runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-21:
Tak for det.
Så nåede vi så til kulturens område i forhold til afbureaukratisering og smidigere måder at gøre tingene på, og det hilser vi jo rigtig meget velkommen i Det Konservative Folkeparti.
Lovforslaget går ud på at ophæve lovgrundlaget for kulturaftalen, der siden 2006 har været en del af vores kulturpolitik, og så handler det om forenklinger af processer omkring forundersøgelser og fortidsminder, om nedlæggelse af stillinger og om smidigere arbejdsgange hos Det Kongelige Bibliotek.
Kulturaftalerne har givet kommunerne mulighed for at indgå frivillige aftaler med Kulturministeriet og danne kulturregioner med fælles strategier og mål på kulturområdet.
En kulturaftale er en frivillig aftale, som kulturministeren kan indgå med en kommune eller en gruppe af ligeværdige, samarbejdende kommuner.
Kommunerne i aftalen udgør en kulturregion.
Så med det her lovforslag fjerner vi ikke støtten til kulturen, og det er vigtigt for os i Det Konservative Folkeparti; det er det samme beløb, vi fortsat vil have til rådighed, men det vil blive udbetalt direkte til de relevante kulturaktører.
På den måde skaber vi en mere enkel, fleksibel og effektiv model, der sikrer, at ressourcerne når frem til dem, der skaber værdi på kulturområdet.
Det er jeg sådan set også som kommunalpolitiker egentlig meget tilfreds med.
Det er vigtigt at understrege, at dette lovforslag ikke handler om at skære ned på kulturen, men at gentænke måden, vi støtter den på.
Kulturen er en uvurderlig del af vores samfund.
En kulturaftale har som sagt været frivillig og er en aftale mellem staten og kommunerne, der skal sikre strategisk samarbejde om kulturen, men når man læser ned i det og praktisk har vist, at kun 2 ud af 12 kulturregioner benytter ordningen, så er det i hvert fald noget, jeg hæfter mig ved, og derfor mener jeg også, at det i sig selv er en begrundelse for, at man godt kan fjerne det her.
For vi fjerner jo det bureaukratiske mellemled, bureaukrati, og sikrer, at midlerne når frem til de kulturaktører, som det handler om.
Samtidig giver vi kommunerne mere frihed til at prioritere deres kulturindsatser, så de kan fokusere på de behov og muligheder, der er vigtigst for deres borgere, og herunder kan kommunerne jo også fortsætte det tværkommunale samarbejde.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti godt støtte lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler i dag et forslag, som er en del af regeringens brede ambition om at bekæmpe bøvl og bureaukrati i staten.
Igennem flere år har flere regeringer på skift forsøgt at bekæmpe det altopslugende bureaukrati, men lige lidt er der sket.
Jeg tror egentlig, at vi alle her i salen er enige om, at vi skal af med rigide tilsyn og kontrol.
Vi skal af med unødigt bureaukrati, men problemet opstår, når vi skal finde ud af, hvordan det skal gøres.
Med lovforslaget L 97 er det nu blevet tid til at skære ned på Kulturministeriets område.
Hele denne afbureaukratisering eller spareøvelse, om man vil, handler i bund og grund om at finde den rette balance mellem at fjerne unødige tilsyn og kontrol, mens vi stadig sikrer, at Kulturministeriet har ressourcer til at beskytte vores kultur, og samtidig højner ambitionsniveauet på kulturens område, og her synes jeg, at forslagets formål er at balancere mellem disse to hensyn.
Først og fremmest er der lagt op til at afskaffe kulturaftalerne, som i virkeligheden bærer præg af administrative kompleksiteter og et stort ressourceforbrug.
Ved at ophæve disse aftaler reducerer vi ikke blot administration i Kulturministeriet, men vi frisætter også kommunerne og mindsker bureaukratiet kommunalt.
Det står fortsat kommunerne frit for at indgå samarbejde om kulturelle projekter på tværs af kommunegrænserne, men nu står staten ikke længere for at varetage samarbejdet.
Det handler altså om at sikre færre regler og have mere tiltro til kommunerne.
Med forslaget forenkles proceduren, så bygherrer og museum hurtigere kan komme i gang uden unødig ventetid på budgetgodkendelse.
Slots- og Kulturstyrelsen vil stadig have mulighed for at gribe ind ved uenigheder, men vi skærer den unødvendige kontrol væk og sikrer en smidigere proces.
På kulturområdet betyder det bl.a. færre tilsyn og kontrol- og godkendelsesprocesser.
Selv om det ikke altid er populært at fjerne opgaver eller lave ændringer i eksisterende strukturer, er det strengt nødvendigt.
Det er nødvendigt for at sikre flere varme hænder rundtomkring i samfundet, hvor det halter med den nære velfærd.
I Moderaterne står vi fast på, at det er et politisk ansvar at bekæmpe bøvl og bureaukrati, også selv om det til tider kan være upopulært.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-21:
Jeg er altså noget mindre bekymret, kan jeg allerede afsløre.
På under 2 år er antallet af administrative fuldtidsstillinger altså vokset med 4.800, hvoraf 4.000 er akademikere og ledere, og siden 2011 er antallet af fuldtidsstillinger inden for ledelse og administration steget med 22.200.
Sidstnævnte har kostet statskassen op imod 14 mia. kr. om året.
Væksten i antallet af administrativt ansatte i ministerier og styrelser fortsætter altså på fuldt drøn under den nuværende regering, og det sker, på trods af at de ellers har en ambition om at nedbringe bureaukratiet.
Derfor er det da glædeligt, at der endelig forsøges at gøre nogle tiltag, hvor man kan få det til at gå bare en anelse i den modsatte retning, om end jeg synes, ambitionsniveauet ikke er højt nok.
Liberal Alliance foreslår jo at indføre en bureaukratilov, hvor vi forpligter hinanden på bindende mål om at rulle antallet af administrativt ansatte i staten tilbage til 2018-niveau inden 2030, og det betyder 15.576 færre administrativt ansatte i staten.
Så jeg synes jo godt, at regeringen kan øge ambitionerne lidt, men de her initiativer, som kulturministeren nu tager ved at have fremsat det her lovforslag til behandling her i dag, kan vi i Liberal Alliance i hvert fald sagtens stemme for.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-21:
På relativt få sekunder, altså 30 sekunder, skal jeg lige redegøre for SF's alternative forslag.
Bare ét vil ordføreren rigtig gerne have; det bliver nok lidt svært at gøre her, men det ville jeg gerne.
Jeg vil godt svare på det andet, altså det om, hvis kommunerne gerne vil det.
Ja, hvis kommunerne gerne vil det, men hvad nu, hvis de ikke vil det?
Så sker der jo ikke så meget ved det.
Et eller andet sted er det også bare problematisk, at vi fjerner noget, som faktisk, og det kan man også se på høringssvarene, har understøttet lige præcis det regionale samarbejde godt.
Vi skal komme med masser af gode idéer til afbureaukratisering.
Mogens Jensen (S), 2024-11-21:
Jamen man kommer vel ikke til at miste noget.
Hvis kommunerne fortsat gerne vil samarbejde, har man stadig væk pengene og kan fortsætte samarbejdet.
Er det ikke korrekt?
Kunne SF's ordfører løfte sløret for de her idéer, man har til, hvor der ellers skal spares på administrationen i Kulturministeriet?
Det kunne bare være et enkelt eller to forslag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-21:
Det er jo to meget relevante spørgsmål.
Først og fremmest vil vi da gerne inviteres til forhandlinger, så vi kan begynde at pege på lige præcis alternativer til de her afbureaukratiseringer.
Det er jo desværre ikke sket.
Det er sådan set fint nok, at regeringen tager et ansvar og siger: Her synes vi at vi bør skære ned.
Men vi synes bare, at der var andre steder, man burde kigge på, og det mener vi faktisk også sagtens at vi kan.
Så vi ser vi frem til det samarbejde omkring det.
Det er i øvrigt også sådan, man skal tage talen ned.
Vi vil gerne være konstruktive lige præcis omkring det her.
I forhold til den anden del omkring kulturaftalerne er det fuldstændig rigtigt, at kommunerne er frit stillede til det.
Men vi ved jo også godt, at kommunernes første og største formål er at drifte hver en krone.
Nogle gange kan vi være heldige, at de samarbejder regionalt, og andre gange gør de ikke.
Så det med at have de her regionale kulturaftaler har der jo været en god intention med, da man startede med det.
Det var netop for at sikre, at vi kom til at lave kulturarbejde også på tværs af kommuner.
Det kan være rigtig svært i en periode, hvor økonomien er svær derude.
Så vi synes, at vi kommer til at miste noget, der er ret væsentligt.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Socialdemokratiet er oftest meget skarpe på, at kriminelle udlændinge ikke skal have statsborgerskab i Danmark, og man må jo sige, at ved erklæringsadgangen er der om noget ekstremt lempelig adgang for kriminelle.
Kunne regeringen være åben for at se på, om man ikke skulle stille det samme krav ved erklæringsadgang, som vi lige nu stiller til naturalisationsansøgninger?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Regeringen præsenterer med lovforslaget en række opgavebortfald på Kulturministeriets område.
I SF kan vi sådan set kun være enige i formålet med lovforslaget, for afbureaukratisering og mindre kontroltyranni kan gøre livet meget nemmere for vores kunstnere og kulturinstitutioner.
Men når afbureaukratiseringen sker på bekostning af kvalitet, har vi et problem.
Med lovforslaget ønsker man først og fremmest at nedlægge kulturaftalerne, og det stiller vi os i SF uforstående over for, for selv om kulturaftalerne helt rigtigt kan være en ressourcetung indsats, er de også med til at fremme det regionale samarbejde og hermed også at give incitament til opretholdelse og videreudvikling af vores kultur på tværs af kommunale grænser.
Som Danmarks Biblioteksforening i høringsnotatet udtrykker det, synes en komplet nedlægning frem for omlægning af kulturaftalerne altså ikke at udgøre en konstruktiv, men mere en destruktiv besparelse for vores kulturinstitutioner, og det er den forkerte vej at gå.
Vi bliver nødt til at være opmærksom på ikke at fjerne faktorer, der skaber bedre vilkår for kulturinstitutionerne og ikke mindst skaber mere og bedre kultur til borgerne.
Det gælder også lovforslagets andet punkt, som er en ændring af museumsloven, der vil ændre på forundersøgelser om mulig forekomst af fortidsminder under jordoverfladen, så de fremover ikke skal godkendes af Slots- og Kulturstyrelsen.
For museer med arkæologiske forpligtelser har i forvejen forskellige forudsætninger for at drifte opgaven, og med dette opgavebortfald vil de stå svagere i forhandlingerne med bygherre om budgettet, når de ikke har rygdækning fra Slots- og Kulturstyrelsen.
I SF hører vi derfor bekymringerne, som mange af landets museer og arkæologiske organisationer udtrykker i forhold til mulige konsekvenser af lovforslaget, og vi håber i udvalgsbehandlingen at kunne arbejde hen mod en bedre løsning.
Det tredje punkt handler om nedlæggelsen af stillingen som musikskolekonsulent.
Også det vækker bekymring hos interessenterne.
Dansk Musiker Forbund og Fagforeningen Musiker og Musikunderviser efterspørger, og jeg citerer fra høringssvaret, »et bindeled mellem området og dets ministerium ... så faglig relevans og fundering af ministerielle beslutninger vedr. området fortsat sikres.«
Det står med lovforslaget fortsat uklart, hvordan man vil sikre denne opgave, så det ikke bliver to adskilte dele.
I samme ånd spørger jeg, om vi virkelig kan byde Statens Kunstfond flere besparelser, når de i forvejen har været ofre for mange nedskæringer og allerede er udfordret på mandskab til de opgaver, de skal løse.
De færre opgaver med registrering og kontrol er vi helt enige i, men det er bekymrende, at man vil skære ned på et område, der er udfordret på tid til arbejdet.
Så selv om vi i SF er enige i, at afbureaukratisering, der udmøntes i opgavebortfald, er meningsfuldt og nødvendigt, og selv om vi desuden ser positivt på forslaget, der på sigt forhåbentlig kan gøre livet nemmere for vores institutioner og kunstnere, må vi stille os kritiske over for netop de her forslag.
Søren Espersen (DD), 2024-11-21:
Det er lidt af en blandet landhandel, som vi behandler her, måske lovlig meget.
Jeg har ikke været tilhænger af at blande ting hulter til bulter, men lige med det her går det måske nok.
Jeg skal her kort gøre rede for de forskellige emner, der har betydning for os.
Ophævelse af kulturaftalerne mellem ministerier og kommuner vil betyde en meget stor besparelse såvel for kommunerne som for staten.
Man afskaffer simpelt hen lovgrundlaget herfor.
Det er en korrekt iagttagelse, at disse aftaler har vist sig meget dyre, teknisk meget komplicerede og i den grad ressourcekrævende.
Så foreslår regeringen, at processen omkring iværksættelse af forundersøgelser om mulig forekomst af fortidsminder ændres.
Det er også meningen, at der skal indsættes en bagatelgrænse, og på samme tid målrettes de offentlige tilskudsmidler til egentlige arkæologiske undersøgelser, idet der kun i meget begrænset omfang har været udbetalt midler til forundersøgelser.
Også dette betyder mindre administration.
Derudover foreslås det at nedlægge stillingen som musikskolekonsulent.
Eftersom man nu overflytter opgaven med musikalske grundkurser fra Statens Kunstfond til Kulturministeriet, vurderes det, at der ikke længere er behov for en konsulent til at følge opgaven.
Det blev indført som en ordning målrettet flygtninge og indvandrere.
Vi har sådan set ikke noget imod, at denne ordning forsvinder.
Danmarksdemokraterne stemmer for denne blandede landhandel, ikke mindst fordi der iværksættes en reduktion af offentlige stillinger.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
I Venstre lægger vi vægt på at frisætte den offentlige sektor.
Det handler om færre regler, mindre bureaukrati og større tillid til kommuner, regioner og andre aktører.
Vi er derfor glade for, at regeringen har igangsat en indsats med netop dette formål.
Med dette forslag tager vi et vigtigt skridt i den rigtige retning, altså den retning, jeg lige har omtalt.
Det er en politisk prioritet, fordi vi har set en stigning i antallet af årsværk i staten.
Et af elementerne i lovforslaget er afskaffelsen af kulturaftalerne.
Disse aftaler er både komplekse og ressourcekrævende at administrere og står ikke mål med deres økonomiske betydning, og ved at nedlægge dem giver vi i stedet kommunerne frihed til at indgå tværkommunale samarbejder.
Dette skaber en bredere balance mellem frihed og ansvar og åbner op for lokalt tilpassede løsninger.
Et andet element i lovforslaget handler om budgetterne for arkæologiske forundersøgelser.
I dag kræver det en godkendelse fra Slots- og Kulturstyrelsen, hvilket gør processen unødigt kompliceret.
Vi skal i stedet have tillid til, at museer og bygherrer selv kan finde løsninger uden statslig indblanding.
Så skulle der opstå uenighed, vil det jo kunne indbringes for Kulturministeriet.
Det samme gælder en specifik service fra Det Kgl. Bibliotek, som tidligere har sendt materialepakker til folkebibliotekerne med bøger målrettet flygtninge og indvandrere.
Fremover vil bibliotekerne fortsat kunne tilbyde fremmedsproget materiale, som kan bestilles på en mere fleksibel og efterspørgselsdrevet måde.
Venstre støtter derfor lovforslaget, og jeg ser frem til det videre arbejde i udvalget.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Nu får jeg næsten fornemmelsen af, at Enhedslistens ordfører har fået opfattelsen af, at vi stemmer ja til det her beslutningsforslag.
Vi stemmer nej til det her beslutningsforslag.
Vi anerkender det nordiske samarbejde, men i et samarbejde kan man godt diskutere, kan man godt foreslå ting, og kan man godt arbejde for ting.
Og jeg synes, der er en udfordring i forhold til vandelskravet.
Jeg synes, det er helt legalt, at jeg åbent og ærligt fortæller, at det er noget, jeg faktisk godt kunne se en stramning af, for hvorfor skulle en svensk politimorder have dansk pas?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Jeg kan heller ikke forstå det, hvis hr. Peder Hvelplund fra Enhedslisten synes, det er en god idé.
Jeg synes ikke, man har fortjent det.
Serdal Benli (SF), 2024-11-21:
Det er ikke det, jeg siger.
Jeg siger sådan set, at vi skal insistere på retsstatsprincipperne, som den her lovgivende forsamling sådan set også skal efterleve.
Det, jeg siger, og det, jeg også sagde tidligere, er, at nej, det her er ikke en blankocheck, og det siger jeg heller ikke.
Jeg siger også, at hvis der i de her tilfælde med de her nordiske statsborgere er anmærkninger fra vores sikkerhedsmyndigheder og efterretningstjeneste, er det klart, at vi jo også vil være imod det, men vi vil insistere på retsstatsprincipperne, også i den her sammenhæng.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Tusind tak for det.
Men vil det sige, at jeg skal forstå retursvaret således, at der ikke er nogen ideelle retningslinjer for SF i forhold til at afvise ansøgninger om dansk statsborgerskab?
Altså, kan man bare have gjort alt, altså have støttet terror, have voldtaget sin kollega, have lavet overgreb mod børn eller begået mord?
Gør bare det, at man har afsonet sin straf, at SF står klar med åbne arme og siger: Værsgo, her er et dansk pas?
Serdal Benli (SF), 2024-11-21:
Det er et hypotetisk spørgsmål, du stiller her.
Jeg vil sådan set stadig væk insistere på, at for os er retsstatsprincipperne vigtige at holde fast i.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Det her bliver jeg faktisk lidt rystet over, også på danskernes vegne.
For hvis det princip, som SF's ordfører her skitserer, skal gælde, betyder det jo, at når Anders Breivik har afsonet sin straf, kan han søge om dansk statsborgerskab, og at så kan han få dansk statsborgerskab i morgen.
Er det SF's holdning?
Serdal Benli (SF), 2024-11-21:
Helt konkret siger jeg, at vi er nødt til at insistere på retsstatens principper.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Ordføreren siger, at det er SF's holdning, at hvis man har afsonet sin dom, skal man kunne få dansk statsborgerskab.
Serdal Benli (SF), 2024-11-21:
SF insisterer på retsstaten og retsstatens principper om, at hvis man har afsonet sin dom, hvis det er det, der er tale om, kan man sådan set også, mener vi, opnå dansk statsborgerskab, altså hvis det er det, der er tilfældet her.
Dog er der jo selvfølgelig nogle signaler, i forhold til hvis der er en bemærkning fra vores efterretningstjeneste osv.; så vil vi selvfølgelig tage det alvorligt.
Men jeg vil så også sige, at det er ret vigtigt for os i den her sammenhæng, at vi også insisterer på, at de svenskere og nordmænd, der skulle finde på at søge om dansk statsborgerskab ved erklæring, nok heller ikke kan dansk – jo, de kan skandinavisk, og det er, ligesom jeg kan skandinavisk og ikke rigtig kan svensk eller norsk.
Så på den måde hænger det krav, du opstiller der, jo ikke helt sammen med kravet om, at man skal kunne dansk, for det er jo ikke tilfældet her.
De kan skandinavisk, og det skal vi sådan set også insistere på at vi godt kan, altså kommunikere med hinanden på nordisk eller skandinavisk.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
SF's ordfører spørger, om der er et ideelt sæt retningslinjer for Dansk Folkeparti i forhold til opnåelse af dansk statsborgerskab, og jeg kan sige, at det som minimum i hvert fald er ideelt for os, at man ikke kan få dansk statsborgerskab som dømt bandekriminel, voldtægtsforbryder eller terrorist.
Det kan jeg så forstå ikke er SF's holdning, men det er i hvert fald et ideelt scenarie for os, at det er en minimumsforudsætning, at man ikke er dømt for terrorisme, bandekriminalitet eller voldtægt i et andet nordisk land.
Dernæst kunne vi selvfølgelig godt tænke os, at de folk, der får dansk statsborgerskab, er folk, der taler dansk, og folk, der ved noget om danske samfundsforhold.
Jeg synes ikke, det er urimelige eller vanvittige krav at stille til folk, der får dansk statsborgerskab, men det fornemmer jeg næsten SF synes det er.
Serdal Benli (SF), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
Vi står her i dag for at behandle et beslutningsforslag, der vedrører at fjerne adgangen for nordiske statsborgere til at erklære sig for danske statsborgere og at lade Danmark udtræde af denne respektive aftale.
Det er et initiativ, som vi i SF ikke kan støtte.
Jeg er selv enormt bekymret for den situation i Sverige med de tiltagende bandekrige, politiets manglende kontrol i flere boligområder og klanerne og broderskabets indblanding i interne svenske affærer, som man kan læse om i den gruopvækkende bog »Klanerne«.
Der er nok at tage fat på, når det kommer til integrationsproblemerne i »Du gamla, du fria«.
Samtidig må jeg også erkende, at jeg ikke rigtig forstår forslaget her, og det er af to grunde.
For det første er det en hjørnesten i dansk tradition og kultur, at vi er tæt sammenslynget med de andre nordiske lande og nyder godt af den lovgivningsmæssige og kulturelle integration, der er en del af vores folkesjæl.
Derfor undrer det mig også, at forslaget her kommer fra Dansk Folkeparti.
For det andet er reglerne sådan i dag, at den her ordning gælder for folk, der allerede har opnået statsborgerskab i et andet nordisk land, har boet i landet i 7 år og i den tid ikke har begået kriminalitet, der har resulteret i frihedsstraf eller noget, som kan ligestilles med frihedsstraf.
Så på den ene side læser jeg et forslag, der efter eget udsagn ønsker at adressere kriminalitetsbølgen fra Sverige, men på den anden side handler om en gruppe mennesker, der først har opnået statsborgerskab i et andet nordisk land og dernæst har boet kriminalitetsfrit i Danmark i 7 år.
Så med et forslag som det her fristes man til at spørge: Findes der i Dansk Folkepartis idealverden en måde at opnå dansk statsborgerskab på?
For med det her forslag eller med forslag som dette kan jeg godt blive i tvivl.
På denne baggrund kan vi derfor ikke støtte forslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-21:
Man skulle næsten tro, at hr. Anders Kronborg havde siddet i parti med fru Inger Støjberg – eller i hvert fald havde lyst til det – sådan som han snakker om hende hele tiden.
Jeg må bare sige, at selvfølgelig skal man snakke med sin ministerkollega, men jeg har også for ganske kort tid siden stået og spurgt ind til, om ikke man mener, det skal gå noget hurtigere det her.
Har vi tidsplaner for det her?
Der siger man: Lad det stå svævende hen i det uvisse.
Jeg synes jo bare, at vi skal komme i gang med de forhandlinger og få snakket.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Vi mener ikke, at det her skal klares ved et beslutningsforslag.
Det skal klares med dialog med de andre lande i det nordiske fællesskab.
Der har vi en ordentlighed i forhold til den måde at arbejde på i Danmark.
Og jeg kunne forestille mig, at en af grundene til, at fru Inger Støjberg, da hun sad i ministeriet, ikke fremsatte det her lovforslag, som ellers havde været nærliggende, hvis det er den holdning, som Danmarksdemokraterne har, kunne være, at hun havde samme gode opfattelse af god regeringsførelse og godt samarbejde blandt de nordiske lande.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-21:
Nu sad jeg ikke i Folketinget på det tidspunkt og ved ikke, hvad der foregik inde på Borgen på det tidspunkt specifikt på området, så det skal jeg lade stå hen i det uvisse.
Men man kunne jo vende den om og sige, at hvis Socialdemokratiet også mener, at der er og har været store udfordringer på det område her, hvorfor er der så ikke kommet nogen forslag til stramninger før?
Det kunne man jo også undre sig over.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Det er jo rigtig interessant at høre hr. Kristian Bøgsted på talerstolen annoncere, at der mangler enormt mange stramninger på det her område.
Jeg forstår også, at hr. Kristian Bøgsted støtter Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Jeg kunne sådan set godt tænke mig at spørge hr. Kristian Bøgsted om noget i forhold til historieskrivningen, for det her er jo ikke en ny problematik.
Vi har jo godt vidst, at antallet eksploderede i Sverige, og at der har været udfordringer med integrationen.
Hvorfor fremsatte fru Inger Støjberg ikke et lovforslag her i salen, da fru Inger Støjberg havde ansvaret for Udlændinge- og Integrationsministeriet, hvis det her var et så stort problem?
Kan hr. Kristian Bøgsted ikke redegøre for det?