runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Det er jo fint at ville lytte til eksperter, og jeg har endnu ikke hørt nogen eksperter, som har kunnet forklare os rigtig godt, hvad årsagerne til den fortsatte tilbagegang i biodiversiteten i Danmark er, og i hvilket omfang sprøjtemidler er årsag til den tilbagegang.
Når man kigger på vores forslag her, har det jo taget udgangspunkt i Tyskland og det forsigtighedsprincip, som Tyskland bruger, og hvor det jo ikke er et spørgsmål om, at forskellige eksperter kriges om, hvorvidt glyfosat er kræftfremkaldende, men om, at man tager udgangspunkt i biodiversiteten og siger: Vi har en katastrofal nedgang i antallet af insekter, det har umådelig store konsekvenser, og derfor er vi nødt til at gå i gang med at gøre noget og forbyde sprøjtegifte.
Man er der kommet frem til at ville forbyde glyfosat.
Kan ordføreren ikke godt se, at vi har et problem med at tage vare på naturen på ordentlig vis med den landbrugsudbredelse, vi har i Danmark, med så stort et areal, som landbruget udgør, og at vi er nødt til at gå videre med at reducere den negative miljøbelastning, som kommer fra landbruget?
Jacob Jensen (V), 2020-01-14:
Når Enhedslistens ordfører her henviser til Tyskland, er der ifølge de oplysninger, der er bibragt mig, ikke indført et forbud, men man har lavet en form for hensigtserklæring om, at når man fra EU's side i 2022 skal genoverveje tilladelsen til stoffet, så vil man i den forbindelse kigge på muligheden for også at skulle indføre nogle restriktioner.
Det var bare for lige at tage det med.
Jo, selvfølgelig skal vi da hele tiden være åbne over for at kigge på – og det ved jeg også at man er fra erhvervets side – hvordan vi kan mindske miljøbelastningen, men jeg bliver også bare nødt til at sige, at vi jo så skal kigge på det i sin helhed og i sin sammenhæng og ikke kun isoleret set ved at kigge på et enkelt område og bruge et enkelt værktøj.
Det var det, jeg prøvede at beskrive før, nemlig at hvis man ikke har mulighed for at bruge det pågældende stof til eksempelvis ukrudtsbekæmpelse, som det jo typisk bliver brugt til, så har det nogle alternative konsekvenser, ved at man så skal behandle jorden yderligere, i forhold til hvad man ellers gør, og det har så nogle negative effekter, både hvad angår biodiversiteten, hvad angår udvaskning af kvælstof, og jo også hvad angår CO 2 -udledning fra de maskiner, der skal køre ud på markerne.
Det er bare for at sige, at der ser vi altså tingene i deres fulde sammenhæng.
Jeg må også bare sige, at med den teknologi, der efterhånden bliver brugt, med gps og andet, så er det altså en anden måde, man anvender midlet på i dag end for 10-15 år siden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Ja, der er jo fortsat brug for fremgang, og alle landmænd har jo den mulighed, at de kan omlægge til økologi, og det er jo godt, at det er med i grundlaget for den nye regering, at vi skal fordoble det økologiske areal.
Så der er sådan set et valg, man kan træffe.
Jeg synes, det bliver interessant at følge Tyskland og Østrig.
Østrig har så før valgt en forkert procedure, så de har problemer med EU i øjeblikket, så jeg kan godt forstå, at man i Tyskland ikke har valgt et forbud, for man skal først henvende sig til EU og sige, hvad man vil gøre, før man beslutter at gøre det.
Jacob Jensen (V), 2020-01-14:
Jamen det kommer vi selvfølgelig til at forholde os til, for hvis der kommer ny viden og nye muligheder, så skal vi selvfølgelig forholde os til det.
Med hensyn til det forslag, der er fremsat her, så forholder jeg mig til det ud fra den kendte viden og de kendte oplysninger og anbefalinger, vi får, i forhold til hvad der er hensigtsmæssigt i forhold til sundhed og i forhold til natur og miljø, og der er ikke nogen anbefalinger, der siger, at det med den måde, som man behandler og bruget stoffet på i dag, skulle være et problem.
Det er ligesom det udgangspunkt, jeg har.
Og når man samtidig kigger på det i en større sammenhæng, kan man konstatere, at det ville være et kæmpe tab for dansk landbrug – jeg tror, det er beregnet til 1 mia. kr., og det er dermed også et samfundstab.
Den milliard kroner ville altså kunne bruges til at gøre noget godt for vores miljø.
Det er også den tilgang, jeg har til det ved at se på det i en sammenhæng.
René Christensen (DF), 2020-01-14:
Tak for det.
Så står vi her med B 33, og det er jo et forslag om forbud mod anvendelse af sprøjtegifte med aktivstoffet glyfosat på landbrugsarealer.
Det er ikke et forslag, som vi kan støtte i Dansk Folkeparti, og jeg vil gerne udtrykke, hvorfor vi ikke kan det.
Vi er sådan set enige i – jævnfør den debat, vi også har haft om det tidligere forslag – at vi i det hele taget i forhold til sprøjtemidler skal bruge dem så lidt som muligt, altså nedbringe mængden.
Det er vi sådan set enige i.
Men et forbud giver jo bestemt også nogle andre udfordringer.
Vi ser rigtig mange landmænd, der i øjeblikket lægger om til bl.a. sådan noget som pløjefri drift.
Der må man jo sige, at det er rigtig godt for klimaet.
Sådan en debat kunne vi jo også have haft her, hvor vi havde snakket om klima.
Så havde vi stået og sagt, at vi skulle overgå til pløjefri drift, for så skal vi ikke køre så meget hen over arealerne, og det er godt for klimaet, men når man ikke bearbejder jorden, bruger man faktisk glyfosat i den måde at arbejde på.
Derfor synes vi ikke, at sådan et forslag kan stå alene, uden at man også ligesom aktivt går ind og siger, hvad konsekvenserne af det er.
Fru Mette Gjerskov spurgte som repræsentant for regeringspartiet, om man fremadrettet kunne kigge på det her med nedvisning.
Det er jo rigtigt, at der er et forbud mod at gøre det i dag, når det gælder fødevarer til mennesker, og det er der ikke i forhold til afgrøder, som går til dyrefoder.
Der mener jeg faktisk, at man bør finde ud af, hvad konsekvenserne egentlig er, hvis man nedlægger et forbud mod det.
Jeg kender ikke konsekvenserne, men jeg mener absolut, at man, når man kan lave højkvalitetsfødevarer uden at nedvisne, også må kunne dyrke højkvalitetsdyrefoder uden at nedvisne.
Det er absolut ikke noget, som jeg her på talerstolen i dag vil stå og sige vi vil sige ja til, men jeg mener, at det er en diskussion værd at finde ud af, hvad det vil koste, hvad meromkostningerne er, og om man så risikerer at skulle bruge mere glyfosat, fordi man ikke har taget, hvad skal man sige, det, der kommer bagefter, i starten, hvor man har afgrøden stående osv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Det er jo altid dejligt, når en debat kan medføre, at der er noget, der flytter sig i den rigtige retning.
Så tak for den respons på forslaget her og overvejelserne om, om der er flere kornafgrøder, hvor vi kunne undgå at bruge glyfosat til nedvisning.
Det må man kunne undersøge, for man må jo have nogle erfaringer fra den brødhvede og maltbyg, som man i høj grad ikke sprøjter.
Så det synes jeg er positivt.
Tak for responsen om at undersøge videre omkring de her konsekvenser af en yderligere nedvisning af kornafgrøder i Danmark.
Det ser vi frem, og vi vil stille udvalgsspørgsmålet.
René Christensen (DF), 2020-01-14:
Jeg kan bare kvittere fra Dansk Folkepartis side og sige, at det jo er det, vi kan arbejde med i forbindelse med at finde ud af, om det her forslag også skal til anden behandling.
Der kan jo også stilles nogle udvalgsspørgsmål i forhold til det.
Så det ser vi frem til, men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger.
Mette Gjerskov (S), 2020-01-14:
Vi følger jo altid EU-reglerne.
Som gode socialdemokrater overholder vi de aftaler, vi laver med de andre i EU.
Som sagt er det måske også lidt kækt sagt, men jeg tror, det her er noget, der har stor betydning for dansk landbrug.
Carl Valentin (SF), 2020-01-14:
Ordføreren taler om lukningen af dansk landbrug og påpegede så også selv, at det var lidt kækt sagt.
Det vil jeg godt nok også sige; det er søreme kækt sagt.
Mener ordføreren, at hvis de europæiske regeringer i 2022 f.eks. beslutter, at man nu ikke længere skal bruge Roundup, vil det betyde, at dansk landbrug vil lukke?
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at regeringen er enig i, at vi skal nedbringe brugen af sprøjtemidler og sikre bedre beskyttelse af drikkevandet.
Det har vi også skrevet i vores forståelsespapir sammen med bl.a. forslagsstillerne.
I den brede pesticidaftalekreds har vi allerede opnået flere stramninger – senest ved indgåelse af aftalen om forbud mod sprøjtning i boringsnære beskyttelsesområder, de såkaldte BNBO'er.
Vi skal også senere i år mødes i aftalekredsen og tale om en eventuel justering af målsætninger om pesticidbelastning og af pesticidafgiften.
Jeg vil dog også sige, at initiativer skal ske inden for reglerne af EU.
Forslaget lægger op til et totalt forbud mod anvendelse af glyfosat i landbruget baseret på forsigtighedsprincippet.
Jeg har bedt Miljøstyrelsen om at gennemgå den dokumentation, der er nævnt i beslutningsforslaget, for at afdække, om der er tale om ny viden.
I forhold til risikoen for bier viste den seneste EU-vurdering, at anvendelsen af glyfosat er sikker over for honningbier, og Miljøstyrelsen vurderede, at de studier, der nævnes i beslutningsforslaget, ikke vil være et tilstrækkeligt grundlag at basere et nationalt forbud på.
Det er dog muligt, at særlig studiet af glyfosats indvirkning på biers tarmflora kan være med til at påvirke den samlede vurdering af stoffet, når det sammenholdes med den øvrige dokumentation vedrørende glyfosat.
Miljøstyrelsen vil derfor sende studiet til de lande, der er ansvarlige for revurderingen af glyfosat.
I forhold til risikoen for udvaskning til grundvand oplyser Miljøstyrelsen, at der ikke er nye oplysninger, der peger på, at der skulle være en uacceptabel risiko for forurening af grundvand med glyfosat eller nedbrydningsproduktet AMPA i koncentrationer over kravværdien på 0,1 mikrogram pr. liter.
Glyfosat er, som vi også lige har debatteret, et meget undersøgt stof i varslingssystemet, som handler om landbrugsjorden og dermed også er et varslingssystem i forhold til den udvaskning af pesticider til grundvand, og som også indgår i grundvandsovervågningen.
Miljøstyrelsen konkluderer på baggrund af de resultater, at hverken glyfosat eller AMPA udgør en risiko for grundvandet.
I forhold til betydningen for menneskers sundhed er det rigtigt, at der tidligere er vist sundhedsmæssige effekter af midler med glyfosat, der kan tilskrives brugen af hjælpestoffer i sprøjtemidlerne.
Miljøstyrelsen har allerede i 2016 forbudt en række glyfosatmidler, der indeholdt et specifikt hjælpestof, der var forbundet til mistanken om, at glyfosatmidlerne kunne skade arveanlæggene.
Miljøstyrelsen vurderer, at de indsendte studier ikke bidrager med ny viden, og det gælder både for produkternes giftighed og for hormonforstyrrende effekter.
Som forslagsstillerne skriver, er der andre lande, der har udmeldt kommende nationale forbud mod glyfosat, men det er ministeriets vurdering, at det vil være i strid med EU-reglerne på området at forbyde glyfosat på baggrund af det eksisterende vidensgrundlag.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget om et totalforbud i landbruget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Tak for det.
Når nu regeringen vil kigge på ny forskning, vil jeg sige, at der jo sådan set er dansk forskning, som har undersøgt, hvilken effekt glyfosatsprøjtning på landbrugsmarker helt ud til skel har på den natur, der ligger fra 0 til 10 m fra de marker.
Og man er kommet frem til, at det sådan set har en meget negativ påvirkning på den flora, som er der, med hensyn til planternes mulighed for at blomstre, og at de blomstrer senere, og det har selvfølgelig en effekt på muligheden for, at der kan være insekter på de arealer.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministerens refleksion over det.
Når nu vi har dansk forskning, som så entydigt siger, at glyfosat har en negativ indflydelse på vores natur, synes ministeren så ikke, det var helt naturligt, at man kom med et forbud mod at sprøjte helt ud til skel, og at man i stedet skulle holde en afstand på 10 m til skel – altså når nu der er dansk forskning, som viser, at der er disse negative effekter på vores flora?
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Tak for spørgsmålet.
Nu var jeg lige inde at kigge på det, for ordføreren har jo også stillet nogle spørgsmål frem mod behandlingen her i dag og har bl.a. stillet et spørgsmål under almindelig om netop den her seneste forskningsrapport.
Og jeg går meget ind for i forhold til de forskningsrapporter, vi får, at vi selvfølgelig skal dykke ned i dem og se på: Er der kommet ny viden, som vi skal handle på?
Helt generelt vil jeg sige, at Miljøstyrelsen oplyser, at der som led i de igangværende revurderinger af alle glyfosatmidler allerede bliver fastsat krav om sprøjtefri bufferzoner på mellem 5 og 20 m til beskyttede naturområder.
Så det bekræfter rapporten jo er nødvendigt, og det er så også det, der bliver handlet på dér.
Men er der yderligere spørgsmål i forhold til den specifikke forskning, svarer jeg selvfølgelig også gerne på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Tak for det.
Det er jo spændende, hvordan det bliver båret videre, for den forskning fra Danmark er noget, som formentlig også kommer til at påvirke EFSA's vurderinger af sprøjtemidler.
Så synes jeg, det var interessant, at ministeren var inde på, at den viden, der var om glyfosats påvirkning af biers tarmflora, kunne være noget, der blev taget med videre.
Og det er jo det, der er vores udgangspunkt for det her beslutningsforslag.
Det er jo ikke den der diskussion mellem forskellige instanser, der forholder sig til kræftrisikoen for mennesker – det er jo sådan set med udgangspunkt i biodiversiteten.
Det er altså det tyske udgangspunkt, vi har taget her.
Hvordan vil ministeren forholde sig til, at Tyskland og Østrig vil forbyde glyfosat fra udgangen af 2022?
Lea Wermelin (S), 2020-01-14:
Jamen det er jeg sådan set ret nysgerrig på, altså hvad der ligger til grund for, at Østrig og Tyskland har meldt ud, som de har gjort.
Der er ikke nogen af de lande, der har indført et forbud, og det handler jo bl.a. om, at vi har nogle fælles EU-regler, og at vurderingen dér nok også vil være, at det er i strid med EU's fælles regler at lave det forbud nu.
Men så er det rigtigt, at der kan være nogle politiske hensigtserklæringer, i forhold til hvad man så skal gøre fremadrettet.
Og der har ministeriet spurgt de tyske myndigheder, hvad der ligger til grund for den beslutning, og om der er noget ny viden, vi skal tage højde for, men vi har altså ikke fået tilsendt noget om det endnu, som gør, at man kan sige, at det ændrer grundlaget, og vi har heller ikke hørt, hvad der ligger til grund for det.
Så det synes jeg da vi skal have udboret, men det grundlag har vi ikke i dag.
Mette Gjerskov (S), 2020-01-14:
Tak, formand, og tak til Enhedslisten for forslaget.
Ingen skal være i tvivl om, at Socialdemokratiet gerne vil reducere brugen af sprøjtegifte i Danmark.
Den konservative ordfører talte om at gå fra 0 til 100 på 10 sekunder.
Det her er at gå fra 0 til 100 på 2 sekunder, tror jeg, hvis det kan lade sig gøre.
Det her er et meget, meget indgribende forslag.
Ministeren har redegjort for EU-medholdeligheden af det.
Det kan godt være, at det er lidt kækt at sige, men jeg og Socialdemokratiet har i hvert fald ikke nogen intention om at lukke dansk landbrug.
Det er jo ret vigtigt, at man også kigger på konsekvenserne af sådan et forslag.
Ved det tidligere borgerforslag talte vi om de områder, hvor det ikke var nødvendigt.
Mange steder er det i hvert fald sådan med den nuværende produktionsmetode, at man i landbruget opfatter Roundup, glyfosat, som nødvendigt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi også siger tingene lige ud.
Hvis vi skal begrænse vores mængde af sprøjtegift, så lad os nu begrænse det der, hvor det er mindst nødvendigt, og det kan jo være i haver og på offentlige arealer, men jeg mener ikke, at det gælder landbruget.
Så derfor kan vi i Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Nu nævnte ordføreren, at Socialdemokratiet gerne vil nedbringe mængden af sprøjtegifte, og at det sådan set også er en del af regeringens forståelsespapir.
Det er jo ganske korrekt.
Og hvis man kigger på, hvad der er blevet lavet af opstramninger omkring at begrænse brugen af Roundup, så er det jo ikke længe siden, at man indførte et forbud mod at bruge Roundup til nedvisning på brødhvedearealer.
Der var sådan set en proces, hvor bryggerierne selv strammede op, fordi de var bekymrede for, om folk ville holde op med at drikke deres øl.
Så var der nogle, der ligesom ville lave kontrakter om, at man ikke måtte nedvisne bygmaltmarker.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget, når nu det kunne være den vej, man går, uden at være i total konflikt med EU: Vil ordføreren så være med på, at vi ser på en opstramning, så nedvisning af kornmarker bliver forbudt i Danmark, sådan at de foderafgrøder, vi har til vores husdyr, ikke bliver udsat for at få en tur med sprøjten lige inden høst?
Mette Gjerskov (S), 2020-01-14:
Det er jo ikke det, forslaget her drejer sig om, så jeg skal bare lige forstå på Enhedslisten – så kører vi lidt hurtigere eller hvad? – hvordan det her skal forstås.
Jeg var i hvert fald rigtig glad for, at vi fik lavet den aftale om nedvisning, for det der med at bruge Roundup på arealer, hvor man kort tid efter skal ud og høste afgrøderne til konsum, altså til mennesker, der skal spise dem, synes jeg er en meget, meget uheldig praksis.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Kan man finde andre steder, hvor vi kan begrænse brugen af sprøjtegift?
Ja, så kan det da godt være, at man kan være til at tale med.
Men det forslag, vi står med her, er altså om at anvende sprøjtegifte med aktivstoffet glyfosat på alle landbrugsarealer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-14:
Jamen jeg forsøger bare at møde ordføreren.
Ordføreren giver udtryk for, at Socialdemokratiet gerne vil nedbringe mængden af sprøjtemidler, og da jeg kunne se, at her var der måske alligevel sådan 1½ mio. ha, som man kunne få til ikke at blive sprøjtet lige op til høst, så var det et fremskridt.
Det er sådan set bare naturligt, at når vi fremsætter et konkret forslag, og når ordføreren ikke vil i total konfrontation med EU, så kunne det være, at vi kunne finde på et kompromis, som vi kunne lave sammen med Socialdemokratiet.
Vi tager gerne tre skridt i den rigtige retning i stedet for ti.
Mette Gjerskov (S), 2020-01-14:
Jeg holder altid af en udstrakt hånd, så tak for den.
Og jeg tror faktisk også, at vi over tid kommer til at kigge på det her område igen.
Jeg kan ikke forestille mig andet.
Vi får de her diskussioner igen.
Vi får dem igen, når lovforslaget om offentlige og private arealer kommer fra regeringen.
Det handler om at gå efter de områder, hvor det er mindst nødvendigt at bruge sprøjtegift.
Det er der, vi gerne vil starte.
Astrid Krag (S), 2020-01-14:
Jamen jeg synes, det er centralt i den måde, vores kommunalbestyrelser og regionsråd fungerer på, at der er mødepligt.
Og det er klart, at man deltager i masser af ting som lokalpolitiker, hvor der ikke er mødepligt – når man mødes med baggrundsgrupper, når man mødes med borgere.
Der er mange forskellige møder, hvor der ikke er mødepligt.
Men der, hvor man er medansvarlig for driften af regionens forskellige områder, og det kan f.eks. være sygehusdriften, eller det kan være kommunens kæmpestore drift, hvor man som kommunalpolitiker har et medansvar – det var det, jeg sagde med, at det jo ikke kun er enkeltstående beslutninger, man er ansvarlig for, men man er sådan set ansvarlig for den samlede drift – er det væsentligt, at der er mødepligt.
Men det er jo heller ikke det, som det her beslutningsforslag handler om, altså at vi skal fjerne den mødepligt.
Beslutningsforslaget her handler om, at vi skal ligestille reglerne i forhold til vederlag ved orlov.
Og når jeg så nævner mødepligten, er det for at tydeliggøre, på hvilke måder det er to forskellige hverv at varetage, om man sidder herinde i Folketinget, eller om man sidder ude i byrådene.
Jeg tror og er også ret sikker på, at vi kan komme i mål med nogle regler, som er, som jeg sagde i min besvarelse, både rimelige, objektive og til at administrere, og hvor vi ikke lægger det her lag ned over – altså sådan en moralsk dom, man vil kunne lægge ned over hinanden.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-14:
Ja, men jeg synes ikke rigtig, ministeren fik svaret på spørgsmålet.
For det handler jo sådan set grundlæggende om, om man mener, at de kommunalbestyrelses- eller regionsrådsmedlemmer, der sidder udeomkring i vores regionsråd og kommunalbestyrelser, selv har evnen til at vurdere, om de vil holde en orlov, måske tage noget ferie eller noget andet og dermed også helt naturligt frasige sig det vederlag, som man får for sit kommunalbestyrelses- eller regionsrådsarbejde.
Mener ministeren reelt set ikke, at de folkevalgte selv kan vurdere, om det er det rigtige eller det forkerte?
Torsten Gejl (ALT), 2020-01-14:
Jeg er sådan lidt en praktiker, så jeg prøver sådan hele tiden at omformulere det her inde i mit hoved til praktiske eksempler.
Jeg leder efter et praktisk eksempel på den her magtforskydning.
Altså, kan ordføreren komme med et eksempel på, hvordan man kunne forestille sig at varetage nogle børns rettigheder ved domstolene på en anden måde, end man ville have gjort i Folketinget, og at vi dermed, hvad kan man sige, mister grebet om magten?
Camilla Fabricius (S), 2020-01-14:
Jeg synes faktisk ikke, det er op til mig lige at komme med konkrete eksempler, men jeg sætter pris på, at man er ganske konkret og et konkret tænkende menneske.
Jeg synes, det er væsentligt, at man beholder rettigheden til at lave dansk lovgivning i Danmark, og at vi bruger de gode ideer, der er.
Og der vil jeg sige, som jeg også har kommet med flere eksempler på fra en konkret vinkel, at Danmark i rigtig, rigtig mange år stået på, at børn ikke skal arbejde, og at hvis man er ung, er der nogle helt klare og tydelige regler for, hvad det er, man i sin spæde arbejdsstart har mulighed for.
Derfor har vi både nogle meget stærke erfaringer med og praksisser om det, når en ung skal ud at lave ungdomsarbejde.
Og det er jo helt, helt konkret, hvor man kan se, at der har været et internationalt input, men jo også, at dansk lov og den danske måde at gøre tingene på er indarbejdet i internationale måder at gøre tingene på.
Torsten Gejl (ALT), 2020-01-14:
Jamen tak for et eksempel.
Jeg synes, jeg hørte ordføreren sige noget, som får mig til at stille det her spørgsmål: Mener ordføreren, at børn af udenlandske familier eller udenlandske børn har de samme rettigheder som danske børn.
Mener ordføreren det?
Camilla Fabricius (S), 2020-01-14:
Altså, som jeg forstår det, spørgeren siger, så er der jo noget, hvor det for Socialdemokratiet er helt klart, at det er dansk lovgivning og det danske Folketing, der beslutter, hvad det er for nogle rettigheder, man har – og det er væsentligt for os.