Jens Joel (S), 2025-03-13:
Tak for det, formand.
Det mest centrale i det her lovforslag synes jeg handler om unges mulighed for at have et fritidsjob.
Det er jo en ambition, som vi heldigvis deler bredt politisk i Folketinget, og det er en ambition, som rigtig mange af arbejdsmarkedets parter også deler, og derfor har vi faktisk over de sidste år lavet en del brede politiske aftaler.
Vi har lavet en del aftaler med arbejdsmarkedets parter, og vi har i forskellige aftaler taget skridt til at gøre det nemmere for flere unge at få et fritidsjob.
For det skal være nemmere, men det skal stadig væk også være sikkert at have et fritidsjob.
Og vi ved, at har du som ung et fritidsjob, er der faktisk bedre chancer for, at du senere hen får en bedre tilknytning til arbejdsmarkedet.
Tallene viser sådan set også, at du klarer dig bedre i din skole, og derfor har det måske nogle gange været sådan, at der har været en fordom om, at hvis man havde et fritidsjob og brugte krudt på det, havde man ikke så meget tid i til sin skole, og så gik det dårligere i uddannelsen.
Men faktisk viser tallene, at der kan være den modsatte sammenhæng.
Det, at du har et fritidsjob, kan måske nogle gange være med til, at du bliver bedre til at strukturere din tid, så du dermed bliver bedre til at klare dig bedre i skolen.
Men måske er der også for nogle unge mennesker det i det, at man på et fritidsjob oplever nogle af de succeser, som man måske har mindre nemt ved at opnå i skolen, altså at man er en del af et arbejdsfællesskab.
Der er en chef, der siger: Du gør det virkelig godt, vi har brug for dig.
Derfor tror jeg, at vi kan se i tallene, at det at have et fritidsjob er ikke på bekostning af ens skolegang eller af det, man i øvrigt skal, men det er faktisk meget tit med til at stive den unge af, give noget successer og give bedre muligheder for at varetage de andre opgaver, som man har, som bl.a. er at få en uddannelse.
Derfor er det også bekymrende, at færre unge i dag har et fritidsjob, i forhold til dengang, da jeg eksempelvis var ung, eller længere tilbage i historien, for der kunne man se, at det var mere udbredt.
Vi kan også se, at der er nogle brancher, hvor der er rimelig mange fritidsjob, men der er også brancher, hvor vi helt mangler fritidsjob, altså hvor man simpelt hen ikke får chancen for at snuse til et job i den branche, hvis man er ung, og det skal vi have gjort meget nemmere.
Så det har vi lavet en politisk aftale om, og vi implementerer det i forskellige lovgivninger.
Men med den her lovgivning tager vi særlig fat på, at man, når man som vejleder i det kommunale system vejleder i uddannelse og beskæftigelse, også kan vejlede i forhold til fritidsjob, og vi gør reglerne omkring fritidsjobbere, som er under 18 år, men som er færdige med grundskolen f.eks., mere fleksible, i forhold til at man også kan arbejde på nogle ydertidspunkterne.
Man skal som arbejdsgiver selvfølgelig stadig sikre sig, at det foregår forsvarligt, og at der er taget behørigt hensyn til, at man kan komme i særlig pressede situationer og sådan nogle ting, men det er vigtigt, at der er mest mulig fleksibilitet.
Så er der et element omkring fremrykningen af datoen for afslutningen af undervisningspligten.
Det kan lyde en lille smule teknisk, og nej, vi er ikke i gang med at afkorte undervisningspligten, men når man slutter 9. klasse i slutningen af juni måned, har det indtil nu været sådan, at undervisningspligten, om man så må sige, er stoppet med udgangen af juli, og det betyder, at man i den sommerferie i juli måned bliver betragtet, som om man stadig går i skole, selv om man egentlig er færdig med sin skole, og derfor har man haft nogle mere restriktive rammer for, hvad man kunne have af fritidsjob.
Det løsner vi op på, og det synes jeg alt i alt er positivt.
Socialdemokratiet støtter forslaget, også med de ting, der ligger omkring Arbejdstilsynet og implementering af en opfordring fra Arbejdsmiljørådet.
Og vi ser frem til udvalgsbehandlingen og går positivt ind i det her og støtter forslaget.