runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2017-03-02:
Så må man også mene, at det i det system, vi nu engang har – og det kan man mene er uhensigtsmæssigt – er en svækkelse af naturbeskyttelsen, da § 3 nu kun er noget, man kan vokse ud af, hvis et areal lige pludselig springer i skov f.eks., men ikke noget, man kan vokse ind i.
Altså, jeg synes ikke, det er noget særlig hensigtsmæssigt system, men jeg kan heller ikke rigtig se, at den her regel rigtig løser det.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Man kan i hvert fald sige, at naturen jo sådan set bliver beskyttet mere nu, fordi man får mulighed for at kunne have natur udlagt i større omfang, men uden at man mister sin genopdyrkningsret, hvis der sker et eller andet om 25 år.
Så jeg opfatter det faktisk sådan, at vi får en bedre naturbeskyttelse med det her, fordi flere landmænd aktivt vil kunne lave naturtiltag på deres arealer.
Så jeg ser det sådan set som en forbedring af vores naturtilstand.
Om man så mener, at det bliver dårligere eller bedre rent retligt, afhænger nok lidt af øjnene, der ser, men jeg tror bestemt, at det kommer til at forbedre naturtilstanden.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Tak for det.
Det er bare et spørgsmål i relation til det her med intentionerne eller formålet med lovforslaget, og det skulle jo gerne være, at landmænd, som ministeren også siger, har større interesse i eller er mindre bekymrede ved at udlægge naturarealer, fordi man ikke kan miste sin genopdyrkningsret.
Dermed antager vi også i fællesskab, at der så kommer større og flere naturarealer.
Det, jeg efterlyste i min ordførertale, var, om vi i fællesskab skulle sørge for at evaluere udviklingen i naturarealer og måske få optrykt i lovforslaget her, at vi er enige om at lave sådan en evaluering.
Ida Auken (RV), 2017-03-02:
Men lige nu bliver det jo så sådan, at man nærmest kun kan vokse ud af § 3 og ikke ind i § 3 med den her regel.
Er det rigtigt forstået?
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Tak for det.
Vi så for ikke ret lang tid siden ordføreren for Socialdemokratiet citeret for at sige, at nu skulle der skabes ro om dansk landbrug.
Lige præcis den frivillige efterafgrødeordning kan vi se der er, vil jeg næsten sige, massiv opbakning til fra landmændenes side.
Jeg har sågar set, at en af de første runder var overtegnet.
Så er der lidt koordineringsarbejde med lige at få det til at falde helt på plads.
Det er altså fuldstændig i modstrid med, hvad den socialdemokratiske ordfører står og siger nu.
Så jeg vil næsten sige det på den måde, at i går skulle der skabes ro, og i dag skal der åbenbart her fra Folketingets talerstol skabes usikkerhed.
Det synes jeg er en slingrekurs.
Hvordan harmonerer det med, at man nu kan aflæse, at der faktisk er dokumentation for meget stor tilstrømning fra landmænd, som gerne vil søge den frivillige ordning?
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Tak for det, og tak for kommentarerne og spørgsmålet.
Man har vedtaget en landbrugspakke, som klokkeklart er i strid med EU-retten, som belaster miljøet mere, end den må, og nu kommer man så med en model for efterafgrøder, som jeg ikke engang tror Storm P. kunne have tegnet så indviklet og kompliceret.
Det skaber utryghed, det skaber usikkerhed, det skaber frustrationer mellem landmændene og deres konsulenter, og det er ikke det, der er behov for.
Derfor burde man have lavet det her i balance fra starten.
Jeg refererer så til A.P. Møller og siger, at der ikke er noget, der skulle have ramt os så negativt, hvis vi havde tænkt på at have det i balance fra starten.
Så jeg køber ikke modellen, og jeg synes også, at Venstre fortegner virkeligheden og underdriver alvoren, når man siger, at der er lidt korrektioner osv.
Jeg tror ikke, at landmændene oplever det her som små korrektioner.
Det, jeg kunne have lyst til, er, at vi i fællesskab får lavet en ordentlig tidsplan for det her, så vi i Folketinget har tid til at gå ned i det her komplekse arbejde, og det håber jeg på Venstres opbakning til.
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Jeg synes, at vi skal tage det her i udvalgsarbejdet, og det, jeg ligesom i første omgang har hæftet mig ved, er, at der bare står »årligt«, og at det er miljø- og fødevareministeren alene, der beslutter det her.
Jeg synes, at vi skal arbejde videre med det – og vi støtter jo lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Jeg kan i hvert fald godt lide, at vores regler bliver lige for alle, og at man kan læse ud af regelsættet, hvad der gælder lige for alle landmænd.
Så det vil jeg da synes kunne gøre forslaget meget bedre.
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Jamen det er jeg da enig i.
Jeg synes da, at det hele er noget, vi tager med os.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Tak for det.
I forbindelse med behandlingen af lovforslaget her, L 145, om krav om etablering af efterafgrøder stemmer Venstre naturligvis for lovforslaget.
Forslaget skal ses i sammenhæng med en række initiativer i vores fødevare- og landbrugspakke, hvor vi har foretaget et paradigmeskift af den måde, vi miljøregulerer på, en miljøregulering, hvor vi fremover målretter miljøindsatsen, så indsatsen gøres der, hvor der er behov for det.
Med fødevare- og landbrugspakken fik vi lempet de generelle gødningskrav, så landmænd kan gødske mere efter afgrødernes behov og dermed fortsat være i stand til at bidrage til det danske samfund med vækst og danske arbejdspladser.
Samtidig sørger vi for, at udviklingen sker i balance med miljø og natur, og vi sætter ind med miljøindsatser, hvor der er behov for det.
Forslaget skal ses i sammenhæng med, at vi også indfører en frivillig ordning om efterafgrøder.
I Venstre mener vi, at vi skal gå så langt, vi kan, ad frivillighedens vej.
Vi ønsker og tror nemlig på, at danske landmænd langt hen ad vejen selv kan finde ud af at udlægge tilstrækkelige efterafgrøder og beskytte miljøet mod udledning af næringsstofferne.
Det har vi faktisk også allerede set.
På bare nogle få dage søgte mange danske landmænd jo om at etablere mange tusind hektar målrettede efterafgrøder, og det viser jo netop, at landmændene aktivt støtter op om fødevare- og landbrugspakken, og at de gerne vil være med til at finde nogle gode løsninger, så vi fortsat passer på vores miljø og natur.
Det glæder jeg mig selvfølgelig over.
Denne bemyndigelse til at fastsætte krav om etablering af efterafgrøder skal altså kun anvendes, i tilfælde af at der ikke udlægges tilstrækkeligt med efterafgrøder efter den frivillige metode.
Forslaget bidrager dermed til at sikre, at vi passer tilstrækkeligt på vores miljø og lever op til de EU-retlige forpligtelser på området.
Vi sikrer vækst og arbejdspladser i balance med miljø og natur, og derfor støtter Venstre naturligvis lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Tak for det, og tak for en jo meget positiv, må man sige, tale om efterafgrøder og det her meget sindrige system omkring det.
Jeg kunne godt have lyst til at spørge Venstres ordfører, hvorfor Venstre, som jo på daværende tidspunkt sad i en etpartiregering, ikke på det tidspunkt foreslog den her model.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Jamen hele øvelsen har jo fra starten gået ud på at sige, at vi gerne så langt som overhovedet muligt vil gøre det ad frivillighedens vej.
Nu viser udviklingen også, at vi kommer langt af sted med det.
Så har der været en debat foranlediget af forskellige synspunkter, altså hvad nu, hvis man ikke kommer i mål?
EU har spurgt, og andre har spurgt til det i debatten sådan i almindelighed.
Vi har sagt, at det er klart, at vi selvfølgelig skal i mål med det her, så vi ikke kommer ud i den her hvad nu hvis-situation.
Vi står selvfølgelig på mål for, at vi skal have balance i tingene, også i forhold til miljøet, og derfor så den her bemyndigelse.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Mener ordføreren, at der er frivillighed tilbage i de indsatser, som landmændene skal lave?
Lovforslaget her er jo en de facto-bortskaffelse af frivilligheden.
Det er jo ikke frivilligt længere.
Selvfølgelig kan man søge en frivillig ordning, men hvis ikke, der kommer nok ansøgere ind, så kommer statsmagten og pålægger efterafgrøder.
Så er det ikke korrekt, at frivilligheden de facto sådan set slet ikke er gældende længere i landbrugspakken?
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Jamen der er lige åbnet for en ny runde, hvor man kan søge igen, og jeg kan i hvert fald med glæde konstatere, at landmændene rask væk søger aktivt og hurtigt – og mange – ind på puljen.
Så det viser jo sådan set tydeligt, at man så langt som muligt vil løse det her ad frivillighedens vej.
Men selvfølgelig skal vi jo også samle det.
Det er os her i Folketinget, der har ansvaret for, at tingene hænger sammen til sidst.
Det skal jo sikres, og det har vi bl.a. en sikkerhed for med det her – i tilfælde af hvad nu hvis.
Ida Auken (RV), 2017-03-02:
Jeg tænker, at når man nu laver det her med frem og tilbage for landmændene derude – at først er det frivilligt, og så bliver det måske obligatorisk – havde det så ikke være meget smart også for de danske landmænd, at man havde fået vurderet lovligheden af den landbrugspakke, man var ved at lave, før man gav sig i kast med at vedtage den i Folketinget?
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Tak for det.
Ordføreren adresserer noget af det, som også er min bekymring i det her, nemlig at der er en sådan meget vidtgående bemyndigelse til ministeren til selv at kunne styre de her ting.
Jeg har tænkt på, at hvis det her skal have sin gang på jorden, bør tingene ligge meget mere fast i nogle paragraffer, altså, at hvis det og det ikke er opfyldt, sker der automatisk det, at landmanden skal opfylde de og de krav.
Ville det ikke være en bedre form, og skulle vi ikke arbejde på, at vi får en bedre version af lovforslaget på den måde?
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Det går sådan set bare ud på det, der står i selve lovforslaget, nemlig det her med, at vi bemyndiger miljø- og fødevareministeren til årligt at fastsætte krav om etablering og placering af målrettede efterafgrøder, og hvis det er miljø- og fødevareministeren selv, der afgør det, kan det jo gælde til evig tid, selv om vi egentlig godt ved med os selv, at vi taler om 2017 og 2018 her.
Så det vil jeg bare gerne have hegnet ind.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
I Venstre har vi signaleret masser af gange, at vi gerne vil samarbejde om de her ting.
Det har vi sagt og udtrykt flere gange.
At der stilles spørgsmål til det her, f.eks. at EU stiller nogle spørgsmål til tingene, er fuldstændig naturligt.
Det gør man jo i masser af andre sager.
Det, jeg harcelerer lidt over her, er, at Socialdemokratiet siger, at skal der skabes ro, og når man så skal debattere tingene, forsøger de at skabe usikkerhed.
Det hænger altså bare ikke sammen.
For øvrigt er der godt styr på at få tingene til at hænge sammen.
I den her konkrete sag siger man, at vi tror på, at det bliver indfriet ad frivillighedens vej.
Selvfølgelig skal vi også i mål.
Det er netop at udvise rettidig omhu og sikkerhed.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Tak for det.
Det er helt rigtigt, at i Socialdemokratiet ønsker vi at skabe ro og stabilitet om de helt grundlæggende rammevilkår, landbruget har.
Men helt ærligt: Hvis vi ser tilbage på det sidste års landbrugsog fødevarepolitik i Danmark, tror jeg, man skal finde en grimasse, der kan passe, for at kalde det års forløb for landbruget roligt og stabilt.
Jeg tror, at man må sige, at det system, der er blevet bygget op her, ikke er roligt og stabilt.
Vi konstaterer bare, hvordan forholdene er.
Nu går vi ind i lovarbejdet i udvalget.
Vi ønsker os kraftigt en bedre tidsplan og forbedret respekt for Folketingets arbejde med de her emner, og det vil vi så søge opbakning til fra bl.a. Venstre i udvalgsarbejdet.
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Tak, hr. formand.
L 145 er et forslag til lov om ændring af en lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække.
Den frivillige efterafgrødeordning skal sikre, at der ikke sker tilbagegang i miljøtilstanden, efter at kvælstofnormerne er blevet forhøjet.
Nu kommer der så et obligatorisk krav om etablering af efterafgrøder som mulighed, hvis behovet opstår.
Det er for at sikre den fornødne beskyttelse af vandmiljøet.
Det er vigtigt, at efterafgrøderne bliver udlagt i de områder, hvor de har den største effekt på reduktionen af kvælstof.
På nuværende tidspunkt er etablering af efterafgrøder som sagt en frivillig tilskudsberettiget ordning.
Som det ser ud p.t., har der været stor tilslutning til den frivillige ordning.
Landmændene har virkelig vist, at de påtager sig et ansvar, fordi de nu må gøde noget mere.
I 2017 skal der udlægges i alt 137.000 ha efterafgrøder, og runde 1 er faktisk stort set udnyttet.
Runde 2 startede i går, og det ser simpelt hen ud til, at interessen fortsat er stor.
Runde 3 åbner den 22. marts, og alle runder er åbne til den 21. april.
Det mener jeg har noget med tidsplanen at gøre, som hr. Simon Kollerup bemærkede.
Alligevel synes jeg også, at det her lovforslag er godt, for det tager højde for en situation, hvor nogle områder mangler at opfylde kvælstofkvoten.
Lovforslaget giver miljø- og fødevareministeren bemyndigelse til at fastsætte et krav om etablering af målrettede efterafgrøder i områder, hvor der er behov for kvælstofreduktion, i tilfælde af manglende etablering af efterafgrøder.
Dansk Folkeparti støtter forslaget, men vi mener, at der bør laves et betænkningsforslag, der hegner ind, at forligskredsen skal inddrages, så det ikke er den til enhver tid siddende miljø- og fødevareminister, der alene fastsætter kravet om etablering af efterafgrøder i bestemte områder.
Det håber jeg vi kan tage med os.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Tak for det.
Er det ordførerens opfattelse, at vi står med det her lovforslag, fordi Europa-Kommissionen har krævet det?
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Det er ordførerens opfattelse, at vi gør det her for at passe på miljøet, i tilfælde af at den frivillige ordning ikke dækker det hele.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Men er det ordførerens opfattelse, at det her var en del af den oprindelige landbrugspakke, eller er det noget, der er kommet på senere under forhandlinger med Kommissionen?
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Det er jo kommet på senere, fordi det her er et forslag til lov om ændring af en lov, men det er det jo, for at vi kan være sikker på, at vi opnår det her i 2017 og 2018.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Tak for det.
Det synes jeg var et meget klart svar.
Vil Dansk Folkeparti være indstillet på at støtte op om at få bedre tid til udvalgsbehandlingen?
Jeg kan nemlig læse i bemærkningerne til lovforslaget, at den bekendtgørelse, som skal udstedes i medfør af den her lov, først skal udstedes forventeligt i juni måned.
Alligevel kører der en meget stram proces her i Folketinget, hvor vi skal afgive betænkning meget snart, og det hele skal træde i kraft den 5. april.
Så er ordføreren ikke enig i, at det ville være godt for Folketingets arbejde med sager, der vedrører landbrugspakken, og konkret i det her tilfælde, at vi får en bedre tidsplan at arbejde under?
Lise Bech (DF), 2017-03-02:
Jo, hvis det ikke sætter noget tilbage, er jeg enig i, at tidsplanen godt kan være anderledes, men der er jo nogle grunde – som jeg ikke lige på stående fod kender til – til, at tidsplanen er foreslået, som den er.
En grund er, at de her ansøgningsrunder stopper den 21. april
, og hvis man så skal tage den obligatoriske i brug, skal man sikkert have noget tid til lige at finde ud af, hvordan vi gør det inden juni – kunne jeg forestille mig.
Men ja, jeg er indstillet på, at vi kigger på det i udvalgsarbejdet.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Det synes jeg er vigtigt, fordi Folketinget også skal have sin tid til at arbejde med lovforslaget.
Jeg kan ikke få det til at hænge sammen, at loven skal træde i kraft den 5. april, når ansøgningsrunden først slutter den 21. april, og når bekendtgørelsen, der så udmønter kravet om de obligatoriske efterafgrødeområder, i øvrigt så først skal træde i kraft i juni måned.
Så jeg synes, at det virker meget forhastet uden grund, og det burde vi kunne stå sammen om.
Ordføreren vil gerne have et betænkningsbidrag ind, fordi forligskredsen åbenbart ikke bliver involveret af den siddende minister, eller hvordan skulle jeg forstå det?
Hvad går det der betænkningsbidrag så ud på, når forligskredsen skal involveres?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-02:
Nej, det er slet ikke ekspropriation, det er sådan set et spørgsmål om at opkøbe noget jord og så forpagte den ud til nogle landmænd.
Og jeg synes, det er utrolig spændende med de cases, der er set inden for det, der hedder det samfundsnyttige landbrug, som de sidste par år har haft fokus på at samle op på, hvad der egentlig er af nye initiativer.
Unge landmænd lejer sig ind på arealer, lejer sig ind i staldbygninger og starter en produktion op, uden at de ejer jord, men hvor de sådan set fokuserer på det, de er bedst til, nemlig at passe dyr eller dyrke nogle grønsager, uden at de skal have fokus på, at de har en stor gæld i banken, men hvor de har forpagtet nogle værdier, og så skal der køre en produktion.
Det frigiver nogle nye kræfter, og jeg ville håbe, at Liberal Alliance kunne se nogle større perspektiver i det, at man kan drive landbrug og udvikle noget nyt og måske nemmere kan gøre det, hvis man ikke har det store gældsåg hængende over nakken.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Der er bestemt ikke noget, Liberal Alliance er mere fokuseret på end alle de former for landbrugsproduktion, der findes ude i det ganske danske land, men også, kan man sige, mere bredt ude i verden, som måske ikke handler om økologi, og som ikke handler om ganske almindelig landbrugsdrift, som vi kender det i dag.
Og måske, hvem ved, kunne det være, at Enhedslistens og Liberal Alliances ordførere på området kunne tage på en tur en dag ud i det ganske danske land og se på nogle af alle de forskellige former for landbrugsproduktion, der er derude, og måske kunne vi endda udvide det også efterfølgende til en tur ud i verden for at se på landbrugsproduktion, der ligger lidt ud over det sædvanlige.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Hvad skal vi med landbruget, spørger forfatter og journalist Jørgen Steen Nielsen med sin bog fra september sidste år.
Det er måske netop svaret til hr. Carsten Bach på, hvor tallet med det ene landbrug stammer fra, for Jørgen Steen Nielsen beskriver i sin bog, at hver dag lukker to danske landbrug.
Og hvis vi fremskriver den udvikling 10 år, ender vi faktisk med ét gigantisk landbrug, og det er en udvikling, som vi i Alternativet er meget bekymret for.
Derfor er vi meget positive over for Enhedslistens forslag.
Vi er bekymret for den åbning, der kom, for, at store kapitalfonde kan gå ind og eje landbruget, og at vi dermed går i den modsatte retning af, hvad vi mener, vi skal med landbruget i Danmark.
Vi mener, at vi skal en masse med landbruget i Danmark.
Vi mener, at vi skal skabe en økologisk omstilling, en omstilling, som sådan set er godt i gang, men som mangler nogle strukturelle beslutninger til at understøtte den udvikling, vi gerne ser.
Og den her beslutning, som ligger i Enhedslistens forslag, kunne være en af dem.
Vi synes, det kunne være en god idé at oprette Danmarks økologiske jordbrugerfond.
Vi synes, at det er lige så vigtigt at se initiativer som det på Samsø, der er nævnt flere gange, og Økologisk Landsforening og DN's Danmarks Økologiske Landbrugsfond.
Vi er ikke specielt tilhængere af, at det skal være statsligt, men vi ser fine muligheder i også at have en statslig økologisk jordbrugsfond.
Så altså en opbakning her fra Alternativet.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Og tak for at være så behjælpelig; jeg har allerede fået tilsendt et link, tror jeg, til de pågældende tal.
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge hr. Christian Poll om, om han måske også har nogle tal for, hvor mange landbrugsbedrifter der genopstår hvert år.
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Det har jeg ikke lige på stående fod, desværre.
Men jeg går ud fra, at når en kyndig herre som Jørgen Steen Nielsen beskriver en udvikling i den bog fra sidste år, er det, fordi det er velundersøgt, og jeg har indtryk af, at det er udtryk for en generel udvikling.
Hvis man går en generation tilbage i landbruget, vil man se, at der f.eks. var langt flere ansatte, end der er i dag, hvor der, så vidt jeg husker det, er omkring 60.000 ansatte i primærlandbruget, i primærproduktionen i Danmark.
Der vil vi jo gerne – ikke tilbage – men gerne frem til et økologisk landbrug version 2.0-version, så der igen kommer liv på landet med rigtig mange flere mennesker ansat derude, og det må gerne ske i nogle fælles ejerskabsformer, så der bliver et stort engagement og en stor interesse i at skabe andet end bare et snævert overskud, sådan at der igen skabes diversitet og en glæde ved arbejdet i landbruget.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-02:
Tak for det, formand.
Også tak til ordførerne for indlæggene i debatten.
Lovforslaget er som nævnt en del af udmøntningen af aftale om en naturpakke fra maj 2016, og på baggrund af naturpakkens aftaletekst er der foreslået en helt enkel ændring af § 6 i driftsloven.
Landmanden er naturforvalter på sine omdriftsarealer.
Det skal derfor gøres lettere og mere attraktivt for en landmand at udlægge arealer til natur i en kortere eller længere periode.
Det kan bl.a. sikres ved at forenkle landmandens muligheder for at undgå, at arealerne opnår en tilstand, så de ikke må opdyrkes igen.
Og formålet med at udvide tidsrammen for genopdyrkningsretten er netop at gøre det lettere for landmanden frivilligt at skabe natur på omdriftsarealerne.
Hvis landmanden har anmeldt arealet til genopdyrkningsret, kan han på et hvilket som helst tidspunkt tage det i brug igen uanset tilstand.
Det kræver dog, at arealet, som landmanden vil anmelde, er et omdriftsareal, og at det ikke er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3 på anmeldelsestidspunktet.
Genopdyrkningsretten vil fortsat i helt særlige tilfælde kunne blive begrænset af anden lovgivning.
Det gælder f.eks., hvis der er indvandret beskyttede arter på et areal anmeldt med genopdyrkningsret og genopdyrkningsretten derfor ikke kan udnyttes.
Der er dog kun kendskab til ganske få tilfælde, hvor genopdyrkningsretten ikke har kunnet bruges.
Det er forventningen, at flere landmænd vil anmelde arealer efter § 6, når tidsbegrænsningen fjernes.
Det er samtidig også formålet, at landbrugserhvervet spares for arbejdet med at skulle genanmelde arealer, der er ved at falde for den nuværende 15-årsregel, og at den enkelte landmand sikres mod at glemme at genanmelde et areal og måske risikere at miste genopdyrkningsretten.
Det er kommunerne, der administrerer driftslovens § 6, og det er vigtigt at nævne, at der ikke ændres på den praksis, der gælder nu.
Kommunerne får ikke flere opgaver og bliver ikke pålagt mere arbejde ved en udvidelse af genopdyrkningsretten.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling, hvor vi naturligvis vil besvare spørgsmål om nogle af de forhold, der også er adresseret her i debatten.