runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2019-11-29:
Tak for det.
Jeg er lige nødt til først at adressere, at der er flere, der har nævnt det her med, at indeklimaet på flere af landets skoler bliver værre, og det kan jeg sådan set godt give en forklaring på, fordi rigtig mange af de folkeskoler, der står ude i kommunerne, er fra 1960'erne og 1970'erne, og de bliver jo ældre og ældre år for år, og derfor er det helt naturligt, at det også bliver værre.
Jeg kommer direkte fra folkeskolen, og derfor er jeg også rigtig glad for, at vi drøfter det her i dag.
Det her beslutningsforslag adresserer nemlig en rigtig, rigtig vigtig problemstilling: netop den, at mange af landets folkeskoler lider under rigtig dårligt indeklima.
Jeg har selv været i den danske folkeskole i over 10 år, og jeg kan bekræfte, at det står rigtig skidt til mange steder.
Det er ikke i orden at skulle sidde i lokaler med forhøjet CO 2 -niveau, der giver træthed oven i den naturlige træthed, der kommer efter en i øvrigt alt for lang skoledag – en alt for lang skoledag, som alle partier med undtagelse af Enhedslisten i øvrigt har bakket op om.
Men midlet her kan vi ikke tilslutte os, for vi mener ikke, at man løser det her ved at trække en masse ind på Christiansborg og ved, at regeringen skal lave en handlingsplan.
Vi mener i stedet, at vi skal kigge på lovgivningen på området, fordi i arbejdsmiljøloven – altså den, der drejer sig om voksne, der går på arbejde – har man sanktionsmuligheder.
I den, der gælder børnene, er der ikke nogen.
Det vil altså sige, at man kan konstatere, at der er dårligt indeklima eksempelvis på en skole, man kan også påpege, at kravene skal overholdes, men man kan ikke sanktionere, hvis de ikke bliver opfyldt.
Det er derfor, vi ser mange af de her gamle skoler, som f.eks. har nogle dårlige ventilationsanlæg.
Og jeg skulle hilse og sige, det ikke er særlig sjovt at være i sådan et klasselokale en hel dag.
Fru Marianne Jelved nævnte det her med, at skolebestyrelsen jo kunne anfægte bygningens tilstand, men problemet er, at for nuværende skal investeringer i bygningsmassen gøres af kommunen, og helt store renoveringer skal vedtages i det kommunale budget, og dermed ligger beslutningerne altså langt fra dem, som faktisk bruger skolerne hver dag.
Vi mener selvfølgelig, at det er endnu et fremragende, godt argument for at ligestille friskoler og folkeskoler og lave alle skoler selvejende, så bygningsmassens vedligehold og kvalitet varetages af dem, der bruger skolen, nemlig bestyrelsen og ledelsen, og at det ikke ligger hos kommunalbestyrelsen, for skolerne skal igen være folkets og ikke politikernes.
Vi anerkender den her meget, meget vigtig problemstilling, men vi mener ikke, at den løsning, som er foreslået af Dansk Folkeparti, er den rigtige, og derfor stemmer vi imod det her beslutningsforslag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Jeg konstaterer, at på den ene side anerkender Nye Borgerlige alle de her problemer, som der er med indeklimaet, og alle de udfordringer, det giver, men samtidig hører jeg, at man på den anden side ikke vil være med til at løse det, og at vi skal lægge opgaverne ud til den enkelte skole – at de skal have flere penge derude, og så må de kunne løse det.
Jeg hører så også, at man taler om at justere på lovgivningen.
Og denne lovgivning handler jo bl.a. om at give Dansk Center for Undervisningsmiljø kompetencerne til at sige, at det her ikke er i orden; altså at sikre, at Dansk Center for Undervisningsmiljø på samme måde, som Arbejdstilsynet kan give påbud, har ressourcer og mulighed for at fortælle kommunerne – i første omgang er det skolerne, men det er selvfølgelig også kommunerne – at der skal gøres noget.
Og så tænker jeg, at det jo også er lovgivning at sige, at de ventilationsanlæg, selv om mange af dem er fra 1960'erne og 1970'erne, alligevel godt kunne bringes til at virke, hvis man ellers kontrollerede, at de virkede.
Så vil man ikke også være med til i lovgivningen at sige, at der selvfølgelig skal være en kontrol af de anlæg, der er, så man sikrer, at de også kommer til at virke til gavn for indeklimaet på de skoler, vi har derude?
Mette Thiesen (NB), 2019-11-29:
Jo, vi vil rigtig gerne handle på det, men vi vil handle på det på en rigtig måde.
For det, der lægges op til her, er, at man laver en masse herinde på Christiansborg; det bliver så udmøntet, kan man forestille sig, i en masse puljer og alt muligt andet, som vil gå til en masse projekter ude i kommunerne, som de kan søge, og så kan man forbedre miljøet rundtomkring.
Det her er ret enkelt, og som spørgeren siger, handler det jo sådan set ikke om, at der skal føres flere tilsyn – det må der sådan set gerne for vores skyld – men det handler sådan set om, at man skal kunne handle på de tilsyn, og det er der bare ikke hjemmel til i den lovgivning for skolebørnene på nuværende tidspunkt.
Det er der for de voksne i arbejdsmiljøloven, men det er der ikke for børnene.
Så hvis man virkelig skal handle på det her, er det jo den specifikke lovgivning, vi skal gå ind og lave nogle sanktionsmuligheder i, sådan at man netop, når man kommer ud og konstaterer, at der er dårlige ventilationsanlæg, eller at der på anden måde er dårligt indeklima, f.eks. for høje temperaturer og alt muligt andet, så kan give et påbud, og at man så også kan sanktionere, hvis det ikke bliver overholdt.
Så derfor handler det sådan set om at få løst problemerne rigtigt og fra bunden.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-29:
Jamen det med at løse problemerne rigtigt og fra bunden tror jeg vi alle sammen kan være enige i.
Jeg ved ikke lige, hvor alle de der puljer kom fra, for der er ikke nogen puljer i vores forslag.
Det handler sådan set mere om at sætte nogle konkrete tiltag i gang.
Og det handler jo også meget om – og det hører jeg at ordføreren egentlig er enig i – at sikre, at Dansk Center for Undervisningsmiljø netop har musklerne til at gøre det, der skal gøres, og sige, at der skal gøres noget derude.
Så hvordan vil Nye Borgerlige sikre, at vi får løst problemerne ude på den enkelte skole?
Mette Thiesen (NB), 2019-11-29:
Jeg gentager gerne: Det handler sådan set om, at når man fører tilsyn – ligegyldigt hvor mange muskler, som ordføreren kalder det, vi giver Dansk Center for Undervisningsmiljø – nytter det ikke noget, hvis man ikke kan sanktionere, når det så ikke bliver overholdt.
Så helt grundlæggende handler det jo sådan set om, at man i stedet for at komme med en masse flotte ord i nogle betænkninger osv. og have en masse gode intentioner kigger på, hvad vi reelt kan gøre for, at det her problem bliver løst.
Og det kan vi reelt gøre ved at lægge nogle sanktionsmuligheder ind i lovgivningen og i øvrigt fritstille skolerne og lade dem være selvejende.
Det ville løse det i sidste ende.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke alle ordførerne for en konstruktiv debat.
Så det er jeg rigtig glad for.
Jeg ser frem til, at vi bliver indkaldt ovre hos ministeren, og vi skal nok møde beredte frem, både Bent Bøgsted og jeg.
Så tak for debatten, og tak for opbakningen til forslaget til vedtagelse.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Det, som jeg godt vil spørge regeringen om her, er, om man har nogle penge med, for det handler jo også om penge, hvis det er sådan, at sagsbehandlingstiden skal ned.
Det er jo det, der har været udslagsgivende for, at man har fået gjort lidt ved sagsbehandlingstiderne i Erstatningsnævnet, altså at der er blevet sendt nogle jurister med derud.
Nu er der lige lavet en finanslov, hvor jeg ikke sådan rigtig har kunnet se de helt store midler sat af til det her.
Så spørgsmålet til regeringen her er i virkeligheden: Kommer der nogle penge med, når der skal forhandles, så sagsbehandlingstiderne kan blive kortere, altså så de også bliver kortere i den sidste ende ude hos borgerne?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-03:
Altså, jeg er fuldstændig enig med hr. Peter Skaarup i, at vi ikke bare bør, men skal kunne gøre det bedre.
Allerede i sidste periode var der jo – og med god grund – rigtig, rigtig meget kritik af AES, også dengang af de lange sagsbehandlingstider.
Jeg ved, at den daværende regering med forskellige midler har forsøgt at få fat om problemet.
Vi har og jeg har indskærpet over for AES, at der er nødt til at blive gjort mere.
Heldigvis er sagsbehandlingstiderne faldende, men er stadig væk ikke kommet langt nok ned.
Så jeg mener helt klart, at der er grundlag for, at der bliver gjort mere, og det må jo være det, der er ambitionen med den her reform.
Det er jo også det svære, altså siden man ikke har gjort det i snart tre perioder, hvor Folketinget har været samlet.
Det bør være en fælles ambition, men jeg har svært ved at sætte et måltal for, hvor lang sagsbehandlingstiden skal være, men at den skal være kortere, synes jeg er helt indlysende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-12-03:
Vi skal med det her beslutningsforslag diskutere folketingsmedlemmers omkostningstillæg, eftervederlag, sygeorlov og afholdelse af barselsorlov.
Jeg vil med det samme slå fast, at vi fra Socialdemokratiets side deler holdningen om, at der er behov for at få kigget på reglerne i forhold til folketingsmedlemmernes vederlag – altså det, man ude i samfundet normalt kalder løn, men det får man ikke som folketingsmedlem, der får man vederlag – men også på pension og orlovsregler; altså virkelig få det kigget efter i sømmene.
Vi synes, der er et stort behov for, at man får regelsættet, rammerne gjort mere tidssvarende, får dem gjort mere moderne, gjort dem mere gennemsigtige, så der kan komme en større overensstemmelse mellem de vilkår og rammer, der er for folketingspolitikere, og de forhold, der er på det omgivende arbejdsmarked generelt.
Vi er også af den opfattelse, at der er flere steder, hvor man med rette kan indvende, at vilkårene for folketingsmedlemmer ser attraktive ud eller ser ud på en måde, der gør, at man ikke rigtig kan få greb om, hvorfor de mon er strikket sammen på den måde.
Det skal der ændres på, ellers ender det med, at uforståenheden, undren bliver alt for stor, i forhold til hvordan politikernes vilkår er, og vi, der er politikere, ved også, at det meget hyppigt er bragt til debat og diskussion, og der er vitterlig en undren og en uforståenhed over for det, og det synes jeg i hvert fald selv som politiker og gruppeformand for Danmarks største parti
vi har en forpligtelse til at få kigget på, så der bliver mere orden i tingene, og så der bliver en større gennemsigtighed.
Det, vi skal, er, at vi skal sørge for, at der bliver fundet en bedre balance, end der er i dag – en bedre balance, hvor vilkårene på den ene side ikke afskrækker folk fra at involvere sig og forsøge at stille op til et politisk embede og blive valgt, men på den anden side heller ikke er ude af trit med det, der måtte være en folkelig og bred opfattelse af, hvad der er rimelige vilkår for politikere.
Men vi synes ikke fra socialdemokratisk side, at det er den bedste måde at få de her ting drøftet på, besluttet, ved et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti her har fremsat i Folketingssalen.
Vi synes, at vi skal sørge for, at der først sker en bred drøftelse af tingene, at vi får kigget tingene efter, og det er bl.a. også derfor, at vi fra socialdemokratisk side har været medvirkende til, at Folketingets administration kigger på opdateringen af de mange gode både tal, men også anbefalinger, som Vederlagskommissionen kom med tilbage i 2016.
Der arbejdede man med et bredt kommissorium for at kigge på vilkår og rammer for politikere.
For der er behov for, at der bliver kigget på det, og det er der af mange grunde, bl.a. også som jeg sagde, at der skal skabes en større ro i forhold til politikernes vilkår og rammer.
Så det er den socialdemokratiske holdning til beslutningsforslaget her.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Tak til ministeren for indlægget og også den indledende tale, som viser, at der trods alt er ved at ske noget, og det er jo også derfor, at Dansk Folkeparti har rejst den her forespørgselsdebat.
Det, der så selvfølgelig bare står tilbage, er, at ministeren siger, at der skal forhandles engang næste år i forhold til at skabe nogle forbedringer, så vi får en kortere sagsbehandlingstid.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad er ministerens mål med forhandlingerne?
Altså, har man nogle tal for, hvor langt ned man mener sagsbehandlingstiden skal komme?
Jeg nævner det også, fordi – ministeren er godt klar over det, vi nævnte det også tidligere – Erstatningsnævnet ofte i nogle af de her sager først kan tage fat sådan for alvor, når sagen omkring arbejdsskaden er afgjort.
Det er derfor, jeg tænker: Kunne vi ikke gøre det lidt bedre?
Kunne vi ikke gøre det lidt hurtigere?
Har ministeren nogle mere konkrete ambitioner i forhold til det her?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-03:
Det håber vi da meget at vi også kan drøfte i fællesskab blandt Folketingets partier.
Hvis enigheden på baggrund af den her forespørgselsdebat er lige så stor, når vi når frem til, hvordan vi så i givet fald skal reformere systemet, og hvordan man i givet fald også skal finansiere øgede midler, så kan vi jo komme langt.
Og det er jo stadig væk en stor – hvad kalder man sådan noget – gordisk knude, der skal løsnes op, men jeg har da en forhåbning om, at vi i fællesskab også kan tage finansieringsdiskussionen, når vi kommer så langt.
Men jeg tror i første omgang, at det handler om at se på, hvordan vi teknisk set, hvilket er kompliceret, kan bidrage til, at sagsbehandlingstiderne bliver kortere.
Karsten Lauritzen (V), 2019-12-03:
Det får jeg så mulighed for nu, for man skal jo gemme det bedste til sidst.
Vi har jo i mit parti det synspunkt, at vi gerne vil af med nogle af de gamle forældede regler, men vi ønsker ikke at forringe de samlede vilkår for at være aktiv i politik, og det er sådan set, fordi vi ønsker, at flere skal gå ind og stille op til Folketinget.
Det er ikke et almindeligt job, det er ikke et 37-timersjob, det er ikke et 8-16-job.
Det er noget helt særligt at sidde i Folketinget, og når man får meget i løn, er det også, fordi man faktisk har et kæmpestort ansvar.
Derfor er der forskel på et job, om det så er som direktør i en virksomhed eller som håndværker, og det at være folketingsmedlem.
Og det ansvar, man har, skal også afspejles i de vilkår, der gælder.
De nuværende vilkår er forældede, og derfor skal de laves om, men vi ønsker ikke, at de samlede vilkår skal forringes.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Når jeg spørger, er det jo ikke så meget, fordi jeg vil blande mig i, hvad Venstres folketingsgruppe diskuterer – det klarer man sikkert ganske godt selv – men det, jeg godt kunne tænke mig, var en diskussion af de elementer, der ligger i beslutningsforslaget.
Det var egentlig det, jeg gerne ville diskutere, også her i dag, nemlig om Venstre, om Socialdemokraterne, om andre partier vil støtte os i, at det er nøjagtig de steder, vi i hvert fald skal lave noget om.
Og det kunne vi sådan set godt gøre med det samme uden at diskutere pensionsvilkår, lønvilkår osv., som så også skal diskuteres.
Det var egentlig det, jeg var lidt ude efter om hr. Karsten Lauritzen kunne sige noget om her.
Karsten Lauritzen (V), 2019-12-03:
Jamen det kommer vi skam også til.
Jeg håber, at der bliver enighed om Vederlagskommissionens anbefalinger i en eller anden form, og så ender det jo med, at vi skal diskutere det hernede og i Udvalget for Forretningsordenen.
Men det er jo heller ikke sådan, at finansloven, som lige er landet, kun bliver diskuteret i Folketingssalen; den bliver faktisk også diskuteret i Finansministeriet.
Da vi sad i regering, gjorde vi det på samme måde, og jeg synes, at vi havde nogle gode drøftelser med hr. Peter Skaarups parti.
Vi kunne selvfølgelig godt have taget alle de drøftelser, vi havde i vores regeringstid, nede i Folketingssalen, men et eller andet sted tror jeg, det kan være meget fornuftigt, at vi diskuterer ting hernede, men også gør det andre steder.
Vi har også i Venstre et gruppemøde, og det ville selvfølgelig være spændende at kunne følge, og et eller andet sted har man også i aviserne kunnet følge med i, hvad der er sket på vores gruppemøder i store dele af de sidste 4 år, men helt ærligt tror jeg, det er fint at kunne drøfte nogle ting på et lukket gruppemøde og have nogle forhandlinger.
Og ja, så skal tingene forhandles og vedtages nede i Folketingssalen, og det skal der også nok blive plads til i den her sag.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Tak for indlægget fra den socialdemokratiske ordfører, hr. Flemming Møller Mortensen.
Jeg synes da, det er positivt, at Socialdemokraterne måske nu ser ud til at have fået øjnene op for, at der skal ske et eller andet.
Hvad det så er, er jo lidt usikkert ud fra det, som hr. Flemming Møller Mortensen sagde her.
Men godt, at der kan komme til at ske noget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Flemming Møller Mortensen, om ikke det her beslutningsforslag i virkeligheden indeholder en række af de ting, som man sådan umiddelbart kunne gennemføre.
Det kunne eksempelvis være det her med, at man som folketingsmedlem er berettiget til at få eftervederlag i 2 år, efter man er ude af Folketinget, selv om man får løn fra et andet job.
Var det ikke noget, vi sådan umiddelbart kunne ændre, uden at vi behøver at bruge lang tid på det?
Nu har der jo været folketingsvalg her i sommer, og det vil sige, at politikerne sådan set er godt i arbejdstøjet; vi laver meget herinde.
Spørgsmålet er, om det ikke var et spørgsmål for en socialdemokratisk ordfører om at udvise rettidig omhu, altså gøre noget af det, vi kan gøre nu og her og fjerne de her 2 års eftervederlag, som jo er abnormt i forhold til det, vi kender ude på det normale arbejdsmarked.
Jamen tak til hr. Karsten Lauritzen, der ligesom hr. Flemming Møller Mortensen også gerne vil diskutere barselsregler.
Det synes jeg egentlig er prisværdigt at der så er en åben bane for at diskutere, for de fleste kan nok godt være enige med Dansk Folkeparti i, at det her med at få omkostningstillæg, mens man er på barsel, ikke rigtig hænger sammen.
Altså, der er man jo ikke til rådighed, så hvorfor skal man have dækket nogle omkostninger, som man vel så ikke har?
Det virker helt mærkværdigt.
Men når hr. Karsten Lauritzen siger, at vi ikke skal diskutere det herinde, kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvorfor egentlig ikke?
Altså, folketingsmedlemmernes vederlag og forhold er jo i ekstrem grad til diskussion – og det er meget velbegrundet – ude blandt danskere, fordi man jo med god grund kan spørge: Hvorfor skal folketingsmedlemmerne have væsentlig bedre forhold end dem, vi kender på det normale arbejdsmarked?
Så hvorfor egentlig ikke diskutere det herinde?
Hvorfor egentlig ikke også tage en diskussion om det, når det nu f.eks. står på Folketingets hjemmeside, hvordan folketingsmedlemmernes forhold er, fordi man jo netop er åbne omkring det og skal være åbne omkring det?
Hvorfor kan man så ikke diskutere åbent, hvordan de er, og hvordan man vil lave dem om?
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-12-03:
Nej, det blev ikke opfattet rigtigt.
Jeg ønskede i hvert fald at udtrykke noget andet.
Jeg siger, at Vederlagskommissionens anbefalinger ikke omhandler barsel, men vi ønsker faktisk fra socialdemokratisk side, sådan som Dansk Folkeparti også udtrykker her, at man også skal kigge på barselsreglerne.
Vi ønsker lige nøjagtig en grundig vurdering af, om Vederlagskommissionen har fået alt med.
Det ønsker vi.
Og de har tydeligvis ikke fået alt med, for de har ikke fået barselsreglerne med.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Nu skal jeg lige forstå det, som den socialdemokratiske ordfører her siger, korrekt.
Man vil gerne snakke om forskellige ting og sager, som skal ændres, på baggrund af den diskussion, man har haft i den socialdemokratiske folketingsgruppe, men når det gælder barselsorlov og de regler, der er der, vil man ikke røre ved det.
Punkt 1: Er det rigtigt forstået?
Og punkt 2: Er det rimeligt, at man her i Folketinget, når man har barselsorlov, også modtager omkostningstillæg, altså et skattefrit omkostningstillæg?
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-12-03:
Jo, først vil jeg slå fast, at det ikke er et spørgsmål om, hvad der ser ud til er Socialdemokratiets politik.
Vi har faktisk været meget tydelige i at sige, at det her skal der kigges på, og det har vi sagt, fordi der er behov for at skabe en bedre balance.
Vi har også fra socialdemokratisk side sagt, at lige nøjagtig Vederlagskommissionens anbefalinger fra 2016 er et godt udgangspunkt for at kigge på helheden af politikeres vilkår, og det er det, vi har ønsket.
Og det er korrekt, som ordføreren siger her, at der også indgår omkostningstillæg, eftervederlag og sygeorlov.
Der indgår til gengæld ikke barselsorlov, men der indgår andre ting såsom pensionsvilkår.
Vi ønsker fra socialdemokratisk side, og det er vores ambition, i løbet af 2020 at være parat til og på plads til at have den meget brede politiske drøftelse af, hvad det er, vi bør gøre.
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-03:
Jeg vil bestemt ikke på forhånd stå og afvise ideer, som kunne komme i spil, når vi begynder at diskutere det her.
Jeg vil bare sige, at det i dag jo kun er på begrænsede områder, staten yder lån til borgere, men jeg forstår udmærket godt tankegangen, og jeg vil sige, at jeg synes, at der kan være alle mulige grunde til at diskutere det, når vi sidder ved et bord sammen.
Nu skal vi have den gennemgang i Beskæftigelsesudvalget her senere, og vi kan jo prøve at kigge nærmere på tallene, for hvor mange familier er det præcis, der kommer i den her situation, hvor man ender med at få tilkendt den erstatning, som man har bedt om, og så i den mellemliggende periode mangler penge?
Der kan være nogle faktuelle ting, der lige kan være god grund til at få oplyst, inden vi har debatten.
Men det kan der jo i hvert fald spørges ind til.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-03:
Men det kunne jo være sådan, at man var sikret en form for lån.
Der kan jo være nogle, der står i den klemme, at de ikke kan få et lån hos deres bank.
Det kunne godt være en ordning, hvor man sagde, at det kunne være et tilbud til nogle, at de kunne få et lavrentelån på et bestemt beløb bare lige til at kunne komme igennem de her 2-3 måneder, indtil der kom en afgørelse.
Nogle gange kan det være det, som ligesom kan gøre, at de i et svært sygdomsforløb faktisk kan se sig ud af problemerne i hverdagen, fordi de alligevel er lidt sikret.
Det kan godt være, at det er penge, de kommer til at betale tilbage, men hvis banken siger nej, er det altså sådan noget, som kan forværre sygdommen, når de står i en svær situation.
Så det kunne jo også være et andet bud, og det er måske sådan noget, vi kan tage med ind i forhandlingerne, når vi kommer dertil.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-03:
Og når jeg siger det her fra talerstolen, betyder det, at vi forventer, at regeringen går i gang.