runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-09:
Så står vi her igen til den årlige udskydelse af revisionen af de her ulovlige logningsregler.
Det er regler, som vi siden 2016 har vidst er i strid med EU-retten, fordi de udgør et voldsomt indgreb i privatlivet, og derfor kunne jeg måske også godt have genbrugt den tale, som jeg havde skrevet til udskydelsen i 2020 – men så alligevel ikke, for der er jo faktisk sket noget.
EU-Domstolen afsagde nemlig den 6. oktober 2020 sin afgørelse i La Quadraturedommen, som jo netop er den dom, som skiftende regeringer har gået og ventet på, og som ministeren jo så også har brugt som en årsag til at udskyde en regelændring sidste år.
Den dom fastslog og gentog princippet fra Tele2-dommen fra 2016, nemlig at generel og udifferentieret logning er i strid med EU-retten, fordi logningen udgør et særlig alvorligt indgreb i privatlivets fred og gør det muligt at lave en meget præcis profil af de berørte personer, ligesom masselogningen også kan have en negativ indvirkning på udøvelsen af ytringsfriheden samt udgøre en risiko for misbrug og ulovlig adgang.
Den nye dom tydeliggør dog, at muligheden for logning med henblik på beskyttelse af den nationale sikkerhed, ikke er i strid med EU-retten.
Men det ændrer ikke på, at de danske regler skal ændres, for vi bruger jo netop ikke kun logningen til beskyttelse af den nationale sikkerhed, man også i forhold til mange andre kriminalitetstyper.
Den nye dom selv siger derudover, og det er meget vigtigt for det her lovforslag, at generel og udifferentieret logning heller ikke kan opretholdes midlertidigt.
Den fortsatte opretholdelse af de eksisterende regler, som ministeren lægger op til, er således i strid med EU-retten og er ikke mindst i strid med den grundlæggende ret til privatliv.
Ministeren har da også på et samråd om dommen i januar erkendt, at man faktisk ikke kan håndhæve og sanktionere efter de danske regler, hvis teleselskaberne skulle vælge at standse logningen.
Men jeg synes, at man sætter teleselskaberne i en ret penibel situation, fordi man beder dem om at fortsætte.
Jeg er godt klar over, at ministeren har lagt en skitse frem til et nyt regelsæt, og det vil jeg også kvittere en lille smule for.
Men SF har mange spørgsmål til den lovskitse, fordi ministeren i meget høj grad lægger op til at videreføre de eksisterende danske regler, og man vil heller ikke afgrænse den generelle logning til kun at gælde den nationale sikkerhed.
Og det fremgår da også af skitsen, at der er en væsentlig procesrisiko, og det synes jeg er bekymrende.
Selvfølgelig skal politiet have efterforskningsredskaber, men der skal være proportionalitet mellem forbrydelsen og indgrebet, og vi kan i hvert fald ikke bruge det som en begrundelse for at masseovervåge alle borgere.
Men det bliver et nej tak herfra – det gjorde det i øvrigt også sidste gang, da vi drøftede det her lovforslag.
SF mener ikke, at overvågning giver frihed, og vi kan ikke støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-09:
Tak for ordet, formand.
Det her føles jo som lidt af et deja-vu, altså noget, vi har prøvet før.
Normalt er jubilæer og runde fødselsdage noget, der skal fejres.
Det er det ikke i dag.
For ikke bare første, anden, tredje, fjerde, femte, sjette, syvende, ottende, niende, men nu tiende gang bliver der nølet med hensyn til ændring af logningsreglerne med en ny udskydelse af revisionen.
Jeg synes, man er blevet lige lovlig meget inspireret af Nephews sang »Igen & Igen &«, eller også er det måske Britney Spears' »Oops!... I Did It Again«, vi er ude i.
Fra Radikale Venstres side ser vi det i hvert fald som en skandale, at revisionen af reglerne nu igen og igen og ... udskydes.
Så retstilstanden er fuldstændig som forudset: Ulovlig logning kan ikke finde sted.
Med andre ord er masseovervågning af uskyldige danskere selvfølgelig ikke muligt.
Det er sådan, at man selvfølgelig skal rette op på den praksis og de domme, der bliver afsagt, og den her er altså fra 2017.
I 2017 blev Danmark altså dømt som taber på grund af den lovgivning, vi har – i hvert fald den praksis og bekendtgørelse, vi har.
Det svarer til, at man kører hurtigere på motorvejen, fordi hastighedsgrænserne måske ændres næste år.
Det kan man naturligvis ikke.
Nu er den gældende praksis ved en ny EU-afgørelse i oktober sidste år – fuldstændig som de tidligere gange – igen blevet fastslået.
Derfor skal vi hurtigst muligt rette ind og følge den rigtige vognbane.
Jens Rohde (UFG), 2021-04-09:
Jeg ved godt, at det ikke er EU, vi diskuterer som sådan, men jeg kan ikke lade være.
Hørte jeg rigtigt, fru Rosa Lund, at Enhedslisten her hyldede Det Europæiske Fællesskab og EU-Domstolen for at være dem, der sikrer borgernes rettigheder, og skal jeg tage det som udtryk for, at der er en bevægelse på vej i Enhedslisten til også at anerkende og hylde EU-retten som den, der for alvor har opgaven med at sikre borgernes rettigheder, når medlemsstater svigter?
Rosa Lund (EL), 2021-04-09:
Hr. Jens Rohde hørte i hvert fald rigtigt, at det er sådan en lidt blandet fornøjelse, at den her dom kommer fra lige præcis EU.
Det er ikke på den måde skrevet i vores EU-retning eller EU-politik, men jeg vil da gå så langt som at sige, at vi jo har lagt mærke til flere steder, at det faktisk er EU, som sikrer rettigheder, bl.a. særlig på asylområdet.
Naser Khader (KF), 2021-04-09:
Regeringen foreslår med dette lovforslag at udskyde revisionen af logningsreglerne til folketingsåret 2021-22.
Justitsministeren forventer samtidig med fremsættelsen af lovforslaget at kunne præsentere en skitse til den kommende materielle revision af de danske regler på området.
Registrering og opbevaring af oplysninger om tale- og internettrafik er et centralt redskab for politiet og efterretningstjenesterne at bruge i forhold til større forbrydelser.
Det gælder bl.a. i kampen mod terror og bander.
Det skal understreges, at det kun er i særlige tilfælde, at oplysningerne vil blive brugt.
Politiet og efterretningstjenesterne skal have en dommerkendelse for at få dem udleveret, og så skal strafferammen for lovovertrædelsen være mindst 6 år.
Det er vigtigt, at udformningen af de nye logningsregler og fastlæggelsen af førnævnte doms rækkevidde sker i oplyst fællesskab med de øvrige EU-lande og Europa-Kommissionen.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Jens Rohde (UFG), 2021-04-09:
Men der er dog tale om verdenshistoriens vel snart længst udsatte premiere på en revision af den her lov.
Og jeg bliver en lille smule bekymret, når jeg hører hr. Jeppe Bruus' argumentation, for hvis vi tænker den tanke til ende, at man kan gøre alt, hvad man vil, i kriminalitetsbekæmpelsens navn, så forsvinder ethvert retsgrundlag jo for den enkelte borger.
Og det er jo det, det her handler om.
Det er da muligt, at hr. Jeppe Bruus eller justitsministeren eller andre ikke er enige i alt, hvad der står i charteret om de europæiske rettigheder eller artikel 2 i traktaten, eller hvad ved jeg, men idéen med at have en traktat er jo netop, at man så har et retsgrundlag, og så har man en domstol, der fortæller, hvad der er ulovligt, og hvad der ikke er ulovligt.
Hvor længe synes hr. Jeppe Bruus den her retsløse tilstand, hvor vi befinder os i et ingenmandsland i forhold til teleselskaberne og den enkelte borger, skal fortsætte?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Det gør de nede på Lolland.
Det gør de hjemme hos mig i Kalundborg og i Odsherred og i Holbæk og i Slagelse.
Alle de steder, hvor der er mangel på læger, får man jo dårligere service.
Så det her er jo et redskab blandt mange andre redskaber.
Jeg påstår ikke, at en tjenestepligt kan stå alene eller løse noget alene, men det er med til at sikre mere lægebistand.
Det er jo ikke den perfekte eller optimale løsning, men det er et redskab til at understøtte lægedækningen i de egne af landet, hvor der er mangel nu og her.
Så skal vi også huske, at rigtig mange nyuddannede, og det gælder for alle områder, ender med at slå sig ned der, hvor de tager deres uddannelse.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Jeg har bare et kort spørgsmål: Hvornår kommer indkaldelsen til forhandlingerne?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Jeg er ikke sikker på, at jeg er den rigtige at spørge om, hvornår regeringen indkalder.
Jeg repræsenterer Socialdemokratiet fra den her talerstol, så det er jo noget, man skal spørge regeringen om.
Men jeg er sikker på, at indkaldelsen er på trapperne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Nej, men nu havde jeg kun et spørgsmål til ministeren, og så tænkte jeg, at du er den næstbedste at spørge.
Du er nok lidt tættere på det end jeg, men jeg kan da spørge ministeren, når jeg går forbi ham, når jeg skal op og tale fra talerstolen.
Så må vi se, om vi kan få en dato på det.
Tak for det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Ja, det er en god plan.
Per Larsen (KF), 2021-04-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu handler det her jo meget om det helt akutte problem, vi står lige midt i, med lægemangel.
Og begrebet akut kan man så strække ud, for det har faktisk været et problem i rigtig lang tid.
Sådan som det ser ud ifølge den prognose, som PLO arbejder med, kommer vi jo til at skulle op og have omkring 5.000 praktiserende læger.
Vi har 3.300 i øjeblikket.
Hvad tænker man i Socialdemokratiet om den situation, at vi jo kommer til at mangle endnu flere læger fremadrettet, hvis ikke vi gør en massiv indsats for at få uddannet nogle flere praktiserende læger?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Det er jo en debat, vi har haft før, også på foranledning af Det Konservative Folkeparti, og med ønske om at uddanne flere.
Vi skal jo selvfølgelig så altid sørge for, at der kommer nogle penge på bordet, når vi gør det.
Det koster jo noget, det koster mange penge, og det er nogle penge, vi skal investere, for der skal uddannes flere læger.
Det, der altid er vigtigt at have med i den diskussion, er – og det ved ordføreren selvfølgelig rigtig godt som nordjyde – at det er afgørende ikke bare, at vi uddanner tilstrækkeligt med læger, men også, at de bliver uddannet, så vi sikrer, at de er der, hvor vi har behov for dem.
I sin tid, da man lavede en lægeuddannelse i Nordjylland, var det jo meget, meget modigt og ambitiøst og progressivt, at man insisterede på det, selv om man mødte enorm modstand politisk og sundhedsfagligt rundtomkring, for det har jo været med til, at der vil være bedre lægedækning i Nordjylland til gavn for os alle sammen, lige så vel som det, at man lavede en ny sygeplejerskeuddannelse i Holbæk, er med til at sikre sygeplejedækning i det nordlige Vestsjælland.
Så det er helt afgørende hele vejen igennem, at vi ikke kun har fokus på at uddanne tilstrækkeligt med læger, men også på at få folk derhen, hvor vi har behov for dem.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Men er det ikke blot at give de borgere, der bor nede i Nakskov, på Lolland, i hele Region Sjælland, en dårligere behandling end andre?
Det er jo det, vi gør ved at sige, at der bliver tjenestepligt dernede, i stedet for at lytte til nogle af de læger, der siger: Vi kan udbygge vores klinik.
Nå, så bliver der ikke noget.
Der kunne man jo gå ind at gøre det, eller man kunne sige, at vi sikrer, at der er nogle barselspenge til mange af de kvindelige læger.
Wauw, så kan de måske blive længere.
Eller man kunne gøre noget for de ældre læger her og nu.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Der er jo i virkeligheden rigtig mange ting, som jeg også sagde i min tale.
Man bliver nødt til at gøre mange ting på en gang.
Noget handler i virkeligheden også om at vinde tid.
Eksempelvis i Region Sjælland, som både jeg og Dansk Folkepartis ordfører kommer fra og bor i,
kan vi se, at problemet er meget presserende, og måske allerede om 2 år vil der alene i Region Sjælland være 100.000 borgere, som ikke har adgang til egen praktiserende læge.
Så bare det at vinde tid kan hjælpe os rigtig godt på vej.
Det handler altså om forskellige tiltag for at sikre, at nogle af de læger, der er der, lige kan tage måske et halvt år eller et helt år mere.
Altså, hvert et år hjælper os, i forhold til at der skal nye læger ud.
Det, at der i vores egen region, Region Sjælland, er kommet regionsklinikker, er med til at afhjælpe det, så der er rigtig meget, vi kan gøre for at vinde tid og for at afhjælpe problematikken, mens vi så skal til at uddanne læger.
Og det er jo i virkeligheden ikke nok at uddanne tilstrækkeligt med læger, og det er det, der er en del af pointen her.
Per Larsen (KF), 2021-04-09:
Jeg vil faktisk gerne holde lidt fast i det samme i forhold til det her med tvang.
Man har en uddannelse, som betyder, at de studerende i vid udstrækning flyttes rundt i forbindelse med deres lægeuddannelse, men ikke nok med, at de har masser af kliniktid i selve uddannelsesforløbet, for når de så er færdige, skal de i klinisk basisuddannelse, som typisk er et sted, hvor de bliver flyttet rundt, alt efter hvor der er plads, og efterfølgende skal de i en introstilling.
Synes ministeren det er rimeligt?
Hvis det er sådan, at man vil have yderligere et halvt år lagt oveni, mener ministeren så ikke, at det kan være problematisk, i forhold til at de har påbegyndt en uddannelse, hvor der i forvejen er meget flytteri, at lægge mere flytteri ind, sådan at det faktisk kan være afskrækkende at søge ind på lægeuddannelsen, når man skal flytte så meget?
Samtidig er der også det problem, at de så bliver speciallæger et halvt år senere, end de ellers ville have været, fordi man forlænger uddannelsen, og det giver også et problem i den anden ende.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Mange, mange tak for det spørgsmål.
Jeg synes faktisk, at det meget godt beskriver situationen.
For allerede i dag er det nemlig sådan – og det er fuldstændig korrekt, som det bliver fremført her af hr. Per Larsen – at en del af uddannelsen indebærer, at man, fordi der er forskellige elementer, bliver flyttet rundt i landet, før man er færdiguddannet speciallæge.
Det er der allerede i dag en stor del af.
Det er nogle steder i den offentlige debat blevet fremlagt, som om det er helt nyt, og at det har et element af tvang over sig, som er helt anderledes, end hvad vi har nu og her.
Det er ikke helt rigtigt, for nu og her har vi nemlig en situation, hvor der er nøjagtig samme elementer i forbindelse med forskellige dele af uddannelsen, nemlig at man skal rundtomkring forskellige steder i Danmark i forbindelse med sit speciale m.m.
Og det er så det, vi groft sagt foreslår at udvide noget mere, for vi har brug for dem nu og her til at løse et konkret samfundsproblem.
Jeg har godt hørt, at lægerne ikke er tilfredse med det, og derfor ser jeg frem til at drøfte det med dem, men jeg kan jo ikke tage forskud på den drøftelse nu og her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Det er en genudsendelse, der bliver ved med at køre igen og igen, og nu har vi haft en fantastisk dag i dag indtil videre, og nu er der blevet indkaldt til forhandlinger om revision af offentlighedsloven, og det er jo noget, som er rigtig positivt.
Kunne vi ikke få samme gode, konstruktive tilgang fra ministerens side?
Jeg ved godt, der skal være stor sundhedsreform og alt sådan noget, men lad os nu sætte os sammen, når ministeren inviterer til forhandlinger om at løse problemet om lægemangel, og så sætter vi os ned og tager en grundig debat om det, vi får tallene på bordet, og så ser vi, om der kan indgås en politisk aftale, så det netop ikke bliver et slagsmål til næste folketingsvalg.
Jeg deler fuldstændig ministerens holdning til, at det er der ingen grund til at gøre, for borgerne har en forventning om, at vi får løst det her i stedet for.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Jeg var ikke med til den tidligere debat, men tak for referatet fra den tidligere debat her i Folketingssalen.
Jeg ser frem til at læse om det i medierne i løbet af dagen.
Lige nu og her har vi den her overenskomstforhandling, og jeg mener, det vil være rigtig klogt, hvis vi fra politisk side ikke går ind og har drøftelser, mens den pågår.
Så jeg synes, det klogeste ville være, hvis vi lige tænker os om og ser, hvornår det vil være rigtigt.
Men jeg er enig i, at det vil gavne, hvis det her forslag vil være et, hvor flere partier kan se sig selv i at have lyst til at tage ansvar for en løsning – og ikke kun en løsning på lang sigt, selv om det er fint nok at løse det på lang sigt, men også på en lidt mere kort og mellemlang sigt.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Mange tak for talen og bekymringen, som vi andre også har, samt for, at man gerne vil indkalde Folketingets partier.
Det siger vi ja tak til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Socialdemokraterne har andre ting i skuffen end tjenestepligt.
Et spørgsmål vil være: Hvis vi sender en helt nyuddannet grøn læge til Nakskov og vi får dobbelt så mange patienter til den læge, mener ordføreren så, at lægen vil blive der?
Eller vil der bare hele tiden komme en ny, og hvem er det så, der skal sikre, at oplæringen sker?
Er det så den ene læge, der står dernede?
Er det det, man vil gøre?
Vil man ikke gøre andre ting, så man kan tiltrække andre?
Altså, hvad andre værktøjer ligger der i Socialdemokratiets skuffe?
Per Larsen (KF), 2021-04-09:
Vi er rigtig glade for vores lægeuddannelse i Aalborg, og det kom jo bl.a. i stand, på baggrund af at der på daværende tidspunkt var en konservativ sundhedsminister, som fik det skib sat i søen.
Så det er vi rigtig glade for.
Nu nævner ordføreren det her med pengene til lægeuddannelsen, men synes man ikke i Socialdemokratiet, at det her problem er så væsentligt, at det bør have absolut højeste prioritet i vores sundhedsvæsen, at alle danskere har adgang til en praktiserende læge, som de kender, og som kender sine patienter?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Om jeg kan nævne det, spørger man.
Jeg er så nervøs for at komme med noget her.
Altså, jeg mener da i hvert fald, at jeg har haft venner, som har arbejdet i forsvaret, og som er blevet fordelt forskellige steder rundt i Danmark.
De har også fået en uddannelse i forsvaret, og de har i hvert fald ikke haft frit valg på alle hylder.
Det er, simpelt hen fordi vi har et problem, og vi er blevet spurgt af befolkningen igennem nu to valg i træk, de to sidste folketingsvalg, hvor det har været et kæmpestort tema, om vi ikke kan løse det her problem.
Og der synes jeg kun jeg har hørt partier sige: Det vil vi godt løse.
Og det vil vi godt løse, men med hensyn til hvad der så skal være af redskaber på bordet, er det jo ikke nok at løse det i 2030 eller 2035, hvor vi kan se, at der bliver flere færdiguddannede – det er en lang uddannelse, vi taler om her.
Det skal også løses her på den korte og mellemkorte bane, og der skal vi altså også være parate til at smøge ærmerne op og bruge de værktøjer, som ikke lige spreder jubel alle steder, og sige helt ærligt og åbent: Vi har brug for jer nu og her ude i Danmark; det er en kort periode af jeres liv, men vi har brug for det nu og her.
Martin Geertsen (V), 2021-04-09:
Nej, så havde jeg nævnt det her, altså hvis jeg syntes, det havde været så central en del af debatten, og jeg havde nok fremhævet det, hvis jeg syntes, at det var en gangbar vej.
Altså, vi tror mere på det med, som jeg også nævnte i min ordførertale, at vi bruger nogle forskellige tilskyndelsesmetoder, herunder også af økonomisk karakter med henblik på at kunne tiltrække praktiserende læger til de områder af Danmark, hvor udfordringen med at få sin egen praktiserende læge er størst.
Man skal jo bare lige huske: Når man taler lægeudfordringer, har man sådan en eller anden fornemmelse af, at det kun gælder ude i de tyndt befolkede egne af landet, men vi rykker jo altså også tættere på hovedstaden.
Som hr. Stinus Lindgreen ved fra sit øvrige sundhedspolitiske virke, er der jo også udfordringer i den her del af landet.
Så det er en landsdækkende problematik, hvor jeg tror, at uddannelse af flere læger og så økonomiske tilskyndelsesmidler kan være nogle af værktøjerne.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-09:
Tak for det.
Og tak til fru Liselott Blixt for at tage et vigtigt emne op.
Vi er jo alle på tværs af partierne interesseret i at sikre lægedækning i hele landet, så alle borgere har nem og lige adgang til behandling af høj kvalitet.
Vi har desværre i dag en situation med stor skævhed på tværs af landet, hvor det nogle steder er meget svært at dække behovet for praktiserende læger.
Det skal vi gøre op med for at sikre lighed i sundhed.
Det er der ikke én simpel løsning på.
Almen praksis er en helt afgørende del af vores sundhedsvæsen, og på sigt vil vi se flere og flere opgaver flyttet ud til egen læge.
Samtidig kan vi se i den demografiske udvikling, at der vil være et stigende behov i årene, der kommer, for flere ældre medborgere, flere personer med kroniske sygdomme og flere multisyge vil alt andet lige stille større krav til vores sundhedsvæsen.
Netop for disse grupper er kontinuitet i behandlingen særlig vigtig, så derfor skal der sikres lægedækning i hele landet.
I Det Radikale Venstre ser vi en lang række mulige tiltag, der i kombination kan afhjælpe problemet, mens vi venter på at få uddannet flere speciallæger i almen medicin, for det handler i vores optik om ikke at tvinge nyuddannede læger ud i almen praksis, men om at gøre det attraktivt for dem, der gerne vil, for det er nemlig til gavn for både læge og patient.
Den klassiske familielæge er nok ikke længere en gangbar model for langt de fleste, men det vigtige er, at vi stadig sikrer den samme høje sundhedsfaglige standard, og her skal vi omfavne fleksibilitet og nye måder at organisere almen praksis på.
Vi ser eksempelvis, hvordan flere læger går sammen i én praksis, så der skabes faglig sparring og fællesskab, eller hvordan man får andre til at tage sig af det administrative, så lægen kan fokusere på det lægefaglige.
For mange handler det jo ikke kun om lægen selv, for der kan være en eventuel partner, der skal have et job, der er måske børn, der skal i skole, og her er det lokale tiltag, der skal til.
Og så kan man også se på, om man kan fastholde de ældre praktiserende læger bare et par år længere, der så vil afhjælpe en del af problemet, og samtidig have mentorer for de yngre læger, der gerne vil ud i almen praksis.
»Folketinget anerkender, at der fortsat er lægedækningsudfordringer i store dele af landet, og at et flertal af de praktiserende læger har lukket for tilgang af nye patienter.
Folketinget anerkender også, at et stigende antal speciallæger i almen praksis på længere sigt vil kunne forbedre lægedækningen, men at der samtidig er behov for andre og hurtigere tiltag.
Tak for ordet.
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Nu har vi jo diskuteret tjenestepligt, eller i hvert fald nævnt ordet en del gange, som et muligt værktøj, så jeg vil bare spørge ordføreren til Venstres holdning om tjenestepligt som en løsning på det her problem.