runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Mange tak til Enhedslisten for at støtte forslaget.
Hvad er Enhedslistens holdning til, at det så er takken, at vi ikke kan give dem en erklæringsordning, som de har i andre lande europæiske lande?
Hvad tænker Enhedslisten om det?
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Det er jo relativt kompliceret at udlægge her, præcis hvor grænsen går i forhold til de her ting, men jeg synes, at det skal være udgangspunktet, at når man er født og opvokset her, så skal man også have dansk statsborgerskab.
Det er helt sikkert.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Er det voldtægt, er det 1 års fængsel, er det en betinget dom?
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Nej, for det, man ønsker at indføre her med forslaget, er den gamle paragraf, som også tog hensyn til nogle af de her ting.
Og der kan være nogle særlige advarsler, som gør, at man ikke får dansk statsborgerskab.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille et spørgsmål, for jeg tror, det er ret åbenlyst, at vi er imod det her forslag.
Men jeg hører ordføreren fra SF sige i ramme alvor, at hvis man er født og opvokset i Danmark, så skal man have krav på det danske statsborgerskab.
Det er bare lige, så jeg forstår det.
Altså, er der ingen begrænsninger i forhold til kriminalitet?
Man kan have begået vold, voldtægt, været bandemedlem?
Er det fuldstændig frit?
Kan man have begået lige så meget kriminalitet, man har lyst til, og så får man det alligevel, bare fordi man er født og opvokset i Danmark?
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Jeg tænker, at det klart har en betydning for, hvor stram en politik man ønsker at føre nu, at den har været for lempelig tidligere.
Altså, det er jeg enig med hr. Morten Messerschmidt i.
Men at lovgivningen er så stram, er jo ikke udelukkende, i hvert fald ikke i min optik, en konsekvens af, at den tidligere har været for lempelig.
Og SF var jo heller ikke med i den seneste indfødsretsaftale, netop fordi vi synes, at man går for langt på nogle punkter.
Så jeg synes, at det er en kombination af en lidt for lempelig politik tidligere og så selvfølgelig en meget stærk vilje til at stramme rigtig hårdt fra nogle partiers side herinde.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Jamen det var jo ikke nødvendigvis en undskyldning, jeg efterspurgte; det var sådan set mere en refleksion.
Og jeg er glad for, at hr. Carl Valentin nævner et af de få områder, hvor jeg så er ærgerlig over, at hr. Villy Søvndal ikke har fået sin politik igennem.
Altså, mig bekendt befinder Hizb ut-Tahrir sig stadig væk på den her side af jordens overflade og ikke nede i helvede.
Hvilke tanker gør man sig i Socialistisk Folkeparti om, at de mange mennesker, man kerer sig om, og om hvem man siger, at det er uretfærdigt, at de bliver ramt – hvis det er det udtryk, man skal bruge – bliver ramt af stramningerne på indfødsretsområdet, set i lyset af at det er den laissez faire-mentalitet, som venstrefløjen har lagt for dagen, der er årsagen til stramningerne?
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Jeg har gjort mig mange tanker om venstrefløjens ansvar i forhold til integrationsopgaven i Danmark.
Men jeg må også sige ærligt, at jeg er vokset op i et SF, hvor jeg synes at man har taget integrationsproblemerne relativt alvorligt.
Altså, jeg kan huske, at det år, hvor jeg meldte mig ind i Socialistisk Folkeparti, jo var cirka det samme år, hvor Villy Søvndal, vores daværende formand, var ude at sige, at Hizb ut-Tahrir kunne ...
Ja, jeg kan ikke citere det her, for det er for hårde ord at sige fra Folketingets talerstol, men de kunne i hvert fald smutte ud af landet.
Og det sagde han jo, fordi det var vigtigt for ham også at tage et opgør med en tilgang, hvor man eksempelvis ikke tager religiøs ekstremisme alvorligt, og det opgør synes jeg var vigtigt at tage.
Men jeg synes også, det er sådan lidt mærkeligt at stå her så mange år efter – jeg meldte mig ind i Socialistisk Folkeparti i 2007, som på daværende tidspunkt synes jeg også har taget integrationsopgaven alvorligt – og så ligesom skulle undskylde på vegne af venstrefløjen for den tilgang, man har haft på et tidspunkt, hvor jeg slet ikke var i dansk politik.
Det føler jeg egentlig ikke er min opgave.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Det har jeg heller ikke hørt nogen stille forslag om.
Mai Mercado (KF), 2022-03-02:
Så først vil I altså ødelægge det i forhold til de unges gymnasievalg, og nu vil I så sende alle skoleelever ud på lange busture i kommunen, fordi I i Socialdemokratiet ved bedst.
Må jeg bare minde om, at kommunerne jo hvert eneste år ændrer på skoledistrikterne.
Skoledistrikterne er jo elevernes nærområde; det er deres lokalområde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Lad mig sige det så tydeligt, som jeg egentlig kan.
Vi har jo ikke fremlagt en model fra regeringens side endnu, men vi har et forståelsespapir, og fundamentet for regeringen og for den aftale, der er med støttepartierne, er, at fri- og privatskoler skal tage et større socialt ansvar.
En af vejene til det er jo, at man får en større andel af de elever, som har sociale udfordringer.
Det har vi jo indgået en aftale med støttepartierne om.
Så vi vil selvfølgelig kigge på fri- og privatskoler.
Den del, jeg ikke kan sige noget tydeligt om endnu – for så havde vi jo fremlagt modellen – er, hvad det er for en model, vi arbejder med, men jeg vil sige: Jeg er jo mægtig glad for hr. Jens Joels bog, og jeg har læst den meget grundigt.
Vi er ikke klar til at fremlægge et forslag endnu, men idéen om, at man selvfølgelig skal gå i skole med hinanden på kryds og tværs, i stedet for at vi har parallelsamfund i Danmark, står jeg da fuldstændig bag.
Det håber jeg da sådan set også De Konservative gør.
Mai Mercado (KF), 2022-03-02:
Vil ministeren indføre en elevfordelingsmodel, som også omfatter fri- og privatskoler, og vil den i så fald basere sig på en algoritme, der fordeler ud fra forældreindkomst, sådan som ministerens partikollega Jens Joel har foreslået i Weekendavisen, eller kan ministeren garantere, at der ikke kommer en elevfordelingsmodel, der omfatter fri- og privatskoler?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Reelt er svaret jo, at det er det første, for vi har ikke deres søgemønstre; det er jo det, der er baggrunden for usikkerheden, altså forstået på den måde, at det jo simpelt hen handler om, at det er de tal, vi baserer beregningerne på.
Man kan ikke rigtig gøre andet, fordi de jo ikke søger, før de søger, og det vil sige, at elever, der skal søge ind på gymnasiet, herunder bl.a. min egen søn, som skal søge en ungdomsuddannelse i 2023, jo endnu ikke har søgt ind.
Og det vil sige, at de tal og beregninger, vi laver, baserer sig på gamle søgemønstre.
Vi kan jo ikke lave om på, at det eneste, vi har, er gamle søgemønstre, eftersom de nye søgemønstre først kommer, når folk faktisk har søgt.
Det er det, der er baggrunden for usikkerheden, og derfor er svaret i den første kategori af svarmuligheder.
Mai Mercado (KF), 2022-03-02:
Så det, at tallene er så usikre, at man reelt ikke ved, hvad det er for en øvelse, man har sat i gang, og at man derfor kun kan sige noget på aggregeret niveau, er da et kæmpe problem.
Altså, enten vælger man at vende det hele rundt og kan alligevel ikke bruge de tal til ret meget, eller også man vælger at skjule tallene, fordi man ikke vil vise eleverne, hvad de reelt kommer til at miste af valgfrihed.
Det er da problematisk.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Hvis det var sådan, at man faktisk kunne se, hvor grelt det stod til, altså forstået på den måde, at tallene var præcise, ville jeg have fremlagt dem.
Altså, udfordringen her er faktisk, at det kan man ikke, og det vil sige, at det jo både er i den ene og den anden retning.
Der er nogle skoler, der med de tal ville tro, at det så er det her, der er fremtiden for dem, og at der vil blive barberet et par klasser fra, mens det for andre skoler ville være omvendt, altså at det kan vise sig, når den konkrete kapacitet fastsættelse er der, at det bliver omvendt.
Så det er bare for at sige, at diskussionen jo simpelt hen ville basere sig på et grundlag ude på de enkelte institutioner, der ikke passer.
Det, vi så har fremlagt, er det aggregerede tal, hvor man kan se, hvad konsekvensen er der.
Mai Mercado (KF), 2022-03-02:
Jeg synes, at det er under al kritik, at ministeren ikke vil fremlægge beslutningsgrundlaget, således at man ude i de enkelte kommuner kan se, hvor grelt det rent faktisk kommer til at være for den enkelte familie, for den enkelte unge, som gerne vil på gymnasiet.
Og samtidig vil det også have den betydning, at regeringen jo viser sin lukkethed, altså at man ikke er demokratisk sindet, at man ikke vil åbenheden, når det er, at man vælger at holde talgrundlag skjult.
Så bare som et ønske om at sikre åbenheden vil jeg komme med en tredje opfordring til, at man fremlægger de tal.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Jeg vil faktisk sige, at jeg ikke synes, at det har været nogen let beslutning, om de tal skulle fremlægges eller ej.
Jeg synes ikke, at der er kommet nogen nye argumenter frem her, vil jeg gerne sige, men jeg var egentlig åben over for, at der kunne komme argumenter, der tilsagde det.
Man faktisk er det snarere tværtimod, for det, fru Mai Mercado siger, er, at så ville man få syn for sagn; så ville man vide, hvad man havde at forholde sig til.
Det er jo præcis derfor, at jeg ikke vil fremlægge dem, for det er ikke det, der ligger i de tal.
Og for at gøre det helt konkret: Det, der ligger i de tal, der ikke er fremlagt, er jo nogle estimater af, cirka hvordan klasserne vil fordele sig. Og for en konkret skole gør det altså en ret stor forskel, om det er 10 klasser eller 12 klasser, man får.
Men det siger de tal kun noget om i estimatform og ikke i konkret form – men det er jo sådan, man vil reagere.
Mai Mercado (KF), 2022-03-02:
Så ministeren vender hele elevfordelingen på hovedet og ændrer fordelingen, så det bliver forældrenes indkomst, der er afgørende for, hvilket gymnasium eleverne kan vælge, men uden at tallene rent faktisk er sikre.
Det er en meget stor gambling med elevers fremtidige valg af gymnasier.
Og det tror jeg også godt at ministeren ved, og jeg tror, at ministeren er bange for, hvad der vil ske, hvis de tal kommer frem.
For hvis de tal kommer fra, vil alle jo få syn for sagn; så vil man lige præcis kunne se, hvor det er, at man ikke selv vil kunne komme ind på et gymnasium, og hvor det er, at man vil blive presset hen.
Og så vil man opdage, hvad det er for en manøvre, ministeren har gang i, og derfor vil jeg bare her åbent i mit spørgsmål appellere til, at ministeren vil besinde sig og rent faktisk fremlægge de tal.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Og hvis det ikke var tilfældet, ville jeg jo have udleveret tallene.
Og det vil jeg så gerne uddybe, for jeg synes sådan set, at jeg har tænkt rigtig grundigt over det.
Det er jo tal, jeg både har udleveret til De Konservative og til Venstre i forbindelse med forhandlingerne, og det vil sige, at dem, der har siddet og truffet beslutningerne, jo har haft kendskab til tallene.
Derfor har der faktisk ligget ret nøje overvejelser bag, at jeg har valgt ikke at fremlægge dem.
Baggrunden for det er, at de tal kan man godt bruge på et aggregeret niveau med alle mulige usikkerheder nede i maven, men på de enkelte institutioner kan det have ret store konsekvenser, om kapacitetsfastsættelsen bliver det ene eller det andet.
Og eftersom vi endnu ikke ved, hvad kapacitetsfastsættelsen bliver, vil de tal afspejle noget, som ikke bliver til virkelighed eller bliver til virkelighed på en anden facon.
Og der er det sådan, at der til sommer kommer nye tal, som stadig væk vil være behæftet med stor usikkerhed, men som dog kommer tættere på.
Mai Mercado (KF), 2022-03-02:
Er det efter ministerens opfattelse god regeringsførelse, at medlemmer af Folketinget ikke kan få udleveret konsekvensberegninger af tvangsfordelingen af gymnasieelever, selv om ministeren brugte dem i forhandlingerne om elevfordeling?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Ja, det ligger jo i aftalen, og det var faktisk en del af aftalen, som Venstre tilsluttede sig inde ved forhandlingsbordet.
Der bliver ved med at blive rystet på hovedet – det var simpelt hen bare sådan, det var.
Hr. Morten Dahlin deltog ikke selv i forhandlingerne, men det kan jo være, at hr. Morten Dahlin skal tale med sin ordfører, fru Ellen Trane Nørby, som sad med ved forhandlingsbordet.
Og jeg vil bare sige, at Venstre tilsluttede sig den her del af aftalen.
Vi er fra Socialdemokratiets side imod, at gymnasier er opdelt i rige og fattige; vi er imod, at gymnasier er opdelt i brune gymnasier og hvide gymnasier, altså at vi har parallelsamfundslignende tilstande på en del af vores gymnasier.
Det har vi sådan set haft en enighed med Venstre om – jeg kan høre, at hr. Morten Dahlin står et andet sted, end Venstre gjorde i forhandlingslokalet.
Det er da interessant.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Venstre er ikke en del af den her aftale, for vi mener, at det er eleverne selv, der skal vælge, hvor de går i gymnasiet – ikke undervisningsministeren, ikke statsministeren, og det skal slet ikke være forældrenes indkomst.
Og jeg noterer mig jo, at ministeren ikke engang tør forsvare sin politik her i dag.
Ministeren får det til at lyde, som om gymnasieelever fremadrettet ikke er afhængige af, hvad deres forældre tjener.
Vil ministeren bare lige for klarhedens skyld bekræfte, at for fremtiden vil der være zoner i Danmark, hvor elever bliver delt op i kategorier, alt efter hvad deres forældre tjener, og så skal man placeres på et gymnasium ud fra forældrenes lønindkomst?
Mai Mercado (KF), 2022-03-02:
Når jeg læser hr. Jens Joels bog, får jeg i hvert fald det klare indtryk, at man vil tage et opgør med den almindelige distriktsskole, og at man vil tage et meget hårdt greb om de frie skoler ved bl.a. at ændre på koblingsprocenten.
Jeg vil bare spørge, om ikke hr. Jens Joel og børne- og undervisningsministeren, som kommer fra det samme parti, har de samme politiske visioner for folkeskolen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Jo, det har vi da absolut.
Det er jo fru Mai Mercado, der står og tolker på noget, som er helt væk fra vinduet, for at sige det lige ud.
Altså, et af de steder, hvor man har haft et ønske om at køre med ét stort fælles skoledistrikt, er jo Gentofte Kommune, hvor fru Mai Mercados partifælle sidder som borgmester.
Og en af årsagerne til, at man gerne har villet det, er, at det gav en større fleksibilitet i forhold til fordelingen af elever på skoler.
Jeg ved også, at Glostrup Kommune i deres skoledistriktsform kører med skoler, der er indrettet på en anden måde.
Odense Kommune har haft ønske om at få lov til at indrette deres skoledistrikter på andre måder.
Det synes jeg da vi skal være åbne over for.
Det har bare intet at gøre med det, fru Mai Mercado siger, og i øvrigt heller ikke med det, der står i hr. Jens Joels bog.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-02:
Jamen en af de ting, som jeg synes er rigtig problematisk, er, at voldsramte kvinder frygter at miste både deres børn og deres bolig i hele det forløb, som de bliver udsat for.
Røde Kors har faktisk efterlyst, at vi laver sådan en lovpligtig hjælpepakke.
SF er også kommet med en række bud i den forbindelse, bl.a. at hjælpen også skal være der, selv om man ikke er indskrevet på et krisecenter, og at vi skal tilbyde gratis psykologhjælp til ofre for partnervold.
Hvad tænker ministeren om de elementer, og kan ministeren blive mere konkret, i forhold til hvad hun forestiller sig kunne være en del af en partnervoldspakke?
Trine Bramsen (S), 2022-03-02:
Mange tak for spørgsmålet.
Kvinder udsættes i langt højere grad end mænd for bl.a. partnervold og -drab.
2.000 kvinder søger hvert år ophold på krisecentre på grund af vold, og næsten lige så mange børn følger med deres mor på kvindekrisecentre.
I gennemsnit bliver én kvinde dræbt hver måned i Danmark af sin partner eller ekspartner.
Det er alene, fordi hun er kvinde.
Det er helt uacceptabelt og afspejler et alvorligt ligestillingsproblem.
At sætte ind over for partnervold og partnerdrab står meget højt på regeringens dagsorden.
Vi ønsker at forebygge volden, så den ikke eskalerer og i yderste konsekvens ender med drab.
Vi kan se, at partnerdrab, men også drab på en ukendt, ofte er kulminationen på en længere proces, hvor gerningsmanden tidligere er kendt for overgreb.
Derfor skal vi gribe ind tidligere og blive bedre til at stoppe volden, så snart den opstår.
Derfor ønsker regeringen at arbejde med en ny handlingsplan, der styrker indsatsen mod partnervold og -drab, og derfor har vi nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe om vold mod kvinder og vold i nære relationer.
Der er behov for, at vi sætter ind over for voldsudøveren tidligt, og at vi arbejder for at bryde voldscirklen, ikke mindst så børn ikke oplever at vokse op i familier, hvor far udøver vold mod mor.
Der er behov for langt flere forebyggende indsatser.
Der er behov for, at myndighederne har et skærpet fokus på det her, at kvinderne kan få den rette hjælp, og ikke mindst, at voldsmændene kan få den rette hjælp.
Der er ikke nogen lette løsninger, og derfor er det så vigtigt, at vi får arbejdet bredt sammen omkring det her, og det skal den nye handlingsplan sikre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-02:
Tak for det.
Regeringen og Justitsministeriet har bebudet en bandepakke her i foråret oven på en række skudepisoder og drab, så vil regeringen som led i og i forlængelse af støtten til beslutningsforslaget om en handlingsplan mod kvindedrab indkalde til forhandlinger om en partnervoldspakke, hvor retssikkerheden styrkes, sociale indsatser øges og boligtilbud og -hjælp forbedres for ofre for partnervold?
Trine Bramsen (S), 2022-03-02:
Jamen jeg kommer altid gerne på besøg, det gør jeg i hele landet, og selv om jeg flere gange har kørt over Kronprinsesse Marys Bro, gør jeg det gerne igen, og også gerne sammen med spørgeren.
Hans Andersen (V), 2022-03-02:
Men vanvidskørsel var sådan set bare det bedste udtryk, jeg havde for, at unge mennesker på motorcykel en sommeraften drøner frem og tilbage, og det bliver jo ikke mindre, efter det er blevet gratis, og det synes jeg vi skal gøre noget ved sammen.
Vi har to ting, der er støj, og der er vanvidskørsel, og på den baggrund vil jeg gerne invitere ministeren op, så vi kan besøge området, både for at tale med de borgere, der bliver udsat for støj, men jo også så ministeren selv kan opleve, at der bliver kørt vanvittigt på den bro.
Trine Bramsen (S), 2022-03-02:
Det er to lidt forskellige ting, og så er de stadig væk to sider af den samme sag.
Det ene er vores meget stærke indsats mod vanvidskørsel, og det kommer jeg altid til at være meget opmærksom på, og jeg har også et ønske om at deltage i det, hvis der er noget, vi kan forbedre i forhold til vanvidskørsel.
Men der er jo blevet iværksat en række markant skærpende forhold omkring netop vanvidskørsel.
Hans Andersen (V), 2022-03-02:
Vi har brug for, at ministeren siger, at der skal laves konkrete støjmålinger på Kronprinsesse Marys Bro.
Det har jeg brug for ministeren går ind i.
Og så handler det jo om, at den strækning desværre også bliver brugt til vanvidskørsel.
Hvad vil ministeren gøre, for at vi ikke får vanvidskørsel, når nu vi går sommeren i møde og unge mennesker på motorcykler sådan set kører frem og tilbage?
En løsning kunne jo være, at vi fik opsat fartmålere over en strækning på den pågældende Kronprinsesse Marys Bro.
Trine Bramsen (S), 2022-03-02:
Jamen der er allerede planlagt en ny landsdækkende støjkortlægning i 2022, som skal danne grundlag for de kommende års vigtige arbejde på støjområdet.
Og i den støjkortlægning vil trafikken på fjordforbindelsen også indgå.
Hans Andersen (V), 2022-03-02:
Tak, og først tillykke til ministeren med ministerposten og udnævnelsen.
Og så er det jo helt rigtigt: Støj påvirker rigtig mange mennesker.
Og vi glæder os alle sammen i Frederikssund over, at der ikke længere er brugerbetaling på Kronprinsesse Marys Bro.
Så er det jo rigtigt, at trafikken jo faktisk er fordoblet i antal, efter at brugerbetalingen er fjernet.
Og så vil jeg spørge ministeren, hvad ministeren mener i forhold til at få lavet nye støjmålinger på baggrund af de nye aktuelle tal.
Og det vil jeg da anbefale man laver.
Der blev senest lavet støjmålinger tilbage i 2020, altså da vi havde brugerbetaling.
Nu er der ikke længere brugerbetaling, og så vil jeg anbefale, at vi laver støjmålinger, således at vi kan få det bedste grundlag for at få foretaget de kommende drøftelser om, hvordan vi fordeler de midler, vi har afsat til støjafskærmning.
Det synes jeg ville være et godt skridt at tage, og det vil jeg høre hvad ministeren mener om.
Trine Bramsen (S), 2022-03-02:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at Kronprinsesse Marys Bro er et vigtigt knudepunkt for rigtig mange borgere.
Vi er i regeringen meget opmærksom på udfordringerne med støj fra trafikken, og det er et væsentligt samfundsproblem, at vi ser en høj grad af støj fra trafik rundtomkring i Danmark.
Hvad angår fjordforbindelsen til Frederikssund, kan jeg oplyse, at der allerede i anlægsfasen blev gjort meget for at dæmpe støjgenerne for de mennesker, der bor i nærheden af broen, og forbindelsen blev således udstyret med støjafskærmning i overensstemmelse med anlægsloven for projektet.
Fjordforbindelsen åbnede herefter for trafik i 2019 under forudsætning af brugerbetaling, og fra årsskiftet 2021/22 er brugerbetalingen nu afskaffet som følge af aftale om Infrastrukturplan 2035, som regeringen i sommers indgik med et bredt flertal af partier, og tak for det.
Jeg er blevet oplyst, at omfanget af støjbeskyttelse i anlægsloven fremgik af Vejdirektoratets såkaldte hovedforslag i den miljøkonsekvensvurdering af projektet, som direktoratet gennemførte i 2010.
I hovedforslaget var der ikke forudsat brugerbetaling på anlægget, og derfor ændrede den aktuelle afskaffelse af brugerbetaling ikke på de daværende forudsætninger for vurderingen af støjbeskyttelse.
Og det er noget, som naturligvis skal indgå i de drøftelser, der er i forligskredsen bag Infrastrukturplan 2035, hvor også spørgerens parti deltager.
Hans Andersen (V), 2022-03-02:
Tak for det.
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at imødegå de stigende støjgener ved Kronprinsesse Marys Bro?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-02:
Altså, det faldt jo med et brag.
Det er bare for at sige, at vi jo ikke havde opbakning til det.
Men det kan da umuligt være nyt for Konservatives ordfører, at Socialdemokratiet havde det forslag.
Men det kan vel umuligt være en nyhed.
Det, vi jo så har aftalt med støttepartierne, er, at man skal tage et større socialt ansvar, og gør man ikke det, skal det have en konsekvens for koblingsprocenten.
Det var så langt, Socialdemokratiet kunne drive det i de forhandlinger, og jeg er selvfølgelig tilfreds med, at støttepartierne gerne vil det, for det er bedre end ingenting.
Mai Mercado (KF), 2022-03-02:
Igen og igen har vi sammen med Enhedslisten og Radikale Venstre kæmpet imod, at man satte koblingsprocenten ned, og det, som hr. Jens Joel jo har været ude at sige, er, at man vil ændre på koblingsprocenten for de frie skoler, sådan at en friskole som Billum Friskole ved Varde, som opstod, fordi den lokale skole lukkede, altså må imødese en ændring i deres koblingsprocent. Er det sådan, man skal forstå Socialdemokratiets politik?
Trine Bramsen (S), 2022-03-02:
Den proces, vi nu kommer til at igangsætte, er at indkalde alle aktører på området, herunder også at have politiske drøftelser med partier, for at sikre, at vi får alle gode forslag i spil; at vi får al den viden, der er på området, i spil; og at vi også tør tænke nyt og have fokus på, hvad der fører til, at man i sidste ende må søge hjælp på et krisecenter, uagtet om det er ambulant, eller om man bliver beboer på et krisecenter.
Det er vigtigt, at vi har fokus på det her meget, meget tidligt, og det skal vi hjælpes ad med.