runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Hr. Rune Lund har altid sådan nogle gode afslutninger på sine spørgsmål, hvor ordføreren får at vide, hvad han kan svare.
Nej, det kan ordføreren i det mindste ikke indrømme, kan jeg sige, for forholdet er det, at vi stiller krav til en prøveløsladelse.
Vi kan stille krav, hvis man er dømt efter bandebestemmelsen.
Det er der ikke ret mange der er.
Men er man dømt efter den allerskrappeste bestemmelse, ja, så er det voldsomme krav, så er det skrækkelige krav, som Folketinget stiller, nemlig at man skal deltage i noget så forfærdeligt som et exitprogram.
Altså, vorherre bevares, det var dog det mindste, man kunne forpligtes til at deltage i.
Og på anden vis er det korrekt, som Rune Lund siger, at så kan man stille vilkår for prøveløsladelse, og det kan man også efter det her forslag.
Tak for det.
Vi har i det forgangne år set en enormt stor stigning i antallet af skyderier og banderelateret aktivitet her i Danmark.
Uskyldige danskere er blevet ramt.
Mange rockere og bandemedlemmer er blevet dræbt.
Vi kan konstatere, at regeringen handler.
Det gør den, fordi situationen er helt uacceptabel.
Regeringen og forligspartierne har indgået en glimrende rocker-bande-aftale.
Lovforslaget indebærer – og andre har nævnt det før mig, så jeg skal gå det hurtigt igennem – en vis skærpelse af bestemmelserne for prøveløsladelse af bandemedlemmer, nemlig de bandemedlemmer, der er dømt under de allerstrengeste omstændigheder.
De er nemlig dømt efter § 81 a som deltagende i en egentlig bandekonflikt.
Hvis de skal prøveløslades – og jeg kan da lige understrege, at de ligesom andre, der skal prøveløslades, ikke har noget krav på det –
skal der foretages en tilrådelighedsvurdering.
I den forbindelse forlanger vi altså med lovforslaget, at de deltager i et exitforløb.
Jeg synes ikke, det er en fantastisk dobbeltstraf at skulle deltage i et exitforløb.
Det er ikke et torturlokale, man lukkes ind i, kan jeg sige.
Et andet element er, at straffen for skyderi i det offentlige rum stiger med 50 pct.
Straffen for afpresning, beskyttelsespenge stiger med 33 pct.
Vi gør herfra, hvad vi kan.
Vi lader straffen stige med 33 pct. En eller flere personer kan lettere forbydes adgang til ophold i en rockerborg, og under rockerkonflikter kan fængslede rockere lettere udelukkes fra at få besøg af vennerne.
Er man bandeleder, skal man som udgangspunkt ikke kunne modtage uovervåget besøg eller anden form for uovervåget kommunikation.
Endelig bliver det sådan med hensyn til prøveløsladelse, at man som vilkår for prøveløsladelse kan knytte en gps-fodlænke, så man har styr på, hvor vedkommende går under prøveløsladelsen og eventuelt også under udgang.
Summa summarum synes jeg, det er nogle glimrende tiltag, som vi i den grad har haft behov for, og som der nu som sagt tages hånd om.
Vi mangler det kapitel, der hedder forebyggelse.
Jeg har noteret, at justitsministeren har meddelt, at vi får en ungeindsatspakke at se inden sommerferien, og det glæder jeg mig også til.
Men det her er i hvert fald en god begyndelse i relation til samfundets allerallergroveste forbrydere.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Men selv samfundets allerværste og groveste forbrydere kan jo komme til fornuft.
Det kan vi jo se, hvis vi tager udgangspunkt i tal fra Justitsministeriets eget forskningskontor, som viser, at af samtlige 3.332 rockere og bandemedlemmer, som politiet havde registreret i 2009, er det på tværs af grupperinger under en tredjedel, der fortsat er registreret i 2016, altså under en tredjedel.
Det er jo positivt.
Det er jo godt.
Men det viser jo også, at der er andre måder at komme ud af et kriminelt miljø på end via et exitprogram.
Og er det derfor ikke utrolig ærgerligt, at det her lovforslag går ind og ødelægger muligheden for prøveløsladelse, når vi ved, at det er et helt centralt resocialiserende værktøj?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Det er fuldstændig korrekt som angivet af spørgeren, at der gudskelov har været et stort fald i antallet af registrerede rockere og bandemedlemmer.
Jeg tror, at vi kan takke politiet i væsentligste omfang for at have koncentreret sig i den grad og foretaget det, der skal til, på de her områder i relation til systematisk overvågning og andre efterforskningsmæssige tiltag.
Det har decideret skræmt mange væk fra at forsøge sig på den her løbebane.
Men dem, der alligevel på trods af politiets forebyggende indsats, på trods af politiets forsøg på at opklare forbrydelserne, ender i fængsel, ja, om dem må jeg sige, at dem giver vi den luksus, at de kan blive prøveløsladt, men det er altså på lidt andre vilkår.
Jeg kan slet ikke forstå, når hr. Rune Lund ligesom fremstiller det, som om det er en ekstra straf, man får.
Jeg synes, det er en luksus, at man som allerallerværste forbryder kan blive prøveløsladt i dag
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Jeg synes faktisk ikke, det handler om luksus eller ikke luksus.
Det handler om, at når folk er på prøveløsladelse, har vi mulighed for at stille betingelser for vilkårene for prøveløsladelsen med hensyn til uddannelse, job, hvem man må være sammen med, hvem man ikke må være sammen med, osv. osv., noget, som tager udgangspunkt i den konkrete person, noget som Kriminalforsorgen går ind og vurderer.
Hvis vi bare lader folk sidde deres straf af, så er de på et tidspunkt fri, og så kan de gøre, hvad de vil.
Så har vi ingen som helst håndtag til for alvor at kunne påvirke dem i den retning, som f.eks. en prøveløsladelse ville være et centralt værktøj til at kunne gøre, og det vil da alt andet lige skabe mere og ikke mindre kriminalitet.
Det må ordføreren da i det mindste indrømme.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-09:
Det sidste, der bliver sagt, er vist noget af et postulat.
Jeg bliver rigtig glad, hvis folk, der er dybt kriminelle, får lyst til at forlade deres kriminalitet og blive lydige samfundsborgere.
Det synes jeg da er positivt.
Men så har man jo en stribe muligheder for det.
Det er ikke sådan, at vi stempler folk i panden og siger: Du er kriminel resten af livet.
Det sker jo ikke.
Man har nogle muligheder, man kan tage imod, hvis man ønsker det, hvis man ønsker at blive bidragende, aktiv samfundsborger.
Så det er altså ikke et spørgsmål om, at vi stempler folk for resten af livet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Tak til hr. Mogens Jensen.
Det er jo glædeligt med støtten.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at med dette lovforslag og med regeringens ændringsforslag vil det blive noget lettere for Vikingeskibsmuseet at få igangsat hele processen med en ny bygning, og at det derfor er et glimrende initiativ, selv om der er kommet nogle ændringsforslag?
Mogens Jensen (S), 2017-05-09:
Altså, jeg hæfter mig jo ved, at det, som Vikingeskibsmuseet har ønsket, kan de opnå inden for den gældende lovgivning, og det er de sådan set allerede godt i gang med.
Men Socialdemokratiet støtter, at der skabes en ensartet praksis, når det gælder nedrivning, i forhold til når det gælder fredning, nemlig at Det Særlige Bygningssyn har en indstillingsret til ministeren, og at det er ministeren, der træffer den endelige afgørelse.
Sådan er det jo reelt set også i dag, det tager bare lidt længere tid.
Men det er det, Socialdemokratiet gerne vil støtte, nemlig at der bliver en ensartet procedure og ensartede kompetencer for ministeren og for synet i begge typer sager.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Jeg kunne også spørge lidt mere direkte: Burde hr. Mogens Jensen ikke rose Dansk Folkeparti for at have fremsat det her lovforslag, fordi det har givet regeringen mulighed for at stille ændringsforslag, som nu efter al sandsynlighed betyder, at Vikingeskibsmuseet kan komme i gang, og at det ikke bliver bremset af et bygningssyn, der har nedlagt veto?
Mogens Jensen (S), 2017-05-09:
Som jeg sagde i min ordførertale: Hvis vi skulle have stemt om Dansk Folkepartis eget forslag, ville Socialdemokratiet stemme imod det.
Det er alene på baggrund af de ændringsforslag, der er kommet, at vi hæver det her op fra at være en sag om enkeltstående bygninger fra enkeltstående tidsperioder til, at det bliver generel lovgivning, som vi synes er fornuftig.
Vi havde måske også hellere set, at vi havde ventet til efteråret, hvor vi alligevel skal revidere loven, frem for at tage det nu, men af venlighed over for Dansk Folkeparti og grundintentionen i forslaget stemmer Socialdemokratiet for med de af kulturministeren foreslåede ændringer.
Britt Bager (V), 2017-05-09:
Baggrunden for lovforslaget her er som bekendt problemstillingen med Vikingeskibsmuseet i Roskilde.
Det er en problemstilling, der har været genstand for debat, både i Roskilde, her på Christiansborg og hos en række danske medier.
Det er dog ikke den konkrete sag, vi debatterer i dag, men sammensætningen i Det Særlige Bygningssyn og synets vetoret i sager om nedrivning af fredede bygninger.
I bemærkningerne til lovforslaget skriver forslagsstillerne: »Vores fælles kulturarv er noget, vi skal værne om.
Vi skal værne om de arkæologiske fund, der viser, hvordan vores forfædre formede og skabte det Danmark, vi kender i dag.«
Det tror jeg ikke der er nogen her i salen der er uenige i, og helt grundlæggende ser Venstre positivt på intentionerne bag det her udmærkede forslag.
Venstre ser også positivt på forslagsstillernes ønske om dels at sikre mere mangfoldighed i Det Særlige Bygningssyn, dels om at afskaffe bygningssynets vetoret i sager om nedrivning af fredede bygninger.
Som ministeren netop har sagt, giver det ikke mening, at klageadgangen ikke findes i nedrivningssager, når den nu findes i sager om affredning af bygninger og bygningsmæssige ændringer.
Jeg vil gerne takke forslagsstillerne for at fremsætte dette relevante forslag.
Venstre kan ikke støtte forslaget, som det foreligger i dag, bl.a. fordi vi ikke mener, at en eventuel ændring af den gældende lovgivning på området bør begrænses til bygninger opført efter første verdenskrig.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-09:
Sikke en privilegie at føle sig som det tredjestørste parti i Folketinget – det sætter vi pris på i Alternativet.
Jeg synes jo altid, det er meget uheldigt, når man ønsker at lave lovgivning på baggrund af enkeltsager, og fordi man har set sig sur på en enkelt bygning, og det, jeg så valgte, for ligesom at gå lidt nuanceret til det her, var faktisk at dyrke de høringssvar og det høringsnotat, der var kommet.
Når vi snakker om sammensætning, vil jeg sige, at jeg har hørt, at kulturministeren også vil fremsætte ændringsforslag, hvor vi får det her trettende medlem med, og jeg er villig til at lade mig overbevise om, at det er den rigtige vej, men jeg læser altså også i de høringssvar, der er, at ICOMOS Danmark beklager sig og nævner i forbindelse med lovforslaget, at man har set sig sur på arkitektstanden.
Europa Nostra Danmark skriver: »I en tid, hvor landets bygningsfredningsmyndighed nødvendigvis må behandle nyere bygningsværker, der er opført i såkaldt utraditionelle eller ligefrem eksperimenterende konstruktioner, vil kendskab til og erfaring med netop byggetekniske og konstruktive problemstillinger udgøre en vigtig del af Det Særlige Bygningssyns grundlag for at træffe fagligt forsvarlige beslutninger.«
Jeg synes, det er værd at have med, at arkitekterne faktisk byder ind med noget rigtig vigtigt her, og at arkitekter igennem deres uddannelse jo netop også lærer om at se bygninger i sammenhæng med det miljø, de står i, den historie, de er i.
I forhold til det her med indførelse af hjemmel til ministeren til nedrivning af fredede bygninger er der tre herrer, Mads, Marcus og Malthe, som har lavet nogle rigtig gode høringssvar til det her lovforslag, hvor de netop i forbindelse med det finder, at lovforslaget giver for meget magt til kulturministeren til at være smagsdommer.
Det synes jeg også er værd at have med, altså at vi virkelig passer på med den ændring, som kulturministeren foretager, så vi ikke – det er i hvert fald noget, som jeg vil diskutere i udvalgsarbejdet – giver for meget magt til ministeren, men at vi virkelig tager armslængdeprincippet meget alvorligt her, da det aldrig må blive en smagssag, for fredning handler ikke om, hvad vi lige nødvendigvis kan lide af bygninger, det handler ikke om, om de er bygget før eller efter første verdenskrig, men om de har en værdi, arkitektfagligt, kulturhistorisk osv., og det er det, vi skal holde os for øje her. Så Alternativet kan ikke støtte lovforslaget, men vi ser selvfølgelig nysgerrigt og venligt på de ændringsforslag, der er kommet, og vi vil så, hvis de bliver stemt igennem, tage stilling til, om vi så stemmer for det samlet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Bekymrer det slet ikke hr. Rasmus Nordqvist, at Bygningssynet i dag har en vetoret, og at de dermed kan forsinke den proces hen mod at få opført en bygning, der sikrer vores tusindårige gamle vikingeskibe, som er truet?
Der kan til enhver tid komme en storm, som udsætter dem for fare og eventuelt for forfald.
Bekymrer det slet ikke ordføreren, at de har den vetoret, hvor de sætter arkitekturen og en fredning af en bygning fra 1965 højere end vores tusindårige kulturarv?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-09:
Jeg synes jo bare, som jeg startede med at sige, at det meget ærligt at lave lovgivning på baggrund af en enkeltsag.
Kan vi godt sikre vikingeskibene, som vi skal, selv om vi har en fredet bygning?
Ja, det kan vi godt.
Bygningen er ikke fredet med det inventar, der er i den.
Og jeg synes bare, at vi må tage armslængdeprincippet alvorligt.
Det er altså ikke op til enkelte partier at bedømme, om man nu kan lide en bygning, og om den skal rives ned eller ej.
Det må altså være op til de fagpersoner, der sidder.
Og så må vi løse de opgaver.
Jeg læner mig også meget op af det svar, som Socialdemokratiets ordfører kom med, nemlig at der allerede er processer, så man godt kan sørge for at gøre det, der skal til, for at bevare de her skibe.
For vi skal da selvfølgelig bevare dem.
Mette Bock (LA), 2017-05-09:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne for et relevant forslag om ændring af bygningsfredningsloven.
Den lov handler som bekendt om, hvordan vi freder og bevarer bygninger og bymiljøer, som har en helt særlig værdi for os, og som vi ikke vil miste, men bevare for eftertiden.
Med lovforslaget vil forslagsstillerne gennemføre to ændringer af bygningsfredningsloven.
For det første ønsker man at ændre på den faglige sammensætning af Det Særlige Bygningssyn, og for det andet ønsker forslagsstillerne at indføre en beslutningsmulighed for kulturministeren uden om Det Særlige Bygningssyn, når der skal træffes beslutning om nedrivning af en fredet bygning, som er opført efter første verdenskrig, og som fungerer som statsligt eller statsanerkendt museum.
Jeg synes bestemt, at lovforslaget rejser nogle relevante emner, som jeg et langt stykke hen ad vejen kan tilslutte mig.
Jeg synes, det er helt relevant at se på, om den faglige sammensætning af Det Særlige Bygningssyn er den rigtige i dag.
Bygningssynet er jo et fagligt organ, der rådgiver kulturministeren på bygningsfredningsområdet, og derfor er de fagligheder, som er repræsenteret i bygningssynet, selvfølgelig vigtige for den rådgivning, som gives.
Jeg er enig med forslagstillerne i, at den kulturhistoriske faglighed i Det Særlige Bygningssyn bør styrkes, og det kan man jo gøre på flere forskellige måder.
Jeg foreslår, at bygningssynet udvides med et ekstra medlem, som har en kulturhistorisk baggrund.
Det vil skabe en bedre ligevægt mellem arkitekter og kulturhistorikere i Det Særlige Bygningssyn.
Med udvidelsen vil bygningssynet i så fald fremover bestå af 13 medlemmer med forskellige fagligheder, heriblandt især fagligheder inden for kulturhistorie og arkitektur.
Jeg er også enig i, at det er en god idé at skabe en beslutningsmulighed for kulturministeren i sager om nedrivning af fredede bygninger.
I dag er det sådan, at bygningssynet kan nedlægge veto i sager om nedrivning af fredede bygninger.
Derfor kan der ikke klages til kulturministeren, og den klageadgang er jeg enig i vi skal skabe.
En sådan klageadgang findes allerede for sager om affredning af bygninger og for bygningsmæssige ændringer.
Det er i virkeligheden en ulogisk reminiscens, kan man sige, at klageadgangen ikke findes i nedrivningssager.
Ved at fjerne Det Særlige Bygningssyns vetoret i nedrivningssager, skabes der en parallelitet mellem behandlingen af nedrivnings- og affredningssager, så begge sagstyper kan påklages til kulturministeren, mens bygningssynet bliver hørt, før der træffes beslutning.
Det synes jeg både vil gøre loven mere logisk og stringent.
Så jeg foreslår, at ordningen kommer til at gælde i alle nedrivningssager, og ikke kun i sager om bygninger opført efter første verdenskrig, der bruges til museum.
På den måde gælder klageadgangen generelt for alle fredede bygninger.
De forslag til ændringer, som jeg her har skitseret, vil jeg fremsætte som et ændringsforslag til lovforslaget.
Jeg håber, at udvalget vil være enig med mig i foreslåede ændringer, og jeg står selvfølgelig til rådighed for drøftelser af ændringsforslaget.
Tak for ordet.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Det var da dejligt med en sådan garanti.
Vi takker.
Nogle af os er så meget spændte på, hvordan den lovgivning kommer til at se ud.
For nu er det jo ret tydeligt, at vi i to omgange har fået at vide, at masseovervågning af alt og alle ikke er lovligt.
Så vi bliver nødt til at lave en meget målrettet overvågning, så vi ikke laver en overvågning af alle og dermed heller ikke en overvågning af folk, som aldrig har begået eller kommer til at begå kriminalitet i vores samfund.
Men vi skal så leve et år mere med, at der foregår en ulovlig overvågning, som måske kan blive brugt i forbindelse med bevisførelse i landets domstole.
Hvordan forholder Justitsministeriet sig til det, at indsamling af data og brug af dem i landets domstole kan lægges til grund for domme?
Det må jo alt andet lige skabe en meget usikker retssituation rundtomkring i landets domstole, at nogle af deres domme skal bygges på indsamling af data, som faktisk er kendt ulovligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Altså, jeg ved godt, at der er sager i det her Folketing, som trigger noget mere end andre.
Jeg synes, der har været skruet totalt op for dramaknappen under det her forslag i dag.
Det er, som om det er første gang i historien, vi nogen sinde har set, at der er et forslag, vi er nødt til at kigge på og tilrette, efter der er faldet en dom.
Der er faldet en dom.
Nu har vi så en periode til at tilrette os den.
Det har vi endda Højesterets ord for er rigtigt.
Så jeg har det godt med, at vi kan få forbrydere bag lås og slå, og det kan vi forhåbentlig også, når vi har ændret logningsreglerne.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Jeg ved ikke, om vi har Højesterets ord for det.
Vi har at gøre med en sag, som er meget simpel, og som derfor kan implementeres meget hurtigt, nemlig en annullering af logningsbekendtgørelsen.
Der er ikke grund til at lave alle mulige studier og udredninger af, hvad det er, der er ulovligt i Danmark i øjeblikket: Det er den nuværende masseovervågning, som er ulovlig.
Det er den nuværende indsamling af data, som også vil blive brugt af domstole i forbindelse med afsigelse af domme, som er ulovlig.
Det skaber da et enormt retssikkerhedsmæssigt problem, at vi har en ulovlig masseovervågning i øjeblikket, som også vil blive brugt i de danske domstole.
Det må justitsministeren da indrømme.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Jeg synes, det er helt vildt, at vi har en justitsminister, som siger: Ja, der er faldet en dom ved EU-domstolen, som siger, at det her er uforeneligt med EU-retten.
Der er i hvert fald stor risiko for, at de loggede data overhovedet ikke vil kunne bruges i en retssag, fordi det er ulovligt indsamlet materiale.
Det synes jeg da også justitsministeren skal håndtere.
I en retssag skal en dommer jo tage stilling til, at der er en EU-dom, der siger, at det her strider mod borgernes grundlæggende rettigheder; det er masseovervågning.
Vi hørte endda fra Venstres egen ordfører, at det kan blive et problem, når man i en retssag skal afveje nogle ting.
Altså, man kan have noget indsamlet bevismateriale, og man kan se nogle teleoplysninger, der er loggede, men kan de bruges, når en anden instans, nemlig EU-domstolen, har sagt, at det er uforeneligt borgernes grundlæggende rettigheder?
Jeg synes, det er vildt, at en justitsminister sådan nonchalant siger: Bare fortsæt med en ulovlig praksis.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Lov er lov, og lov skal holdes, og indtil loven er lavet om, gælder den gældende lov i Danmark, og det er den, domstolene går efter.
Der er så kommet en dom fra EU-Domstolen, som vi så kigger på i Danmark sammen med en række andre lande.
Og havde EU-Domstolen nu fuldstændig underkendt muligheden for overhovedet at kræve logning, så havde en ophævelse jo været det rigtige skridt.
Men det er jo ikke det, der er tale om.
Der er tale om, at vi skal finde en vej til, hvordan logningsreglerne kan være fremadrettet.
Og derfor ville det være helt vildt at ophæve reglerne.
Hvorfor skulle vi gøre det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Dommen er klokkeklar: Det er ulovlig masseovervågning at logge teledata af samtlige borgere.
Det er ikke særlig kompliceret, og jeg synes faktisk, det er lidt rystende, at justitsministeren siger, at det sådan er lidt på den ene side og på den anden side, og at det kan fortolkes på mange måder.
Nej, det kan det ikke.
For det, vi kunne gøre, var at sige: Vi følger loven og dropper logningen af teledata, fordi det er ulovligt.
Og når justitsministeren hele tiden henviser til en dom fra Højesteret, så vil jeg sige, at den omhandler feriepenge.
Det er måske ikke det samme niveau som masseovervågning af borgerne fra statens side.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Jeg står stolt og glædeligt på mål for, at danskerne ved, at indtil vi har en ny lovgivning på det her område, så fortsætter de gamle regler af hensyn til vores sikkerhed og vores tryghed.
Og så kan man være uenig i, om det er rigtigt eller forkert.
Jeg synes bare, det er helt vildt, hvad det ville betyde, hvis man aflyste de her logningsregler i morgen og måtte vente, til der kommer nogle nye regler.
Det synes jeg bare er helt vildt ikke gør noget indtryk på den danske venstrefløj, og det er, som om man slet ikke vil forholde sig til det.
Jeg refererer bare til, at man tidligere har oplevet, at der har været afsagt en dom ved EU-Domstolen, og så har man haft en periode til at se, hvordan man nu indretter sig på den.
Altså det, jeg i dag mangler at høre fra dem, der mener, at det her er verdens største skandale, og at man må droppe det her nu, er, om man virkelig mener, at der skal være et hul, hvor der intet foregår, fra nu af, og til man har nye regler.
Det synes jeg bare er helt vildt der findes nogen der mener.
Det handler om vores sikkerhed.
, for at få nogle ret klare synspunkter på det her område,
vil jeg bare lige sige.
Og det kommer helt vildt bag på mig, at det ikke indgår i debatten, og at man slet ikke tænker: Hov, der efterlader vi et kæmpe hul og frit spil.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, beklager.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Det afgørende problem er jo, at selv om bygningen selvfølgelig kan renoveres – det vil koste 75 mio. kr., og det kan man så gøre hvert tiende år – er der ikke penge til det.
Kommunen har ikke pengene, staten har ikke pengene, og fondene vil ikke give penge.
De vil kun give penge til en ny bygning.
Staten, dvs. bl.a. Dansk Folkeparti, vil også kun give penge til en ny bygning, for det er den bedste måde at forvalte skatteborgernes penge på.
Bygningssynet har så nedlagt veto mod, at vi redder de her skibe.
Bekymrer det slet ikke ordføreren, at det er en lille klike på otte personer ud af 12 personer i Bygningssynet, der forhindrer, at vi redder de her skibe, og som i stedet har kastet deres kærlighed på en betonhal fra 1965?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-09:
Det bekymrer mig sådan set, at spørgeren kalder nogle fagpersoner, der deltager på grund af deres faglige viden, for en lille klike.
Jeg synes, det er værd at tage med, at de altså har fredet den her bygning.
Det skal vi tage alvorligt.
Vi kan stadig væk godt bevare og passe på de vikingeskibe.
Men hvorfor skal det være på bekostning af den her bygning, fordi Dansk Folkeparti ikke bryder sig om den?