Peter Hummelgaard (S), 2024-04-18:
Tak for ordet, formand, og også tak for de mange positive tilkendegivelser om lovforslaget.
Også på Færøerne er der blevet set positivt på lovforslaget, som det færøske hjemmestyre har tilsluttet sig, og derfor er jeg selvfølgelig også glad for at kunne notere mig her i dag, at der er bred opbakning til forslaget.
Jeg tror, vi alle kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende og også et trygt samfund, og derfor er det selvfølgelig også afgørende, at lovgivningen på justitsområdet på Færøerne er tidssvarende, og at den er af god kvalitet.
Det gælder ikke mindst retsplejeloven, som blev vedtaget for et par år siden, og straffuldbyrdelsesloven, som trådte i kraft sidste sommer.
Der ligger et stort arbejde bag udarbejdelsen af begge love, og derfor er det selvfølgelig også helt centralt for mig, at de holdes opdateret.
Med det her lovforslag lægges der jo først og fremmest op til en lang række ændringer af den færøske retsplejelov.
Den færøske retsplejelov er baseret på den danske retsplejelov, som den var affattet i 2018.
Der er siden hen gennemført en række ændringer af den danske retsplejelov, og formålet med lovforslaget er derfor at ajourføre den færøske retsplejelov, bl.a. med de ændringer, medmindre der selvfølgelig er færøske forhold, der kan begrunde en ændring.
Jeg vil ikke remse alle de foreslåede ændringer af retsplejeloven op her, men blot nøjes med et par af dem.
Lovforslaget indebærer for det første, at National enhed for Særlig Kriminalitet, altså NSK, der efterforsker og strafforfølger nogle af de mest ressourcetunge og komplekse sager i Danmark, efter anmodning fra Færøernes Politi kan få kompetence til at fungere på Færøerne.
Med lovforslaget sikres det dermed, at de specialiserede kompetencer, som NSK besidder, udbredes til også at omfatte Færøerne.
Der lægges samtidig op til, at det operative samarbejde til bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering, der er oprettet under NSK's ledelse, ligeledes skal kunne fungere på Færøerne.
Lovforslaget indebærer for det andet, at Det Uafhængige Tilsyn med Bevismidler, som blev oprettet i Danmark i 2022, får kompetence på Færøerne.
Det betyder, at der fremover vil blive ført tilsyn med behandlingen af tekniske beviser hos politiet og anklagemyndigheden på Færøerne.
Herudover omfatter lovforslaget en række præciseringer og justeringer af den færøske retsplejelov, som bl.a. har til formål at effektivisere straffesagskæden og indarbejde konsekvensændringer som følge af lagtingslovgivning om bl.a. forebyggende foranstaltninger mod hvidvask og finansiering af terrorisme.
Foruden de omfangsrige ændringer af den færøske retsplejelov lægges der med lovforslaget desuden op til en række ændringer af den færøske straffuldbyrdelseslov.
Den danske straffuldbyrdelseslov indeholder regler om, at en person, der er idømt en fængselsstraf i indtil 6 måneder, efter omstændighederne kan udestå straffen på sin bopæl med en elektronisk fodlænke.
Den færøske straffuldbyrdelseslov indeholder ikke tilsvarende ordninger, og det skyldes, at det på tidspunktet for udarbejdelsen af lovforslaget ikke var afklaret, om det var muligt at etablere og vedligeholde den nødvendige tekniske infrastruktur, som etableringen af en fodlænkeordning vil kræve.
Med lovforslaget lægges der så derfor op til at ændre den færøske straffuldbyrdelseslov, så der indføres fodlænke- og udstationeringsordninger på Færøerne, der svarer til ordningerne i Danmark, med de ændringer, som de færøske forhold tilsiger.
Da der ikke findes udslusningsfængsler på Færøerne, lægges der med lovforslaget desuden op til, at der kan etableres et antal udslusningspladser på en institution uden for kriminalforsorgen, og det er vurderingen, at en indførelse af fodlænke- og udstationeringsordninger på Færøerne vil kunne frigøre afsoningspladser og også lette kapacitetspresset hos kriminalforsorgen på Færøerne.
Det er desuden også vurderingen, at udstationeringsordningen kan bidrage til, at færinger, som afsoner længerevarende straffe i Danmark, på et tidligere tidspunkt vil kunne blive overført til afsoning på Færøerne.
Så jeg vil alt i alt med de bemærkninger endnu en gang takke for den modtagelse, der har været af lovforslaget, og for bemærkningerne i dag.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte opstå undervejs i behandlingen.
Tak for ordet.