runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Altså, hvis vi tager de tre projekter, er der jo heldigvis truffet en beslutning om en Femernforbindelse, og det er vi mange der er glade for – vi får bundet Europa endnu tættere sammen, vi får bundet Danmark og Tyskland sammen.
Det betyder rigtig meget for arbejdspladser på Lolland og Falster og det sydlige Sjælland.
Motorveje kommer vi til at forholde os til i forbindelse med en infrastrukturplan, forhåbentlig også kollektiv trafik – det vil i hvert fald være vores tilgang.
Kattegatforbindelsen er der jo ikke truffet en konkret beslutning om.
Det forløb, der har været,
er, at vi mandag i regeringen modtager en risikovurdering fra sundhedsmyndighederne, hvad angår mink i Danmark.
I det ligger der en, må man sige, meget klar risikovurdering, som vi mener vi ikke kan sidde overhørig.
Vi træffer umiddelbart beslutning om, at minkene desværre må aflives, tirsdag, og vi indkalder til et pressemøde onsdag.
Jeg ville, hvis jeg var blevet bekendt med i vores behandling af det her, at der ikke var nogen lovhjemmel, have gennemført det samme pressemøde onsdag med samme besked, men med en tilføjelse om, at jeg ville have bedt Folketinget om en hastebehandling.
Det viser sig så efterfølgende, at der ikke var den lovhjemmel, som jeg selvfølgelig lagde til grund for beslutningen.
Det bliver vi gjort opmærksomme på i Statsministeriet i løbet af weekenden, og der bliver reageret på det med, at det selvfølgelig skal beskrives og oversendes til Folketinget.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-10:
Tak for det.
Onsdag indkalder statsministeren til et pressemøde, hvor statsministeren giver den instruks, den ordre, at samtlige mink i Danmark skal aflives.
Den instruks, den ordre, viser sig at være ulovlig.
Fredag, 48 timer efter,
sender man et brev ud til alle minkavlerne om, at de skal aflive deres dyr.
De får endda en bonus for at gøre det hurtigt.
Søndag eller lørdag, men formentlig søndag, går det op for statsministeren, at den instruks og den ordre, som statsministeren gav onsdag, er ulovlig, og så er det, at det begynder at blive interessant, i forhold til hvad statsministerens reaktion er, efter at statsministeren finder ud af, at det er ulovligt.
Fødevareministeren går ud og siger: Det er vi fuldstændig ligeglade med, det var meningen, at vi gjorde det her, også selv om vi vidste, at det var ulovligt.
Det finder vi så ud af ikke passer.
Det, som fødevareministeren siger, er simpelt hen usandt.
Men statsministeren vælger ikke at irettesætte fødevareministeren.
Tværtimod bliver den ulovlige instruks stadig væk eksekveret ude i den virkelige verden, og selv om statsministeren ved, at det er ulovligt, gør statsministeren ingenting.
Jeg var selv ude at besøge en minkfarm i går, og inden jeg forlader minkfarmen, kommer der nogle fra forsvaret forbi iført uniform, militære veste og det hele for at tjekke, at de nu også afliver de raske mink.
Altså, de 48 timer, der følger, efter at statsministeren finder ud af, at det, der er i gang, er ulovligt, er præget af passivitet og af, at man ikke retter sin fødevareminister, når han taler usandt – at man ikke gør en fløjtende fis før tirsdag morgen.
Hvad er det, der går igennem statsministerens hoved i de 48 timer, efter man finder ud af, at det, man har gang i, er ulovligt, når man ikke gør noget ved det?
Kort sagt: Hvad i alverden er det, der foregår?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Det er jeg fuldstændig og aldeles enig i, og normalvis i Danmark ville man jo, mig bekendt, nærmest aldrig stå i en situation, hvor man overhovedet ville kommunikere politiske initiativer, medmindre der allerede var en vedtagen lovgivning.
Det ændrer sig jo allerede tilbage i marts, fordi vi blev nødt til at iværksætte en række initiativer, uden at der var hjemlet dertil.
Det sagde vi eksplicit.
Folketinget har ad flere omgange været med til at hastebehandle lovgivning, for at den nødvendige indsats for at dæmme covid-19 ind kunne finde plads.
Så jeg er fuldstændig grundlæggende enig i analysen, og derfor siger jeg også, at da vi træffer beslutningen i regeringen og efterfølgende kommunikerer om den, er vi ikke bekendt med, at der ikke er hjemmel til, at vi kan træffe den beslutning, som vi kommunikerer.
Jeg ville have holdt det samme pressemøde med det samme budskab om onsdagen, hvis jeg var opmærksom på, at der ikke var hjemmel, men ville selvfølgelig have tilføjet: Folketing, det her kræver en hastebehandling, så vi får lovhjemmelen på plads, og det vil vi bede om sker så hurtigt som overhovedet muligt.
Tilbage står jo flere ting: Der er begået en fejl her i forhold til den nødvendige hjemmel, hvad angår aflivningerne.
Men der står jo altså også, at vi risikerer en forsinkelse nu i forhold til – desværre – at få aflivet de dyr, som vi bliver nødt til at få aflivet.
Pernille Skipper (EL), 2020-11-10:
Det har jeg hørt, og det er jo sådan set et godt første svar og et godt skridt på vejen til at få afdækket, hvad det er, der er sket.
Jeg vil gerne have lov at holde fast i, at jeg tror, at der som minimum er to ting, der er gået galt.
Det ene er den manglende lovhjemmel, og det andet er, at noget jo altså tyder på, at man i Fødevareministeriet eller i hvert fald i Fødevarestyrelsen har været advaret om den her risiko uden at handle på den og har ladet syge mink overleve på trods af en advarsel om risiko for en muteret virus.
Det synes jeg også er ganske, ganske alvorligt, og derfor tak for det første svar, som vi har hørt, men det er også en melding om, at vi i Enhedslisten ikke synes, at det er nok.
Vi har indkaldt til et samråd, for vi skal have styr på tidslinjerne: Hvem vidste hvad hvornår?
Hvorfor er der ikke en sammenhæng imellem det, fødevareministeren siger den ene dag og den anden dag?
Det skal afdækkes fuldt ud.
Det er en ganske alvorlig sag, og det tror jeg sådan set at statsministeren har forstået, men nu er det så også understreget herfra.
Derfor håber jeg selvfølgelig også, at statsministeren vil sørge for at kommunikere til sin fødevareminister, at det ville være rigtig godt, at vi kunne få det samråd, der er indkaldt til, meget snart.
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Sådan bør det jo være under enhver regering i enhver sag.
Det har jeg sådan set altid ment, og det ændrer sig ikke, fordi jeg er statsminister.
Så vil jeg bare glæde mig over den ansvarlighed, der også ligger i kommentaren her, for det er en sundhedskrise, vi står i.
Det er en sundhedskrise, og der er nu en alvorlig risikovurdering fra Statens Serum Institut og fra sundhedsmyndighederne, og den kan man i mine øjne ikke sidde overhørig.
Pernille Skipper (EL), 2020-11-10:
Tak for det.
Det er jeg fuldstændig enig i, og derfor må jeg også sige, at lige så bekymret jeg er for den proces, der er gået forud for det her, lige så skuffet er jeg over, at vi har en højrefløj, som kommer til at tage sundheden som gidsel i den her diskussion.
Selv om man skal sørge for, at lov er lov og den skal overholdes, og man skal finde de ansvarlige, så burde den lovgivning simpelt hen blive hastet igennem, så vi kunne få lovgrundlaget på plads og vi kunne sikre sundheden ikke bare i Danmark, men også globalt.
Mit sidste spørgsmål, som jeg virkelig gerne vil stille, handler også om nordjyderne, som meget af det her gør i de her dage.
De er udsat for en meget hård nedlukning, og det gælder også de arbejdsløse deroppe, da beskæftigelsesindsatsen stort set er lukket ned.
Altså, der er jo ikke nogen, der i sin vildeste fantasi tror, at man kan finde sig et arbejde deroppe lige nu.
Vil statsministeren ikke godt være sød at sige, at der i forbindelse med de hjælpepakker, vi sender af sted, også skal være en såkaldt død periode til de dagpengemodtagere og de sygedagpengemodtagere, der er i Nordjylland, og som ikke har en jordisk chance for at finde sig et arbejde lige nu?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Det synes jeg i hvert fald ikke på nogen måde lyder som et urimeligt krav, og vi har jo arbejdet med den her måde at tænke på i de andre hjælpepakker, når der har været tale om generelle nedlukninger.
Vi er i en situation lige nu, hvor vi har et fald i antal smittede, og det er, siger jeg bare, ret vildt, fordi situationen i stort set resten af Europa eller i hvert fald i rigtig, rigtig mange lande jo er det modsatte, nemlig en epidemi, hvor der er en meget, meget voldsom smitteudvikling, og hvor epidemien nogle steder reelt er ude af kontrol der, hvor man står lige nu.
Så hvordan vi får hjulpet dem, der allerede har mistet deres arbejde, i Nordjylland godt igennem det her, og hvordan vi så i øvrigt gør alt, hvad vi kan, for at de virksomheder, som er nedlukket nu, hurtigt kommer i gang, indgår vi meget, meget gerne i en diskussion af.
Der er sket en fejl, i forhold til at det viste sig, at der ikke var hjemmel til den beslutning, regeringen traf i sidste uge.
Jeg vil gerne gentage, og jeg vil gerne understrege, at jeg mener, det var en rigtig beslutning, og den står vi på mål for.
Når der ligger en risikovurdering af den karakter, der ligger fra Statens Serum Institut og fra sundhedsmyndighederne, så mener jeg ikke, at nogen regering, og jeg bliver nødt til at tilføje heller ikke noget ansvarligt parti, kan sidde den overhørig.
Folkesundheden bliver nødt til at være det vigtigste.
Ganske mange af de nordjyder, der er smittet med covid-19, er smittet på grund af mink, og på grund af mutation er der en risiko i forhold til en fremtidig vaccine.
Så jeg mener, at substansen og indholdet fortsat er det samme.
Så er der sket en fejl i forhold til manglende lovhjemmel for beslutningen.
Det er en fejl.
Det er også en beklagelig fejl, og i lighed med hvad andre kolleger har sagt her i dag, er jeg også af den overbevisning, at det forløb selvfølgelig skal undersøges.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-10:
Så statsministeren står her i Folketingssalen i dag og frikender sig selv og regeringen.
Lovbrud kaldes fejl, og løgn kaldes uklar kommunikation.
Jeg synes, det er rystende, og jeg synes, det er voldsomt, voldsomt skadeligt for folkestyret og for demokratiet.
Jeg synes, det bør stoppe her; lad os få sat en stopper for enhver form for magtmisbrug, også selv om man synes, at hensynet til folkesundheden åbenbart er vigtigere.
Jeg og Nye Borgerlige kommer til at sætte et mistillidsvotum til afstemning i Folketingssalen, og når statsministeren ikke selv vil drage konsekvenserne af de lovbrud og den løgn, der er foretaget, så håber jeg, at demokratiet, at folkestyret, vil gøre det.
Jeg forestiller mig, at statsministeren håber, at regeringen vil blive beskyttet af venstrefløjen, men det tror jeg faktisk ikke.
For der findes heldigvis også ordentlige og retskafne mennesker på venstrefløjen, for hvem forskellen på løgn og sandhed, uret og ret betyder noget.
Tror statsministeren virkelig, at sagen slutter her?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Det synes jeg ikke den skal.
For selvfølgelig skal det, når der bliver begået en fejl, afdækkes, hvad det er, der ligger til grund for det.
Så det tror jeg ikke, og det mener jeg heller ikke det skal.
Jeg er jo af den principielle overbevisning, at man skal lade sig undersøge, og det gælder alle regeringer, og i øvrigt også, at undersøgelser, der er bestemt af andre, skal kunne fortsætte, når man tiltræder som regering.
Så svaret på det er nej.
Jeg bliver nødt til at angribe spørgsmålet omkring magtmisbrug.
Regeringen har haft en eneste interesse i den her sag, og det er folkesundheden, hvad der desværre nu nødvendiggør, at danske mink slås ned, hvad der er ulykkeligt og en tung beslutning.
Det har intet med magtmisbrug at gøre, men på grund af en beklagelig fejl har der ikke været lovhjemmel til den beslutning, der er truffet.
Og i det øjeblik regeringen bliver bekendt med det her, overgår der også en besked til Folketinget, og så skal vi selvfølgelig have den lovhjemmel på plads.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-10:
En minister straffes, hvis han forsætligt eller af grov uagtsomhed tilsidesætter de pligter, der påhviler ham efter grundloven eller lovgivningen i øvrigt eller efter hans stillings beskaffenhed.
Sådan står der i ministeransvarsloven, og en minister med tusindvis af højt betalte djøf'ere i ryggen kan ikke bare sige: Det vidste jeg virkelig ikke.
Undskyldelig uvidenhed gælder ikke for ministre.
En restauratør får en bøde af fødevareministeren for at glemme at sætte et kryds i et skema, erhvervsdrivende forventes at kende og administrere et virvar af love og regler, og der falder brænde ned, hvis de overser bare én paragraf.
Så skal ministre kunne frikende sig selv for løgn og lovbrud?
Mener statsministeren virkelig det?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Der er to ting: Da vi træffer den meget svære beslutning, vi træffer i sidste uge omkring aflivningen af danske mink, er der et hjemmelspørgsmål i forhold til kompensationsdelen, men ikke i forhold til aflivningsdelen, og det er en fejl, og den skal selvfølgelig undersøges.
Jeg vil mene, at den rigtige måde at gøre tingene på, også i den her sag, er, at når der bliver begået en fejl, skal det forløb afdækkes og undersøges, og det har jeg allerede givet et tilsagn om igangsættes.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-10:
Regeringen har brudt loven; det er alle vist klar over efterhånden.
Gennem løgn, fortielser og bortforklaringer har fødevareminister Mogens Jensen forsøgt at dække over sin egen forbrydelse.
Statsminsteren har altså en minister i sin regering, der bryder loven og lyver om det.
Fødevareminister Mogens Jensen har i de senere dage modsagt sig selv flere gange.
Det kan ikke alt sammen være rigtigt.
Logisk set må halvdelen mindst være usandt og dermed en løgn.
Hvilke konsekvenser vil statsministeren tage af det?
Vil ministeren blive skiftet ud?
Vil regeringen gå af?
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-11-10:
Der er tale om et såkaldt samlelovforslag på det finansielle område, og det drejer sig hovedsagelig om en række direktiver, der skal implementeres.
Det fremsatte lovforslag indeholder 71 ændringer i 10 forskellige love – love, som kun har ganske perifer indbyrdes relation.
Dette har der også været rejst en kritik af i høringsfasen.
Et så stort samlelovforslag øger sandsynligheden for overimplementering, og det går vi i Venstre ikke ind for.
Det var også grunden til, at vi, da vi havde regeringsmagten, nedsatte et overimplementeringsudvalg med otte ministre, der skulle sikre, at Danmark ikke overimplementerede lovene fra EU.
Det kan den nuværende regering godt lære meget af.
Tilbage til substansen i lovforslaget.
Ændringerne på det finansielle område har til formål at øge forbruger- og investorbeskyttelsen og sikre et styrket målrettet tilsyn på bl.a. bæredygtigheds-, hvidvasknings- og betalingsområdet.
Jeg vil nøjes med at kommentere nogle af de ændringer, der er væsentlige i lovforslaget, da tiden på ingen måde tillader, at jeg kan kommentere dem alle, selv om jeg gerne ville.
Hvidvaskningsbegrebet må siges at have fyldt meget i debatten de seneste par år.
Derfor er det vigtigt, at hvidvaskningsloven indeholder regler om muligheden for at samarbejde med udenlandske tilsynsmyndigheder.
Hvidvaskningsloven indeholder i dag bestemmelser om Finanstilsynet og Spillemyndighedens mulighed for at samarbejde med andre myndigheder i andre EU- og EØS-lande.
Men der er ikke tilsvarende regler for Erhvervsstyrelsen eller for Advokatrådet.
Med lovforslaget vil Erhvervsstyrelsen og Advokatrådet få mulighed for at samarbejde med tilsynsmyndighederne i andre lande med hensyn til tilsynet med revisorer, ejendomsmæglere, kunsthandlere og advokater efter hvidvaskningsloven.
Venstre bakker op om, at rammerne i hvidvaskningsloven justeres.
For at bekæmpe hvidvask effektivt er landene nødt til at stå sammen i fælles front.
Vi vil og skal ikke acceptere hvidvaskning af penge.
Lovforslaget sikrer også bedre vilkår for forbrugerne.
Med lovforslaget får Finanstilsynet mulighed for at føre et effektivt tilsyn med gebyrer for grænseoverskridende betalinger i EU.
Formålet er at sikre, at der er lave gebyrer på grænseoverskridende betalinger i EU, og at der bliver en større gennemsigtighed i forhold til gebyrerne for forbrugerne.
Som Venstres forbrugerordfører er jeg tilfreds med, at der kommer større gennemsigtighed.
Et andet centralt element er, at der indføres et forbud mod indløsning af anonyme forudbetalte kort, som er udstedt i såkaldt tredjelande.
Det er vigtigt, således at vi sikrer, at Danmark og resten af EU ikke involveres i eksempelvis terrorfinansiering.
Som udgangspunkt kan Venstre tilslutte sig lovforslaget, men vi har et par spørgsmål, som vi kommer til at stille i udvalgsbehandlingen.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-11-10:
Hvis det bliver således, at færøske menigheder og kirker skal oversætte deres prædikener, fordi de er under mistanke for et eller andet, så er det i hvert fald en sag, som jeg vil forfølge, så længe jeg kan.
Jeg synes, det er helt grotesk.
Det tredje spørgsmål vedrører den radar, der skal opsættes på Færøerne.
Det er der mange der er nervøse for, for der har ikke været militære installationer på Færøerne i mange år.
Mange er bange for at blive inddraget direkte i en militær konflikt, og mange husker historien fra den kolde krig, hvor færøske myndigheder blev bypassed.
Personligt støtter jeg tanken om at opsætte en radar på Færøerne.
Vi bliver nødt til at beskytte de vestlige værdier i disse dage, men man kan ikke forsvare de vestlige værdier ved at tilsidesætte de vestlige værdier.
Man bliver nødt til at inddrage de færøske myndigheder fuldt og helt i det, der skal ske, hvis det skal ske.
Derfor er det sidste spørgsmål: Kan statsministeren garantere, at de militære installationer, som der nu er på tale at opsætte på Færøerne, ikke vil blive opsat, før Færøernes demokratiske forsamling har sagt god for dem?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Tak, og tak for talen.
Nu er vi jo startet med drømme, så nu synes jeg, vi skal prøve at gå over til lege.
Vi kan lege, at vi vil have en tredjedel af vores natur til lands og til vands som plads, der er målrettet naturen i mere eller mindre omfang.
Så smider vi redskaberne væk, og så finder vi frem til i fællesskab, hvordan vi når drømmene på den ene tredjedel af landarealerne – eller 30 pct. eller 34 pct.; det er lidt afhængigt af, hvor vi arbejder henne.
Kunne man forestille sig, at Venstre ville være med til det?
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Med al respekt for at vi smider redskaberne væk og prøver at lege – det kan sådan set have et formål i sig selv, men det her er sådan set alvorligt nok, så det er ikke kun en leg – vil jeg have svært ved ligesom at sige, både hvad det har af økonomi i sig, og hvad alternativerne vil være til at opnå den målsætning, som jeg fornemmer der også er bred opbakning til, og som jeg fornemmer vi deler.
Jeg fik ikke sagt det før – jeg tror, at ordføreren for forslagstillerne var inde på det – men vi kan sådan set godt se os i at lave en biodiversitetslov.
Det er selvfølgelig afhængigt af, hvad man så lægger ind i den; det er klart.
Det er jo nemt nok at sige, at man vil lave en biodiversitetslov.
Det afhænger jo af, hvad der så ligesom ligger i det.
Men vi vil sådan set godt gøre det, også lave nogle mål, som vil være bindende for Folketinget.
Der er jo ikke noget, der er mere bindende, end at et flertal altid kan ændre det, men lidt inspireret fra vores klimalov, hvor vi også går ind og siger, at det her er det, vi vil gå efter, og det binder vi os så på, og så finder vi så redskaberne undervejs.
Så så langt vil jeg godt strække mig i forhold til legen – i gåseøjne.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Jeg synes jo, det lyder godt, og jeg tænker, at hvis man sætter de der konkrete mål og delmål for naturen, er det jo dem, vi skal arbejde frem imod, og så skal vi finde ud af, hvordan vi arbejder frem imod dem.
Der har vi jo meget videnskab, og vi har masser af forskere rundtomkring, biologer, som ved noget om, hvad det er, der skal til.
Der skal plads til, det har vi fået at vide, og det tror jeg vi alle sammen er klar på, altså at det er det, det handler om.
Men noget plads har mere værdi end andet plads.
Noget plads kan faktisk både tilgodese natur og klima.
Så hvad tænker ministeren om at lave et projekt, et arrangement eller et forløb, hvor vi får videnskabsfolkene ind og sammen med dem finder ud af, hvordan vi når de der mål på en tredjedel af vores landarealer og vandarealer?
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Jeg ved ikke, hvad ministeren mener – det kan ministeren jo sådan set selv redegøre for – men jeg tænker, at ordføreren for forslagsstillerne mente ordføreren, altså hvad ordføreren for Venstre mener.
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi netop kigger på, som ordføreren også rigtigt siger, den videnskab, de forskellige interessenter, som arbejder med de her ting.
Jeg er lægmand ud i det her.
Jeg nyder også naturen, som fru Mette Gjerskov beskrev så smukt før, og som vi alle sammen gør.
Men jeg ønsker så også, at der er, kan man sige, en sammenhæng i de ting, vi gør.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Tak, og tak til ordføreren.
Nu skal vi jo også efter det her beslutningsforslag debattere ordførerens eget beslutningsforslag, men jeg bliver så nysgerrig, når jeg hører det her, for det er jo fantastisk at se Venstre i en ny rolle, når det kommer til naturen, efter 4 års ørkenvandring.
Derfor er jeg sådan lidt nysgerrig efter at høre – for alt, hvad der bliver sagt, er meget åbent: Med den her nye naturvækkelse, der er sket i Venstre, hvilke overvejelser har man gjort sig om, hvad det er for nogle mål, man selv ønsker at sætte?
Altså, hvor meget natur skal vi have, hvad end det er målt i procenter eller hektarer?
Hvor er det, man vil hen?
For jeg synes, det er sådan lidt svævende og virker, som om man vil en hel masse: Vi gjorde ikke så meget selv, da vi var i regering, men nu vil vi noget; vi ved bare ikke hvad.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Jamen det er helt fair at spørge om det.
Altså, det, jeg bare argumenterer for, er, at jeg har brug for også at vide, jævnfør mit svar til fru Susanne Zimmer før, hvad det så er, vi får ud af det.
Jeg kan godt sætte mig et mål om, at det eksempelvis ikke må gå tilbage for rødlistearter over de kommende 10 år.
Jeg kan også sætte mig det mål, at vi skal have et bestemt antal hektarer urørt skov; det kan vi også diskutere, men det er et af de redskaber, vi også selv ønsker at bringe i anvendelse.
Vi har et ønske om mere skov i det hele taget.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-10:
Er det meningen, at ordføreren for forslagsstillerne stiller spørgsmål til mig?
Jeg bliver nødt til at spørge: Hvad koster det?
Før kan man jo ikke sige hverken ja eller nej til et forslag.
Men vi er jo enige i den fælles EU-ambition om de 30 pct.; det er vi fuldstændig enige om, så det er ikke noget problem.
Vi vil gerne have mere natur, men vi vil bare også gerne sikre os, at det er natur i hånden og ikke på taget: Det skal være finansieret.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Men jeg tror ikke, det er et mål i sig selv at have eksempelvis et bestemt antal hektarer med mere plads.
Jeg er enig med SF's ordfører i, at det er et mål i sig selv at få skabt mere plads, men det er jo ikke bare pladsen i sig selv, det handler om, men også hvilken plads.
Hvorhenne er det, at vi kan se, at biodiversiteten simpelt hen kan få en udfoldelse, som er stærkere, end hvis man valgte et andet område?
Der er altså meget, meget stor forskel på, om man vælger, lad os sige 1.000 ha ét sted eller 1.000 ha et andet sted, som måske kunne være meget fragmenteret, altså i stedet for at gøre det i en sammenhæng.