runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Næh, det kan jeg ikke forestille mig.
Altså, jeg tror godt jeg forstår, hvad det her drejer sig om.
Man har siddet og bladret i vores unægtelig spændende udlændingeudspil med mange gode idéer, og så har man tænkt, hvordan man kan være med til at få æren for nogen af de idéer, og man fremsætter en lang række beslutningsforslag, der så handler om de her forskellige idéer.
Det forstår jeg godt, men det behøver man så slet ikke, for man kan jo bare bakke om dem løbende, når der fremsættes lovgivning.
F.eks. har vi jo for nylig haft lidt debat om det her lovforslag, der skal gøre dansk jura og dansk lovgivning klar til at kunne håndtere et modtagecenter, altså om de ændringer i udlændingeloven, der skal til for det.
Og det er jo så et godt sted, hvor man kan starte med at bakke op, hvis man reelt bakker op om de foreslag, der er i »Retfærdig og Realistisk«.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Det er jo helt paradoksalt, for det er jo ikke bare en enkelt ordlyd i Socialdemokratiets udspil, som Dansk Folkeparti har taget.
Nu kommer der jo tre beslutningsforslag i træk, som vi bakker op om, og som indeholder hovedemner i Socialdemokratiets valgprogram, som overhovedet ikke er blevet indfriet.
Havde hr. Rasmus Stoklund, da han blev udlændingeordfører, forventet, at han skulle stå og forklare igen og igen, hvorfor Socialdemokratiet stemmer imod det valgprogram, Socialdemokratiet gik til valg på?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Jeg havde slet ikke regner med, at jeg skulle arbejde med udlændingepolitik, så jeg fik travlt nok med at prøve at sætte mig ind i det.
Men jeg ville bedre kunne forstå kritikken, hvis det var sådan, at vi ikke i arbejdede med at prøve at realisere de her ambitioner.
Hvis det ikke var, fordi vi var i gang, ville jeg godt kunne forstå det, og så ville jeg også godt kunne forstå, at man så skrev en masse af vores gode idéer af og prøvede at fremsætte dem som beslutningsforslag.
Men nu er vi jo i gang, og da det er nogle lidt komplicerede forslag, og da det ligesom Rom ikke er noget, man bare sådan lige bygger på en dag, så må man jo væbne sig med lidt tålmodighed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Det, det handler om, er jo, at danskerne desværre har oplevet en lang historik, i forhold til at politikerne herinde i Folketinget siger et om udlændingepolitikken, men gør noget andet – eller slet ikke gør noget.
Det er jo det, man taler ind i, og det er den bekymring, der er, om vi nu er ude i det samme, hvor partierne inden valget siger, at de vil gøre noget, men efter valget sker det bare ikke.
Det bliver en syltekrukke, og så trækker man det, og så kan man gå til valg på det næste gang igen.
Så det er jo den bekymring, der er.
Når jeg kigger på det, kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt til det der loft, som man så vil indføre med det her center i udlandet.
Skal det forstås på den måde, at man vil tillade x antal mennesker fra det center at komme ind i Danmark, og resten skal så blive i centeret, eller kan de slet ikke få opholdstilladelse, eller hvad tænker Socialdemokratiet om det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
To ting.
Først kan jeg berolige hr. Lars Boje Mathiesen med, at vi skam arbejder målrettet på at realisere de forslag, der er i det her udspil fra før valget.
Så der behøver han slet ikke være bekymret.
Så til den anden del omkring et modtagecenter.
Idéen med modtagecenteret er jo kort sagt, at man kommer til Kastrup Lufthavn, søger asyl i Danmark, bliver screenet, bliver sat på et nyt fly og fløjet hen til modtagecenteret.
Og så bor man dér, mens man ikke kan være i sit hjemland.
Men idéen er ikke, at der er nogle af dem, der sidder i det her modtagecenter, der så skal rejse tilbage til Danmark med et tredje fly.
Så nej, det er ikke meningen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Når vi undrer os over det, er det jo, fordi at selv om Socialdemokratiet gik til valg på at videreføre den politik, som den tidligere regering havde ført på udlændingeområdet, selv om den ikke var særlig stram, så er det, der reelt set er sket de sidste 2 år, at der er kommet en række lempelser, f.eks. hvor man har givet flere penge til børnefamilier fra ikkevestlige lande.
Så det er jo derfor, vi har den her bekymring.
Nu er det jo et simpelt forslag om, at, okay, der skal være en rettesnor, indtil man kan det.
Det kunne man vedtage ganske hurtigt.
Man kunne fremsætte et beslutningsforslag om det, og så ville det sandsynligvis blive vedtaget.
Det er derfor, vi er utilfredse med, at der ikke sker noget.
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Jo, det er da fuldstændig korrekt, at det er det, de foreslår.
Men hvis man sætter et loft på den måde, vil det jo på en eller anden måde komme til at gælde alle.
Uanset hvad, har vi det jo sådan i Enhedslisten, at mennesker, der har beskyttelsesbehov, sådan set har krav på at komme til Danmark.
Derfor synes vi, man hverken kan sætte et tal på eller lave et loft.
De to ting hænger jo på en eller anden måde sammen, ikke?
Hvis man laver et loft, er man også nødt til at sætte et tal på.
Mads Fuglede (V), 2021-04-08:
Tak for ordet.
I Venstre deler vi forslagsstillernes undren over, at regeringen siger et og gør noget andet.
Jeg har personligt mange gange læst »Retfærdig og Realistisk«, og heri er der jo mange ting, der ikke er blevet realiseret endnu.
Der er meget deri, som virker retfærdigt, men det er ikke blevet udført, fordi det måske ikke var så realistisk alligevel.
En af de ting var ønsket om et loft over, hvor mange ikkevestlige udlændinge der måtte komme til Danmark hvert år.
Det er et loft, der skal fastsættes fra år til år i forbindelse med aftalen om kommunernes økonomi og efter indspil fra kommunerne om, hvor mange de hver især kan integrere, hvis indsatsen skal følge med.
Det lyder jo både retfærdigt og, synes jeg, egentlig også ret realistisk at tænke i de baner.
Hvis det er så realistisk, hvorfor har regeringen så ikke indført det endnu?
Jeg er med på, at det i første omgang skal være som en vejledende instans og først senere et fast loft, men det ville være rart at få at vide, hvad regeringen egentlig tænker om, hvilket antal det er, man ude i kommunerne kan integrere.
Jeg tror, man vil blive overrasket over, at det mange steder vil være lavere, end vi forestiller os.
Man har nu to gange forhandlet kommunernes økonomi, uden at man har indført et loft.
Regeringen har ikke fremsat forslag herom i Folketingssalen, og regeringen har ikke handlet på det.
Det er jo ved at være sådan lidt kendetegnende for nogle af de mange gode tanker, der står i »Retfærdig og Realistisk«.
Vi har nu også i 2 år ventet på at se, om regeringens modtagecenter uden for EU bliver til noget.
Det lader også vente på sig.
Og nu forstår jeg så, at det hele bliver viklet ind i sådan en kabale, hvor der er noget, der først skal løsnes op, før man i det hele taget kan få noget af det gennemført.
Og så går det jo på en eller anden kafkask vis magisk op med, at der så ikke kan ske noget overhovedet.
Man kunne med en vis ret påstå, at regeringen her nok holder lidt vel mange forslag op for vælgerne uden egentlig at have et ønske om at reagere på dem.
Måske har regeringen svært ved at få sin politik igennem, fordi den er udpeget af Radikale og Enhedslisten.
I Venstre har vi det sådan, at hvorvidt vi støtter et sådant loft, kommer an på, hvordan modellen bliver skruet sammen, og hvorvidt modellen er forenelig med danske forhold og dansk lovgivning osv.
Men vi mener dog, at regeringen bør fremlægge sin egen politik, hvis den mener sin egen politik.
Og i det omfang støtter vi selvfølgelig intentionerne i det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Nu havde jeg trykket mig ind, inden ordføreren nåede de sidste to linjer i sin sætning.
Og så sagde ordføreren ganske sigende, at det kommer an på, hvordan det så bliver indrettet.
Det er forståeligt nok.
Men kunne ordføreren afsløre nogle tanker om, hvordan Venstre ville ønske, at sådan et system skulle indføres og indrettes, for at man ville kunne stemme for det?
Mads Fuglede (V), 2021-04-08:
Nej, jeg kommer ikke til at udfolde fra talerstolen her, hvordan vi ser det praktisk udført, for der er jo nogle problemer med at lave de regler, og forudsætter nogle juridiske indsigter, som jeg ikke har.
Så det vil jeg nødig gøre herfra.
Men altså, hvis der er en model, som regeringen vil fremlægge, så kommer vi da til at se meget positivt på den.
Vi vil da gerne have, at der er en form for hånd i hanke med, hvor mange mennesker der bliver budt ud til kommunerne, og at det følger med, hvor mange man kan integrere derude.
Vi synes, det virker meget, meget logisk, at de to ting følges ad.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Når jeg spørger, er det jo, fordi vi i Nye Borgerlige ville ønske, at Venstre havde opfundet sådan en model i 2015, hvor man bare lod dørene stå åbne og folk indvandrede og nu har været her i mange år.
Og hvis man nu havde haft et loft dengang, ville vi jo have haft langt færre problemer, end vi står med.
Vi ville have et lavere antal voldtægter, et lavere antal tilfælde af vold, og der ville være en lang række andre områder, og det ville have gjort Danmark til et bedre land.
Derfor undrer jeg mig over det.
Så spørger jeg, om Venstre ikke har gjort sig nogle tanker, og så siger man, at det vil man ikke rigtig komme ind på nu.
Men det haster jo.
For alt for længe har danskerne jo måttet leve med en alt for stor forfejlet ikkevestlig indvandring i Danmark.
Mads Fuglede (V), 2021-04-08:
Men nu har vi ikke regeringsmagten, og det er ikke vores opgave at fremlægge Socialdemokratiets lovprogram for Folketinget.
Men vi vil gerne opfordre til, at man gør det i regeringen, for vi synes, at der er gode tanker i det her, og derfor vil vi gerne se de modeller.
Det synes jeg er den rette måde at gøre det på, altså at vi lader Socialdemokratiet om at fremlægge sin egen politik.
Så vil vi gerne være med til at være fødselshjælper, så den kan blive gennemført, når nu de ikke selv kan finde ud af det.
Og Dansk Folkeparti må fremsætte det som forslag, og så hjælper vi gerne til videre i den proces.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Men det her med, at der er sket en lang række lempelser, mener jeg er faktuelt forkert.
Der er reglerne for familiesammenføring, reglerne for opholdstilladelse, reglerne for statsborgerskab – de sidste er ovenikøbet ved at blive strammet op nu.
Der er sket forskellige opstramninger andre steder.
Vi har gjort det muligt administrativt at fratage statsborgerskab fra fremmedkrigere.
Der har været en lang række markante opstramninger.
Det er jo pudsigt, for på den ene side hører man hele tiden en masse kritik om, at vi har horn i panden og ikke respekterer retsstaten, og jeg ved ikke hvad, og på den anden side fremstilles det, som om vi lemper udlændingepolitikken.
Anders Kronborg (S), 2021-04-08:
For det første er jeg fuldstændig enig med hr. Morten Messerschmidt i, at grundloven skal overholdes.
Jeg har selv skrevet under på grundloven, jeg har selv læst grundloven, og derfor har jeg også nøje fulgt med i, hvad det er, Justitsministeriet svarer, når de bliver spurgt ind til det her spørgsmål.
Og de mener jo ikke, at der er en entydig vurdering i forhold til det her, og derfor har det været vigtigt for os i forhold til den politiske aftale, der blev lavet, at minkavlerne skulle behandles ordentligt, de skulle behandles med respekt, og de skulle have en ordentlig erstatning svarende til ekspropriationslignende vilkår, så de kunne komme godt videre.
Så vil jeg godt over for hr. Morten Messerschmidt understrege, at vi jo her i Folketinget har nedsat en Granskningskommission, som skal kigge på hele det her spørgsmål, også for at belyse hele forløbet, og det arbejde følger jeg naturligvis med interesse og meget, meget tæt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg må indrømme, at det er en trist dag for retsstaten Danmark, når man hører ministeren tale her.
For det handler jo ikke om, om man har lavet en kompensationsordning, der så er lige så god eller måske er bedre end den erstatning, som minkavlerne ville have fået.
Nej, det her handler om at erkende , at det indgreb, som man begik over for minkavlerne, er ekspropriativt, for det at ekspropriere andre folks ejendom er jo altså noget andet end bare at regulere.
Det er en helt anden bestemmelse i grundloven, og det er nogle helt andre retsgarantier, ikke bare for de eksproprierede, men sådan set også for vores folketingsmedlemmer, og det er jo derfor, vi gerne vil have en undersøgelse af det her.
Og derfor må jeg sige, at selvfølgelig kommer det ikke bag på mig, at regeringen afviser det.
Jeg mener: Det flugter jo fint med den mørklægningspolitik, man har ført i mange andre sammenhænge.
Men jeg vil bare sige, at jeg håber virkelig , at der er et flertal i Folketinget, som bekræfter det.
Rasmus Prehn (S), 2021-04-08:
Vi har været i en meget alvorlig sundhedskrise med covid-19 i Danmark.
Vi får at vide, at det er meget risikobetonet at fortsætte med at have minkerhverv i Danmark.
På den baggrund træffer regeringen en beslutning om at slå de her mink ned.
Så har man efterfølgende været i den situation, at man har set, at der manglede en hjemmel i forhold til en del af de mink, der blev slået ned.
Det har man rettet op på, og man har så fået Justitsministeriets vurdering af hele den her situation, og Justitsministeriet vurderer, at det midlertidige forbud mod hold af mink ikke i almindelighed vil udgøre ekspropriation – altså at det ikke i almindelighed vil udgøre ekspropriation.
Men Justitsministeriet siger også, hr. Morten Messerschmidt, at det ikke vil kunne udelukkes, at ordningen vil udgøre et ekspropriativt indgreb over for konkrete avlere.
Og det er derfor, at et bredt flertal af Folketinget har lavet en fuld og hel erstatning til minkavlerne, hvor man bliver behandlet, som om der var tale om ekspropriation.
Så for den enkelte berørte minkavlere er retsstillingen helt den samme, som hvis der var tale om ekspropriation.
Men eftersom Justitsministeriet har understreget, at man ikke kan sige generelt, at det svarer til ekspropriation, så er der den sondring, men for den enkelte er erstatningen den samme.
Anders Kronborg (S), 2021-04-08:
Tak til formanden for at få lejlighed til at få ordet her på Tingets talerstol i forhold til beslutningsforslag nr. B 143.
Jeg vil dog starte med lige at tage fat på beslutningsforslagets bemærkninger, for flere af mine udsagn under debatten bliver fremhævet i forbindelse med L 77, bl.a. fordi det angivelig skulle være uklart, om minkavlerne skulle have fuld og hel erstatning for deres tab.
Derfor vil jeg indledningsvis meget gerne gøre det helt og fuldstændig klart og fremhæve noget af det selv, som jeg sagde, dengang jeg stod her på talerstolen, i forhold til L 77.
Der er siden hen blevet spurgt rigtig meget ind til sagen, men dengang sagde jeg, at de, altså minkavlerne, skal have en ordentlig erstatning, og de skal have en ordentlig kompensation, de skal have nogle muligheder for at komme godt videre.
Derfor er jeg også glad for, at der er fundet en god og en rimelig løsning, som kan give minkavlerne og følgeerhverv ro og vished for fremtiden.
Socialdemokratiet, Venstre, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance står bag den her aftale.
Med det gjort klart vil jeg nu fortsætte med selve beslutningsforslaget.
I dag skal vi nemlig tage stilling til Dansk Folkepartis beslutningsforslag om at pålægge regeringen at bede Kammeradvokaten om at foretage en klar vurdering af, om det var ekspropriation ifølge grundlovens § 73 eller ej, da regeringen uhjemlet afviklede minkerhvervet i Danmark og fik vedtaget lovforslag nr. L 77, altså det lovforslag, som også hedder »Forslag til lov om aflivning af og midlertidigt forbud mod hold af mink.«
I Socialdemokratiet kan vi ikke støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
Et centralt punkt for vores position er, at den indgåede aftale om erstatning til minkavlerne og følgeerhverv tager stilling til ekspropriation.
Aftalen yder fuldstændig erstatning til minkavlerne og minkerhvervets følgeerhverv, uanset om der juridisk set er tale om ekspropriation efter grundlovens § 73 eller ej, som ministeren også her tidligere har været inde på.
Så minkavlerne står altså stillet minimum på højde med tilfælde af ekspropriation.
Og hvis man ønsker spørgsmålet om ekspropriation eller erstatningsudmåling prøvet, kan den enkelte minkavler gå til domstolene.
Med de ord kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Når jeg hører hr. Anders Kronborg tale, er det, som om han tror, at ekspropriation kun handler om erstatning.
Det er altså ikke tilfældet.
Hvis hr. Anders Kronborg læser § 73 i grundloven, hvilket jeg går ud fra han har gjort, al den stund at han har skrevet under på, at han vil overholde den, vil han også konstatere, at der findes nogle processuelle garantier.
Derfor er det altså ikke bare et spørgsmål om, at man vil gøre noget i hast og så derefter bruger skatteydernes penge på at dække over det, fordi vi siger, at nu stiller vi folk, som om det var ekspropriation.
Det er fuldstændig afgørende, at man finder ud af, om det her indgreb var ekspropriativt eller ikke.
Det vil være sådan, at ved efterfølgende sager vil det her lige pludselig indgå som et element, det, man kalder for den almindelige praksis vedrørende grundlovens § 73.
Og derfor må jeg sige, at hvis ikke hr. Anders Kronborg er med på, at Kammeradvokaten skal svare på, om der var eller ikke var tale om ekspropriation, hvem i alverden skal så?
Jeg er helt opmærksom på, at vi vil nedsætte en Granskningskommission, men det her handler bare om noget andet.
Det handler om, at man ikke kan gøre indgreb i folks ejendom uden at følge de regler, som man har skrevet under på man vil overholde.
Derfor giver det god mening at bede statens egen advokat, altså det advokatfirma, som staten, som regeringen jo benytter sig af i alle mulige andre sammenhænge – jeg vil nærmest sige, jeg har været blødsøden, da jeg skrev det i forslaget – om at foretage en vurdering af, hvilke minkavlere der har været udsat for ekspropriation, og hvilke der ikke har, og hvordan erstatningen står mål med det.
Når man læser hr. Anders Kronborgs egne bemærkninger fra førstebehandlingen af L 77, vil jeg sige, at så understreger det da kun behovet for det.
Anders Kronborg (S), 2021-04-08:
Jamen tak til hr. Morten Messerschmidt.
Og jeg synes også, at hr. Morten Messerschmidt må anerkende, at der er jurister i det danske Justitsministerium, som i deres vurdering ikke mener, at et midlertidigt forbud mod mink i almindelighed vil udgøre ekspropriationslignende forhold.
Nu bliver det her kigget igennem af en granskningskommission.
De har accepteret aftalen, som den ligger her, og bakket fuldstændig op omkring ordene.
Per Larsen (KF), 2021-04-08:
Tak for det.
Jeg kan forstå på hr. Anders Kronborg, at intentionen er at stille de forhenværende minkavlere, som om der er tale om ekspropriation.
Hvad er så årsagen til, at man ikke får det slået fast en gang for alle, for der kommer jo alt andet lige et efterspil?
Der er jo nogle ting i forhold til ekspropriation, bl.a. i forhold til skatter og andre ting, som er interessante.
Og derfor kunne jeg da godt forestille mig, at vi havner i en situation her, hvor de 113 mio. kr., man har sat af til skønsmæssige udgifter i forhold til at få eksproprieret, ikke rækker, hvis det er sådan, at hovedparten af minkavlerne skal i retten og have afgjort, om det her er ekspropriation eller ikke er ekspropriation.
Anders Kronborg (S), 2021-04-08:
Det synes jeg nu er slået ganske grundigt fast i aftalen, men hr. Per Larsen og jeg kan selvfølgelig læse aftalen forskelligt.
Jeg hæfter mig også ved, at det er en aftale, som Venstre har rost.
Det er en aftale, som Liberal Alliance har rost, og de har tilsluttet sig aftalen.
Jeg synes i virkeligheden, at det er en rigtig vigtig sikkerhedsventil, at hvis folk gerne vil afkorte det i forhold til deres retsstilling, så kan de gå til domstolene.
Så ved vi jo også alle sammen, at der i øjeblikket arbejdes utrolig hårdt for at sikre en både ordentlig og fair behandling af minkavlerne i forhold til den her helt særlige indsats med 75 medarbejdere, som kigger det her igennem.
I tirsdags behandlede vi lovforslaget omkring det, og vi sidder og udvalgsbehandler det nu.
Så jeg kan ikke genkende det billede, hr. Per Larsen tegner, altså at det her ikke skulle stå fuldstændig klart.
Det er en fuldstændig klar og tydelig intention, at minkavlerne skal have en ordentlig og en fair erstatning.
Per Larsen (KF), 2021-04-08:
Ville det ikke være hensigtsmæssigt, også bare ud fra en økonomisk betragtning i forhold til de sagsomkostninger, der måtte kunne løbe på alle de her sager, at man en gang for alle fik slået fast, om der er tale om ekspropriation efter grundlovens bestemmelser, eller om der ikke er tale om ekspropriation efter grundlovens bestemmelser?
Anders Kronborg (S), 2021-04-08:
For at svare fuldstændig præcist og kort på det inden for de 30 sekunder, jeg har til rådighed, vil jeg sige, at det jo er fuldstændig boret ud i Justitsministeriet.
Så svaret er jo givet til hr. Per Larsen allerede én gang fra det kongelige danske justitsministerium.
Rasmus Prehn (S), 2021-04-08:
Først og fremmest tak til forslagsstillerne for at have fremsat det her beslutningsforslag, B 143.
Inden jeg kommer ind på selve beslutningsforslaget, vil jeg gerne minde om den meget alvorlige sammenhæng, som problemstillingen indgår i.
Den 3. november sidste år besluttede regeringen, at alle mink i Danmark skulle slås ned.
Beslutningen blev truffet ud fra et hensyn til folkesundheden og på baggrund af en risikovurdering fra Statens Serum Institut.
Her blev det konkluderet, at en fortsat minkavl under en igangværende covid-19-epidemi indebærer en betydelig risiko for folkesundheden, herunder for mulighederne for at forebygge covid-19 med vacciner.
Det var en konklusion, som også Sundhedsstyrelsen bakkede op om.
Nu til selve beslutningsforslaget.
Regeringen mener ikke, at der er behov for en undersøgelse og vil derfor opfordre til at afvise beslutningsforslaget.
Det er der i hvert fald to gode grunde til.
Det gælder også i forhold til grundloven og i forhold til ekspropriation.
Det er helt almindelig praksis, at Justitsministeriet vurderer, at det midlertidige forbud imod hold af mink ikke i almindelighed vil udgøre et ekspropriationslignende forslag.
Det kan dog ikke udelukkes, at ordningen vil kunne udgøre et ekspropriativt indgreb over for konkrete avlere.
Det følger udtrykkeligt af lovbemærkningerne til lovforslag nr. L 77.
Lovforslaget var derfor et ekspropriationslovforslag i grundlovens forstand, og det er også behandlet i overensstemmelse med reglerne for sådanne forslag.
For det andet er der ikke behov for en undersøgelse fra Kammeradvokaten, da aftalen om erstatning netop tager stilling til ekspropriation.
Aftalen om erstatning til minkavlerne og følgeerhverv berørt af covid-19 fra den 25. januar 2021 sikrer nemlig, at minkavlerne har en retsstilling, der indebærer, at de berørte stilles som i ekspropriationstilfælde, og at den enkelte minkavler kan gå til domstolene, hvis den pågældende ønsker spørgsmålet om ekspropriation og erstatningsspørgsmålet afprøvet.
Det er dermed vurderingen, at den aftalte erstatningsordning vil sikre de berørte en retsstilling, der som minimum er på højde med tilfælde af ekspropriation.
Derfor har jeg svært ved at se værdien i, at Kammeradvokaten skal foretage en vurdering.
Afslutningsvis vil jeg nævne, at jeg er opmærksom på, at der i årenes løb har været mange politiske diskussioner og drøftelser om statens brug af Kammeradvokaten.
Jeg vil dog sige, at jeg er optaget af, at vi i Fødevareministeriet bruger Kammeradvokaten til de rigtige opgaver.
Endelig må jeg bare tilføje en ting: Hvis forslagsstillerne i virkeligheden ønsker en undersøgelse af forløbet vedrørende aflivning af alle mink, er det heller ikke Kammeradvokaten, men granskningskommissionen nedsat af Folketinget, som skal håndtere den opgave.