runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Tja, der er mange ting, der kan være afgørende for, om en finanslov falder på plads inden udgangen af året.
Ved folketingsvalget i 1981 var det især spørgsmålet om, at den daværende socialdemokratiske regering ønskede at tvinge pensionskasserne til at investere i dansk erhvervsliv, der gjorde, at man først senere hen fik en finanslov på plads eller faktisk fik udskrevet et valg og dermed fik udskudt finansloven for 1982 til senere.
Og ved folketingsvalget i 1990 var det faktisk et spørgsmål om, hvorvidt man kunne få en skattereform, der skulle komme danskerne til gavn, til at være færdig tidsnok til, at man kunne få en finanslov.
Det endte alle tre gange i et valg.
Den her gang tror jeg ikke det ender i et valg.
Jeg tror, det ender i en aftale om både en god skattereform og en god udlændingepolitik.
Når man ikke sejlede på grund i 2013, var det, fordi Venstre kom til som bugserbåd og slæbte regeringen ud af det farvand, som den var i dengang.
Venstre trådte jo til og lavede faktisk på en enkelt dag eller to, hvis jeg husker rigtigt, en helt ny finanslovsaftale med den daværende regering – og slæbte den væk fra de undersøiske skær, som Enhedslistens parlamentariske grundlag udgjorde for den daværende regering.
Det, vi har gjort, er, at vi har gennemført en aftale, der rent faktisk er fantastisk god i sit indhold, men desværre stadig væk uklar, fordi der har været meget mere snak om proces end om indhold.
Det er måske også derfor, at spørgeren ikke er helt klar over, hvad der ligger i finanslovsaftalen.
På spørgsmålet omkring ...
Jesper Petersen (S), 2017-12-13:
Og det er vi uenige i.
Og man har lavet en aftale, hvor man ikke følger med de udfordringer, som alle danskere jo godt ved der er, og hvor finansministerens eget ministerium har skønnet, hvad der kræves af midler, hvis man skal følge med den befolkningsudvikling, der er.
Det gør man ikke.
Man har ikke lyst til at fortælle ret ærligt om, hvordan man finansierer finansloven, og hvad der sker i de kommende år, men der er en mangel på midler, og det ved finansministeren godt.
Men det, vi er i gang med, er jo en diskussion omkring forløbet, og der synes jeg bare, at når man var sådan lidt kæk som oppositionsparti, kunne man jo godt, når man nu er i regering, altså have lidt selvindsigt i forløbet.
Det, der skete, var, at hr. Lars Løkke Rasmussen, nu statsministeren, den 26. november 2013 gik på TV 2 og sagde: Finanslovsforløbet er altså, for at sige det lige ud, amatøragtigt.
Det var et citat fra TV 2 dengang.
Han sagde også: Det sejler totalt.
Det var altså dengang, fordi der ikke var lavet en finanslovsaftale ved udgangen af november måned.
Vil finansministeren også beskrive den nuværende situation, hvor man end ikke ved, om der er flertal ved tredjebehandlingen for den aftale, der er lavet, som amatøragtig, og beskrive forholdene som, at det sejler totalt?
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Jeg tror nok, de fleste godt ved, at der netop er sket meget siden da.
Der er også sket meget, siden vi i fredags havde en diskussion hernede i Folketingssalen, hvor spørgerens partifælle, hr. Benny Engelbrecht, sagde: Man er åbenbart ikke engang tæt på at have en aftale om finansloven.
Det var kl. 13.59 – og lige præcis 8 timer og 10 minutter senere stod vi så og præsenterede en aftale. Så for mig at se har der været et rigtig godt forhandlingsforløb, hvor man også har bevæget sig fremad undervejs på spørgsmålet omkring en finanslovsaftale.
Vi er lykkedes med at få lavet en aftale, selv om jeg godt ved, at tidsplanen er blevet stram, som også er blevet godkendt af Folketinget på et gruppeformandsmøde i går, hvor det blev gennemgået, om der er tid nok til, at Folketinget kan foretage den behandling, der skal til, for at der er kvalitet i arbejdet frem mod, at vi kan vedtage finansloven den 22. december.
Derfor er jeg glad for, at der ligger en aftale.
Den er god, den er stærk.
Den betyder, at vi løfter den indsats, vi har på sundhedsområdet, med 2 mia. kr. over de kommende 4 år.
Vi løfter indsatsen over for vores ældre med 2,7 milliarder – heraf giver vi ½ mia. kr. om året til kommunerne til bedre bemanding i plejesektoren, i hjemmeplejen.
Det tror jeg at rigtig mange har god brug for rundtomkring.
Vi går ind og bekæmper sygefraværet inden for plejehjemsområdet, hvor der er rigtig mange, der har brug for, at der er en kontinuitet i, hvem der kommer ud og hjælper borgerne, og vi har brug for, at personalet får bedre vilkår.
Så der er i den finanslovsaftale, der blev indgået i fredags – godt 6 timer efter, at det af Socialdemokratiet blev skønnet, at vi var langt fra den – rigtig mange ting, som danskerne kan glæde sig over.
Personligt glæder mig meget over, at vi også har taget hul på en del af skatteaftalen, hvor tre elementer fra skatteaftalen, herunder boligjobordningen – det, der populært kaldes for håndværkerfradraget – nu er taget ind i finanslovsaftalen ligesom afskaffelse af fri telefon og afskaffelse af den såkaldte udligningsskat på større pensioner.
Jesper Petersen (S), 2017-12-13:
Tak for det.
Set i lyset af at daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen i sidste uge af november 2013 kaldte finanslovsforløbet, der ikke var afsluttet, for »amatøragtigt«, mener ministeren så ligeledes, at man kan kalde den nuværende situation, hvor vi i første uge af december fortsat ikke har en finanslovsaftale, for amatøragtig?
Der er selvfølgelig løbet lidt vand i åen, siden spørgsmålet blev formuleret, men ikke desto mindre består diskussionen med finansministeren, som jeg gerne vil have.
Set i lyset af at daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen i sidste uge af november 2013 kaldte finanslovsforløbet, der ikke var afsluttet, for »amatøragtigt«, mener ministeren så ligeledes, at man kan kalde den nuværende situation, hvor vi i første uge af december fortsat ikke har en finanslovsaftale, for amatøragtig?
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Regeringen mener stadig væk, at vi bør indføre en ordning, hvor børnefamilieydelsen er limiteret, sådan at man får fuld børnecheck for de to yngste børn og tre fjerdedele af den nuværende børnecheck for det tredjeyngste barn.
Vi har kunnet se en række tilfælde, hvor bl.a. spørgerens parti var meget pikeret og nærmest forarget over, at det var muligt at modtage børnecheck til en meget, meget stor børneflok.
På den baggrund har vi stillet forslaget om, at man bør begrænse antallet af børnechecks, der gives, til de to yngste børn og til tre fjerdedele for det tredjeyngste barn.
Jesper Petersen (S), 2017-12-13:
For selvfølgelig er alting til forhandling.
Jeg ved ikke, om det er gået op for finansministeren, men man har jo ligesom ikke et flertal på forhånd, når man laver sine udspil.
Det tror jeg nok er gået op for finansministeren de seneste uger, hvis ikke det var det før det.
Man har 53 mandater.
Der er ret langt til at have flertal.
Så alt det, man foreslår man gerne vil lave af skattenedsættelser, er jo også til forhandling.
Det hele er til forhandling.
Man ville bare ikke fortælle, hvad ulighedseffekterne var af det, man gerne ville finansiere med.
Lad mig konkret følge op med et spørgsmål omkring børnecheck: Er forslaget til besparelse på børnechecken stadig væk en del af forhandlingerne, eller er det taget ud af det her beløb, vi taler om?
Det synes jeg virkelig er et dårligt svar af finansministeren.
For man har jo godt kunnet beregne, hvad der var af arbejdsudbudseffekt, og når man bliver trykket lidt på maven og får lidt hjælp fra Økonomi- og Indenrigsministeriet, kan man godt oplyse, hvad effekterne vil være af de finansieringstiltag, der er, med at spare på forskellige overførselsindkomster.
Det har man så lagt frem, og nu kan vi diskutere det.
Det, jeg anfægter, er bare, hvorfor man ikke gjorde det fra starten.
Det har man gjort, men man vil ikke fortælle noget om regningen.
Det skylder man da at gøre, når man lægger det frem, så vi kan have en reel politisk diskussion.
Det skulle trækkes ud af regeringen.
Det er det, jeg synes er uskønt.
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Der var ikke skyggen af indrømmelse i mit svar, for der er heller ikke noget at komme efter.
Vi har peget på, hvad virkningen vil være, og så har vi lavet en beregningsteknisk vurdering af, hvad man kunne forestille sig af arbejdsudbud, når man kigger på den finansieringsform, der ligger inde bag ved de 5,25 mia. kr.
Men den finansieringsform har vi også åbent sagt at vi klar til at forhandle og lave anderledes.
Og man kan selvfølgelig ikke beregne en virkning af noget, som på den måde ikke er klarlagt på forhånd.
Vi er åbne over for at forhandle, hvordan man får sammensat vores erhvervsudspil, og hvordan vi nu kommer til at sammensætte vores skatteudspil.
Jesper Petersen (S), 2017-12-13:
Finansministerens svar indebærer jo ikke en flig af indrømmelse omkring det, at man virkelig har puttet med effekterne af det forslag, man selv havde.
For det er jo fuldstændig klart, som finansministeren siger, at man er kommet med et udspil, og det kan se anderledes ud, når det ender, og så skal man nok fortælle, hvordan effekterne er.
Men da man lagde sit udspil til skattereformen frem, fortalte man jo, hvad effekten var fordelingsmæssigt, og også hvad effekten var, hvis man anvendte ginikoefficienten.
Vi har måttet hive oplysninger ud af regeringen, ikke bare om, hvordan fordelingseffekten ville være af det, man foreslog i form af forskellige skattenedsættelser, men også om, hvad konsekvensen ville være af de finansieringsforslag, som lå der – konkret 5,25 mia. kr., som man ville beskære forskellige offentlige ydelser og overførselsindkomster med.
I stedet for skulle vi jo hive det ud af regeringen, som først ikke ville svare på, hvordan fordelingseffekterne var, og så endte med at gøre det i det svar, der er henvist til i mit spørgsmål, hvor det altså viser sig, at ulighedseffekten er væsentlig større end det, man lagde frem i sit eget udspil.
Jeg synes, det er en lidt uskøn form og dårlig vane, regeringen har med at oversælge resultater og ikke fortælle den fulde sandhed, når man lægger sine forslag frem.
Det burde man have gjort fra starten, og det havde klædt finansministeren at give den indrømmelse som indledning til spørgsmålet: Ja, det kunne vi godt have været klarere omkring, men vi mener nu engang det, vi lagde frem.
Det havde der været noget format over.
I stedet for har vi skullet trække informationerne ud og kan altså se en væsentlig større effekt på uligheden end det, som regeringen lagde frem i første omgang.
Det vil jeg egentlig godt spørge finansministeren om: Når man nu godt vidste, hvad det var for nogle forslag, man havde tænkt sig at lave, og kunne regne ud på arbejdsudbuddet, hvad de forslag ville betyde, hvorfor lagde man så ikke bare frem, også i sit udspil, hvad det var, man ville med beskæring af forskellige overførselsindkomster?
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Ja, det mener jeg vi har.
Vi har besvaret de udvalgsspørgsmål, der har været.
Vi har i vores udspil lagt op til at lave en skønsmæssig vurdering af, hvad det er for nogle finansieringskilder, der skal være, og vi har hele vejen igennem sagt, at den konkrete finansiering af vores udspil, altså erhvervs- og iværksætteraftalen, er på plads og aftalt, og den vil sammen med den kommende skattereform blive forhandlet med de partier, der vil med ind at tage ansvar for at lave en række initiativer.
Jeg er sådan set meget glad for, at en bred kreds af partier, regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, nu har aftalt en ambitiøs erhvervs- og iværksætterpakke, hvor vi bl.a. også har været inde at kigge på, hvad det er for nogle initiativer, hvad der skal til for at finansiere det.
Det er sådan set et rigtig godt forslag, og til det har vi også nogle finansieringsforslag, som forhandles ved forhandlingsbordet, og der har vi lavet en skønsmæssig vurdering af det i forhold til de arbejdsudbudseffekter, der kan være, men det er naturligvis sådan, at man først, når man kommer frem til den konkrete beslutning om, hvad det så er for nogle finansieringskilder, der tages i brug, kan lave den endelige beregning af, hvad virkningen er af resultatet.
Det er på samme måde, som hvis man laver ændringer af det udspil, der har været, altså ændringer af, hvad det er for en skatteplan, der laves, for så vil der også blive ændringer i, hvad fordelingsvirkningerne af det oprindelige skatteudspil er.
Så når vi kommer til snorene og har fået lavet en skatteaftale, vil jeg gerne love spørgeren og alle andre, at så laver vi naturligvis opdaterede beregninger på, hvad virkningerne er i forhold til arbejdsudbud, hvad virkningerne er i forhold til nationaløkonomi, og hvad virkningerne er i forhold til ændringen af de fordelingsmæssige forhold, der er i Danmark i dag.
Jesper Petersen (S), 2017-12-13:
Tak for det.
Mener ministeren, at den danske befolkning har fået retvisende oplysninger om regeringens skatteudspils effekt på uligheden i Danmark, jf. svar på spørgsmål 68 til finansloven?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Ministeren mener heller ikke, at det er sådan, at det gavner nogen i sig selv, at uligheden øges.
Ministeren mener, at det gavner folk, at de får flere af deres egne penge til sig selv, i stedet for at spørgeren og jeg skal bestemme over deres penge.
Det er sådan, at ulighedsdebatten i Danmark er lidt faktaforladt og måske i stedet for tit fremmet af interesser om at få en debat i gang, der egentlig ikke rigtig er noget grundlag for.
Faktum er, at indkomstforskellene i Danmark er de fjerdelaveste i OECD; indkomstforskellene i Danmark er på niveau med eller mindre end i både Norge, Sverige og Finland.
Så lad os nu en gang for alle, vil jeg sige til fru Christine Antorini, blive enige om, at der ikke er noget ulighedsproblem i Danmark.
Regeringens mål med skattereformen er, at det bedre skal kunne betale sig at stå op om morgenen og gå på arbejde, ikke mindst for dem med de laveste lønindkomster, som i dag får alt for lidt ud af at yde en indsats på arbejdsmarkedet.
Det handler jo om at gøre forskellen større mellem at have et lavtlønsjob og så at være i passiv forsørgelse.
Derfor giver vi bl.a. et målrettet jobfradrag til personer med en forholdsvis lav lønindkomst.
De får altså mere til sig selv.
Vores forslag til skattereform løser samtidig et andet stort problem, nemlig at det for nogle ikke kan betale sig at spare op til deres alderdom – et problem, som i dag ikke mindst rammer personer med helt almindelige indkomster.
Det problem vil regeringen gerne løse, og jeg går da egentlig ud fra, at Socialdemokratiet også bakker op om den ambition.
Ja, med den Ginikoefficient, som blev udviklet af den mand, der stod bag den økonomiske politik i Italien i 1920'erne og 1930'erne, er det rigtigt at man rent teknisk kan måle en lille stigning i uligheden – men altså en forsvindende lille stigning.
Uligheden er fortsat på et meget lavt niveau i Danmark.
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Man behøver på ingen måde at bruge trækkraft eller andet.
Det undrede mig i lang tid, at oppositionen ikke stillede flere spørgsmål til de oplysninger, der lå i publikationerne, men det havde man så åbenbart overset – bl.a. arbejdsudbudseffekterne af den skønnede finansiering og andet.
Men på hele finansieringssiden har jeg haft snesevis af diskussioner med både spørgeren og en lang række af partifællerne om, hvad der lå inde i finansieringerne, og hver gang sagt, at det er noget, vi gerne vil forhandle ved bordet.
Det er noget, vi gerne vil lade de aftaleparter, der vil være med til at tage ansvar, også få indflydelse på.
Derfor er det klart, at det først er, når man har en aftale, at man kan tage den endelige vurdering af, hvad virkningen vil være, også på lighed.
Jesper Petersen (S), 2017-12-13:
Jeg er nu ret uenig i beskrivelsen.
Altså, man kunne jo også, hvis man ville forsøge det samme nu, have spurgt Socialdemokratiet for lang tid siden, om vi skulle lave en finanslov.
Det har man jo ikke på noget tidspunkt været interesseret i.
Så jeg synes ikke, at den der bortforklaring holder på nogen måde.
Finansministeren må jo forholde sig til: Hvad er indtrykket i forhold til alle de danskere, der kan se, at vi har en regering, der ikke har styr på tingene, og som end ikke kan sige, om der er flertal for den finanslovsaftale, man har lavet, når den skal tredjebehandles her i Folketinget med en meget stram tidsplan?
Det ved man simpelt hen ikke.
Det er amatøragtigt, for at bruge den nuværende statsministers ord.
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Heldigvis har vi en rigtig god aftale – en aftale, der går ud på, at vi øger velfærden, trygheden i Danmark; flere penge til ældre, flere penge til sundhed, flere penge til politiet, mulighed for, at vi giver en hjælpende hånd til de erhvervsskoler, som skal have et kvalitetsløft, mulighed for, at vi får taget hul på nogle af de store problemer, der er med social dumping, hvor vi får en ekstra indsats på det område.
Når spørgeren så i sit foregående spørgsmål havde en diskussion om, hvor stor væksten ville være i den offentlige sektor fra 2017 til 2018, vil jeg sige, at jeg da er meget interesseret, for mit ministerium har ikke beregnet den vækst endnu, men de tal kender spørgeren åbenbart.
Så jeg glæder mig til at få at vide, hvilke tal det er, vi får frem.
Økonomisk Redegørelse bliver offentliggjort på mandag, men de tal kender spørgeren tilsyneladende allerede i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-13:
Mindes ministeren, at en skattereform tidligere har været afgørende for, om en finanslovsaftale kunne falde på plads inden udgangen af året?
Mindes ministeren, at en skattereform tidligere har været afgørende for, om en finanslovsaftale kunne falde på plads inden udgangen af året?
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Der var flere datoer i spil på mødet i går, også senere datoer end den 22. december.
Hvis Socialdemokratiet havde et ønske om, at der skulle være længere tidsfrister, så kunne man jo have fremført det på mødet i går.
Når man ikke fremførte det på mødet i går, kan vi bare konstatere, at det må være, fordi Socialdemokratiet mener, at det kan gennemføres til den 22., uden at der er tale om lovsjusk.
Det er sådan set det spørgsmål, som spørgeren har stillet mig her, altså om jeg kan garantere, at der er tid nok til, at vi kan behandle finansloven, uden at der er tale om lovsjusk.
Og ja, det kan jeg garantere.
For vi har leveret de ændringsforslag, der skulle til, og vi leverer de supplerende oplysninger, der kommer, mandag den 18. december, sådan at der er god tid til at tage stilling, inden vi skal stemme den 22.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-13:
Jeg vil da så foreslå finansministeren at tage en snak med sin egen statsminister om de her forhold.
Jeg kan ikke huske i alle de år, jeg har været herinde, at forhandlingerne om finansloven har været flyttet til Statsministeriet i stedet for at være ovre i ressortministeriet, hvor de hører hjemme.
Men jeg og for den sags skyld også hele Socialdemokratiet synes jo, det er paradoksalt, at man kan finde på at komme med udtalelser i 2013, hvor man siger, at hvis det ikke er færdigt inden udgangen af november måned, så er der tale om lovsjusk, og at der lige pludselig ikke er det mere.
Nu kan alt sagtens lade sig gøre.
Og når vi siger ja til det, så er det jo selvfølgelig, fordi man skal have en finanslov i dette rige.
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Jo, udspillet var der før, men aftalen kom fredag aften.
Det er sådan, at vi havde drøftelsen i går med repræsentanter for partierne, gruppeformænd og finanspolitiske ordførere – fra nogle af partierne var det begge, fra andre kun den ene af dem – og der drøftede vi netop, om Folketinget mente, at der var tid nok til at gennemføre finanslovsforslagets tredjebehandling på den her side af jul, uden at det var lovsjusk.
Da gav spørgerens parti opbakning til, at det kunne gennemføres.
Jeg går ud fra, at det har været drøftet i spørgerens parti, og hvis spørgeren er uenig med sin partifælle, der gav tilsagn om det, så vil jeg anbefale, at man håndterer det internt.
Jeg forholder mig til, at der blev en enighed om, at det kunne klares, uden at det var lovsjusk, i går.
Hvis partierne er uenige i det, må vi tage den diskussion forfra.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-13:
Jeg betvivler ikke finansministerens kapacitet med hensyn til at regne, og at man forstår spørgsmålet, er jeg sådan set heller ikke i tvivl om.
Men jeg spørger jo nøjagtig om, hvorfor der er en forskel i forhold til 2013, hvor Venstre udtrykker, at hvis der ikke ligger en finanslovsaftale inden udgangen af november måned, så risikerer man lovsjusk.
Men det gør man ikke nu, siger finansministeren.
Hvad er egentlig forskellen på det?
For tidsfristen er da kortere.
Det kan godt være, at Folketinget er nødt til at acceptere det, for at politibetjenten og alle mulige andre offentligt ansatte kan få deres løn, og det medvirker vi også gerne til i Socialdemokratiet.
Men finansministeren må da indrømme, at den samlede tid er blevet kortere, fordi regeringen ikke har fået samlet sig sammen til at lave et finanslovsudspil før fredag aften.
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Fred være med det.
Så lad os bare tage en diskussion om alt muligt andet.
Spørgsmålet gik på, om der ville blive tale om lovsjusk.
Vi havde i går et møde med Folketingets formand for bordenden og med Socialdemokratiets finansordfører ved siden af, hvor vi drøftede, om det ville være muligt at gennemføre en vedtagelse af finansloven, uden at det gik ud over lovkvaliteten.
Der var det samstemmende svar, at det godt kunne lade sig gøre, og derfor er jeg da sikker på, at det har været overvejet nøje både i regeringen og den nuværende opposition, om det ville være muligt, inden man i går gav tilsagn om gennemføre det.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-13:
Tak for svaret.
Så vil jeg gerne have, at finansministeren forklarer, hvad forskellen er på dengang og nu, hvor tidsfristen er betydelig kortere.
Er det, at finansministeren har en større tiltro til, at den nuværende opposition er i stand til at gennemskue hele finansloven og få tid til på ordentlig vis at stille de ændringsforslag, der måtte komme?
For det må den daværende opposition med Venstre i spidsen jo ikke have været i stand til, siden man mente, at tidsfristen var for kort.
Tak, fru formand.
Spørgsmålet lyder: Set i lyset af at daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen i sidste uge af november 2013 udtrykte bekymring om tidsrammen for oppositionen til at stille ændringsforslag til finanslovsaftalen, der endnu ikke forelå, vil ministeren så på den baggrund garantere, at finansloven kan vedtages uden lovsjusk?
Set i lyset af at daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen i sidste uge af november 2013 udtrykte bekymring om tidsrammen for oppositionen til at stille ændringsforslag til finanslovsaftalen, der endnu ikke forelå, vil ministeren så på den baggrund garantere, at finansloven kan vedtages uden lovsjusk?
Kristian Jensen (V), 2017-12-13:
Beklager.
Men Socialdemokratiet ved ikke, hvad væksten er.
Det skal vi nok fortælle.
Det er netop min opgave at få defineret og få beregnet, hvor stor væksten er i den offentlige sektor fra 2017 til 2018.
Så lad være med at påstå, at I har et svar.
Det er jo den fejlpåstand, der blev afsløret her.
I kender ikke tallet på, hvor stor væksten er fra 2017 til 2018, og ...
Jesper Petersen (S), 2017-12-13:
Nej, jeg har dem ikke på stående fod.
Men de beregninger, vi kan lave, tyder jo ikke på det.
Og er det egentlig ikke finansministerens opgave at svare på det, mere end det er min opgave?
Det er det da, fordi det er finansministeren, der sidder på den stol, og som da må vide, hvad der foregår med landets økonomi, men som jo ikke tilstrækkeligt finansierer udviklingen i velfærden og ikke har tænkt sig at gøre det – det er ikke regeringens politik.
Hvis man er nået et andet sted hen, er det, fordi nogle har villet det.
Og så kalder man besparelser på erhvervsskolerne for kvalitetsløft.
Den må finansministeren længere ud på landet med.