Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-30:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne.
Lovforslaget indeholder flere forskellige ændringer af udlændingeloven, hjemrejseloven og straffeloven og har også til formål at ophæve brexitborgerloven.
Jeg vil ikke gennemgå det i detaljer fra talerstolen, men blot sige, at med lovforslaget sikres det, at reglerne er gennemskuelige, opdaterede og virker efter hensigten, ligesom det sikres, at dansk ret er i overensstemmelse med EU og internationale forpligtigelser.
Den 8. december 2022 vedtog EU's Ministerråd en afgørelse, der gav adgang til, at Kroatien kan begynde at anvende Schengenreglerne fuldt ud.
Folketingets Europaudvalg gav den 22. juni forhandlingsmandat, med henblik på at Danmark kunne støtte vedtagelsen.
Lovforslaget er således en bunden opgave her for mig som minister og indeholder de nødvendige ændringer af dansk ret som følge af Rådets afgørelse.
Lovforslaget har også til formål at indføre nye regler om hjælp til hjemrejse og ændre de gældende regler om hjemrejsestøtte.
Hjælp til hjemrejse vil kunne være et effektivt motivationsfremmende middel i forhold til at fremme visse udlændinges samarbejde med myndighederne om hjemrejse.
Samtidig vil et støttebeløb kunne gøre en tilbagevenden til hjemlandet lidt mere attraktiv for udlændinge og dermed fremme lysten hos dem til selv at træffe beslutning om at udrejse.
Reglerne om hjemrejsestøtte foreslås desuden ændret, så udlændinge, der er visumfri i kraft af deres statsborgerskab, under visse betingelser vil kunne få hjemrejsestøtte, hvis deres opholdstilladelse nægtes forlænget eller inddrages.
Det foreslås også at indføre en ændring af indfødsretsloven, hvor en bestemmelse fra statsborgerretskonventionen implementeres fuldt ud.
Med forslaget vil det blive skrevet ind i indfødsretsloven, at personer kan anses for ikke på noget tidspunkt at have været danske statsborgere, når det konstateres, at grundlaget for deres erhvervelse af dansk statsborgerskab mangler.
Dette udgangspunkt gjaldt allerede i forvejen, men det nedfældes nu direkte i loven.
Der indføres samtidig en undtagelse til det udgangspunkt, som omfatter ganske få personer, der vil blive anset som danske statsborgere.
Som bekendt resulterede forhandlingerne om briternes udtræden af EU heldigvis i indgåelse af en udtrædelsesaftale, og derfor er loven heller ikke sat i kraft her i landet.
Udtrædelsesaftalen sikrer bl.a., at britiske statsborgere og disses familiemedlemmer, der i kraft af EU-reglerne om fri bevægelighed havde lovligt ophold i Danmark indtil den 31. december 2020, kan bevare deres ret til ophold og arbejde i Danmark.
Udtrædelsesaftalen sikrer dermed de pågældende britiske statsborgeres rettigheder, og på den baggrund er der ikke behov for at sætte brexitborgerloven i kraft, og derfor foreslås den nu ophævet.
Ifølge denne lov skal udlændinge- og integrationsministeren fremsætte forslag om revision af loven, hvis loven ikke er trådt i kraft inden udgangen af 2022.
I forbindelse med udvalgsbehandlingen og vedtagelsen af loven blev det besluttet, at loven først skulle sættes i kraft, når der er indgået en aftale med et tredjeland om overførsel af asylansøgere til asylsagsbehandling og eventuel efterfølgende beskyttelse i tredjelandet.
Da der ikke er indgået en sådan aftale, er det ifølge loven påkrævet, at der foretages en revision af loven, hvilket vi gør med dette lovforslag.
Regeringen vil arbejde for et nyt europæisk asylsystem, som sikrer, at Danmark og Europa kan have kontrol med, hvor mange der kommer hertil, da det er en forudsætning for, at folk kan blive integreret ordentligt.
Regeringen vil engagere sig i alle løsninger, der er mulige, og som overholder internationale forpligtigelser og Danmarks EU-retlige forpligtigelser, herunder om der f.eks. kan indgås et samarbejde med andre lande inspireret af Tyrkieterklæringen, etablere en ordning om overførsel af asylansøgere til sagsbehandling og eventuel beskyttelse i et sikkert tredjeland uden for Europa eller andet, der tilsvarende bidrager til at løse udfordringerne.
Regeringen ønsker således stadig fortsat at afsøge mulighederne for en ordning om overførsel af asylansøgere til asylsagsbehandling og eventuel efterfølgende beskyttelse i et sikkert tredjeland uden for Europa etableret af EU eller i samarbejde med andre lande.
Vi mærker det måske ikke så meget i Danmark, men tilstrømningen til EU af irregulære migranter er meget høj.
I 2022 var antallet af ulovlige krydsninger af EU's grænser på det højeste niveau siden 2016 med næsten halvanden gang så mange asylansøgere i 2022 som året før, og tendensen ser ud til at fortsætte i år.
Vi mener derfor, der er behov for at tænke i nye løsninger på de udfordringer, EU står over for, og vi oplever også, at EU-landene efterspørger innovative forslag om at adressere irregulær migration, fordi de oplever meget høje ankomsttal.
Det er derfor regeringens mål, at en ordning om overførsel af asylansøgere til asylsagsbehandling og eventuel efterfølgende beskyttelse i et sikkert tredjeland uden for Europa etableres af EU eller i samarbejde med en række lande og den etableres et sikkert sted, som lever op til Danmarks internationale forpligtigelser.
Det er derfor vurderingen, at der fortsat er behov for et overordnet lovgivningsmæssigt grundlag, og vi foreslår, at loven bevares.