runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-26:
Tak for det svar; det er jeg rigtig glad for, for det bliver helt nødvendigt.
I forlængelse af fremlæggelsen af den grønne skattereform har regeringen jo åbenlyst, som alle ved, lagt op til en rabat for cementfabrikker, teglværker, raffinaderier m.v.
Samtidig har regeringen jo sagt: Noget for noget.
Der er lagt op til et tilskud på 7 mia. kr. fordelt over en årrække til omstilling, opsamling af CO 2 – igen under parolen noget for noget.
Det er vigtigt, at erhvervene leverer, og det kræver, at de største udledere, som står for en meget stor del af den samlede klimaforurening for erhvervene, rent faktisk også leverer.
Så derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren er enig med SF i, at de rabatter og tilskud skal udformes, så det kun gives eller reelt udløses, hvis en virksomhed forpligter sig til at reducere sit CO 2 -udslip – altså at der ikke gives rabatter og tilskud til nogen, der fortsætter med at forurene i uændret grad.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Nu fik SF's formand det til at lyde, som om jeg havde en flæskesteg med til Ukraine, og det havde jeg altså ikke.
Det fremgik af, som jeg forstår det, tekst-tv, og det kom egentlig bag på mig, at tekst-tv stadig findes og bliver læst af så mange mennesker ...
Og så siger lederen af Enhedslisten nej, så det er åbenbart der, Enhedslisten får sine nyheder fra, men det kan måske forklare synet på NATO, at man bruger et medie, vi andre brugte i 1980'erne.
Nå, lad det ligge.
Jeg havde ikke nogen flæskesteg med.
Hvis jeg har forstået det, var det to telegrammer, der var blevet bragt sammen på meget, meget kulørt vis.
Og så skal jeg svare på det andet spørgsmål.
Hvor er det godt, at vi i Danmark vælger at bruge den situation, vi står i, så offensivt, fordi vi skal fri af russisk gas, men vi skal ikke kun det.
Vi skal leve op til vores 70-procentsmålsætning.
Det er vi mange herinde, ikke alle, der føler os meget, meget forpligtede af og til.
Derfor synes jeg da, det ville være helt naturligt i de forhandlinger, vi har om skattereform og andre initiativer, at det selvfølgelig bliver lagt ind i aftalen, at vi går tilbage og genbesøger det, hvis tingene ikke går som forventet.
Om det så skal foregå præcis på den måde, tør jeg ikke svare på.
Der er jeg ikke tæt nok på forhandlingerne, men vi vil i mål med 70-procentsmålsætningen, og det føler jeg mig sikker på at vi kommer i Danmark, men selvfølgelig skal vi løbende følge op på det i fællesskab.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Jeg vil godt lige bruge denne anledning, for det, vi snakkede om, er, om ministeren har kigget lidt mere på den vejledning, som skal ligge der om arbejdsrelaterede ulykker for coronaramte.
Det, som der er kigget på, er jo den her skæringsdato den 1. februar, men det er jo også et problem før det tidspunkt, at virksomhederne står med de her udgifter.
Jeg er glad for, at man har kigget på det fremadrettet, for det er fornuftigt at gøre, også for at rydde op i det system for ikke at belaste et system unødvendig meget med nogle indberetninger, som er sket før den 1. februar.
Så er det noget, ministeren også er i gang med at kigge på, eller som man vil kigge på?
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-26:
Vi har jo, som ordføreren også selv siger, vejledningen om anerkendelse af covid-19-relaterede arbejdsskader, og den er ved at blive opdateret.
Opdateringen skyldes ophævelsen af restriktionerne og selvfølgelig også, at den meget smitsomme omikronvariant har medført, at det er blevet meget svært at sandsynliggøre, at covid-19-smitte er sket på arbejdet.
Det har så også indebåret, at arbejdsgiveren som udgangspunkt ikke skal anmelde smitte med covid-19 efter den 1. februar 2022.
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
For at starte med det sidste spørgsmål er svaret, at det ikke er min opfattelse, at det her fratager kommunerne den mulighed.
Men de her genbrugsgenstande skal dog først udbydes til private aktører, herunder de mange frivillige organisationer, som også driver genbrugsbutikker.
I forhold til sammenhængen mellem det her lovforslag og producentansvarsimplementeringen: Det hænger jo rigtig godt sammen, fordi formålet, kan man sige, er det samme, nemlig at opnå en højere kvalitet i de affaldsfraktioner, der er, og i de affaldsprodukter, der er, så de netop er mulige at genanvende, og fordi det er relativt let at gå til for aktører, som kan finde ud af at genanvende de her affaldsfraktioner.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Problemet handler om kommunernes muligheder for at drive kommunale virksomheder på det her område, og de bliver jo stærkt begrænset med det her lovforslag.
Er ordføreren ikke enig i, at det er en konsekvens af det her, for man siger sådan set, at det her ikke er noget, som kommunerne ligesom skal kunne eller bør tage sig af, det er bare noget, vi skal have overladt til nogle private aktører?
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
Jo, jeg er enig med ordføreren i, at målet er, at vi i højere grad gerne vil have de private aktører ind på det her område, når vi snakker om sortering og behandling af genanvendeligt affald.
Og det er jo, fordi vi ved, at fremtiden er cirkulær, og at vi skal se affald i et nyt lys og ikke på den måde, som man gjorde tidligere, hvor man så det som et miljøproblem, og vi skal så i højere grad se det her som en ressource, som kan genanvendes.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-26:
Tak til ordføreren.
Det er jo rigtigt, at vi gerne vil øge genanvendelsen, for i Danmark afbrænder vi meget, og vi er ikke så gode til det cirkulære.
Men når man læser den her udmøntning, så er der faktisk ikke rigtig nogen krav til genanvendelsens kvalitet.
Hvad hvis affaldet, der genanvendes, er af lavere kvalitet end afbrænding?
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
Jeg må nok indrømme, at jeg ikke helt fik fat i ordførerens spørgsmål, så måske jeg kan bede ordføreren om at præcisere det.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-26:
Ja, jeg kan præcisere det på denne måde: Kunne der stilles krav om, at kvaliteten af genanvendelsen skal være højere med hensyn til grøn værdi, end hvis man brænder det af?
Der er ikke nogen krav om genanvendelsens kvalitet, så lige nu er genanvendelse bare genanvendelse, men hvis det nu ikke er særlig godt at genanvende, og man risikerer, at det bliver mere forurenende, fremfor hvis man brændte det af, så er det et spørgsmål, om man skulle sætte nogle klausuler eller kriterier ind i lovforslaget om det, så vi ikke risikerer, at det bliver mere sort end grønt.
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
Det kan jeg nok ikke lige på stående fod svare helt præcist på, men jeg vil dog sige så meget, at jo mindre affald vi skal brænde af, desto bedre, og det er jo en stor del af øvelsen med den her aftale, som vi har indgået i fællesskab på affaldsområdet, nemlig at vi skal brænde så lidt af som muligt og genanvende så meget som overhovedet muligt.
Jeg synes, at vi skaber nogle rigtig gode forudsætninger for, at vi ved at vælge den her model kan få nogle private aktører ind, som har nogle kræfter til at bruge de her affaldsfraktioner på en måde, som skaber nye ressourcer, i stedet for at vi blot brænder det af, deponerer det eller lignende.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
I Dansk Folkeparti er vi sådan set fuldstændig enige i målsætningen om, at vi skal genanvende og genbruge mere i Danmark.
Men når vi sådan læser forslaget igennem, ser vi, at man lægger meget vægt på den der forskel mellem det private og det kommunale.
Men det er jo stadig væk sådan, at det, når man kigger på husholdningsaffaldet, er kommunerne, der har ansvaret for det.
Når man kigger på erhvervsaffaldet, er det mere sådan fragmenteret.
Det, der lægges op til her med lovforslaget, er jo, at de genbrugsstationer, der i dag er godkendt til at håndtere erhvervsaffald, skal stoppe fremadrettet.
I dag er det jo sådan, at kommunerne ikke kan sige nej til at modtage erhvervsaffald.
For ikke ret længe siden var jeg på Lolland og besøge et sted, hvor der også kom nogle og ville aflevere 250 t brugte møllevinger, og kommunen kunne ikke sige nej til at tage imod dem.
Men de måtte ikke håndtere dem.
Men nu er de gravet ned.
250 t er blevet gravet ned på Lolland.
Er det ikke en udfordring, at vi, når vi nu er i gang med at kigge på genanvendelse, så ikke samtidig får taget hånd om erhvervsaffaldet?
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Det er faktisk to spørgsmål.
Det ene er om, hvordan den her lovgivning egentlig hænger sammen med det lovforslag, vi også er i gang med at forberede, om udvidet producentansvar for emballage- og engangsplastprodukter; det er ikke et lovforslag, der er fremsat endnu, men det er på vej.
Det var den ene ting.
Den anden ting er: Mener ordføreren, at det er hensigtsmæssigt, at det, vi gør med det her lovforslag, faktisk er, at vi fratager kommunerne mulighed for at have genbrugsbutikker, som der jo er massevis af rundtomkring i landet til stor glæde og fornøjelse for borgerne?
Anne Paulin (S), 2022-04-26:
Tak for det.
I Danmark er vi faktisk europamestre i at producere affald.
Næsten 800 kg affald producerer en dansker i gennemsnit om året.
Det er faktisk ret vildt.
Derudover importerer vi plastikholdigt affald for at fylde vores forbrændingsanlæg op, og den udvikling skal vi vende.
Opgaven, vi står over for, er stor: Vi skal knække affaldskurven, affaldssektoren skal være klimaneutral i 2030, og vi skal udsortere 80 pct. af dansk plastik fra forbrændingsanlæggene i 2030.
Det er vores fælles vision fra »Klimaplan for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi«.
Med det her lovforslag kan vi sætte hak ved endnu en del af den opgave.
Formålet er at skabe en stærk genanvendelsessektor i Danmark, hvor vi skaber større adgang til behandling af genanvendeligt affald og skaber klare rammevilkår for de private aktører, så mulighederne for at investere i genanvendelsesteknologier bliver så gode som muligt.
Helt konkret vil vi med lovforslaget stille krav om, at kommunerne senest den 1. juli 2023 udbyder behandling og sortering af genanvendeligt husholdningsaffald.
Eksisterende kommunale anlæg skal selskabsgøres og kan i en overgangsperiode på 5 år byde på behandling og sortering af genanvendeligt husholdningsaffald.
Kommunerne kan fortsat tilbyde indsamling af forbrændingsegnet affald, hvis det sker til markedspris.
Med lovforslaget vil vi fastlægge, at kommunale anlæg, der er godkendt til at behandle genanvendeligt erhvervsaffald, skal ophøre med behandlingen den 1. januar 2027.
Kommunale genbrugspladser skal fremover stille et område til rådighed til genbrugsgenstande fra husholdninger og virksomheder.
Før kommunerne kan give genstandene til kommunale genbrugsbutikker, skal genstandene være forsøgt afsat til private aktører og frivillige organisationer, og det er vigtigt at understrege, at frivillige organisationer fortsat skal have god adgang til genbrugsgenstandene.
Med lovforslaget vil vi også give Forsyningstilsynet hjemmel til at igangsætte tilsyn med affaldssektoren og hjemmel til at indhente oplysninger og informationer, der er nødvendige for at kunne føre tilsyn.
Forsyningstilsynet skal derudover føre tilsyn med ordninger, som følger af det her lovforslag.
Så der er ikke nogen tvivl om, at vi ser ind i en fremtid, der skal være cirkulær.
Vi skal genbruge og vi skal genanvende vores ressourcer i langt højere grad, end det sker i dag.
Vi skal ikke fortsætte med at være europamestre i affald – vi skal i stedet for være mestre i at have en stærk genanvendelsessektor og i genbrug og genanvendelse.
Socialdemokratiet bakker derfor op om lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-26:
Mit spørgsmål gik på tiden, også før vi havde omikronvarianten, hvor vi også havde andre varianter, som også var smitsomme.
Det gjorde det også svært.
Vi kan se jo på de indmeldinger, der er sket til Styrelsen for Patientsikkerhed, som skulle tracke det her, at folk ikke var klar over og ikke kunne sige, hvor de var blevet smittet henne, også med tidlige varianter.
De kunne have en idé om, at det kunne være sket der eller der, og derfor er det jo ikke rimeligt at pålægge arbejdsgivere, at de så skal kunne redegøre for, at det absolut ikke er sket hos dem, når den enkelte person sandsynligvis ikke engang kan redegøre for, hvor vedkommende tror det er sket henne.
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-26:
Vi har for nuværende ikke nogen planer om at ændre det bagud i tid.
Men jeg tror også, det er vigtigt lige at få med, at arbejdsgiverne aldrig har skullet anmelde alle tilfælde af covid-19-smittede medarbejdere som arbejdsulykker – kun, når en medarbejder, der er blevet syg med covid-19, antages at være blevet smittet på arbejdet.
Og det er i de tilfælde, vi har bedt om og også syntes, der var rimelig grund til, at det så også blev anmeldt som en arbejdsulykke.
Men for nuværende er der ingen planer om at gøre det bagud i tid.
Christian Juhl (EL), 2022-04-26:
Jeg synes også, at det er mindst lige så vigtigt at kigge fremad, og når man laver en slutdato, er det jo, fordi man må formode, at tingene er færdige, i hvert fald i vores land.
Men der findes jo altså folk, der arbejder ude i verden.
Jeg har hørt om et land i Afrika, hvor andelen af vaccinerede er nede på 10 pct., og det vil sige, at smitten er ekstrem høj.
Eller der kan være andre tilfælde, hvor det viser sig, at det kan blive nødvendigt at vaccinere.
Skal man så lave en ny lov, eller gælder den her lov også for noget, der sker i de kommende måneder og år?
Kunne det ikke have været indbygget, ved at man lod være med at have en slutdato?
Jeg mener, at hvis der ikke er nogen tilfælde, koster det jo ikke noget bare at sige, at fra den dato og frem har vi den her mulighed.
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-26:
Helt grundlæggende gælder det alle aspekter af håndteringen af coronakrisen at sørge for også at håndtere de ekstraordinære situationer, hvor staten går ind og finansierer noget, som ellers måske tidligere rent var finansieret af som i det her tilfælde arbejdsgiverne, ved at der er en anden form for solnedgangsklausul for de ordninger.
Men det er klart, at skulle pandemien tage nye drejninger og nye veje, er vi åbne over for at løse det i fællesskab med Folketinget.
Jeg synes helt generelt, at vi som samfund, også her i Folketinget, har forsøgt at håndtere de mange uforudsete veje, som den her pandemi har taget, også afhængigt af udviklingen.
Vi er heldigvis det sted, at vi i Danmark har en meget, meget høj vaccinetilslutning og også en høj tilslutning til det tredje vaccinestik.
Det kan måske også godt blive nødvendigt med et fjerde stik.
Det må udviklingen jo afgøre.
Set i det lys er der jo altså også derved en ret høj dækning, også ved forskellige nye varianter, nye mutationer osv.
Men det er klart, at vi selvfølgelig løbende vil følge udviklingen og heller ikke på forhånd afvise, at der skal tages nye beslutninger.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-26:
Tak for det.
Som fru Pia Olsen Dyhr også var inde på, er der i den grønne skattereform finansiering for 7 mia. kr.: 4 mia. kr. til omstilling og 3 mia. kr. til CCS, altså det her med at trække CO 2 ud af luften.
Men det kommer ligesom inde fra virksomhederne selv, og det er jo heller ikke nok.
Danmarks klimafond, som statsministeren velvilligt henviste til, og tak for det, er en idé om at etablere en klimafond på 75 mia. kr. og så investere 25 mia. kr. i ny teknologi, i forskning, i skovrejsning og i omstilling, for hvis vi sikrer en sådan omstilling, kan vi ikke bare nå en reduktion på 70 pct., men faktisk på 80 pct. i 2030 – på samme måde, som Mærsk har sat sig det mål.
Jeg er enig i, at virksomhederne jo er der.
De er i gang.
De har bare brug for, at vi leverer både finansiering og de konkrete planer, og derfor er spørgsmålet: Er regeringen så interesseret i forud for forhandlingerne at blive mere konkrete på finansieringen her og tage vores forslag med ind?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Altså, først og fremmest er jeg glad for, at forskningen specifikt bliver nævnt her, for det er jo noget, vi har sagt ad nogle omgange fra regeringens side: at vi kommer ikke uden om, hvis vi skal i mål med vores klimamålsætninger, at forske os til nogle af de løsninger, der ikke findes i dag.
Det er i høj grad teknologien, der skal hjælpe verden igennem den klimakrise, vi står i, så det var rart at få det sagt, også fra anden side.
For vi er ofte blevet skudt i skoene, at vi ikke har andre løsninger end det, men vi har egentlig bare forsøgt at sige, at ny teknologi er en del af løsningen, så jeg er glad for de ord.
Vi går meget gerne videre med de konkrete idéer, som partierne har i forhold til finansiering, og det gælder også udspillet fra De Radikale, som er, så vidt jeg kan se, både meget gennemtænkt og gennemarbejdet og jo også noget, vi er i dialog med hinanden om.
Så det, danskerne skal tage stilling til, må jeg forstå, er, om man helst vil have nogle vindmøller eller et atomkraftværk.
Jeg synes faktisk ikke, de er grimme, men det er der nogle der synes.
Og jeg er helt med på, at der kan være nogle lokale diskussioner, i forhold til hvor de skal opstilles.
Men den her udfordring tager jeg faktisk gerne op, altså at vi spørger danskerne, om de så helst vil have et atomkraftværk der, hvor de bor, eller om de vil have en vindmølle.
Jeg må sige for mit eget vedkommende, at jeg hellere vil have, jeg ved ikke, hvor mange vindmøller, end jeg vil have et atomkraftværk, hvor vi ikke kan være sikre på sikkerheden.
Så bliver vi nok også nødt til lige at gøre opmærksom på, at det jo heller ikke er svaret på de udfordringer, vi står over for, for det tager så lang tid at bygge, og jeg har ikke den tid.
Jeg synes, vi skal gøre os fri af Putins gas så hurtigt som overhovedet muligt i Danmark og i Europa.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-26:
Vi er helt enige om, at vi skal fri af Putins gas; vi skal ikke finansiere hans krigsmaskine.
Men vi er dybt uenige om, om løsningen er at plastre Danmark til med landvindmøller og fjerne danskernes ret til at klage.
Det er det, vi er uenige om.
Og vi har allerede i dag – desværre – for mange vindmøller i Danmark.
Danske vindmølleejere bliver betalt for at slukke for møllerne, når det blæser for meget, ganske enkelt for at slippe af med den ubrugelige strøm.
Samtidig er vi afhængige af dyr strøm, som vi importerer, når vinden ikke blæser.
Vindmøller er og kan være et godt supplement til en samlet elforsyning, men når andelen bliver for stor, bliver systemet for ustabilt.
Og i dag giver det sig udslag i store udsving i prisen.
I fremtiden, hvis man lader andelen af vindstrøm stige yderligere, kan det blive endnu værre i form af deciderede strømudfald.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
På sin egen måde er det jo egentlig meget rart efter at have været her i mere end 20 år stadig at kunne blive overrasket i Folketingssalen, men at man står i dag og kalder det en falsk krisemelding, at vi på grund af krigen i Ukraine ønsker at være uafhængige af Putins gas, må jeg sige at jeg faktisk ikke havde set komme.
Og jeg står fuldstændig på mål for det, som ikke alene regeringen har sagt, men heldigvis et bredt flertal i Folketinget har sagt – også blå partier – nemlig at en af de udfordringer, vi har i Europa i dag, er, at vi er for afhængige af Putins fossile brændstoffer.
Det skulle vi have gjort os uafhængige af for længst.
Selvfølgelig skal vi gøre os fri af Putins gas, og selvfølgelig er Putin et problem for Europa.
Det kan jeg så forstå forleden dag blev modsagt af en anden højrefløjspolitiker, som mener, at der slet ikke er et problem med Rusland.
Jo, der er et problem med Rusland, og der er et problem med Putin, og vi skal være fri af gas, af olie og af kul i Europa.
Har vi behov for vedvarende energi for at sikre det?
Ja, det har vi.
Så må jeg sige helt generelt, at jeg hverken har lyst til eller behov for at regulere.
Jeg var i lang tid modstander af f.eks. at sætte prisen op på cigaretter, fordi jeg var bange for, at det ville ramme socialt skævt, og fordi jeg ikke har lyst til at blande mig i, om folk ryger eller ej.
Det er et af de områder, hvor jeg bare må erkende, at der også er et dilemma, for der er rigtig mange danskere, der hvert år dør på grund af rygning.
Jeg har selv pårørende på kræftområdet.
Det er så et sted, hvor vi har valgt at sige, at vi sætter prisen op.
Forskellige regeringer regulerer, hvor let eller hvor svært det er at ryge i Danmark.
Det er egentlig ikke noget, jeg har lyst til, men jeg har omvendt heller ikke lyst til, at så mange mennesker i Danmark dør på grund af rygning.
Så en gang imellem er der nogle dilemmaer, som vi må forsøge at løse
bedst muligt.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-26:
7 år – det var gennemsnitstiden på at opføre kernekraftværker i 2020.
Regeringen har planlagt en energiø, som formentlig først bliver færdig engang i 2030, måske i 2032, og som overhovedet ikke får os i mål.
Det siger jeg bare lige for at få det på plads.
Så desværre er statsministeren lige så teknologiforskrækket som vores klimaminister, og det er ærgerligt.
Vi har en inflation, som ifølge økonomer skyldes centralbankernes årelange lempelige pengepolitik.
Og nu mener statsministeren, at krigen i Ukraine er årsagen.
Så er der endnu en krise, som statsministeren kan vise handlekraft på baggrund af med andre folks penge.
Der skal endnu flere ufinansierede tilskud i omløb til særlige grupper, som regeringen mener har fortjent det, og på bekostning af alle de andre danske familier, som så må punge ud.
Hvis man er et fuldtidsarbejdende skolelærerpar med gasfyr og en eksplosiv gasregning, så er der ingenting.
Er man et par, hvor den ene er på deltid, men med fjernvarme og knap så heftige regninger, så er der 6.000 kr. skattefrit ind på kontoen engang efter sommerferien.
Kan statsministeren forklare, hvorfor det er så meget bedre, at statsministeren udpeger grupper, som skal have penge, frem for at lempe skatter og afgifter generelt og sænke det offentlige forbrug?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-26:
Jeg kan jo sige, at når regeringen tilrettelægger sin politik, så gør vi det ud fra det, vi synes er det rigtige for Danmark.
Og jeg vil ikke mene, at det rigtige er at lægge en CO 2 -afgift eller en grøn skattereform ud, der gør, at danske virksomheder over en bred kam må forlade Danmark.
Altså, vi er et lønmodtagerparti.
Der er næsten ikke noget, jeg er mere optaget af i den her verden, end at danskerne har arbejde.
Jeg er i øvrigt stolt af at repræsentere en regering, der har været med til at understøtte den højeste beskæftigelse i Danmark
nogen sinde.
For hvis der er noget, der virkelig betyder noget for folk, så er det i virkeligheden nok ikke de politiske diskussioner; så er det jo, om der, når de vågner om morgenen, er et arbejde til mor og til far, og om de i øvrigt kan få deres hverdag til at fungere.
Jeg håber, at det, når vi sidder og forhandler den grønne skattereform, også er det, vi har for øje.
Lige så vigtigt det er at komme i mål med vores klimaambitioner, lige så vigtigt er det, at vi har et dansk erhvervsliv, der er konkurrencedygtigt, og at vi i øvrigt bliver ved med at have så høj en beskæftigelse i landet.
Hvis ikke alle partier har det synspunkt, må man jo tage det med ind ved bordet, men det er det, jeg vil kæmpe for.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-26:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig fint, at statsministeren erkender så åbent, at den CO2-skat, hun fremlægger, vil flytte arbejdspladser ud af landet, medmindre man laver særordninger, f.eks. ved at indføre undtagelsesbestemmelser for virksomheder, der har baseret sig på mineralogiske processer.
Det, som jeg kredser om, er selvfølgelig, om det forhold, at man laver sådan et forbehold, en undtagelse fra de her almindelige meget, meget skadelige afgifter, har noget at gøre med den direkte donation af penge til Socialdemokratiets valgkamp.
Det er jo det, der bliver spekuleret i derude, og det er derfor, jeg tror, at statsministeren gør sig lidt en bjørnetjeneste ved bare at sige, at det må Aalborg Portland svare på.
Hvorfor kan statsministeren ikke bare svare på det?