runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-06:
Det var jo lidt af hvert, ordføreren fik sagt, men jeg tror, at et par af de bemærkninger, der blev gentaget til sidst, var, at man skulle afgrænse overvågningen til at være i forbindelse med relevante forbrydelser, og at der skulle en dommerkendelse til.
Og vil det så sige, at alle de andre steder, hvor der er sat kameraer op, skal de pilles ned?
Det gælder jo her i Folketinget eksempelvis, hvor man ikke har mistanke, forhåbentlig da, om, at nogen forbrydelse skulle være undervejs.
Altså, jeg kan ikke rigtig forstå bemærkningen om at afgrænse det til situationer, hvor der skal en dommerkendelse til.
Det her er jo et efterforskningsredskab.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Når spørgeren jo selv tilkendegiver, at man ikke kan sige, at den her ekstra mængde af kameraer vil forebygge særlig den hardcore kriminalitet, som jo er det, man gerne vil ramme, og som var årsagen til, at man kom ud med de her forslag; det kom jo i kølvandet på de her meget alvorlige eksplosioner – det var dér, de her forslag kom frem.
Så når man ikke kan sige, at det er dem, de forhindrer, så er det jo en vilkårlighed, altså så er det ikke noget, hvor man siger: Nu skal vi have stoppet den her kriminalitet.
Så er det vilkårlighed og tilfældighed, at det lige er det redskab, man vælger – altså flere kameraer.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Tak til ordføreren.
Som ordføreren rigtigt påpeger, at det jo netop balancen, som vi i dag gerne vil have debatteret.
Vi har de her 1,5 millioner kameraer, og nu vil vi have yderligere kameraer op, og på et eller andet tidspunkt vil vi have ansigtsgenkendelsesteknologi.
Det, der bekymrer os, er, hvor grænsen går, dvs. balancen.
Vil vi fortsætte med at udvide den her masseovervågning og ansigtsgenkendelsesteknologi, i takt med at kriminaliteten stiger?
Det er lige præcis den balance, som vi gerne vil debattere.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Er der en grænse?
Er der en grænse, hvor vi siger: Stop, nu går vi simpelt hen for meget på kompromis med vores frihedsrettigheder, og vi kan ikke gå længere i forhold til overvågning?
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Tak for det.
Som justitsministeren siger, kan det vel ikke være en debat, der handler om, om man er for eller imod.
Vi har noget balance i det, og jeg tror ligesom ministeren, at det er lidt vigtigt, at vi herinde prøver at begrave stridsøksen og hverken snakker for eller imod, men tværtimod forsøger at finde ud, hvordan vi finder hinanden i en eller anden kontekst.
Bekæmpelsen af kriminalitet – kriminelle handlinger som bombesprængninger, voldtægt og overfald og tyveri – må stå meget højt på Folketingets dagsorden, men selvfølgelig skal der jo være en balance, så den enkelte borger ikke føler sig overvåget fireogtyve syv.
Når det så er sagt, bliver man faktisk overvåget hele tiden på sin iPhone, sin computer, de sociale medier, og der kan man jo tale om en masseovervågning.
Som Folketing har vi, og man må ikke sige ukvemsord, så jeg siger bare en stor pligt til at lytte til politiet, når de ønsker sig øget overvågning, når de ønsker sig ansigtsgenkendelse, og hvad de ellers måtte have af ønsker.
Det mener vi i Dansk Folkeparti ikke at vi herinde kan være bekendt at sidde overhørig.
Vi mener, at vi skal give politiet alle de nødvendige ressourcer til bekæmpelsen af kriminelle handlinger.
Skal den masseovervågning, der så sker på de sociale medier og alle mulige andre steder, så være en stopklods for, at vi agerer her i Folketinget og giver politiet eksempelvis øget overvågning eller kameraer med ansigtsgenkendelse?
Nej, det skal det da ikke.
Tryghed og tillid står højt på Dansk Folkepartis dagsorden.
Vi er derfor også, vel vidende at der kommer forhandlinger om en tryghedspakke, alt andet lige kede af, at der ikke er sat en krone af til politiet på finansloven.
Det kan så også undre os, når man fra Alternativets side nævner, at man gerne vil have flere betjente i gaderne – det bakker vi sådan set op om i Dansk Folkeparti – at man ikke har afsat penge i den finanslov, man selv har været med til at lave, til netop det.
Vi vil rigtig gerne snakke videre med de øvrige partier om øget overvågning og ansigtsgenkendelse, og vi ser også rigtig meget frem til de yderligere forhandlinger, ligesom vi tilslutter os den vedtagelsestekst, der blev læst op af Socialdemokratiets ordfører.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Altså, nu får jeg et spørgsmål fra Enhedslisten om, hvorfor vi er så optaget af EU, og hvorfor vi dog ikke følger EU til punkt og prikke.
Det kunne jeg måske godt smile over og tænke også kunne være lidt mærkeligt.
Men som jeg forsøgte at forklare, er det jo rigtigt, at der har været en dom tilbage i tiden, som problematiserede de regler, vi havde.
Til gengæld er der så også nogle andre afgørelser på vej, som formentlig kommer til næste sommer,
og dermed afventer vi jo, hvordan forløbet af det er.
Og det tænker jeg sådan set er meget fornuftigt.
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Det er bare, fordi jeg synes, det er lidt spøjst, at man på det her område bruger EU-retten og EU-Domstolen lidt, som det passer en, for på andre områder går Socialdemokratiet meget op i, at vi overholder alle EU-regler og følger alle de ting, der kommer fra EU.
Og derfor må jeg bare sige, at det undrer mig rigtig meget, at når der så kommer en dom fra EU, hvor man ikke kan lide indholdet, siger man: Uh, nu afventer vi det lige.
Altså, kan ordføreren ikke godt se, at det er en lille smule mærkeligt?
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Men det gør vi jo ikke.
Det er rigtigt, at der har været en dom tilbage i tiden, der underkendte den nationale implementering af logningsreglerne.
Til gengæld er der så også en anden proces i gang i EU, som gør, at der er en uafklaret situation om, hvordan nationalstaterne skal forholde sig, og derfor har den danske position jo været, at vi afventer, at der kommer klarhed over det, så vi i lighed med andre lande i EU kan finde ud af, hvordan vi skal indrette vores nationale regler.
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en fin tale.
Jeg er ligesom ordføreren optaget af den overvågning, der foregår af danskere gennem vores mobiltelefoner.
For det er jo ikke kun Google og andre techgiganter, der registrerer det her, det er jo sådan set også os selv, fordi vores teleoplysninger bliver logget.
Og jeg vil egentlig gerne høre, hvad ordføreren, når han nu står her og siger, at overvågningen skal sikre lov og orden, tænker om, at vi så selv bruger det ulovligt.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Arh, nu tror jeg, det bliver sådan lidt stråmandsagtigt.
Altså, vi mener helt klart, at det har en effekt.
Det mener politiet sådan set også, og det er jo på den baggrund, det er bygget.
Det, jeg blev spurgt om, var, om jeg så kunne garantere, at det ikke skete igen.
Og det kan jeg naturligvis ikke.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Alt, hvad der hedder grænseoverskridende samarbejde, kan vi kun være fuldstændig enige i er godt, og dermed kan vi også fuldstændig beklage, at vi har det her retsforhold, som jo på en lang række områder forhindrer et grænseoverskridende samarbejde i øvrigt.
Men hørte jeg så ikke dermed også ordføreren sige, at det straks er mere tvivlsomt, hvilken effekt de andre initiativer har på, om der ligesom bliver begået kriminalitet med eksplosioner igen?
Og er det så ikke ret indgribende at foretage en meget, meget stor indskrænkning i danskernes frihed, når man reelt ikke kan sige, om det har en effekt overhovedet?
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Altså, om man kunne have forhindret det direkte, er jo svært at sige.
Man kan sige om opklaringen af eksplosionen ved Skattestyrelsen, at tv-overvågning var en vigtig del af årsagen til, at det gik stærkt.
Det øgede politisamarbejde mellem Danmark og Sverige, som netop har fokus på den organiserede kriminalitet, skal jo gerne være med til, at man kan forhindre nogle af de begivenheder, der potentielt kunne foregå i Københavnsområdet.
Det at sørge for, at der er hårde straffe for brug af eksplosivstoffer, og det, at det bliver anset som et angreb mod staten, hvis man bringer dem til anvendelse mod en offentlig bygning, skulle jo gerne afholde nogle fra at tænke, at det kunne være spændende at se, om man kunne skræmme nogle offentlige myndigheder ved at foranstalte en eksplosion osv. osv.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Tak for det.
Debatten her om overvågning udspringer jo i høj grad af de forfærdelige eksplosioner, der har fundet sted her i hovedstadsområdet, og hvor der så er blevet fremlagt et element af overvågning som et blandt flere initiativer.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvilke af de initiativer i trygheds- og sikkerhedspakken man mener kunne have forhindret, at eksempelvis eksplosionen ved Skattestyrelsen fandt sted.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Det er egentlig ret vildt, at jeg skal anklages for at bruge et terrorangreb som skræmmebillede.
Jeg synes faktisk, det er ret vildt.
Det er skræmmende nok i sig selv, men det er jo ret vildt i sådan en debat.
Det er jo ret vildt, at Alternativets ordfører kan stå her i Folketinget og sige, at overvågning ikke havde en rolle at spille.
Det er jo den virkelighed, vi befinder os i.
Nej, det gør det ikke.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Tak til ordføreren.
Lad mig lige starte med at sige, at hvis jeg på nogen måde har formuleret mig sådan, at det virker, som om jeg eller Alternativet har mistillid til politiet, vil jeg gerne gøre helt klart, at det har vi ikke.
I er garvede politikere, mens jeg er ny her, og det kan være, at jeg har formuleret mig forkert; det beklager jeg så over for alle.
Så vil jeg lige spørge fru Inger Støjberg om noget.
Fru Inger Støjberg siger, at videoovervågning har en efterforskningsmæssig værdi – det synes jeg også at vi alle sammen anerkender i debatten herinde – men hvordan vil fru Inger Støjberg retfærdiggøre en masseovervågning af alle for at fange den enkelte forbryder?
Det er ligesom det, jeg mener er hele debattens kerne.
Så kunne fru Inger Støjberg redegøre for det?
Inger Støjberg (V), 2019-12-06:
Det handler om at finde en balance.
Vi skal ikke alle sammen kigges over skulderen, i det øjeblik vi går ud af gadedøren – vi skal ikke være Kina, det er klart, og det er jo slet ikke det, der ligger i regeringens udspil, som vi kommer til at diskutere her i Folketingssalen, eller det, der er blevet sagt af de borgerlige partier, og som senere i dag bliver sagt af de borgerlige partier.
Det er jo heller ikke det, der ligger i forslaget til vedtagelse.
Men det skal også være sådan, at politiet kan opklare de forbrydelser, der sker, for det er altså også med til at skabe tryghed, men det er jo forhåbentlig også med til – og det er så dér, det bliver svært – at sikre, at der bliver begået færre overfald f.eks.
Men jeg anerkender fuldt ud, at man ikke via kameraer kan sikre, at der ikke sker et overfald, men man kan via et kamera ofte sikre, at overfaldet hurtigere bliver opklaret.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Det synes jeg sådan set er glædelige nye toner fra Venstre, Danmarks Liberale Parti, hvis man ikke tyr til vilkårlig masseovervågning.
Det kvitterer jeg for.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvor går grænsen for Venstre, Danmarks Liberale Parti, for masseovervågning?
Hvornår bliver det for meget for Venstre?
Hvornår synes man, at vi ikke skal gå længere, nu er det hensynet til borgernes rettigheder, vi i højere grad skal iagttage?
Tak for det, og også tak til ordføreren for den fine tale, hvor man meget fint tilkendegiver, at der er den her balance mellem de forskellige hensyn i den her sag – mellem sikkerhed og frihed.
Inger Støjberg (V), 2019-12-06:
Jeg skyndte mig lige at skimme min tale, og jeg kan simpelt hen ikke se, at begrebet vilkårlig masseovervågning fremgår nogen som helst steder i min tale.
Derfor har jeg sådan lidt en fornemmelse af, at det måske er et led i en eller anden konflikt med Det Radikale Venstre.
Det ligger jo ellers mange år tilbage, at vi sådan for alvor var i konflikt, og så ved jeg godt, at vi siden hen også har haft lidt i den stil.
Venstre og Radikale Venstre har jo haft en fortid sammen, men lykkeligvis blev vi skilt ad i tide.
Men jeg bliver nødt til at sige, at vilkårlig masseovervågning ikke er noget, vi ønsker fra Venstres side, og det synes jeg sådan set også jeg sagde meget, meget klart i min tale.
Vi skal have overvågning dér, hvor det nytter, dér, hvor vi kan sikre danskerne bedre, dér, hvor vi kan føle os tryggere, ved at der er overvågning.
Helt ærligt tror jeg, at det unge menneske, der tager hjem fra en julefrokost i den her weekend, ofte er ret glad for, at der også forekommer overvågning på togstationer, i S-tog og andre steder.
Men det er altså nogle mærkelige modsætninger, der bliver sat op fra Alternativets side.
Jeg kunne på en eller anden måde godt ønske mig at prøve at deltage i et gruppemøde hos Alternativet engang, altså bare for ligesom at se, hvad i alverden det er, der foregår i Alternativet.
Det må være nogle meget mærkelige debatter indimellem.
Altså, for mig er det jo ikke et spørgsmål om, om der skal begås mere kriminalitet, som til gengæld skal opklares hurtigere.
Nej, vi skal da have kriminalitetsraten ned, men vi bliver da også nødt til at forholde os til virkeligheden – det, at der er en forråelse i de kriminelle miljøer; det, at de kriminelle miljøer tager andre metoder i brug.
Og derfor bliver politiet jo også nødt til at have redskaber, der kan imødegå det.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Det er helt korrekt, at jeg har nævnt masseovervågning.
Det er da også helt korrekt, at jeg siger, at jeg ikke vil have et skandinavisk Kina, og det er jo, fordi vi i Danmark har et kamera for hver fjerde dansker.
Altså, hvis det ikke er masseovervågning, hvad er det så?
Hvis det ikke er masseovervågning, når vi vil plastre det offentlige rum til med yderligere kameraer, så man kan overvåge alle – ikke kun de kriminelle, ikke kun terrorister –
hvad er det så?
Så vil jeg lige spørge fru Inger Støjberg, om ikke vi i Folketinget skal lægge mere vægt på at forhindre kriminalitet, end vi gør i dag, frem for at sætte kameraer op til at opklare kriminaliteten, når den er begået.
Inger Støjberg (V), 2019-12-06:
Hvis jeg skal sige det helt klart, tror jeg sådan set, at den eneste, der har talt om masseovervågning af alle og om Kina og alle mulige skræmmende eksempler, jo er ordføreren fra Alternativet.
Jeg synes sådan set, at alle andre har anlagt en meget, meget fornuftig tilgang til det her.
Ministeren startede med at sige, at det her jo er et spørgsmål om hele tiden at skabe en balance ved at sikre de bedste muligheder for at få opklaret forbrydelser, men ikke ved, at vi alle sammen bliver kigget over skulderen dag ud og dag ind.
Nøjagtig det samme siger den socialdemokratiske ordfører, og jeg siger det samme nu.
Det her er et spørgsmål om at bruge overvågning på fornuftig vis.
Og nej, jeg tror som Alternativets ordfører heller ikke, at det nødvendigvis forhindrer forbrydelser, men det opklarer forbrydelser meget hurtigere.
Det kunne vi bl.a. se ved terrorangrebet, og det var da med til at skabe tryghed for danskerne.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-10:
Ja, altså, hvis det er 800 mio. kr. pr. valgperiode, vil det jo tage over 10 år at nå i mål med den her målsætning.
Jeg har bidt mærke i, at man vil nedsætte en arbejdsgruppe i forhold til kommuner og regioner, og det er jo næsten, som om at man skal ansætte konsulenter til at finde ud af, hvor man kan spare på konsulenter, men i den økonomiaftale, man lavede med regionerne og kommunerne, var der jo ikke lagt så meget som en krone ind på besparelserne.
Så når vi står her med det midlertidige facit, at man i overslagsårene for finansloven kigger 4 år frem og konstaterer, at man kan spare 800 mio. kr., og man ikke har valgt at øge det til de 3 mia. kr., men siger, at det kommer på et tidspunkt, er spørgsmålet: Hvorfor vælger man i mellemtiden at overbetale konsulenter med adskillige milliarder, når det kunne være gået til de her minimumsnormeringer, så de ikke bare var fup, men var reelle minimumsnormeringer?
Det tror jeg der er mange danskere der føler at regeringen skylder et svar på, for mange danskere har jo stemt på statsministerens parti i den overbevisning, at der kunne spares 3 mia. kr. på konsulenter, som så kunne gå til reel kernevelfærd, og indtil videre viser det sig, at det kun er 800 mio. kr.
Hvorfor skal de i mellemtiden så stadig væk overbetales, når nu de 3 mia. kr. egentlig bare ligger der og er klar til at blive samlet op?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Det er jo svært at påstå, at der er noget, der holder den her regering tilbage, for vi er i gang med at levere præcis det, vi sagde, vi ville – også på det her område.
Når vi siger, at vi mener, der kan spares 3 mia. kr. på brug af konsulentmidler, så gælder det hele den offentlige sektor, dvs. både stat, kommuner og regioner.
Det, vi udmønter nu med det her års finanslovsforslag, er jo to ting: Det er dels vores egen ændring i brugen af konsulentmidler i staten, dels jo også udmøntningen af den aftale, der er lavet om seniorpension.
Så det er to ting, vi nu sætter i gang, hvad angår besparelser på konsulentdelen.
Vi har sat et arbejde i gang, som kan lyde lidt kedeligt, men som jeg tror er rigtig vigtigt, og det er, at nogle af de opgaver, ministerierne i dag køber løsninger på ved eksterne konsulentbureauer, vil vi faktisk gerne løse internt i centraladministrationen.
Det gælder f.eks. noget af det, der er rigtig dyrt, nemlig brugen af konsulenter, når man ansætter nye medarbejdere.
Så vi foretager altså også nogle ændringer, hvor vi så at sige tager nogle opgaver ind i centraladministrationen, der i dag ligger ved konsulentbureauer.
Det arbejde skal vi gøre på en ordentlig måde, men målet om at flytte 3 mia. kr. årligt fra konsulenter til kernevelfærd står fast, og vi er som sagt kommet rigtig, rigtig godt i gang – også med den opgave.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-10:
Jeg vil gerne starte med at lykønske med statsministerens første finanslov, og jeg vil egentlig også gerne give en helt oprigtig ros i forbindelse med det, nemlig den ros, at mange af de initiativer, der er i finanslovsforslaget, herunder at man øger de offentlige udgifter og øger afgifterne – det er jo noget, som vi er imod i Liberal Alliance, for vi synes, det er den forkerte vej for Danmark, og at det er dårligt for dansk økonomi – er noget, som man lovede i valgkampen.
Regeringen og dens støttepartier lever i nogen udstrækning faktisk op til sine valgløfter, og selv om jeg er uenig i de valgløfter, er det godt for demokratiet, og den ros vil jeg faktisk helt oprigtigt gerne give.
Der er dog et enkelt område, hvor jeg ærgrer mig en smule, eller nok snarere undrer mig over, at man ikke har indfriet sit valgløfte, og det er i forhold til besparelser på konsulentforbruget.
For da Socialdemokratiet gik til valg, slog man fast og havde det som en helt central del af sin økonomiske plan, at man kunne spare 3 mia. kr. på konsulenter, og de 3 mia. kr. skulle i stedet gå til kernevelfærd.
Jeg tror ikke, at de 3 mia. kr. er grebet ud af den blå luft.
Det må være, fordi man har lavet nogle seriøse beregninger, som viser, at vi kan spare 3 mia. kr.
Så laver man finanslovsforslaget, og så kan vi se, at vi samlet hen over de næste 4 år sparer i omegnen af lidt over 800 mio. kr.
Det vil sige, at der stadig er en overbetaling af konsulenter på over 2 mia. kr., som kunne være gået til eksempelvis bedre normeringer, så der ikke var kamp om, hvorvidt det var fupnormeringer, eller om det var reelle minimumsnormeringer; det kunne man have brugt pengene på.
Derfor er mit sådan ret enkle spørgsmål: Hvorfor vælger regeringen at overbetale konsulenter med over 2 mia. kr. de kommende år?
Jo, men man har jo også indregnet de her besparelser på de i alt godt og vel 800 mio. kr. i overslagsårene frem til 2023, og hvis man ved med sikkerhed, og det vidste man jo inden valget, at man kan spare 3 mia. kr., har jeg svært ved at forstå, hvorfor man ikke bare har skrevet dét ind i overslagsårene og allerede nu forpligter sig på at finde pengene, for indtil man gør det, vælger man jo at overbetale konsulenterne med over 2 mia. kr.
Og det svarer jo ikke rigtig på spørgsmålet om, hvorfor man, når nu man ved, at man kan spare 3 mia. kr., så ikke bare har skrevet det ind i overslagsårene.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-10:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi har et kæmpe problem med mennesker, der snyder, svindler og bedrager med systemet, og det er jo derfor, vi siger: Lad det nu være en uvildig lægefaglig vurdering, altså ikke folks egen læge, men en uvildig lægefaglig vurdering, der ligger til grund.
Vi må trods alt have så meget tillid til lægefagligheden som sådan, at vi kan sige, at der er mennesker, som er så syge, så svage, så nedslidte, at de ikke kan mere, og så det ikke er anstændigt at hive dem igennem det her system, og så er der andre mennesker, som er i en anden situation.
Jeg beder bare inderligt om noget her.
For jeg har jo sagt fra begyndelsen, at det ikke bare er noget, der kan vente 1 år eller 2 år eller 5 år, for det er skæbner, der rammer mennesker hver eneste dag.
Det er et akut og reelt problem.
Jeg har fuldstændig forståelse for, at man venter til de forhandlinger, der pågår i øjeblikket, er afsluttet, til at man siger, at det er Arnes tur, men kunne vi ikke i mellemtiden begynde at kigge på, om der er noget, vi kan gøre så hurtigt som muligt, altså hvad første skridt er, og første skridt må være de allersvageste, der bliver hevet ud af systemet?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Vi skærper jo hele tiden lovgivningen på arbejdsmarkedsområdet, når det handler om ulovlige ting.
Det har vi lige gjort med finansloven i forhold til social dumping og med en forstærket indsats i forhold til illegal arbejdskraft.
Det vil jeg ikke afvise på stående fod, men det har jeg selvfølgelig behov for lige at kunne vurdere.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-10:
Det er fornemt, tak, formand.
Det lovforslag, vi her skal behandle, handler om at sikre en effektiv retshåndhævelse, som selvfølgelig er af helt afgørende betydning for danske myndigheder og ikke mindst for, at man får mulighed for at få personer udleveret til Danmark ...
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-12-10:
Jeg vil gerne sige, at jeg bestemt mener, at der er behov for en kortlægning af de her forhold på arbejdsmarkedet, og jeg skal også gerne give statsministeren eksempler på, hvad nogle arbejdsgivere bliver udsat for i det her land.
Det er det ene.
Det andet handler om det sidste svar, hvor der bliver sagt, at man gerne vil kigge på det.
Det håber jeg, for det bliver statsministeren nødt til, for vi kommer til at fremsætte et forslag i Folketinget om det her.
Vi kommer til at fremsætte et forslag om, at man selvfølgelig skal straffes, og at man skal straffes hårdt.
Det ser vi også på andre områder i straffeloven – hvis man begår en overtrædelse og gør det organiseret i forening, så kan det have en særligt skærpende effekt.
Jeg er dybt bekymret over de overenskomstforhandlinger, der skal til at i gang nu, og hvad det kan ende med til foråret, hvis vi ikke sender et klart signal om, at når man begynder at bruge de metoder, vi så stilladsarbejderne bruge, så har det nogle konsekvenser.
Jeg har stillet spørgsmål til justitsministeren om, hvor mange anholdelser der er foretaget i den forbindelse, og jeg vil blive dybt chokeret, hvis det her ikke får nogle konsekvenser.
Men vi må da være enige om, at trusler, hærværk, overtrædelse af maskeringsforbuddet og vold skal straffes hårdt, og at man ikke skal kunne tvinge sig igennem noget som helst på arbejdsmarkedet ved at bruge de metoder.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg er fuldstændig enig i, at man skal overholde loven, og vold kan i mine øjne ikke accepteres eller retfærdiggøres i nogen større sags tjeneste.
Man skal bruge demokratiet og demokratiets virkemidler, og man skal tro på argumentationens kraft og ikke, hvad hånden eller andre ting kan bibringe en.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Så jeg giver min fulde opbakning til den danske model med alt det, der hører til den danske model, f.eks. at man løser udfordringerne og problemerne i forhandlingslokalet og ikke alle mulige andre steder.