runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
I alt for mange år har politikerne smidt om sig med det danske statsborgerskab til rigtig mange, der aldrig burde have haft det.
Derfor er tildelingen af statsborgerskaber og fratagelse af det samme også en vigtig del af det at få løst udlændingepolitikken fra bunden.
Det danske statsborgerskab er en gave, den fineste, kongeriget Danmark kan give, og derfor skal reglerne for tildeling selvfølgelig også være langt hårdere, end de er i dag.
Statsborgerskab skal udelukkende være de ganske få forundt, nemlig de, der er til gavn for Danmark.
Ingen kriminelle udlændinge skal have statsborgerskab; de skal derimod udvises konsekvent og efter første dom.
De, der har fået tildelt statsborgerskab, skal have det frataget, hvis de idømmes en ubetinget frihedsstraf.
De, der kommer fra muslimske lande, hvor vi har statistisk belæg for, at de og deres efterkommere er mere kriminelle, når de kommer hertil, skal selvfølgelig heller ikke tildeles dansk statsborgerskab.
Hver eneste ansøger mener vi bør gennemgå en grundig behandling hos Indfødsretsudvalget, en så grundig behandling, at antallet af behandlede sager helt naturligt ikke vil kunne ligge meget højere end 200-400 årligt.
Vi skal som folkevalgte have god ro i maven, når vi tildeler dansk indfødsret til de ganske få, der fortjener det.
Det er sund fornuft, og det er vel også den egentlige intention med vores grundlovsbestemmelse om tildeling af indfødsret.
Men vi mener ikke, at det er hensigtsmæssigt med en tro og love-erklæring på folks religion, som forslaget her går ud på.
For det første vil vedkommende jo kunne lyve eller konvertere midlertidigt.
For det andet mener vi grundlæggende, at hvad man tænker og tror, er ens egen sag – men islam skal ingen indflydelse have i samfundet.
Forslaget, vi behandler her, vil kunne undgås ved at stemme nej til dem fra de lande, som vi har dårlige erfaringer med, og det er det, vi gør i Nye Borgerlige.
Vi ønsker også at kunne behandle hver enkelt ansøger grundigt i stedet for den massetildeling, som den generelle ligegyldighed og dovenskab hos Folketingets partier desværre i årtier har afstedkommet.
Men vi har hverken behov for at høre om folks politiske overbevisning, deres religiøse overbevisning eller deres seksualitet; det må være en privat sag.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Det forekommer mig meget mærkeligt, at Nye Borgerlige ikke vil støtte, at vi som politikere får den viden, vi har behov for, når vi skal stemme om folk.
Det har fru Mette Thiesen lige stået og støttet under det tidligere forslag.
Så det virker dybt besynderligt, at man ikke vil støtte det nu.
Selvfølgelig er religion en privatsag.
Det er jo det, den skal blive ved med at være.
Det er lige præcis det, det drejer sig om.
Vi risikerer at få islamiske tilstande, hvor tro bliver afgørende for ens status i samfundet, sådan som det er i mange muslimske lande, hvis vi får for meget islam i Danmark.
Det skal vi undgå, og derfor gælder det om, at de, der ønsker, at der skal være mindre islam i Danmark, får mulighed for at stemme nej til dem, som bringer islam ind i landet, altså at stemme nej til muslimer.
Så må man selvfølgelig tage højde for, at det kan være, at folk lyver.
Ja, det kan det, og derfor kan det være, at det er en god idé at få nogle ekstra samtaler.
Det kan også være, at det er en god idé ikke kun at tillægge den her oplysning vægt.
Man skal måske også tillægge andre oplysninger vægt.
Men at være imod, at man får den oplysning, synes jeg godt nok er mærkeligt, når man tænker på, hvordan der blev argumenteret ved det tidligere beslutningsforslag.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Nej, for som jeg sagde i min ordførertale, er det ikke nødvendigt, for med vores politik kan vi sådan set komme uden om det her ved bare at stemme nej til de lande, som vi har dårlige erfaringer med, altså til dem, som kommer fra muslimske lande, hvor vi har statistisk belæg for, at både de og deres efterkommere er mere kriminelle, når de kommer hertil.
Så nej, det mener vi sådan set ikke.
I øvrigt vil jeg sige, at med det kan man så også begynde at diskutere, hvem der synes, det er relevant, at man drøfter politisk overbevisning i den her forbindelse osv.
Vi har ikke behov for det her, og vi mener, at det ikke er nødvendigt.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Det er altså noget tegneseriepolitik, helt ærligt.
Der er selvfølgelig forskel på folk.
Det er så barnagtigt at påstå, at man kan være hundrede procent sikker på, hvordan folk er, når de kommer fra de forskellige lande.
Det er da en vigtig oplysning, om man er en forfulgt kristen, når man kommer fra et muslimsk land, eller om man f.eks. er islamist.
Og det kan godt være, at der så vil være nogle falske konvertitter.
Man skal helt klart tage den slags oplysninger med et meget stort gran salt og også se på andre ting.
Men at sige, at man ikke skal have oplysningen, synes jeg er grotesk.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Nej, jeg synes sådan set, det er ganske sund fornuft.
Vi har klart og tydeligt sagt, at vi ikke ønsker at give statsborgerskab til dem, der kommer fra de her muslimske lande.
Punktum.
Vi begynder ikke lige pludselig at skulle ud i, at man skal have oplyst religion.
Man kan sagtens lyve, man kan konvertere midlertidigt.
Det her vil ikke gøre nogen som helst forskel på den grund, så derfor holder vi os til vores politik, som er den, vi mener er ganske sund fornuft, og det er at stemme nej til dem, der kommer fra de muslimske lande, hvor vi har statistisk belæg for, at de er mere kriminelle, når de kommer hertil.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Jeg hiver lige fat i Nye Borgerliges iranske kandidat igen.
Hvorfor er det, man overhovedet ikke kan få et statsborgerskab, hvis man kommer fra et muslimsk land, men man kan godt sidde herinde og lovgive for Nye Borgerlige?
Nu står Nye Borgerlige til et ret godt valg.
Det vil sige, at vi kan få en ind fra et muslimsk land her, som jo principielt kunne sidde og lyve og have en skjult agenda.
Det er jo sådan, jeg skal forstå det.
Det er jo netop et eksempel på, at der er nuancer, også hos Nye Borgerlige, og at man faktisk godt kan være en god samfundsborger og komme fra et muslimsk land.
Ellers er det jo mærkeligt at opstille folk.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-10:
Jamen hvis logikken er, at det ikke skal have indflydelse på den måde, man stemmer på, og at man ikke kategorisk vil sige nej til folk, der har en bestemt religion, hvorfor er det så vigtigt?
Folk kan være meget troende, og folk kan være lidt troende, folk kan tro på det ene, og folk kan tro på det andet, og folk kan konvertere.
Vi vil hellere danne os et helhedsindtryk gennem en samtale og have en individuel behandling i udvalget.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Men det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det er jo ikke et forslag om, at man skal stemme på en bestemt måde afhængigt af folks religion.
For det er jo rigtigt, at der vil være en masse snydekonvertitter.
Det er der da ingen tvivl om, så derfor er det jo ikke altid, at den oplysning er noget som helst værd.
Men hvorfor skal det være forbudt at få den oplysning?
Det er det, som jeg synes er forkert.
Endnu en gang kan jeg jo høre, at SF ønsker at minimere demokratiet.
Altså, den politiske holdning, som vi har, er åbenbart ikke gyldig, den må ligesom ikke komme til udtryk i en politisk afgørelse.
Vi mener, at kultur betyder noget, vi mener, at det er afgørende, hvilken kultur der foreligger, når vi kan se på, hvor høj en grad af frihed, man har.
Den frihed, vi har i Danmark, afhænger af den protestantisk-kristne kultur, som vi har i Danmark.
Det er helt afgørende.
Derfor er det afgørende, at der ikke kommer en meget stor gruppe af muslimer i Danmark, der får f.eks. stemmeret.
Vi skal ikke kunne tiltrække muslimske indvandrere i en stor mængde, og det ville vi gøre, hvis vi bare giver statsborgerskab.
Vi ønsker at stemme imod.
SF kan jo lade være, men hvordan kan SF være imod, at vi får den oplysning?
Hvordan kan man være imod, at vi effektuerer det demokrati, som vi har, hvor det er en politisk beslutning, at man stemmer om, hvem der skal have indfødsret?
Hvordan kan man så være imod, at man har et informeret grundlag for sin politiske beslutning?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-10:
Det er, fordi vi ikke kan se, hvilken relevans det har for beslutningen.
Vi synes ikke, at man kan skære alle mennesker med en bestemt religion over den samme kam.
Det er så i orden, at fru Marie Krarup synes det, og jeg synes, at fru Marie Krarup får afløb for den holdning her i Folketingssalen netop nu, og det er jo så demokratiet.
Men en del af demokratiet er jo også den form for politik, som jeg bedriver lige nu, og det er at sige, at jeg ikke synes, at fru Marie Krarups holdning skal være definerende for menneskers skæbne, når de skal opnå statsborgerskab, og det er jo så demokratiet i sin reneste form.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jeg kan så forestille mig, at SF gerne vil tage stemmeretten fra en del mennesker, som har de holdninger, som SF så er imod.
Er det sådan, man skal forstå det?
For hvad kan der være galt i, at man får oplysninger, som kan ligge til grund for, hvordan man stemmer i Folketingssalen?
SF forstår ikke, at kultur har stor betydning.
Nej, men så se dog bort fra det.
Vi får også at vide, hvilket køn de har.
Det er der ikke nogen der stemmer i forlængelse af.
Det er der også mange der er ligeglade med.
Hvorfor må man ikke få at vide, hvilket religiøst fællesskab de er medlem af?
Det virker fuldstændig barokt, at man modsætter sig, at der kommer ekstra oplysninger om de folk, der søger statsborgerskab i Danmark.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-10:
Nej, SF har ikke tænkt sig at tage stemmeretten fra folk, der mener det samme som fru Marie Krarup.
Det er også derfor, SF er troppet op på talerstolen her og diskuterer med fru Marie Krarup.
For ordføreren, der står her, anerkender fru Marie Krarups synspunkter, og det vil jeg gerne slå fast, for det skal der ikke være nogen tvivl om.
Der er SF trods alt ikke til stede længere.
Susan Kronborg (RV), 2021-03-10:
Tak, formand, og tak for ordet.
Radikale Venstre er imod beslutningsforslaget, og det skyldes for det første, at forslaget om, at man anfører religion og religiøst tilhørsforhold i bemærkningerne til lovforslaget om indfødsretsmeddelelse, strider mod statsborgerretskonventionen, hvor man ikke må forskelsbehandle på grund af køn, religion, national eller etnisk oprindelse.
Det vil sige, at det ikke er muligt at stemme for det her beslutningsforslag, hvis det er sådan, at vi vil holde os inden for de rammer, som er dannet af de internationale aftaler, Danmark har indgået, og det er et godt princip, at man holder de aftaler, man har indgået.
For det andet har ministeriet fundet frem til, at det vil være ansvarspådragende for staten, hvis det er sådan, at man ender med at afvise statsborgerskabsansøgere på grund af MENAPT-lande-ansøgningsopdelinger, og det samme vil jo så også parallelt gælde her, hvis man anfører religion og man så ender med at stemme nej til de statsborgerskabsansøgere.
Det er jo skatteyderne, som skal betale det, og det synes jeg ikke ville være i orden.
Derudover vil jeg lige tilføje, at det her med at anføre religion i bemærkningerne til lovforslaget om indfødsretsmeddelelse, jo så ikke er et kriterie, som er vedtaget af Folketinget, og derfor vil det heller ikke give nogen mening at medtage en sådan oplysning i lovforslaget om indfødsretsmeddelelse.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Med det her forslag ønsker vi lige præcis at udbygge demokratiet.
Vi ønsker, at politikerne kan stemme om ting, som de faktisk ved noget om, i stedet for som det er nu, hvor de gør det med bind for øjnene.
Vi ønsker at forsvare religionsfriheden, fordi det, der sker, hvis der kommer for stor en mængde af folk med islamisk overbevisning, er, at religionsfriheden vil forsvinde.
Vi burde have gjort sådan, som de østeuropæiske lande gør lige nu.
De siger nej til muslimsk indvandring.
De ved, hvordan det er at leve i ufrihed.
Det har de prøvet, dengang de var lydstater til Sovjetunionen.
De ønsker ikke mere ufrihed.
De siger nej til islam.
Det skulle vi også have gjort.
Vi har desværre fået en stor andel af muslimer i Danmark.
Vi skal sørge for, at de ikke får statsborgerskab, så de ikke får arveret til vores hus.
Selvfølgelig er der nogle af dem, der vil kunne leve op til de ting og kunne acceptere vores frihed, men vi ser gang på gang, at mange af dem ikke kan, fordi det er en indbygget del af islam, at man ikke accepterer individuel frihed.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Allerførst kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, om der slet ikke er nogen grænser for, hvad fru Marie Krarup mener hun har ret til at vide, når hun skal stemme?
Er der ikke nogen grænser i forhold til individets frihed og at kunne have en personlig integritet?
For med den argumentation kan man jo spørge, hvilken religion folk har, hvad deres bedstemor hed, og hvis det var en bedstemor, der hed Sofie, så kan det få en konsekvens.
Hvor langt skal vi gå, for at fru Marie Krarup føler sig tilfredsstillet, i forhold til hvilken viden man skal have for at kunne tildele statsborgerskab?
Det er jo det, der ligger i det her forslag.
Der spørger vi efter noget, som ingen relevans har, nemlig hvad man tror på.
Det er jo noget, man helt selv må bestemme, og ikke noget, man har pligt til at oplyse til andre, heller ikke, hvis man skal søge om statsborgerskab.
Den anden ting er de helt urimelige og generaliserende betragtninger om, hvilke karakteristika der præger folk med en muslimsk tro.
Jeg synes, det er anstødeligt, at man skal høre på den slags bemærkninger, fordi det jo er generaliseringer, som ingen steder hører hjemme.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Det ville nok være en fordel, hvis ordføreren satte sig ind i, hvad islam går ud på, og prøvede at forstå, at den i sin kerne er frihedsdræbende; det er det, der er problemet, og at vores kultur er det modsatte.
Men hvilke grænser der er for, hvad vi ønsker at vide som politikere, når vi skal stemme om, om en person skal have statsborgerskab, synes jeg skal være op til de enkelte politikere.
Det er derfor, vi går ind for, at man skal have en individuel behandling af hver enkelt ansøger, og så må det være op til den enkelte politiker, hvor meget man ønsker at vide, ligesom det må være op til den enkelte person, der ønsker at indgå ægteskab og dermed indlemme en anden person i sin familie, at bedømme, hvor meget viden vedkommende vil have om den person.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Men der er jo forskel på at være borger i et samfund med fulde rettigheder som f.eks. at kunne være med til at bestemme om de love, man skal leve under, og så det at indgå et ægteskab.
Det er jo fuldstændig rigtigt: Fru Marie Krarup har retten til at fremsætte det her beslutningsforslag og stille det her krav, og jeg har så retten til at sige, at jeg synes, det er et tåbeligt forslag, og argumentere for det.
Det er jo sådan set det, jeg synes jeg har gjort her.
Så vil jeg bare sige, at der ikke er specielle karakteristika ved folk, der har en bestemt religion.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-10:
Tak, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat.
Vi står jo som sagt midt i forhandlingerne om nye regler for dansk statsborgerskab, og det, som Dansk Folkeparti foreslår her, har vi allerede diskuteret i forhandlingerne.
Som jeg forstår det, er forslaget bl.a. blevet afvist af regeringen, fordi det ikke kan lade sig gøre inden for de nuværende juridiske rammer, men vi anerkender selvfølgelig, at det er et ønske, som Dansk Folkeparti har.
Vi har jo alle sammen forskellige ønsker.
Fra os Konservative kan jeg sige, at vi ikke har et ønske om at dele ansøgere til dansk statsborgerskab op i grupper efter lande eller efter religion.
Vi ønsker derimod en individuel behandling af ansøgerne, hvor vi kan danne os et helhedsindtryk, og hvis det så viser sig, at en ansøger er glødende islamist og ønsker at erstatte Danmark med et kalifat som Islamisk Stats, så skal vi Konservative nok sige nej til det.
Vi ønsker som sagt en individuel samtale.
Det er også det, man har, når man skal til samtale i en virksomhed, og det er også det, man har, når man skal til session i forsvaret.
Så kan det godt være, at hr. Christian Juhl synes, at det er bindegalt at skulle til en individuel samtale, men jeg har svært ved at se, at der i hvert fald er særlig mange virksomheder, der ansætter folk uden at have det.
Derfor synes jeg ikke, det er helt skørt at bede om det, når mennesker skal være en del af det danske fællesskab.
Så vi Konservative ønsker ikke at sige ja eller nej til statsborgerskab på forhånd alene på baggrund af land eller religion.
Men vi anerkender selvfølgelig, at forskellige partier har forskellige måder at se tingene på, og det er jo netop derfor, vi foreslår, at vi hver især skal have mulighed for at stemme efter vores overbevisning i udvalget, hvis det er sådan, at vi i udvalget laver en individuel behandling af hver ansøger.
Det er det, vi håber bliver et af de mange resultater af de igangværende forhandlinger.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Vi synes jo, det er rigtig fornuftigt med en individuel behandling.
Det har vi jo hele tiden gået ind for.
Men må man så i den individuelle behandling vide, hvilket religiøst tilhørsforhold den enkelte person har, eller må man ikke det ifølge De Konservative?
Det er mit ene spørgsmål.
Hvorfor er det, at det er nødvendigt for De Konservative at sige: Vi vil ikke på forhånd sige nej til nogen, fordi de tilhører en bestemt religion?
Det er jo ikke det, der bliver bedt om her i forslaget.
Det, der bliver bedt om, er, at vi kan få det oplyst.
For nogle gange kan det være, at det gør, at man vil lade det religiøse tilhørsforhold hælde til den negative side, og andre gange kan det være, at man vil lade det hælde til den positive side.
Hvorfor er det, at ordføreren med det samme er sikker på, at man så på forhånd udelukkende vil stemme efter det?
Det er en mærkelig generalisering, som jeg ikke forstår.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-10:
Prøv at høre.
Det er ikke, fordi vi Konservative ikke anerkender, at der er store problemer med islam i Danmark, for at sige det lige ud, og det er jo også noget, vi igen og igen har adresseret, og vi er kommet med forslag til, hvordan man kan imødegå det.
Men når det kommer til lige præcis ansøgning om dansk statsborgerskab, vil jeg give ordføreren et eksempel: Vi ser jo allerede nu i nogle tilfælde, at folk, der har fået afvist deres ansøgning om asyl, konverterer til f.eks. kristendom i håbet om, at de så ikke kan blive sendt tilbage til deres land.
Lad os sige, at man som ansøger er bange for at blive afvist, f.eks. hvis man er muslim.
Men religion er jo ikke noget, man skriver ned på et stykke papir, og så kan man bare skrive, hvad man vil.
Det er derfor, jeg ikke synes, at det er den rigtige måde at gøre det her på.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Hun er heller ikke opstillet for os.
Jeg ved ikke, hvad det er, hr. Lars Aslan Rasmussen mener.
Men jeg indrømmer da fuldstændig – meget, meget gerne – at med vores politik var hun ikke blevet dansk statsborger.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Tak for debatten.
Jeg er jo altså meget enig i, at der er problemer med islamisme.
Man ser det her i Danmark, og jeg har selv set det i Tyrkiet, hvor man er gået fra noget supersekulært til et islamisk diktatur.
Så der er store problemer.
Ordføreren nævner også Frankrig og andre steder.
Men jeg savner bare nogle gange nuancerne, også når Dansk Folkeparti selv opstiller en kandidat fra Afghanistan til folketingsvalget.
Det har jeg lige siddet og googlet mig frem til og fundet på ditoverblik.dk, tror jeg det hedder, som er DF's svar på piopio.dk eller noget i den retning.
Så er det bare, jeg tænker: Hvorfor kan man blive opstillet til Folketinget?
Det er vel netop, fordi der igen er nogle nuancer, ligesom i Nye Borgerlige.
Det synes jeg jeg savner man nævner, altså at det ikke er alle folk fra muslimske lande, der er potentielt farlige for Danmark.
Og jeg tænker, at når man endda kan blive opstillet til Folketinget, er der vel ret mange gode imellem.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jamen altså, det er jo derfor, vi siger, at Nye Borgerliges politik er en tegneseriepolitik, fordi de netop ønsker at generalisere på den her helt groteske måde.
Det ønsker vi jo ikke.
Som jeg sagde, kan vi netop give dispensation i Indfødsretsudvalget.
Vi ønsker, at det her skal være en oplysning, som man kan handle på, hvis man ønsker at gøre det, og som man kan lade være med at handle på, hvis man ikke ønsker at gøre det.
Man kan gå ind og vurdere, om man tror, den er sand eller falsk, for der kan også være løgn i det.
Men der kan også være folk, som er muslimer, og som sagtens kan leve efter de danske normer, for det er trods alt forskelligt.
Så vi har masser af nuancer med, men vi synes, det er grotesk, at vi ikke kan få den oplysning.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Jeg forstod bare på ordføreren før – det blev der sagt i nogle af de indlæg, ordføreren holdt – at folk, der har muslimsk baggrund, ikke skulle have dansk statsborgerskab, og at de ikke skulle kunne stemme.
Men de kan så godt stille op til Folketinget for Dansk Folkeparti.
Det undrer mig, og jeg undrer mig også over, om man så bliver stillet de spørgsmål, altså hvis man er kandidat for Dansk Folkeparti.
For de oplysninger må man gå ud fra man skal opgive og så gå igennem en eller anden test; man må jo gå foran med et godt eksempel.
Jeg savner bare de der nuancer nogle gange, også med hensyn til folk, som kommer fra muslimske lande.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Men jeg tror bare aldrig nogen sinde, du har hørt mig sige, at det er sådan, at der ikke er nogen muslimer, der kan få statsborgerskab.
Altså, det siger vi aldrig.
Men det udelukker da ikke, at der selvfølgelig er nogle, der godt kan, og som allerede har statsborgerskab, og som ikke er et problem.
Så vi har masser af den slags nuancer med; vi generaliserer ikke fuldstændig.
Men jeg vil sige, at det at have en meget stor gruppe af en bestemt religion, især selvfølgelig den islamiske religion, i Danmark er et problem i sig selv.
Det er der ingen tvivl om.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om det slet ikke gør indtryk, at et stort set samlet Folketing har forstået Dansk Folkepartis forslag, men afviser det.
Det er også et Folketing, der kan skelne mellem dansk og udansk, og et Folketing, der kan gennemskue et angreb på at tænke, tro og tale frit – eller i hvert fald retten til at tænke, tro og tale frit – selv om ordføreren så bruger frihedsbegreber for at begrænse den ret, vi har, den frihed, vi har.
Og det er et Folketing, der tager afstand fra totalitære tendenser, for jeg kan ikke se, at der er andet end totalitære tendenser i den tankegang, der bygger på, at vi kristne er en slags overmennesker.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det.
Og tak for en tale, som jeg synes nogle gange fik helt orwellske dimensioner, i forhold til at individuel frihed er krav om oplysninger.
Jeg vil godt starte med at sige, at man ikke får arveret til Danmarks hus, hvis man bliver statsborger; man får stemmeret, så man kan stemme til et folketingsvalg i det samfund, man bor i.
Længere er den sådan set ikke – det er en basal borgerret.
Der er ikke nogen grund til at gøre det mere svulstigt, end det er.
Og det er jo faktisk sådan, at der nu er en langt større del af borgere, som har permanent ophold i Danmark, men som ikke har den demokratiske rettighed, at man kan stemme til et folketingsvalg.
Derfor skal jeg bare høre, om det slet ikke bekymrer ordføreren nu, vi taler om demokratiske rettigheder, at der er en større del af de borgere, der bor her i Danmark, som faktisk ikke kan stemme til den lovgivende forsamling, som de selv er underlagt lovene fra, altså hvis love de også skal overholde.
Det andet spørgsmål vedrører, at ordføreren siger, at det ikke skal registreres, men ligger der ikke en totalitær tendens i det med, at man beder om noget så privat som folks tro, altså at det er noget, de skal oplyse for at kunne opnå den ret?