runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jeg synes godt nok, at SF's ordfører, fru Lisbeth Bech-Nielsen, skruer sig op og bruger et ord som løgn.
Jeg bryder mig ikke om at blive kaldt en løgner, og jeg vil meget gerne sende de citater til SF, hvor SF har talt om en krigsskat, og hvor man også taler om, at det skal være en generel krigsskat.
Det vil jeg meget gerne sende.
Jeg synes ikke, det er i orden at skulle stå her og blive beskyldt for at være løgner.
De tal, vi har fra Finansministeriet, er forslag, SF selv er kommet med, om at tilbagerulle en række skatter og så tale om en krigsskat, som man ikke har konkretiseret – det medgiver jeg – men hvor man skriver, at det også er noget, som vil kunne ramme, hvad skal vi kalde det, helt almindelige danskere.
Jeg har citaterne.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Når jeg bruger så skarpt et ord, er det jo for at bryde igennem lydmuren i dag.
Man stiller et spørgsmål om, at SF gennem en sikkerhedspolitik vil gøre det dyrere for almindelige danskere.
Det har vi aldrig foreslået, og jeg synes, det er under al kritik, at Venstre og Socialdemokratiet i fællesskab vil udbrede det, at vi har sagt, at helt almindelige mennesker skal betale mere gennem bundskatten.
Jeg synes simpelt hen, det er uhørt.
SF har masser af forslag på bordet, når det drejer sig om formueskat, når det drejer sig om fastfrysning af topskattegrænsen og andet, så hvorfor ikke spørge om det?
Hvorfor spørge – og endda anonymt igennem Finansudvalget – om noget, som decideret er løgn.
Jeg synes faktisk, det er ret rystende.
Anni Matthiesen (V), 2025-05-21:
Er det ikke korrekt?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Tak for det.
Nu kunne jeg forstå, at SF har noget imod, at de rige skovler ind.
Så kan man jo så undre sig lidt over, hvem de rige er.
Er de rige den gennemsnitsdansker, der skal betale 18.000 kr. mere i skat om året, hvis SF får magt, som de har agt, og de skattestigninger, som SF har foreslået, bliver gennemført?
Er det funktionærfamilien, f.eks. en gymnasielærer, der er gift med en ingeniør, som står til at få en regning på knap 60.000 kr. mere om året, altså 5.000 kr. mere om måneden, hvis SF's skattepolitik bliver gennemført?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Vi synes ikke, at vi skal hjemsende folk til Syrien f.eks. eller til Afghanistan eller til lande, hvor der er krig og ustabilitet.
Vi skal ikke udvise f.eks. en psykolog, der har været her i 10 år.
På den måde skal der være en vis logik i politikken.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Nej, det var ikke det, jeg tænkte på.
Jeg tænkte på, at SF skriver, at vi skal have stoppet hjemsendelser af mennesker til usikre og ustabile lande.
Hvor er det, vi udsender til?
Hvad er det for nogle lande, vi udsender til, som er usikre og ustabile?
Det var det, jeg tænkte på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er sikker på, at ordføreren henviser til den lille meningsudveksling, vi har haft i medierne, om, at regeringens udlændingepolitik er skør og uretfærdig.
Det udtryk er jo et udtryk, som ordførerens egen kollega, i hvert fald minister i regeringen, har brugt: at godt nok skal man have en stram politik, men man skal ikke have en skør politik.
En skør politik er jo, når en psykolog, der har boet og arbejdet i Danmark i 10 år, bliver sendt ud af landet.
Det tror jeg ikke der er nogen der kan se logikken i.
Vi mener også, det er skørt, at man hjemsender folk til lande, hvor sikkerheden simpelt hen ikke er til det.
Det er måske nuancerne i den uenighed, der bliver tydelige her i dag.
Vi ønsker os også en politik, hvor antallet betyder noget.
Men vi synes, vi skal passe godt på dem, der er her, og de skal ikke sendes hjem til usikre lande.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Tak for talen.
På SF's hjemmeside kan man læse, at hjemsendelse af mennesker til usikre og ustabile lande må stoppes.
Hvad er det for nogle lande, SF tænker på her?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Nej, det er det ikke nødvendigvis, fru Anni Matthiesen, for problemet er netop, at det her kommer til at begrænse mange unge.
Og jeg synes da egentlig også, at fru Anni Matthiesen skulle prøve at gå ud til unge i landdistrikterne og sige, at nu kan de ikke længere gå i 10. klasse.
Det synes jeg da også at fru Anni Matthiesen skulle prøve at vende til noget virkelig positivt, altså at fratage dem muligheden for at gå i 10. klasse, så de heller ikke nu kan forbedre deres karaktergennemsnit, så de kunne komme videre på det gymnasie, som de gerne ville.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Det er så ikke det, der står i interviewet i Berlingske.
Det, der står, hvis man skal koge det ned, er, at Venstre kommer til at gå til valg på, at Venstre skal have et rigtig godt valg, at vi skal have så mange stemmer som overhovedet muligt, at vi skal have så mange Venstrekolleger med ind i vores gruppeværelse, sådan at de stole, der i dag er tomme, bliver fyldt op med gode Venstrefolk fra det ganske land.
Det er det, vi kommer til at gå til valg på.
Så kommer vi ikke til at gå til valg på at udelukke, jeg havde nær sagt noget som helst – måske ikke fru Pia Olsen Dyhr som statsminister, der sætter vi vel nok trods alt grænsen.
Men vi kommer til at gå til valg på at få indflydelse.
Og der synes jeg, når vi kigger tilbage på den tid, vi har siddet i regering, og vi kan jo bare se, at der er flere og flere vælgere, der kommer til den erkendelse, at ja, det var sådan set klogt, det var sådan set fornuftigt, at Venstre valgte at gå i en regering sammen med Socialdemokratiet og Moderaterne, for vi har fået gennemført rigtig meget Venstrepolitik.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Det tror jeg at jeg må bede om at få som et skriftligt spørgsmål efterfølgende rettet mod en minister.
Jeg har ikke det tal med, men politisk kan jeg sige, at jeg og Socialdemokratiet deler visionen om, at kriminelle udlændinge skal udvises.
Derfor kommer vi til at stramme reglerne, sådan at flere kan dømmes til udvisning, og vi arbejder benhårdt, både diplomatisk og politisk på allerhøjeste niveau, for at sikre, at vi får rykket de her konventioner, sådan at udvisningsdømte rent faktisk kan sendes hjem.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Hvor mange kriminelle bandemedlemmer var det egentlig, som havde mistet deres statsborgerskab siden de her stramninger i 2021?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Jeg tror, jeg meget klart sagde, at vi tager meget, meget kraftig afstand fra, at man blokerer for, at nødhjælp kan komme ind i Gaza.
Det kan der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Jeg har selv rejst i Israel og på Vestbredden og er fuldstændig på det rene med, at den her konflikt, som er ulykkelig for både palæstinenserne og israelerne, går mange år tilbage.
Så Socialdemokratiets måde at tale om den her konflikt på er nuanceret.
Det er det, jeg savner fra fru Franciska Rosenkilde, som aldrig påpeger, at grunden til, at vi ser den eksalation, som er i gang i øjeblikket, er Hamas' terrorangreb.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Vi ved godt alle sammen herinde, at den konflikt og krig, der foregår i Gaza, ikke er startet den 7. oktober.
Vi ved godt, at der har været årtiers lang blodig kamp med apartheidstyre og med ulovlige bosættelser.
Så lad os nu være ærlige om, hvad det er, der foregår.
Jeg vil meget gerne tage afstand fra det terrorangreb den 7. oktober, som Hamas kom med.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Jeg tror, det er vigtigt at holde fast i, at grunden til, at vi ser den konflikt og den eskalation, vi ser i øjeblikket, som er helt forfærdelig for de civile i Gaza, jo er, at den palæstinensiske terrororganisation Hamas angreb Israel den 7. oktober.
Det er et element, som fru Franciska Rosenkilde meget sjældent taler om.
Den balance synes jeg at fru Franciska Rosenkilde skulle få ind i sine bemærkninger om den her konflikt.
Det, der er forskellen på Israel og en terrororganisation som Hamas, er jo, at vi kan holde Israel, som er et demokrati og det eneste i Mellemøsten, op på deres handlinger, og det har vi tænkt os at gøre fra dansk side.
For det er uacceptabelt, at Israel blokerer for nødhjælp ind i Gaza.
Vi skal have hjælp ind, så vi kan hjælpe spædbørn, børn og civile, som står i en helt, helt utålelig og urimelig situation.
Det er derfor, vi lægger pres på Israel, og det er også derfor, vi siger, at vi ikke afviser at tage yderligere skridt på den diplomatiske stige for at sikre, at der kommer hjælp ind i Gaza.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg bliver lidt i samme spor.
I går kunne man jo læse på Facebook, at Mette Frederiksen mener, at Israel har ret til at forsvare sig inden for folkeretten.
Men vi ved jo godt, at Israel ikke holder sig inden for folkeretten.
Igen og igen har vi set krigsforbrydelser.
Vi ved også nu, at det ikke handler om at forsvare sig.
Det handler om bestialske overgreb i månedsvis, og lige nu både bomber og udsulter man børn, kvinder og civile.
Det er timer lige nu, der er afgørende for, hvor mange civile mennesker der dør.
Jeg vil gerne følge op på hr. Martin Lidegaards spørgsmål om, hvad der skal til, før Socialdemokratiet siger fra, stopper våbensalget og indfører sanktioner over for Israel.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Der er ikke nogen forskel på, hvad erhvervsministeren og udenrigsministeren har sagt, eller hvordan der er blevet ageret i den her sag.
Vi har sagt, at der ikke er nogen sanktioner, der lægges på bordet nu.
Men vi har samtidig sagt, at det er uacceptabelt, at Israel blokerer for, at vi kan få nødhjælp ind i Gaza.
Derfor vil vi nu lægge et pres på Israel, og vi afviser ikke at tage nye initiativer i brug, hvis ikke Israel får lukket op for nødhjælpen.
Derfor er det også fornuftigt, at EU i går har besluttet, at vi kan kigge på associeringsaftalen.
Der er ikke nogen modstrid imellem de to positioner.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Det forstår jeg sådan, at man står bag, at EU nu kigger på mulighederne for at anvende associeringsaftalen og revurdere den.
Men det er jo en form for sanktioner, og det må så også betyde, at hvis ikke der sker en helt anderledes tilgang fra Israels side til det her og man starter uhindret nødhjælp og stopper bombningen af civilbefolkningen, så er Socialdemokratiet også med på at sanktionere Israel.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Derfor har vi sagt, både med erhvervsministeren og andre ministre, at vi ikke er der, hvor vi er klar til at lægge sanktioner på bordet.
Men vi er der, hvor vi bruger EU til at lægge et tungt pres på Israel for at få nødhjælp ind, og vi er også der, hvor vi siger, at vi ikke afviser at tage yderligere skridt, hvis ikke Israel lukker op for nødhjælpen.
Derfor synes jeg også, det er rigtigt fornuftigt, at EU's udenrigsministre er blevet enige om, at man kigger på associeringsaftalen, sådan at man har mulighed for at træde op på den diplomatiske stige.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Som statsministeren ganske kort berørte i sin tale, er vi jo vidne til en humanitær katastrofe i Gaza i de her timer.
FN vurderer, at tusindvis af spædbørn vil dø inden for 48 timer, hvis ikke der når nødhjælp frem til Gaza.
Det har jo været genstand for drøftelse i EU, og herhjemme er der kommet lidt forskellige meldinger fra de forskellige regeringspartier om, hvorvidt EU skal revurdere sin handelsaftale, det, man kalder associeringsaftale, med Israel.
Jeg er lidt nysgerrig på, om det, som erhvervsministeren, hr. Morten Bødskov, udtalte ved et udvalgsmøde, nemlig at det er Socialdemokratiet i hvert fald ikke umiddelbart indstillet på, er udtryk for regeringens politik, eller om Socialdemokratiet har skiftet holdning, siden Lars Løkke Rasmussen i går udtalte, at det vil man godt kigge på og stemme for.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Virkeligheden er, at vi har fået styr på asylområdet, i modsætning til dengang Dansk Folkeparti havde indflydelse, hvor der var kaos på området.
Så jeg er fuldstændig enig med hr. Frederik Vad, som meget præcist og korrekt påpeger, at der selvfølgelig kan være udfordringer i forhold til mennesker med en fremmed baggrund, en muslimsk baggrund, uagtet de er arbejdstagere eller asylansøgere.
Derfor er det her selvfølgelig et område, vi skal holde øje med, og som vi skal sætte ind over for, hvis det løber løbsk.
Det er præcis derfor, at vi sætter ind over for de iranske sygeplejersker.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Tak, formand.
Hvad hænger det sammen med, når hr. Frederik Vad siger, at kultur betyder noget – det er den fjerde erkendelse tror jeg nok.
Det er ikke vigtigt, om folk er i arbejde, deres familie og sådan noget, for kultur betyder noget.
Og det er jo islam, vi taler om.
Der er ingen problemer med katolikker eller hinduer – det er muslimer, der er problemet, ikke?
Alligevel er virkeligheden, at den årlige tilvækst af muslimer i dag er 124 pct. højere end i 2019, hvor hr. Christian Rabjerg Madsens formand overtog ansvaret.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Tallet var nul, eller meget tæt på nul, og så behøver borgerne jo ikke mere for at vide, at Socialdemokratiets spin på de sociale medier omkring udlændingepolitikken er klassisk christiansborgsnak.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Taletiden er vist også brugt, så det er ikke så overraskende, at du ikke har flere spørgsmål.
Altså, hvis ordføreren kender tallet, er det da noget mærkeligt noget at spørge om – så kunne vi jo bare have diskuteret tallet.
Jeg er da ikke tilfreds med, at vi ikke får så mange udvist, og det er jo derfor, vi sætter benhårdt ind, både med en ambassadør for det her og med en regering, der på allerhøjeste niveau, nemlig på statsministerniveau, arbejder for at få samlet europæiske lande, så vi kan få ændret de konventioner, der står i vejen for enhver regering, og som har stået i vejen for skiftende regeringer, i forhold til at få hjemsendt udviste.
Og så skal vi i øvrigt have flere kriminelle udlændinge dømt til udvisning.
Det, der er den største forskel, er vel, at den her regering samtidig løfter økonomien i forhold til beskæftigelse, strukturel beskæftigelse og lav arbejdsløshed, og derfor har vi råd til og mulighed for at investere i vores velfærdssamfund.
Det er jeg stolt af.
Jeg er stolt af, at vi kan give skattelettelser til den enlige forsørger, samtidig med at vi laver den største psykiatriaftale vel nogen sinde, og at vi kan investere i en grøn omstilling, en grøn trepart, som gør, at vi både håndterer CO 2 og klimaforandringer og sikrer, at vores grundvand også i fremtiden kan drikkes.
Så der er masser af resultater, men når vi investerer i den offentlige sektor, gør vi det jo på baggrund af, vi fører en politik, som økonomisk betyder, at vi har styr på pengene, og at vi har råd til at investere.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-05-21:
Dengang vi var i regering, havde vi en meget moderat vækst i det offentlige forbrug på under en tiendedel af det, der er i år.
I stedet brugte vi pengene på at lette skatter og afgifter for et meget større beløb, end den her regering har gjort.
Det var en blå retning for Danmark.
Den her regering øger det offentlige forbrug med 4,8 pct. i år, hvilket er mere end Anker Jørgensen tidligere rekord, og den tid kender vi godt, men ikke for noget godt.
Så er det, som Venstre siger, en regering, der fører blå politik og en meget mere blå politik, end blå regeringer gør?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Hvis man skulle måle partier i regerings succes på deres vælgertilslutning, ville man skulle fælde en meget hård dom over hr. Ole Birk Olesens Liberal Alliance og deres optræden i regering sidst, hvor det jo var et vælgermæssigt kollaps.
Det går lidt op og ned i showbiz, og det gør det også med målinger.
Jeg og Socialdemokratiet går til næste valg med oprejst pande, også på det område.
Retningen for regeringen er jo meget klar.
Det er en regering, der gennemfører økonomiske reformer, og som i modsætning til de regeringer, som Ole Birk Olesen har medvirket til, løfter den strukturelle beskæftigelse på en sådan måde, at vi faktisk har råd til både at investere i vores velfærdssamfund, håndtere den grønne omstilling og investere i et mere sikkert Danmark og Europa.
Jeg har ikke så meget mere tid, men retningen og resultater ville jeg kunne snakke om herfra og så til juleaften.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-05-21:
Det er 2½ år siden, at Mette Frederiksens nyeste regering kom til, og siden den tid er vælgerne sivet væk fra regeringen på en måde, som ingen andre regeringer i Danmark har oplevet det tidligere.
Og jeg tror, det er, fordi man mangler en retning for politikken.
Hvad er det egentlig for en retning, som den her regering sætter for Danmark?
Regeringen sagde om sig selv, at den var et arbejdsfællesskab, altså ikke et værdifællesskab.
Og når man ikke har værdier med i politik, mangler politikken en retning.
Det ser man bl.a. i, at mens Socialdemokratiet selvfølgelig er glad for, at det offentlige forbrug i Danmark i år øges med næsten 5 pct., altså dobbelt så meget som dengang, pengene fossede ud af statsskatten under Poul Nyrup Rasmussen, så går Venstre rundt og siger, at med den her regering fører man en meget mere blå politik end dengang, der var en blå regering i Danmark.
Hvad er retningen for den her regering?
Er det en socialdemokratisk regering, eller er det en regering, der fører blå politik?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Men man lover jo fra SF's side guld og grønne skove.
Hvis jeg husker rigtigt, har SF ikke stemt for en stigning i pensionsalderen, siden man sad i regering, hvor man hævede den til 67 år.
Men hvis vi så skal være meget, meget large, kan man sige, at selv hvis SF bare vil bremse pensionsalderen ved 70 år, så efterlader det stadig væk en regning på omkring 70 mia. kr.
Og hver gang man spørger SF, hvordan de vil finansiere det, så peger de på, at der skal tilbagerulles skattelettelser.
Men SF er jo ikke i nærheden af at kunne pege på, hvordan man vil hæve skatten, så man dækker det hul på 70 mia. kr., og så har man jo ikke en økonomisk plan.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Jeg synes ikke, at man skal love guld og grønne skove, men jeg synes, at man skal give nogle klare svar på det.
Råderummet bliver nu opjusteret med endnu 40 mia. kr., men folk er bekymrede for deres pensionsalder, og om de er nedslidte.
De er også bekymrede for velfærdssamfundet, og om deres ældre får den pleje, de skal have, eller ej.
Og så vil man ikke bare som minimum indkalde til forhandlinger.
Vi har sagt i SF, at vi rigtig gerne vil diskutere det her, også på en måde, så det er økonomisk holdbart i fremtiden.
Men vi har jo kunnet se, at den velfærdsaftale, som Socialdemokraterne står bag, har været et stort løftebrud.
Der er givet 84 mia. kr. i skæve skattelettelser igennem årene, og man har ikke investeret pengene i velfærden.
Jeg holder en del møder med medlemmer af den danske fagbevægelse, og jeg skal hilse og sige, at Socialdemokratiets pensionsstunt ikke er populært, hvilket man også kan se med 3F's formands udmelding i dag på forsiden af Dagbladet Information.
Det er jo statsministeren, der selv har åbnet det bal så at sige, og siden da har vi ikke hørt noget som helst.
Til gengæld spreder utrygheden sig ude hos danskerne, hvor kun en tredjedel, som det er i dag, jo når den almindelige pensionsalder.
Man ved ikke, hvad Socialdemokratiet vil.
Man ved ikke, hvornår de vil gøre det, eller med hvem de vil gøre det.
Hvad mener man efter et valg?
Skal vi vente til 2045 for at få noget at vide?
Så hvad er det, Socialdemokratiet vil på pensionsområdet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Jamen der er ingen forskel på den måde, vi agerer i Folketingssalen, og så de udtalelser, som hr. Frederik Vad er kommet med.
Men det viser forskellen på at gøre en konkret og reel forskel og så at fremsætte beslutningsforslag.
Er det noget, man er ved at lukke konkret på de aktuelle uddannelsesinstitutioner, eller det noget, der kræver lovgivning?
Det er jo bare forskellen på at arbejde seriøst, grundigt og ordentligt med at skabe forandringer for almindelige mennesker, og så have en politik, som mere handler om, at man fremsætter et meget højt antal beslutningsforslag.
Jeg har ikke noget imod beslutningsforslag, men jeg synes bare, at danskerne fortjener at vide, hvor den reelle forandring bliver skabt.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Det, I har sagt i Folketingssalen, er så, at I har behov for en undersøgelse om bederummene i Danmark.
Så I har et eller andet behov for at undersøge, hvor mange der er.
I medierne står hr. Frederik Vad og siger, at man kan lukke bederummene på landets uddannelsesinstitutioner i morgen.
Det her hænger ikke sammen.
Er det så sådan, at hvis der er fem bederum, vil man gerne gøre noget, men hvis der er to, vil man ikke?
Det giver simpelt hen ikke mening, hr. Christian Rabjerg Madsen.
Man er nødt til at gøre det samme nede i Folketingssalen, som man siger i medierne at man vil gøre, for ellers bliver det utroværdigt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Jeg tror, at fru Susie Jessen har været lang tid nok i politik til at vide, at beslutningsforslag ikke rigtig er det, der driver politik.
Det er det, der foregår i forhandlingslokalet, hvor man tager rigtigt ansvar for helheden, der driver forandringerne, og det er typisk der, Socialdemokratiet skaber forandringer.
Jeg synes, hr. Frederik Vads udtalelser om bederum har været gode og meget, meget præcise, og de er ikke i modstrid med, hvad vi har sagt i Folketingssalen.
Det, vi har sagt i Folketingssalen, er, at vi er ekstremt kritiske over for bederum, og at vi derfor nu vil have undersøgt, hvad omfanget er.
Særligt hvad angår gymnasierne, har vi en meget begrænset viden om, hvad omfanget er.
Så må vi tage en drøftelse af det.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Tak for det.
I medierne hører man tit meget markante holdninger fra Socialdemokratiet.
Bl.a. har hr. Frederik Vad været ude at sige til DR: Vi kan lukke bederummene på uddannelsesinstitutionerne i morgen, hvis det står til Socialdemokratiet.
Jeg har haft et forår hernede i Folketingssalen, hvor jeg gang på gang har oplevet, at Socialdemokratiet har stemt imod ting, som de i medierne har givet udtryk for at de gik ind for.
Det hænger ikke sammen, at man står hernede i Folketingssalen og stemmer imod et beslutningsforslag om forbud mod bederum på landets uddannelsesinstitutioner, og man så står og siger noget helt andet i medierne.
Jeg synes ærlig talt, det er lidt bekymrende, for sådan noget skaber faktisk politikerlede, altså at man ikke gør det samme, som man siger.
Jeg kunne godt tænke mig en kommentar på, hvorfor man ikke gør det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Det er jo nok lidt en påtaget usikkerhed fra fru Lisbeth Bech-Nielsens side.
Socialdemokratiet har været krystalklare.
Der er sket forringelser for de nedslidte, og derfor satte vi ind med Arnepensionen.
Det gjorde vi sammen med SF, og det er jeg stolt af.
Men ændringerne skal laves på en sådan måde, at vi ikke slår hul i kassen.
Det er jo det sidste, der også er en lille smule vigtigt, for det er jo nemt nok at lave opdateringer om, at man vil det ene og det andet, og love fagbevægelsen guld og grønne pensionsskove, men hvis man får lavet nogle ordninger, der gør, at vi ikke i fremtiden kan finansiere vores minimumsnormeringer og finansiere vores velfærdssamfund, så holder det jo ikke i byretten.
Det er den balance, vi skal finde, og det tror jeg egentlig godt at fru Lisbeth Bech-Nielsen ved.
Det, jeg refererer, er jo bare de benhårde realiteter, nemlig at da hr. Morten Messerschmidts parti, Dansk Folkeparti, havde indflydelse sammen med fru Inger Støjberg, var der kaos på det her område, og der strømmede asylansøgerne til.
Det har vi fået lukket ned for, vi har fået styr på det.
Det gælder i forhold til at sende afviste asylansøgere hjem; det gælder i forhold til at få lukket ned, så vi ikke får så mange ind.
Det er de benhårde realiteter.
Der har vi så fra regeringens side sat ind.
Vi har haft en udfordring med nepalesere på studieordninger for ikkestatsanerkendte uddannelser, hvor der er kommet 1.700 til plus ægtefæller.
Vi har bl.a. haft historien fra Niels Brock.
Det får vi bremset.
Vi har haft en stor tilstrømning af iranske sygeplejersker.
Det får vi nu bremset, så vi kun tager imod dem, hvor vi opretter autorisationsstillinger.