er der jo ligesom større frihed til måske ikke at spille efter reglerne inde på de byggepladser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-10-24:
Jo, det kan jeg sådan set bekræfte.
Og så begynder man måske at søge andre græsgange.
Så man taber noget kompetence.
Man taber selvfølgelig også noget i forhold til kontroltrykket, fordi det måske er svært at fastholde fokus, hvis man hele tiden skal tænke på, om man nu får den nye bevilling.
Det område, som ordføreren spørger ind til, er jo ikke et område, som man kan sige er blevet løst.
For så var det lidt noget andet, altså hvis vi kunne se, at der ikke var nogen problemstilling.
Der kunne være kommet noget EU-regulering eller anden lovgivning fra Folketinget, som havde gjort, at man ikke havde behovet for det mere.
Men behovet er der jo stadig væk.
Så jeg er sådan set enig i, at det kunne være meget gavnligt, at man prøvede på at få lavet permanente bevillinger på det her område, men også på andre områder inden for skattekontrollen, hvor det jo ikke ser ud til, at man lige inden for den seneste årrække har løst problemet.
Jesper Petersen (S), 2018-10-24:
Jeg tror, at vi, hvis man har lyttet til ordførertalerne, ser ret ens på det og på lovforslaget og også på baggrunden og mulighederne for at komme videre.
Der er nogle spørgsmål her om social dumping, som jo også fylder noget, fordi der på samme tidspunkt, som vi behandler det her lovforslag, også er forhandlinger om finansloven, og det er ikke nogle, som regeringen, lader det til, er interesseret i at skulle lave en bred aftale om.
Men et af de emner, vi har været meget optaget af, er jo, at vi får en permanent bevilling til indsatsen omkring social dumping, så det ikke er noget, man hvert år skal til at lave på ny, men at der altså er en permanent bevilling.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge Dansk Folkeparti, der jo har en nøglerolle i de forhandlinger, om ikke det er noget, vi kunne være enige om at få, fordi det jo altså mindsker presset på lønmodtagerne ude på arbejdsmarkedet, og det jo simpelt hen også har vist sig at være en god forretning for statskassen.
For man finder desværre så mange tilfælde, hvor der ikke er orden i sagerne.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-24:
Vi har jo et Socialdemokrati, der påstår, at de er interesseret i at overtage regeringsmagten i det her land, men som desværre ikke har en seriøs økonomisk politik at fremlægge for danskerne.
Det er det, der er vores problem.
Vores problem er, at Socialdemokratiet ikke har været interesseret i at lave nogen af de initiativer, som kunne øge arbejdsudbuddet markant i det her land.
Det er derfor, vi kommer med et forslag til, hvordan man kan tiltrække yderligere udenlandsk arbejdskraft.
Jeg håber da, at det kan have en endnu større effekt, end det har i Finansministeriets modelberegninger, og jeg vil da sådan set også være åben over for at åbne endnu mere op, end der lægges op til med det udspil, regeringen er kommet med.
Vi prøvede bare at lave et mindre forslag, sådan at det måske også kunne være af interesse for Socialdemokratiet at tage bare et minimum af ansvar for, at dansk økonomis opsving og dansk økonomis vækst kan blive trukket ud i en længere periode, end det ellers ville have været tilfældet.
Pointen er: Vi mangler jer til at sørge for at tage ansvar, og det har der ikke været interesse i.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-24:
Det er jo meget pudsigt, at man skal høre sådan en gang ordlir her, i betragtning af at regeringens egne beregninger, som i øvrigt er blevet kritiseret sønder og sammen af Dansk Industri tidligere i dag, viser, at det er ganske få personer, som vil kunne tiltrækkes med sådan en beløbsordning.
Så jeg synes egentlig, at regeringen skulle tage og blive enige med sig selv om, om det er få hundrede mennesker, man vil kunne få ind på det her, eller om det i virkeligheden er noget, som skal redde dansk økonomi.
Altså, man kan jo ikke mene begge ting på en og samme tid.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-24:
Det var noget af en retorisk kolbøtte, som spørgeren kastede sig ud i, og desværre landede man hverken politisk eller økonomisk eller faktuelt helt på benene igen.
Pointen er, at man jo ikke kan konstatere, om der var kommet flere, altså endnu flere flere, hvis man nu havde fastholdt de dagældende regler.
Derfor kan man ikke konstatere eller konkludere, som spørgeren gør.
Det, vi kan sige, er, at vi kan se, at der er en øget efterspørgsel ude i virksomhederne på arbejdskraft, og det vil sige, at presset bliver større, og vi kan se, at der er det problem, at i nogle af de østeuropæiske lande er der ikke så mange længere, der har lyst til at komme og arbejde her, der er ikke den samme stigning, som der har været tidligere, og det vil sige, at vi skal se bredere ud, og det vil sige, at der er et større behov.
Det store behov har Socialdemokraterne jo øjensynlig ikke noget som helst svar på, og det er det, der er det ærgerlige ved den her debat, nemlig at man klandrer de eneste, som har relevante svar, nemlig regeringen, i stedet for at komme ind i kampen, deltage i den politiske diskussion og se på, hvordan vi løser de udfordringer, Danmark står over for, så Danmark også fremadrettet kan have så stærk en økonomi som muligt.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-24:
Så det, jeg hører ministeren sige, er, at ja, det er korrekt, der er ikke sket et fald i tilstrømningen af udenlandsk arbejdskraft, efter man har fjernet greencardordningen, og efter man har hævet beløbsgrænsen i 2016.
Det er jo en dejlig ting at få bekræftet, altså at det ikke har haft nogen påvirkning af det.
Så meget desto mere understreger det vel også, at det heller ikke, når vi sådan set også mener, at det er relevant at kunne tiltrække højt kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, synes at være noget som helst problem med de regler, som er til rådighed for arbejdsmarkedet, som det er i dag.
Tværtimod understreger det så meget desto mere, at man forhindrer og undgår, at der sker løndumping, sådan at det ikke er lavtlønnet arbejdskraft, som kommer hertil ude fra tredjelande.
Og det er jo positivt, at ministeren dermed kan bekræfte, at det var et fornuftigt og godt indgreb, som et flertal i Folketinget uden om regeringen foretog i 2016.
Jeg må nok sige, at jeg ikke kan undgå også kort at berøre, at regeringen selvfølgelig også har et forslag om at sænke beløbsgrænsen igen, ikke bare til det, det var tidligere, men til et endnu lavere beløb, som også vil omfatte kompetencegrupper, som er meget bredere end eksempelvis kemiingeniører, professorer, dataloger, eller hvad det måtte være, men også vil omfatte både faglært og ufaglært arbejdskraft.
Er ministeren enig i, at udenlandsk arbejdskraft fortsat finder beskæftigelse i Danmark, og at der ikke har været en nedgang i tilstrømningen af udenlandsk arbejdskraft efter fjernelsen af greencardordningen og ændringen af beløbsgrænsen medio 2016?
Rune Lund (EL), 2018-10-24:
Tak for det.
I forlængelse af det, som tidligere ordførere har sagt: Det er jo rigtigt, at vi har haft en parlamentarisk arbejdsgruppe under Skatteudvalget.
Det er i øvrigt en model, som man kunne kigge på og arbejde meget mere med, altså at gøre den lovgivende magt til en mere central aktør i udviklingen af ny politik.
Det er i hvert fald noget, vi vil arbejde for i Enhedslisten.
Vi er også glade for den her aftale.
Man kunne godt have gået længere.
Der er også et høringssvar fra LO, som peger på nogle af de steder, hvor man kunne stramme skruen yderligere.
Der vil jeg da gerne tilkendegive her fra talerstolen, at det er noget, vi helt klart vil være indstillet på at se positivt på, for det skal selvfølgelig være sådan, at både virksomheder og borgere i vores land betaler deres skat.
Det er grundlaget for finansieringen af vores velfærdssamfund.
Noget lignende er selvfølgelig også, at vi får lukket ned for alle de mange skandaler og svindelsager, som vi jo desværre er vidne til og har været vidne til i nogen tid.
Det er i forbindelse med ødelæggelsen af det, der før hed SKAT, som er blevet sparet i stykker af skiftende regeringer siden 2005.
Det er også en væsentlig problemstilling.
Men det her omkring sort arbejde er også en væsentlig problemstilling, selv om der i kroner og øre er tale om færre milliarder kroner, end der er med udbytteskatten, svindelen med negativ moms, et kuldsejlet inddrivelsessystem og nogle af de andre ting, som giver store udfordringer og problemer i vores samfund i dag.
Enhedslisten støtter selvfølgelig det her lovforslag.
Det er en udløber af en aftale, som alle partier i Folketinget har indgået.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-24:
Nej, det har vi ingen planer om.
Vi har planer om, at reformen skal træde i kraft fra 1. januar, og det har vi, fordi vi synes, det er en god reform, som vil forbedre virksomhedernes vilkår i Danmark med et godt og effektivt erhvervsfremmesystem, hvor der ikke bliver brugt for mange penge på administration, og hvor der ikke er for mange små organisatoriske enheder rundtomkring, men at pengene kommer ud at arbejde for den konkrete erhvervsfremmeindsats, som virksomhederne har gavn af.
Derfor glæder vi os til, at reformen kan træde i kraft og vil derfor ikke udskyde den.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-24:
Jeg er glad for spørgsmålet, for der ligger vel som forudsætning for det en anerkendelse af, at det er nødvendigt med udenlandsk arbejdskraft i Danmark for at opretholde det tempo, der er i dansk økonomi.
Det er jo sådan, at hvis vi fortsat skal have fremgang i Danmark, fortsat skal have vækst, fortsat skal have øget velstand, så skal virksomhederne også kunne få adgang til den arbejdskraft, som de har brug for, sådan at der er flere, der er med til at løfte væksten, og i øvrigt flere, der er med til at påtage sig den store skattebyrde, der jo også er i det her samfund.
Vi er i den situation, at vi skal tilbage til 2008 for at finde en lavere ledighed i procent.
Vi er kommet under 4 pct. i ledighedsprocent, og derfor er det så vigtigt, at vi ser på, hvor vi kan få arbejdskraft fra.
Her anerkender jeg selvfølgelig forudsætningen i spørgsmålet om, at udlandet er en god idé.
Jeg synes dog, spørgeren har set lidt for flygtigt på tallene, hvis man må sige det på den måde.
Så man kan ikke bare se på øjebliksbilledet og så sige: Okay, så må alt være godt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-24:
Tak for spørgsmålet.
Og der vil jeg godt følge op på det, som spørgeren spørger ind til, nemlig om det ikke er vigtigt, at der også samarbejdes med landbrugserhvervet om de her ting.
Det er jeg sådan set meget enig i, og det er også derfor, det er en del af klimaudspillet, at vi skal lave partnerskaber med landbruget og med fødevareerhvervet for netop at drøfte det med dem, komme med nye ideer og gode kreative tiltag.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-24:
Og jeg savner en regering, som tager ansvar for det danske arbejdsmarked og sikrer, at ledige danskere får adgang til at komme ind på arbejdsmarkedet, og ikke mindst ihukommer, at vi ikke ønsker et samfund, hvor man laver løndumping.
Og jeg må bare minde ministeren om – for jeg tror nemlig, det er meget længe siden, at ministeren har prøvet at have sådan et rigtigt arbejde – at med 145 kr. i timen, som er det, cirka, som regeringen foreslår at indføre som beløbsgrænse, er det ikke højt uddannet arbejdskraft, man taler om der.
Det er både faglært og ufaglært arbejdskraft, eksempelvis en lagermedarbejder.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-24:
Jeg skal beklage over for spørgeren, at jeg blev valgt ved et folketingsvalg tidligere end spørgeren, og det må jeg jo så tage på min kappe – sagt i forhold til de indledende bemærkninger.
Det, der er, er, at vi er i en god situation.
Vi er i den situation, at arbejdsløsheden er under 4 pct.
Det går virkelig godt.
Det kan man takke en ansvarlig økonomisk politik for, lavet primært under VK-regeringene fra 2001 til 2011 og så igen af den nuværende borgerlige regering og fra 2015 og frem.
Det skal vi glæde os over.
Det, vi har brug for, er, at virksomhederne kan få den arbejdskraft, der kan sørge for, at væksten i Danmark kan fortsætte.
Vi har stillet nogle konkrete forslag til, hvordan man kan få mere udenlandsk arbejdskraft.
Det er der brug for, og det er det, der er svaret på hr. Benny Engelbrechts spørgsmål.
Jens Joel (S), 2018-10-24:
Det er præcis derfor, Socialdemokratiet heller ikke ønsker at flytte produktionen et andet sted hen, hvor det gavner klimaet mindre, eller hvor det skader mere.
Det, vi kræver af en ansvarlig regering, er jo, at man sætter det arbejde i system; at man inviterer landbruget ind og sikrer, at de gode erfaringer, der findes nogle steder, bliver overført til andre steder; at man tager fat på klimaudfordringen.
Det kan ikke hjælpe noget, at ministeren siger: Vi er ikke fuldstændig i mål med, hvad der skal gøres om 10 og 20 år, og derfor skal vi ingenting gøre.
Det skal ske nu, og det kan man ikke undskylde sig fra ved at forfladige debatten og sige, at man er nødt til at skyde køerne eller flytte produktionen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-24:
Jamen selvfølgelig kan vi gøre noget, og det bliver jo også gjort.
Jeg registrerer, at landbrugserhvervet selv gør en massiv indsats, og det skal vi selvfølgelig understøtte, alt det, vi overhovedet kan.
Der er jo også sammen med spørgerens parti taget initiativer tidligere, bl.a. i spørgsmålet om udtagning af lavbundsjorder og lignende.
Der er tiltag, selvfølgelig er der tiltag, men skal vi for alvor gøre noget, har vi brug for at blive klogere.
På en række andre områder inden for det ikke kvoteomfattede område, f.eks. når vi gerne vil gøre noget mere for at skaffe noget mere vedvarende energi og reducere energisektorens energiforbrug, så kan vi jo købe en vindmølle eller en elbil.
Og der må man bare sige, at på fødevareområdet ligger der ikke sådan nogle løsninger lige for, som har en stor effekt.
Det er derfor, vi har brug for blive klogere, og det er derfor, vi vælger at afsætte nogle penge til forskning på området, således at vi ikke bare fører en politik – og det var det, jeg beskrev med den måske lidt hårde overskrift, jeg selv har bidraget til, om at skyde dyrene.
Det nytter ikke noget, at vi bare flytter landbrugsproduktionen til udlandet.
Hvis man går ind og bare, som nogle gerne vil – jeg siger ikke at spørgeren nødvendigvis vil det – vælger at ville reducere antallet af kvæg, så er det eneste resultat af det bare, at vi flytter eksport ud af Danmark, at vi flytter kvæg ud af Danmark, at vi flytter landbrugsproduktion ud af Danmark, og at vi øger CO2-belastningen, fordi produktionen i andre lande er langt højere pr. enhed, end den er i Danmark.
Jens Joel (S), 2018-10-24:
Altså, jeg er nødt til at fastholde, at den rapport jo også siger, at der er potentiale, altså akkumuleret 14 millioner tons i 2030.
Jeg spørger igen, ministeren nævnte det selv: Kan man gøre noget på foderområdet?
Ja, det kan man.
Ved man allerede noget om, hvad man skal gøre?
Ja, det ved man. Skulle vi så ikke komme i gang med det?
Ministeren nævner selv handelsgødningen som en udfordring.
Lattergassen derfra er jo 9 pct. af landbrugets samlede drivhusgasudledninger.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Er det rigtigt forstået, at ministeren ikke mener, der er noget, vi kan gøre på nuværende tidspunkt i forhold til landbruget, andet end at skyde dyrene?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-24:
Tak for spørgsmålet, og også tak til spørgeren for anerkendelsen af, at der rent faktisk er sket meget inden for dansk landbrug med hensyn til at reducere udledningerne.
Siden 1990 er udledningerne faldet med mellem 17 og 20 pct. Men hvis det virkelig skal lykkes, og hvis der skal ske noget markant i forhold til at reducere udledningerne, er det ikke nok at indsamle mælkekartoner.
Så skal der virkelig gøres noget.
Og skal der gøres noget, er det helt afgørende, at vi har det rigtige grundlag at gøre det på, og det er jo derfor, at vi i regeringens klimaudspil afsætter 90 mio. kr. til forskning og udvikling på området, således at vi bliver klogere.
For i forhold til at der virkelig skal ske noget, og at der skal rigtig store reduktioner til, så er der i den grad brug for, at vi bliver klogere.
Den rapport, som spørgeren henviser til, anviser rent faktisk ikke de redskaber.
Tværtimod viser den jo rent faktisk, at der er en lang række udfordringer, hvis man vælger at gå ind og reducere eksempelvis mængden af husdyr.
Tak til hr. Jens Joel for spørgsmålet.
Hvis vi ser på proportionerne, stammer over halvdelen af landbrugets udledning af drivhusgasser fra husdyrgødning og dyrenes fordøjelse.
Den resterende kommer især fra emissioner fra brugen af handelsgødning.
P.t. har vi ikke nogen færdigudviklede løsninger, der for alvor kan reducere disse udledninger, ud over at flytte produktionen ud af Danmark.
Den rapport, hr. Jens Joel nævner som begrundelse for sit spørgsmål, understreger faktisk dette.
Jeg hæfter mig i den forbindelse bl.a. ved følgende: For over en tredjedel af de analyserede tiltag er dokumentationen så utilstrækkelig, at vi ikke kan regne klimaeffekten med i vores nationale opgørelse; for nogle af tiltagene kan der være negative effekter for natur og drikkevand, som ifølge rapporten bør afklares, inden anvendelsen af disse eventuelt udbredes; et af tiltagene kan øge mælks indhold af nitrat, hvilket potentielt kan udgøre en sundhedsrisiko; størstedelen af de metoder, som ikke kræver yderligere dokumentation for klima-, naturog sundhedseffekter, bliver allerede anvendt i større eller mindre grad.
Dermed viser rapporten i mine øjne, at der, præcis som regeringen lægger op til, er behov for en yderligere forskningsindsats, hvis vi skal reducere landbrugets udledninger yderligere i større omfang uden at flytte produktionen ud af landet.