runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Tak for ordet, og tak for talen.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at der i talen sådan set var utrolig mange ønsker, altså, det kunne være sådan noget med fødevarepriserne, og at der skulle kigges på noget klima, frivillige foreninger og alt muligt andet, og det, jeg undrer mig over, er, hvorfor der så ikke er nogen ændringsforslag fra Alternativet til de her ting.
For man står jo og siger, at det jo ikke bare skal blive ved skåltalerne, men det, man havde her, var det ikke lige præcis en skåltale, når der ikke er et eneste af de ændringsforslag, som vi skal stemme om senere i dag, som faktisk viser, hvordan man vil ændre nogle af de ting, man vil.
Så kan ordføreren ikke bare forholde sig til: Er det ikke præcis en skåltale, vi lige har hørt, hvor man står og kaster rundt med alle mulige ønsker, men ikke har stillet et eneste ændringsforslag, til en finanslovsdebat?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-10:
Jeg synes egentlig, en af de tidligere ordførere, hr. Ole Birk Larsen, sagde det meget godt.
Vi ved godt, at det her med ændringsforslag er en total skinmanøvre, og hvis der er nogen, der er i tvivl, vil jeg sige, at vi stillede ikke mindre end 13 ændringsforslag til et lovforslag, der var i salen i går, og der blev ikke lyttet.
Altså, det er jo reelt bare et spil for galleriet.
Det kan være, jeg kan bruge det på et SoMe-opslag og sige: Se, hvad jeg har sagt!
Men jeg er jo realistisk nok til at vide, at det ikke kommer til at give noget derude.
Så at andre partier vælger at bruge deres tid på at skrive det her, er super fint, men det nytter jo ikke noget, så længe vi har en regering, der ikke lytter til det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Det er jo den virkelige verden, vi sidder her og arbejder med.
Vi sidder som folketingsmedlemmer og behandler en finanslov.
Det er jo ikke Facebook, vi sidder og arbejder på.
Jeg synes ikke, det er for meget at forlange, at man, når man kommer og efterlyser en masse tiltag og beskylder andre folk for skåltaler, så selv gør sit hjemmearbejde og stiller ændringsforslag.
Altså, det er jo ikke for sjov, vi sidder herinde.
Så når man nu mener, at man har så mange ønsker til alverdens ting, burde man så ikke vise, hvad man gerne vil gøre i stedet for?
Noget koster penge, noget giver penge, og så skal regnestykket gå op.
Så er det ikke bare igen en skåltale, at man står og siger en masse ting, man gerne vil, men at man ikke har stillet et eneste ændringsforslag til det?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-10:
Nu håber jeg, at ordføreren har respekt for, at vi arbejder på hver vores måde, og hvis ordføreren betvivler, at vi arbejder hårdt på den her dagsorden, bliver jeg meget ked af det.
Vi synes ikke, at ændringsforslag nødvendigvis er den bedste tilgang til det her, for vi ved godt, at der ikke kommer til at være nogen ændringer.
Derimod har vi flere gange inden for den sidste måned indkaldt finansministeren i samråd for netop at høre hans stillingtagen i den her slags problem.
Det er der, vi føler vi bruger kræfterne bedst.
For ja, vi ønsker noget andet, men om man synes, det vigtigste er at skrive de her ændringsforslag, som man ved ikke kommer til at blive taget til efterretning, eller ej, er jo et udtryk for måden, vi arbejder forskelligt på politisk.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Tak for talen.
Finansministeren står jo i spidsen for en regering, der er ansvarlig for, at der er en historisk høj vækst i det offentlige forbrug.
Min opfordring til finansministeren er, at man måske bliver lidt bedre til at passe på skatteborgernes penge, for så vil der også være lidt rum til at håndtere nogle af de store udfordringer, som danskerne står med, og her tænker jeg specielt på de stigende fødevarepriser.
For hvis man kigger på, hvad der bliver brugt penge på, så står EU-bidraget – det, man giver hvert år – til at stige med 4 mia. kr. med den her finanslov.
Det, man giver ekstra i udviklingsbistand bare under den her regering siden sidste valg, er steget med 5 mia. kr. om året.
Tager man aftalen om 10. klasse, som bliver afskaffet, så koster den 2 mia. kr. om året.
Sammen giver det 11 mia. kr.
Skulle man sænke fødevaremomsen med 5 pct., ville det koste 6,5 mia. kr., så det er stadig væk et ret stort rum, man så kunne bruge på de ældre, på de syge og på børnene.
Men det handler jo om prioriteringer.
Men udfordringen for den her regering er, at man ikke prioriterer.
Man bruger bare flere penge.
Det viser de tal, man selv har, også, nemlig at væksten i det offentlige forbrug er tre gange højere end det, gennemsnittet har været de sidste 25 år.
Så finansminister, skulle man måske ikke passe lidt bedre på borgernes penge og prioritere lidt mere i stedet for bare at øge forbruget?
Nicolai Wammen (S), 2025-12-10:
Som finansminister er jeg dybt optaget af at passe på pengene, men jeg er også dybt optaget af, at vi passer på Danmark og også på danskerne.
Det, vi gør med den her finanslov, er, at vi investerer i noget af det, der er allervigtigst for danskerne: forsvar, sikkerhed, politi, et stærkt velfærdssamfund, flere penge ud til danskerne og i øvrigt også, at vi klimasikrer vores land.
Det er meget vigtige ting.
Når det gælder beslutningerne omkring de høje fødevarepriser, som jeg også sagde, er der en række elementer i den her finanslov, der gør, at danskerne, en ganske almindelig dansk familie får flere tusinde kroner mere i hænderne til næste år, end man havde før, direkte på grund af finansloven.
Hvis man så derudover tager alle regeringens øvrige initiativer, er det rigtig mange flere tusinde kroner, en almindelig familie har at gøre godt med næste år.
Det er godt på et tidspunkt, hvor priserne er så høje.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Jeg anerkender fuldt ud, at man bl.a. sænker elafgiften.
Det er vi tilhængere af.
Det burde måske bare ikke kun være i 2 år.
Jeg tror, problemet også godt kunne være der efter det.
Men en ting er skattelettelser, en anden er væksten i det offentlige forbrug.
Skattelettelser er jo ikke offentligt forbrug.
Væksten i det offentlige forbrug er altså historisk høj, tre en halv gang højere end det, den har været de sidste 25 år.
Man har fundet penge til at give 4 mia. kr. mere i EU-bidrag og 5 mia. kr. mere om året til udviklingsbistand end det, man gjorde ved valgdatoen.
Bare det at afskaffe 10. klasse, som jeg siger, er en regning på 2 mia. kr. om året, der kommer der.
Så igen vil jeg spørge: Skulle vi så ikke prioritere lidt i det?
Det er jo så penge, vi ikke kan bruge på at nedsætte fødevarepriser eller på børn eller på ældre eller sundhedssystemet – der er masser af ting.
Men problemet er, at regeringen jo ikke prioriterer; den bruger bare penge hele tiden.
Nicolai Wammen (S), 2025-12-10:
Vi prioriterer i regeringen.
Noget af det, vi jo gør, og som gør, at der er et højt offentligt forbrug, er, at vi investerer i vores sundhedsvæsen.
Vi har bl.a. lavet lønløft for social- og sundhedsassistenter og social- og sundhedshjælpere, vi har gjort det i forhold til sygeplejersker, vi har gjort det i forhold til jordemødre, og vi har gjort det i forhold til pædagoger, fordi vi har brug for de folk ude i vores velfærdssamfund.
Det koster nogle penge, men vi vil gerne investere i vores velfærdssamfund, og det står vi helt på mål for.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Tak til finansministeren for talen.
Jeg ved, at vi begge to har en kommunal baggrund, nogle har flere stjerner på skuldrene end andre, men vi har begge to siddet i kommunalbestyrelser.
Min erfaring derudefra er, at man følger ret godt med i, om pengene bliver brugt.
Når man har lavet en budgetaftale, følger man løbende og i løbet af året med i, om pengene egentlig kommer til at virke, som man har regnet med.
Er der nogle steder, hvor vi får brugt flere penge, og er der andre steder, hvor vi får brugt færre?
I en del kommuner, især de store, mødes man også løbende og siger: Hvis nu vi bruger mange færre penge på det her område, end vi havde regnet med, skal vi så ikke sørge for, at de bliver brugt på noget, der kan sikre velfærden på et andet område?
Det gør man ikke rigtig på det statslige område.
Hvis man kigger på de sidste 10 år, har vi haft et mindreforbrug på 8 mia. kr.
Det er jo penge, der kunne være blevet brugt på velfærden, penge, der kunne være blevet brugt på skolerne og på vuggestuerne, og jeg synes, det er et tilbagevendende problem, at vi ikke i Folketinget rigtig kan få overblik over det mindreforbrug.
Det kan man, hvis man sidder med i lang tid inde ved finanslovsforhandlingerne, men ellers har Folketinget ikke noget indblik i det.
Når pengene nu, nogle af dem, bliver brugt til julehjælp, har vi jo ingen mulighed for at vide det på forhånd.
Er det ikke et problem, finansministeren kunne tænke sig at kigge på?
Nicolai Wammen (S), 2025-12-10:
Jeg er glad for, at vi har mulighed for også at give julehjælp i år, for det er der behov for.
Desværre er der mange familier, der står i en situation, der er meget vanskelig, og der kan vi så være med til med julehjælpen at give et bidrag til at hjælpe på den situation her i julen.
I forhold til det mere principielle vil jeg sige, at jeg altid synes, at man skal være opmærksom på, at man følger, hvad man har af udgifter, tæt, og om det lever op til det, man havde forventet.
Det synes jeg også vi i al almindelighed gør fornuftigt.
Så er det jo også sådan, og det gælder nok både i kommunerne og i staten, at man ikke har noget ønske om at overskride sine budgetter, men man skal jo selvfølgelig prøve at ramme dem så tæt som overhovedet muligt.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Grunden til, at jeg også nævner julehjælp, er jo, at vi de sidste 5 år har set, at der er blevet givet julehjælp for et stadig større beløb, og at det ser ud, som om behovet er større og større.
Derfor burde det jo også være noget, man løste i finanslovsforhandlingerne, og ikke noget, som kom som sådan et hovsaaktstykke i ellevte time.
Der er simpelt hen noget, der går galt, når man ikke vil oplyse Folketinget sammenhængende om, hvad det er, der er af mindreforbrug i staten, og man så i stedet måske kommer lidt og leger julemand i december måned og siger, at nu er der penge til julehjælpen.
Der er noget i strukturen der, der er helt gal.
Så siger han både-og, og så siger man, at der kun er en mulighed.
Politik er jo at prioritere.
Jeg har bare ikke hørt Dansk Folkeparti noget sted sandsynliggøre, hvor det er, man vil finde 13 mia. kr., og så bliver det jo lidt fri leg, hvis man bare finder på et tal og siger, at vi har råd til det hele.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Vil det sige, at hvis valget står mellem at indtræde i en S-SF-R-regering med Enhedslisten og Alternativet som støttepartier eller at være med ovre på den borgerlige side af midten ned gennem gangen her, så vil Moderaterne efter næste valg foretrække at være ovre på den borgerlige side og lave finanslov derovre?
Mohammad Rona (M), 2025-12-10:
Lad os nu se, hvordan valget udspiller sig; lad os nu se, hvordan vælgerne sætter deres kryds.
Det er jo klart, at vi altid er interesseret i – som jeg tænker at mange andre partier sådan set også er interesseret i – at få mest mulig indflydelse, så det er sådan set det, der vil være vores pejlemærke.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Der er rigtig mange udlændinge i Danmark, som har fået afvist deres asylansøgning, og der er også mange, der er her stadig væk, selv om de har fået en dom for at være kriminel og skal udvises, og så er de typisk på Kærshovedgård.
Vi har i Danmarksdemokraterne stillet ændringsforslag og har foreslået, at man opretter et udrejsecenter i udlandet efter forbillede fra bl.a. Holland, som har samarbejdet med Uganda.
Jeg vil egentlig høre Moderaterne som regeringsparti, om det var noget, vi kunne enes om, altså at man skal arbejde i den retning.
For når andre lande kan gøre det, kan Danmark også, og ville det ikke være bedre at give det klare signal til de udlændinge, som ikke skal være her, hvad enten de er afviste eller er udviste, at de slet ikke skal være i landet?
Så det egentlig for at prøve at høre, om der kan være en eller anden vej, hvor Moderaterne kunne være med på Danmarksdemokraternes forslag.
Mohammad Rona (M), 2025-12-10:
Jamen jeg har jo den klare holdning, og det har Moderaterne sådan set også, at folk, der kommer til Danmark og begår kriminalitet og ikke indordner sig under de forhold og de love, vi har i Danmark, ikke skal være i Danmark.
Det har jeg sagt flere gange, så det er jo ikke en ny holdning.
Og vi kan jo se, at der er en europæisk bevægelse i øjeblikket, i forhold til at man begynder at kigge på modtagecentre i udlandet osv.
Italien har lavet en samarbejdsaftale med Albanien osv.
Om man så kan flytte Kærshovedgård til udlandet eller noget i den stil, ved jeg ikke, men lad os kigge på det.
Vi vil overhovedet ikke være afvisende over for nogen af de der tiltag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Tak for svaret og for trods alt at være imødekommende, sådan som jeg hørte det.
For udfordringen er jo, at mange af dem, der er på Kærshovedgård, bliver ved med at gøre hverdagen utryg for de folk, der bor i lokalområdet, og fortsætter med at lave kriminalitet.
Derfor var det måske bedre at sige til dem: Ved I hvad, når I har fået en dom og skal smides ud af landet, så mener vi det faktisk også.
Så er det muligt, at de ikke kan komme hjem til deres hjemland, men det er altså ikke danskernes problem, og derfor må man så være på det her udrejsecenter i udlandet.
Så hvis Moderaterne er med på at arbejde videre i den retning, vil det sådan set været ganske positivt.
Mohammad Rona (M), 2025-12-10:
Udfordringen er, at det ikke er så nemt.
Nu var vi jo i Rwanda her for 2 år siden med den daværende udlændingeminister, og der havde vi jo også det spørgsmål med til Rwanda: Hvad nu, hvis I ville tage nogle er vores kriminelle udlændinge?
Det, jeg tror vi kan gøre, og det, jeg tror mere på, er, at vi kan prøve at se, om vi kan lave nogle udleveringsaftaler, f.eks. som da vores udenrigsminister var i Syrien, og prøve at forhandle en udleveringsaftale hjem, så vi kan få dem hjem til Syrien, i stedet for at man indlogerer dem et andet sted i den tredje verden.
Mads Olsen (SF), 2025-12-10:
Jeg synes jo også, det er interessant at kigge på, hvad der ikke er her i finansloven, og der er ikke kompensation til, at priserne på offentlig transport stiger efter nytår.
Det betyder, at priserne vil stige efter nytår på busser, tog og metro, ligesom de steg i 2024, ligesom de steg i 2023 under den her regering.
Sammenlagt er priserne på kollektiv transport steget med 17 pct., og samtidig bruger regeringen jo mange milliarder kroner på at gøre de allerdyreste luksuselbiler billigere.
Derfor vil jeg gerne spørge Moderaterne, der jo har slået sig selv op på at være et parti, der går op i, at det ikke skal være dyrere at være dansker, hvorfor man gerne vil gøre det dyrere at være dansker, når det kommer til at bruge offentlig transport, men når det kommer til luksuselbiler, er man klar med en redningsplan til flere milliarder kroner.
Hvordan kan man slå sig selv op på at være et parti, der kæmper for almindelige danskere der?
Mohammad Rona (M), 2025-12-10:
Det her handler ikke om at redde luksuselbiler.
Det her handler om, at vi bliver ved med at holde fast i, at danskere og danske familier har råd til at købe en elbil.
Det er jo det, det hele handler om.
Det handler ikke om luksusbiler og alt muligt andet.
Jeg er rigtig glad for det, for vi gik jo i maj måned netop ud og sagde, at vi simpelt hen bliver nødt til at gøre noget ved den her afgift, og jeg glædede mig jo faktisk også over, at vi nu sætter den her arbejdsgruppe i gang for at kunne se, hvordan vi i fremtiden kommer til at lave en pakke i forhold til biler, i forhold til elbiler.
Jeg synes, det er vigtigt, at alle danskere skal have råd til en elbil, også i fremtiden.
Mads Olsen (SF), 2025-12-10:
Men Moderaterne vil jo bruge 2 mia. kr. bl.a. på at sikre, at en Porsche Taycan 4, der koster lidt over 1 mio. kr., ikke skal stige med 80.000 kr. efter nytår.
Det er jo en giga skattelettelse, afgiftslettelse, til de allermest velstillede her i landet.
Samtidig får studerende, der skal bruge den kollektive transport, at vide, at der ikke er penge til at gøre det billigere, ligesom der ikke var i 2024, ligesom der ikke var i 2023.
Er det ikke på tide, at man ændrer sloganet til at lyde: Det skal være billigere at være dansker, men kun for dem, der har råd til de her meget dyre luksuselbiler?
Mohammad Rona (M), 2025-12-10:
Mange af de ting, der står i finansloven, indikerer jo også det i forhold til husholdningsøkonomien.
Så det der med at stille op på den måde i forhold til tog, busser og elbiler køber jeg ikke.
Det synes jeg sådan set er et godt spørgsmål, og jeg synes da også, det er et relevant spørgsmål, også i forhold til at vi om 3 ugers tid rammer ind i et nyt valgår.
Så det synes jeg sådan set er et fint spørgsmål.
Jeg tror personligt, det vil være rigtig svært at kunne lave en finanslov med Enhedslisten og Alternativet.
Jeg tænker ikke, der er særlig mange punkter, vi vil være enige om.
Jeg ved da i hvert fald, at Moderaterne og Liberal Alliance har en del fælles punkter i forhold til erhvervspolitik og skattepolitik, så mon ikke også, vi vil kigge den vej?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-10:
Tak for det.
Først vil jeg henvende mig til referenten og sige, at jeg tror, at den forhenværende transportminister tænkte på færdselsloven og ikke trafikloven, for sådan en findes mig bekendt ikke.
Men når jeg bad om ordet, var det for at takke for roserne for fjernelse af diverse afgifter, altså registreringsafgiften på elbiler, som forlænges med et år, og chokoladeafgiften og kaffeafgiften.
Tak for det.
Men spørgsmålet gik på det her med, at Liberal Alliance jo ikke har fremsat sit forslag til en finanslov ved at stille ændringsforslag.
Det er korrekt, at det jo er paradeforslag, kan man godt kalde det, som ikke bliver vedtaget, men ikke desto mindre giver det jo vælgerne et pejlemærke om, hvordan finansloven ville have set ud, hvis nu der havde været et blåt flertal med Liberal Alliance som en vigtig faktor.
Derfor vil jeg bare spørge, om vi i hvert fald kunne få en eller anden idé om, hvordan en finanslov ville se ud, hvis LA kunne bestemme.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Jeg tror, at jeg talte om trafiklove eller en trafiklov, som gælder love, der gælder i trafikken.
Det er ikke nødvendigvis specifikt færdselsloven, det er love, der gælder i trafikken.
Jeg synes ikke, det er lige så vigtigt at vide, hvordan Liberal Alliance helt konkret ville have sammensat finansloven for 2026, som det er at vide, hvilken politik Liberal Alliance ønsker at føre i Folketinget efter næste valg, såfremt vi har fået de stemmer, vi håber på at få.
Så der kan jeg så skyde tilbage til Venstre og sige, at det ved vælgerne faktisk, altså hvilken politik man får, hvis man stemmer på Liberal Alliance ved et kommende folketingsvalg i 2026.
Derimod er der ingen vælgere, der ved, hvad de får, hvis de stemmer på Venstre.
De ved ikke engang, hvilken regering Venstre kommer til at indgå i.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-10:
Beklager, jeg havde glemt, at hr. Ole Birk Olesen er ufejlbarlig.
Spørgsmålet gik på det her med en samlet finanslov, for det har man ikke fremlagt, og det er der jo kutyme for.
Venstre har altid fremsat vores forslag til en finanslov, når vi har siddet i opposition.
Det er da også en interessant øvelse at sætte sig ned med alle tallene og se, hvordan det ville se ud
: Er der penge til politiet, er der penge til forsvaret, er der penge til flere læger osv.?
Det kunne da være interessant for vælgerne at kunne få et samlet indtryk af, hvordan en finanslov ville se ud, hvis hr. Ole Birk Olesen var finansminister.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Jeg ved ikke, hvem det er, der opfører sig, som om vedkommende er ufejlbarlig i den her Folketingssal.
Det er da hr. Jan E. Jørgensen, der gør det.
Det lyder grangivelig, som om han mener, at Venstres måde at gøre det på er ufejlbarlig, mens Liberal Alliances måde at gøre det på er fuld af fejl.
Jeg siger, at jeg ikke synes, det vigtigt, om vi stiller paradeændringsforslag til den her finanslov; jeg synes, det er vigtigt, at vælgerne ved, hvilken politik de får, hvis de stemmer på Liberal Alliance i 2026, og her lader Venstres adfærd meget tilbage at ønske.
Jesper Petersen (S), 2025-12-10:
Jeg synes, det er dejlig befriende med tydelig tale fra hr. Ole Birk Olesen i sin tale her, der jo også lidt antyder, hvordan kursen i Danmark kunne blive, hvis der skulle blive et andet flertal efter næste valg.
Det er jo sundt at få det frem i en politisk debat.
Konkret vil jeg omkring finansloven sige, at jeg synes, det er godt, at vi med sådan en finanslov viser, at vi både kan lave tiltag, der styrker den lokale velfærd, politiet og jo faktisk også imødekommer de familier, hvor man med lavere elafgift som det kraftigste redskab giver dem et større råderum i hverdagen.
Alligevel kan Liberal Alliance ikke bakke op den; de kan ikke stemme for den.
Det er dejlig befriende at høre ordføreren sige ærligt, at man ikke ville få de normeringer i daginstitutionerne næste år, hvis Liberal Alliance bestemte, og at vi ikke ville få de lavere takster for de ældre, og at der ikke ville være penge til politiet.
De ekstra penge til skolevægringsindsatser ville heller ikke komme.
Er Liberal Alliance virkelig imod alle de ting
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Det er ikke rigtigt, som hr. Jesper Petersen siger, at Liberal Alliance vil stemme imod en lavere elafgift.
Det kommer jo som et selvstændigt forslag her i Folketinget.
Jeg går ud fra, at det er på vej igennem Folketinget.
Det ville vi da stemme for.
Men det, vi taler om nu, er finansloven, som er et stort samlet regnskab for statens finanser i 2026, og der er nogle ting der, som vi er tilhængere af, og som vi stemmer for hernede i Folketingssalen, når de isoleret bliver behandlet i et lovforslag, f.eks. en lavere elafgift, og så er der nogle andre ting, som vi er modstandere af, f.eks. at pengene fosser ud af statskassen.
Det offentlige forbrug stiger helt vildt i de her år.
Derfor stemmer vi hverken for eller imod finansloven.
Vi er også for, at der skal bruges flere penge i politiet, men vi ville nok have fundet pengene et andet sted end via råderummet, hvis det var os, der havde flertallet Folketinget.
Så kunne vi nok godt finde et sted i den offentlige sektor, hvor vi synes at der bliver brugt for mange penge på tant og fjas, og at pengene hellere skulle bruges på et bedre politi.
Jesper Petersen (S), 2025-12-10:
Jamen jeg er helt klar over, hvordan Liberal Alliances fremgangsmåde kommer til at være her, og hvordan man stemmer.
Råderummet i hverdagen bliver også bedre.
Men den balance kan Liberal Alliance ikke stemme for.
Der bliver brugt for meget på at forbedre daginstitutioner, ældrepleje, indsats mod skolevægring og på at finansiere politiet osv.
Det er jo det, man er imod.
Det er jo det, der ligger under den stigning i det offentlige forbrug, som Liberal Alliance er så meget imod.
Hvis det skal være helt ærligt, så skal vi have svaret fra Liberal Alliance på, hvor man vil finde pengene i den offentlige sektor, og det bliver der ikke svaret på.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Jamen det er rigtigt, at vi ikke synes, at staten skal skyde flere penge i f.eks. de kommunale daginstitutioner.
Det er ikke en del af vores politik, at staten skal gøre det.
Der har vi et af de områder, hvor vi mener, at måden, man producerer service på i Danmark i dag under den her betonsocialdemokratiske offentlige sektor, er forkert.
Og det at tilføre denne forkerte måde at producere service på løser ikke problemet; det gør bare problemet dyrere.
Vi vil hellere lave det om, så borgerne får mulighed for at vælge en helt anden leverandør af børnepasning end kommunen.
Det er det, der er vores løsning.