runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Tak for en god tale.
Tak for et godt samarbejde.
Jeg tror ikke, man kan overvurdere betydningen af at have en grønlandsk stemme i det danske Folketing som fru Aaja Chemnitz.
For det fremmer forståelsen for de grønlandske synspunkter, og det danner grundlag for en saglig debat.
Så det skal fru Aaja Chemnitz have en stor tak for.
Vi deler jo en fælles passion for at få udviklet det økonomiske fundament i Grønland, og vi har også lavet fælles oplæg.
Fru Aaja Chemnitz er jo med rette utrolig optaget af at drive erhvervsudviklingen i Grønland frem.
Jeg deler visionen om en investeringsfond, som vi på et tidspunkt har spillet ud sammen.
Jeg deler faktisk alle de forskellige tiltag, som ordføreren har nævnt i sin tale her.
Et spørgsmål, der ligger mig på sinde, handler om, at hvis man skal lave et godt erhvervsliv, skal man have en god arbejdskraft.
Grønland har om muligt endnu større udfordringer med arbejdskraften, end Danmark har.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Det vil jeg meget gerne.
Jeg tror i virkeligheden, at det netop er i forhold til det med selvbestemmelse, at vi har rigtig meget sympati i Grønland.
Vi har en hel bevægelse, som vi kalder »Inuit for Palestine«, som bakker op om, at der skal findes en fredelig løsning i forhold til Palæstina, gerne en tostatsløsning.
Så det er noget, som rigtig mange har presset på for.
Også mange af dem, jeg følger på Instagram og kender i Grønland, er meget optaget af det her spørgsmål.
Så det er helt klart noget, vi også er optaget af i Grønland.
Vi har jo allerede fået afsat 20 mio. kr. til at sikre mere undervisning i de danske folkeskoler om Grønland, men det er jo en lille dråbe i havet, når man tænker på, hvor mange danske folkeskoleelever der er.
Det er både til skoletjenester, men det er også til undervisningsmateriale ude i folkeskolerne.
Der tror jeg, det er vigtigt, at vi uddanner lærerne, altså at train the trainer er en rigtig god måde ligesom at sikre, at viden ligesom bare bliver øget i de år, vi kigger ind i.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg håber også, at ordføreren ved, at hvis vi fra Enhedslistens side på nogen måde kan gøre noget for at bidrage til at skubbe på, for at det her kommer højere op på dagsordenen – i virkeligheden højest op på dagsordenen – vil vi gøre det.
Vi vil gøre, hvad vi kan, for at understøtte det.
Jeg vil gerne slutte af med et spørgsmål, der handler om folkeretten og retten til selvbestemmelse.
Et af de steder, hvor Donald Trump også presser på, er situationen i Gaza.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Der er jo i virkeligheden et bredt ønske i Grønland og, som jeg også forstår det, i Danmark om, at vi får lavet den her historiske udredning.
Det hænger jo sammen med de konkrete sager, jeg også var inde på tidligere, særlig spiralsagen.
Der er gået 3 år ud af 5 år, og det er utilfredsstillende, og derfor gør vi også alt, hvad vi kan, fra vores side for at presse på.
Vi skal selvfølgelig i gang med det arbejde.
Hvis vi ønsker en form for forsoningsarbejde, en forsoningskommission, på længere sigt, er det også vigtigt, at vi har en udredning af, hvad det er for nogle ting, der er foregået.
Så jeg tror, at det er vigtigt, at vi får den lidt højere op på dagsordenen, både i Grønland og i Danmark.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Nu var hr. Rasmus Jarlov lige et skridt foran mig i forhold til det med det amerikanske konsulat, så jeg vil egentlig gerne spørge ind til noget andet, nemlig den historiske udredning, som jo længe har skullet igangsættes, om relationen mellem Grønland og Danmark.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Der er allerede en diskussion i grønlandsk politik i Udenrigs- og Sikkerhedspolitisk Udvalg om, hvorvidt man skal lukke konsulatet.
Det synes jeg er en diskussion, som først og fremmest skal tages hjemme i Grønland.
Vi må gerne have en holdning til det her i Folketinget, og det er jo også min egen partifælle, der har startet den debat.
Den kommer vi også til at have i vores eget parti her, næste gang vi har gruppemøde, for at diskutere, hvordan vi skal forholde os til USA på den lange bane.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-21:
Skal man bare lade det køre?
Formålet med de amerikanske aktiviteter i Nuuk nu er, at USA skal overtage Grønland.
Det er der slet ingen tvivl om; det er en fuldstændig erklæret dagsorden og et fuldstændig erklæret mål: De vil have ejerskabet over Grønland.
Det er det, deres aktiviteter handler om.
Er det så fornuftigt at lade dem rende rundt på gymnasier og lave deres aktiviteter?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Jeg tror for det første, at dialog er vigtigt.
Det er også vigtigt for Grønland at have en dialog med USA.
Så skal vi jo huske på, at det her, vi ser nu, jo sådan set er resultatet af det arbejde, der blev sat i gang, da Trump var præsident første gang.
Der var jo en erklæret målsætning om, at man gerne ville vinde »hearts and minds«, altså hjerterne og holdningen i Grønland, så at man skulle være mere positive over for USA.
Så de kender jo meget mere til erhvervslivet i Grønland, og de kender meget mere til foreningslivet, mens Udenrigsministeriet f.eks. har én mand siddende i Nuuk.
Det amerikanske konsulat render rundt ude på f.eks. gymnasier og folkeskoler og snakker med børn og unge.
Så der ligger jo et ret stort diplomatisk arbejde, tror jeg, i måske også at bryde lidt med den tradition, der har været, i forhold til at Danmark engagerer sig lidt mere i det diplomatiske arbejde i Grønland.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-21:
Tak for en god tale.
Det er jo et konsulat, der er blevet oprettet for, at man kan skabe gode relationer mellem Grønland og USA og fremme handel, turisme og andre positive relationer.
Nu er konsulatets fremmeste opgave, og det er der ikke nogen tvivl om, at sørge for, at Grønland kommer under amerikansk herredømme.
Det er jo simpelt hen en fuldstændig åben dagsorden.
Der vil sidde flere hundrede mand midt i Nuuk i en meget centralt placeret bygning og arbejde primært for det.
Det kan ske på alle mulige måder, f.eks. ved at forsøge at skabe splid i det grønlandske samfund, ved at skabe tvivl og frygt og ved at misinformere om, hvad der sker i Grønland, og om, hvordan forholdet er mellem Danmark og Grønland.
Hvordan håndterer vi det på en rimelig måde?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Tak for talen og for samarbejdet, vi har med Enhedslisten, ikke mindst når det handler om det grønne område og retsstaten og den internationale retsorden, og en helt særlig tak i år, fordi jeg oplevede den store ære at blive citeret af hr. Pelle Dragsted den 1. maj.
Jeg tror ikke, der kan tilgå en radikal leder større ære end sådan at blive citeret.
Det var nu ikke helt for det gode, for jeg blev citeret for at have sagt om Enhedslisten, at I vil sende raske ældre på pension, og gudfanden ville I det – undskyld, formand – blev der sagt fra 1. maj-talerstolen.
Det, vi talte om her, var selvfølgelig tiden før folkepensionsalderen.
I dag er det jo sådan, at seks ud af ti ældre allerede er gået på pension, før de fylder 67 år.
Det synes vi i Radikale Venstre strider lidt mod det der med ret og pligt.
Hvis man ovenikøbet siger nej til at hæve pensionsalderen til 70 år, koster det op mod 100 mia. kr. om året, hvis man ikke er en del af velfærdsaftalen og i øvrigt syntes, at endnu flere skal gå fra inden folkepensionsalderen.
Der må jeg bare sige ligeud, at jeg egentlig synes, det er fair at tage en ærlig snak om prioritering her, for i vores parti ønsker vi virkelig investeringer i børn og uddannelse og grøn omstilling – ligesom Enhedslisten – men vi vil også gerne prioritere pengene til det.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-21:
Tak for talen.
Er der noget, der har bundet Danmarksdemokraterne og Enhedslisten sammen, er det den fælles modstand mod koranloven med udgangspunkt i forsvaret af vores ytringsfrihed.
Taleren sagde, da koranloven blev vedtaget, at det var en indskrænkning af ytringsfriheden, og at det var forkert i et moderne og oplyst samfund.
Hvordan kan det så være en klog og rigtig demokratisk beslutning at bestemme, at de 70.000 folkeskoleelever, der til skolevalg skal debattere en række vigtige emner, der ligger dem på sinde, ikke skal have lov til at diskutere spørgsmålet om anerkendelse af Palæstina, uagtet hvad man mener om spørgsmålet?
Hvordan kan det i et moderne og oplyst samfund være i orden, at Folketingets Præsidium skal kunne nedlægge forbud mod, hvad unge mennesker skal kunne tale om i en fri og kritisk debat?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Der er ingen tvivl om, at klimasikring er helt afgørende for, at man skal kunne bo i alle dele af landet.
Og man må bare sige, at der er store dele af Sjælland, der også er ekstremt hårdt påvirket, ligesom der selvfølgelig også er kystområder i Jylland, der er påvirket.
Derfor er det også noget, som vi bliver nødt til at tage alvorligt.
Det er ikke ret lang tid siden, at vi brugte en hel aften på et aftengruppemøde med eksperter på netop det her område.
Det er et problem, der bare bliver større og større, så det skal både tænkes ind, når man byplanlægger, og når man planlægger beboelse ude omkring i landdistrikterne.
Mona Juul (KF), 2025-05-21:
Tak, det lyder godt.
Et andet sted, hvor Konservative Folkeparti også godt kunne ønske opbakning, er klimasikring, og det vil jeg spørge til.
Vi er kommet med tre udspil, og vi synes faktisk, det er ved at være på tide.
Der er ikke nogen mennesker, der ikke synes, at det her er et meget, meget alvorligt emne.
Langt de fleste har enten selv prøvet det eller kender nogen, der lige præcis har oplevet det her med, at der kommer stormflod eller vand i kælderen.
Det koster 400 mia. kr., hvis vi bare lader det sejle.
Vil Danmarksemokraterne være med til at bakke op om, at Danmark får en stærk klimasikringspolitik?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Det kan jeg garantere fru Mona Juul for at jeg vil, og jeg vil også gerne takke for samarbejdet, som både er tillidsfuldt og nært og virkelig godt.
Hr. Søren Pape Poulsen og jeg havde et meget nært samarbejde omkring det, men det var faktisk ham, der til sidst kunne rejse afsted og få ændret de her ting, som betyder, at vi ikke længere kommer til at give statsborgerskab til bl.a. statsløse palæstinensere.
Så nu synes jeg, vi er kommet til næste skridt, og vi trænger gevaldigt til at få sendt nogle af de kriminelle udlændinge ud, også selv om de har fået dansk statsborgerskab.
Det er jo så det, at det dobbelte statsborgerskab rent faktisk giver mulighed for at man kan.
Så ja, der skal gå gås til vaflerne.
Mona Juul (KF), 2025-05-21:
Tak for det, tak for talen, og tak for samarbejdet.
Der er ikke nogen tvivl om, at jeg jo er lidt ligeglad med, om det er land eller by eller et forsamlingshus eller en salon, når vi f.eks. taler om udlændingepolitik f.eks. Og vi har jo om nogen keret os om at sige, at vi synes, at de kriminelle bandemedlemmer, som har dobbelt statsborgerskab, skal kunne udvises af Danmark.
De hører simpelt hen ikke til her; de udviser en foragt for det danske demokrati og samfundet.
Og tallet er jo nul; det har vi prøvet at præcisere flere gange.
Hvad tænker fru Inger Støjberg om nuværende situation, og vil Danmarksdemokraterne være med til at støtte op om, at vi går hårdt til makronerne i forhold til statsborgerretskonventionen?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Det er altid det der med mere mindre og mindre mindre.
Det tror jeg også at spørgerens formand har et syn på.
Når det er sagt, vil jeg sige i forhold til at gå med til en CO 2 -aftale, der betyder, at landbrug må lukke, at det jo ikke kun er landmændene, det her kommer til at gå ud over.
Det bliver også vognmanden, det bliver elektrikeren, og det bliver den tømrer, der har sin gang derude.
Og når først de lukker, så er det, at det river rigtig meget andet med sig i landdistrikterne.
For så er det både skolen og købmanden, og så lukker og slukker de her landdistrikter, og så er jeg bare uenig i, at man skal plastre det hele til med jernmarker i stedet for.
Der er altså ikke ret mange mennesker, der flytter på landet for at sidde og glo ind i en jernmark, mens man til gengæld ikke kan få et akutberedskab, der virker, eller en skole til ens børn.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-21:
Jeg har fuldstændig respekt for de aftaler, Danmarksdemokraterne er med i.
Jeg er bare så ærgerlig over, at man vælger at stå uden for de andre.
Jeg mener bestemt, at hvis Danmarksdemokraterne var blevet inde i lokalet i forhandlingerne om den grønne trepart, ville Danmarksdemokraterne kunne have gjort et rigtig godt stykke arbejde for landbruget derude.
Jeg håber på mere samarbejde og på mindre krig for krigens skyld.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg tror nu nok, at hvis der er nogen, der prøver på at sætte præg på det, er det Danmarksdemokrater.
Hvis jeg bare sådan lige skal liste nogle af de forslag op, som vi er kommet med, kan jeg nævne: Et højere kørselsfradrag for dem, der kører til og fra yderkommunerne, udflytning af 10.000 statslige arbejdspladser over de kommende år, en annullering af udflytningen af velfærdsuddannelser, puljer til bedre offentlig transport i landdistrikterne, en reserve til udviklingen af landdistrikterne, højere puljer til landsbyfornyelser, en pulje til landsbyskolerne, en rekrutteringspulje til læger i landdistrikterne, eftergivelse af su-gæld til de læger, der kommer derud, flere penge til akutberedskabet, fastholdelsestillæg til læger i landdistrikterne, og jeg kunne blive ved og blive ved.
Nogle af tingene har vi faktisk fået igennem, og det er jo godt.
Det har bl.a. været noget, vi har været i finanslovsforhandlinger om.
Så har vi fået nogle ting igennem omkring bl.a. akutberedskabet.
Vi fik også nogle ting igennem i sundhedsforhandlingerne.
Det var derfor, jeg roste den sundhedsaftale, fordi det rent faktisk øger lægedækningen i landdistrikterne, hvilket jeg synes er helt afgørende.
For man har ikke lyst til at bo på landet, hvis ikke man har en læge.
Det er direkte utrygt ikke at have en familielæge.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-21:
Mange tak for ordet.
Nu er der jo ikke nogen tvivl om, at Danmarksdemokraternes formand er en rigtig kriger med en hel masse dygtige krigere bag sig.
Der er noget, der bekymrer mig lidt, for jeg tror, at det, der nogle gange optager Danmarksdemokraterne mest, er taktikken omkring det næste slag frem for gode og konstruktive løsninger for dem, der bor ude i landdistrikterne.
Lad mig nu bare lige tage den aftale, vi har lavet for landdistrikterne.
Landdistriktsaftalen, hvor der er udvikling både for borgerne og for virksomhederne, vælger man at stå uden for.
Man vælger at stå uden for grøn trepart.
Her mener jeg bestemt, at man svigter de landmænd, der er derude, og som jeg jo selvfølgelig også kæmper for, da jeg i min fritid er bondekone.
Hvorfor går man ikke ind og hjælper dem og går med ind i de her aftaler og sætter præg på det i stedet for at stå udenfor?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jo, så kan man jo sige, at de så er alene hjemme igen, og at det jo så sandsynligvis, som det altid gør, betyder øgede skatter og lempelser af udlændingepolitikken.
Nu har man så også set en ny og ret stor side af Socialdemokratiet, hvor det handler om at øge overvågningen, så selv de allermest private ting kan alle danskere tilsyneladende nu blive udsat for at få overvåget, nemlig patientjournaler.
Det synes jeg da egentlig er dybt bekymrende.
Det må jeg sige.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-05-21:
Jeg må, når jeg kigger tilbage på tiden fra 2019 til 2022, hvor de røde regerede Danmark, også spørge, hvad det egentlig var, der blev udrettet, ud over at man brugte løs af de penge, der var i statskassen. Hvad var det for nogle reformer, man gennemførte?
Ja, man sad bare på magten, og jeg kan ikke huske, at man i perioden fra 2019 til 2022 gennemførte nogen nødvendige stramninger af udlændingepolitikken, og økonomisk var det skridt på samme sted.
Der skete ikke rigtig noget i den periode, og man brugte bare løs af pengene.
Det kan man vel forvente sker igen, også i en ny valgperiode med et rødt flertal.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg synes, det er et virkelig relevant spørgsmål, for det er ekstremt dilemmafyldt.
Jeg ville ønske mig, at man kunne diskutere de her ting fordomsfrit under et skolevalg, men man må også bare erkende, at det her går så voldsomt for sig, at jeg helt ærligt ville være nervøs for at sende mine unge medlemmer af Danmarksdemokraterne ud på en skole fyldt – for at sige det, som det er – med muslimske elever, der er ekstremt voldsomme, når det gælder det her.
Det ville jeg ikke turde tage ansvaret for.
Jeg tror, at ordføreren kender mine egen situation, men vi kan jo ikke sætte livvagter på alle børn og unge, der skal ud på skolerne.
Jeg synes det er skammeligt, men det er jo sådan set kommet dertil, fordi Enhedslisten alle dage har ført så lempelig en udlændingepolitik, at vi sidder i saksen nu.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-21:
Frygter fru Inger Støjberg ikke, at det kan være kontraproduktivt, også for elevernes sikkerhed, at man fra Præsidiets side går ind og siger, at de ikke må tale om det, når vi ved, at det ligger rigtig mange ud over danske palæstinensere og danske jøder på sinde?
Det er noget, der fylder rigtig meget for mange unge.
Det er noget, man ser i fjernsynet og på sociale medier.
Hvad lærer det vores unge om demokratisk dannelse og ytringsfrihed, at de får at vide, at man ikke må diskutere noget, der ligger dem på sinde?
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-21:
Det er jo tit sådan, at når papirnussere laver sådan nogle skyderegler, ender det sådan lidt mærkeligt.
I Tyskland skyder de også de forkerte ulve, finder man ud af.
Mit andet spørgsmål går på dansk landbrugsjord.
Der er opkøbt et område på en størrelse, der er større end Bornholm.
Hvad tænker ordføreren om det?
Det er jo ikke sådan, at vi bare risikerer, at vi får jernmarker, men udenlandsk kapitalfond-ejede jernmarker, og i det hele taget, at en stor del af Danmarks landbrugsjord bliver solgt.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg synes jo sådan set, det er meget nemt, for jeg synes, de skal skydes alle sammen.
Hvis jeg så sådan et ulvekobbel og antog, at nogle af dem så var problemulve, ville jeg udrydde hele bundtet.
Det er bare for at sige det, som det er.
Så ja, vi ser fuldstændig forskelligt på det her, men dog ser vi jo åbenbart ens på problemstillingen i den metode, som statsministeren har fremlagt her, for hvis en ulv har været inde og luske rundt inde i et villakvarter og man så finder den 3 dage efter eller 3 uger efter sammen med et ulvekobbel, kan det selvfølgelig være rimelig svært at se, hvem af dem, der er problemulven.
Derfor synes jeg, det nemmeste er at udrydde dem alle sammen.
Så er de væk.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-21:
Tak for talen.
Der er et dyr, som interesserer Danmarksdemokraterne rigtig meget, og som også interesserer Alternativet, og det er ulven – selv om vi nok er interesseret i den ud fra to forskellige perspektiver.
Men det er jo ikke så enkelt.
Jeg har et sådan lidt praktisk spørgsmål: Hvis der nu er en ulv i en by, der er en problemulv, fordi den for ofte kommer tæt på mennesker eller går i skraldespande, og det lokale vagtværn har jaget den ud af byen, hvor den har sluttet sig til sit kobbel på otte andre, og man så 3 uger senere har fået en tilladelse til at skyde den, hvordan skal man så vide, hvad det er for en ulv?
Den er jo sammen med otte af sine venner, og jægeren har måske 2 sekunder eller 3 sekunder eller kort tid til at finde ud af, om det lige er den.
De må jo gerne skydes på formodning.
Bliver det ikke sådan en slags skydetelt i Jylland?
Hvordan mener ordføreren man kan holde styr på, at man skyder de rigtige ulve?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Så må vi jo kæmpe en fælles kamp for det, men så slutter vores enighed nok også, for jeg vil meget nødig til at føre udlændingepolitik og alt muligt andet sammen med Radikale Venstre.
Men lige nøjagtig når det handler om ungdomsuddannelser og landdistrikter, vil jeg sige, at så har selv Radikale Venstre da set lyset, og det er jeg rigtig, rigtig glad for, ligesådan som jeg jo er glad for, at vi var i Lemvig for et års tid siden.
Jeg betragtede mig meget som en, der var med en radikal oppe til et feltstudie, men jeg kan se, at det gjorde et stort indtryk, og det er jo rigtig godt.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg er enig i, at transport til ungdomsuddannelserne er afgørende.
Vi har nok mere kig på at styrke den kollektive transport.
Men når jeg stiller de her spørgsmål, er det, fordi SF og Dansk Folkeparti jo er de eneste partier, der støtter regeringens ungdomsuddannelsesreform, og hvis de nuværende målinger holder, betyder det, at vi kun skal flytte 5-10 mandater, så falder forliget, og så skal vi jo efter et folketingsvalg finde en vej frem, hvor vi både styrker ungdomsuddannelserne og yderområderne.
Derfor er det vigtigt, at vi finder fodslag om det, men det er jeg nu ganske tryg ved at vi kan gøre, også ved at gå lidt mere gradvis frem, som flere andre partier også ønsker.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Ja, jeg kom lige til at stå og tænke på noget.
Tænk sig, da vi to sad i regering sammen, var vi mere populære end den regering, der er nu, og det var næsten svært at forestille sig dengang.
Men sådan var det rent faktisk.
Ja, og det er jo rigtigt, at der har været ekstremt meget fokus på de nuancer, der er i den blå familie, og det er sådan set nuancer, som jeg synes styrker os, og især fordi samarbejdet bare bliver bedre og bedre og tilliden er enormt stor.
Men jeg er faktisk meget bekymret over lige præcis de ting, som hr. Ole Birk Olesen nævner.
For der er godt nok meget forskel i den røde familie, når man kigger på udlændingepolitikken, og når man kigger på den økonomiske politik, og det er der formodentlig også, når man kigger på rigtig mange andre ting.
Jeg tror ikke, at Radikale Venstre og Alternativet ser helt ens på sådan noget som landdistrikterne.
Jeg ved, at Radikale Venstre rent faktisk kerer sig en del om det.
Det tror jeg ikke man gør hos Enhedslisten.
Vi ser jo bekymrende ens på præcis det her, og når jeg siger »bekymrende ens«, er det, fordi jeg altid bliver lidt urolig, når jeg ser på ting på samme måde som Radikale Venstre.
Men når det er sagt, er jeg faktisk meget enig her.
Det er et problem, at vi ser uddannelsesinstitutioner blive nedlagt i landdistrikterne, for det frarøver altså nogle muligheden for at få den uddannelse, som man gerne vil have.
Så for det første synes jeg, at epx-aftalen her er helt forkert.
For det andet synes jeg netop, det er vigtigt at prioritere campusspørgsmålet, men det er jo også et spørgsmål om, at man overhovedet skal kunne komme til og fra sin ungdomsuddannelse, så det handler altså også om kollektiv trafik eller om at give eleverne mulighed for at køre i egen bil.
Det får de så nu lige om lidt, når de er 17 år.
Det synes jeg er godt.
Jeg synes i øvrigt, man kunne kigge lidt på, om 16-årige skulle kunne komme til at køre på store knallerter og den slags.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
For en uges tid siden stod vi til Skivemødet og diskuterede lige præcis ungdomsuddannelser i yderområderne, og vi diskuterede bl.a. Holstebro, hvor man jo nedlægger hf.
Man nedlægger alle 10. klasser og alle hf'er, og så indfører man den her adgangsbegrænsning på 6, og den rammer jo med usvigelig præcision lige præcis folk og unge i yderområderne og drengene og unge fra ikkeboglige hjem.
Og der i Holstebro, hvor man nedlægger hf, får man altså også på grund af adgangskravet nu op mod 80 pct. piger på det almene gymnasium.
Alt det er vi jo enige om går alt for hurtigt, og det er alt for voldsom en reform.
Spørgsmålet er selvfølgelig: Hvad er alternativet for at sikre, at der er uddannelsesinstitutioner nok i yderområderne, når vi snakker ungdomsuddannelser?
Vi Radikale har jo foreslået: Lad os da endelig investere i flere campusser, lad os investere i bedre erhvervsuddannelser, eventuelt en epx, men uden at skære 10. klasse og hf.
Hvad er egentlig Danmarksdemokraternes svar?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg er fuldstændig enig.
Vi kan jo netop se, at de kristne mindretal rundtomkring i verden lever både utrygt og i ufred, kan man sige, og i stor frygt, og jeg er helt enig i, at det er noget af det, der skal tænkes meget mere ind, når det handler om vores udenrigspolitik, men i virkeligheden jo også i forhold til den ulandsbistand, som vi stadig væk giver ekstremt store beløb til.