Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-04:
Lad mig begynde med at sige, at i Venstre er vi dybt optaget af at gøre det billigere at være dansker.
Vi er så optaget af det, at vi har skrevet det på busreklamer over hele Danmark, så det er en mærkesag for Venstre.
Fødevarepriserne er steget markant, og særlig familier med små og mellemstore indkomster har mærket det.
Det skyldes jo bl.a. de her meget store udsving, der har været på verdensmarkederne, som vi jo i Danmark er underlagt.
Vi kan ikke politisk fjerne alle konsekvenserne af prisstigningerne, men vi kan tage toppen af dem.
Det er ikke os politikere, der fastsætter priserne på dagligvarer, men vi har afgifter, vi har moms og andre ting, vi kan skrue på, og det er noget, som vi i vidt omfang allerede har gjort.
Det er noget, der kan mærkes.
Vi har indført de største personskattelettelser i 10 år.
Vi har fuldstændig fjernet afgiften på chokolade, afgiften på kaffe, og vi banker elafgiften helt i bund.
Det gør vi i 2026, det gør vi i 2027, og jeg tror også godt, at vi kan love, at vi vil arbejde for, at det bliver permanent.
Vi har indført lavere forældrebetaling, både i vuggestuer og i børnehaver, lavere egenbetaling ved kommunal madservice til pensionister, en højere ældrecheck på 3.100 kr. efter skat, vi har genindført håndværkerfradraget, vi har forbedret servicefradraget, vi har fjernet momsen på bøger, og vi gør det mere attraktivt for seniorer at arbejde frem mod pensionsalderen.
I Venstre er vi nemlig optaget af at gøre det billigere at være dansker, og vi vil også gerne vedtage nogle beslutninger, som allerede her og nu kan gøre den forskel.
Men vi er selvfølgelig også åbne over for nye forslag, der kan bidrage til netop dette, og en halvering af momsen på alle fødevarer og så nulmoms på frugt og grønt lyder umiddelbart tillokkende, men erfaringerne fra Danmark og udlandet peger desværre i samme retning: Gevinsten tilfalder i hvert fald ikke altid forbrugeren en til en.
Modellen skaber omfattende problemer med grænsedragning, kontrol og administrativt bøvl for tusindvis af danske virksomheder, anslået til i hvert fald 270 mio. kr. om året, og det vil koste den danske statskasse 2 mia. kr. om året bare i administration.
Det er også derfor, at vi i Venstre siger, at vi ikke er afvisende over for at se på en ændring af momsen, der gør det billigere at være dansker, men det skal være på en måde, så det ikke giver nyt bureaukratisk bøvl for virksomhederne.
Lad mig bare nævne et par eksempler.
I Norge er momsen eksempelvis på en hotdog afhængig af, om man spiser den inde på tankstationen, eller om man tager den med ud i bilen.
Tyskland har fem forskellige momssatser på juletræer.
I Sverige oplevede man, at bogmomsen gav problemer, fordi den også omfattede atlasser, og så kom dem, der producerer globusser og sagde, at så ville de også være afgiftsfritaget.
Så kom lampeproducenterne og sagde, at der jo er lys i sådan en globus, og så skal vi da også være momsfritaget.
Det giver altså nogle problemer med grænsedragning, og derfor kan vi, hvad angår den model, som Enhedslisten peger på, med nulmoms på grøntsager og halv moms på andre fødevarer, i hvert fald ikke umiddelbart støtte, for det vil give en masse problemer: Hvornår er noget en frugt og grøntsag, og hvornår er det ikke?
Skal der være nulmoms på kartofler?
Til det vil man måske sige, at ja, det skal der.
Hvad med pizzaen, hvad gør vi med den?
Så vi er sympatisk indstillet over for forslagets intentioner om at gøre det billigere at være dansker og dermed imødekomme danskeres bekymringer, men her slutter roserne også, for finansieringskilderne er noget, som vi under ingen omstændigheder kan gå med til.
Vi kan aldrig støtte en genindførelse af formueskatten, vi kan heller ikke bakke op om det her forslag om beskatning af det, man kalder overnormal profit.
Det er bestemt ikke liberal politik, og alene derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.