runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-04:
Det glæder mig selvfølgelig, at ministeren fremhæver nogle af de ønsker og elementer, som Venstre har fået forhandlet ind i de forskellige hjælpepakker – bl.a. eksportpakken på 0,5 mia. kr. og den midlertidige forhøjelse af forsknings- og udviklingsfradraget til 130 pct. synes vi jo er så godt, at det ikke kun skal være midlertidigt, det har vi faktisk foreslået skulle være permanent, så det kunne jo være interessant at høre, om regeringen gør sig de samme tanker, når ministeren nu roser det initiativ, som blev forhandlet ind på Venstres vegne.
Når jeg stiller spørgsmålet om, om der er sammenhæng mellem ord og handling, er jeg nødt til at sige, at det jo med al tydelighed bliver klargjort her i salen i dag.
Ministeren taler om et samfundsbidrag fra den finansielle sektor, det hedder skat, og det er ikke sådan et eller andet med, at det er nogle rare penge at betale, det er skat, som regeringen ligesom alt muligt andet bare har forsøgt at kalde noget, der lyder pænere, men det er en merskat på den finansielle sektor, og det er ikke, fordi jeg er bekymret for aktionærerne i den finansielle sektor.
Jeg er nok mere bekymret for den almindelige dansker, der skal have et lån, eller for den virksomhed, der har brug for finansiering, for al erfaring viser, at de stigende skatter sætter sig i priserne, og så bliver det dyrere at finansiere.
Ministeren siger, at regeringen kerer sig om virksomhederne.
Jeg tror, at det var under åbningsdebatten, at statsministeren fik sagt, at hun elskede iværksættere, og det er jo dejligt.
Det tror jeg vi er mange der gør.
Jeg tror bare, at der er mange, der har lidt svært ved at forstå den måde, kærligheden så udmøntes på – en måde er regeringens ønske om at forhøje aktieindkomstbeskatningen, altså skatten på at investere i iværksættere.
Så er det, at man har svært ved at forstå de rosende ord og regeringens påståede opmærksomhed og kærlighed for et område, når de ord omsættes i konkret handling og udmøntes i ting, der trækker den forkerte vej.
Derfor må jeg bare efterlyse, at der er en større sammenhæng mellem de pæne ord og de konkrete handlinger.
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Først og fremmest tak for at fremhæve, at Venstre jo også i kraft af de brede aftaler, vi laver, har gode elementer med ind i regeringens erhvervspolitik.
Lige præcis et rigtig vigtigt element i rammevilkårene, som erhvervslivet kan bruge, er, når vi kan finde ud af at lave det bredt, altså, når de brede aftaler bliver gennemført, for så kan man regne med, at de virker.
I forhold til forbrugerne i den finansielle sektor er der ingen tvivl om, at der skal ske en markant stærkere konkurrence på det finansielle marked i Danmark, og det vil regeringen understøtte i den kommende tid.
Over for iværksætterne har vi både lavet matchfinansieringsordninger og andre ting, og nu kommer forhandlingerne om iværksætterpakken senere på efteråret.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-04:
Men regeringen har stadig væk den ambition, at det at investere i iværksætterselskaber så skal være dyrere.
Vi har vel europarekord i beskatningen af investering i selskaber, og den ønsker regeringen at hæve.
Det er også det, der ligger bag den kritik af Dansk Industri og Dansk Erhverv.
Det fremgår også af artiklen, at der bliver talt pænt om dansk erhvervsliv, det er fint, men hvornår bliver det så gengældt med noget, der hjælper dansk erhvervsliv?
I stedet for er det en straffeaktion, eksempelvis mod pengeinstitutterne, og så kalder man det et samfundsbidrag, men det er bare stigende skatter.
Men jeg håber, at det drivende og grundlæggende fremadrettet, når vi er på den anden side af corona, skal være, at det er attraktivt at investere i danske virksomheder, uden at staten skal komme og lægge penge oveni.
Det er derfor, det bekymrer mig, at regeringen ikke tager initiativer, som gør, at der er større velvillighed, flere aktive penge, der kan blive investeret i vores virksomheder og skabe nogle arbejdspladser, og det gør man altså ikke ved at gøre det dyrere at investere.
Vi ligger på et tårnhøjt niveau, når det gælder investeringsskat på iværksættere, og der er svaret fra regeringen, at den skal være endnu højere.
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Og jeg kunne være stoppet der, men jeg skal nok prøve at uddybe lidt, hvorfor jeg mener, at der er en meget klar sammenhæng.
Vi har et erhvervsliv i det her dejlige land, der tager ansvar under coronakrisen og har ydet et kæmpestort bidrag i forhold til den grønne omstilling ved at give input i klimapartnerskaberne gennem genstartteams, og det er både i erhvervslivets, regeringens og samfundets helt generelle interesse.
Her har vi i regeringen rost erhvervslivet, og den ros er fuldstændig på sin plads, og jeg gentager den meget gerne i dag.
Jeg mener de rosende ord, og de stemmer godt overens med regeringens handlinger, for vi har gennemført en række mærkbare initiativer, som understøtter dansk erhvervsliv og nye danske arbejdspladser, og vi arbejder fortsat aktivt for, at erhvervslivet kan stå stærkt, også fremadrettet.
Vores erhvervspolitik er derfor også andet end bare et fokus på skatterne og afgifterne.
Det er rigtigt, at vi på udvalgte områder har rullet specifikke skattelettelser tilbage, at vi har indført et samfundsbidrag fra den finansielle sektor for at finansiere en ret til tidligere tilbagetrækning for nedslidte, og at vi har øget afgifter på cigaretter og grønne adfærdsafgifter, så vi bruger mindre plastik, og så de unge kommer til at ryge mindre.
Men vi har også med et bredt flertal i Folketinget gennemført massive hjælpepakker, hvor vi har afsat en krigskasse på godt 9 mia. kr., og vi har for nylig aftalt en eksportpakke på 0,5 mia. kr.
Vi har hævet fradraget for forskning og udvikling midlertidigt og øget investeringerne i forskning markant med etableringen af Danmarks Grønne Fremtidsfond.
Det kommer alt sammen erhvervslivet til gode.
Alle disse tiltag og mere skal tages med i betragtning, når vi ser på rammevilkårene for dansk erhvervsliv og i forhold til at skabe nye arbejdspladser i Danmark.
Jeg kan love Venstre, at regeringen er meget ambitiøs, når det kommer dertil, at det skal være attraktivt at være sammen med vores iværksættere ude på markedet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-04:
Tak, hr. Formand.
Hvordan vil ministeren sikre, at Region Sjælland også får en erhvervsklynge ligesom resten af landets regioner, når nu ministeren har fralagt sig ansvaret for, hvor de nationale klynger placeres?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Lad os prøve at dykke ned i iværksætterne.
Hvad oplever iværksætterne i den tid, vi er i nu, her under coronakrisen?
De oplever et investeringsmarked, som er under udtørring, og hvor investorerne i stigende grad holder sig tilbage – der er nervøsitet, der er usikkerhed i markedet.
Hvad gør det kloge samfund så?
Ja, i Danmark gør vi det, at vi går ind med en matchordning, hvor vi siger: Hvis man kan skaffe privat investering i et marked, der er svært, så giver vi det tredobbelte oveni, og det er jo en måde at holde vores iværksættere kørende på, fordi vi holder så meget af dem, og fordi vi håber, at det er dem, der kan skabe fremtidens arbejdspladser, også efter krisen.
Tak for spørgsmålet.
Man får lyst til at sige: Og nu til noget helt andet.
Først og fremmest er jeg helt enig med spørgeren i, at det er meget vigtigt, at de nye landsdækkende erhvervsklynger også kommer til at være til gavn for virksomhederne i Region Sjælland, og derfor vil jeg også gerne starte med bare lige at understrege, at alle de 14 landsdækkende klynger er forpligtet til at gøre deres aktiviteter tilgængelige for virksomheder i hele Danmark.
Og det gælder altså også i Region Sjælland.
Udpegningen af klyngerne er sket på baggrund af det, der hedder et åbent opslag i marts i år, hvor alle interesserede har kunnet søge.
Det er altså Erhvervsfremmebestyrelsen, der står for at fordele decentrale erhvervsfremmemidler til klyngerne, og der er i den forbindelse ikke modtaget nogen ansøgninger fra Region Sjælland, og ingen af de klynger, der har søgt, har placeret deres afdelinger i Region Sjælland.
Det syntes både jeg og uddannelses- og forskningsministeren var utilfredsstillende, og i regeringen har vi derfor meldt klart ud, at vi ønsker en stærkere regional forankring af de udpegede klynger i Region Sjælland.
Og det er der heldigvis blevet lyttet til.
Klyngen for byggeri og anlæg har meddelt, at den vil have en afdeling i Næstved, og de arbejder for en styrket repræsentation på Lolland, hvorfra klyngen bl.a. kan understøtte Femernbyggeriet.
Det synes jeg er rigtig godt, men det er ikke nok.
Derfor er jeg meget tilfreds med, at regeringen og Folketingets partier med aftalen om fordeling af forskningsreserven i 2021 har afsat knap 20 mio. kr. til Roskilde Universitet, som bl.a. skal bruges til at styrke klyngesamarbejdet lige præcis i Region Sjælland.
I regeringen vil vi fortsætte dialogen med klyngerne og sikre, at alle klynger lever op til deres forpligtigelse om lige præcis at være tilgængelige for virksomheder i hele landet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-04:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om kritikken fra Dansk Industri og Dansk Erhverv rejst i artiklen »Dansk Erhverv og DI i fælles opråb: Nu er det nok« i Børsen den 29. oktober?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Tak for det.
Vi bliver lidt i samme boldgade.
Jeg mener i første omgang, at det er værd at huske på de milliardstore hjælpepakker, som regeringen og Folketingets partier har lavet til erhvervslivet.
Vi har netop lavet hjælpepakkerne for at holde hånden under vores dygtige og omstillingsparate danske virksomheder.
Så når det er sagt, kan jeg ikke genkende billedet af, at skatterne skulle være hævet bredt set for erhvervslivet.
På udvalgte områder er nogle skatter og afgifter blevet hævet, og det har bl.a. været for at finansiere en ret til tidlig tilbagetrækning med bl.a. et samfundsbidrag fra bankerne.
Det synes vi er fair, og vi synes, det er retfærdigt, at den finansielle sektor bidrager mere til fællesskabet.
Det gik vi sådan set også ret åbent til valg på.
Et ekstra samfundsbidrag er derfor helt på sin plads, så de, der har slidt og slæbt et langt arbejdsliv, nu får ret til en værdig tilbagetrækning.
Man kan derfor ikke sige, at det er erhvervslivet, der betaler her.
Det gælder også for afskaffelsen af forældrekøb med virksomhedsordningen, som primært rammer privatpersoner i de store byer.
Det kan heller ikke ses som en erhvervsafgift.
Regeringen har gennemført mærkbare initiativer, som understøtter dansk erhvervsliv, og vi arbejder fortsat aktivt for, at erhvervslivet kan stå stærkt fremadrettet.
Vi tror på, at et stærkt erhvervsliv og et stærkt velfærdssamfund er hinandens forudsætninger og ikke hinandens modsætninger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-04:
Tak for svaret.
Det er rigtigt, at vi har lavet hjælpepakker.
Det er til at løse en akut situation.
Jeg tror, at vi i Venstre har været med i dem alle sammen.
Men det, kritikken fra Dansk Industri og Dansk Erhverv går på, er, at regeringen ikke har taget initiativer, der fremmer erhvervslivets konkurrencevilkår, uden for coronainitiativerne.
Der er ikke taget initiativer, der gør det billigere at drive virksomhed i Danmark.
Tværtimod har det eneste, regeringen har budt på, været skattestigninger.
Og jeg tror, det eneste, der fritog virksomhederne for bøvl og besvær, var noget, der var blevet lempet i forbindelse med luftrensningsanlæg.
Jeg tror muligvis endda, det er noget, der er opstået under den tidligere regeringen.
Det var det eneste forslag, ministeren kunne fremvise efter knap halvandet år i regering – ikke et initiativ, der styrker virksomhedernes konkurrenceevne, ikke et initiativ, der letter virksomhederne for byrder, ikke et initiativ, der gør det billigere at drive virksomhed.
Og det er jo det, Dansk Erhverv og Dansk Industri siger fra over for, nemlig at regeringen bare taler i flotte vendinger.
Ja, det var på Dansk Industris topmøde, og det blev efterfulgt af ordene: Nu får I en regering, der understøtter jer.
Det er i min optik en meget mærkelig måde at understøtte dansk erhvervsliv på, når det eneste, regeringen byder på på skatteområdet til erhvervslivet, er stigende skatter og der ikke er initiativer, der er med til at styrke virksomhedernes konkurrenceevne.
Kan ministeren nævne ét konkret initiativ, som ikke er coronarelateret, der har gavnet dansk erhvervsliv?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Der er da masser af initiativer, og jeg synes, at det, der endnu en gang er problemet for Venstre, er, at man gør sig skyldige i en totalt enøjet fokusering på alene spørgsmålet om byrder eller skatter eller afgifter i forhold til erhvervspolitikken.
Hvis man kigger på det samfund, danske virksomheder opererer i, så er det et samfund, der styrker dem.
Det er et samfund, der leverer de rigtige kompetencer.
Det er et samfund, der leverer medarbejdere, som er fleksible og omstillingsparate og hurtigt er der igen, efter at de har været syge.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-04:
Tak for det.
Mener ministeren, at der er sammenhæng mellem regeringens rosende ord til dansk erhvervsliv og regeringens konkrete handlinger over for dansk erhvervsliv?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Men man kan jo bare prøve at gå igennem de punkter, der bliver oplistet i artiklen.
En rigtig stor del handler om, at cigaretafgifterne er blevet hævet.
Det står jeg helt på mål for, og jeg tror også, at Venstre står på mål for det, for Venstre var med til at gøre det.
Det er en tredjedel af de såkaldte afgiftsstigninger.
De er væltet over på forbrugeren – det er jo derfor, de er lavet – sådan at omfanget af rygning bliver mindre i vores samfund.
Ved siden af det skal man jo bare huske, at det at hjælpe et erhvervsliv igennem en coronakrise med de indsatser, vi gør i fællesskab – hjælpepakker, likviditetstilskud, låneordninger og garantier – også er at styrke dansk erhvervslivs konkurrenceevne, når coronakrisen er ovre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-04:
Men jeg må bare konstatere, at der ikke er initiativer; regeringen har ikke taget initiativer, der har gjort det bedre og lettere at drive virksomhed.
Og jeg synes, det er et trist svar, at erhvervsorganisationerne åbenbart har misforstået det hele, og at alt er godt.
Men kan ministeren ikke forstå, at når regeringen eksempelvis foreslår at hæve arbejdsskadeafgiften, er det en merbelastning for virksomhederne?
Kan ministeren forstå, at den regning ikke gør det lettere at investere i nye arbejdspladser?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Jeg anklager ikke erhvervsorganisationerne for ikke at gøre det, de skal.
De er interesseorganisationer, og de varetager det, de skal.
Men jeg anklager Venstre for at have et fuldstændig enøjet fokus på en snæver del af erhvervspolitikken.
En ægte og god erhvervspolitik kerer sig om virksomhederne ud fra et samlet hensyn – et hensyn til, at de er konkurrencedygtige, har de medarbejdere, de skal have, har de rigtige rammevilkår omkring sig, oplever et samfund, der støtter dem.
Og der er den grønne omstilling et markant eksempel på et samfund, der støtter erhvervslivet til at kunne vinde på situationen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-04:
Det vil sige, at ministeren slet ikke anerkender det, der er budskabet fra Dansk Industri og Dansk Erhverv, altså at nu er det nok – at erhvervsorganisationerne oplever en regering, der ikke er hjælpsom over for erhvervslivet, og som alene kommer med nye byrder og nye belastninger.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ambitionsniveauet ikke er højere for regeringen.
Det er mig ubegribeligt, at svaret på kritikken fra de to store erhvervsorganisationer i Danmark, der siger, at de ikke har ordentlige vilkår, og at regeringen gør det forkerte, er: Nå ja, men de har åbenbart ikke rigtig forstået det.
Det synes jeg godt nok er en besynderlig tilgang til kritikken i forhold til regeringens manglende initiativer på erhvervsområdet.
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Jamen vi har masser af initiativer, der skal støtte dansk erhvervsliv.
Vi har lavet en fremtidsfond på 25 mia. kr
Vi kommer i det nye år til at tale med genstartteamene for dansk eksport om nye anbefalinger i forhold til at bringe eksporten videre.
Så selvfølgelig har vi det.
Jeg er bange for, at man i det såkaldt blå, kreative hjørne er ved at gøre sig skyldig i ikke at være relevant for dansk erhvervsliv i samme grad, som man har været tidligere, fordi man så enøjet fokuserer på en enkelt del af rammevilkårene, mens en ægte erhvervspolitik selvfølgelig ser bredt på, hvordan virksomhederne er stillet.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-04:
I det traditionelle og det kreative blå hjørne har vi ikke noget imod fonde, genstartsteam og forskningsfradrag, men det er jo ikke det, som dansk erhvervsliv råber på.
Og hvis man, for nu at bruge et lidt akademisk udtryk, skal have et holistisk blik på tingene, altså at man ser helhedsorienteret på det og tænker, at vi skal gøre noget godt samlet for dansk erhvervslivs konkurrenceevne, ja, så skal man også gøre det billigere at drive virksomhed i Danmark.
Der har vi den her såkaldte minister for erhvervslivet – jeg mener jo ikke, at vi har nogen rigtig reel erhvervsminister i Danmark.
Og det eneste initiativ, der er kommet fra jeres side, er jo en bekendtgørelse, der skal ændre en anden bekendtgørelse om elektriske anlæg.
Så nu spørger jeg igen: Er der et eneste konkret initiativ fra regeringens side, der skal gøre det billigere at drive og starte virksomhed i Danmark i fremtiden?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Men det er jo ganske enkelt ikke rigtigt.
Det har været et meget stort ønske.
Det er en konkret indsats, som gør det billigere at drive virksomhed, men som til gengæld også holder hånden under nogle virksomheder, der her i krisen – f.eks. vores høreapparatsindustri – har haft det rigtig, rigtig svært.
Så allerede der har du et konkret eksempel på et rigtig godt tiltag.
Jeg kunne lægge Danmarks Grønne Fremtidsfond oven i; hele coronaindsatsen.
Samlet set
er det en regering, der vil dansk erhvervsliv.
Andreas Steenberg (RV), 2020-11-04:
Finder ministeren det rimeligt, at man adskiller et 5 måneder gammelt barn fra sin mor uden nogen form for hensyntagen til barnets behov for at være sammen med sin mor?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-04:
Tak for spørgsmålet.
Som det også fremgår af de skriftlige besvarelser, har jeg ikke rigtig mulighed for som minister at gå ind i konkrete sager, der er under behandling i Udlændingestyrelsen eller i Udlændingenævnet.
Derfor bliver det også lidt kedeligt fra min side i dag, og lad mig lige kort forklare hvorfor: For det første vil det sætte myndighederne i en situation, hvor der kan rejses spørgsmål om deres uafhængighed eller objektivitet eller saglighed, hvis jeg går ind i konkrete sager, f.eks her i Folketingssalen.
Og for det andet mener jeg, at det er afgørende for borgernes retssikkerhed, at myndighederne behandler hver enkelt sag sagligt og objektivt efter de regler, der er vedtaget i Folketinget, og ikke efter, hvilke sager der har været dækket i medierne.
Sagsbehandlingen skal på den måde ikke påvirkes, hverken af min eller andre ministres politiske synspunkter.
Derudover går jeg selvfølgelig ud fra, at spørgeren er enig med mig i, at vi selvfølgelig heller ikke kan stå her i Folketingssalen og videregive oplysninger om konkrete personer.
Men som minister har jeg en forventning om, at myndighederne foretager en grundig behandling af sagen, og at de afgør den her sag, og selvfølgelig alle andre sager, i overensstemmelse med de regler, der er vedtaget her i salen.
Andreas Steenberg (RV), 2020-11-04:
Den forventning har jeg selvfølgelig også, og derfor har jeg også stillet spørgsmålet generelt.
For jeg har set mange sager, hvor en lille, dansk statsborger får at vide, at hvis vedkommende gerne vil bo med sin mor eller far eller med begge forældre – og det er i Danmark, man har statsborgerskab – ja, så bliver man bare nødt til at forlade Danmark.
Og det er også i den her sag og i andre sager sådan, at så har et lille spædbarn fået at vide: Jamen hvis du gerne vil bo sammen med både din mor og far, må du tage til et andet land.
Det er jo altså lidt mærkeligt, synes jeg, når man er statsborger.
Og i den her sag og i andre sager kan man jo se, at psykologer, folk, der ved noget om børn, siger, at det er en rigtig dårlig idé for et barns opvækst, at man adskiller forældrene.
Det er derfor, jeg spørger, om regeringen ikke kunne begynde at se på de her regler og se på, at når små, danske statsborgere tilfældigvis har en mor og en far, der er fra to forskellige lande, hvorfor det så er, at man ikke har mulighed for at have sine forældre i det land, hvor man har statsborgerskab.
Hvorfor skal man vente, til man, ifølge de gældende regler, er 8 år?
For så har man åbenbart selvstændig tilknytning, som det hedder, og så kan man godt få lov at have sine forældre i landet.
Hvorfor kan et lille spædbarn, der jo om noget har brug for sine forældre, ikke få lov at være sammen med dem?
Kunne man ikke lave et regelsæt, der tager hensyn til det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-04:
Jamen vi havde jo i den sidste folketingssamling – eller var det i den forrige – en større diskussion på baggrund af en pige, der hed Mint.
Og i forlængelse af den diskussion endte det jo med, at vi faktisk ændrede loven.
Hele Folketinget, fra Enhedslisten til Nye Borgerlige, endte med at stemme for nye regler for familiesammenføring med børn.
Jeg synes selv, det er nogle gode regler, og dem administrerer vi jo også efter nu.
Og det er klart, at hvis Udlændingestyrelsen er bekendt med, at der er et barn i en familiesammenføringssag, så skal der selvfølgelig tages hensyn til det, og barnets tarv skal indgå som en del af vurderingen.
Andreas Steenberg (RV), 2020-11-04:
Jeg kan forstå, at der ligger en international dom om, at børn har ret til deres forældre.
Det er også en dom, der er gældende i den her sag, og jeg vil bede ministeren om at svare på det
: Er der en ændring på vej af praksis på udlændingeområdet, hvor man tager højde for den dom og dermed sikrer, at børn har ret til at bo med deres forældre i det land, de har statsborgerskab i?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-04:
Lad mig spørge på en anden måde.
Hvis vi ser bort fra bekendtgørelsen om at ændre en anden bekendtgørelse om elektriske anlæg, har erhvervsministeren så et eneste bud på et initiativ, som erhvervsministeren vil sætte i gang, der skal gøre det billigere permanent at drive virksomhed i Danmark?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Jeg har selv, og det har regeringen i det hele taget, en vedvarende god og konstruktiv dialog med dansk erhvervsliv om konkrete tiltag, der kan hjælpe vores virksomheder.
Det synes jeg er værd at notere sig, for i sidste ende handler det jo også om, at vi har et erhvervsliv, som efter coronakrisen er konkurrencedygtigt, vinder ordrer på de globale markeder og kan skabe nye arbejdspladser i Danmark.
Det understøtter vi med den hjælp, vi laver i de her måneder.
Jamen jeg forstår rigtig, rigtig godt bekymringen og spørgsmålet, der også bliver rejst, og jeg er helt sikker på, at det ikke er det, som slagene på grydelågene handler om, for jeg tror, at der vil være en stor opbakning til, at vores erhvervsfremmeindsats er tilgængelig og til stede i hele vores land.
Tilgængelighed handler om, at selv om du har en klynge, der har et hovedsæde, det kunne være i Syddanmark, så skal de indsatser og de aktiviteter være tilgængelige for hele landet.
Det skal vi sikre, og det vil vi følge op på.
Men tilstedeværelse handler selvfølgelig også om placeringer.
Det er derfor, jeg synes, at det er godt at se, at den her klynge for byggeri og anlæg nu har valgt at lave en afdeling i Næstved, og at det i øvrigt understøttes på Sjælland af Roskilde Universitet i det hele taget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-04:
Jeg synes jo, at argumenterne fra erhvervsministeren er noget besynderlige.
Det, vi beder om, er jo ikke, at der skal være underafdelinger i hele Region Sjælland.
En af de helt store krumtapper var jo, at man kunne tilvejebringe kvalificeret rådgivning til alle virksomheder inden for forskellige berørte ressortområder, uanset hvorhenne klyngerne fandt deres virke.
Derfor burde det jo være hundrede procent omvendt i argumentationen fra ministeren, altså ved at man sagde: Der var jo netop en begrundelse for at lægge et hovedkvarter i Region Sjælland, som så kunne lægge underafdelinger andre steder.