Jesper Petersen (S), 2021-11-18:
Tak for det.
Tak for ordførertalerne og debatten og nogle gode betragtninger, der gennemgående bakker op om lovforslaget.
Jeg er glad for, at der er bred enighed om, at vi bliver nødt til at få kontrol over su-udgifterne til vandrende arbejdstagere fra EU- og EØS-lande.
Derfor er jeg også glad for, at der er bred opbakning til det her lovforslag om reduktion af engelsksprogede videregående uddannelser.
Det er rigtigt, som det har indgået i debatten, at de penge, der så bliver sparet der, jo så også medgår til finansiering af den virkelig vigtige og gode aftale om flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark.
Men det er ikke det, der egentlig er emnet for dagens diskussion – det er det lovforslag, vi har foran os.
Det er en af de ting, der har været oppe, og det vil vi fortsat arbejde for.
Det indgår også i lovforslaget og den måde, man tilrettelægger uddannelserne på med engelsksprogede elementer.
Jeg vil også godt understrege, at der fremover stadig vil være ca. 15.000 studiepladser på engelsksprogede videregående uddannelser i Danmark hvert år.
Og der er afsat 50 mio. kr. årligt fra 2025 for at forbedre beskæftigelsen blandt dimittender fra de tilbageværende engelsksprogede uddannelser – bare for at berøre nogle af de punkter, der har været lidt diskussion om.
Lovforslaget, som vi har debatteret i dag, har en lang forhistorie.
Det er fremgået af debatten – vi har endda nogle til stede, der var med til at indgå aftalen dengang, bl.a. Dansk Folkepartis ordfører – at man tilbage i 2013 i su-forligskredsen blev enige om at følge udviklingen i su-udgifter til vandrende arbejdstagere.
Det skete i kølvandet på den såkaldte LN-dom fra EU-Domstolen, hvor det blev konstateret, at vandrende arbejdstagere har ret til sociale ydelser i de andre medlemslande, herunder uddannelsesstøtte.
Der er ad flere omgange blevet forsøgt at få kontrol over su-udgifter til vandrende arbejdstagere, men udgifterne er fortsat med at stige, og de forventes at stige yderligere til de nævnte godt 570 mio. kr. i 2025, og det er langt over det niveau på 449 mio. kr., som blev aftalt i su-forligskredsen tilbage i 2013.
Derfor er det en bunden opgave at få bragt udgifterne under kontrol.
På engelsksprogede erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser er der mange studerende fra EU- og EØS-lande, men alt for få af dem kommer efterfølgende i beskæftigelse.
Faktisk er det i gennemsnit kun godt hver femte, der kommer i arbejde i Danmark og på den måde bidrager på det danske arbejdsmarked og med dansk skattebetaling, efter at de har fået su til at tage en uddannelse i Danmark.
Og det har aldrig været meningen, at det danske uddannelsessystem og dansk su skal finansiere uddannelsesforløb for vandrende arbejdstagere fra EU- og EØS-lande, hvis de studerende efterfølgende rejser hjem igen – eller melder sig ledige i Danmark og derfor i mange tilfælde vil modtage dagpenge, som situationen er i dag.
På den baggrund blev der den 25. juni 2021 indgået en bred aftale om reduktion af engelsksprogede videregående uddannelser, og det er den aftale, som det her lovforslag følger op på, og som gør, at erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser som altovervejende hovedregel skal udbydes på dansk fremover.
Nuværende engelsksprogede udbud skal dermed enten lukke eller omlægges til dansk.
Der har været mulighed for at undtage 19 uddannelser konkret, som det også fremgår af bilaget til lovforslaget, som der jo blev fundet frem til i aftalen i sommer, fordi de enten lykkes med at uddanne engelsksprogede studerende til beskæftigelse i Danmark, har en unik karakter eller en regional betydning, og de kan derfor fortsat udbydes på engelsk; altså de steder, hvor der faktisk er en tydeligere beskæftigelse af de studerende, eller hvor det har en særlig regional betydning.
Vi har eksempelvis undtaget uddannelser i Sønderborg og Kalundborg – der har også været nævnt Herning, Horsens og andre steder – hvor det vil være meget vanskeligt at opretholde uddannelserne på dansk, og hvor de studerende er efterspurgt af virksomheder og ledigheden altså derfor er lavere end det generelle billede, som har været omtalt.
Det drejer sig om f.eks. ingeniøruddannelser, men også andre.
Med lovforslaget kan uddannelses- og forskningsministeren i særlige tilfælde undtage andre uddannelser fra kravet om, at uddannelserne skal udbydes på dansk.