runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Danmark skal ikke gøre som Schweiz eller Bayern eller Californien eller Slesvig-Holsten, men vi skal lade os inspirere af de erfaringer, man har gjort sig i andre lande, ligesom det danske folkestyre og demokrati er inspireret af andre.
Grundloven er en kalkering af den belgiske grundlov, og jeg går da ud fra, at Socialdemokraterne også lader sig inspirere af erfaringer fra udlandet.
Så vil jeg bare minde hr. Magnus Heunicke om, at ordføreren jo har sagt, at man stemmer for forslaget, men det lyder næsten, som om man har fortrudt.
Lovforslaget giver jo glimrende retningslinjer og rammer for bindende kommunale folkeafstemninger, retningslinjer, som man ikke har i dag.
Det er lidt svært at holde en tale, når ordføreren hellere vil tale med sin kollega ved siden af, så jeg ved ikke, om ordføreren har hørt, hvad jeg har sagt, men det må det opfølgende spørgsmål så afgøre.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Sagen er den, at jeg synes, det er relevant, når vi drøfter den her sag, at vi her i Folketinget gør det på en måde, som viser respekt for de borgere i Danmark, som påtager sig det at være en del af det lokale demokrati.
Der er faktisk ikke et eneste eksempel, og det er en vigtig pointe.
Det kan man synes eller lade være, men jeg synes, at det er en vigtig pointe, for det handler noget om, hvordan vi taler om de mennesker, som tager del i vores demokrati, også på lokalt plan, og de har krav på noget mere respekt herindefra, synes jeg.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Respekt er også, at man lytter til ordføreren, når der bliver stillet et spørgsmål til ham.
Så vil jeg sige, at det selvfølgelig er en selvstændig pointe, at der ikke har været nogen eksempler på, at man ikke har fulgt en vejledende afstemning.
Til gengæld kan jeg sige, at dette lovforslag viser en respekt over for det kommunale selvstyre og politikerne der, fordi man nu giver dem et ekstra redskab til at inddrage borgerne og endda giver dem ansvaret for de beslutninger, der bliver taget.
Så mistillid?
Nej, tværtimod masser af tillid igennem dette forslag
, selv om det er et lille skridt på vejen hen imod flere folkeafstemninger i Danmark til gavn for borgerne.
Carl Holst (V), 2018-04-12:
Tak for det.
Ordføreren har et par gange med rette refereret til lande i udlandet, hvor de har en større grad af brug af folkeafstemninger.
Anerkender ordføreren, idet jeg anerkender fordelene, at der i alle de tre eksempler, som ordføreren nævner, også er eksempler på det modsatte?
I nogle kantoner i Schweiz fik kvinderne først stemmeret i 1972; der var store anlægsprojekter, der ikke kunne gennemføres i Florida, fordi dem, der havde gavn af det, var dem, der boede der, og de udgjorde et mindretal; og i Slesvig-Holsten har man store udfordringer i forhold til at få økonomien til at hænge sammen, fordi man via folkeafstemninger skaber et klima, der gør, at man ikke kan lave de nødvendige reformer bl.a. inden for skolesektoren.
Mit spørgsmål er bare en form for refleksion over nuancerne.
Rune Lund (EL), 2018-04-12:
Okay, så vil jeg stille et andet spørgsmål.
Det går på, at direktøren for KL, Kristian Wendelboe, har udtalt sig i medierne om den danske model, nemlig at en kamp mellem arbejdstager og arbejdsgiver kan skubbe den danske model ud over kanten, og han siger, at hvis det ender med en storkonflikt, vil al politisk energi på Christiansborg gå på at undgå at komme i den her situation igen.
Nu har ordføreren fremført nogle synspunkter om, at man blander sig i nogle forhandlinger ved at rejse nogle relevante problemstillinger om den politiske inficering af forhandlingerne, som allerede foregår, men hvad er ordførerens holdning til Kristian Wendelboes måde at blande sig i debatten på?
Eva Kjer Hansen (V), 2018-04-12:
Det har jeg ikke noget kendskab til.
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Så er vi tilbage ved det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at en af grundene til, at Dansk Folkeparti også er med i aftalen om kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, er, at vi har den overbevisning, at man ikke skal se en fordel i at være på kontanthjælp frem for at tage et job til overenskomstmæssig mindsteløn.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-12:
Jeg giver ordføreren ret i, at mange af dem, der er ramt af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, har udfordringer, der gør, at de ikke umiddelbart kan tage et arbejde.
De er ikke klar til at tage et job, de er ikke jobparate – så de har brug for noget andet. Hvad mener ordføreren så om, at ordførerens parti er med til at give de her mennesker et incitament til at arbejde ved at sætte dem ned i boligydelse, hvis de bliver på kontanthjælp, som de ikke kan respondere på; at man holder en gulerod op foran folk, som de ikke kan spise, altså at man sætter folk ned i kontanthjælp, fordi de skal tage et arbejde, som de ikke kan tage?
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Jeg synes, vi kører i cirkler i debatten.
Hvis folk er på kontanthjælp, skal de selvfølgelig have hjælp til at finde et job.
Det er et par år siden, at jeg talte med en – det var i forbindelse med indførelse af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen – og han sagde: Jamen jeg syntes egentlig, at det er fair nok, at vi bliver underlagt nogle regler; vi får de her penge uden rigtig at lave noget, og jeg vil hellere end gerne have et job, men jeg synes, at det er fair nok, når vi ikke laver noget, at vi så også skal være underlagt nogle regler.
Han har så fået job i mellemtiden, skal jeg lige sige.
Så i bund og grund synes jeg, at det, det drejer sig om, er, at vi som politikere herinde i Folketinget selvfølgelig skal sikre, at de rigtige hjælpemidler er til stede.
Så kan vi jo altid diskutere, hvad de rigtige hjælpemidler er.
Jeg har aldrig haft nogen tiltro til, at den her vejledende opkvalificering har fået ret mange i beskæftigelse.
Derimod skal der en mere håndholdt indsats til, en mere direkte anvisning af job til dem, der har problemer med at finde et job.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-12:
Jeg er meget enig i det med den håndholdte indsats, altså at vi skal møde folk dér, hvor de er, og hjælpe dem med løse deres største problemer først, uanset hvad det så kan være.
Men når ordføreren tænker tilbage på den her reform og hele debatten omkring den, og at vi nu kan se, at der er 190, der er kommet ud af kontanthjælpen – nogle i job, andre i arbejde – har det så været det værd, altså når vi ser på al den sociale armod?
Føler ordføreren så, at det er det værd?
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Jamen det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ikke, om kommunerne skulle hjælpe dem – selvfølgelig skal de det, og det har de forpligtet sig til.
Jobcentrene skal hjælpe mennesker i arbejde.
Men jeg spurgte om, om ordføreren troede, at der var arbejde til alle, og om ikke vi skulle satse på uddannelse og bedre konjunkturer i stedet for hele tiden at blive ved med at køre i den samme rille, for den kommer vi ikke ud af.
Det har nemlig som konsekvens, at regeringen tror, at man kun ved at piske nogle folk, får dem nærmere til arbejdsmarkedet.
Det tror jeg ikke på.
Jeg tror på, at man ødelægger mennesker ved at piske dem økonomisk, som man har set at titusindvis af børnefamilier er blevet med den her reform.
Det er derfor, jeg siger det.
Man skal jo vælge de midler, der giver en effekt, og ikke de midler, der passer sådan ind i ens private opfattelse af tingene.
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Altså, som jeg sagde tidligere, kan man ikke bare sige, at det står alene.
Det er også derfor, at vi i Dansk Folkeparti fik indført, at dem, der ikke selv kunne gå ud og finde et job, skulle have hjælp i jobcenteret til at finde et job eller komme i uddannelse.
Det betød ikke, at jobcenteret skulle stille job til rådighed, men at de skulle have den hjælp, de havde behov for, til at finde et job.
Får de ikke den hjælp, er det ikke godt nok.
Men det er det, loven siger de skal have.
Vi kan ikke bare lave en lov og sige, at den her lov får 190 flere i job.
Som jeg også sagde tidligere: Hvis vi skal have de rigtige tal, skal vi spørge hver enkelt kommune om, hvor mange borgere de har, der er på 225 timer og lever op til det, og hvor mange der, efter at reformen blev gennemført, er kommet ud på arbejdsmarkedet eller kommet i uddannelse.
Det viser den her analyse ikke, og det tror jeg heller ikke en uvildig analyse ville vise.
Man kan selvfølgelig skrive alt ind, som de skal undersøge.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-12:
Når ordføreren siger, at det er dokumenteret, indrømmer ordføreren jo også dermed, at det er dokumenteret, at 190 personer er kommet i uddannelse eller job på grund af kontanthjælpsloftet.
Sådan må det jo være.
Hvem er det så, der ikke har ret?
Er det beskæftigelsesministeren, som har lavet analysen, eller er det statsministeren?
Hans Andersen (V), 2018-04-12:
Kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen har effekt, og jeg kan godt forstå, at Socialdemokratiet er kommet i et dilemma nu, for den ene dag skal det forlænges og tages op i en ydelseskommission, og den næste dag tordner man imod kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Nu har vi set, at antallet af mennesker i kontanthjælpssystemet er faldet markant.
Det glæder vi os over.
Det skyldes både konjunkturer, men også at vi har kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Så det glæder jeg mig over, og den glæde tror jeg sådan set jeg deler med statsministeren.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-12:
Så kunne jeg lige så godt have ladet være med at spørge, for jeg fik jo ikke noget svar.
Så kan jeg så stille et ja-nej-spørgsmål, og det lyder: Har statsministeren ret i, at kontanthjælpsloftet betyder, at 16.700 færre danskere er på kontanthjælp?
Der kan svares ja eller nej.
Alt det andet behøver jeg ikke at få vide, for det ved jeg godt.
Har statsministeren ret i det – ja eller nej?
Hans Andersen (V), 2018-04-12:
Statsministeren har ret i, at der er færre mennesker i kontanthjælpssystemet, og det skyldes også kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Det glæder vi os over i Venstre.
Vi glæder os sådan set over, at vi nu har genindført kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Vi har skabt en rimelighed, ved at det altid kan betale sig at arbejde, og vi sikrer, at der er en motivation, sådan at når man tager et arbejde, har man mere end de kun 700 kr., man havde før indførelsen af kontanthjælpsloftet.
Nu har man opnået 4.000 kr. mere til sig selv om måneden, hvis man tager et arbejde.
Jan Johansen (S), 2018-04-12:
Tak til ordføreren.
Allerførst synes jeg, at ordføreren var inde på noget helt rigtigt.
Det var nemlig, at der skal motivation, at der skal hjælp til kontanthjælpsmodtagere, som har stået uden for arbejdsmarkedet i et stykke tid, så de kan komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Der synes jeg at ordføreren rammer helt rigtigt.
Men så kan jeg alligevel ikke lade være med at tænke på den milliard, som ordføreren har været med til at spare, f.eks. på mentorer og hjælp til at få dem ind på arbejdsmarkedet.
Tror ordføreren, at det er en rigtig motivation for kommunerne, og at de nu virkelig går i gang med at hjælpe dem, der er på kontanthjælp, ind på arbejdsmarkedet, når nu man sparer 1 mia. kr. på hjælpen dertil?
Mener ordføreren, at det er den rigtige måde at gøre det på at spare på kontanthjælpen, at spare på kommunernes hjælp til at få dem videre?
Er det den rigtige metode at køre igennem med, og giver det de rigtige resultater?
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Altså, for mig lyder det, som om hr. Jan Johansen jo egentlig siger: Nu har I sparet de her penge, og så gør kommunerne ikke noget som helst.
Det er egentlig det, der kommer til at fremstå at hr. Jan Johansen mener, altså at kommunerne overhovedet ikke vil gøre noget som helst, hvis de her penge bliver sparet væk.
Kommunerne vil jo stadig væk kunne give mentorer, og de vil stadig væk kunne give noget opkvalificering og vejledning.
Så det er jo ikke det.
Det er jo den refusion til kommunerne, der bliver sparet væk.
Det er jo ikke sådan, at man fjerner muligheden for kommunerne for at gøre noget selv.
Det er jo ikke det.
Men det er det, der kommer til at fremgå af det, som hr. Jan Johansen siger, altså at når det her bliver ændret, står det hele stille, og så får de ingen indsats. Men jeg kan bare konstatere, at der var en gruppe – jeg tror, det var i forbindelse med »Flere skal med«, og det var noget med 28.000, det drejede sig om – som fik lov at stå stille, mens hr. Jan Johansens parti sad i regering, og hvor der overhovedet ikke blev gjort noget for at hjælpe dem.
Det blev gjort, efter at Dansk Folkeparti fik det her trumfet igennem.
Jan Johansen (S), 2018-04-12:
Jeg må bare atter en gang spørge ordføreren: Mener ordføreren, det er den rigtige motivation for kommunerne for at hjælpe de her mennesker, at man går ud og sparer nogle penge, som de skulle bruge til at hjælpe dem videre?
Er det den rigtige motivation for kommunerne?
Så skulle vi jo bare tage flere penge fra dem, og så kom der endnu flere i gang.
Sådan hører jeg at ordføreren siger det.
Jeg mener, det er helt forkert at spare på den indsats, som ordføreren selv har stået og prædiket for oppe på talerstolen.
Så jeg mener, at det her giver dobbelt bagslag, når man samtidig sparer på initiativet og motivationen for kommunerne.
For de kigger jo på, hvor mange penge de får herindefra.
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Ja, det er måske også den store fejl.
For den store gevinst for kommunerne er, hver gang de får en i job – det gælder både kontanthjælpsmodtagere, uddannelseshjælpsmodtagere, integrationsydelsesmodtagere og dagpengemodtagere – altså hver gang de laver en indsats, der får en i job.
Det er den store gevinst, der er.
Det kan godt være, at hr. Jan Johansen har den tro, at kommunerne går helt i sort, og at de ikke laver noget som helst, når det her bliver ændret.
Men jeg har da en tiltro til, at kommunerne har nogle dygtige folk – det håber jeg da de har – der stadig væk vil arbejde for at få de ledige i job og i uddannelse.
Jamen altså, det kan jo altid diskuteres.
Så der er nogle at tage af.
Hr. Christian Juhl kender udmærket til, at der er nogle mennesker, der ikke bare selv kan gå ud og sælge sig til en arbejdsgiver – det er der rigtig mange der har problemer med.
De skal have hjælp, og den rette hjælp at give dem er, at de kan få hjælp til at finde et arbejde.
Jobcentrene kan så gå ind og se, om der er nogle muligheder, og at man, hvis man lige får et kursus, kan bestride et job.
Det er den hjælp, som den enkelte skal have.
Hvis ikke man har en uddannelse, kan det i nogle områder være meget svært at finde job.
Men altså, der er mange, der kan få job med den rigtige hjælp.
Jeg forstår udmærket det, hr. Karsten Hønge siger.
Det kan godt være, at kontanthjælpen falder, men så bliver der mere plads til boligsikring, og det vil sige, at med 6, 7, 8 timer om ugen kan man få det, man fik i boligstøtte før, så man kan arbejde sig fri af det.
Det er jo også derfor, som jeg sagde før, at kommunerne faktisk har pligt til at hjælpe dem, der ikke selv kan, med at prøve på at finde et job.
Jeg siger ikke, at de skal stille job til rådighed, men de skal prøve på at hjælpe dem med at finde et job.
Men man har mulighed for at arbejde sig ud af det.
Så er der så nogle, der er syge, og som ikke skal gå på kontanthjælp.
De har måske nogle børn og kan ikke klare at have et job, og de skal slet ikke være i kontanthjælpssystemet.
Det var jo derfor, Dansk Folkeparti fik »Flere i arbejde« igennem – for at vende bunken og få dem væk fra kontanthjælp.
Men der sikrede hr. Karsten Hønge jo under den tidligere regering, at de stadig væk bare kunne blive gående, og det har hr. Karsten Hønge jo også sikret i forbindelse med førtids- og fleksjobreformen og ressourceforløb.
De har svært ved at få lov til at få et ressourceforløb.
Det bliver der forhåbentlig løsnet op for nu her, så jeg tror ikke, at der er noget at lade nogen høre her.
Karsten Hønge (SF), 2018-04-12:
Hvis nu bare logikken fungerede, som hr. Bent Bøgsted fremstiller det, altså at nu generer vi en hel masse børn, og så kommer der trods alt nogle mennesker i arbejde.
Men det er jo der, hvor elastikken springer.
For selv ifølge de allermest positive beregninger er det 600 mennesker, der er kommet i job og uddannelse, mens 10.500 børn er faldet under den fattigdomsgrænse, som vi tidligere opererede med, altså i et forhold, der hedder 17 fattige børn over for 1 menneske i arbejde.
Mener hr. Bent Bøgsted virkelig, det er fair?
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Jamen så er vi jo tilbage ved den gamle retorik, som har været i mange, mange år, og som SF åbenbart også går ind for.
Man sikrer, at de får en kontanthjælp, og så fred være med det – så behøver man ikke at lave en indsats for at få dem i beskæftigelse.
Vi vil gerne hjælpe folk med at komme i job eller få en uddannelse, så de kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Det er den bedste løsning.
Men dem, der er for syge, skal selvfølgelig ikke gå i kontanthjælpssystemet, og der har vi så også arbejdet på at få dem fri af kontanthjælpssystemet.
For de skal over i et andet system.
De skal have fleksjob, de skal måske have førtidspension, eller hvad ved jeg, men de skal ikke være i kontanthjælpssystemet.
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Tak for det.
Det lyder ligesom den gamle retorik.
Jeg troede, vi var færdige med den debat om, at det skal kunne betale sig at komme i arbejde.
Alt tyder på, at det er sådan, at danske arbejdere, der kan arbejde, vil arbejde, og når konjunkturerne er til det, står de i kø for at komme på arbejde.
Mener ordføreren virkelig, at der er arbejde til alle i øjeblikket, eller skal vi forbedre konjunkturerne og uddannelsesmulighederne, for at den situation opstår?
Karsten Hønge (SF), 2018-04-12:
Jeg prøver at spørge hr. Bent Bøgsted om det, som jeg jo uden held stillede ministeren spørgsmål om.
Så lad os lige slå fast, at 4.000 husstande med to børn har fået reduceret boligstøtten fra 3.000 kr. til 1.300 kr. på grund af kontanthjælpsloftet.
Jeg kender jo hr. Bent Bøgsted som et menneske, der er oprigtigt interesseret i og optaget af børns forhold.
Hvad tror hr. Bent Bøgsted det betyder for børns levevilkår?
Det er det ene.
Det andet er: Kunne det ikke være interessant at få analyseret igennem, hvad det at ramme så mange børn kan have af betydning for, hvor mange mennesker der kommer ind på arbejdsmarkedet, altså få analyseret det her område til bunds?
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Jamen det er jo ikke tilfredsstillende med kun 190, og det er situationen, hvis det kommer til at stå alene og der ikke bliver gjort andre indsatser.
Så duer det jo ikke.
Altså, det er jeg fuldstændig enig i.
Man kan ikke bare sige: Jamen altså, nu gør vi en indsats her, vi sænker kontanthjælpsloftet, og vi indfører en 225-timersregel, og så er der 190, der kommer i job.
Det kan ikke stå alene.
Det var også derfor, som jeg sagde før, at Dansk Folkeparti har sikret, at det er blevet skrevet ind i loven, at dem, der ikke kan finde et job selv, skal have hjælp fra jobcenteret til at finde et job eller komme i uddannelse.
Det er det, der står, og det er det, som jeg forventer kommunerne også lever op til.
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Jeg må skuffe Venstres ordfører med, at vi stort set aldrig er blevet inviteret til at være med til at formulere et regeringsgrundlag.
Det har vi dog aldrig været med til endnu.
Det kommer nok en dag.
Men jeg vil sige, at vi vil bruge situationen til at få optimal indflydelse.
Men jeg tror, at smertegrænsen går der, at hvis der er en overhængende risiko for, at Venstre kommer til igen og vi kan forhindre det, så vil vi nok sige: Lad os da få en anden regering.
Og så vil vi bagefter fra hushjørne til hushjørne kæmpe for at få vores politik igennem.
Socialdemokratiet får jo ikke 50 pct. af stemmerne næste gang, så de må da i hvert fald i visse situationer lytte, hvis ikke de vil nøjes med at forhandle med Venstre.
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Det var bare lige for at følge op på det, som hr. Hans Andersen sagde.
For hr. Christian Juhl svarede jo ikke direkte på det.
Vi ved udmærket godt, at det nok er usandsynligt, at Enhedslisten bliver inviteret med til at skrive regeringsgrundlaget.
Men man vil stadig væk sidde som parlamentarisk grundlag, og så er spørgsmålet: Vil man sidde som parlamentarisk grundlag for en regering, der ikke vil fjerne kontanthjælpsloftet?
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Der er forskel på at være støtteparti og så parlamentarisk grundlag.
Det vil vi stemme imod, hvis Socialdemokraterne fremsætter det forslag – og for den sags skyld også, hvis de fremsætter forslag om at forringe de her regler.
Det vil vi ikke støtte.
Så må de finde sig et flertal et andet sted.
Det er ikke sandsynligt, at vi overgiver regeringsmagten til de borgerlige på ét politisk spørgsmål.
Det vil jeg tro.
Derfor vil jeg sige: I får os ikke til at stemme for den slags forringelser her under nogen omstændigheder.
Vi stemmer ikke for så voldsomt brutale ting over for de mest udsatte i Danmark.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-12:
I Liberal Alliance har vi intet ønske om at bruge penge på en ekstern evaluering af jobreform fase I.
For dem, som interesserer sig for beregning af reformeffekter, har man jo i Finansudvalget gennemgået, hvordan deltagelseseffekter beregnes, og også hvilke usikkerheder der er forbundet med den slags beregninger.
Disse usikkerheder er naturligvis betydelige, og man kan i forskellige studier også finde forskellige effekter.
Usikkerheden betyder, at vi i Danmark regner langt mere konservativt på deltagelseseffekter, end eksempelvis svenskerne gør.
Beskæftigelsesministeriet foretog i februar en evaluering af effekten, hvor de så på afgangen fra kontanthjælp.
Her fandt man, at kontanthjælpsforløbene i gennemsnit blev 3,4 dage kortere på grund af reformen.
Det er ikke en særlig stor effekt.
Men skal man sige noget om den samlede effekt af reformen, bør man selvfølgelig også kigge på tilgangen til kontanthjælpen.
Til syvende og sidst vil små metodiske valg nok have en væsentlig betydning for den reformeffekt, man opgør.
Man kan bede en række forskellige parter forsøge at opgøre en reformeffekt, og man vil formentlig få en række forskellige svar.
Hans Andersen (V), 2018-04-12:
Tak for det.
Det er jo klar tale fra ordføreren.
Jeg kan stille og roligt minde om, at man, hvis man er enlig forsørger i kontanthjælpssystemet og man har to børn, så altså har 18.100 kr. efter skat om måneden, og det synes jeg sådan set er et rimeligt forsørgelsesgrundlag.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er, om SF vil støtte en eventuel socialdemokratisk ledet regering, hvis den socialdemokratisk ledede regering ikke vil afskaffe kontanthjælpsloftet?
Karsten Hønge (SF), 2018-04-12:
Spørgsmålet om den her lavloftede kontanthjælpskælder får stor betydning for SF's placering i forhold til en kommende socialdemokratisk regering.
Det får betydning for, hvordan vi placerer os, enten som et loyalt støtteparti eller som et oppositionsparti.
Det, jeg kan sige, er, at hvis Socialdemokratiet ikke får afskaffet kontanthjælpsloftet, kan vi fra SF's side se, at de kommer til at se både noget kuld-, jord- og nedslåede ud.
Hans Andersen (V), 2018-04-12:
Det var et mere klart svar end det, Enhedslistens ordfører kunne diske op med tidligere.
Det, der er fakta lige nu, er jo, at vi må forstå, at Socialdemokratiet ikke ønsker at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Det kan man godt blive en anelse forvirret over, for hele formiddagen er gået med at kritisere det fra Socialdemokratiets side.
Men jeg kvitterer for, at der er klar tale fra Socialistisk Folkepartis side.
Jeg kan forstå, at de ikke kan støtte en socialdemokratisk ledet regering.
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Nu har vi en gang for alle konkluderet, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen virker,
det er faktisk en succes,
siger ordføreren.
Det er forkert, og det er en fejltolkning.
Der er heller ikke tale om, at 190 er kommet i arbejde, men måske 100.
Det er en fejltolkning.
Og når ministeren indrømmer, at det ikke klart kan siges, om effekten kommer fra konjunkturforbedringerne eller fra reformen, så må ordføreren jo være uenig med ministeren, siden han så entydigt kan sige, at det er slået fast, at det er en succes, og at de der reformer virker.