runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-16:
Tak, og tak til ministeren for refleksionerne her til sidst.
Jeg var lige ved at høre ministeren sige – nu driller jeg lidt og sætter det på spidsen – at vi lige klarer klimaforandringerne, og så kommer vi til ligestillingen.
Det var ikke helt det, ministeren sagde, men det er bare for at sætte det på spidsen.
Dan Jørgensen (S), 2024-05-16:
Ja, jeg er hundrede procent enig.
Det eksempel, jeg gav, var jo bare et eksempel på vigtigheden af det, uanset at vi nogle gange er nødsaget til at skulle lave og også fortsat skal lave indsatser, som er sådan rene – misforstå mig ikke, men rene i sin karakter – ligestillingsindsatser, altså tage hånd om piger og lære dem om, at man godt kan komme i skole, selv om man har menstruation, og de der ting og lære børnene om forskellen imellem køn og alle de der ting, som jeg ved I er enige i er meget, meget vigtige indsatser.
Der er også sanitet, hvor pigerne også er hårdere ramt osv.
Selv en skole, som er sådan et modelprojekt, et best case-study, og som jeg skulle ud at se på vegne af Danmark, og hvor UNICEF skulle sige tak for vores bidrag, kommer pigerne ikke på på grund af klimaforandringerne.
Derfor er min pointe ikke, at vi skal stoppe med at gøre det, men at hvis ikke vi hjælper de der bønder i det der lokalområde med at få mere resistente afgrøder, så de kan modstå tørken, så spilder vi pengene og får ikke den gavn af de indsatser, som vi skal.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-16:
Jeg tænkte nok også, at vi ville være enige.
Men vil ministeren så ikke være med til, at vi i fællesskab også prøver at skærpe tydeligheden af det, ikke bare i næste års redegørelse, men også i den udviklingspolitiske strategi, vi skal i gang med?
For et af de, hvad kan man sige, opmærksomhedspunkter, som det danske civilsamfund har haft, har været, at det ikke har været særlig tydeligt, hvordan man operationaliserer det her med rettigheder, demokrati og demokratiske samfunds og civilsamfunds indflydelse, så meget som man har kunnet, på, hvad kan man sige, både det humanitære område og på klimadelen af det.
Altså, det er, så vi i fællesskab sikrer, at det også står meget tydeligt, klart og konkret i den kommende strategi.
Dan Jørgensen (S), 2024-05-16:
Ja, meget gerne.
Og hvis vi går tilbage til den der sondring mellem, hvad der knytter sig til rapporten, og hvad der knytter sig til, hvad vi rent faktisk gør, skal jeg gerne medgive, at det bestemt er et område, vi kunne have beskrevet bedre.
Det vil vi gøre fremover.
Hvis man ser på, hvad vi faktisk gør, bruger vi jo et ganske stort beløb – efter hukommelsen er det over 700 mio. kr. – på ligestilling og seksuelle og reproduktive rettigheder.
Men selv om der lige i de her dage er 20-årsjubilæum for, at vi første gang tørnede sammen i valgkampen til Europa-Parlamentet i 2004, og selv om det kunne være godt med lidt gang i gaden, så tror jeg, at vi får svært ved at producere en uenighed her.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Jeg vidste jo godt, at vi på mange punkter er relativt enige langt hen ad vejen, men alligevel er der nogle ting, vi måske ikke er helt enige om, og der kunne jeg måske godt tænke mig at stille nogle spørgsmål i forhold til lige præcis den her aftale.
Kan ministeren ikke på baggrund af det ligesom prøve at forklare, hvorfor det er, at der ikke er behov for, at vi laver initiativer uden for de fire største studiebyer?
Hvorfor er der behov for, at vi både udflytter og nedskalerer pladser i de fire største byer?
Christina Egelund (M), 2024-05-16:
Jeg tror i virkeligheden, at hvis man skal være loyal over for essensen af den aftale, som blev indgået dengang – og det var jo, før jeg selv fik ministeransvar for det her område – så er det i virkeligheden en kombination af begge dele.
For der ligger også det i aftalen, at man giver tilskyndelse, herunder især økonomisk tilskyndelse, til at etablere uddannelsesudbud uden for de fire største byer.
I forhold til nedskalering af pladser i de fire største byer i Danmark kan man sige, at det jo isoleret set ikke er noget, der bidrager til bedre uddannelse i Danmark.
Sådan kunne man nok betragte det, hvis vi levede i et ideelt samfund, men det gør vi ikke.
Det, vi mangler, er studerende; det er ikke så meget uddannelsespladser.
Og når vi gør det, bliver man også nødt til på en eller anden måde at se på fordelingen af dem.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Det ville vi i Liberal Alliance i hvert fald gerne have været med til.
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge ministeren om noget andet.
Du nævner nogle af de her forbehold, vi mener man skal se på, når man placerer uddannelsesudbud rundtomkring, særlig uden for de større byer.
Men kan ministeren ikke forklare lidt nærmere, om der er blevet taget hensyn i forhold til det søgemønster, som de unge mennesker har nu til dags?
Christina Egelund (M), 2024-05-16:
Man gør det, at når en uddannelsesinstitution søger om at oprette et nyt uddannelsesudbud et eller andet sted – det er sådan set lige meget, om det er uden for eller inden for de fire største byer – så bliver det vurderet, om man mener, at rekrutteringsgrundlaget i forhold til studerende er tilstrækkeligt, altså om der vil være nok, der søger den, og nok, der bliver optaget, til, at det faktisk er levedygtigt.
Så det tager man stilling til, når man vurderer de ansøgninger.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-16:
Tusind tak for det.
Jeg vil gerne spørge meget specifikt ind til det her med loftet over antallet af uddannelsespladser i de fire største byer og Roskilde.
Det gælder jo stadig væk for både universiteter, kunstneriske uddannelser og vores erhvervsakademier, som har den her udfordring.
Nu har man ligesom fra aftalepartiernes side fået lov til at banke lidt til de her store byers uddannelsesinstitutioner og sige: Nu skal I altså lige flytte noget ud.
Kunne vi ikke prøve at kigge på, om ikke vi i stedet for skulle finde en løsning for de uddannelsespladser, som ikke kan flyttes ud, men som bare lige nu står til at blive lukket?
Christina Egelund (M), 2024-05-16:
Jeg kan sådan set meget godt lide, at man, da man indgik den aftale, lod institutionerne have den frihed til at vælge, at man enten lukkede, eller også flyttede man ud, og at man altså ikke, som spørgeren jo også indikerer, flytter noget, som det ikke rigtig giver mening at flytte.
Men når man så valgte det – og nu er det svært at se ind i hovederne på dem, der indgik aftalen, men jeg skal forsøge at gøre det – så handlede det jo om, at hvis man også vil sætte handling bag ordene i forhold til faktisk at have studerende på uddannelsesinstitutioner uden for de fire største byer, er man også nødt til at tage nogle værktøjer i brug, der sikrer, at det faktisk sker.
Frederik Vad (S), 2024-05-16:
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at Enhedslisten står sammen med Liberal Alliance i det her spørgsmål.
Jeg synes lidt, at det, vi hører fra talerstolen her, er en gratis omgang.
For sagen er jo den, at hvis man vedtager det her beslutningsforslag, så bliver det i forhold til de uddannelser, som ordføreren siger hun er glad for bliver oprettet i købstæder og mellemstore byer landet over, jo ikke muligt at have et studentergrundlag for at drive de uddannelser.
Vi har jo nu engang de unge og de yngre voksne, som vi har.
Demografien vender den tunge ende nedad.
Derfor kan man jo ikke både sige, at det er godt, vi opretter de her uddannelser i Tønder, i Slagelse osv., og så samtidig sige, at man ikke vil nedbringe antallet af studiepladser i de store byer, hvilket er forudsætningen for, at det her kan gå op.
Så kan ordføreren ikke se, at det, Enhedslisten har gang i nu ved at støtte Liberal Alliances forslag her, er en gratis omgang, hvor man både påstår, at man kan skabe uddannelser uden for de største byer, men ikke vil være med til at sørge for, at det faktisk kan lade sig gøre i praksis?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Vi ville jo faktisk også hellere være med i aftalen.
Vi ville da ønske, der var så god økonomi og så frie rammer for uddannelserne, at vi bare kunne være blevet i aftalen, og at vi ikke ville stemme for i dag.
Men det er jo desværre sådan, at det er der ikke.
Og der tænker jeg, det er nemt at skyde på os og sige, det er en gratis omgang.
Jeg synes tit, at regeringen kommer lige lovlig billigt omkring det og få det til at lyde, som om de gerne vil gøre en helt masse uden at finde nok penge til det.
Der synes jeg måske, man skulle genoverveje, om ikke det var det, der var problemet, altså at man tror, man bare kan fodre uddannelsessystemet med dets egen hale og få dem til at kunne masse mere uden at finde
mange flere penge til det.
Men det er jo et spørgsmål om politiske prioriteringer.
Pause Pause (Pause), 2024-05-16:
Mødet er udsat.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Det er jeg på ingen måde uenig i.
Jeg er som sagt heller ikke modstander af, at vi skal styrke vores uddannelsesudbud uden for de større byer.
Men det behøver ikke at være på bekostning af studiepladser i de større byer, at vi skal styrke udbuddet uden for de større byer.
Derudover er der en tendens til – det er også derfor, at jeg flere gange har spurgt ind til søgemønsteret – at unge mennesker hellere vil studere i de større byer.
Heidi Bank (V), 2024-05-16:
Så forstår jeg simpelt hen ikke det beslutningsforslag, som LA har fremsat.
For det, der bliver italesat oppe fra talerstolen, er jo, at de studerende skal have lov til at studere inde i de store byer, og at det er dér, de skal fastholdes, og det er jo ikke det, der ligger i den tillægsaftale.
Så hvad er det egentlig, man vil?
For det, vi er optaget af i Venstre, er jo at sikre, at vores erhvervsliv har nogle gode muligheder for at skabe nogle gode arbejdspladser, som mennesker bliver lykkelige af at gå på arbejde på, og det kræver altså også, at vi har studiepladser ude i landet, også til vores velfærdsuddannelser, så vi kan få passet gamle fru Jensen på plejehjemmet.
Alle de ting er jo nødvendige for, at vi kan have et velfungerende samfund.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Når jeg siger frie rammer, mener jeg egentlig de samme frie rammer, som I har givet professionshøjskolerne, i forhold til da I annullerede de fire store velfærdsuddannelser.
Det er de samme frie rammer, som ikke kun skal være på de fire store velfærdsuddannelser, men på hele området for professionshøjskolerne, erhvervsakademierne, universiteterne og alle steder, som er omfattet af den her aftale.
Heidi Bank (V), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg synes også, at det er en rigtig god debat, vi har fået taget i salen i dag, også selv om vi er lodret uenige i forslagsstillernes forslag.
Men jeg har brug for at få det uddybet lidt i forhold til det her med uddannelsesinstitutionerne og det med at give dem frie rammer.
Altså, hvad er det specifikt for nogle uddannelsesinstitutioner, som skal have de rammer?
Og er det på individniveau i forhold til institutionerne, eller hvad er det, LA forestiller sig?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Der, hvor Liberal Alliance og Socialdemokratiet er uenige på det her sted, handler om, hvad det er for et værktøj, man bruger.
Socialdemokratiet har i den her aftale brugt værktøjet om, at vi får nedskaleret, at vi simpelt hen lukker nogle pladser i de fire største byer, fordi vi gerne vil have de studerende til at studere andre steder, og samtidig skal vi bruge nogle penge til også at finansiere, at det er dyrere at drive uddannelser uden for de største byer.
Og det er der, Liberal Alliance siger: Det værktøj vil vi ikke være med til, det vil vi gerne lave om på, men vi vil gerne være med til at finde økonomien andre steder fra.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-16:
Man siger på den ene side, at man gerne vil bevare det her, selv om man vil annullere en stor del af aftalen, men man vil jo trække det økonomiske tæppe væk under de her steder.
Det ville være mere ærligt, hvis man sagde: Vi synes ikke, det er en prioritet, vi vil hellere bruge nogle flere penge inde i de store byer.
Det ville i det mindste være ærligt.
Derudover synes jeg, det er ærgerligt, at man i bemærkningerne til beslutningsforslaget slet ikke forholder sig til, at alt jo er blevet RUVU-vurderet.
Der er jo ikke nogen af de her uddannelser, der er vedtaget på grund af et politisk ønske, de er blevet vurderet på baggrund af, om det er relevant i forhold til arbejdsmarked, erhvervsliv osv.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Jeg vil gerne starte med at sige, at nu er der stor forskel på det.
At man går ind og sætter et loft udelukkende i de fire største byer, fordi man ikke vil have, at unge mennesker kun skal studere i de fire største byer, er jo noget andet, end at vi går ind og laver en sektordimensionering, som ikke kun kan ramme de fire største byer.
Så der er jo stor forskel på udflytningsaftalen og den universitetsreform, som vi har indgået aftale om.
Derudover vil jeg, når det så kommer til, at I rigtig gerne vil vide, hvad det er for nogle udbud, vi ønsker at lukke, sige, som jeg har sagt før, at det er uddannelsesinstitutionerne, der skal vurdere, hvad det er for nogle udbud, de mener kan løbe rundt, bl.a. i forhold til hvor mange ansøgere de har, og om de har en god nok økonomi.
Men derudover er der jo i den udflytningsaftale, der blev indgået, også det her med, at man ønsker nye udbud uden for de større byer, og det er ikke en del af det her beslutningsforslag.
Vi ønsker stadig at sikre gode udbud, og hvis det er sådan, at der mangler arbejdskraft specifikke steder, er vi da åbne over for at kigge på, om vi skal placere nye udbud uden for de største byer.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-16:
Jeg synes, man slipper lidt for nemt om ved det, når man ikke vil tale om, hvad det er for nogle uddannelser, der skal lukke.
For konsekvensen af at annullere den her meget markante del af aftalen vil jo være, at der er uddannelser, der skal lukke.
Og der skylder Liberal Alliance nogle svar på, om det så er jura i Esbjerg, som vi lige har talt om, eller om det er maskinmesteruddannelsen i Thisted eller jordemoderuddannelsen i Slagelse.
Det er den ene del.
Den anden del er, at fru Sandra Elisabeth Skalvig siger, at vi har en interesse i landdistrikterne.
Nej, vi har sådan set en interesse i hele Danmark, altså at der er en balance mellem land og by, og det er jo også derfor, at vi med den her aftale har lavet et regionalt taxameter, som gør, at økonomien kan hænge sammen, og at man kan drive uddannelser uden for de store byer.
Samtidig siger fru Sandra Elisabeth Skalvig, at man ikke vil have et loft over uddannelserne i storbyerne.
Men der har fru Sandra Elisabeth Skalvig jo for få uger siden selv været med til at vedtage en dimensionering, så der er jo et loft, som fru Sandra Elisabeth Skalvig selv har været med til at lave.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Jeg har ingen hensigt om at stå her på talerstolen og fortælle, hvad det er for nogle uddannelsesudbud, der skal lukke, som er blevet oprettet på baggrund af udflytningsaftalen.
Som jeg startede med at sige, ønsker jeg, at vi skal give uddannelsesinstitutionerne frie rammer til, at de vurderer, hvad det er for nogle udbud, og hvor de ønsker at placere deres uddannelsespladser.
Anders Kronborg (S), 2024-05-16:
Men det jo fuldstændig rigtigt.
Der blev snakket rigtig meget om jurauddannelsen i Esbjerg.
Der blev skrevet breve.
Byrådet kæmpede enormt hårdt for det.
Erhvervslivet kæmpede enormt hårdt for det.
Men først da der kom et vedvarende politisk pres på Christiansborg, først da man tog håndtaget i brug i forhold til en uddannelsesaftale, så skete der noget – så skete der noget.
Det er derfor, jeg også har et spørgsmål til ordføreren.
For det er jo fair nok, at vi har forskellige synspunkter.
Ordføreren vil værne om uddannelsespladserne i de store byer.
Men jeg synes bare, ordføreren skylder de unge mennesker og de studerende, der vælger at søge ind på nogle af de uddannelser, vi har besluttet at udflytte, svar på: Hvilke uddannelser skal lukke?
Hvilke uddannelser skal forsvinde?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Først vil jeg gerne kommentere det, ordføreren sagde i forhold til jurauddannelsen i Esbjerg, som jeg ved optager ordføreren rigtig, rigtig meget.
Det her med, at den ikke ville have eksisteret, hvis det ikke havde været for lige præcis den her aftale, er jeg altså ikke så sikker på.
Jeg er sikker på, at vi sagtens havde kunnet finde en løsning på at kunne få en eventuel jurauddannelse til Esbjerg, hvis det var det rigtige.
Og efter hvad jeg har hørt, var der også snak om det, allerede inden udflytningsaftalen blev indgået.
Så det er jo noget, der har været mange år undervejs, og ikke kun drevet af politiske kræfter.
Nu snakker ordføreren igen om økonomi, og så er jeg bare nødt til at gentage mig selv.
Altså, hvis det er på baggrund af økonomien, hjælper vi i Liberal Alliance gerne med forslag, i forhold til hvordan vi understøtter økonomien.
Vi har eksempelvis lige sammen med bl.a. Socialdemokraterne – selv om jeg ikke helt troede, at det egentlig skulle ske – afskaffet det sjette su-år, hvor der bl.a. kommer et pænt provenu.
Det er vi i Liberal Alliance mere end villige til bl.a. at kunne bruge på det her.
Anders Kronborg (S), 2024-05-16:
Der er slet ingen tvivl om, at jurauddannelsen i Esbjerg ikke var kommet uden den her aftale.
Den var overhovedet ikke kommet uden den her aftale.
Men det er sådan set ikke det, jeg vil spørge ordføreren om.
Man vidste godt, at det, der skete, ikke rigtig kunne lade sig gøre, men man havde det alligevel godt nede i maven.
Og lidt det samme er tilfældet i forhold til ordførerens tale, for man kan jo ikke både blæse og have mel i munden.
Som jeg lige husker det, fik læreruddannelsen i Svendborg et anlægsbeløb på 20 mio. kr. til at bygge, og den fik et driftstilskud på 5 mio. kr.
Den nye filmuddannelse fik et tilskud på 9 mio. kr., i øvrigt meget succesfuldt.
Og jeg synes overhovedet ikke, ordføreren redegør for, hvordan man vil finansiere de uddannelser uden for de fire største byer, når ordføreren foreslår at annullere udflytningen.
Altså, spørgsmålet om hele finansieringsfundamentet synes jeg ordføreren skylder et svar på.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Nu synes jeg jo igen, det lyder på hr. Frederik Vad, som om der udelukkende er uddannelser uden for de fire største byer på baggrund af den her aftale, og der vil jeg minde ordføreren om, at det jo simpelt hen ikke er rigtigt.
Ja, vi har haft nogen uddannelser, hvor vi har manglet nogle kompetencer i nogle specifikke områder, men også tidligere har det jo kunnet lykkes at få uddannelser flyttet ud.
Så jeg synes, vi skal kigge på uddannelsen til diplomingeniør i bioteknologi i Kalundborg, som blev oprettet i 2017, hvilket er, før udflytningsaftalen overhovedet blev indgået.
Mona Juul (KF), 2024-05-16:
Tak for det, og tak for ordet.
Når jeg går i gang med at læse et lovforslag, starter jeg med at læse det såkaldte forklæde, altså det der stykke papir med den korte beskrivelse af, hvad det egentlig handler om.
Så napper jeg høringssvar og derefter det såkaldte sammenfattende skema – I ved, der, hvor man lynhurtigt kan få et overblik over lovforslagets konsekvenser, når det handler om økonomi, implementering, administration, klima, miljø og natur og ikke mindst, om forslaget er i strid med de fem principper for implementering.
Først derefter læser jeg så selve lovforslaget.
Det er lidt ligesom, når man så de der gamle Columbokrimier, hvor man får mordet først, og så finder man ud af, hvad det egentlig var, der skete, efterfølgende.
Det er en god måde at prøve at læse sig igennem det på.
Men min pointe er, at overblikket i det sammenfattende skema ikke bare er en hjælp til at orientere sig.
Det tvinger også ministeriet til at notere klart og tydeligt for læseren, altså os i særdeleshed, om lovforslaget f.eks. medfører massive økonomiske omkostninger for erhvervslivet.
Det er jo en oplysning, der ellers nemt kan putte sig i mange lovforslag på flere hundrede sider.
Det er en oplysning, som er afgørende at have med i vurderingen af lovforslaget.
På samme måde er det med virksomheders retssikkerhed, synes jeg, og alle andres retssikkerhed selvfølgelig.
Men i det her beslutningsforslag har jeg taget udgangspunkt i erhvervslivets retssikkerhed, for det er her, jeg oftest ser det skrider.
Det er derfor, Det Konservative Folkeparti i dag foreslår, at regeringen fremsætter et lovforslag, der sikrer, at alle lovforslag fremover skal indeholde en vurdering af et lovforslags konsekvenser for danske virksomheders retssikkerhed, herunder om lovforslaget kan indeholde muligt tab af retssikkerhed for erhvervslivet.
Jeg glæder mig og ser rigtig meget frem til debatten.
Frederik Vad (S), 2024-05-16:
Men det er jo at blæse og have mel i munden, for den store respekt, ordføreren har for embedsfolk og alle mulige andre, der skal sidde og styre, hvor de her uddannelser skal ligge, giver jo ikke nogen mening.
Havde vi fået en jordemoderuddannelse i Slagelse uden politisk pres?
Havde vi fået en ny læreruddannelse i Svendborg uden politisk pres?
Havde vi fået en ny jurauddannelse i Esbjerg uden politisk pres?
Havde vi fået en ny radiografuddannelse i Næstved uden politisk pres?
Det her er kun sket, fordi folkevalgte har taget ansvar for at sikre, at man også uden for de fire største byer, hvor 54 pct. af de unge og yngre voksne bor, kan få en uddannelse.
Mona Juul (KF), 2024-05-16:
Jeg stiller gerne et spørgsmål, hver evig eneste gang der fremadrettet er et lovforslag her, men det tror jeg ærlig talt der kommer mere bureaukrati ud af.
Jeg er fuldstændig ligeglad med, om det er et kryds i et skema, eller hvordan vi gør det.
Jeg har to spørgsmål, og det ene er: Med den holdning, der er til at oplyse om retssikkerhed, mener ordføreren så, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvad vi skriver i det skema i forhold til klima og miljø osv.?
Det andet spørgsmål er: Ignorerer ordfører fuldstændig den negative udvikling, der er i forhold til retssikkerhed, som jeg jo lige har listet op, og som Justitia har dokumenteret?
Louise Elholm (V), 2024-05-16:
I Venstre er vi store tilhængere af retssikkerheden, og jeg synes, vi altid skal være opmærksomme på retssikkerheden.
Men jeg mener bare ikke, at man kun kan reducere det til en rubrik.
Vi har jo lavet masser af høringer om retssikkerhed, og det synes jeg er utrolig vigtigt
Jeg synes, det er utrolig vigtigt at have fokus på retssikkerheden.
Jeg mener bare ikke, det her løser det, og jeg mener, at det giver øget bureaukrati.
Jeg brænder rigtig meget for retssikkerheden, men jeg brænder også for landdistrikterne og alle mulige andre ting, og skal vi lave rubrikker for det hele, bliver det jo bare en lang liste.
Der vil jeg foretrække, at man så i stedet for stiller et spørgsmål i udvalget om, hvilken betydning noget har for retssikkerheden, når det er relevant, for det er det ikke nødvendigvis ved alle lovforslag.
Mona Juul (KF), 2024-05-16:
Altså, hvad er det så, vi skal med det der skema, hvis vi ikke vil have oplysninger om økonomi, implementering, administration, klima, miljø og natur?
Hvorfor er det, at det her beslutningsforslag bliver devalueret til, at det skal være et skema, hvor der skal være et kryds?
Det kommer til at lyde, som om at ordføreren mener, at det er, fordi der er nogle af os, der ikke gider læse hele lovteksten eller forstå det eller læse høringssvar og anerkende, at det er erhvervslivet, man spørger til råds osv.
Det er da mageløst, for det er da klart, at det her beslutningsforslag ingenting løser i forhold til retssikkerhed.
Jeg må bare konstatere, at med de tal, der har ændret sig på 19 år, har vi et tab af retssikkerhed for dansk erhvervsliv, og der ønsker jeg at påpege i hvert enkelt lovforslag fra Erhvervsministeriets side, om der er et tab, eller om der ikke er.
Det forstår jeg simpelt hen ikke hvordan Venstre på nogen som helst måde kan være imod, for det er trods alt en start.