runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-09:
Jeg ved ikke med det.
Det er en særlig definition, fru Zenia Stampe abonnerer på, hvor man godt kan bekende sig til noget uden at tage det for pålydende, som man bekender sig til.
Men jo, det er da klart.
Altså, hvis man alene kalder sig noget uden i substansen at være det, så er det jo ikke det store problem, som substansen udgør.
Anders Kronborg (S), 2025-05-09:
Tusind tak for ordet.
Jeg er her som standin for hr. Bjørn Brandenborg, som desværre ikke kan være her, men jeg skulle hilse alle ordførerne mange gange.
Som det er nævnt, lægger beslutningsforslaget, som SF har fremsat, op til krav om scanning af pakker hos danske distributionscentre med det formål at opdage og konfiskere ulovlige varer.
Forslaget lægger særlig vægt på konfiskering af opioider, og netop bekæmpelse af opioider og anden narkotika har regeringen i den seneste tid gjort et stort arbejde for, særlig med udspillet »Ungdom uden opioider«, som er fra 2024.
Det er et udspil med nogle initiativer, hvoraf nogle blev behandlet i sidste uge her i Folketingssalen.
Derudover lægger udspillet også op til en styrket toldkontrol, som forslaget jo indebærer.
Helt konkret indeholder udspillet et initiativ om flere specialiserede toldere til håndtering af kontroludstyr, hvor toldere bl.a. skal oplæres i at betjene nye containerscannere.
Som justitsministeren også var inde på, kan vi i Socialdemokratiet ikke stemme for beslutningsforslaget, da vi ser forskellige uklarheder i forslaget, f.eks. hvor ressourcetungt det vil være for myndighederne i forbindelse med sagsbehandling og i forbindelse med den præcise kontrol og teknologi.
Men ligesom SF's ordfører gjorde opmærksom på det, da justitsministeren havde ordet, vil jeg også gerne som socialdemokratisk ordfører kvittere for, at det her er noget, man vil arbejde med i regeringen, for det er virkelig vigtigt, at vi kan konfiskere det ulovlige salg, der er i vores pakker, og jeg er sådan set enig med SF's ordfører, i forhold til at jeg bestemt tror, der er noget at hente, hvis vi styrker kontrollen.
Så jeg vil også i forbindelse med det ordførerskab, som jeg selv har, nemlig skatteordførerskabet, være med til det og gerne tilkendegive, at det her også er noget, jeg både vil følge tæt og også være med til at have en god dialog med SF om, så vi forhåbentlig sammen kan være med til at få endnu flere initiativer på bordet i kampen mod opioider.
Vi er godt i gang, men jeg tror bestemt også, at vi kan lave flere initiativer, der vil gøre, at vi fanger mere og flere af de ulovlige piller, som er i omløb, og som vi jo ved kan koste helt unge mennesker livet.
Med de ord vil jeg gerne sige tak til SF for beslutningsforslaget og også tilkendegive, at vi ikke stemmer for det i Socialdemokratiet, men vi følger arbejdet meget tæt, og jeg vil også gerne være med til at have en god dialog med justitsministeren omkring det her.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Jeg synes som sagt, det er superinteressant.
Generelt vil jeg også bare understrege her, at det her med sikkerheden omkring vores havne og forsendelser ind i Danmark er noget, der ligger mig meget, meget på sinde.
Vi kan jo desværre se, at der er en del, der tyder på, at i takt med at man er blevet endnu stærkere og endnu bedre til at slå ned på de ulovlige forsendelser via Antwerpen og Rotterdam og andre steder, er der noget, der tyder på, at de bagmænd, der forsøger at kanalisere ulovlige varer, særlig stoffer, ind, forsøger at gøre det via Skandinavien.
Derfor skal vi jo være meget, meget vagtsomme over for den udvikling.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Som sagt indgår vi gerne i en dialog om, at perioden, hvor Folketingssalen er åben, er længere.
Det vil vi gerne.
Men jeg vil vove at påstå, at mange af de lovforslag, der er fremsat så sent i den her samling, hvor vi jo har taget en beslutning om, hvornår arbejdet i Folketingssalen slutter, godt kunne have været fremsat på den anden side af sommerferien.
Vi ser jo også en minister, der lige har udskudt et lovforslag, og det betyder vel, at det ikke hastede så meget, som man åbenbart havde vurderet at det gjorde.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Jeg er enig i problemet.
Men jeg synes nu stadig væk ikke, at Alternativets ordfører svarer særlig overbevisende på, hvorfor vi så ikke kunne udvide samlingen en uge eller måske endda 14 dage.
Det var så, fordi lovforslagene efter Alternativets opfattelse var kommet for sent.
Men der kan jo også være travlt i ministerierne, når man skal nå at blive færdig allerede her til starten af juni.
Så kan man drøne rundt som en flue i flaske og, når det så er grundlovsdag, besvime i lænestolen.
Der kunne jeg da godt have ønsket mig, at der var lidt mere forståelse, når vi nu er enige om, at der er et fælles problem.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Grunden til, at vi skulle udsætte det, var, at der var en masse ministerier, som fremsatte lovforslagene senere.
Vi vil gerne indgå i en dialog om at udvide perioden, hvor vi er i Folketinget.
Det kan vi sagtens indgå i.
Men det her var jo en drøftelse, der lige pludselig kom ind meget sent i folketingsåret.
Der er jo bare rigtig mange lovforslag, der er fremsat meget sent.
Det kan jeg bevidne; jeg har fået nogle til at undersøge, hvor mange lovforslag der nu skal presses igennem her.
Og det gør jo, at det er fuldstændig umuligt.
Det er fuldstændig umuligt for rigtig mange af os, og jeg tror ikke på, at det kun er os små partier.
Jeg synes godt, at jeg kan fornemme, at man med nogle lovforslag, og det hører jeg også folk sige til mig, simpelt hen bare må sætte nogen til at skrive en tale for en, eller også må man gå op og finde på et eller andet heroppe.
For man kan jo ikke nå at læse det hele, og det gælder altså ikke kun de små partier.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Jeg er sådan set enig i, at der er meget at sætte sig ind i.
Det må være særlig svært for et parti som Alternativet, der ikke har så frygtelig mange mandater og dermed har mange ordførerskaber.
Men vi havde jo for ikke så længe siden en debat om, hvorvidt vi kunne holde møde i Folketingssalen lidt længere, end vi nok egentlig havde regnet med.
Det var der jo protester imod, bl.a. fra Alternativet.
Så det var jo altså også en mulighed, hvormed man kunne få lidt bedre tid til lovbehandling, altså lige at strække folketingsåret en uge længere.
Jeg tror, at der er rigtig mange danskere, der har svært ved at forstå, hvorfor det er så vigtigt, at vi i stopper i Folketingssalen allerede i starten af juni.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Jeg har tænkt mig at være helt ærlig.
Jeg har simpelt hen ikke haft tid til at sætte mig ordentligt ind i det her lovforslag.
Så jeg kommer ikke til at sige noget om det.
Jeg kan forstå, at det handler om inddragelse af pas.
Jeg kan se mange faresignaler i forhold til det, også i forhold til retssikkerhed, som er blevet nævnt.
Der er noget, der handler om tv-overvågning.
Det er noget, vi debatterer bredt.
Her og nu har jeg selvfølgelig også brug for tid til at kunne sætte mig ordentligt ind i det, og det har jeg ikke tid til, når vi har en justitsminister, der fremsætter otte lovforslag efter den såkaldte aprildeadline, altså flere uger efter, og det forårsager så, at vi i Udvalget for Forretningsordenen skal udskyde, hvornår vi får den seneste afstemning her i Folketinget.
Det synes jeg faktisk ikke er rimelige arbejdsvilkår at stille over for os politikere her i Folketinget, og det er heller ikke rimeligt over for borgerne, at man dermed risikerer, at alle os folkevalgte herinde ikke kan sætte os ordentligt nok ind i lovforslagene.
Jeg har prøvet at sætte mig ind i nogle af de andre lovforslag, vi behandler her i dag, men det her kunne jeg simpelt hen bare ikke nå at sætte mig ordentligt ind i.
Så hermed skal der lyde en appel her fra talerstolen, også til justitsministeren og til andre ministre, for det er ikke kun justitsministeren: Prøv lige at sænke farten lidt i lovmøllen, så vi kan følge med, og lad nu være med at lave de bunkelovforslag.
Det er også blevet nævnt.
Jeg synes, at danskerne fortjener bedre.
De fortjener, at der er kvalitet i lovbehandlingen.
Vi herinde fortjener selvfølgelig også, at vi ikke skal arbejde 24 timer i døgnet for at kunne nå at sætte os ind i alle de lovforslag, vi jo gerne vil sætte os ind i.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-09:
Tusind tak.
Jeg vil bakke op om dem, som har ønsket at få delt det her lovforslag op, for det består simpelt hen af to så vidt forskellige ting.
Jeg har også læst de høringssvar, der er kommet fra Politiforbundet i forhold til det her.
Det kunne jeg nemlig også godt tænke mig at grave mig længere ned i.
Uanset hvad synes jeg, at det er en uskik, som I burde gøre op med, herinde i Folketinget at blande så mange forskellige ting sammen i samme lovforslag.
For det gør det enormt svært, i særdeleshed hvis man støtter den ene del og ikke den anden del.
Så der er opbakning herfra til at dele det op.
Vi kan sagtens støtte det med passene.
Men vi bakker op om en opdeling af de her to vidt forskellige dele af det her lovforslag.
Mai Mercado (KF), 2025-05-09:
Lovforslaget består af to elementer.
Det ene vedrører muligheden for at kunne inddrage pas, hvor der ikke længere er grundlag for udstedelsen, og det andet vedrører pligt til at udlevere tv-overvågning i forbindelse med adfærdsklager.
Jeg tilslutter mig de øvrige ordførere, der har været på talerstolen i dag og kritiseret, at to så forskellige elementer bliver behandlet i et og samme lovforslag.
Når det vedrører pas, har lovforslaget til formål at styrke kontrollen med danske pas.
Det er jo helt rimeligt, at personer, som altså ikke længere har dansk statsborgerskab, heller ikke skal kunne rejse rundt med et dansk pas.
Derfor etablerer man nu en hjemmel, som giver en større klarhed over de retlige rammer i forhold til at kunne inddrage pas i de tilfælde, hvor der ikke længere er grundlag for udstedelsen.
Så er der en mindre, sproglig ændring i forhold til fremadrettet at kalde gebyret for en afgift og en ændring, i forhold til at afgiften offentliggøres på borger.dk og ikke via en bekendtgørelse.
Alt det bakker vi op om.
Samtidig giver forslaget Den Uafhængige Politiklagemyndighed adgang til tv-overvågning i forbindelse med behandling af adfærdsklager, hvor der i dag ikke er pligt til at udlevere tv-overvågning.
En adfærdsklage er jo en klage over den personlige adfærd under udøvelse af tjeneste.
Det kunne eksempelvis være klager over politiets magtanvendelse i forbindelse med en anholdelse, og det kunne være klager over sprogbrug eller anden, hvad kan man kalde det, ukorrekt optræden i forbindelse med udøvelse af tjeneste.
Her er det også vigtigt at nævne, at det dog ikke vil være en pligt at udlevere materiale, hvis der kan fremkomme oplysninger, som vil inkriminere den pågældende person.
Ændringerne synes at være fornuftige og proportionale, og Konservative bakker op om lovforslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-09:
Tak for ordet, formand.
Mange før mig har allerede været inde på, hvad lovforslaget handler om – det bliver utallige gentagelser – men det kommer jo, på baggrund af at Rigspolitiet og anklagemyndigheden har udtrykt ønske om nogle værktøjer i forhold til at løfte nogle opgaver.
Den slags er jeg og Moderaterne meget begejstrede for og meget åbne for.
Vi skal lytte til menneskene derude, inddrage dem og handle på det.
Det er dem, der kender deres virkelighed og hverdag.
Så vi tager de her skridt, som andre har beskrevet, i forhold til den gældende lovgivning om politiets inddragelse af pas og retsgrundlaget for pligt til udlevering af overvågningsmateriale.
Den hjemmel bliver indført med vedtagelse af det her lovforslag.
Så Moderaterne bakker op, og jeg takker for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-05-09:
Ja, det er som allerede nævnt et bunkeforslag.
Det skal jeg lade være med at gå mere ind i, men alene sige, at Liberal Alliance også helst ser, at man har skæg for sig og snot for sig, når det kommer til lovgivning.
Lad os starte med lovforslaget her.
Lovforslaget giver hjemmel til, at politiet kan inddrage pas fra personer, der har mistet deres danske statsborgerskab eller uretmæssigt har fået udstedt et dansk pas, også uden forudgående retskendelse.
Det er i mine øjne en uhensigtsmæssighed i lovgivningen, vi nu retter op på, for naturligvis skal det være sådan, at danske pas ikke bare kan flyde rundt derude, hvis ikke de tilhører eller bør tilhøre den person, der har det.
For det sorte marked for pas findes, det eksisterer, og der bliver både forfalsket og snydt og fusket med pas, og det gør der jo, netop fordi der er nogle pas derude, man kan bruge til det.
Den anden del, man ændrer, er, hvordan den årlige justering af afgiften for udstedelse af pas offentliggøres, sådan at det faktisk bliver offentliggjort.
Det er både en uproblematisk, men også en positiv ændring, da det er med til at give øget gennemsigtighed.
Det er ikke meget øget gennemsigtighed i det store, men selv små forbedringer er forbedringer, så det kan vi naturligvis godt støtte.
Til sidst giver lovforslaget mulighed for, at Den Uafhængige Politiklagemyndighed kan kræve at få udleveret overvågningsmateriale fra virksomheder.
I dag er det kun politiet og anklagemyndigheden, der kan kræve overvågningsbilleder udleveret.
Det kan være med til at styrke efterforskningen af straffesager mod personale i politiet.
Og man har hegnet det ind, så en virksomhed ikke har pligt til at udlevere materialet, hvis det kan indeholde forhold, der kan udsætte virksomheden for straf, hvilket jo også meget godt matcher med retsplejelovens forhold om, at man ikke kan selvinkriminere.
Så det virker som en fornuftig balance eller løsning, der giver DUP nogle bedre værktøjer.
Vi støtter altså i Liberal Alliance forslaget.
Af en eller anden årsag ligger og lå høringssvarene ikke offentligt tilgængelige, og det synes jeg lige fortjente at blive nævnt her også.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Jeg vil bare sige tak for opbakningen til det synspunkt.
Jeg tror, at der er flere her i salen, som synes det samme, så vi måske i fællesskab kan få ændret det til det bedre.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Ja, det er en vigtig debat.
Og til det her med antallet af lovforslag vil jeg sige, at det jo også er, fordi vi ofte i virkeligheden meget primitivt bliver målt op af pressen og nogle gange oppositionen, der siger: Nej, se lovmøllen maler helt vildt, og det sprøjter ud med lovforslag osv.
Og det er jo dybest set ikke noget, der overhovedet giver en indikation af, hvad vi laver af reguleringer, når man bare kigger på antallet af lovforslag.
Det er simpelt hen en for primitiv måde at tale om tingene på.
Så det ville være dejligt, hvis vi kunne få den debat, så vi taler på et bedre og mere oplyst grundlag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Jeg synes virkelig, at vi skal have en debat om det, for det tager overhånd i de her år.
Mange gange ender det jo med, at vi så også splitter de her lovforslag op, så det giver ekstra arbejde og bøvl i sekretariatet.
Jeg ville foretrække, at det var som i gamle dage, hvor vi godt nok havde flere lovforslag og beslutningsforslag, men hvor vi kunne få en reel debat om de elementer hver for sig.
Og ja, jeg kunne godt finde på måske også i Udvalget for Forretningsordenen at tage den her debat, for det er virkelig en uskik, synes jeg.
Så tak for opbakningen.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Som Venstres politiske ordfører vil jeg sige, at jeg bakker op om SF's principielle tilgang til, at der ikke skal være de her bunkebryllupper, hvor der fremsættes lovforslag, som handler om alt mellem himmel og jord.
Det er en uskik, og det giver Folketinget dårligere muligheder for at behandle de forskellige temaer hver for sig.
Jeg skal ikke sige, at der ikke også er Venstreministre, der gør det samme, for det er der helt sikkert.
Men det er en uskik.
I det her tilfælde handler det om fysisk inddragelse af pas – nu har der ikke været den store debat om det indtil nu – og det har ikke ret meget at gøre med indhentning af tv-optagelser.
Vi ser det samme i næste lovforslag, hvor der måske kunne være noget mere debat, for der er lidt større og tungere emner, f.eks. stealthing på den ene side og så opholdsforbud og alt muligt andet på den anden side.
Når man har de her 5 minutters taletid, er det svært at nå gennem hele lovforslaget og få en ordentlig debat.
Så det bliver ikke Venstre, der kommer til at stille sig på bagbenene, hvis SF går videre med det spørgsmål.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-05-09:
Det er jo fair nok, at ordføreren ikke har været med i de diskussioner – og vi har så haft dem et par gange – om opholdsforbud.
Forskellen er, at den oprindelige diskussion, der var om et opholdsforbud, handlede om at sige, at på et område – f.eks. kunne det være en S-togsstation, hvor vi desværre har set, at der er rigtig mange grupper, som skaber utryghed og gør, at det er en ubehagelig oplevelse for folk at være der, og der er også nogle, der begår overfald – er der i en periode ingen, der må færdes på S-togsstationen, medmindre man skal af eller på et tog.
Forskellen er, at vi her siger, at det er for personer.
Det er selvfølgelig lidt mere krævende, for når det er grupper, man har med at gøre, er det jo flere personer, der skal idømmes et forbud. Men det vigtigste for os er jo sådan set bare, at vi får mulighed for at få de her personer væk fra det offentlige rum, hvor de skaber utryghed.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-09:
Det forstår jeg bare ikke lige.
Man giver vel ikke et område et forbud mod opholde sig på et område.
Kan jeg bare ikke lige få en forklaring på, hvad det handler om?
Det er vel altid konkrete personer, der får et opholdsforbud, eller hvad?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-05-09:
Det er jo ingen hemmelighed, at vi også tidligere har diskuteret muligheden for at lave et opholdsforbud, hvor Socialdemokratiets oprindelige forslag var at lave et opholdsforbud, som ikke var for bestemte personer, men for et område.
Det er jo det, der er forskellen her.
Nu har man mulighed for at give det for en person i stedet for på et geografisk område.
Det er jeg sådan set fint tilfreds med.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-09:
Jeg blev bare nysgerrig, fordi ordføreren sagde, at Socialdemokratiet var villige til at gå længere .
Hvad var det, Socialdemokratiet så ikke fik lov til af resten af regeringen eller menneskerettighederne, eller hvad det nu end kunne være, og som man måske kan oplyse os om?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Men de elementer vil vi også gerne drøfte videre med SF.
Det her var i hvert fald et af de elementer, som vi på forhånd også selv havde identificeret, og som også fremgik af SF's beslutningsforslag.
Vi mente, at det i hvert fald var helt åbenlyst, at man skulle give den mulighed, og at det også vil give en betydelig bedre mulighed for at oplyse sagen.
Men vi drøfter også meget gerne de andre forslag, som
SF havde.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-09:
Jeg vil bare starte med at erkende, at det selvfølgelig er dilemmafyldt, og det var jo heller ikke en kritik, vi selv rettede mod justitsministeren, eller rettere Justitsministeriet, for det foregår i en lang række ministerier, også med en Venstreminister i spidsen.
Så vil jeg bare lige sige, at hvis ét lovforslag bliver splittet op i tre, forlænger det altså ikke debatten med 3 timer, men kun med 2 timer, for den første time skulle man jo bruge alligevel.
Men lad det nu ligge.
I den konkrete sag kunne man jo også sagtens sige, at den sidste del, altså gebyrdelen, trods alt er om noget så småt, at der tror jeg næppe, nogen havde protesteret over, at det var blevet lagt ind under delen med pas.
Så i den her sag ville det så have været to lovforslag i stedet for et.
Så anerkender jeg selvfølgelig, at det næste lovforslag, vi behandler, er en pakke, hvor vi er blevet enige om en lang række tiltag, og der kunne en mulighed måske også være – nu kigger jeg op på formanden – at kigge på taletidsreglerne.
For der er jo et eller andet sted noget mystisk i, at vi har 5 minutter til førstebehandlingen, hvor vi traditionelt set har debatten, men ved andenbehandlingen, hvor der normalt ikke bliver sagt noget som helst, har vi 10 minutter.
Det er sådan set lidt underligt, at der er den forskel.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Jeg synes i hvert fald, det virker en lille smule mærkeligt, at man bare løser et hjørne af problemet, når der er mange flere hjørner.
Det er jo et spørgsmål om, at man kan behandle og oplyse sagen meget bedre.
Lige nu kører det i et forvaltningsretligt spor, og det vil sige, at det kører på skriftlighed, og man spørger ikke de involverede parter.
Det er klart, at så er grundlaget for, hvad kan man sige, at komme videre med de her sager jo meget snævrere.
Så det vil bare være min opfordring, at ministeren også får kigget på de andre elementer.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Jamen som jeg tror jeg også tilkendegav, da vi havde debatten om SF's i øvrigt, synes jeg, meget relevante beslutningsforslag, så var det jo sådan, at vi netop ville tage nogle af elementerne.
Jeg tror også, og det er udelukkende baseret på hukommelsen, at jeg allerede på det tidspunkt annoncerede, at der var nogle elementer, vi ville arbejde videre med.
Så er der andre elementer, der kræver mere diskussion, og der er selvfølgelig flere grunde til det, som man også kan læse af høringssvarene.
Eksempelvis stiller Politiforbundet sig jo meget kritisk over for det her konkrete element, og så er der også hele ressourcesituationen omkring Politiklagemyndigheden, som jeg har en forventning om at vi vender tilbage til i forbindelse med den kommende flerårsaftale.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Det synes jeg sådan set er meget godt, men problemet er jo, at man i adfærdsklagesager ikke har det samme katalog af efterforskningsmuligheder, som man har i straffesagerne i Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Så jeg synes, man løser et lillebitte hjørne af problemet, men man burde bruge hele pakken til at kigge på de her adfærdsklagesager, for det er tit der, hvor der opstår, hvad kan man sige, tvister mellem politi og borgere.
Så hvad er baggrunden for det og for ikke at kigge på resten af forslaget?
For de ting synes jeg også burde løses.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Nej, det er ikke så tit, jeg oplever, at de lovforslag, jeg fremsætter, ikke er nødvendige, men det er meget tit, at jeg har den overvejelse, om der er regler, som både kan spare bureaukrati og efterlade et større skøn i forhold til de enkelte dele af den offentlige administration.
Når det er sagt, bunder det her jo i en oplevelse af situationer, man står i, og det, der lige præcis gør sig gældende, når det handler om politiet, som skal foretage eksempelvis et tvangsindgreb, er, at man gerne være sikker på, at der er en klar juridisk hjemmel, sådan at man ikke – og det kan jo meget vel ende herinde i den her sal eller i et samråd – får ørerne i maskinen efterfølgende.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-09:
Det var jo derfor, jeg valgte en lidt anden vinkel på det problem, der handler om bunkeforslag, og det er, om det er et teoretisk, hypotetisk problem, der er derude, altså at hvis man stod i en situation, hvor man skulle inddrage et pas, så kunne man ikke lige gøre det på den måde, man måske ønskede at gøre det på, eller om det er et faktuelt, reelt problem derude?
I forlængelse af det vil jeg sige, at for et halvt års tid siden behandlede vi en masse forslag fra regeringen, der handlede om at lave regelforenkling, sådan at man kunne spare 1.000 statslige medarbejdere.
Det var en rigtig god øvelse.
Er det ikke nogle gange sådan, at justitsministeren selv tænker, at nogle af de forslag, som han og Justitsministeriet fremsætter, måske egentlig ikke er nødvendige?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Ja, det er det.
Det er jo rigtigt nok, at lige præcis hvad det her angår, er det faktisk Rigspolitiet, der er kommet og har sagt til Justitsministeriet og dermed til Folketinget: Vi har altså en uklar juridisk tilstand, hvad det her angår, som i mange situationer i hverdagen sætter betjente et svært sted, og vi mener, det vil være klogt, at der bliver skabt noget legalitet omkring de rammer, der er for inddragelse af pas.
Så ja, det oplever man som en udfordring og mest af alt i forhold til den juridiske uklarhed, der har været omkring det.