runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-30:
Det kunne også være, der er nogle andre områder inden for nogle andre brancher, hvor vi måske samtidig skal se på sygdom.
For det er jo ikke sådan, at der slet ikke er sygdom i de andre brancher.
Det er bare her, hvor det lyder så voldsomt.
Så jeg vil sige tak for tilsagnet fra ministeren om, at vi skal gå i dybden med det her og arbejde videre med at se på, hvad vi kan gøre, så personalet bliver mindre stresset og bliver mindre syge.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Og jeg vil også tage initiativ til at diskutere med spørgeren, hvordan vi kommer dybere ned i de her tal.
Jeg tror ikke, jeg kan være mere imødekommende end ved at sige, at det for det første er problematisk, og for det andet at jeg vil foranstalte, at vi kan se nærmere på tallene, hvad jeg så vil diskutere med spørgeren efterfølgende.
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-30:
Når man kigger på de tal i spørgsmål nr. 521, er det selvfølgelig påfaldende, at man ser, at der specielt er ét område, der falder så meget ud i forhold til nogle af de andre områder, der er, og kigger man på det, der er nærmest, ser man, at tallene for handel og transport for de 30-34-årige ligger på 5.500, mens det er 18.800 inden for offentlig administration og sundhed.
Det er så påfaldende, at der er så store udsving lige nøjagtig inden for det område, og det er også derfor, jeg synes, det er vigtigt at få spørgsmålet rejst, så vi kan få set på, hvad det er, der sker på det her område, altså hvorfor vi har det her store sygefravær af mere end 14 dages varighed.
Mener ministeren – i forlængelse af ministerens svar på Beskæftigelsesudvalgets spørgsmål 521 fra det forgangne folketingsår – at det er problematisk, at faggruppen inden for sundhed har langt større sygefravær end andre faggrupper?
Tak, formand.
Jeg vil gerne i forlængelse af ministerens svar på spørgsmål nr. 521 spørge: Mener ministeren, at det er problematisk, at faggruppen inden for sundhed har langt større sygefravær end andre faggrupper?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal beklage, at min stemme er en smule rusten, men jeg prøver at komme igennem besvarelsen alligevel.
Lad mig starte med at slå fast, at ja, det er problematisk med et højt sygefravær.
Et højt sygefravær betyder mindre tid til kerneopgaven, og derfor er det også vigtigt, at sygefraværet holdes nede.
Det er arbejdsgivernes ansvar at sikre et sundt og sikkert arbejdsmiljø.
På sundhedsområdet vil det derfor være regioner og kommuner, der har ansvaret for sygefraværet.
Jeg kan f.eks. oplyse, at sygefraværet i Region Nordjylland er 20 pct. lavere end i Region Sjælland.
Region Sjælland kan derfor med god fordel hente inspiration i f.eks. Region Nordjylland.
Regeringen ønsker en effektiv offentlig sektor, hvor der er fokus på kerneopgaven.
Det gælder naturligvis også på sundhedsområdet.
Som det er spørgeren bekendt, har jeg som beskæftigelsesminister mulighed for at have fokus på, at arbejdsmiljøreglerne sætter gode rammer for at forebygge arbejdsmiljøproblemer, og at sygedagpengelovgivningen bidrager til at fastholde flere på arbejdsmarkedet.
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-30:
Tak for svaret.
Det siger jo ikke så meget.
For når man kigger på det svar, som ministeriet har givet på spørgsmål 521, er det offentlig administration og undervisning og sundhed, der boner ud med et meget, meget højt tal i forhold til andre grupper inden for arbejdsmarkedet.
I den forbindelse har vi så også haft noget i fjernsynet om sundhed og ældrepleje, hvor de mangler personale.
Vi ved også, at der er mange, der får lidt depression og stress inden for de her områder, og dermed melder de sig syge.
Det, man kan se ud af det, er jo selvfølgelig også, at vi skal have en vurdering af, om arbejdsmiljøet er godt nok – om der er blevet skåret for meget væk af det personale, som skal være med til at løse opgaverne.
For det er jo ikke bare på sygehusene, men det er også på kommunekontorerne, i socialforvaltningerne, SOSU-assistenter og i den almindelige offentlige administration, der er et meget højt sygefravær.
Og det kan være sådan, at man føler, at man ikke kan nå det hele, fordi der mangler personale.
Vi så f.eks. et eksempel i fjernsynet.
Det var et plejehjem, hvor der kun var en nattevagt til at tage sig af alle sammen, og de ældre fik ikke den omsorg, de skulle have.
Så kan man nemt få den situation, at man føler, at det her kan jeg ikke klare, og så melder man sig syg.
Og så er problemet der.
Det her er så sygdom, der er længere end af 14 dages varighed.
Det er jo ikke dem, der er syge i 1 dag eller 2 dage, men det er længerevarende.
Det er det, vi bliver nødt til at se på.
Vi kan se, at der er en stigning, hvad angår det psykiske arbejdsmiljø, hvor der er flere og flere, der bliver syge.
Der skal vi selvfølgelig lave en fælles indsats for at sikre, at vi får det bragt ned igen.
Jeg synes bare, når man kigger på de her tal, at de er udtryk for, at det her i hvert fald er et område, vi skal have set igennem, så vi kan finde ud af, hvad det egentlig er, der ligger til grund for, at der er så mange sygdomme.
Det er især de grupper, der ligger fra 25 år til 45 år, der har det største sygefravær over 14 dage.
Så spørgsmålet er, om ikke vi i fællesskab skal se på, hvad det er, der ligger til grund for, at de har det sygefravær.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Jeg har tilladt mig – og det er bestemt ikke for at være polemisk – at svare på det, jeg bliver spurgt om, altså at det er problematisk, at faggrupper inden for sundhed har et langt større sygefravær end andre faggrupper.
Og jeg startede med at sige: Ja, jeg synes, det er problematisk.
Derfor kræver det jo også politisk opmærksomhed.
Jeg vil meget gerne se dybere ind i tallene, og det synes jeg også vil give god mening at gøre, men jeg vil også gerne understrege, at hovedansvaret for det her felt, om man så må sige, altså ligger hos regioner og kommuner.
Det betyder ikke, at der ikke kan være god grund til at se på det og se på, hvad der ligger bag ved tallene.
Så vil jeg også bare sige – og det er jo også det, der knytter sig an til ledelse og prioriteringer – at der er en stor forskel mellem regionerne.
Nu valgte jeg bare at nævne Region Nordjylland – og det er ikke, fordi spørgeren kommer derfra – og generelt kan vi jo se, at der har man et lavere sygefravær målt op mod Region Sjælland.
Og derfor er der mange elementer i det her.
Men jeg vil gerne give tilsagn om at se dybere ind i tallene.
Det synes jeg giver god mening, for det er problematisk, hvis folk har et stort sygefravær – det siger sig selv – og det går også ud over de varme hænder i den offentlige sektor.
Bent Bøgsted (DF), 2016-11-30:
Det tager jeg som et tilsagn fra ministerens side til, at vi skal have de her tal udpindet noget mere, så vi bedre kan se, hvor det er, problemerne ligger.
Er der nogen regioner, der særlig falder helt ved siden af i forhold til andre, og hvad gør de der, hvor de måske ikke har så højt et sygefravær?
Det her sygefravær har selvfølgelig også noget at gøre med, hvor tilfreds man er med sit arbejde, og om man har gode arbejdsforhold, for jo mere sygefravær, der er, des mere belaster det selvfølgelig også kollegerne, der skal løfte opgaven.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Det er jeg hundrede procent enig i, og det er også derfor, at vi, når vi ser på andre tal, kan se, at der er en stor forskel i sygefraværet fra den ene landsdel til den anden.
Det kan der være forskellige forklaringer på, men det fortjener da selvfølgelig politisk opmærksomhed, for det er klart, at har man et meget højt sygefravær, går det ud over ens produktivitet.
Det siger sig selv.
Så en ting er at se på, hvor mange penge man giver, men noget andet er også at sikre, at de penge, man så giver, også er aktive, fremfor at folk er syge.
Det er både en menneskelig belastning for dem, der er ramt af sygdom, også hvis det er længerevarende, men det går jo også ud over de kerneydelser, der bliver givet i den offentlige sektor.
Så jeg er helt indstillet på, at vi kan gå mere i dybden med det, og jeg vil selvfølgelig også tage initiativ til at gøre det.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-30:
Jeg får faktisk utrolig meget ud af at stå her i dag, for jeg får jo at vide, at der virkelig er kant, og at man er meget, meget uenig i den regering.
Det er jo så rigtig flot, at man kan lave et regeringsgrundlag, selv om man i bund og grund er så uenige.
Men det synes jeg er godt at få frem, især når man så hører, at Joachim B. Olsen – rent faktisk en fremtrædende politiker for Liberal Alliance – har de her holdninger.
Jeg har ved flere samråd og andre møder med den tidligere beskæftigelsesminister, Jørn Neergaard Larsen, hørt, at han har ytret sine bekymringer om social dumping, og hvor vigtigt det er, at vi bevarer ordentlige løn- og arbejdsforhold herhjemme.
Nu er det jo selvfølgelig en anden regering, det er en mere liberal regering, og derfor er jeg også nødt til nu – jeg har hørt ministeren sige lidt mere – at bore lidt i det.
Hvad vil det betyde i forhold til social dumping?
Vil der stadig væk være den der indædte kamp om at sørge for, at der bliver ordentlige arbejdsforhold, ordentlige lønforhold derude, sådan som jeg i hvert fald hørte den tidligere minister sige.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Jeg lytter faktisk ret meget med interesse til det, hr. Leif Lahn Jensen siger om de erfaringer, Leif Lahn Jensen har opbygget, da Leif Lahn Jensen var medlem af et parti, der havde regeringsmagten.
Det var jo et parti, der også havde sort bælte i at diskutere med andre partier, og jeg tror ikke, at der er nogle bedre end spørgeren til at forstå, at når man laver et regeringsgrundlag, jamen så må man jo selvfølgelig lave nogle kompromiser, som kommer alle til gavn.
Så, altså, jeg kan sige, at der jo ikke er noget mærkeligt i, at man ikke kan få gennemført alt, man kæmper for, og man må jo så også huske på, at den finanslov, der er lavet, også er en finanslov, der er støttet af Liberal Alliance.
Så jeg tror ikke, det giver mening mere at stå og botanisere i, hvad Joachim B. Olsen har måttet have sagt på et tidspunkt.
Men det er spørgeren selvfølgelig velkommen til, og jeg skal svare på det.
Men jeg kan i hvert fald bare sige: Jeg er også optaget af spørgsmålet omkring social dumping.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-30:
Så vil jeg sige, at mange mennesker, almindelige lønmodtagere i mange branche efterhånden oplever at se deres job gå til billig arbejdskraft fra Østeuropa, altså mennesker, som jo faktisk ikke har nogen uddannelse.
Det er mennesker, som jeg i øvrigt selv kender, som kommer til at stå en situation, hvor de mister deres arbejde, fordi de er ufaglærte, og hvor det er rigtig svært for dem at komme videre i arbejde eller uddannelse.
Så kommer de ud og ser nogle byggerier, hvor de kan høre, at det er folk fra andre lande, der måske går til andre lønninger og under andre arbejdsforhold.
Det er derfor, jeg også gerne vil mere ind på den del.
Anerkender ministeren, at det her er et problem, altså at vi har en del af de her mennesker, der virkelig er rådvilde, og som ser, at de bliver tabt i et system, hvor de kan se andre mennesker komme ind og tage deres arbejde?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Jeg tillader mig at svare på spørgsmålet i dag.
Hvis vi skal have en længere diskussion om social dumping, synes jeg det giver god mening, at jeg så også har lejlighed til at være bedre forberedt på den diskussion end kun på et spørgsmål her.
Men jeg kan sige helt overordnet, at vi på en dag, hvor vi jo har set de nye ledighedstal og også beskæftigelsestal, kan glæde os over, at der er kommet flere i beskæftigelse ifølge de tal, der nu er blevet offentliggjort, og at vi har en ledighed, der er stagnerende, i forhold til sidst vi så ledighedstallet.
Men jeg er helt opmærksom på det, som jeg også slog fast, nemlig at det jo er helt afgørende, at man ikke går ind og laver konkurrence, som er på unfair vilkår.
Derfor kommer jeg da også til at interessere mig for det her område, ligesom jeg gjorde, da jeg var skatteminister, hvor vi også tog initiativer i forhold til social dumping.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-30:
Jeg vil sige, at jeg kun kan have stor respekt og anerkende, at ministeren rent faktisk mener der er et problem på det her område.
Og jeg kan garantere for, at det ikke er sidste gang, vi kommer til at diskutere det her, og at vi også kommer til at diskutere det, hvor vi har lidt mere tid.
Så tak for svarene.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Og jeg ved jo, at der er en bred interesse for det i Folketinget, og derfor kommer vi både frivilligt og ufrivilligt til at diskutere det, så det glæder jeg mig til.
Pernille Bendixen (DF), 2016-11-30:
Mener ministeren, at det bør få ansættelsesmæssige konsekvenser – og hvad vil ministeren i så fald gøre for at sikre sig, at det sker – hvis en ansat i politiet nægter at give hånd til personer af det modsatte køn under udførelsen af sit hverv, som det f.eks. er tilfældet med en kvindelig muslim ansat ved Fyns Politi?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Tak for spørgsmålet, og igen også tak for omsorgen fra hr. Leif Lahn Jensens side – det glæder mig.
Nej, jeg er ikke enig med Joachim B. Olsen.
Det fremgår jo også af det meget kendte regeringsgrundlag, som jeg ved hr. Leif Lahn Jensen har læst, nemlig at udenlandske firmaer skal leve op til dansk lovgivning og de danske regler.
Og udenlandske lønmodtagere skal arbejde under de lønog arbejdsvilkår, der gælder i Danmark.
Derfor blev vi også enige, senest med finansloven for 2017, om det centrale i at sikre ordnede forhold på det danske arbejdsmarked ved at fastholde bevillingen til den fælles myndighedsindsats til bekæmpelse af social dumping.
Vi har som politikere ansvaret for at sikre nogle fornuftige rammer for myndighedernes arbejde og det danske arbejdsmarked.
I Danmark er det arbejdsmarkedets parter, der har ansvaret for at sikre løn og arbejdsvilkår.
Det giver et velfungerende og dermed også fleksibelt arbejdsmarked.
Derfor prioriterer regeringen, at udenlandske virksomheder skal overholde danske regler, så de ikke vinder på unfair konkurrence.
Vi skal bevare et velfungerende og fleksibelt arbejdsmarked, som vi har kæmpet for i mange år.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-30:
Er ministeren enig med Liberal Alliances tidligere beskæftigelsesordfører, Joachim B. Olsen, i, at »social dumping er godt, fordi det styrker konkurrenceevnen«?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Tak for et meget konkret spørgsmål, som jeg kan sige følgende til: Nej, jeg er ikke enig i, at kontanthjælpen for voksne skal sænkes til SU-niveau.
Hvis man har mulighed for at læse regeringsgrundlaget – og det vil jeg klart anbefale alle i Danmark at gøre – vil man jo kunne se, at der ikke er planer om at sætte voksensatserne på kontanthjælpsområdet ned.
Regeringen har til gengæld et stærkt fokus på, at langt flere skal i beskæftigelse og færre på offentlig forsørgelse.
Vi har sat os et mål om at øge beskæftigelsen med mellem 55.000 og 60.000 personer, og vi har et velstandsmål om at løfte velstanden med 80 mia. kr. frem mod 2025.
Vi lægger bl.a. op til at styrke incitamentet til at arbejde ved at lette skatten i bunden og ved også at give en jobpræmie til de langtidsledige.
Det synes jeg er en både rigtig og ambitiøs dagsorden og nogle initiativer, som er med til at bevæge Danmark i den rigtige retning.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-30:
Så vil jeg godt starte med at sige velkommen til ministeren på beskæftigelsesområdet.
Jeg havde et rigtig godt samarbejde med den tidligere beskæftigelsesminister, Jørgen Neergaard Larsen, og det glæder jeg mig også til at have med den nuværende beskæftigelsesminister.
Jeg er sikker på, at vi bliver uenige om mange ting, men mon ikke også der er nogle ting, vi kan blive enige om.
Det parti har netop på beskæftigelsesområdet haft ret markante og hårde holdninger, og som oppositionspolitiker er jeg derfor også nødt til at finde ud af, om Liberal Alliances politik vil fylde for meget i regeringens politik.
Det er jo klart, at når jeg har hørt hr. Anders Samuelsen, altså den nuværende udenrigsminister, sige, at kontanthjælpen skal skæres ned til SU-niveau, så er jeg selvfølgelig også nødt til at spørge ind til det.
Jeg har set, at det ikke står i regeringsgrundlaget, men det er klart, at jeg derfor godt alligevel kan have en bekymring.
Nu hører jeg så ministeren sige, at det ikke kommer til at ske.
Hører jeg så også ministeren sige, at det niveau, vi har nu, kommer til at være der i den kommende tid?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Jeg tillader mig at sige, at det, som spørgetimen går ud på, er at svare på et konkret spørgsmål, og det har jeg gjort.
Og så har jeg sådan set ikke mere at tilføje.
Hvis man ønsker at diskutere meget andet, er der gode instrumenter som samråd eller bredere spørgsmål.
Men i forhold til, om jeg har andet at sige om det her, kan jeg sige, at nej, det har jeg ikke.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-30:
Jamen jeg nærer jo stor omsorg for regeringen, fordi det sidste halvandet år har været en lidt svær start for regeringen; så derfor skal vi passe på vores kollegaer.
Jeg vil sige, at vi og jeg kender alle de redskaber, der er, og tro mig, vi kommer til at snakke en del sammen.
Jeg kommer til at snakke en del med den nuværende beskæftigelsesminister.
Men er vi så dér, hvor jeg rent faktisk får en garanti fra beskæftigelsesministeren for, at der ikke kommer til at blive rørt ved kontanthjælpsloftet, altså at den ydelse, vi har nu, også er den ydelse, vi har frem til næste valg?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Tak for den store interesse for regeringens liv.
Det er dejligt, og det skal man altid være glad for.
Jeg er blevet spurgt om, hvorvidt jeg er enig med Anders Samuelsen, den nuværende udenrigsminister, og der har jeg sagt: Nej, jeg er ikke enig i, at kontanthjælpen for voksne skal sænkes til SU-niveau.
Det er jo også derfor, at vi har skrevet, som vi har, i regeringsgrundlaget, netop hvad vi har af planer i stedet for, eller hvad vi ellers har fremhævet.
Så det er det, jeg kan sige.
Jeg tror, at man, om jeg så må sige, skal være meget påpasselig med at stå og give garantier for, hvordan fremtiden kommer til at udforme sig om mange år.
Så jeg står ikke og giver nogen garantier.
Jeg kan bare sige, hvad det er, regeringen mener, og det er det, som jeg har givet udtryk for her.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-30:
Det vil jeg sige mange tak for.
Det er jeg utrolig glad for, og jeg tror også, at mange af de kontanthjælpsmodtagere, der sidder derude og ser det her, er utrolig glade.
Dansk Folkepartis vælgere og Dansk Folkeparti er måske også glade, for de har jo lagt stemmer til det her med at lave et kontanthjælpsloft.
Så jeg tror, der er rigtig mange, der synes, at det her er rigtig godt.
Jeg vil så også sige – og det er måske ikke så meget et spørgsmål, men mere en diskussion, som jeg også kommer til at tage med beskæftigelsesministeren – at vi jo i forvejen er dybt uenige i det kontanthjælpsloft, der er nu.
For vi mener jo, at det her rent faktisk kommer til at skubbe mange af de mennesker, der er syge og har sociale problemer, og som ikke kan tage et arbejde, ud af deres bolig.
Men det kommer vi til at diskutere meget mere i den kommende tid.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-30:
Det vil jeg glæde mig til, specielt når jeg ser Socialdemokratiet fremsætte et beslutningsforslag om at afskaffe det loft, der er indført.
Det har jeg nemlig ikke set endnu, men det går jeg så ud fra må komme i løbet af kort tid.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-11-30:
Er ministeren enig med Liberal Alliances tidligere beskæftigelsesordfører, Joachim B. Olsen, i, at »social dumping er godt, fordi det styrker konkurrenceevnen«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Joachim B. Olsen: Social dumping er godt« i Ekstra Bladet den 8. april 2016.
Tak for det.
Merete Riisager (LA), 2016-11-30:
Mange tak.
Jeg deler fuldstændig spørgerens bekymring over tallene fra Børnerådet.
De er skræmmende.
Det er skræmmende, at 29 pct. af børnene i 7. klasse har været udsat for mindre grov eller grov fysisk vold inden for de seneste 12 måneder.
Børnerådets undersøgelse understreger, at der er en række voksne, som netop skulle sikre børn og unge en tryg og sikker opvækst, men som ikke formår at udfylde den opgave, og det er et stort problem.
Børnerådet fremhæver også, at for mange børn mangler viden om, hvad der er rigtigt og forkert, når det handler om fysisk og psykisk vold, og det er også derfor, Børnerådet foreslår, som det også fremgår af det stillede spørgsmål, at rettighederne skal på skoleskemaet.
Ja, undervisning spiller en rolle i forhold til bekæmpelse af vold, men det kan ikke på nogen måde stå alene.
Skolerne skal allerede i dag undervise i børns rettigheder.
Det indgår i Fælles Mål for flere fag og emner, og med forenklingen af Fælles Mål fra 2015 er perspektiverne i forhold til menneskerettigheder og ikke mindst børns rettigheder blevet styrket og indgår i Fælles Mål for både samfundsfag og det obligatoriske emne sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab.
Det fremgår derudover af vejledningen til faget, at der bør perspektiveres til nyere rettigheder som f.eks. Børnekonventionen.
I sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab er børns rettigheder et gennemgående tema fra børnehaveklassen til 9. klasse, og eleverne skal kunne samtale om forebyggelse og håndtering af overgreb med inddragelse af overvejelser vedrørende rettigheder, lovgivning, kommunikation og konflikthåndtering.
Pernille Bendixen (DF), 2016-11-30:
Mange tak.
Altså, børns rettigheder og menneskerettigheder og sådan noget er godt.
Men problemet her er jo, at for de børn, der lever med vold i hjemmet, er det så normalt, at de faktisk ikke ved, det er unormalt.
Og fordi de ikke taler med nogen om det, lever de bare i den her boble af den form for normalitet.
Det bringer mig videre til det næste spørgsmål, for de påpeger også i den her rapport, at læreren kunne være den, det vil være naturligt at henvende sig til, men at de faktisk ikke gør det, fordi læreren – og det har læreren jo også pligt til – tager kontakt til forældrene.
Man kunne sige, at læreren godt kunne være den tryghedsperson, som så valgte ikke at gå videre med de oplysninger, og der tænker jeg at der kan være nogle konflikter i forhold til forældresamarbejde og sådan noget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens tanker – bare sådan helt frit – om det, for umiddelbart er det jo en god løsning, som de peger på her.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Ja, brovagter betjener broen, herunder sætter musefælder op.
Selvfølgelig vil der være skadedyrsbekæmpelse omkring broerne også i fremtiden, hvis det er nødvendigt, men det her med at kunne hæve og sænke på det rigtige tidspunkt mener vi kan lade sig gøre bedre og mere effektivt med den her overvågningsordning.
Hvis det går godt, ruller vi det ud på flere broer, og hvis det går dårligt, stopper vi det igen og går tilbage til den gamle ordning, også for Kronprins Frederiks Bro.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-30:
Tak for det.
Nu er det her et nyt forsøg.
Når man laver forsøg ét sted, forventer man så, at det forsøg vil være gangbart, altså at det vil være de samme forhold osv., der gør sig gældende alle de andre steder?
Når jeg spørger, har det også noget at gøre med tågeforhold og isforhold og noget at gøre med alle de opgaver, som en brovagt, som sidder ved en bro, trods alt har, netop at sige: Nu kommer der et skib, er det muligt?
Det er jo også noget af det, en brovagt netop gør, og derfor er jeg faktisk bekymret i forhold til at fjerne brovagterne.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Forventningen er i hvert fald, at det kan lade sig gøre.
Jeg er sikker på, at de fleste af de erfaringer, man gør sig med Kronprins Frederiks Bro, kan overføres direkte til de øvrige broer.
Det kan være, spørgeren har ret i, at enkelte forhold er specielle for Kronprins Frederiks Bro og ikke gælder for andre broer.
Det vil man så tage med ind i overvejelserne til den tid.
Men man vil have et vigtigt erfaringsgrundlag for at gå videre.