Alexander Ryle (LA), 2025-03-13:
Tak for ordet, formand, og tak til ministeren for redegørelsen.
EU er i en brydningstid, præget af krigen i Ukraine, geopolitiske spændinger, en svækket konkurrenceevne og en en ny digital virkelighed.
Men det kræver også, at vi ikke kvæler os selv i bureaukrati.
Redegørelsen sætter fokus på forsvarsområdet og behovet for større europæisk ansvar for vores egen sikkerhed.
Det er jeg helt enig i.
Vi må ikke tøve med at være medspillere, når det handler om Ukraine, og når det handler om at sikre stabilitet i vores nærområder.
Men vi skal gøre det uden at skabe en altomfattende EU-centralisme.
I stedet skal vi fjerne dobbeltbureaukrati og skabe reelle resultater for vores forsvars- og sikkerhedspolitik.
Hvis Europa hele tiden spænder ben for sig selv, får vi aldrig løftet de fælles opgaver, vi rent faktisk er enige om at løse.
Der er heldigvis bred enighed om at støtte Ukraine, så landet har en fremtid som en selvstændig nation.
Men også her ser vi faren, hvis vi holder fast i alt for mange indviklede processer, der sinker vores beslutninger om våbenhjælp, genopbygningsmidler og sanktioner.
Hver gang vi diskuerer, hvorvidt vi nu har det rette mandat fra endnu et EU-organ, mister EU dyrebar tid.
Bureaukrati må aldrig stå i vejen, når vi forsvarer frihed og demokrati mod et aggressivt Rusland.
Redegørelsen peger også på behovet for at styrke EU’s konkurrenceevne, så vi kan matche USA og Kina, og lad os være ærlige: Vi er på mange områder bagud.
Innovation inden for kunstig intelligens, life science og den brede techindustri rykker i stigende grad væk fra Europa.
Hvorfor gør de det?
Fordi lovjunglen vokser, og fordi det er nemmere at skalere nye idéer i markeder, hvor man ikke bliver begravet i rapporteringskrav.
Europa risikerer at ende som et frilandsmuseum, hvor gode idéer visner, mens USA og Kina buldrer afsted.
Vi behøver ikke at frygte amerikansk protektionisme mere, end vi frygter vores egne interne barrierer.
Ifølge økonomer som Mario Draghi svarer EU’s bureaukratiske byrder reelt til en enorm toldsats på vores egen handel, og det er en politisk skandale, som vi selv kan ændre.
Jeg er helt enig i, at vi skal tage ansvar for klimaet og sikre, at fremtidens Europa er grønt og bæredygtigt, men det kræver netop at vi samarbejder på tværs af lande.
Vi skal dog passe på med ikke at overregulere nye grønne teknologier, før de overhovedet kan få lov til at udvikle sig.
På samme måde risikerer vi at kvæle digitale løsninger, f.eks. ai, i et hav af detailregulering, før vi har set, hvad potentialet overhovedet rækker til.
Der er nu vedtaget en asyl- og migrationspagt, som skal sætte skub i fælles løsninger ved de ydre grænser, hurtigere sagsbehandling og bedre udsendelser, og det er i sig selv fornuftigt, at vi samarbejder i Europa om en af de mest presserende udfordringer.
Det hjælper ikke at have en masse nye procedurer, hvis de drukner i tung administration og reelt ikke virker ved græsen.
EU bør gøre det simpelt: overhold frihedsrettighederne, eller du mister adgang til penge.
Vi skal ikke opfinde endnu et administrationslag, men bruge sunde, forenklede betingelser for modtagelse af midler.
Redegørelsen peger på mange af de rette temaer.
Det er godt, at vi ønsker at gøre EU robust over for ydre trusler og styrker vores økonomiske muskler.
Men hvis vi reelt vil lykkes, bliver vi nødt til at tage et opgør med den bureaukratiske byrde.
Vi kan ikke opbygge et stærkt og konkurrencedygtigt Europa ved at drukne erhvervslivet i regler, imens USA og Kina stormer forbi.
Danmark kan og bør gå forrest på den dagsorden.
Vi skal insistere på, at vækst, forsvar, migration og klimapolitik ikke bliver nye kilder til bureaukrati, men at de tværtimod frigør ressourcer og skaber fremdrift for et Europa, der igen kan vise verden, hvad der sker, når man blander frihed, ansvar og samarbejde i de rette mængder.
Tak for ordet.
Jamen så tror jeg, at vores partier er på samme linje.
Jeg syntes bare, det lød på ordføreren, som om man var imod fælles gæld, og en del af oprustningen med »ReArm Europe« var jo netop via fælles gæld.
Jeg mener, det var 1.500 mia. euro.
Så man har jo sagt ja til det, selv om man siger, at man er imod.
Det skal vi bare lige have bekræftet.