runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Jamen det går jo ikke stærkt, det er jo hele pointen!
Vi kan ikke vente, men vi venter.
Jeg bliver bare nødt til at sige, for ordføreren har selv været inde på finansministeren, at vi allerede har fået at vide, at man i juli måned kommer med endnu en fremskrivning af, hvor mange penge vi har.
Når medierne ved det, så ved ordføreren det naturligvis også.
Jeg vil ikke engang komme ind på det der med, at det er i top to, for der er jeg sikker på, at nogle af mine ordførerkolleger lige har et spørgsmål om, hvem der så er nr. 3, og hvorfor den er nr. 3.
Altså, der er mange danskere, som de er flest, der sidder ude og kigger på ordføreren nu og siger: Hold da op.
Det er jo ikke engang en god løsning i morgen, som Socialdemokraterne plejer at sige.
Det er en god løsning engang i fremtiden – altså den, vi venter på.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Jeg synes, jeg har svaret meget fornuftigt på det, men det kan godt ske, at ordføreren ikke synes det.
Jamen man skal jo, og det håber jeg også ordføreren anerkender, finde ud af, hvor mange penge der er i kassen, før man kan begynde at bruge dem.
Så derfor er det det.
Men det er, som jeg også sagde, noget, der betyder meget, og det er noget, der går stærkt, så derfor arbejder vi hårdt på det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Nu er der jo millioner af mennesker, der sidder og ser folketings-tv.
I Danmarksdemokraterne er vi som danskere er flest, og jeg bliver bare nødt til at sige: Hold da op, som jeg blev forvirret.
Det her kan simpelt hen ikke vente, det kræver handling nu, og derfor så venter vi lige på noget økonomi og nogle planer.
Den tager vi lige en gang til.
Det her kan ifølge socialdemokraterne ikke vente, og derfor venter vi lige.
Jeg er jo et simpelt menneske, det ved ordføreren.
Vil ordføreren ikke lige forklare, hvordan man kan begge dele?
Hvordan kan man både ikke vente og vente i den samme sætning?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
F.eks. kan jeg bare starte med det første krav om, at overskudsjord håndteres og deponeres på lokaliteten for jordens oprindelse.
Det kan jeg i hvert fald se kan være lidt bøvlet, hvis man f.eks. taler om et byggeri i tæt bymæssig bebyggelse, eller det er metrobyggeri, man har med at gøre.
Så jeg er jo ikke afvisende over for intentionen i forslaget.
Jeg synes også, der er gode elementer i det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Men det føles rigtig godt hele vejen: Det er så godt et forslag, og vi synes faktisk også, og vi skal også have kigget på det, vi er faktisk også i gang, og vi arbejder alle sammen sammen.
Så tænker man: Hvis man tog det for pålydende, så var det jo fint.
Men jeg vil slet ikke gå den vej, for det er jo sådan, jeg har forsøgt i flere år at få Moderaterne til at sige sådan noget konkret fra talerstolen.
Det er ikke lykkedes.
Jeg tror ikke, det er lykkedes for nogen endnu, men det er i hvert fald ikke lykkedes for mig.
Hvordan ville Moderaterne løse problemstillingen?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo rigtigt, at det er at foretrække, hvis det kan lade sig gøre »så vidt muligt«, som der også siges.
I dag er der jo et rimelig klart incitament til at gøre det så vidt muligt, for det jo koster mange penge.
Det er jo noget af det, som diskussionen går ud på: Det koster mange penge at få flyttet jord, og man skal så også ofte betale for at komme af med selv den helt rene jord.
Så det er en rimelig stor udgiftspost.
Så kan man så vidt muligt gøre det, har man jo allerede i dag i hvert fald et økonomisk incitament.
Jeg kan godt være bekymret over dokumentationskravet, i forhold til hvordan det skal undersøges, om det så vidt muligt vil kunne bruges.
Der er rigelig af dokumentation.
Og hvad skal der udføres sådan af hypotetiske ting?
Altså kunne dét lade sig gøre, eller kunne det lade sig gøre at placere det på grunden?
Men lad os prøve at have diskussionen om det.
Lige nu og her er jeg lidt skeptisk, men jeg er selvfølgelig åben over for at høre argumenter og over for at høre konkrete løsningsforslag på de problemer, jeg synes der er i forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Det punkt i beslutningsforslaget, som jeg egentlig oplevede ministeren være mest skeptisk over for, var det her med, at jord skal håndteres på stedet – at man ikke må kunne flytte det.
Men når man læser ind i beslutningsforslaget, står der i bemærkningerne »så vidt muligt«.
Det kunne jo godt, nu hvor vi er i et idérum, være lidt interessant at sige, at hvis man mener, at den jord, man graver ud i forbindelse med et hvilket som helst projekt, så vidt muligt skal blive på stedet, kan man jo sige: Hvad skal der så til, hvis den ikke skal?
Det kan jo være, at der er den gode begrundelse, at den skal dække et hul på landmand Andersens mark eller hjælpe med at skabe noget jord et andet sted, der gør det muligt at drive landbrug, eller bygge en vindmølle.
Men her er det vel, at man ved kilden kunne sige: Udgangspunktet er, at du ikke flytter det.
Men hvis man så har en god forklaring, kan man lave det rejsekort, som ministeren selv nævner, og skrive: Det skal dér og dér hen.
Så har modtagerkommunen et fuldstændig tydeligt stykke papir på, at det er det her, det kommer fra, og det er det her, det skal bruges til hos os.
Det er jo det, de mangler.
Så jeg synes egentlig måske, der er noget musik i det der med at sige: Det skal håndteres på stedet, eller også skal det dokumenteres, hvad det skal bruges til.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Ja, det er der.
I særlig grad i forhold til hele situationen med Nordic Waste – hvor man jo efter en kæmpe indsats fik afværget den store vandforureningstrussel, der var, men stadig væk med et gigantisk oprydningsarbejde – kan vi se, at det, der er sket af uansvarlige ting omkring den virksomhed, jo har betydet, at det er meget, meget vanskeligt at finde steder at komme af med forurenet jord i Danmark.
Det forstår jeg godt.
Men desværre er jorden, som der bliver sagt, ofte forurenet – ofte heldigvis kun lettere forurenet – og vi skal have fundet ud af, hvordan vi håndterer det.
Det er også derfor, vi er nødt til at have nogle bedre oprensninger af den forurenede jord.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Jeg er imponeret over påstanden om, at man vidste, at det var rent.
Jeg ved ikke, om ministeren fik det testet, da man flyttede det.
For det kan jo faktisk også være forurenet på almindelige villagrunde; det ved vi jo.
Der er også andre løsninger, vil jeg sige som entreprenør.
Man kunne også have lavet en lille vold og kun gravet halvdelen.
Det kan man faktisk også gøre ved kælderbyggerier.
Men det er en anden sag.
I forhold til eksemplet med Mors er jeg da helt sikker på, at dem, der bor på Mors, rigtig gerne vil have lov til at sende det tilbage til f.eks. Køge, eller hvor det er blevet udgravet.
For der er jo nogle danskere, der får noget jord, også i deponi, som er stærkt forurenet, og som er enormt trætte af det og føler sig snydt, fordi de skal have beskidt jord andre steder fra.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det er jeg meget opmærksom på.
Det er også grunden til, at det element i forslaget, vi taler om her, som handler om, at man skal bruge jorden helt lokalt og ikke må flytte det – den overskudsjord, der er – kan vi ikke støtte fra regeringens side.
Vi er simpelt hen nødt til at kunne flytte det.
Nu skal det ikke være helt anekdotisk, men her for et par somre siden gravede jeg ud til en trampolin til vores børn i sommerhuset.
Den skulle ligge på jorden, så jeg gravede sådan et stort hul, og det var hele sommeren, jeg brugte på at grave det der hul.
Det var under corona, så det var dejligt at komme ud og lave lidt arbejde.
Der stod så den her bunke på sommerhusgrunden, og det var min kone rimelig træt af.
Så kom der en nabo og sagde: Jeg skal bruge noget jord, Magnus.
Må jeg få det jord?
Så jeg sagde: Hvor er det skønt.
Tag det jord.
Det er jo et lillebitte mikrokosmos, i forhold til hvordan det fungerer, når det er ren jord og kan bruges et andet sted.
Når det ikke skulle bruges der, hvor en trampolin skulle være, er det jo bare vidunderligt.
Det er selvfølgelig så i meget, meget større skala.
Vi skal bare sikre os, at der er tjek på det, og at man ved, når det kommer hen, og hvad det er for noget jord.
For det er nemlig mange flere tons, tusindvis af tons, end i det lille eksempel, jeg kom med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Jeg er helt sikker på, at jeg får mulighed for at have en anden hat på i forhold til nogle af de her sager.
Er ministeren bevidst om, at der også bliver flyttet enorme mængder jord, som der er behov for bliver flyttet, altså ren jord?
Vi skal reetablere efter grusgrave.
Det er bare det med definitionerne.
Vi har en tendens til lige at bide det ene ord af, og så siger vi jordflytning.
Men jordflytning er nødvendigt.
Det, der er problematikken, er jo, når det er forurenet jord, der bliver flyttet rundt.
Det skal vi lige huske.
Samfundet virker bare på en måde, hvor vi i forvejen bruger rigtig meget jord, og det kommer ikke alt sammen af kompost; det gør det bare ikke.
Der bliver flyttet rigtig meget jord, og ren jord skal vi jo sikre at vi stadig væk kan flytte efter det her.
Er ministeren bevidst om definitionen?
For djævlen ligger jo i detaljen.
Jeg vil være meget bekymret, hvis vi i vores iver efter at sikre, at der ikke kommer forurenet jord ud nogen steder, lige pludselig f.eks. ikke kan genetablere en grusgrav til natur, fordi vi ikke kan finde noget ren muld nogen steder – for det må vi ikke flytte, fordi det har ministeren fundet på at vi ikke må.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Jamen det er derfor, at vi allerede her før sommeren får en gennemgang.
Så kan alle partier jo så overveje, hvad det giver anledning til, og så vil vi jo have det.
Ud over at man som ordfører har møder med forskellige eksperter, vil vi så nu have et myndighedsarbejde, hvor man også kan få nogle priser og vurderinger, i forhold til hvad de her elementer vil give af forbedringer, hvad det vil koste, og om man er klar til at prioritere det, så vi politisk kan løfte det i de forskellige forhandlinger, vi jo har med hinanden.
Det er klart, at i forhold til omkostninger skal vi jo finde et sted, hvor vi kan finde de penge, og jeg har selv nogle bud på det, som jeg vil drøfte med jer.
Men jeg vil også lytte til jeres bud, selvfølgelig.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak, og også tak for den tekniske gennemgang i går, hvor det jo faktisk blev ret klart, at det her ligger hos flere ministerier.
Det er også derfor, at jeg spørger ind til det på den måde, jeg gør, i forhold til om det ikke ville være en god idé, at der bliver lavet et samlet initiativ på tværs af ministerierne, så vi rent faktisk får stoppet det her.
Jeg vil bare høre, om ministeren tænker, at det bliver en politisk vurdering af ministeren selv, eller om der vil blive indkaldt til forhandlinger om det, for vi vil da gerne være med.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det, jeg nævner her, er jo tydeligvis kun lige sådan toppen af forslagene, men der er en lang række af forslag, som bliver præsenteret, hvor vi jo så også har fået vurderet, hvad plusserne og selvfølgelig også minusserne er, hvad omkostningerne er, hvad gevinsten er, og hvad bagsiden ville være ved de forskellige tiltag.
Så må vi jo politisk vurdere, hvad der skal til her, og vi fokuserer i vores arbejde på det, som er i miljøloven og jordforureningsloven, nemlig den forurenede jord.
Det er det.
I forhold til den anden del af spørgsmålet, altså om der er andre regler, som man kunne ændre, vil jeg sige: Det blander jeg mig ikke i, og det er ikke det, jeg fokuserer på.
Jeg fokuserer på at få stoppet transporten og dumpningen af forurenet jord, så vi kan få stoppet ødelæggelsen af vores miljø.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Det er klart, at der skal være en bagatelgrænse.
Det er jo ikke en trillebør jord, der skal deklareres.
Idéen går mere ud på at få styr på jorden fra starten.
Alle ved, når de begynder at grave, at hvis de ikke kan efterlade det der, hvor det er gravet op, eller i nærheden på samme matrikel, skal det deklareres.
En deklaration af det jord er jo det, som kommunerne står og mangler, når de modtager det.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Ja, det er jo lige præcis det, altså at få styr på jorden fra starten af.
Hvad er det for noget jord, og hvor skal det i givet fald hen?
Men det er også helt simpelt.
Det er jo sådan, som jeg forstår det, på sådan en gammel ...
Formand, har jeg ikke 30 sekunder til at svare?
Jeg kan godt se, at systemet faktisk er frosset.
Undskyld, så gør jeg det meget, meget hurtigt.
Noget af det er jo, at systemet er så gammelt – det er 25 år gammelt – at man skal aflevere en pdf, som det er nemt at snyde med.
Vi må altså have noget mere tjek på det her, så myndighederne meget hurtigt og meget nemt kan sige: Hvad kommer der, hvordan er det, og hvordan skal vi så få tjekket, at det her er den rigtige jord?
Tak formand.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak.
Jeg er enig i, at der er nogle kommuner, der har kompetencerne, men der er rigtig mange, der ikke har.
Jeg har også en kommunalbestyrelsesbaggrund, men har også været ude i en kommune, hvor der sad én medarbejder på landbrug, spildevand og øvrigt, tror jeg.
Så hvad tænker ordføreren vi kan gøre i forhold til at støtte de kommuner, som ikke har det her?
Der er et digitaliseringsværktøj vel ikke nok, hvis der kun sidder ganske få medarbejdere til så at holde øje og følge op og lave de nødvendige tilsyn og papirer.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Nu har jeg selv siddet i en kommunalbestyrelse i 9 år, også i det tekniske udvalg, så jeg vil sige, at nogle kommuner faktisk har nogle, der er rigtig dygtige på det her område.
Men jeg er ikke sikker på, at kompetencen er ens hele landet rundt.
Derfor tror jeg også, det her it-system faktisk vil hjælpe, hvor der forhåbentlig – det ved jeg ikke; det er ikke mig, der laver det – også bliver lagt nogle ting ind, hvor man kan følge forskellige klasser af jord, og man kan finde ud af, hvor det er henne, så man faktisk også hjælper kommunerne med det og måske endda også hjælper politiet, så de også får en indsigt i, hvor det her er henne, så de også kan være en del af den her forebyggende indsats.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Mange tak, og tak til ordføreren.
Fru Mette Thiesen sagde før noget væsentligt, nemlig det her med, at mange kommuner måske har svært ved at have de rette kompetencer og den rette faglighed til at håndtere den komplicerede lovgivning.
Jeg er egentlig bare nysgerrig over, hvad ordføreren tænker om det.
Har kommunerne nok ressourcer til at løfte det her komplekse arbejde?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Angående planloven er vi da altid åbne for at kigge på det.
Jeg synes ikke, at miljøministeren skal kigge på planloven; det synes jeg at den minister der har det ressortområde skal.
Jeg anerkender ikke hundrede procent, at det kun er det, der er problemet.
Jeg kan godt se, at det har været noget af problemet, at man har snydt og puttet jord, som var forurenet, på steder, hvor man ikke måtte.
Den præmis anerkender jeg.
Men jeg ser ikke, at det kun er terrænreguleringen, der er skyld i det her, og at det kun er det, der gør det.
Jeg ser det, som om der er nogle, der snyder bevidst, og som vi skal have stoppet i at gøre det, og det gør vi, ved at vi har en sporbarhed, at vi kan følge den jord, og at vi gør det.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Det er jo ikke det, der har været i de sager, der har været fremme, og som har været så grelle.
Det har jo været en afsløring eller en blotlæggelse af et system, hvor man giver de her tilladelser til terrænregulering og de tilladelser ikke bliver overholdt, og hvor der er ting i det, der ikke bliver håndhævet.
Men det bliver jo ikke kun løst ved kontrol; det bliver jo løst, ved at man ser på hele spørgsmålet om, at terrænregulering er blevet måden, hvorpå man skiller sig af med overskudsjord.
Så er jeg med på, at ministeren er ude at sige, at den ligger ovre hos ministeren for byer og landdistrikter, så det er ham, vi skal spørge.
Men sandheden er jo, at ministeren selv har været ude at sige, at vi skal have ryddet op i det her samlet set.
Så skulle man jo have sagt langt tidligere, at man lige inddrog sin ministerkollega, fordi vi ellers ikke kunne komme til bunds i det her.
Er ordføreren ikke enig i, at vi bliver nødt til at indtænke planloven og dermed have en tværministeriel indsats?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener, at vi skal prøve at stoppe den jord, der er beskidt og forurenet, i at lande de forkerte steder.
Det mener jeg helt klart at en meget større og øget sporbarhed kan gøre.
Det har også været en del af debatten i dag.
For det øjeblik vi giver kommunerne nogle redskaber til at kunne følge den her jord og vide, hvor den lander henne, kan man på den måde følge jorden og følge, hvor den lander henne.
Terrænregulering er noget, der er sket i Danmark i rigtig, rigtig mange år, også dengang man ikke transporterede byjord og andet, både for at gøre landbruget bedre, men også for at gøre nogle andre ting.
Jeg synes ikke, det handler om den forurenede jord.
Så derfor synes jeg, at hvis vi kan stoppe jorden, der er beskidt og forurenet, i at ende de steder, hvor den ikke må ende, så må det være målet for mig.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak for det.
Da de her sager virkelig begynder at rulle, også på de helt store medieflader, er ministeren jo ude at sige, at der skal ryddes op, og at der skal laves en virkelig grundig tilbundsgravning i, hvad problemet er.
Det problem, der er blevet afsløret, bl.a. gennem DR's dækning, er jo i det krydsfelt, der er mellem terrænregulering, altså at der er et system, det tillader terrænregulering, og dårlig kontrol.
Det er det, der i de sager, der er kommet frem, har skabt problemerne for vores miljø.
Mener ordføreren, at det, der bliver skitseret her, både fra ordførerens og ministerens side, i forhold til mere it og digitalisering – som jeg er enig i er en del af løsningen – og spørgsmålet omkring drikkevand, løser det problem, som er blevet afsløret, når man ser på den dækning, der har været?
Kan man løse det her uden at se på krydsfeltet mellem terrænregulering og mulig forurening?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Kære formand og kære kollegaer.
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at vi fra Socialdemokratiets side er rigtig glade for, at vi har denne debat i dag, for vi vil på ingen måde acceptere, at nogen snyder og forurener vores fælles natur og miljø.
Det har vi netop også hørt miljøministeren understrege.
Vi har nultolerance over for aktører, der bevidst omgår reglerne for at komme af med forurenet jord.
Det er fuldstændig uacceptabelt, og det skal selvfølgelig sanktioneres.
Vi deler derfor grundlæggende Enhedslistens ønske om bedre kontrol og større gennemsigtighed, for vi skal kunne stole på, at jord håndteres forsvarligt af hensyn til både vores miljø, vores grundvand og tilliden til myndighederne.
Men som ministeren også var inde på, er vejen derhen ikke nødvendigvis den, som forslaget her lægger op til.
Vi må desværre konstatere, at beslutningsforslaget i sin nuværende form indeholder en række meget vidtgående forslag.
Kravet om, at overskudsjord så vidt muligt skal håndteres på oprindelsesstedet, kan umiddelbart lyde fornuftigt.
Men i mange byområder er det slet ikke muligt, og i store anlægsprojekter, hvor man f.eks. Lægger fjernvarmerør eller bygger metro, vil sådan et krav i praksis stoppe arbejdet og betyde langt højere omkostninger.
Det vil i sidste ende ramme både klimaindsatsen og borgerne.
Ministerens redegørelse viste til gengæld klart, at der allerede er flere initiativer i gang.
Bekendtgørelsen om jordflytning bliver skærpet, digital registrering og sporbarhed bliver forbedret, og samarbejdet mellem kommuner, regioner og Miljøstyrelsen er blevet styrket.
Miljøstyrelsen og KL har desuden haft en møderække om de udfordringer, der er på området, og forslag om justeringer vil blive samlet i et bruttokatalog, som præsenteres før sommerferien.
Det syntes vi er det rigtige sted at starte, hvis vi vil finde løsninger, der både fungerer i praksis og styrker miljøbeskyttelsen.
For os handler det ikke om at afvise kontrol, men om at sikre, at reglerne giver mening i praksis og reelt løfter miljøbeskyttelsen.
Vi risikerer derfor, at forslag som det, vi debatterer i dag, vil føre til øget transport af jord over store afstande, mere CO 2 og ikke nødvendigvis et bedre miljø.
Lad os i stedet blive ved med at styrke den faglige kontrol, sikre håndhævelse af reglerne og få gjort op med de aktører, der bevidst spekulerer i smuthuller.
Vi er med på at gå videre ad den vej, men vi stemmer ikke for dette forslag.
Tak for ordet.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Mange tak, og tak til ministeren for at give en status på arbejdet.
Jeg vil høre, om ministeren allerede nu kan løfte sløret for, om der kommer andre ting på banen, som vi skal handle på, ud over det, som ministeren har nævnt i dag, altså det med øget digitalisering og det med, at kommunerne skal bruge deres eksisterende værktøjskasse.
Vi glæder os jo meget til at få at vide, hvad der vil komme på baggrund af den her arbejdsgruppe, og ministeren har jo trods alt siddet tættere på det, end vi andre har.
Så ser ministeren for sig, at der kommer andet end de her to ting?
Så vil jeg høre, om ministeren allerede nu kan se, at der bliver behov for, at andre ministerier end ministerens eget ministerium kommer banen og lægger en indsats i forhold til at komme problemerne til livs.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Jo, hvis det jord, man modtager, indeholder noget, der ikke må være i det, altså hvis det er forurenet – det kan være byggeaffald, vi taler om, men det kan også være på anden måde forurenet jord – så har vi jo klare regler for, hvordan det skal håndteres.
Skal det renses op?
Skal det deponeres?
Og hvor må det i hvert fald ikke komme hen?
Det må jo f.eks. ikke lægges ud på markerne.
Så det er et klart arbejde.
Hvad angår det generelle, det, der i landzonetilladelserne defineres som terrænregulering og jordforbedring, er det i By-, Land- og Kirkeministeriet, at de regler hører hjemme.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-16:
I forhold til det sidste vil jeg sige: Jo, det er helt klart; skærmene er blevet en del af undervisningen, fordi vi glemte den danske pædagogiske tradition.
Jeg har prøvet at grave lidt tilbage i tiden for at se, hvorfor det lige pludselig var sådan, at vi blev verdens mest digitaliserede skolesystem, altså om der var en eller anden pædagogisk begrundelse for det, om det var, fordi der var nogen, der havde nogle overvejelser om en bedre faglighed eller noget andet.
Det var det faktisk ikke.
Det var drevet igennem af en forestilling om, at du ved at digitalisere skolen kan spare en masse penge, og det har drevet os, at vi får udviklet digitale læringsplatforme i stedet for skolebøger.
Trivselskommissionen siger, at pas nu på med at hoppe på tidens nyeste limpind, stol på nogle af de styrkepositioner, vi i forvejen har i Danmark, f.eks. det frivillige idrætsliv, traditionen med, at unge har et fritidsjob, at unge kommer på efterskole, byg nu på det, vi ved der har fungeret i så mange år, i stedet for at hoppe med på tidens modeluner.
Og det der med at digitalisere skolen var en modelune, man hoppede med på, og som ikke har været godt for den danske folkeskole.
Karina Adsbøl (DD), 2025-05-16:
Ja, nu trykkede jeg mig så ind igen, fordi jeg vidste, at det ene spørgsmål ville ministeren måske ikke svare på, og det var netop, om vi, bl.a. Danmarksdemokraterne, men også SF, bliver inviteret over til ministeren i forhold til det efterfølgende arbejde.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-16:
Både Danmarksdemokraterne og SF og alle andre ordførere er mere end velkomne til at deltage i de arrangementer, herunder f.eks. Sorømødet, som kommer til at handle om en opfølgning på en stor del af anbefalingerne.
I det omfang at der vil være nogle konkrete forhandlinger om at ændre folkeskoleloven, så vil de partier, der er en del af folkeskoleforligskredsen, som udgangspunkt være rammen om forhandlingen.
Meget af det, der f.eks. handler om fritidsområdet, som jeg brugte lidt tid på i min opsamling, er jo ikke bundet af folkeskoleforliget, og der regner vi med at indkalde bredt.