runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Det sagde Alternativet ikke.
For det første sagde jeg, at det, Gellerupparken har lavet, har været frivilligt.
De har haft interviews med hver eneste familie, før de blev flyttet eller bare genhuset til det samme område.
Det var det, jeg sagde.
For det andet sagde jeg, at vi er tilhængere af en blandet by.
Vi kan også blande byen ved at tiltrække erhverv.
Vi kan blande byen ved, som Aarhus Kommune gør, at flytte 1.100 medarbejdere ud.
Vi kan blande byen på mange forskellige måder.
Men det handler om en dialog, hvor vi respekterer beboerdemokratiet, en dialog, hvor vi respekterer, at vi altså har nogle grundlovssikrede rettigheder, som jeg mener bliver kørt over her.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-22:
Jeg vil godt starte med at spørge, for jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod det.
Ordføreren henviser til noget forskning, som siger, at det ikke er gavnligt at sprede borgere, der har sociale udfordringer, og så siger ordføreren bagefter, at Alternativet er tilhængere af at sprede borgere, der har sociale udfordringer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Jamen det er opgjort af bl.a. Boligselskabernes Landsorganisation, at vi med det her risikerer, at der bliver 11.000 færre almene familieboliger.
Og nogle af de boliger kan blive privatiseret, og så er Ole Birk Olesen glad, og nogle af dem kan blive revet ned, og så er Dansk Folkeparti glad.
Det er jo sådan set den virkelighed, vi står over for.
Så er det jo vigtigt, hvad beboerdemokratiet vedtager.
Og i Gjellerup-Toveshøj er problemet, at med den plan, som beboerne vil lave, kommer man ikke ned på at have 40 pct. almene familieboliger.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-22:
Nu nævner ordføreren Aarhus.
Jeg ved godt, hvad der foregår i Gellerup.
Jeg synes, det er en fremragende helhedsplan, der også betyder, at man river boliger ned.
Der sidder ikke en eneste person på Aarhus Rådhus og ønsker noget dårligt for borgerne i Bispehaven eller Gellerup.
De ønsker noget godt for de mennesker.
Det er derfor, de ønsker at sprede udfordringerne, så hele Aarhus Kommune bærer integrationsopgaven og den sociale opgave.
Og vi ved fra forskerne, som ordføreren er så glad for at henvise til, at børn, der vokser op i lokalsamfund, hvor hovedparten af familierne går på arbejde og taler dansk, klarer sig bedre.
Så hvad er problemet?
Hvorfor er det, at Enhedslisten ryster på hånden, når det bliver til lovgivning?
Så længe det bare er skåltaler, bakker man op om at sprede udfordringerne, men når det bliver til lovgivning, ryster man på hånden.
Jeg synes, at vi i dag skal være stolte i Folketinget, og jeg synes, at Enhedslisten skulle overveje, om det er fornuftigt at sprede den utryghed, det skaber, når man siger, at der skal rives mange boliger ned.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Man kan se på tallene fra Aarhus og se på, hvad der sker, når det er sådan, at kommunen ikke må anvise boliger til nogle bestemte områder.
De anviser så til andre områder.
Det betyder, at der er en væsentlig risiko for, at der i Aarhus er nogle boligområder med over 1.000 beboere, som kommer på de forskellige lister.
Der er også en risiko for, at der er nogle skyggetal, som bliver totalt overset, for de boligforeninger med under 1.000 beboere har også sociale problemer.
Så der er sådan set nogle problemer, som man flytter rundt med.
Jeg synes da, at det allerbedste ville være at gøre en ekstra indsats for at hjælpe de beboere i Bispehaven og Gellerup-Toveshøj med en beskæftigelsesmæssig indsats.
Det ville sådan set være det allerallerbedste.
Men problemet her er jo, at I med jeres intentioner om sammen med Dansk Folkeparti at bekæmpe parallelsamfund ender i noget, hvor I kommer til at rive boliger ned eller privatisere boliger.
Det er den del, som jeg er meget imod.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-22:
Det studsede jeg lidt over, for det er lige præcis det, der er formålet, altså at vi ikke skal koncentrere de sociale og integrationsmæssige udfordringer, vi har i vores samfund, men at vi skal bede hele det danske samfund om at være med til at løfte sociale opgaver og integrationsmæssige opgaver, så det ikke er de samme daginstitutioner, de samme skoler, det samme lokalsamfund, de samme fodboldklubber og de samme spejderforeninger, der skal bære hele integrationsopgaven.
Så når Enhedslistens ordfører siger, at så kommer de ned på kommunen og får anvist en bolig i et andet boligområde, så siger jeg: Ja, det er jo præcis det, der er hele formålet, nemlig at sørge for, at det ikke er de samme få boligafdelinger, der bærer størstedelen af de sociale byrder i det her samfund.
Hvordan kan Enhedslisten være imod det?
Hele den her pakke handler om at sprede udfordringerne, så vi undgår koncentration, og ikke om at samle dem.
Er Enhedslisten ikke enig i det?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
Apropos etnicitet: Når noget boner ud til at være en såkaldt hård ghetto i det kvarter, der er lavet, hvorfor er det så lige etnicitet, der er kriteriet?
Er det det, der er den hårdeste belastning for det danske samfund i ordførerens og ordførerens partis opfattelse?
Hvorfor er det ikke kriminalitet, der gør det til en hård ghetto, hvorfor er det ikke beskæftigelse?
Er det etniciteten, der er den største trussel, eller hvad er det, der ligger til grund for den her beslutning?
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Vi ser det i Socialdemokratiet på den måde, at der er to forskellige udfordringer i de mest udsatte boligområder, som kræver to forskellige sæt værktøjer.
Den ene del er det sociale, om folk er i arbejde, om der er kriminalitet, og den anden del er det integrationsmæssige.
For os har det været vigtigt at sige, at hvis du, når du har et område, der er meget store sociale problemer i, så oven i det også har integrationsmæssige problemer, så er der altså brug for nogle flere værktøjer end dem, der anvendes, når der alene er sociale problemer.
Marie Krarup (DF), 2018-11-22:
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget om at genoptage modtagelse af kvoteflygtninge nu.
Men der er noget i bemærkningerne til beslutningsforslaget, som faktisk er som talt ud af Dansk Folkepartis hjerte, nemlig at asylsystemet i dag er hamrende uretfærdigt.
Man hjælper nemlig de stærke, der kan udvandre fra flygtningelejre, hvor de ikke ønsker at bo, og som har råd til at købe en menneskesmuglerbillet, så de kan melde sig ved den danske grænse og sige ordet asyl.
Så det nuværende system hjælper de stærke, og de svage sidder tilbage i flygtningelejrene.
Det er uretfærdigt over for de svage flygtninge.
Det vil vi selvfølgelig godt være med til at få ændret på.
Så når vi på et tidspunkt har fået lukket for adgangen for spontanasyl for de mange migranter, der kommer op igennem Europa, kan vi begynde at overveje at tage imod kvoteflygtninge igen – dog altid i meget begrænset omfang med særligt hensyn til, om de bemeldte flygtninge har evner og vilje til at blive integreret i Danmark.
Så derfor støtter vi fuldt og helt, at der er etableret et stop for kvoteflygtninge.
Og derfor kan vi ikke støtte SF's beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-22:
Jeg synes ikke, at det klæder SF at blive ved med at fortælle, at jeg bruger argumenter, som jeg ikke har brugt.
Jeg har ikke sagt, at 500 kvoteflygtninge ikke kan integreres.
Det har jeg ikke sagt.
De fleste mennesker, der kommer hertil, lykkes jo med integrationen.
Det, jeg bare siger, er, at mængden af boliger, praktiserende læger, skoler, dagtilbud, sociale ydelser og adgang til terapi hos en psykolog, ikke er uendelig, og derfor bliver vi nødt til at diskutere med hinanden, om vi synes, at vi på et tidspunkt rammer et niveau, hvor vores politiske opgave er at trække i håndbremsen.
Vi synes, at vi i de sidste 2-3 år for længst har passeret det niveau.
Det her er et af de værktøjer, vi faktisk kan bruge.
Det er et sted, hvor vi faktisk er i stand til at regulere tilstrømningen.
Jeg synes, at det er helt rimeligt, at man lige har stoppet op i et par år og sagt, at 50.000 siden starten af 2015 er en rigelig mundfuld, og her er mulighed for med 500 om året at begrænse tilstrømningen.
Det har vi gjort i et par år, også her i 2018.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-22:
Jeg må sige, at fra den der beskrivelse, som hr. Mattias Tesfaye kom med, om, hvor store vanskeligheder det vil give kommunerne, kunne man ikke få andet indtryk, end at det næsten ville vælte hele systemet, men okay, siden ordføreren så trak i land på det, er det fint nok.
Men stadig væk har jeg svært ved at se det betimelige i, at Socialdemokratiet ligesom forlader et så gammelt princip, et så hævdvundet princip i en socialdemokratisk flygtningepolitik, i en socialdemokratisk udlændingepolitik, i en socialdemokratisk FN-politik, at man så bruger som argument, at de ikke kan integreres, når vi ved, at det går bedre med integrationen, når vi ved, at der er færre asylansøgere, når vi ved, at der er tale om 500 mennesker.
Jeg synes bare ikke, at det hænger sammen.
Jeg kan kun tage det som udtryk for, at man ligesom har besluttet sig for at gå sammen med regeringen også på det her punkt.
Jeg synes ikke, at det klæder Socialdemokratiet, det må jeg sige.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-22:
Det er rigtigt, som SF's ordfører siger, at det her diskuteres i Socialdemokratiet – heldigvis vil jeg sige – men det, som ikke er til diskussion, er, hvorvidt vi grundlæggende bakker op om kvotefordelingssystemet og FN's Flygtningehøjkommissariat.
Det er vi store tilhængere af, og det var jo derfor, at vi stemte for den lov sidste jul, som jo fastslår, at Danmark er en del af det system og fortsat skal være det.
Jeg synes ikke, at det er helt rimeligt at sige, at jeg har argumenteret for, at 500 kvoteflygtninge ville vælte det kommunale velfærdssystem.
Det har jeg ikke sagt.
Jeg har bare sagt, at vi må holde fast i, at det har en betydning.
Og det har en betydning.
Det er så det, vi skal diskutere, men jeg tror også, at vi må holde fast i, at hvis vi i de sidste 3 år ikke havde modtaget 50.000, men 50.500, ville det jo stadig væk have været SF's holdning, formoder jeg, at vi så skulle have taget 51.000.
Altså, på et eller andet tidspunkt må vi vel også diskutere med hinanden, hvornår vi synes grænsen er nået, og for os med 50.000 inden for de sidste 3 år at se ind i et år, hvor mange syriske flygtninge på midlertidigt ophold også får ret til familiesammenføring, får i hvert fald alarmklokkerne hos os til at ringe.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-22:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der i den socialdemokratiske folketingsgruppe var en ganske stor diskussion om holdningen til kvoteflygtninge, hvilket jeg godt kan forstå, fordi hele den ordning med FN jo ligger meget i forlængelse af den traditionelle socialdemokratiske tilgang til flygtningeproblematikken og til hele FN og til den internationale solidaritet, som jo også er en del af det her.
Derfor vil jeg sige, at jeg i og for sig synes, at der i nogle af de der tiltag, som Socialdemokratiet er i gang med i øjeblikket på udlændingeområdet, er fornuft i; jeg hører ikke til dem på venstrefløjen, der kritiserer det hele sønder og sammen.
Jeg synes, at der er fornuft i noget af det.
Men det her synes jeg altså ikke at jeg kan se fornuften i, det må jeg tilstå.
Det er simpelt hen en forlængelse, en fortsættelse af en socialdemokratisk tradition med FN-kvoteflygtninge.
Det er en fortsættelse af en solidarisk internationalt tradition, som man skulle stå bagved.
Der er tale om 500 flygtninge, som man skal tage til Danmark, og at bruge som argument, at det vil vælte forholdene i alle kommunerne, synes jeg bare ikke er seriøst, i hvert fald for mig.
Jeg ved, at kommunerne godt kan påtage sig den opgave.
Inger Støjberg (V), 2018-11-22:
Jeg er jo godt klar over, at vi er meget uenige på det her felt, og det er der sådan set heller ikke nogen hemmelighed i vi er.
Men jeg må altså også sige, at jeg føler en meget stor forpligtelse til, at vi holder styr på Danmark, og at det Danmark, vi har i dag, også er det Danmark, vi har i morgen.
Og jeg må bare sige, at kigger man tilbage, kan man se, at der jo ikke har været styr på det: For få har arbejdet, for mange har begået kriminalitet, for få har taget Danmark til sig, for få taler sproget.
Hvis vi ser på kvinderne, kan vi se, at alt for få i virkeligheden lever en fri og lige tilværelse.
Og det er det, vi skal have styr på.
Men som sagt arbejder jeg rent faktisk benhårdt på, at vi når derhen, hvor man igen kan tage kvoteflygtninge.
Vi er der bare ikke endnu
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-22:
Jo, men det bliver så i en eller anden fjern fremtid, som man ikke kan sige hvornår vil være der, og hvad der skal til for at nå.
Altså, det giver godt nok en fornemmelse af, at det her handler om, at man på forhånd har sagt: Det her vil vi bare ikke; vi kan ikke tage de her kvoteflygtninge, for det vil vi ikke.
Og ligegyldigt hvor meget man så argumenterer for, at det ikke rigtig giver mening i forhold til en rationel argumentation om, hvor mange vi får i øjeblikket, hvor godt det går med integrationen, hvor store konsekvenser det har med 500 kvoteflygtninge, som vi jo har taget tidligere, i mange år, uden at det har væltet noget.
Det er jo ikke det, der har væltet noget.
Jeg synes ikke, det er godt.
Inger Støjberg (V), 2018-11-22:
Jamen det går jo bedre, det er jeg fuldstændig enig med hr. Holger K. Nielsen i.
Det gør det jo, fordi vi har fået bragt tilstrømningen meget markant ned, og det har vi jo, fordi vi har gennemført en række opstramninger på udlændingeområdet.
Det går også bedre med integrationen – det er jeg også fuldstændig enig med hr. Holger K. Nielsen i – og det gør det jo igen også, fordi vi har fået strammet op, og fordi vi ganske enkelt stiller krav til de mennesker, der kommer hertil, hvilket jeg jo kun synes er ret og rimeligt.
Man kan i øvrigt også sige, at der heller ikke er meget ved at bo i et land, hvis man ikke også tager del i det land, som man nu bor i.
Det tror jeg egentlig ikke vi er så uenige om.
Men der, hvor uenigheden ligesom indtræffer, er jo, med hensyn til hvor godt det går.
Går det godt nok, til at vi igen kan påtage os opgaven med at tage 500 kvoteflygtninge hertil, sådan som der er lagt op til her.
Og der må jeg altså sige, at det er sådan en samlet afvejning, både i forhold til om folk rent faktisk forsørger sig selv, men jo også i forhold til om man har taget værdisættet til sig, og om man deltager i den helt almindelige danske hverdag.
Selv om det går betydelig fremad – for det må man sige det gør – er luften efter vores mening der bare ikke endnu til ligesom at kunne tage flere kvoteflygtninge ind.
Så jeg tror og håber da på, at vi på et tidspunkt kommer derhen, hvor vi igen skal have kvoteflygtninge, men det er bare ikke nu.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-22:
Tak for det.
Og tak til ministeren for besvarelsen her.
Jeg synes, at der er nogle ting, der ligesom stikker ud.
Ministerens grundargumentation er, at vi skal have styr på det i vores eget hus, før vi igen kan tage kvoteflygtninge.
Hun erkender, at det sådan set er meget fornuftigt, at man tager kvoteflygtninge.
Men der synes jeg bare, det bliver mærkeligt, når man samtidig kan se, at der jo er færre flygtninge, færre asylansøgere, der kommer til Danmark i de her år; at det går bedre med integrationen.
Så er det bare, at man må spørge sig selv: Hvornår vil der være orden i eget hus?
Hvad skal der til, for at der er orden i eget hus?
Skal det betyde, at alle skal kunne dansk i løbet af meget kort tid, eller at alle skal have et job?
Man kan godt stille nogle krav op, som man mener er uopnåelige, og så kan man jo blive ved med at sige det her.
Men jeg ved ikke, om det er det, regeringen vil.
Derfor synes jeg, at man er nødt til at være lidt mere præcis med hensyn til det.
Jeg synes slet ikke, at det giver mening at bruge det argument i den nuværende situation, specielt ikke, når det handler om 500 personer, som altså er et begrænset antal, og når det her har store konsekvenser for vores internationale renommé.
Altså, Danmark er jo udenrigspolitisk meget optaget af at støtte FN, og det er et FN-system, som en tidligere dansk statsminister tog initiativ til i sin tid.
Jeg synes altså, det bliver lidt for småligt, når man ikke vil kunne tage imod 500 kvoteflygtninge i en situation, hvor det faktisk går bedre med integrationen og der kommer færre flygtninge til Danmark.
Mads Fuglede (V), 2018-11-22:
Tak for ordet.
I Venstre er vi grundlæggende enige i, at Danmark skal tage et ansvar for at hjælpe mennesker på flugt.
Og vi synes som udgangspunkt, at kvoteflygtningesystemet er et godt og solidarisk system, som vi ønsker Danmark på sigt genindtræder i.
Først skal vi have styr på tilstrømningen, og dernæst skal vi have styr på integrationen.
Vi er i den situation, at vi, hvad angår tilstrømning, er ved at være i mål.
I hvert fald er vi et sted, som er meget bedre end der, hvor vi var, da vi kom til magten.
Danmark har nu det laveste antal asylansøgere i 9 år, og vi er meget glade for, at den politik, vi har ført, har virket.
Men selv om vi har fået markant bedre styr på tilstrømningen, kæmper vi stadig med at få integreret de mange, der er kommet hertil.
Og til trods for at flere er kommet i arbejde, er der stadig for mange, der ikke forsørger sig selv.
Det gælder især kvinderne, hvor alt for få bidrager.
Som regeringsparti er det vores ansvar at sørge for, at vi er i stand til at løfte de opgaver, vi påtager os, i stedet for at gøre dem endnu større.
Det indebærer bl.a. at sikre en ordentlig balance mellem antallet af nytilkomne flygtninge og evnen til at integrere dem, der kommer, så Danmark fortsat kan være et godt og trygt samfund, hvor de flygtninge, som kommer hertil, også tager Danmark til sig og bidrager til landet.
Det er vores ansvar at sikre, at sammenhængskraften og de grundlæggende værdier er intakt i vores samfund.
Det er vores ansvar at passe på Danmark.
Derfor mener Venstre ikke, at Danmark endnu er klar til at modtage kvoteflygtninge.
Og med de ord kan jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-11-22:
Jeg vil bare lige høre ordføreren, hvad han tænker der skal ske med de mennesker i den periode, hvor vi sætter den her ellers gode ordning på pause.
Hvem skal tage sig af dem?
Er det andre lande, som er rigere end os, og som har bedre mulighed for det?
Har de ikke også haft mange asylansøgere i mellemtiden?
Altså, hvor lægger vi ansvaret hen, imens vi holder pause?
Naser Khader (KF), 2018-11-22:
Vi mener i lighed med forslagsstillerne, at FN's kvoteflygtningesystem er den bedste måde at fordele og beskytte flygtninge på.
Igennem FN ved vi, at de mennesker, der får beskyttelse, hører til blandt dem, der har allermest behov.
Men i de senere år har vi haft et væsentligt antal asylansøgere, som kommer uden om FN-systemet, de såkaldte spontane asylansøgere.
Her er det altså ikke nødvendigvis de mennesker, der har allermest behov for hjælp, der kommer forrest.
Det er fortrinsvis unge mænd, der har haft midlerne, forbindelserne eller kræfterne til at rejse igennem Europa til Danmark, og det synes jeg ikke er fair over for mange af dem, der er i lejrene, som har et større behov.
Danmark har selvfølgelig et internationalt medansvar.
Vi skal hjælpe verdens mest udsatte, men vi skal gøre det i et tempo, hvor vi som samfund kan følge med.
Med mængden af spontane asylansøgere de sidste 3-4 år har både vores eget system og det europæiske asylsystem været under pres, og det er ikke den rigtige måde at hjælpe på.
Derfor har vi sympati for SF's forslag.
Vi mener, at man fremover kun skal tage imod kvoteflygtninge, og ved at man henter familier, så der ikke senere bliver behov for at familiesammenføre, underminerer man menneskesmuglernes forretning, og flygtninge risikerer ikke at blive udsat for seksuelle overgreb eller at drukne i Middelhavet.
Det mest retfærdige, solidariske og fair vil være, at folk bliver hentet i lejrene.
Men vi skal håndtere den nuværende flygtningestrøm først.
På sigt ser vi altså et system, hvor man hjælper mest muligt i nærområderne gennem FN, men også, at man udelukkende henter kvoteflygtninge.
Men det er altså ikke der, vi er i dag.
Vi er nødt til at vurdere Danmarks nuværende økonomiske og sociale kapacitet.
Vi skal have integreret dem, der er kommet, og dem, de kommer til at familiesammenføre.
Det er vigtigst.
På et senere tidspunkt kan vi tage stilling til kvoteflygtninge.
Så derfor bakker vi ikke op om SF's forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-22:
Men der er jo internationale aftaler – det er simpelt hen forkert.
Det, vi diskuterer her, er jo en international aftale.
EU har også lavet nogle aftaler – det er så mellemstatslige aftaler, eller hvad vi skal kalde det.
Så der bliver jo lavet nogle aftaler, der håndterer den her udfordring.
Det er jo et helt andet tal end det, vi så for f.eks. 2 eller 3 år siden, og det er det, der gør, at vi i Radikale Venstre synes, at vi godt kan være med i den her ordning igen og tage 500.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-22:
Jamen så længe der ikke er internationale aftaler, der gør, at vi ikke modtager så mange flygtninge, som vi har gjort de seneste 5 år, så må vi jo selv tage ansvar for vores lands ve og vel.
Vi er fuldstændig enige i, at det her er noget, der i høj grad skal løses internationalt, for det handler om EU's ydre grænser.
Det er vigtigt, at de er sikre og beskyttede, og at man har styr på, hvem der kommer ind over dem, men så længe der ikke er det, må ethvert land og dets parlament jo sikre, at tingene foregår på en måde, så man kan følge med.
Det synes jeg bare tallene viser tydeligt i forhold til integration.
Det er ikke et nyt problem, det er et gammelt problem.
Vi prøver at gøre en masse ved det, og der er også noget af det, som ser ud til at virke, men gabet er bare stadig væk enorm stort.
Der synes vi så politisk, at det så også er okay, at vi siger, at det så er her, grænsen går.
Og så må vi få integrationen til at fungere bedre, for det er en forudsætning for, at man lukker flere ind, som man historisk set ved har rigtige dårlige chancer for at blive velintegreret.