runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jeg tror nu ikke, man behøver at søge så dybt en anden gang, for der er faktisk rigtig, rigtig mange områder, hvor spørgeren og svareren er enige om rigtig mange ting.
Når vi taler om tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, er det jo også et område, hvor vi traditionelt har arbejdet tæt sammen, bl.a. omkring Arnepensionen.
Og jeg er jo selv af den meget, meget klare overbevisning, at når man er nedslidt og har været mange år på arbejdsmarkedet, skal man kunne trække sig værdigt tilbage.
Nu lægger jeg mig så ud med endnu flere, men jeg må bare være ærlig at sige, at jeg godt nok bliver bekymret, hvis vi begynder at sige, at man allerede, når man er i 50'erne, skal begynde at overveje at arbejde mindre.
For det, jeg hører alle steder fra, er, at alle ønsker at arbejde mindre, og der må jeg jo bare være lyseslukkeren, eller hvad det nu hedder på moderne dansk, for hvis alle gerne vil arbejde mindre og kravene til velfærdssamfundet bliver ved med at stige, hænger det jo ganske enkelt ikke sammen – det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Så jeg tror, vi bliver nødt til at tage det modsatte udgangspunkt, nemlig at den skandinaviske velfærdsmodel grundlæggende bygger på arbejde og beskæftigelse, og at vi sætter en ære i at forsørge os selv, har fritidsjob med det samme, når vi kan, som børn og unge, og arbejder ved siden af, mens man tager en uddannelse.
Både mænd og kvinder er på arbejdsmarkedet, og man bliver ved, så længe man kan.
Hvis det er det, der er vores udgangspunkt, så har vi også frihed til at hjælpe dem, der af forskellige årsager ikke kan arbejde undervejs.
Det er grundtesen.
Begynder vi at afvige fra den, falder det her velfærdssamfund fra hinanden.
Det er det første, jeg vil sige.
Det andet – og det er så et tilsagn – er, at jo mere fleksibilitet, vi kan lægge ind på vores arbejdsmarked, jo bedre.
Altså, jeg er 45 år selv, og det er lige før, spørgeren begynder at pensionere mig.
Og det ville spørgeren selvfølgelig gerne.
Det er om 5 år, jeg er i 50'erne, men selvfølgelig skal jeg jo ikke arbejde mindre om 5 år, end jeg gør i dag, for der er jeg midt i livet.
Men fleksibilitet, når man er rigtig senior, og det er jo langt senere, end når man er 50 år, vil jeg gerne være med til at diskutere.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-07:
Tak, formand, og tak til statsministeren for at stille sig til rådighed.
Jeg har tænkt meget over, hvad vi skulle tale om, og jeg tænker meget over det hver gang, for jeg synes, at vi har været lidt på kant med hinanden på det seneste.
Der er vel nærmest ikke nogen i Danmark, statsministeren ikke har været på kant med, både kirken, fagbevægelsen, oppositionen i Folketinget osv.
Derfor tænkte jeg også, at vi måske skulle prøve at finde noget at tale om, hvor vi kunne finde hinanden, og en af de ting, som vi i hvert fald i valgkampen – i sådan små lyse stunder – kunne finde hinanden om,
var at skabe et arbejdsmarked, som i højere grad tager højde for vores seniorer, med en større grad af fleksibilitet osv.
Jeg så forleden dag på forsiden af Berlingske nogle beregninger fra Danica Pension, hvor man kunne se, at stadig flere lægger til side for at kunne selvpensionere sig.
Og ud over at det skaber nogle økonomiske problemer for statsfinanserne, giver det i hvert fald et billede af, at folk i Danmark, især når man nærmer sig 50'erne og 60'erne, begynder at tænke over at vægte familielivet og fritidslivet meget højt.
Man vil sådan set
gerne forringe sin købekraft op igennem de produktive år, hvis man kan bruge det udtryk, for til gengæld at have noget mere familieliv og fritid, når man kommer op og bliver senior.
Det synes jeg der er noget interessant i, og det er noget, vi skal eftersøge.
Vi vil i hvert fald godt i Dansk Folkeparti være med til at skabe et arbejdsmarked, hvor man får en større grad af rummelighed og frihed, når man måske er i 50'erne, eller 10 år før man går på pension.
Så for nu at finde noget, vi kunne være enige om – og ikke et ord om store bededag her – så vil jeg høre, hvad statsministeren tænker om det, altså at gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt for seniorerne og sikre mere rummelighed og respekt for, at folk gerne vil prioritere deres familie og fritid.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Generelt engagerer jeg mig i alle relevante samfundsproblemstillinger.
Men der vil selvfølgelig være nogle helt konkrete spørgsmål, hvor det vil være en klimaminister, der er bedre til at besvare spørgsmålene – og arbejdet med at lave den her NEKST er altså i fuld gang.
Martin Lidegaard (RV), 2023-02-07:
Jeg bliver nok nødt til at sige, når statsministeren siger, det ikke er gået i stå, at der altså stort set ikke er kommet noget ny landvindenergi op i Danmark, siden statsministeren blev statsminister, når man kigger på det samlede antal megawatt.
Der er kommet nogle få nye op og blevet taget nogle gamle ned, men samlet set har vi ikke fået mere landvind i Danmark, og vi står ikke til at få det de næste 2 år, medmindre der sker noget.
Af solenergi har vi fået lidt mere, men slet ikke i den størrelsesorden, der skal til.
Fjernvarmen har i 2022 fået et nøk op, men slet ikke i det omfang, der er behov for.
Så man kan ikke sige, det står stille, men man kan godt sige, at implementeringsmæssigt har det faktisk stået stille, og det er også derfor, jeg er lidt nysgerrig på, om vi kan forvente, at statsministeren engagerer sig.
For jeg må sige, at når jeg kigger på, hvad der er sket, de første 3 år statsministeren har været statsminister, så tyder noget på, at der skal skubbes lidt på, også fra oven, for at der sker noget.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Det er fuldstændig afgørende og nødvendigt, at Europa gør sig fri af Ruslands både gas og olie og i øvrigt også andre energiformer, og det er vi jo i fuld gang med i Danmark og har været det over en årrække.
Det er vi altså ikke; det var vi ikke under den tidligere regering, og det er vi heller ikke i den her regering.
Jeg kan sige, at regeringen forbereder, hvordan NEKST, som i øvrigt er en radikal opfindelse, præcis skal arbejde og fungere, og hvad det er for nogle hovedprioriteter, der skal lægges ind i arbejdet.
Så det er gået i gang – der er ikke noget, der ligger stille – men det skal selvfølgelig forberedes og forankres på en ordentlig måde.
Martin Lidegaard (RV), 2023-02-07:
Tak for besvarelsen.
Nu spurgte jeg jo, hvilke overvejelser statsministeren havde gjort sig, og det skyldes to ting.
Vi har spurgt klimaministeren, hvornår den nationale energikrisestab rent faktisk begynder at virke.
Den har til formål både at udbygge med mere vedvarende energi hurtigt og med mere grøn, billig og sikker fjernvarme hurtigt.
Svaret er, at med en heldig hånd får vi måske til sommer en energikrisestab.
Jeg ved ikke, om statsministeren kan høre, der er sådan en eller anden modsætning i at have en energikrisestab, der virkelig skal i gang, gøre noget, få noget til at ske, implementere i år, og at så bliver den måske implementeret inden sommer.
Der er ikke sat penge af til den, så vidt jeg forstår.
Jeg har ved tidligere lejligheder haft mulighed for at foreslå statsministeren, at man laver en eller anden form for fasttrack på højeste niveau i regeringen, ligesom man gjorde under corona, da det handlede om vacciner.
Jeg mener egentlig, det her sikkerhedspolitisk rangerer på det niveau, hvor vi skal gøre os fri af den gas, nu også af sikkerhedspolitiske årsager, og jeg havde derfor håbet på, at statsministeren også ville tage en aktiv rolle i faktisk at få gang i den implementering, netop fordi jeg har hørt statsministeren være enig i, at det er vigtigt.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Tak for det spørgsmål.
Det har vi jo haft rig lejlighed til at diskutere i de lange regeringsforhandlinger, hvor Radikale Venstre var med meget af tiden, og hvor vi brugte meget tid på at diskutere den grønne profil for en kommende regering, hele klimaspørgsmålet og ikke mindst implementeringen.
Det tror jeg alle er enige om, nemlig at nu har der været meget fokus på mål for klimapolitikken – hvad er vigtigt? – og der skal vi hele tiden gå et skridt videre, men i de kommende år er det faktisk implementeringen, hvor kedeligt det end måtte lyde, der bør være omdrejningspunktet for en regerings arbejde og for Folketingets arbejde.
Det er præcis det opdrag, den nye klimaminister har fået, nemlig at nu skal alt sættes ind på at få tingene til at virke i virkelighedens verden – og det er jo, hvad enten vi taler havvind, eller vi taler vind på land, eller vi taler anden form for bæredygtig energi – og i det hele taget også at få forstærket det europæiske samarbejde på det her område.
For det er jo ikke kun os, der skal bruge mere vedvarende energi; det er også resten af kontinentet.
Så jeg er helt enig i analysen.
Det er det, den nye klimaminister står i spidsen for.
Og så vil der selvfølgelig være en række sådan mere detaljerede spørgsmål, som jeg er sikker på klimaministeren gerne vil svare på.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Tak, formand.
I Alternativet er vi rigtig optaget af vand, både ferskvand og saltvand, både vandet i vores bække, åer og søer, men også i vores farvande og ikke mindst i de indre farvande og de danske kystnære farvande.
Desværre kan man roligt sige, at kvaliteten af vores vand går tilbage alle vegne.
Mange steder indeholder vores drikkevand sprøjtegifte.
Til gengæld indeholder mange åer og kystnære farvande ikke længere fisk.
Men i dag starter vi ikke i havet.
Mit første spørgsmål går på en anden type vand, nemlig drikkevand.
I valgkampen var vi i den rød-grønne blok enige om, at forureningen af det danske drikkevand skal håndteres nu.
Ifølge statsministeren var det, og jeg citerer, næsten ikke til at bære, hvis os, der er her i dag, ikke sørger for, at vores børn og børnebørn får mulighed for at drikke rent vand.
Derfor præsenterede vi i fællesskab i valgkampagnen et forslag om at frede 200.000 ha jord fra sprøjtegifte – et enormt vigtigt skridt for vores natur og miljø og for mennesker, ikke mindst de næste generationer.
Men siden da har noget ændret sig, for nu er forslaget forsvundet.
Det findes simpelt hen ikke i regeringsgrundlaget.
På den baggrund vil jeg spørge: Er der noget, der har forandret sig, siden statsministeren har ændret sin holdning til drikkevandet og til, at vi bør gøre noget nu?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Først vil jeg sige, at jeg er meget enig i hele indledningen.
Altså, vi lever jo som mennesker qua vand, og vi skal passe ordentligt på vores drikkevand, både af hensyn til os selv, men jo i allerhøjeste grad også af hensyn til de kommende generationer.
Og jeg er også meget glad for Alternativets fokus på vores havområder med alt, hvad dertil hører.
Det indgår jo også i regeringens ønsker på naturområdet.
Jeg er absolut optaget af vores drikkevand.
Noget af det, vi talte om før valget, var, at vi havde behov for en kortlægning af de steder, hvor vores grundvand og vores drikkevand er.
Den kortlægning sætter vi i gang, men regeringen siger så også, at der skal laves noget helt akut omkring der, hvor boringerne er, og det arbejde bliver også sat i gang allerede nu.
Så jeg tror egentlig, at vi i Folketinget er bredt enige om, at drikkevandet er noget af det guld, vi har i vores undergrund, og at det skal vi passe rigtig, rigtig godt på.
Pause Pause (Pause), 2023-02-07:
Mødet er udsat.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Altså, det er jo et spørgsmål fra Fabian, som jeg godt både forstår og egentlig også grundlæggende har ret stor sympati over for.
Så det er ikke, fordi jeg har en principiel modstand mod, at der var en differentiering af moms på noget af det, vi gerne vil have at folk køber mere af, og måske tilsvarende på noget, vi gerne vil have at folk køber mindre af.
Og jeg er jo også meget enig i, at det i forhold til inflationen vil være en direkte hjælp til de mennesker, der måtte kunne mærke den meget og mest konkret på deres økonomi.
Som altid er djævlen jo i detaljen, nemlig hvordan vi skal finansiere det her, for momsen er jo en ret stor indtægtskilde til alt det andet, vi også gerne vil som samfund.
Så inden vi går videre i diskussionen, skal vi i hvert fald have en snak om, hvordan det skal finansieres, i fald det var noget, man skulle gøre, og det har vi ikke nogen plan om, for vi ved fra regeringens side, at det har vi ikke en finansiering til.
Men den anden del af mønten skal i hvert fald være med i overvejelsen.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Som vi plejer at gøre det i Alternativet, kommer det sidste spørgsmål fra et medlem.
I dag er det Fabian Forbert-Hansen fra Alternativets Unge, der spørger, hvad statsministeren mener om muligheden for at differentiere momsen på fødevarer.
I Alternativet mener vi, at momsen burde være markant lavere på frugt og grønt.
Det er jo en praksis, som er meget udbredt i Europa.
Vi mener, at man burde halvere momsen på sunde, grønne fødevarer, som man med fordel kunne producere, sælge og spise flere af.
En lavere moms på frugt og grønt ville være til fordel for danskernes pressede økonomi og i forhold til at få sund mad.
Det vil være en fordel for folkesundheden.
Så på den baggrund vil jeg på vores medlems vegne spørge statsministeren, hvad statsministeren mener om at reducere momsen på f.eks. frugt og grønt og bruge det redskab.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jeg tror, det er helt rigtigt at have fokus på, hvad det er for en funktion, havet har, og det er jo rigtigt, at vores historie er fyldt med eksempler, hvor man tænker, at man bare kan dumpe ting i havet, fordi ingen kan se det.
Men det er en meget, meget vigtig del af vores natur.
Den nye regering har jo besluttet, at vi vil have en rigtig naturlov i Danmark.
Det er ikke mindst inspireret af SF, som igennem længere tid har ønsket det, og som også har bragt det meget ind i de regeringsforhandlinger, der var, og når vi begynder at arbejde med en naturlov, arbejder vi med biodiversitet – det siger sig selv – men vi arbejder også med det, der sker i vores hav.
Så noget af det, som spørgeren er inde på her, er jo noget af det, der i mine øjne vil være naturligt at have med ind i det arbejde.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Som statsministeren siger, har vi jo også haft kig på vores have og bunden af havet, som også er i en utrolig dårlig stand.
Til havs graver vi enorme sandbanker, der skal bruges til anlægsprojekter, væk, og vi dumper i millionvis af ton slam og mudder i vores indre farvande med fare for at forurene både havet og strandene.
Hvis vi en dag fjernede alt vandet i havet, tror jeg, vi ville få et chok.
Vi ville se månelandskaber af død havbund med meget få områder med liv, vi ville se kæmpestore kratere med råddent vand fra gamle sandsugninger og marine lossepladser der, hvor der er dumpet millioner af kubikmeter mudder og slam.
Apropos månelandskaber og en død havbund er det for nylig kommet frem, at en dansk virksomhed tjener penge på at aftage industrispildevand fra den norske olieproduktion for at rense det og genanvende det.
Det betyder, at der ledes meget høje koncentrationer af en lang række miljøskadelige og hormonforstyrrende stoffer ud i Agersø Sund fra Stigsnæs, og det har faktisk stået på i næsten 30 år.
Hvad er statsministerens holdning til, at vi i Danmark forurener vores nære farvande gennem behandlingen af andre landes olieaffald?
Og specielt i forhold til det her eksempel: Hvad tænker statsministeren om, at vores farvand er marin losseplads for den norske olieindustri?
Martin Lidegaard (RV), 2023-02-07:
Jeg vil fortsætte lidt i det samme spor.
For det er jo rigtigt, at vi i går fik besked om, desværre, at alle åben dør-ansøgninger er sat på standby, men det er ikke den eneste kedelige meddelelse, vi har fået på det grønne område.
I dagene omkring åbningsdebatten kom det frem fra Energistyrelsens fremskrivning, at vi forventer nul vindmøller sat op på land i de næste 2 år i Danmark, og det kommer jo efter 2 år, hvor vi heller ikke har øget antallet af megawatt fra vindmøller på land i Danmark.
Faktisk har det, lige siden statsministeren blev statsminister, stået stort set stille med udbygningen af landvind.
Der er kommet noget sol, men slet ikke i de mængder, der skal til for at nå de mål, vi har.
Der er kommet lidt havvind.
Det er ting, der blev besluttet helt tilbage i 2012.
Derfor må man jo sige, at implementeringen af hele det vedvarende energi-projekt i Danmark, som er af afgørende betydning for både den grønne omstilling, erhvervslivets førerposition på det her område, de økonomiske konsekvenser, klimaet og ikke mindst vores sikkerhedspolitik som aftalt i det nationale kompromis, står bomstille.
Det går jeg ud fra at statsministeren – det gav hun også udtryk for under åbningsdebatten – ikke finder tilfredsstillende, og derfor er mit spørgsmål jo helt naturligt, hvad statsministeren har gjort for at ændre på den situation.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Alt må handle om nu at få fundet en løsning på det her, så vi kommer videre med at få produceret al den havvindenergi, som vores fantastiske havområde tilsiger, vi kan, både set med danske briller, men i allerhøjeste grad også med europæiske briller.
Jeg kommer aldrig nogen sinde til at skabe et kæmpe problem for Danmark på udlændingeområdet.
Jeg bruger sådan set de fleste af mine vågne timer på det modsatte, ikke mindst i den nuværende situation i Europa, hvor der i nogle EU-lande er et større inflow af flygtninge, end der var tilbage i 2015, hvor den daværende regering ikke havde styr på situationen.
Den situation skal Danmark jo ikke befinde sig i igen, og det føler vi os meget forpligtet af i den nye regering.
Men det er adgangen til statsborgerskab også; det er familiesammenføringsreglerne også; det er vores måde at håndtere kriminelle udlændinge på også; det er vores arbejde med at skabe et nyt asylcenter også; det vil i mine øjne en arbejdspligt på 37 timer også være.
Så hvis man virkelig vil en stram udlændingepolitik, skal man kigge hele vejen rundt.
Når man har en stram udlændingepolitik, og det har vi i Danmark, og det skal vi blive ved med at have – af mange årsager – vil der også være nogle mennesker, som vil Danmark det bedste, som ikke begår kriminalitet, og som ønsker at bidrage positivt til vores samfund, der kommer i klemme, og lige så optaget vi skal være af at føre en stram udlændingepolitik, lige så gode skal vi jo også være til på nogle afgrænsede områder at hjælpe nogle af de mennesker, der er kommet i klemme, og hvor det tjener både nogle konkrete menneskers og samfundets interesser.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-07:
Men »at finde en ordning« lyder jo så altså uskyldigt, kan man næsten sige.
Det lyder, som om det bare lige er nogle få, det her handler om.
Det her er selve fundamentet i den danske udlændingepolitik, man er ved at ødelægge med det her.
For det betyder, at man kan komme til Danmark nu, og at så kan man blive her, hvis man begynder med at studere det rigtige – og man har i øvrigt overhovedet ikke fortalt, hvad det er for nogle uddannelser.
Det vil sige, at i det øjeblik, hvor man står til at skulle sendes hjem, kan man søge ind på en sosu-uddannelse, og så kan man få lov til at blive her.
Det andet er, at det her jo vil have en enorm tiltrækningskraft, fordi man ved, at man faktisk kan få lov til at blive her, også selv om man ikke har brug for vores beskyttelse.
Det er jo det, der er så problematisk, og det er det, der viser, at regeringen for mig at se simpelt hen ikke bærer udlændingepolitikken i hjertet, når det kommer til stykket,
Det kan godt være, at statsministeren – og det tror jeg rent faktisk – godt kan se, at det her er et kæmpe problem, man er ved at skabe for sig selv og Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Den ansvarlige minister sidder selvfølgelig og kigger på det her, så jeg kan ikke redegøre for i detaljen, hvad det er for nogle præcise overvejelser, man gør sig.
Der er i mine øjne tale om en relativt lille, afgrænset gruppe, hvor jeg tror, at man kan finde en løsning, som også kommer det danske samfund til gode.
I det hele taget blev det at tænke flygtninge som noget, man er midlertidigt, jo grundfæstet helt tilbage under den forrigeforrige regering, er det vel efterhånden, altså den regering, jeg selv var en del af som justitsminister.
Det var der, vi begyndte at arbejde med midlertidighed – § 7, stk. 3 – som så bliver fulgt op efterfølgende af andre regeringer, og det er et fuldstændig afgørende og vigtigt princip, at hvis man har et beskyttelsesbehov, skal man beskyttes.
I mine øjne er det jo ikke nødvendigvis i Europa i øvrigt, men gerne i nærområdet.
Men i fald man kommer til Danmark, nyder man vores beskyttelse her, og så skal man rejse tilbage, når forholdene i hjemlandet tilsiger det, så man kan være med til at genopbygge sit hjemland.
Og så har vi altså set nogle helt konkrete eksempler på nogle, tror jeg, få syriske kvinder, hvor vi har brug for dem og deres arbejdskraft i Danmark.
Men så skal vi jo finde en måde, hvor de så kommer over på nogle andre ordninger, og det er det, den ansvarlige minister er i gang med at kigge på.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-07:
Tak for det.
Hvis der er noget, der ligger Danmarksdemokraterne og mig på sinde, er det jo som bekendt udlændingepolitikken, og jeg var derfor også meget stolt, da jeg som udlændinge- og integrationsminister i den daværende regering gennemførte paradigmeskiftet, jo i øvrigt med socialdemokratiske stemmer.
Og jeg ved også, at netop det midlertidige ophold, altså det, at man kun er her, så længe man har brug for vores beskyttelse, og derefter så skal rejse hjem igen, er noget af det, der i øvrigt også ligger statsministeren personligt meget på sinde.
Derfor blev jeg også meget bekymret, da jeg så regeringsgrundlaget, for hvis man slår op på side 45 – det er gemt godt væk – står der: Regeringen vil håndtere det problem, vi har set den seneste tid, med unge kvinder fra Syrien, der har mistet deres opholdstilladelse, til trods for at de har vist, at de vil Danmark.
Derfor vil regeringen give ret til fortsat ophold for visse udlændinge, som uddanner sig inden for områder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Når det bekymrer mig, er det selvfølgelig, fordi det, hvis man oversætter det, der står, jo så betyder, at man har en adgangsbillet til at blive i Danmark, hvis man går i gang med at uddanne sig til det rigtige , hvad det rigtige så end er.
For det er slet ikke defineret.
Altså, man køber sig, kan man sige, ad bagvejen til en adgangsbillet til at blive her, når man egentlig var i en situation, hvor man skulle rejse hjem og selvfølgelig genopbygge sit land med de kompetencer, som man jo har fået med sig fra Danmark.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren for det første, hvordan man har tænkt sig at føre det her ud i livet, og for det andet, hvorfor man frafalder den aftale – nu er vi lidt tilbage til det med aftaler og forlig – som der jo er et bredt flertal i Folketinget for.
Det er en aftale om, at vi beskytter folk, lige så længe de har behov for vores beskyttelse, men man skal jo ikke optage pladsen og tage den fra en, som ellers har behov for beskyttelsen, og derfor skal man selvfølgelig rejse hjem og bygge sit land op igen.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jeg ved af gode grunde ikke, hvad det er, man har aftalt i nogle forskellige aftalesammenhænge, hvor jeg ikke selv har været til stede.
Men jeg kan sige, at den aftale- og forligspraksis, der har været gældende på Christiansborg under tidligere regeringer, også gælder under den her regering.
Og det gælder jo i alle sammenhænge, hvad enten det er folkeskoleforliget, drikkevand eller noget tredje.
Men hvordan man så præcis har snakket om det i en aftalekreds, tør jeg ikke sige, men det er et forlig.
Altså, det, der gør, at det er et forlig, er, at der binder man hinanden og der ved man, at det skal opsiges forud for et folketingsvalg, og det er selvfølgelig vigtigt, at den praksis fortsætter.