runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Tak for det, og en positiv anerkendelse af, at Enhedslisten også nævner kampen mod social dumping.
Jeg synes, at noget af det, ordføreren fik sagt om det, er helt rigtigt.
Men jeg vil egentlig lige spørge ind til det her med, hvordan politiet skal drives.
For Enhedslistens ordfører sagde, og det er citeret sådan, som jeg kunne nå at grifle det ned, at politiet skulle have lov til at passe sig selv.
Jeg vil bare høre, om det er Enhedslistens generelle politik, at politiet bare skal have lov til at passe sig selv.
For jeg må indrømme, at jeg lige googlede, hvad ordføreren havde sagt politiet skulle, og det kan så godt være, at vi ikke skal blande os i grænsekontrol, men alle de andre ting, som politiet går og laver, skal vi blande os i.
Det kunne jeg i hvert fald ret hurtigt se på min søgning.
Så jeg vil bare høre, om det er sådan en ny politik, Enhedslisten har fået, at Folketinget ikke skal blande sig i politiets arbejde.
For jeg tror da også, at der må sidde nogle folk ovre i Justitsministeriet, som tænker, at der godt nok er mange folketingsspørgsmål på sådan et folketingsår, man ikke behøver at svare på, hvis Enhedslisten ikke mener, at man skal blande sig i politiets arbejde.
Der kan jeg for mit vedkommende bare sige, at det er min pligt at blande mig, ikke bare i politiets arbejde, men også i, hvordan det her samfund drives.
For det er det, vi har lovet vælgerne.
Rosa Lund (EL), 2023-04-25:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål.
Jeg må bare sige, at noget af det, som jeg er allermest stolt af at have været med til at lave, er Enhedslistens første politiforlig.
Noget af det grundlæggende i det politiforlig er jo, at man giver mere af politifagligheden tilbage til politiet, i stedet for at vi herinde på Christiansborg sidder og er meget detailorienterede, med hensyn til hvad politiet skal lave.
Jeg synes faktisk, at det, der giver allermest mening, er, at der er noget politifaglighed derude, som vi så lytter til, og at vi lader politiet vurdere, hvordan deres arbejde skal laves.
Når det er sagt, har vi selvfølgelig – som hr. Peter Kofod selv siger – en pligt til at sørge for, at politiet har de nødvendige ressourcer og det nødvendige blik på at opklare den kriminalitet, som vi herinde i Folketinget gerne vil have opklaret.
Jeg tror da, det er et mål for os alle sammen, at det er politiets opgave at stoppe kriminalitet.
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Jeg synes måske bare, det lyder en smule dobbeltmoralsk, for nu finder jeg frem, at fru Rosa Lund f.eks. har holdninger til, hvordan Bornholms Politi skal efterforske et drab, som fru Rosa Lund mener var en hadforbrydelse.
Det er da at blande sig i politifaglighed, må man sige.
Fru Rosa Lund mener også, at politiet skal afsætte flere ressourcer til hadforbrydelser.
Det er da også at blande sig i politiets arbejde.
Så skulle man fra Enhedslistens side ikke bare kigge indad og sige, at det selvfølgelig er fuldstændig legitimt, at vi som Folketing blander os i, hvad der foregår ude på den anden side af vinduerne, og også i, hvordan politiet fungerer og arbejder i det daglige, altså at det har vi en legitim interesse i og pligt til at kigge på?
Rosa Lund (EL), 2023-04-25:
De to eksempler, som hr. Peter Kofod kommer med, er præcis to eksempler på, at Enhedslisten gerne vil have flere ressourcer til politiet, så politiet har bedre muligheder for at opklare forbrydelser som f.eks. hadforbrydelser.
Og hvis hr. Peter Kofod lavede sin googlesøgning ordentligt, ville han også finde et citat omkring den forbrydelse på Bornholm, som han selv refererer til, hvor jeg ikke siger noget om, om det er en hadforbrydelse eller ej, men hvor jeg siger, at politiet skal have flere ressourcer.
Jeg er så godt klar over, at der er blevet lavet mange parafraseringer over det, jeg har sagt, men det, hr. Peter Kofod citerer, er ikke et oprindeligt Rosa Lund-citat.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-25:
Tak for det, og tak for talen og for de mange ord.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om, om Enhedslisten er uenige i den midlertidige grænsekontrol, som regeringen lægger op til.
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Tak for det.
Jeg er ganske enkelt ikke helt klar på, hvor Danmarksdemokraterne står i det her spørgsmål.
Hvis man læste Politiken i weekenden, ville man kunne se, at Danmarksdemokraternes formand, fru Inger Støjberg, var ude at sige, at man gik ind for permanent grænsekontrol.
Det vil i så fald være i strid med EU-retten og beslutninger truffet af EU-Domstolen.
I samme ombæring kunne man så læse, at Danmarksdemokraternes gruppeformand, hr. Peter Skaarup, sagde, at det kunne man sagtens, altså inden for EU-retten.
Der er et klart paradoks her.
Jeg er bare nødt til at finde ud af noget: Hvad vægter højest – er det grænsekontrollen, eller er det hensynet til EU og EU-Domstolen?
Hvad vil man vælge i yderste konsekvens?
Tak for det.
Ordføreren var jo også inde på den EU-vinkel, der er på det her, hvor Schengen jo er krumtap for en hel del lovgivning, som rækker ind i mange af de her ting, og det er jo noget af det, som lige nu diskuteres meget flittigt, bl.a. i Europa-parlamentet.
Jeg kan jo huske, at der var engang, hvor Det Konservative Folkeparti havde en formand, der sagde ja, men ikke halleluja, og jeg vil bare høre, om det ja, men ikke halleluja, også omfatter den konservative repræsentation i Europa-parlamentet.
Jeg må sige, at jeg var noget chokeret over at se nogle af de afstemningsresultater, bl.a. om tvungen solidaritet, altså omfordeling af migranter, som Det Konservative Folkeparti ikke tog stærk afstand fra og ikke sagde nej til.
Sådan nogle ting chokerer mig jo noget, må jeg sige, når vi har den her debat, og når man ved, hvor vigtigt hele det her spørgsmål bliver, ikke bare i Danmark, men i hele Europa, over de kommende måneder.
Så egentlig tror jeg bare, at jeg vil spørge ordføreren, om det stadig væk er ja, men ikke halleluja, eller om der kun er halleluja tilbage i Det Konservative Folkeparti.
Mai Mercado (KF), 2023-04-25:
Danmark er en del af EU, og derfor er Danmark også en del af aftalen om fri bevægelighed – fri bevægelighed, som giver fri markedsadgang i hele Europa og er kernen i det indre marked.
Det medfører bl.a., at EU-borgere kan arbejde og bevæge sig frit i hele EU uden tilladelse, og vi støtter således Schengenreglerne, som betyder, at de enkelte EU-lande som udgangspunkt altså ikke foretager personkontrol ved de fælles grænser inden for Schengenområdet.
Men vi anerkender, at det ikke er uden udfordringer, for princippet om arbejdskraftens fri bevægelighed betyder, at der ikke kan etableres en permanent grænsekontrol.
Det er en omstændighed, og den tager vi så med, for vi er optaget af fortsat at have grænsekontrol, særlig i en tid, hvor vi potentielt står over for en ny flygtningekrise.
I Europa er der lige nu rekordhøje asyltal.
Faktisk er tallene på det højeste siden flygtningekrisen i 2015, og derfor har vi behov for kontrol ved vores grænser.
Vi står også i en tid med international, grænseoverskridende bandekriminalitet.
Vi har set svenske bandekriminelle komme til Danmark og begå grov bandekriminalitet, og det må kalde på bekymring.
Derfor er tiden ikke til at lempe grænsekontrollen.
Det er også derfor, vores politik går balancegang.
Vi accepterer den midlertidige grænsekontrol, fordi den på den ene side er med til at sikre en vis smidighed, så pendlere og danske virksomheder kan krydse EU's grænser uden for mange gener, samtidig med at den jo på den anden side er med til at gøre livet surt for kriminelle netværk.
Det ville vi endda kunne gøre mere effektivt i forhold til at optrævle de kriminelle netværk, hvis vi var medlem af Europol.
Vi havde en debat her i salen for ikke så mange uger siden, og i redegørelsen fra Europol stod der jo meget tydeligt, at hvis man var direkte medlem, havde man mulighed for at lave opslag direkte og ville dermed faktisk kunne se, når man stod med en bil, som man oplevede noget mistænkeligt ved, om den var efterlyst i andre lande.
I dag er det sådan, at idet vi ikke er medlem af Europol, har man mulighed for at foretage et opkald.
Mellem kl. 9 og 16 kan man måske få at vide, om den pågældende bil er efterlyst, men efter kl. 16 bliver det mere vanskeligt.
Jeg tænker bare, at kriminelle bander nok ikke kun opererer inden for tidsrummet 9-16.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-25:
Som jeg også nævnte her tidligere i spørgsmål til både justitsministeren og til Socialdemokratiet, synes jeg da, vi skal jagte det, der blev sagt i 2018, om, at man skal kigge på reglerne i Schengensamarbejdet, og at man kan lave det om, så hvert enkelt medlemsland selv kan stå inde for, hvilke regler man vil have omkring grænsekontrol.
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Jeg har brugt 3½ år på at kigge på Schengenregler i Europaparlamentet, og tro mig, det går ikke min vej, det blæser ikke i min retning.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren, at når det ikke kommer til at ske, og når de her ting ikke bliver lavet om, er man så fra Danmarksdemokraternes side villig til at sige: Vi vil holde fast i permanent grænsekontrol og have det så meget, at vi er villige til at sige til EU, at det kan I godt glemme; vi bryder reglerne, og vi gør, hvad vi vil, og det danske Folketing står højest, så det er os, der bestemmer?
Vil man aktivt sætte det her over EU?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-25:
Nu er jeg jo ny herinde i den her periode, og jeg har ikke været med til at kigge på, hvordan man får lavet Schengenreglerne om.
Men Socialdemokratiet har tidligere udtalt, at man kan gå ind og kigge på, hvordan man skal ændre dem, og så er jeg da sikker på, at det er noget, vi skal gøre, og vi skal lægge pres på regeringen for, at vi skal i dialog omkring det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-25:
Det er jo muligt, at det er os, der ikke helt fanger budskabet, men det står lidt uklart.
Hvis man derfor gerne vil have permanent grænsekontrol, er man nødt til at bryde med EU.
Derfor er spørgsmålet bare: Vil Danmarksdemokraterne bryde med EU?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-25:
Altså, jeg anerkender jo, at der er nogle regler, fordi vi er med i EU og i Schengensamarbejdet, og derfor synes jeg bestemt, at vi skal arbejde på at ændre dem, og det er jeg da ret sikker på at hr. Morten Messerschmidt gerne vil være med til.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-25:
Nu er det, tror jeg, ikke lang tid siden, at fru Betina Kastbjerg var medlem af et parti, som er stærkt repræsenteret i Europa-Parlamentet, og så følger hun vel også med i, hvad der foregår dernede.
Og det er jo ikke sådan, at tendensen er, at der kommer mere grænsekontrol – det er det modsatte.
Det er det, der er virkeligheden.
Så fru Betina Kastbjerg befinder sig på en supertanker, der sejler i retning af mindre grænsekontrol,
og så er spørgsmålet: Agter hun og hendes parti at stå af den supertanker, eller står man bare fortæller vælgerne et eller andet gøgl, man egentlig godt ved ikke er rigtigt?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-25:
Det forstod jeg ikke lige.
Som jeg sagde til hr. Peter Kofod, og som jeg lige har sagt til spørgeren, synes jeg, at vi skal lægge et fælles pres på regeringen, og jeg kan jo høre, at Socialdemokratiet tidligere har været ude at sige, at de gerne vil lave de her regler om i Schengen, så det synes jeg da vi skal lægge pres på for.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-25:
Som jeg har sagt flere gange, er det flertallets ret at træffe de politiske beslutninger, man nu ønsker.
Men vi er meget interesseret i, at der er åbenhed omkring den politifaglige vurdering og den juridiske vurdering, og derfor vil jeg bede ministeren om at sætte lidt flere ord på, hvad den politifaglige vurdering er, og hvad den juridiske vurdering er, i forhold til om det her er i overensstemmelse med Schengen og EU-retten.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
Der er ikke nogen tvivl om, og det tror jeg ikke ordføreren skal være i tvivl om, at videreførelsen af grænsekontrollen er en politisk beslutning.
Inden for den politiske beslutning har vi jo selvfølgelig også hørt politiet, hvordan man ud fra en politifaglig vurdering kan indrette det her på den klogest tænkelige måde, hvor vi også tager hensyn til pendlere, og hvor vi også bruger politiressourcerne bedst, men hvor der samtidig er en opretholdelse af det, der er det politiske ønske, nemlig en videreførelse af grænsekontrollen.
Når det er sagt, har jeg jo i det brev, jeg har sendt til Kommissionen med notifikationen om, at vi gerne vil videreføre grænsekontrollen, begrundet det i en lang række forskellige udfordringer og trusler, som vi mener udgør en tilstrækkelig juridisk argumentation for at kunne videreføre det.
Det er i øvrigt også det, som en lang række andre lande har gjort, også regeringer, med hvem jeg ved fru Zenia Stampes parti deler partigruppe.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-25:
Mindre bureaukrati og mere frihed til fagpersonale: Det kommer vi selvfølgelig til at støtte.
Det gør vi, og det er nok også på tide, for uanset hvor man sidder herinde, har man nok ikke været blind for, at det her med, at børn skulle være så længe i skole, som vi har sat dem til at være, ikke har været af det gode.
Som ordfører for Nye Borgerlige støtter jeg mig meget op ad folk, uanset hvor de er fra, som siger fornuftige ting, og der skal hr. Jacob Mark have ros.
Det var rart at høre.
Jeg bliver ikke SF'er, men der er meget af det, jeg kommer til at bakke op om, for intentionen er den rigtige.
Der er ikke nogen herinde, der ikke ønsker bedre skoler.
Der er ikke nogen herinde, der ikke ønsker bedre vilkår for vores børn.
Men vi, der har siddet i en kommunalbestyrelse, ved også godt, at vi skal sætte nogle hegnspæle op, der sikrer, at pengene ikke lige pludselig forsvinder.
Jeg har tidligere været i et parti, hvor vi fik en ældremilliard, som i Aarhus blev brugt til at lave bedre fortove, for dem brugte de ældre jo også.
Så kreativiteten er stor i en kommunalbestyrelse, når de er presset på økonomien, og vi skal sikre, at det ikke er skolen, der bliver offer senere hen.
Der er gode tiltag i det her.
Den er ikke helt i mål, så vi i Nye Borgerlige ser naturligvis frem til at komme til nogle forhandlinger om reelt at grave lidt dybere i nogle af de problemstillinger.
Så Nye Borgerlige kommer naturligvis til at støtte forslaget.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
Selv tak til Enhedslisten for igennem årene også altid at have stået på børnenes og fritidspædagogikkens side.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Jeg vil bare sige tak til ordføreren for at bringe fritidspædagogikken helt frem i sin tale og fremhæve, at det altså ikke er gratis.
For det er det ikke, og det er jo desværre den, der kommer til at betale prisen nu.
Der bakker vi fuldt op om Radikale Venstres ihærdige arbejde for at styrke fritidspædagogikken.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
Tak for det.
For nylig var jeg på besøg i en sfo, og på sådan en god dag i en god institution, som ligger et af de steder i landet, hvor der måske er de allerbedste vilkår for at drive sfo, var der to voksne i computerrummet, en i naturværkstedet, en i tumlesalen, en i sløjdværkstedet, en på torvet, fire på legepladsen og så fire kaptajner i de forskellige områder til at tage imod børnene, når de kommer.
Hvis man bare fjerner den understøttende undervisning uden at sætte nye penge af til, at sfo'en skal åbne tidligere, koster det en pædagogstilling.
Så er spørgsmålet selvfølgelig: Hvad er det, vi synes der er for meget af?
Hvad er det, der skal skæres væk?
Er det sløjdværkstedet, der ikke skal åbne?
Er det naturværkstedet?
Er det tumlesalen?
I Radikale Venstre har vi den holdning, at når skolerne får mulighed for at lave kortere dage, skal vi tage ansvar for at sætte penge af til, at vores fritidsinstitutioner kan åbne tidligere.
I sin tid tog vi 1,2 mia. kr. fra vores fritidsinstitutioner for at lave de lange skoledage, og så er det jo altså en lille smule mærkeligt, at vi så nu laver kortere skoledage, men ikke synes, at vi skal betale til sfo'erne og klubberne.
Men den gode fritidspædagogik med børneindflydelse, med selvvalgte aktiviteter og med værksteder kræver jo altså, at der er pædagoger og værksteder.
Derfor vil jeg også sige, at når vi så laver det her nummer og bare laver skoledagen kortere uden samtidig at tage ansvar for at tilføre nye penge til fritidspædagogikken, gør vi os med åbne øjne skyld i, at vi får mere pasning, brandslukning og opsyn og mindre pædagogik.
Vi tog det i Radikale Venstre op, så sent som da vi forhandlede finanslov, og jeg tør godt love, at vi kommer til at fortsætte, indtil vi får handling bag ordene og prioriterer vores fritidspædagogik igen.
Samtidig ser jeg meget frem til meget snart at tage hul på at diskutere egentlig frisættelse af skolerne i folkeskoleforligskredsen.
For vi støtter selvfølgelig forslaget, der ligger her i dag, men i Radikale Venstre vil vi jo gerne sætte skolerne fri fra både de lange skoledage, men jo også fra målstyringen, fra de tvungne portaler, fra timetælleriet, fra de nationale test og fra de omfattende og meget indsnævrende krav, der er til eksamen.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Altså, det handler jo om, at min store bekymring går på, at det her, når kommunernes økonomi er så trængt, kunne blive et sted, man simpelt hen sparede, hvis ikke man laver rammer.
Så hvis man f.eks. siger, at vi godt kan have meget kortere skoledage, kan kommunerne se det som et oplagt sted at skære, og sådan skal det jo ikke gå.
Derfor synes jeg, det er godt, at man har indrettet det, som man har i det her forslag, men det giver nogle udfordringer.
Vi er klar til at gå rigtig langt med frisættelsen af folkeskolen.
Og nu kan jeg se, at min tid løber ud.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Det er jo ikke overraskende for mig, at Enhedslisten selvfølgelig rigtig gerne vil have rigtig mange flere penge tilført.
Sådan plejer det også at være.
Men hvis jeg skal vende spørgsmålet om, vil jeg spørge, hvor Enhedslisten ikke er parat til at sætte fri, og jeg kan jo også stille spørgsmålet direkte: Er Enhedslisten parat til at gøre alle folkeskoler f.eks. til selvejende institutioner?
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Jeg er både begrænset og begavet af at være barn af to folkeskolelærere, som brugte rigtig meget tid på at bande over folkeskolereformen og al mulig styring, og jeg tror enormt meget på, og det gør vi i Enhedslisten, at lærerne kender eleverne allerbedst.
Alle os, der selv har gået i skole engang, ved jo også, at der er så stor forskel på børn, på klasser, på elever, og at der kan være skoler, der skal indrettes helt anderledes end andre.
Derfor vil jeg sige, at ja, jeg er klar til at gå rigtig langt i frisættelsen på rigtig mange punkter.
Vi synes heller ikke, at man f.eks. skal bindes helt vildt og tovligt til pensum på alle mulige måder.
På den måde synes jeg også, der er balancer.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Tak for ordførertalen – og ja, nu kan vi jo starte debatten her i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvor langt Enhedslisten egentlig er parat til at gå.
Nu hørte vi jo SF's ordfører tale varmt for, at SF var parat til at sætte folkeskolerne helt fri.
Er Enhedslisten også parat til det?
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Grundlæggende mener jeg, at der skal være nogle hegnspæle.
Jeg vil sætte fri på pædagogik, på undervisning, og så vil jeg styre på ressourcer.
Det var også min idé om minimumsnormeringer.
Vi skal sikre, at der er uddannede voksne, og så må vi stole på, at de godt kan finde ud af at lave en rigtig god dag for vores børn.
Det vil dermed sige, at der skal være nogle hegnspæle, der hedder: Nej, man kan ikke spare og spare på skolerne, nej, man kan ikke fratage børn deres ret til at få hjælp, hvis de har et særligt behov, og man skal som barn have lov til at blive hørt i elevrådet; der skal være elevdemokrati.
Det ligger jo klar!
Hele sektoren er klar med en masse forslag til, hvordan man sætter skolen fri.
De eneste, der ikke er klar er os herinde – eller det ved jeg ikke; det følte jeg egentlig at mine kollegaer var i en periode, men der sker bare ikke noget.
Derfor har jeg bare endnu en opfordring: Få nu sat en forhandling i gang.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Jeg kan tilslutte mig opfordringen og så sige, at jeg tror, at det er meget rigtigt.
Der er en ting, der i hvert fald gør mig lidt urolig, når jeg ser på regeringsgrundlaget – ikke så meget, når det drejer sig om undervisningsområdet, men når det drejer sig om frisættelse – og det er, at det ser ud til, at det skal ske på bekostning af økonomien derude.
Jeg tror, det vil være rigtig farligt for folkeskolen, men også for alle andre velfærdsområder, hvis det skal være på bekostning af den velfærd, vi har derude, og det bliver en spareøvelse forklædt som afbureaukratisering eller frihed.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Det er jeg helt enig i.
Nu har man jo lige på en skole i Mørkøv ved Holbæk, som har frihedsforsøget, besluttet, at børn skal have lov at starte, når de er klar; så har man et rul efter 3 måneder, et rul efter 6 måneder og et rul efter 9 måneder.
På en anden skole har de besluttet at løbe på et vist tidspunkt af dagen, og på en tredje skole har de besluttet at tage en lur på nogenlunde samme tidspunkt.
Det bliver spændende at se, hvordan de skoler udvikler sig.
Men det kan jo kun blive en succes, hvis kommunalbestyrelsen dér ikke bruger det som en anledning til at spare penge, og det gør den heldigvis ikke.
Det er en forudsætning for at sætte fri.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-25:
Dette lovforslag er en forlængelse af de udvidede frihedsgrader om en afkortning af skoleugens længde, altså at skolerne har mulighed for at konvertere al understøttende undervisning til andre aktiviteter i undervisningen, der udløser et tilsvarende personaleforbrug.
Det er et lille skridt på vejen.
Vi så gerne, at det blev gjort helt permanent, og at understøttende undervisning ikke længere var et krav, og i Liberal Alliance så vi også gerne, at følgende krav blev fjernet: kravet om 45 minutters bevægelse, kravet om gruppeeksamener, kravet om at anvende læringsportaler og kravet om bindende læringsmål.
Med dette lovforslag bliver skoledagen forkortet en lille smule for en del elever, dog meget lidt.
Danske folkeskoleelever er nogle af dem, der går allerflest timer i skole sammenlignet med de andre OECD-lande.
Det gode børneliv handler altså om meget andet end skole.
Kravet om, at kommunerne skal udarbejde en udviklingsplan for skoler, der er omfattet af udviklingslisten, udgår.
Derimod skal kommunalbestyrelsen sætte ind over for de konkrete skoler med bekymrende kvalitet.
Det er vigtigt stadig væk at holde øje med kvaliteten på skolerne, og det er også vigtigt, at vi undgår unødvendigt bureaukrati, som også er fulgt med udviklingsplanen
Lovforslaget er et lille skridt på vejen, og det er også derfor, at Liberal Alliance kommer til at støtte det.