runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jeg synes, spørgeren siger noget, som er meget rigtigt, nemlig at demokratiet er udfordret, og det skal vi tage alvorligt.
Så langt er vi sådan set enige.
Jeg er så ikke enig i, at det eneste svar på den udfordring, som demokratiet står i, er et meget stort Danmarks Radio.
I en moderne tid med mange nye medieplatforme, mange nye måder at kommunikere på, nye iværksættere, som skaber medier på en helt ny måde – vi kender dem alle sammen – skal de også være med til at levere svar på de udfordringer, som demokratiet står med.
Så jeg køber simpelt hen ikke præmissen for spørgerens spørgsmål, altså det her med, at demokratiet er truet, og at det eneste svar er et meget stort statsfinansieret medie.
Jeg tror, vi står stærkere over for den trussel, som jeg er enig i er der, med et mangfoldigt mediemarked, hvor man også har større plads til andre måder at gøre tingene på end den måde, som Danmarks Radio gør dem på.
Serdal Benli (SF), 2018-10-04:
Tak for ordet.
Jeg vil sådan set følge op på hr. Morten Østergaards spørgsmål om offentlighedsloven.
Det er sådan, at på Liberal Alliances hjemmeside skriver partiet, at offentlighedsloven er en mørklægningslov, og at partiet går ind for mere åbenhed i den offentlige forvaltning.
Umiddelbart kan man så konstatere, at partiet jo har følt sig bundet af loven, fordi man gik ind i regeringen og derved som undskyldning har lænet sig op ad, at justitsministeren kom med nogle lempelser.
Det, vi så kan konstatere, er, at der i lovkataloget for den her samling ligger, at der ikke sker nogen ændringer.
Så er mit spørgsmål også, om man som det her åbne parti, som man jo påberåber sig at være, er tilfreds med det, eller skal man skyde ansvaret fra sig ved at sige, at der bare var nogen, der i sin tid vedtog det her.
Det tænker jeg jeg ønsker et klarere svar på.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Men jeg tror helt ærligt ikke, at spørgeren er sådan rigtig i tvivl om, hvor Liberal Alliance er, når det kommer til offentlighedsloven.
Jeg tror også, det er os begge bekendt, at der i forligskredsen bag offentlighedsloven er meget forskellige syn på den.
Vi var ikke med til at indgå det forlig, som hr. Morten Østergaard var med til at indgå sammen med den daværende justitsminister, hr. Morten Bødskov.
Jeg tror egentlig, at det for at få trukket offentlighedsloven i den retning, som Liberal Alliance ønsker, og som Det Radikale Venstre nu ønsker, men åbenbart ikke ønskede dengang, er bedre, at man har Liberal Alliance i forligskredsen end udenfor.
Det ændrer bare ikke ved, og det tror jeg sådan set vi kan sige helt ærligt, at der jo inden for rammerne af den forligskreds er meget forskellige synspunkter på det her område.
Jeg ville utrolig gerne kunne sige, hvis man kunne blive enige i morgen om markante lempelser i offentlighedsloven, at vi er fuldstændig klar.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Der er frembragt et lovforslag, som kunne være lagt i Folketinget, og som antageligvis ville få stor tilslutning, selv om det ville være et lille skridt.
Det, der bare forbløffer, er, at man godt kan vride sig lidt og sige, at det måske ikke er det vigtigste, men regeringen har ingen problemer med at lave lovforslag, der handler om tildækningsforbud eller håndtrykspåbud og den slags ting.
Det kører lige frem og så af sted ind i lovprogrammet og så derudad.
Liberal Alliance ser enten passivt eller aktivt til, men når der så skal leveres noget, som egentlig flytter noget, jamen så sidder regeringen sådan lidt bovlam tilbage, og vi spørger os selv, hvor Liberal Alliance er, når der skal ske noget.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jeg tror, at jeg sådan set deler spørgerens skuffelse over, at det ikke er lykkedes i den her valgperiode at blive enige i forligskredsen bag offentlighedsloven om at lempe i den offentlighedslov.
Det er jo så, synes jeg, også er fair at sige, at det hører med til historien, at hr. Morten Østergaard var en del af forligskredsen under den regering, som indførte de stramninger, hvor man virkelig mørklagde store dele af arbejdet i den offentlige forvaltning.
Med hensyn til håndtryk vil jeg sige, at jeg altså godt vil vedstå, at jeg måske synes, at det ikke er det, der står allerøverst på listen af vigtige to do-ting, vi skal gøre for at redde samfundet.
Omvendt er det bragt på bane som et politisk forslag, og så skal man jo tage stilling til det.
Jeg synes sådan set også, at det ville være meget underligt at kaste sig varmt og passioneret ud i kampen for retten til at nægte at give hånd.
Jeg synes sådan set, at begge sider er lidt underlige.
Men når vi nu skal vælge, synes jeg, det er mere naturligt, at man stadfæster, at i Danmark giver man hånd, og det synes vi så man skal gøre ved den her ceremoni, i stedet for at insistere på, at man skal have retten til at nægte at give hånd.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
På en gang blev jeg både glad og studsede lidt over al den snak om den personlige frihed.
For jeg tror, at der er mange frisindsliberale, der er blevet skuffet over de tiltag, der er kommet fra regeringens side, altså, det er ikke længere sådan, at uanset hvem man er, må man selv bestemme, hvor man vil bosætte sig i Danmark.
Det afgøres nu af ens indtægtsforhold.
Det er ikke længere frit at bestemme, hvordan man vil gå klædt, og uanset hvordan man stiller sig, er det jo stadig væk på Liberal Alliances vagt.
Men nu må vi prøve at kigge fremad og se, hvad det er.
Derfor kigger man jo lidt langt i regeringens lovprogram efter ændringer i offentlighedsloven – et sted, hvor der egentlig skulle være mere frihed og åbenhed.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, hvad Liberal Alliance har tænkt sig at gøre ved lovforslaget om at sikre den korrekte kropsberøring i forbindelse med modtagelse af nye statsborgere på rådhusene rundtomkring, altså det såkaldte håndtrykspåbud, som der tilsyneladende også skal lovgives om.
Er det med Liberal Alliances fulde frisind og opbakning, at regeringen nu tyr til en lovgivning om at give bøder til borgmestre, der ikke giver hånd på den rigtige måde til deres nye medborgere?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Men samtidig har man jo spredt det ud, så flere har mulighed for at byde ind på at levere public service-opgaver.
Det var sådan set det samme, man gjorde, dengang man lavede Radio24syv.
Min pointe er, at det jo ikke kan være rigtigt, at de eneste, som er i stand til at levere public service – som jeg er enig i er vigtig – er Danmarks Radio.
Det er jeg simpelt hen bare uenig i.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Det var også lige nøjagtig det, der var min pointe: Det kan godt være, at man kan forestille sig Danmarks Radio have en anden størrelse og fungere på en anden måde, men mit spørgsmål gik på, at man jo har nedprioriteret public service-produktionen med en lille milliard kroner over 4 år.
Det vil sige, at man har taget pengene ud af området.
Det er alt andet lige jo en nedprioritering.
Så det, jeg ser, man har gjort, er, at man har nedprioriteret det, samtidig med at man har privatiseret det.
Man har sagt, at der skal være nogle andre aktører.
Den sidste del kan man diskutere rent fagligt – altså om ikke man kan gøre det på nogle andre måder på, nogle andre platforme.
Men mit spørgsmål gik på, at man har taget en lille milliard kroner ud af budgettet.
Det vil sige, at man har nedprioriteret public service-produktionen som sådan – jeg snakker ikke Danmarks Radio, men public service – i en tid, hvor vi netop har brug for en stærk offentlighed, der kan gå op imod eksempelvis fake news.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-04:
Men hvis vi følger den logik, så kan et politisk flertal i Folketinget til enhver tid tilsidesætte frihedsrettighederne for en politisk beslutning, som er baseret på en politisk ideologi.
Det er jo det, ordføreren står og siger.
Og så tænker jeg bare: Ja, der er da problemer, vi skal løse derude.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Men det kan vi da også godt gøre uden at kompromittere vores frihedsrettigheder.
Det virker bare, som om ordføreren ikke vil være med til det, og det har Liberal Alliance i hvert fald på den måde, som jeg synes Liberal Alliance har ageret på i den her regeringsperiode, kompromitteret.
Men hvad nu, hvis vi tager det som en forudsætning, at vi skal sikre vores frihedsrettigheder, og så finder løsninger – kunne det ikke være en måde at fortsætte på?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Det står i den grad ved magt.
Vi synes simpelt hen, det er for udemokratisk og for fattigt, hvis der kun er to statsministerkandidater.
Vi går direkte op imod sådan et præsidentlignende valg.
Det var sådan det principielle demokratiske.
Og så ville vi have, at der skulle være et statsministerkandidatparti, der havde det grønne som den absolutte topprioritet, i forhold til hvordan vi forstår de udfordringer, Danmark står over for.
Så vi står i den grad ved beslutningen.
Det er da fuldstændig rigtigt, at jeg synes, vi alle sammen på et eller andet tidspunkt skal ud herfra.
Den idé vil jeg da gerne give videre til formanden for Dansk Folkeparti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Jeg så her forleden morgen på TV 2 News, at man gjorde sig umage med, at man gerne ville have alle statsministerkandidaterne i studiet og kommentere, hvad der nu ville komme til at ske.
Jeg tror ikke, man havde statsministeren med, for det var jo statsministeren, der holdt åbningstalen.
Men så er det jo både fru Mette Frederiksen og fru Pernille Skipper og hr. Uffe Elbæk, der skulle med.
Så på den måde er det jo lykkedes at træde frem på scenen som statsministerkandidat.
Man kan sige, at forskellen på det, f.eks. fru Pernille Skipper, der jo også er statsministerkandidat, siger, og så det, hr. Uffe Elbæk siger, er, at fru Pernille Skipper siger, at de ikke trækker deres mandater ud af ligningen.
Altså, hvis ikke der er flertal bag fru Pernille Skipper – og det forestiller man sig nok ikke der umiddelbart vil være – så peger de på en anden, mens som jeg har forstået det – det er jo det, der står i den her DR-artikel, jeg læste op før – siger hr. Uffe Elbæk, at hvis ikke der er opbakning til hr. Uffe Elbæk, så peger man hverken på Mette Frederiksen eller Lars Løkke Rasmussen.
Det er jo, kan man sige, den afgørende forskel.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jamen jeg er da rigtig glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl har læst og fuldstændig forstået det, jeg har sagt.
Vi har sagt, at hvis det ikke lykkes at få nøglen til Statsministeriet, og med det, vi ved i dag, med de udmeldinger, der er kommet fra henholdsvis statsministeren selv og fru Mette Frederiksen, jamen så er vi hverken parlamentarisk grundlag for den ene eller den anden.
Det er vores holdning, og det er vores vurdering og vores analyse, at det er det, der skal til for at bryde op i den blokpolitik, vi ser i Danmark.
Der skal ikke bare være en rød og en blå blok.
Der skal også være en grøn, og det er den, vi står på.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jeg vil også gerne starte med at rose hr. Uffe Elbæk for en dejlig tale og en tale, der jo henvender sig til hele Danmark.
Jeg vil gerne spørge lidt i forlængelse af det, hr. Kristian Thulesen Dahl gjorde, men med lidt mere fokus på politikken.
For nu må man jo forstå, at hverken Alternativet eller nogen af de andre oppositionspartier kan få indflydelse på udlændingepolitikken, hvis Mette Frederiksen skulle blive statsminister.
Når det så kommer til integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet, kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Uffe Elbæk: Er det noget, I vil kræve at få indflydelse på i Alternativet?
For jeg må forstå, at I ikke vil få indflydelse på stramningerne eller på udlændingepolitikken sådan helt overordnet.
Så vil I tage til takke med bare at skulle lægge stemmer til Socialdemokratiets politik, eller vil I kræve at få indflydelse på kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Først om, hvad vores holdning er til de respektive beslutninger – altså, både til kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen og integrationsydelsen: Dem er vi jo stik imod.
Hvis det stod til os, skulle vi afskaffe indførelsen af de tre omtalte ting.
Så stiller spørgeren det spørgsmål, om vi vil stille det som krav til en eventuel Mette Frederiksen-regering.
Igen vil jeg sige, at vi ikke er parlamentarisk grundlag for hverken en Lars Løkke Rasmussen- eller en Mette Frederiksen-regering.
Det betyder selvfølgelig, at hvis det er Lars Løkke Rasmussen-regeringen, der fortsætter, vil vi forholde os seriøst til den politik, den regering fører, og så vil vi stemme imod, hvis vi er uenige.
Det samme vil være tilfældet med Mette Frederiksen, hvis hun bliver statsminister.
Men jeg håber selvfølgelig på, at den næste statsminister hedder Uffe Elbæk.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Skal jeg forstå det her sådan, at hr. Uffe Elbæk ikke vil bruge sine mandater til at støtte hverken den ene eller den anden regering, uanset hvad?
For det er sådan, jeg forstår det, og det er jo også alternativt – meget interessant.
Og hvis hr. Uffe Elbæk ikke vil det, altså ikke vil trække sine mandater ud,
skal jeg bare høre: Er der så nogen emner, der er så vigtige for hr. Uffe Elbæk, at han vil kræve at få indflydelse?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Det tror jeg at både fru Pernille Skipper og Enhedslisten, da de meldte deres kandidatur til statsministerposten, og vi selv har.
Dem holder vi selvfølgelig tæt ind til kroppen.
Det er jo ikke noget, jeg deler med Folketinget.
Det ville da være en dårlig forhandlingsteknik.
Men alle partier har da smertegrænser for, hvad de vil være med til, og hvad de ikke vil være med til, og lad os så tage den konflikt eller den debat, når den tid kommer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Tak til hr. statsministerkandidat Uffe Elbæk for talen, for den var også lidt til os.
Den var meget til folk udenfor, og det skal den, og det var meget fint, men jeg gik ud fra, at den også var til os herinde.
Men det er klart, at det jo er interessant at vide, hvordan hr. Uffe Elbæk og Alternativet sådan stiller sig i forhold til at få deres politik gennemført, som vi nu også har hørt noget om her i dag.
For for et års tid siden var hr. Uffe Elbæk på vej ud af politik og havde meddelt, at han ville forlade formandsposten hos Alternativet og bedrive andre gode ting ude i fædrelandet.
Han sagde jo så også ved den lejlighed: »Jeg peger på mig selv.
Alternativet peger på os selv.
Det er det, der er vores dagsorden.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Så får Enhedslisten sådan et mellemtidssvar, kan man sige, ikke?
Det gjorde vi, fordi der var kommet nogle meget overbevisende argumenter fra Dommerforeningen.
Nu ved vi, at der igen kommer et beslutningsforslag i salen, og jeg ved, at der er en konference her i oktober.
Men jeg kan love fru Rosa Lund, at vi vil gå til konferencen med store ører, og vi er også klar til at blive overbevist, hvis det er det, der er tilfældet.
Rosa Lund (EL), 2018-10-04:
Vi vil jo så glæde os til at se Alternativet til konferencen og da også håbe, at I ender med at stemme for vores beslutningsforslag, for i dag er der jo et enormt stort retssikkerhedsproblem for ofrene.
For det er jo alt for få voldtægtssager, som faktisk bliver afgjort ved en domstol, altså som nogen sinde kommer så langt.
Det er bl.a. også derfor, vi ønsker os den her samtykkebaserede lovgivning, og vi er da fuldstændig klar til at komme med argumenter, som kan overbevise Alternativet.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jeg forstår fuldstændig intentionen fra Enhedslistens side.
Altså, der er et problem med antallet af voldtægtssager, der rent faktisk falder dom i, sammenlignet med anden form for kriminalitet.
Carsten Bach (LA), 2018-10-04:
Tak for talen, som jo så desværre ikke var rettet mod os her i salen, men mod tilhørerne.
Det er jeg jo selvfølgelig ked af.
Jeg vil sige, at næsten som sædvanlig var der jo meget kriseretorik, krise mig her og der og alle vegne, det tror jeg at jeg kommenterede tidligere, også over for hr. Uffe Elbæk.
Man får jo nærmest indtrykket af, at der ikke er noget som helst i Danmark, der går bedre end for 10, 20, 30, 40 år eller 50 år siden.
Det er jeg slet ikke enig med hr. Uffe Elbæk i.
Jeg synes, at der er rigtig meget, der går meget bedre end for bare 10 år og 20 år siden.
Klimakrisen er jo et af Alternativets helt store temaer, og det er økologi også, omlægning til hundrede procent økologi i Dansk Landbrug.
Det er vist sådan, i hvert fald mig bekendt, at Concito, den såkaldte grønne tænketank, har regnet sig frem til, at en omlægning af dansk landbrug til økologi vil betyde 20-30 pct. øget CO2-udledning, hvis man skal producere den samme mængde varer, og desuden vil økologien også kræve væsentlig mere plads.
Hvad er det egentlig, at Alternativet kæmper mest for?
Er det økologien, eller er det natur og klima?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Ja, jeg tror, at det, spørgeren refererer til, jo er en situation, hvor vi forestiller os, at det konventionelle landbrug, vi har i dag, bliver økologisk i morgen, og det vil sige, at vi har den samme kvægdrift, som vi har i dag.
Sådan ønsker vi det ikke i Alternativet.
Vi ønsker, at vores kødproduktion, vores kvægproduktion bliver markant sænket.
I det scenarie hænger både økologi og CO2 sammen.
Det er vores ambition.
Ned med kødproduktionen og lad os sørge for, at det konventionelle landbrug bliver til økologisk landbrug.
Carsten Bach (LA), 2018-10-04:
Det giver jo så ikke den samme produktion.
Det betyder så, at produktionen må flytte et andet sted hen, muligvis uden for EU og i hvert fald til et land, som har et væsentligt højere aftryk på klima og miljø, end vi har i Danmark.
Men lad nu det ligge.
Så vil jeg bare ganske kort følge op på en bemærkning, hr. Uffe Elbæk havde om fødevarer i sin ordførertale.
Derfor vil jeg gerne høre, om hr. Uffe Elbæk mener, at danskproducerede fødevarer faktisk er usunde.
Rosa Lund (EL), 2018-10-04:
Jeg vil gerne sige tak for talen.
Det er helt rigtigt, at vi i Enhedslisten og Alternativet har mange ligheder og meget fælles politik.
Jeg vil gerne spørge ordføreren til Alternativets holdning til at ændre straffeloven i den paragraf, der omhandler voldtægt, så vi kan få en samtykkebaseret lovgivning i stedet for den definition af voldtægt, vi har i dag, som er mere tvangsbaseret, og som handler om, at offeret skal bevise, at vedkommende har sagt aktivt nej, har sagt aktivt fra.
Heldigvis er der jo mange partier herinde i Folketinget, der ligesom Enhedslisten gerne vil have en lovgivning, som er baseret på manglende samtykke.
I Enhedslisten ønsker vi os den lovgivning, fordi vi bl.a. mener, at det repræsenterer en højere grad af ligestilling.
Derfor er jeg interesseret i at høre, om Alternativet er enige med Enhedslisten i det.
Lea Wermelin (S), 2018-10-04:
Ordføreren fortalte, at Liberal Alliance glad går til valg på at fortsætte regeringen og også om den her indflydelse, som man mener gør sig gældende, når man så sidder i regering.
I dag har vi diskuteret sundhedspolitik, og jeg vil egentlig gerne spørge lidt ind til, hvordan LA's indflydelse så har gjort sig gældende her.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren om at oplyse, om det er Liberal Alliances politik at indføre brugerbetaling i sundhedssektoren, og om det er noget, man ønsker at få ind i et kommende regeringsgrundlag.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Vi lavede en aftale sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti forud for sidste valg om ikke at indføre brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Det er rigtigt, at vi på et tidspunkt foreslog en brugerbetaling, jeg tror det var på 100 kr. for at gå til den praktiserende læge.
For det er jo klart, at hvis man skal indføre brugerbetaling i det offentlige, skal det jo gå hånd i hånd med, at man faktisk giver borgerne flere af deres egne penge at disponere over.
Det ikke sådan, at man bare indfører brugerbetaling, og så er det bare en skjult ekstraskat.
Det ved jeg godt Socialdemokratiet er rigtig god til.
Man skal man indføre brugerbetaling, skal man overhovedet åbne den diskussion, så går det en til en hånd i hånd med skattelettelser til borgerne.
Lea Wermelin (S), 2018-10-04:
Nu kiggede jeg nemlig lige på Liberal Alliances politik, og der står der, at man foreslår de her 130 kr. for at skulle gå til læge.
Så siger ordføreren, at man sidst lavede en aftale med de øvrige borgerlige partier om, at man ikke ville indføre brugerbetaling.
Gælder den aftale også efter et valg, eller kan danskerne se frem til, at der altså godt kan komme brugerbetaling på sundhedsydelserne?
Det er sådan set et meget klart spørgsmål, og det burde man også kunne svare klart på.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-04:
Jeg vil gerne læse et citat op, som jeg synes er relevant i forbindelse med den her debat, og det starter her
Bare at skulle flytte fra min udsigt og mine søde naboer!
Jeg føler slet ikke, jeg ville kunne overleve det ...«
Ordene kommer fra en kvinde, der hedder Ena Jarland.
Hun er 84 år og bor i det almene boligområde Bispehaven i Aarhus.
Ordene faldt som en reaktion på den såkaldte ghettoplan, som Liberal Alliance er med i, og som en liberal minister står i spidsen for.
Det er en ghettoaftale, som betyder, at tusindvis af mennesker ligesom Ena risikerer at blive sat ud af deres bolig, deres barndomshjem.
Jeg troede egentlig, at Liberal Alliance faktisk mente det, når man sagde, at man bekymrede sig om den private ejendomsret, men det gælder åbenbart ikke de private boligforeninger, hvor de her mennesker bor.
For det, man gør fra Liberal Alliances side her med en liberal minister i spidsen, er, at man accepterer at bruge statsmagten til at ekspropriere private boliger og sætte familier ud af deres hjem.
Er det liberalt?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Men hvis man har en nyfundet kærlighed for den private ejendomsret, vil jeg da bare sige velkommen i klubben.
Når vi gør det her på ghettoområdet, så er det ikke for at ramme nogen negativt, så er det ikke for at såre nogen, så er det ikke for at ødelægge nogens liv.
Det handler faktisk om det modsatte.
Og spørgeren kan godt sidde og ryste på hovedet, men hvis man ikke anerkender, at der er nogle problemer, som skal løses, er man jo heller ikke i stand til at løse dem.
Som jeg har sagt til nogle andre spørgere også i dag, så er det der med at gribe til midler, som er håndfaste, jo ikke noget, man går og drømmer om som liberal.
Det gør jeg ikke.
Det vil jeg bare sige sådan helt åbent og ærligt.
Men jeg synes heller ikke, det kan nytte noget, at man, når man påtager sig et politisk ansvar på vegne af sit land, på vegne af borgerne, sætter sig med hånden for øjnene og lader, som om problemerne ikke er der.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-04:
Det var en masse udenomssnak
, og jeg synes sådan set, det spørgsmål, som kom fra fru Carolina Magdalene Maier før, var meget relevant.
Det er jo helt grundlæggende, når man for at nå nogle politiske mål er parat til at underminere grundlæggende rettigheder.
Nej, Enhedslisten er ikke imod privat ejendomsret, tværtimod.
Det, I gør her, er at bruge statsmagten til at ekspropriere private boliger, og det gør I, fordi det er almene boligforeninger.
I ville aldrig gøre det samme i et parcelhuskvarter i Hvidovre eller et villakvarter i Rungsted.
Som hende Ena, jeg citerede før, så præcist formulerede det: De mennesker, der bor sådan et sted, er ikke noget værd.
Det er jo det, de siger: Vi er ikke gode nok, os, der bor her.
Sådan kan jeg godt forstå mennesker har det med Liberal Alliance og ekspropriationsminister Ole Birk Olesen.