runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2018-05-16:
Tak for det, formand.
Mine kolleger her før har jo gjort noget ud af at fortælle lidt om, hvordan situationen har været i forhold til legionella i Danmark.
Jeg tænker, at jeg lige vil starte et skridt længere tilbage, nemlig fortælle, hvad legionella overhovedet er, helt kort, så alle er med.
Der er jo tale om en bakterie, som især trives godt, hvis der er tale om stillestående vand og lunkent vand.
Det, der er med legionellabakterien, er, at den kan forårsage en alvorlig form for lungebetændelse især hos svækkede og ældre, og vi ved også, at den kan være dødelig.
Omkring hver tiende, der bliver smittet med legionella,
dør i gennemsnit.
Så det er ganske alvorligt.
Som de andre allerede har redegjort for før mig, kan vi altså se en stigning i antallet af smittede med legionella i Danmark, også en stigning, som vi ikke ser tilsvarende i andre lande omkring os, f.eks. Sverige, Tyskland og Storbritannien.
Og som ministeren også sagde, har Statens Serum Institut indtil videre ikke kunnet forklare den stigning, og det er jo bekymrende, for når vi ikke kan forklare den, er det jo også vanskeligt at gøre noget ved det.
Derfor synes jeg bestemt, det er et godt forslag, som Dansk Folkeparti lægger op til, nemlig at vi får mere viden om, hvad årsagen er, og at vi også får nogle konkrete forslag til, hvordan vi så kan gøre noget for at forebygge legionærsyge og legionellabakterien.
Jeg ved ikke, om det bare er et spørgsmål om sådan forskellige måder at gå til det på, men jeg kan egentlig ikke helt forstå, hvorfor der er et behov for på den måde at sige, at man ikke støtter beslutningsforslaget.
Jeg hører egentlig, at der er en stor enighed her i Folketinget, og vi burde kunne støtte det beslutningsforslag.
Måske er det bare et spørgsmål om formuleringer, for jeg hører egentlig alle sige, at vi ønsker mere viden, og at vi også ønsker handling på baggrund af det.
Så det bør vi kunne samles om i udvalget.
Jeg synes, det er godt, at forslaget også understreger, at regeringen efterfølgende skal invitere de politiske partier her i Folketinget til forhandlinger.
Så hvis Dansk Folkeparti vælger at sætte det til afstemning, vil vi trykke på den grønne knap, og ellers vil vi i hvert fald gerne i udvalget diskutere, hvad det er for nogle formuleringer, der skal til, for at vi kommer videre sammen.
Og det hører jeg egentlig også de andre partier sige, så mon ikke det kan lade sig gøre.
Hans Christian Schmidt (V), 2018-05-16:
Det, som vi også har læst os frem til Dansk Folkeparti konkret foreslår med det her beslutningsforslag, er, at regeringen skal gennemføre en undersøgelse af omfanget af legionellasmittede.
Og af forslaget fremgår det ligeledes, at regeringen skal præsentere et udspil med et konkret forslag til, hvordan risikoen for at blive smittet med legionellabakterien minimeres mest muligt.
Jeg vil gerne starte med på Venstres vegne at pointere, at jeg finder det meget bekymrende, at vi i Danmark oplever et stigende antal borgere, som rammes af legionellasmitte.
Sammenlignet med andre europæiske lande har vi jo et højt antal smittede, og det er derfor et problem, som skal tages meget alvorligt.
Og på den baggrund vil jeg gerne tilkendegive, at jeg er enig med Dansk Folkeparti i, at vi skal have kortlagt årsagerne til det høje antal smittede borgere i Danmark.
Jeg vil også godt benytte lejligheden – for jeg har fulgt det – til at rose fru Liselott Blixt for virkelig at have gjort en stor indsats på det område.
Det er sjældent, at dem, der gør en stor indsats, også kommer til at opleve i det politiske system, at man kommer hen til nogle resultater, og jeg må håbe og vil også håbe for fru Liselott Blixt, at det ender sådan.
Men altså, en kvittering fra vores side for en stor og flot indsats.
Det er jo sådan, at der er nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe for at få undersøgt det her stigende antal borgere, der smittes med legionellabakterien.
Men jeg kan næsten allerede nu fornemme, at fru Liselott Blixt vil sige noget om, at vi vel også skal følge op på, at der bliver lavet noget, at der sker noget, og der tror jeg vi kommer til at love hinanden, at det må vi så følge op på.
For det der med, at det er tværministerielt, siger jeg bare efter et langt liv i Folketinget, er jo ikke det, der giver en endnu hurtigere sagsgang.
Altså, en ting er, at det er ét ministerium, men når det så er tværministerielt, må man sige, at det godt kan gå hen og tage lidt tid.
Så det må vi sammen prøve at følge med i, og det vil jeg meget gerne på mit partis vegne.
Så afslutningsvis vil jeg sige, at der er tale om et godt forslag, som vi skal arbejde videre med, og jeg mener selvfølgelig, det er hensigtsmæssigt, at vi venter på resultatet af det tværministerielle arbejde, når det nu er sat i gang, at vi følger op på det, og at det bliver færdiggjort.
Så kan fremtidige initiativer igangsættes på et mere oplyst grundlag.
Så når vi nu ikke støtter beslutningsforslaget, er det altså med det in mente, og det tror jeg godt ordføreren for forslagsstillerne forstår.
De kan så heller ikke støtte beslutningsforslaget, men det er jo ikke det samme, som at vi ikke vil kvittere for den seriøsitet, der ligger i arbejdet.
Mette Reissmann (S), 2018-05-16:
Så man kan jo sige, at i den periode har vi bl.a. medvirket til det.
Aarhus Kommune, som jeg nævnte før, har alligevel været ledet af en socialdemokratisk borgmester i lang tid og har bl.a. også sat ind der.
Så det er faktisk det, vi har gjort.
Men vi bakker gerne op om, at arbejdet lige præcis fortsætter på den måde, som der er lagt op til, og vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Liselott Blixt (DF), 2018-05-16:
Nu lyder det, som om Socialdemokratiet har gjort rigtig meget for det her; man har jo også haft ansvaret tidligere.
Så kunne jeg da godt tænke mig at høre, hvad det er, Socialdemokratiet har gjort i den tid, hvor man har haft en viden om, at det forholdt sig på den her måde.
I forhold til det med rørene – nu kan vi gå ned i petitesser – ved vi jo også godt, at hvis man skruer op for det varme vand til over 50 grader, dræber man bakterierne, og så er der ikke bakterier.
Så hvad er det, Socialdemokratiet har gjort for at gøre noget ved det her, som man ved er et problem?
Mette Reissmann (S), 2018-05-16:
Jeg synes jo, det er glimrende, at man har bragt det op, som jeg kan forstå fru Liselott Blixt har gjort adskillige gange.
Socialdemokratiet har jo også været opmærksom på den her problemstilling; den er jo ikke ny.
Jeg har tidligere selv siddet som medlem af Patientskadeankenævnet tilbage i 1990'erne, hvor vi også havde sager, der vedrørte dette.
Så jeg vil bare sige, at det jo ikke er, fordi det, der foregår, er mig ubekendt.
Med hensyn til det med rørene vil jeg sige, at der jo er rigtig mange rørsammenføjninger.
Og hvis fru Liselott Blixt har talt med mange ingeniører, tror jeg også hun er bekendt med lige præcis de problemstillinger.
Og det afstedkommer en forhøjet risiko for legionellasmitte.
Og det er selvfølgelig ikke acceptabelt, men ikke desto mindre er det et faktum, at det er sådan, det sker, fordi vi jo også har haft behov for at både renovere og tilbygge på offentlige institutioner, som giver pleje og omsorg til vores borgere.
Men med hensyn til hvad det er, jeg mener, vil jeg sige, at jeg bestemt synes, at ministeren allerede har sagt, at han vil sende et hyrdebrev ud.
Aarhus Kommune laver jo allerede regelmæssige stikprøver, og jeg synes, at det, der foregår på Bornholm og i øvrigt også andre steder, er glimrende.
Lad os da absolut lægge det højeste niveau, i forhold til hvad der skal ske, som en standardisering af, hvorledes man orienterer borgerne, og særlig de sårbare borgere, som i perioder af deres liv har brug for pleje og omsorg, og som er særdeles udsatte på det her punkt.
Så der deler vi jo fuldstændig samme opfattelse som Dansk Folkeparti.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Jamen det er ikke for at trænere noget eller give nogen overarbejde.
Det er simpelt hen et ønske om at få belyst nogle ting, vi synes er problematiske.
Tak for den fremstrakte hånd.
For det, der gør, at vi har noget slagkraft uden for landets grænser, er jo, hvis vi kan finde sammen om tingene i stedet for at føre puniske krige her i salen.
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Jeg mener ikke, at det er helt forkert konkluderet, at Venstre stort set ikke har bekymret sig om de her udflagede biler, men det kan vi jo få en lang diskussion om.
Man kan selvfølgelig også bare tage nogle af de mange citater i pressen, hvor jeg i hvert fald ikke mener at hr. Kristian Pihl Lorentzen har stået forrest, når der skulle uddeles kritik af Danske Vognmænd.
Der vil jeg da sige, at jeg synes, det er godt, at I stiller de spørgsmål, og jeg arbejder gerne hele juni måned, hvis det er, vi ikke kan overholde tidsfristen, for at få det vedtaget, inden vi går på sommerferie.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Det er jo ikke helt korrekt.
Jeg har altid kæmpet for, at der skulle være ens vilkår for transporterhvervene, og er der det, og håndhæves de ens, så skal de danske vognmænd nok trække det længste strå.
Så det er jo lidt en forkert konklusion fra hr. Kim Christiansens side.
Men igen: Hvad angår de regler, der stilles op her, vil der være en godkendelsesproces for at få en tilladelse til at køre – og hvad så, når man har fået den?
Kan man så ikke forestille sig, at der kan snydes med arme og ben bagefter?
Det kunne jeg godt forudse.
Og jeg synes som sagt, at et væsentligt problem, som jeg ikke tror forslagsstillerne har taget højde for, er det der med, at man kunne finde på at flytte adresse til Flensborg, for så kan man køre ganske lovligt med hundredvis af varebiler i Danmark uden at følge nogen form for regler.
Og fagforeningen har jo også mulighed for at kontrollere firmaerne.
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Tak for det.
Jeg må nok sige, at jeg er sådan lidt forvirret på et højere plan.
For hr. Kristian Pihl Lorentzen taler meget om kontrol, og jeg kunne bare godt tænke mig at høre: Hvad er det, hr. Kristian Pihl Lorentzen mener man kan kontrollere med den nuværende lovgivning på varebilsområdet?
Jo, jo, men nu laver vi nogle regler, som hr. Kristian Pihl Lorentzen så kan få lov at kontrollere.
Det synes jeg da må være en ren vindersag for hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Den anden ting er, at hr. Kristian Pihl Lorentzen har meget store bekymringer i forhold til de her udenlandske biler.
Jeg har aldrig hørt den samme bekymring hos Venstre eller regeringen for den sags skyld i forhold til de mange tusinde lastbiler, der er udflaget og kører på tyske, lettiske eller rumænske nummerplader.
Der har jeg aldrig hørt helt den samme bekymring for det danske transporterhverv.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Det er jo derfor, at vi i Venstre går stærkt ind for en tysk inspireret BAG-løsning, så vi får en helt ny instans, der kontrollerer det.
Men tag f.eks. den grænse på 11 kg, der er i det her lovforslag.
Hvordan tror forslagsstillerne at den kan håndteres i praksis?
Skal en politimand stå med en vægt og veje, om en kolli vejer over eller under 11 kg?
Jeg tror, det bliver meget svært at håndtere i praksis.
Jeg tror ikke, at der vil komme til at foregå ret mange kontroller af det her.
Derfor rammer man simpelt hen ikke skiven.
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Jo, det kan vi godt frygte, ligesom vi kan det i forhold til hele den øvrige transportsektor.
Nu er vi jo ikke et af de her EU-glade partier, som både ønsker en total harmonisering og totalt fri cabotage osv. osv.
Men det har jeg i hvert fald hørt hr. Kristian Pihl Lorentzen plædere for.
Man har også fået lavet en fortolkning af cabotagereglerne, der gør, at der rent faktisk er fri cabotagekørsel.
Det vil der også blive med varebiler, det er der slet ikke tvivl om, medmindre vi på et eller andet tidspunkt har mod og mandshjerte her i Folketinget.
Nu er der jo heldigvis lige kommet en EU-dom, som faktisk giver os lidt medhold i forhold til tolkningen af cabotageregler, så det kunne da være, at vi skulle kigge endnu mere grundigt på det regelsæt og ikke bare læne os tilbage og vente på EU's vejpakke.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Fair nok, men som også andre har været inde på, er problemet jo i dag, at det kan være manglende kontrol med skattebetaling, eller at det kan være, at nogle laver social dumping, hvilket også er ulovligt, jævnfør anden lovgivning.
Så derfor synes jeg, at problemet er, at det ikke rigtig rammer skiven.
Jeg vil gerne høre Dansk Folkeparti, hvad man mener om, at det, når den her lovgivning gennemføres, så stadig væk er muligt at have et firma i Flensborg, der sender en hærskare af varebiler op i Danmark, som så kører det her gods for fremmed regning.
Men det er altså ikke danske chauffører, og de er slet ikke underkastet danske regler.
Frygter hr. Kim Christiansen ikke, at vi får rigtig mange tyske biler at se i Danmark, når det her bliver indført?
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Problemet har jo været, at der ikke har været noget at kontrollere i forhold til biler under 3.500 kg.
Der har jo ikke været nogen regler.
Det er derfor, vi ønsker, at der skal være et regelsæt, der siger, hvordan man skal agere, hvis man ønsker at køre fragt for fremmed regning med biler under 3.500 kg, ligesom man skal med biler over 3.500 kg, hvad angår chaufføruddannelse, egenkapital, vandelskrav osv., så vi er sikre på, at det ikke er de rene forbrydere, der ligger og kører rundt på landevejene med de her ydelser.
Det er der nu, og så håber vi selvfølgelig, at de instanser, der skal varetage det – og det er både SKAT og politi osv. – også vil varetage den kontrol fremadrettet.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Det er også ved skybrud.
Skybrud kan komme alle steder, og de offentlige kloakker er ikke særlig gode til at suge vand væk for øjeblikket.
Det kan ske inde i landets hovedstad, i København, at der står vand i gaderne, fordi der er skybrud.
Og så er det bare ærgerligt, hvis man har pålagt folk at bygge nede ved jorden, at det vand trænger direkte ind i husene.
Så forslaget tager ikke hånd om skybrudsproblemerne.
Med hensyn til Kommunernes Landsforening og kommuner, som får en omkostning ved at etablere ramper, vil jeg sige, at ja, i de få tilfælde, hvor der er behov for det, vil kommunerne få en omkostning ved det.
Men det, SF foreslår, er, at der alle steder skal være omkostningen til det.
Den skal så bare betales af alle de mange familier, som ikke har brug for en rampe, for at kommunerne til gengæld kan slippe for at betale i de få tilfælde, hvor der er behov for en rampe, og hvor der ydes kommunalt tilskud til det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Men vi skal jo ikke lave kontrol for kontrollens skyld.
Vi har i dag nogle regler om, at der skal betales skat, at der ikke må være social dumping osv.
Det er jeg helt enig i skal kontrolleres effektivt.
Men hvorfor begynde at lave et nyt regime, som påfører et erhverv store omkostninger?
Det er jo det, der sker.
Det påfører jo pludselig dem, der kører derude ganske lovlydigt til daglig, nogle nye byrder.
Hvorfor i alverden skal vi gøre det, når vi dybest set ikke rammer skiven for at komme social dumping til livs?
Jeg har forstået, at det er et vigtigt punkt for mange af forslagsstillerne, og det er fair nok.
Men hvorfor skal vi lave et helt nyt regime af regler, som så også skal kontrolleres, når det ikke rammer skiven?
Det her kommer jo ikke til at bekæmpe social dumping.
Hr. Henning Hyllested var inde på håbet om, at det kunne fremsættes med bred tilslutning i Folketinget.
Det håb svandt, dengang vi så høringssvarene, for som sagt har jeg aldrig set så massiv en modstand mod et lovforslag, og hvis vi har nogen som helst respekt for borgerne, må vi også skele lidt til høringssvarene, og den modstand har været meget massiv.
Så var hr. Henning Hyllested inde på Uber, og det var nok også lidt en tilsnigelse at sammenligne med det, for med Uber var der jo tale om, at der kom nogle og kørte og begyndte at bryde gældende lovgivning.
Så det kan jo ikke helt sammenlignes.
Men jeg vil gerne spørge om hr. Henning Hyllesteds holdning til det, at der kommer i hundredvis af varebiler, må vi regne med, kørende op fra Flensborg som en hærskare og begynder at bringe pakker og andre ting ud til borgerne.
Er det det, man egentlig gerne ser?
For det er jo det, der tegner sig i horisonten.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-16:
Vi er selvfølgelig tilhængere af, at konkurrence skal være på lige vilkår forstået på den måde, at der skal gælde de samme regler for folk, der udøver erhverv på det danske marked.
Det skal ikke være sådan, at der er nogle, der f.eks. ikke betaler moms eller på andre måder slipper for nogle udgifter, så der derved er ulige konkurrence.
Men vi er ikke tilhængere af det, som hr. Henning Hyllested kalder en professionel branche, hvor man afskærer folk fra nemt at komme ind og udøve erhvervet.
Jeg opfatter det jo på den måde, at når hr. Henning Hyllested siger, at det skal være en professionel branche, så skal det være sådan en lukket klub af aktører, et særligt selskab, som kun har lov til at udføre erhvervet.
Det er ikke noget, vi er tilhængere af.
Vi er tilhængere af, at der skal være nem adgang, så alle dem, der har lyst til at udøve et erhverv, skal have lov til at gøre det, uden at vi stille unødige hindringer op.
Selvfølgelig skal der være regler om f.eks. sikkerhed, men jeg har bare ikke set det godtgjort, at der skulle være noget sikkerhedsmæssigt problem, som gør, at vi er nødt til at opstille nogle krav om, at man skal uddannes i alt muligt om arbejdsmarkedet, og hvad der ellers kommer til at være i sådan en uddannelse, som der nu bliver krav om.
Så man opstiller nogle krav, som ikke har til formål at skabe sikkerhed på markedet, man har til formål at opstille adgangsbarrierer, så det bliver svært at komme ind og lave varetransport i Danmark, og det er vi ikke tilhængere af.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Jamen det var til hr. Rasmus Jarlovs bemærkninger om, at han jo var tilhænger af konkurrence.
Så er det, at jeg lynhurtigt føjer til: Hr. Rasmus Jarlov er vel tilhænger af fair konkurrence, altså at konkurrencen foregår på lige vilkår.
Og man må bare konstatere, at det gør den jo altså ikke i dag.
Det er jo noget af det, som lovforslaget så tager sigte på at rette op på ved at indføre
et, hvad skal man sige, tilladelsesregime.
Jeg forstår ikke, at hr. Rasmus Jarlov kan være imod, at der indføres et tilladelsesregime, som stiller en hel række krav til vognmænd og chauffører.
Det vil jo sikre, at vi får en professionel branche.
Det var den samme diskussion, vi havde om taxabranchen.
Jeg kunne forestille mig, at hr. Rasmus Jarlov også gerne ville være helt sikker på, at når han sender en bus på gaden, så køres den af en kvalificeret chauffør.
Så vi stiller jo krav.
Vi stiller uddannelseskrav, vi stiller krav til vores læger.
Vi sender jo ikke hvem som helst ind på operationsgangen for at skære i folk osv. Det her er jo så nogle af de krav i forbindelse med tilladelsesordningen, vi synes der skal til for at skabe en professionel branche, hvor man samtidig kan konkurrere på lige vilkår.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-16:
Konservative kan ligesom de andre borgerlige partier ikke støtte lovforslaget, men jeg vil dog godt rose oppositionen og det alternative flertal her for at fremsætte et lovforslag.
Det er lidt usædvanligt, at man gør det, men det er sådan set helt i orden, at Folketingets flertal stemmer et lovforslag igennem.
Der er mange, der til tider har den misforståede opfattelse, at det er regeringen, der bestemmer, hvilke lovforslag der bliver vedtaget i Danmark, og hvilke regler der kommer til at være gældende i Danmark, og det er jo ikke sagen.
Det er Folketingets flertal, der bestemmer, og derfor er det helt efter bogen, at man nu fremsætter et lovforslag og får det til at blive gældende ret.
Konservative er tilhænger af konkurrence.
Vi er tilhængere af, at vi har så lidt unødvendig lovgivning som muligt i Danmark.
Det skal være nemt at drive erhverv, og vi synes også, det bør gælde, når det handler om varetransport i Danmark.
Derfor er vi modstandere af et lovforslag, som forhindrer konkurrence, som gør det dyrt og ikke mindst besværligt for erhvervsdrivende i Danmark at udøve et erhverv, og vi synes grundlæggende ikke om den tankegang, at det skal kræve særlige tilladelser at foretage en bestemt erhvervsaktivitet i Danmark.
Man bør have lov til at foretage erhvervsaktiviteter, uden at man skal igennem en lang proces, hvor man skal ansøge om en tilladelse til at drive et bestemt erhverv.
Jeg synes også, argumentationen for det her lovforslag her i salen i dag har været meget dårlig.
Man har argumenteret med, at der er nogle problemer med sort arbejde, skattesvindel, konkursrytteri, alle sammen ting, som allerede er ulovlige.
Man har derimod ikke argumenteret for indholdet af lovforslaget.
Der er ikke argumenteret for, at Danmark bliver bedre af, at man nu skal til at have en godkendelsesordning, at man skal til at have bestemte uddannelser og man skal betale gebyrer for at få lov til at drive varetransport.
Så det reelle indhold af lovforslaget synes jeg ikke der er blevet argumenteret for.
Der er blevet argumenteret med, at man er modstander af nogle handlinger, som allerede er ulovlige, og når man har en situation, hvor folk begår noget, som er ulovligt efter gældende ret, så er der sådan set ikke nogen grund til at lave retstilstanden om.
Så er der grund til, at man håndhæver den allerede eksisterende lovgivning.
Derfor synes jeg, det er unødvendigt.
Man må også sige, at de høringssvar, der er kommet ind, virkelig afspejler meget store problemer ved lovforslaget her.
Så vi kan ikke støtte det, men vi anerkender, at vi har et flertal, som ikke ønsker konkurrence, som ønsker at gøre det besværligt for erhvervslivet, og det er jo helt efter demokratiets spilleregler.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-16:
Branchen for varebiler er en noget blandet forretning.
Der er brug for at få ryddet op og skabt nogle nye klare regler, ja, så at sige få den her branche en tur gennem den politiske synshal, og det gør vi så i dag med det her lovforslag.
Vi skal hjælpe med til at skabe et seriøst erhverv, der tiltrækker dygtige mennesker, der vil drive solide forretninger, og vi skal samtidig holde hånden under ordnede løn- og arbejdsforhold.
Social dumping er som insekter, der gnaver i den bærende konstruktion under velfærdssamfundet.
For lønarbejderne skal der være en fair mulighed for at få et godt job.
For virksomhederne skal der være fair konkurrence om at få ordrer ind i butikken.
Og det, vi skal gøre, er, at vi skal styrke konstruktionen under det ordnede, det regulerede og det civiliserede arbejdsmarked.
Træværket skal behandles for angreb fra orme, borebiller, hvepseboer, myrer, mosegrise eller en hvilken som helst anden form, social dumping måtte stikke sit ansigt frem i.
Det her lovforslag er et bidrag til bedre og mere gennemskuelige og regulerede forhold i varebilsbranchen.