runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Jeg var faktisk overrasket over ministerens positive tilkendegivelse i forhold til fodlænkeordningen, og jeg kan så sige, at os, der har arbejdet med den et stykke tid, godt ved, hvordan man kan løse det problem, som ministeren var inde på, nemlig at det ville være en frihedsberøvelse, hvis man tvang folk til en fodlænke.
Så er man kommet omkring problemet med frihedsberøvelse og tvang.
Derfor vil jeg bare spørge udlændinge- og integrationsministeren: Er regeringen også villig til at se på sådan en ordning?
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Først vil jeg sige både til det første spørgsmål og til ønsket om, at der ligesom er en yderligere fremdrift, at jeg er enig i, at det ikke er sådan, at vi kan sætte et punktum nu og sige, at nu har vi gjort, hvad vi skal, i forhold til folk, der sidder på Kærshovedgård.
Jeg er helt åben over for det, hvis der bliver behov for at gøre mere på et senere tidspunkt.
EU-sporet kører.
Vi har en vigtig prioritet på vores formandskabsprogram i forbindelse med det danske formandskab i EU, og det er jo at sikre bedre mulighed for, at medlemsstaterne kan lave samarbejder om både sådan et modtagecentermodel som den, som Socialdemokratiet i sin tid præsenterede, men også såkaldte return hubs, altså hvor man kan lave aftaler med lande uden for Europa om at sende afviste den vej.
Og at sikre lovhjemmel til det er noget af det, vi bruger energi på at prøve at se om vi kan finde enighed om.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Men det er vel rimelig åbent, at de lempelser af udlændingepolitikken, regeringen har lavet, som Dansk Folkeparti ikke har stemt for, kan vi ikke have ansvaret for.
Men de stramninger, man laver på direkte foranledning af – har ministeren selv indrømmet – spørgsmål og indkaldelse til samråd osv. fra Dansk Folkeparti, hvor vi netop spørger ind til uhensigtsmæssigheden i det her, hvorefter man så strammer op, synes jeg jo godt man kan tillade sig at tilskrive Dansk Folkeparti æren for, altså hvis det er os, der rejser sagen, hvorefter regeringen så strammer politiken.
Havde man gjort det på eget initiativ, ville jeg da gerne rose regeringen, men det her er jo Dansk Folkepartis bekymringer, som nu bliver manifesteret i konkret lovgivning.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Jeg blev optaget af, at hr. Frederik Vad sagde, at børnekonventionen stadig gælder.
Skal det forstås på den måde, at der ikke er noget i det her forslag, som stiller børn under 18 år ringere?
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Jeg vil sige, at det er fælles bekymringer, der nu bliver manifesteret i den her lovgivning.
Og jeg har sagt før, at hr. Mikkel Bjørn er en af de mest fagligt kompetente og årvågne medlemmer af Folketinget på den her dagsorden.
Der er da mange steder, hvor hr. Mikkel Bjørn har set noget, som systemet ikke har set.
Men det er fælles bekymringer, der gør sig gældende her.
Og så tror jeg, det var salig Niels Helveg Petersen fra fru Zenia Stampes parti, der engang sagde, at man kan få meget gennemført i politik, hvis man lader andre få æren for det.
Så det kan da godt være, man skal skrive sig det bag øret.
Her har vi jo en grundlæggende konflikt med Enhedslisten.
Jeg mindes den diskussion, vi har ført, om de mennesker, der var taget til Syrien som terrorister, og som var blevet trænet i våben og alt muligt, og som Enhedslisten også meget, meget gerne ville have hertil med deres børn, fordi de forældre, de mødre ikke ville give deres børn til de danske myndigheder, så vi kunne nøjes med at evakuere dem.
Ja, det er forældrenes ansvar at sørge for, at de har deres papirer i orden.
Men vi gør samtidig ikke noget, der strider imod vores konventionsforpligtelser, heller ikke på børneområdet.
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
En ting, jeg har bemærket ved lovforslaget, er den her idé om, at man skal tvangsopløse en virksomhed, hvis en sådan person er medejer af den.
Her er det jo lige det her med at have ejerandele, der blev nævnt, altså at man er medejer.
Det vil sige, at det sagtens kan være, at Tony og Akhmed har startet en tømrervirksomhed sammen, hvor Tony ejer halvdelen af den, og at man står i den situation, at Akhmed bliver udvist, fordi han har begået kriminalitet, og at Tonys virksomhed så også skal tvangsopløses – sådan som loven umiddelbart siger det.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om hr. Frederik Vad mener er en fornuftig konsekvens af lovgivningen, eller om det er noget, vi lige skal kigge på i udvalgsarbejdet.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Så det betyder altså, at hvis vi har en familie, hvor forældrene ikke vil rejse, fordi de er bange for, hvordan de vil blive behandlet af mullahstyret i Iran eller af ham der salafisten i Syrien, som man nu er så begejstret for, og som myrder kristne, drusere osv., men man vurderer, at de ikke har et personligt forfølgelsesgrundlag – og det kan jo være rigtigt eller forkert – så skal det ramme deres børn?
Det er jo ikke børnene, der har valgt at komme.
Men så skal det have lov at ramme deres børn, f.eks. i forhold til uddannelse.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Det skal forstås på den måde, som jeg sagde, at det, jeg blevet oplyst om i det materiale, jeg haft adgang til, er, at det her lovforslag er i overensstemmelse med børnekonventionen.
F.eks. vil det jo være sådan, at mindreårige børn, som er under myndighedernes forsørgelse, og som skal have et grundskoletilbud, skal undervises, vil modtage undervisning.
Men det er klart, at når familier er ulovligt i landet og for manges vedkommende på en måde, hvor de godt kunne rejse, men ikke gør det, så er der nødt til at være en forskel på, hvordan de bliver behandlet kontra alle de fantastiske mennesker med anden etnisk og kulturel baggrund, som er her og har papirerne i orden.
Jeg synes, mit svar lige før var rimelig nuanceret.
Jeg tog på eget initiativ nogle eksempler op på nuancerne i det her.
Men vi er, fru Zenia Stampe, inde ved en grundkonflikt her, som er, om der egentlig skal gælde lighed for loven.
For de eksempler, som fru Zenia Stampe kommer med, og som også står i dagbladet Politiken og alle mulige andre steder, er jo altid om nogle, som ikke går med tørklæde, som får 12 i gymnasiet, og som gør alle mulige fantastisk gode ting, og det bliver så altid argumentet for, at vi ikke skal have en stram udlændingepolitik, fordi der er noget, der går ud over dem.
Men det er jo ikke sådan, vi laver lovgivning.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Men kan ordføreren ikke godt se, at der hele tiden sker en glidning?
Nu har vi her et lovforslag, som er endnu bredere, og som også handler om fuldkommen uskyldige mennesker, som intet, intet negativt har gjort og virkelig har gode grunde til, at de ikke kan rejse ud, og alligevel indleder hr. Frederik Vad med at adressere eller sammenligne den meget, meget brede gruppe med folk, der går ind og smadrer et værtshus.
Kan hr. Frederik Vad ikke også selv tage et medansvar for at nuancere den her debat?
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Men når vi har et politisk miljø, hvor man, som hr. Søren Søndergaard gjorde i debatten om det sidste lovforslag, siger, at alt det her handler om taktik og noget med, at Socialdemokratiet skal have nogle vælgere, så tror jeg, det er meget afgørende for folk at vide, hvorfor det egentlig er, vi synes, det er vigtigt at sige, at der er forskel på, hvad man har ret til af skattefinansierede goder, i forhold til om man er her på et lovligt grundlag eller på et ulovligt grundlag.
Børnekonventionens bestemmelser gælder stadig væk.
Der er masser af nuancer.
Men hovedformålet er at sige, at man ikke, som nogle har troet indtil videre – det kan vi jo se i de stikprøvekontroller, der har været – skal tro: Jeg er her ulovligt, men jeg hæver lige noget førtidspension.
Det er jo absurd.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Det her lovforslag har jo en lidt bredere persongruppe end det lovforslag, vi behandlede før.
Derfor undrede det mig egentlig at høre indledningen fra hr. Frederik Vad.
For sammenligningen var jo, at man kom ind på en bar og smadrede det hele – jeg fik desværre ikke skrevet alle ordene op, men man efterlod i hvert fald ikke nogen tvivl om, at det her virkelig, virkelig var dårlige mennesker, som har ondt i sinde.
Så må jeg bare spørge om noget.
En af de cases, som vi kan læse om i høringssvarene, er fra danske udlændingeretsadvokater.
De nævner en konkret case med tre statsløse palæstinensere, som kommer hertil fra Algeriet.
De har jo ikke noget hjemland lige nu, desværre, så derfor er de spredt lidt rundt.
De får så ikke asyl i Danmark, og vi vil gerne sende dem tilbage til Algeriet, men Algeriet siger, at de ikke vil have dem, at de ikke er statsborgere der.
Det er tre unge mennesker, og den ene læser på DTU til maskinmester; det er en kvinde, hun har fået 12.
Det er virkelig dygtige, flittige unge mennesker.
Er det rimeligt at sammenligne dem med ondsindede idioter, der går ind og smadrer en bar?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-24:
Tak for det.
Jeg vil også blive enormt skuffet, hvis det senere hen viser sig, at man godt kunne gå endnu længere, end det her forslag vil gøre.
Et andet spørgsmål er i forhold til det her med den langsigtede løsning.
For det her lovforslag, og det er ministeren måske delvis enig i, er jo ikke den absolutte løsning, der eliminerer risikoen for de her stakkels uskyldige mennesker.
Så hvad kan vi forvente fra regeringen, i forhold til at vi får flyttet Kærshovedgård ud af landet?
Da vi kom med forslaget, var ministerens forgænger af den holdning, at det skulle løses i et EU-spor, men har man så tage initiativ til at få det her løst i et EU-spor?
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Det var mere, fordi der nu opstod det der spørgsmål om, om Enhedslisten havde ændret holdning, og det skal jeg ikke forholde mig til.
Jeg står her med en tale, fru Johanne Schmidt-Nielsen holdt første gang i Folketinget den 23. november 2016 – det er 8 år siden – hvor hun argumenterer meget kraftigt for fodlænke og kritiserer integrationsministeren, fru Inger Støjberg, for ikke at ville være med til det.
Men kan den radikale ordfører ikke uddybe den radikale holdning til det
med, at vi i forhold til udviste udlændinge, der har begået kriminalitet, eller som nægter at samarbejde, i langt højere grad kan anvende fodlænke, samtidig med at de får mulighed for at leve i nogle rammer, der ikke er så dybt kriminelle som dem, der er på Kærshovedgård?
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Jo, og jeg synes, det er en rigtig tankegang, hr. Frederik Bloch Münster giver udtryk for her.
Jeg vil gerne i forbindelse med udvalgsbehandlingen love at sende et udvalgssvar, hvor vi redegør for, hvorfor vi mener, at vi her er gået så langt, som vi kan.
For jeg er sådan set grundlæggende enig i, at hvis man bare kunne lave endnu flere meldepligter og på den måde gøre det endnu mere vanskeligt for de her folk at tage andre steder hen, er det fint.
Men der er jo den her balance – også lidt apropos fodlænkediskussionen og nogle af de andre temaer, der er kommet op i den her debat – med, at vi ikke må lave frihedsberøvelse af dem, og derfor er der et eller andet sted, hvor grænsen går.
Men jeg tror, det bedste er, at jeg vender tilbage med et skriftligt svar, hvor vi så argumenterer for, hvorfor vi mener, vi er gået så langt, som vi kan her.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Jeg forstår slet ikke, hvorfor man ikke har givet de her forældre et tilhold mod at opsøge deres døtre, eller hvorfor man netop ikke kan give dem omvendt fodlænke.
Det får vi måske mulighed for nu, for vi sidder jo netop i politiforhandlinger, der bl.a. handler om omvendt fodlænke osv. i forbindelse med partner- og familievold.
Det vil jo lige præcis være oplagt, synes jeg, i sådan en case her, at hvis de forældre nærmer sig døtrene, er der en alarm, der går, og så er der en politibetjent, der kommer ud og siger: Tilbage med jer.
Det er sådan, vi passer på hinanden, hvorimod det andet jo ikke er reelt.
Det er jo symbolpolitik.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Fru Zenia Stampe taler om menneskesyn og menneskerettigheder i forhold til de her udviste kriminelle.
Hvad med danskernes ret til at færdes trygt og sikkert i deres eget land uden at skulle overfaldes, voldtages eller udsættes for anden form for kriminalitet fra mennesker, der allerede er dømt til udvisning af Danmark for den her slags grove forbrydelser?
Hvorfor er det, Radikale Venstre er så optaget af menneskerettigheder og menneskesyn i forhold til de her udviste kriminelle i stedet for at være optaget af borgerne og danskernes rettigheder til at færdes frit og trygt i deres eget land?
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Nu handlede lige præcis den bemærkning om meldepligten, hvor der ikke er så mange, der kerer sig om retssikkerheden i forhold til beboerne, altså når de rent faktisk melder sig, men der er problemer med systemet.
Så ender det faktisk med at tælle som en straffelovsovertrædelse, som kriminalitet, fordi der er et system, der ikke virker, altså de var der, men der var problemer med systemet, og derfor blev det bogført som fravær; netop ikke sådan noget, hvor man skriver ud på Aula, men noget, som behandles som kriminalitet.
Men i forhold til min forsvarstale, og det sagde jeg også til sidst, er spørgsmålet: Hvad handler det her egentlig om?
Jeg står her som dansker, og det er mit menneskesyn, der afgør min holdning og mit partis holdning til det her spørgsmål.
Præcis.
Det var jo et forslag, jeg tror vi endda stillede sammen, eller som vi i hvert fald var enige om i forbindelse med diskussionen omkring Lindholm.
Der foreslog vi sammen, at man i stedet for kunne udstyre de her mennesker med en fodlænke, og så kunne de melde til den lokale politistation eller nogle andre decentrale enheder, sådan at man heller ikke isolerer og centrerer problemet i et meget sårbart lokalområde, som det er sket i forbindelse med Kærshovedgård.
Det er jo, fordi man vægter – og det er så også lidt et svar til hr. Mikkel Bjørn – symbolpolitikken højere end danskernes tryghed.
Det er bundlinjen i alt det her.
Man ville jo have langt bedre styr på de her mennesker, hvis man gav dem en fodlænke og spredte dem i stedet for at koncentrere dem, sådan at de alle sammen bliver endnu mere forhærdede.
Der er endda afviste asylansøgere, som til at begynde med overhovedet ikke var kriminelle, men så ender med at blive misbrugere, fordi de bor dør om dør med folk, der sælger narko, og det smitter så af på hele lokalsamfundet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Fru Zenia Stampe og Radikale Venstre siger, at der ikke er mange, der ser den her problematik fra beboernes perspektiv.
Der kan jeg forstå, at Radikale gerne vil indtage beboernes perspektiv.
Der er vi i Dansk Folkeparti altså noget mere optaget af danskernes perspektiv.
Så nej, der er ikke for os nogen nedre grænse i forhold til mennesker, der er dømt for den slags forbrydelser, og som skal udrejse af Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Jeg synes, det er morsomt, når hr. Frederik Vad siger, at det ikke er alle armlægninger, Dansk Folkeparti vinder.
Det er jo rigtigt nok, men Dansk Folkeparti vinder mange armlægninger, og det her lovforslag er et bevis på, at Dansk Folkeparti vinder armlægninger.
Det lovforslag, vi skal behandle lige om lidt, L 5, som handler om opholdskort for kriminelle udlændinge, er direkte foranlediget af spørgsmål og samrådsindkaldelser fra Dansk Folkeparti.
Det har den tidligere udlændinge- og integrationsminister selv indrømmet.
Det er også en armlægning, Dansk Folkeparti har vundet.
Det ønske om lås på Kærshovedgård, der nu kommer fra Danmarksdemokraterne, og, som jeg kan forstå det, i symbolske vendinger også fra statsministeren, er også en delvis vundet armlægning for Dansk Folkeparti, i hvert fald når det bliver implementeret, forhåbentlig.
Så vi vinder mange armlægninger, heldigvis.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Det forstår jeg sådan set godt, og det er jeg også enig med ordføreren i.
Men når man kigger på de halvtreds forslag i Borgerligt Fundament og ser på, hvordan man indgår udlændingepolitiske kompromiser til højre for midten, så må man jo bare sige, at det jo ikke er alle omlægninger, Dansk Folkeparti vinder.
Det er jo tydeligt for enhver.
Derfor synes jeg bare, det er interessant nu, hvor først hr. Kim Edberg Andersen og senere hr. Peter Skaarup ikke vil afvise, at Lindholmmodellen stadig væk er brugbar for Danmarksdemokraterne, at spørge Dansk Folkeparti, om det er et no-go og en rød linje for dem, at man flytter Udrejsecenter Kærshovedgård, hvis ikke det lykkes at få sat lås på det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Dansk Folkeparti er ikke optaget af at flytte det her center.
Vi er optaget af, at de udvisningsdømte ikke har fri udgang fra centret, som det er tilfældet i dag, hvor selv terrordømte, voldtægtsdømte og bandekriminelle, altså de værste forbrydere, vi overhovedet har herhjemme, bare kan forlade udrejsecenteret.
Så kan de sætte sig ind i en bil eller et tog, tage rundt i landet, besøge familie og begå ny kriminalitet.
For nylig var der en kvinde i Aalborg, der blev udsat for en voldtægt af en person, der allerede er udvist af landet for en anden bestialsk personfarlig forbrydelse.
Og det er jo det, der er hele absurditeten i den her sag og problemet omkring Kærshovedgaard, altså at det er et åbent center, som folk kan forlade frit.
Og det er det, vi gerne vil tage et opgør med.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-24:
Den sag, der kom frem her i starten af ugen, om de der fire døtre, der bliver chikaneret af deres forældre, selv om de er dømt til udvisning, tror jeg har sat sig dybt i os alle sammen.
Til den tekniske gennemgang af det her lovforslag spurgte jeg ind til, om det var muligt at indføre multiple daglige meldepligter, altså således, at man kunne sætte en kæp i hjulet på logistikken for de her mennesker, som ønsker at chikanere og gør det systematisk.
Men vil ministeren gøre mig klogere på, hvornår vi egentlig er sikre på, at vi har nået den absolutte grænse for, hvad vi kan gøre?
For er ministeren ikke enig i, at vi skal forsøge at sørge for, at logistikken for de her systematiske chikanører begrænses?
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Formelt ville det jo godt kunne lade sig gøre, hvis et stort flertal i Folketinget besluttede sig for at træde ud af alt, der havde med konventioner at gøre.
Det ønsker vi så ikke.
Det er der ikke et stort flertal for i Folketinget, hverken på blå eller rød side.
Derfor har vi jo så sat et stort arbejde i gang, der handler om at prøve at reformere den måde, domstolen virker på.
Statsministeren har sammen med en stribe andre partiledere skrevet et åbent brev til domstolen.
Jeg har selv deltaget i debatter med generalsekretæren for Europarådet, som huser domstolen.
Jeg bringer det op, når jeg mødes med kolleger rundtomkring i Europa, og prøver at høre, hvordan de ser på verden, og her bliver jeg opmuntret over, at vi heldigvis ikke står alene med synspunktet om, at der er problemer med domstolen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Ministeren siger, at han ikke har ændret holdning, men argumentationen i ministerens bog var, at det godt kunne lade sig gøre.
Nu siger ministeren, at det ikke kan lade sig gøre.
Det er vel en holdningsændring.
Jeg ved ikke, hvordan man kan beskrive det som andet end en holdningsændring.
Så hvorfor er det, at det, der godt kunne lade sig gøre ifølge ministeren i hans egen bog, ikke kan lade sig gøre nu, hvor ministeren er blevet minister?
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Det er jo så i orden, for det er jo så selvfølgelig vores ansvar, at vi ikke har været i stand til at kommunikere det, så ministeren har forstået det.
Det andet spørgsmål går jo kun på en eneste ting.
Der er folk, der bliver afvist, fordi de ikke får asyl i henhold til § 7.
I henhold til § 31 kan de ikke udvises, fordi der er fare for tortur osv.
Vi forstod på SF, at der var nogen undtagelser, og så var det bare, jeg ville høre, hvor i loven de undtagelser står.
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Jamen jeg er jo enig i, at det er vigtigt, at vi skal vide, hvor de her mennesker befinder sig henne, og derfor ville jeg foretrække, at vi bare kunne sætte en lås ude på hoveddøren, for så havde vi i hvert fald styr på den del.
Det er desværre så ikke en mulighed, og derfor har vi nu lavet den her model med meldepligt.
Jeg er positivt overrasket over, at det er Enhedslisten, der foreslår, at vi i stedet for prøvede at se, om vi kan give alle en fodlænke på, så vi på den måde ville vide det.
Det ville være mit umiddelbare gæt, at det mindede for meget om frihedsberøvelse til, at det ville være en mulighed, og at det derfor ville minde for meget om forslaget med en lås, som hr. Søren Søndergaard nævner.
Personligt har jeg ikke nogen problem med fodlænkemodellen, hvis den er lovlig, men det må jeg jo vende tilbage til i et udvalgssvar, altså hvorvidt det ville være lovligt at lave yderligere lovgivning, hvor det så er fodlænker, man giver dem på.
Det er nok bedst, at vi får afklaret det juridiske.
Det andet spørgsmål må jeg indrømme jeg ikke helt forstod.
Det kan være, at jeg enten skal svare på det skriftligt, eller også at hr. Søren Søndergaard vil uddybe det en smule.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Det er, fordi ministeren igen bruger det der argument med, at vi skal vide, hvor de befinder sig.
Meldepligten gør så, at man en gang i døgnet ved, hvor folk befinder sig, inklusive mennesker, som ministeren ikke har noget problem med at betegne som forhærdede kriminelle.
Det synes jeg faktisk ikke er godt nok.
Vil ministeren ikke erkende, at hvis de her såkaldt forhærdede kriminelle var udstyret med en fodlænke og begik kriminalitet, hvis ikke det var på nettet eller virtuelt, ville vedkommende kunne forbindes med den person uden nogen store problemer, og at man ville kunne give folk et tilhold, der gjorde, at de ikke kom bestemte steder?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er angående forslagets § 13 hvor der står, at en udlænding, der har fået afslag på opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, men ikke kan udsendes af landet jævnfør udlændingelovens § 31, er omfattet af forbud mod at eje motorkøretøj?
Hvor er det, undtagelsen fremgår?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Ministeren siger i lighed med Dansk Folkeparti, at det, man burde gøre, var at sætte en lås på Kærshovedgård.
Men det kan så ikke lade sig gøre, siger han.
Så jeg er lidt nysgerrig på, om ministeren har ændret holdning, siden han blev minister, eller hvorfor han mener, at det, han selv foreslår i sin bog, nu pludselig ikke kan lade sig gøre.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Det rent tekniske tænker jeg at vi må få belyst i udvalgsprocessen.
Jeg noterede mig også ordet ejerandele i den forbindelse.
Men Tony må jo så lave en virksomhed selv, eller vi må på en eller anden måde finde en måde at få Akhmed ud af den rimelig hurtigt på.
Altså, jeg tror bare, vi bliver nødt til at slå med den store hammer her, for hvis vi laver alt for mange smuthuller, åbninger, og dispensationsmuligheder, tror jeg, vi vil tage saft og kraft ud af det her forslag.
Vi bliver nødt til at sende et signal om, at folk, der er her lovligt, har en masse rettigheder og adgang til en masse penge, fællesskabets penge, men at folk, der er her ulovligt, ikke har så meget adgang til fællesskabets penge.
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
Ja, jeg er sådan set helt enig i, at vi skal slå med en stor hammer.
En anden del af forslaget går på, at man inden for 12 måneder skal have afhændet eventuelle kapitalandele, og det er jo der, hvor det er en tvangsopløsning, vi er ude i, hvis man bare kan nøjes med at sælge sine ejerandele eller forære dem væk, eller hvad man nu vil gøre. Men det er bare lige det her med, at selve tvangsopløsningsdelen jo godt kan give nogle utilsigtede problemer for nogle mennesker.
Der kan være reelle legale virksomheder, der kan ende med at blive tvangsopløst, hvis nu personen ikke kan få afhændet sine ejerandele eller nægter at gøre det.
Så der kan vi jo stå i nogle situationer, hvor vi i hvert fald risikerer at ramme de forkerte.