runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Tak for det.
Tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte, hvor fru Signe Munk slap, og spørge ind til 2025-målet, som regeringen har lagt op til skal være en reduktion fra 46 pct. og opad.
Det kan godt være, det bliver mere, men det starter ved 46 pct.
Hvis vi kigger på det nye potentiale, der bl.a. ligger i biogas, så er vi nu på 45,4 pct.
Det vil sige, at man kun mangler 0,6 procentpoint for at nå op til den lave ende af det spænd.
Kan ordføreren ikke være bange for, at den der reformamok, som ordføreren jo rettelig også er stolt af er sket nu, går i stå, når vi er så forsvindende tæt på?
For vi har jo stadig væk potentiale i første fase af skattereformen og måske også i anden fase af skattereformen med ensartede CO 2 -afgifter.
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at vi skal finde noget på landbruget og måske også noget af det på kort sigt.
Vi kunne måske også finde mere på carbon capture.
Så der er en masse områder, hvor vi godt kunne gøre mere.
Er det så ikke uambitiøst at sætte målet så lavt?
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jeg er egentlig ikke bekymret for, at vi tager tempoet ud af den grønne omstilling, for 2030-målet vil stadig væk være der, og det er hamrende ambitiøst.
Vi ved alle sammen, at vi løbende har brug for at tage beslutninger for at kunne nå i mål med det.
Så vil jeg sige, at det, at vi sætter et spænd fra 46 til 50 pct., jo ikke betyder, at vi i Socialdemokratiet har nogen interesse i, at målet for os skal være, at vi lige skal op at kysse de 46 pct.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Det er godt at høre, at I gerne vil højere op, for det vil vi også gerne.
Hvis I gerne vil højere op, tror I så ikke – for det er jo det, I har troet i forhold til 70-procentsmålet – at det kan gøre, at vi ikke slapper af, men at vi bliver ved med at prøve ihærdigt?
Hvorfor så ikke bruge den samme metode i forhold til 2025-målet og så sætte det lidt højere, når ordføreren står og indrømmer, at I også gerne så, at det måske blev 47, 48 eller 49 pct.?
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jeg glæder mig da også meget til at høre hr. Tommy Ahlers' bud på, hvad det her mål skal være.
Så vidt jeg ved, er det ikke noget, Venstre har meldt ud om indtil videre, og det er jo lidt lettere at kritisere, hvis man ikke selv melder noget konkret ud.
Men jeg er egentlig ikke bekymret for, at vi tager tempoet ud af den grønne omstilling.
Det, at vi får det her indikative delmål, vil helt sikkert også være med til at skubbe os på vej og sørge for, at vi holder øjet på bolden.
Men det helt afgørende synes jeg er, at vi får truffet de rigtige beslutninger for at komme i mål med 2030-målene.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Jeg vil egentlig først også anerkende Venstre, Danmarks Liberale Parti for allerede at give nogle klare indikationer, selv om der ikke er meldt et klart tal ud, altså at det her med en intervalbund på 46 i hvert fald er for lidt.
Det er vi jo også nogle støttepartier til regeringen som mildest talt mener er for lidt, og vi foreslår 50-54, som Klimarådet gør.
Jeg synes, at ministeren dygtigt gled lidt af på mit spørgsmål tidligere.
Nu vil jeg prøve at spørge den socialdemokratiske ordfører, altså om ordføreren mener, at det, hvis man skulle lande på 46 pct. i 2025, så efter ordførerens mening ville være tilstrækkeligt til, at vi på en troværdig måde kan nå i mål med vores 2030-målsætning.
Så altså, er 46 pct. nok, eller er det, hvis vi ender dér, så i virkeligheden der, hvor vi kan sige, at så når vi desværre ikke vores mål?
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jamen jeg svarer meget gerne på det igen.
Jeg mener ikke, at det at sætte et delmål på 46-50 pct. i 2025 betyder, at det er umuligt at nå vores 2030-mål, overhovedet ikke.
Det, som er afgørende, er, at vi får truffet de rigtige beslutninger i de her år, som kan sikre, at vi når i mål.
Og uanset om vi snakker om implementering af et nyt grønt skattesystem eller om at få nogle af de her teknologier op i en stor skala, så vil der jo altid gå noget tid, fra vi træffer en beslutning – og det skal vi i de her tidlige år – til vi ser den fulde effekt af de beslutninger.
Derfor synes jeg også, at det afgørende er at holde øjet på bolden i forhold til 2030-målsætningen og så nå frem til et delmål for 2025, som er realistisk og ambitiøst, og hvor vi forener de to hensyn.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Jamen jeg er selv et af de 179 folketingsmedlemmer, som i foråret trykkede på den grønne knap og besluttede, at hvis det overhovedet var muligt inden for rammerne af grundloven at vedtage en lovgivning, som ville have betydning for folk, der allerede havde fået første rate udbetalt, og som havde begået kriminalitet, men ikke havde fået anden rate, så skulle vi gennemføre sådan en lovgivning.
Men jeg kan ikke stå i dag som minister med et dansk embedsværk i ryggen, hverken fra mit eget ministerium eller fra Justitsministeriet, og sige, at det kan lade sig gøre.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-21:
Med dette lovforslag vil vi sikre os imod, at en udlænding, der ikke har ret til at opholde sig i Danmark, kan forhindre en udsendelse ved at modsætte sig at blive undersøgt for covid-19.
Det er dyrt for Danmark at huse eksempelvis afviste asylansøgere.
Det koster årligt den danske stat gennemsnitligt 300.000 kr. at have en afvist asylansøger indkvarteret på et udrejsecenter i Danmark.
De penge kunne i stedet blive brugt til 800 hjemmehjælpstimer til gavn for vores ældre eller blive brugt til at sende nødvendig nødhjælp til 600 børn, som opholder sig tæt på konflikterne i nærområdet.
Det er helt afgørende, at det er Folketinget og befolkningen, der afgør, hvilke personer fra den tredje verden der får lov til at opholde sig her i landet, og når en udlænding ikke har ret til at opholde sig i Danmark, skal vedkommende bidrage til at medvirke til sin egen udrejse.
Sådan skal det være, for ret skal være ret.
Bevæggrunden for dette lovforslag er, at flere flyselskaber og lande stiller krav om negativ covid-19-test hos udlændinge, der skal udrejse af Danmark.
Lovforslaget vil gøre det muligt at pålægge en udlænding at lade sig undersøge for covid-19 eller andre smitsomme sygdomme i forbindelse med en udsendelse af Danmark, og skulle udlændingen nægter at lade sig teste, bliver det muligt at gennemføre en undersøgelse med tvang, hvilket er ret og rimeligt.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-21:
Tak for ordet, formand.
Under covid-19-krisen har danskerne været nødt til at give afkald på rigtig meget for folkesundhedens og for det danske samfunds skyld.
Derfor betragter jeg det personligt som en hån mod os danskere og vores store indsats under krisen, hvis og når en udlænding forinden udrejsen nægter at lade sig teste for covid-19 og dermed forlænger eget ophold til gene for Danmark.
For det forholder sig således, at danske myndigheder skal kunne dokumentere, at en udlænding ikke er smittet med covid-19, når personen skal rejse ud af Danmark.
Det er et krav, der også kommer fra nogle flyselskaber og andre transportaktører.
Det er på nuværende tidspunkt efter gældende ret altså ikke muligt at pålægge en udlænding, der skal udrejse, at lade sig undersøge for f.eks. covid-19.
I praksis betyder det, at en udlænding er i stand til at umuliggøre udrejsen af Danmark, uanset at denne i øvrigt vil kunne gennemføres som en tvangsmæssig udsendelse.
Det er ikke et ansvar, som vi i Danmark skal tage på os, blot fordi en udlænding nægter at lade sig teste.
Vi finder det i Venstre helt uacceptabelt, at en udlænding kan forhindre en udsendelse af landet ved at modsætte sig en undersøgelse for f.eks. covid-19.
De her udlændinge har ikke ret til at opholde sig i landet og skal derfor forlade landet hurtigst muligt, og derfor stemmer vi i Venstre naturligvis for lovforslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-21:
Baggrunden for lovforslaget er ønsket om at fjerne en af de forhindringer, der kan være, når myndighederne skal tvangshjemsende en udlænding, der ikke har ret til at opholde sig i Danmark.
Der er en del afviste asylansøgere og kriminelle udlændinge og personer på tålt ophold, som alle er uønskede i Danmark, men hvor problemet er, at det er vanskeligt at hjemsende dem.
Det er oftest, fordi de nægter at medvirke frivilligt og hjemlandet kun vil modtage dem, hvis de medvirker frivilligt.
Det er derfor noget af en opgave, danske myndigheder er på, når de skal overbevise andre landes myndigheder om, at de skal modtage en af deres egne statsborgere.
Det ville kunne forhindre en tvangshjemsendelse.
Derfor er det selvfølgelig klart, at personen skal være testet for covid-19, og hvis vedkommende nægter at medvirke, ja, så skal der tages fat i vedkommende med tvang.
Det er det, som lovforslaget går ud på, som jeg forstår det.
Selvfølgelig skal der være hjemmel på plads til det; vi ved jo fra minksagen, at det er vigtigt at få en lovhjemmel på plads.
Danske Folkeparti skal nok støtte op om ethvert tiltag, der kan lette arbejdet med at få udlændinge, der ikke er ønskede i Danmark, ud af Danmark, og vi støtter lovforslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-21:
Tak for ordet.
Når udlændinge ikke kan få lovligt ophold, eller når grundlaget for det ophold, man har, falder bort, risikerer man selvfølgelig at blive sendt ud af Danmark.
Det sker som følge af de regler, der følger af det.
Ofte bliver man sendt med et fly, og her kan man i øjeblikket kun komme med, hvis man er testet for covid-19.
Det fører ifølge regeringen til, at flere ikke bliver hjemsendt, fordi de nægter at blive testet.
Selvfølgelig skal man hjemsendes, hvis betingelserne for det generelt er opfyldt.
Men når Radikale Venstre alligevel er skeptisk over for det her lovforslag om at tvangsteste og ikke kan stemme for det på det foreliggende grundlag, drejer det sig for det første om, at man i lovforslaget ikke kommer nærmere en afklaring af, hvor mange det egentlig drejer sig om, altså hvad udfordringen egentlig består i.
Og der må vi helt grundlæggende kende til problemets omfang, før vi handler nærmere på det.
For det andet synes vi, at lovforslaget som minimum bør forsynes med en revisionsklausul.
Det gælder også i al anden coronalovgivning, som vi i øjeblikket vedtager, så det synes vi i hvert fald er minimum også kommer med her.
Så bliver det nævnt i lovforslaget – hvad der er meget fornuftigt – at sårbare personer kan undtages, fordi det udgør en risiko for traumer.
Men der nævnes ikke sådan mere tydelige kriterier for, hvordan de undtages, og hvad man skal lægge vægt på, ligesom der sådan set ikke er egentlige sundhedsmedarbejdere i Hjemrejsestyrelsen til at vurdere det.
Og det gør os lidt skeptiske over for, hvordan det så kommer til at fungere i praksis.
Det er tre forudsætninger, der skal til, for at Radikale Venstre kan stemme for det her lovforslag, og derfor vil vi bruge udvalgsbehandlingen konstruktivt og se, om vi kan få det her løst.
Carl Valentin (SF), 2020-12-21:
Tak for ordet.
Det er således, at vi i Socialistisk Folkeparti blev enige om, at det her er sundhedspolitik, og derfor var det egentlig fru Kirsten Normann Andersen, der skulle have været her.
Men hun er blevet forhindret på grund af et vigtigt møde, og derfor vil jeg læse hendes tale op.
I SF er vi ikke i tvivl om, at afviste asylansøgere eller andre, som er i en udsendelsesposition, og som samtidig kan vende trygt tilbage til, hvor de kommer fra, skal udvises og om nødvendigt ledsages til deres bestemmelsessted.
Dette kan jo give nogle udfordringer i en tid med covid-19 og massiv smitte over næsten hele verden, både fordi der er færre afgange og rejsemuligheder, og fordi flyselskaber og lande ofte kræver rene smitteattester, før de vil modtage passagerer og tillade indrejse.
Dette har fået regeringen til at foreslå muligheden for tvang i forhold til de afviste asylansøgere, der angiveligt ikke vil lade sig teste.
Men er det nu klogt?
For det første kan man sætte spørgsmålstegn ved, hvor omfattende et problem vi står over for.
Dansk Flygtningehjælp siger i modsætning til regeringen, at de ikke har været i kontakt med eller hørt om afviste asylansøgere eller andre i en udsendelsesposition, som har modsat sig undersøgelse for covid-19.
Derudover står vi midt i en brydningstid, hvor det lige nu er svært både at flyve ud af landet og i det hele taget få en indrejse til en række af de lande, hvor asylansøgere kommer fra.
Men måske er situationen en helt anden, når vaccinen er udbredt om måske et halvt år og grænserne er mere åbne igen.
For det andet – og det er måske endnu mere vigtigt – mener vi i SF, at muligheden for tvangsundersøgelser er et brud med et meget vigtigt princip i dansk sundheds- og socialpolitik, hvor man som udgangspunkt kun griber til tvangsforanstaltninger over for borgere, når der er tale om, at den syge eller den smittede er til direkte fare for sig selv eller sine omgivelser.
Afslutningsvis er der også en række udeståender, som jeg håber vi kan få afklaret i udvalgsbehandlingen: dels Østre Landsrets bemærkninger om, at domstolsprøvelse ikke er indeholdt i lovforslaget, dels Røde Kors' bemærkninger om, at de enkelte asylansøgere er i en særlig sårbar situation og derfor bør undtages fra testning, hvilket f.eks. kan gælde psykisk syge, stærkt traumatiserede, uledsagede mindreårige og gravide.
SF kan umiddelbart ikke støtte lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2020-12-21:
Det her lovforslag er jo endnu et eksempel på, at man forsøger på at gøre noget til udlændingepolitik, som ikke er det, for at fremstå så stram på udlændingepolitikken som overhovedet muligt.
Det her er jo sundhedspolitik.
At tvangsudsende et menneske med brug af fastholdelse og indførelse af fremmedlegemer i kropsåbninger er et alvorligt og krænkende indgreb over for et andet menneske.
Det er ikke noget, som kan legitimeres, blot fordi en offentlig styrelse har en stram tidsplan eller vi har nogle måltal.
Hvis man skal bede de læger og sygeplejersker, som hver dag står i fronten og kæmper mod corona, om at deltage i den her type indgreb over for andre mennesker, så skal man virkelig have en god grund.
Alvorlige sikkerhedsmæssige og sundhedsmæssige trusler mod samfundet vil muligvis og i meget få tilfælde kunne retfærdiggøre at foretage et tvangsmæssigt indgreb af denne karakter.
Med det her lovforslag forsøger man at indføre muligheden for tvang i en situation, hvor der ikke er noget på spil for den danske stat.
Der er ikke en alvorlig trussel mod sundheden og sikkerheden i samfundet, hvis ikke en covid-19-undersøgelse gennemføres, også selv om det så må føre til, at en enkelt udvisning forsinkes.
Udvisningsdømte i Danmark, der har afsonet deres straf, udgør ikke en alvorlig trussel mod Danmark.
Udvisningsdømte udlændinge, der frygter for deres liv ved en tvangsmæssig udsendelse, udgør ikke en alvorlig trussel mod Danmark.
Udvisningsdømte udlændinge skal derfor heller ikke udsættes for at blive fastholdt med magt og få indført fremmedlegemer i deres krop.
Proportionaliteten mellem, hvad man ønsker at opnå med det her lovforslag, og så den måde, man vil gøre det på, er simpelt hen skæv.
Jeg glæder mig til, at ministeren kommer herop på talerstolen og forklarer, hvordan det her skal foregå i praksis, for det har vi ærlig talt lidt svært ved at se for os i Enhedslisten.
Vil man virkelig bede Danmarks offentligt ansatte om at tvangsteste mennesker på den her måde?
Jeg synes godt nok, at det er helt skævt.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Kristian Hegaard i, at det her lovforslag som minimum må indeholde en solnedgangsklausul ligesom al anden lovgivning, vi har lavet i forbindelse med corona.
Det vil kun være rimeligt, også selv om Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Så vil jeg også sige, at det selvfølgelig er nødvendigt, at vi tester folk, at vi har en klar teststrategi i den her situation.
Men det, vi jo kan gøre, er at isolere folk.
Jeg kan simpelt hen ikke se, at det er nødvendigt at lave en lov, som decideret tvinger mennesker på den her måde, når de ikke udgør en fare.
Det her handler om, at en udvisning bliver forsinket.
Det er det eneste, det handler om.
Enhedslisten kan ikke støtte det her lovforslag, overhovedet.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-21:
Tak, formand.
Jeg kontaktede i hvert fald lige vores sundhedsordfører for at vende det, og der fik jeg selvfølgelig også fuld opbakning.
Så synes jeg, at det er lidt mærkeligt, at Radikale Venstre og Enhedslisten siger, at man ikke kan bakke det op, fordi man bl.a. ikke ved, hvor mange mennesker det drejer sig om.
Altså, hvis en udlænding uden lovligt ophold i Danmark modsætter sig at blive udvist, er det vel ligegyldigt, om det er en eller mange, det drejer sig om.
Jeg vil faktisk sige, at jo flere det drejer sig om, jo vigtigere er det her lovforslag.
Men jeg er hvert fald glad for, at det virker, som om der er en bred vifte af partier, der bakker det her op.
Vi synes i hvert fald, det er et rigtig fornuftigt lovforslag.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-21:
Udlændinge, der er udvist af Danmark, skal naturligvis rejse ud.
De skal ikke kunne modsætte sig det, heller ikke med henvisning til, at de ikke vil lade sig undersøge for en sygdom omfattet af lov om foranstaltninger mod smitsomme sygdomme og andre overførbare sygdomme.
Vi har vedtaget en lovgivning, og vi har en regering, som skal udmønte den lovgivning.
Vi har nogle udlændinge, som skal rejse ud, og hvis de modsætter sig det, må Folketinget vel bakke op om, at regeringen får de muligheder, der skal til for at sikre, at de rejser ud.
Nye Borgerlige støtter naturligvis forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-21:
Jamen der er da masser af eksempler på sager, hvor staten eller hvor man kommunalt har ment, at et indgreb var almen regulering, og så har den ramte bragt det ind for domstolene, hvorefter domstolene har sagt, at nej, det her er ekspropriation, og det er rigtigt, at man så i det tilfælde skal betale erstatning.
Det væsentlige er, at man flytter handlepligten over på den, der føler sig forurettet, og det er jo det, der ville være så nemt her.
For den person, som tilsyneladende alle i Folketinget er enige om ikke skal have pengene, ville have en lille smule vanskeligt ved at gøre noget for så at aktivere sin forurettelse, fordi han sidder under de omstændigheder, vel beskyldt og selvforskyldt, som han nu engang gør.
Det er derfor, det er så underligt, at når det kommer til minkavlere, siger regeringen sådan, at ah, på den ene side og på den anden side, og at det nok ikke rigtig er ekspropriation osv., fordi man i virkeligheden hellere vil give noget, der er lidt mindre end ekspropriationserstatning, men når det kommer til en, som hele Folketinget er enige om ikke skal have sin repatrieringsstøtte og heller ikke skal have det, der en til en ville være økonomisk det samme, nemlig erstatning, ja, så er der overhovedet ingen tvivl i juraen.
Det er da et forunderligt misforhold.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-21:
Det er rigtig fint, for det gør vi, men det var jo sådan set ikke det, jeg talte om.
Man kan jo ikke andet end at stemme for det her forslag, og det er også derfor, at et enigt Folketing kommer til at stemme for det – man kan ikke gøre andet; det ville være fuldstændig tåbeligt.
Der er huller, der skal lukkes, men den gavner.
Der bliver flere penge til os herhjemme, til alt det, vi gerne vil bruge dem til, fordi vi har den ordning, i forhold til hvis vi ikke havde haft den ordning.
Og det er så bare min logiske sans, der siger o.k. til det – det skal så lige forklares til folk, for man kan måske godt sige, at de ikke skal have en krone og de bare skal hjem, men det fungerer bare ikke, og så bliver man en gang imellem bare nødt til at være pragmatisk for at få tingene til at glide bedre.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-21:
Når der så er konkrete forslag som det her, stemmer vi naturligvis for, men det betyder ikke, at vi kommer til at ændre vores politik.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-21:
Tak, formand.
Når jeg tager ordet som privatist, skyldes det ikke, at jeg er uenig med Dansk Folkepartis ordfører på lovforslaget.
Det skyldes blot, at det oprindelig var undertegnede, som forfattede det beslutningsforslag, der nød bred opbakning her i Folketinget, da vi behandlede det tidligere på året.
Og det er jo ærgerligt, at det lovforslag, som regeringen så nu fremsætter, ikke løser den konkrete udfordring, vi har med den bestialske og voldsomme sag fra Syrien, især fordi regeringens egen adfærd i andre sammenhænge har understreget, hvor enkelt det egentlig kunne have været løst.
Hele debatten, vi havde tidligere i dag om L 77, hvor regeringen fremsætter et lovforslag, der i sit indhold er ekspropriativt, men i sit navn ikke er det, understreger jo, hvor enkelt også den her sag kunne have været løst.
Man skulle selvfølgelig blot have fremsat et lovforslag med tilbagevirkende kraft, hvilket er fuldt foreneligt med grundloven, og ladet det være op til domstolene at afgøre, hvorvidt indgrebet så havde karakter af ekspropriation eller ej, fuldstændig som man lader det være op til andre at afgøre, om L 77 så ender med at være ekspropriativt eller ej.
Og i det tilfælde måtte det selvfølgelig være domstolene, som skulle afgøre det.
Går man ned i stk. 3, kan man se, at det er domstolene, som behandler den slags ting.
Det kræver selvfølgelig bare, at hvis man føler sig forurettet, altså hvis der er noget, som man mener er blevet taget fra en som et ekspropriativt indgreb, ja, så må man henvende sig ved domstolene, og det synes jeg da så den pågældende mordtiltalte nede i Syrien skulle gøre med alle de logistiske og juridiske vanskeligheder, der måtte være forbundet med det.
Og når han det ikke inden forældelsesfristen, bliver pengene jo ikke udbetalt.
Sådan kunne det her have været løst, minister, men det ønskede ministeren ikke, og det synes jeg i virkeligheden er ærgerligt, for det her er en ulykkelig affære.
Det er en tragisk og både menneskeligt og juridisk uholdbar situation, at Folketinget på trods af den forestående vedtagelse af det her lovforslag altså alligevel vil sende, er det godt 100.000 kr. af sted til den her person nede i Syrien.
Det synes jeg er begrædeligt, og derfor vil jeg bare varsle, at vi altså kommer til at stille ændringsforslag, som ændrer karakteren af det her lovforslag.
Og jeg vil gerne sige tak til fru Halime Oguz for allerede nu at have givet opbakning til at ville bakke op om de ændringsforslag.
Forhåbentlig vil vi så på tværs af Folketinget kunne sikre, at det her kan køre igennem – angiveligt imod Socialdemokratiets stemmer, men alligevel dog med et flertal – sådan at den sidste rate til den mordtiltalte i Syrien ikke udbetales.
Tak, formand.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-21:
Nu siger ministeren, at de udlændinge, som får den her ydelse, har betalt til det danske samfund, men det er jo ikke en forudsætning for at få den.
Det er jo ikke en forudsætning, at man har bidraget til det danske samfund.
Man kan meget vel have levet her og været på offentlig forsørgelse og så få penge med sig, når man skal rejse hjem.
Hvis det var sådan, at det var folk, der bidrog til det danske samfund, og som var en gevinst for vores samfund, vi betalte penge til, så ville det jo være dobbelt skørt.
Men lige nu betaler vi altså nogle penge til nogle mennesker, som for en stor dels vedkommende er til gene for vores samfund.
Hvis vi lukkede kassen i, ville de så være her?
Nej, det ville de naturligvis ikke.
Ville der komme flere af deres type?
Nej, det ville der naturligvis ikke.
Når vi åbner kassen, for at de kan få penge med, når de rejser ud, lokker vi så flere hertil?
Ja, formentlig.
Kommer vi til at betale til folk, der begår kriminalitet, og som er nogle sjufter ude i verden?
Ja, det gør vi også.
Og det gør vi også, selv om de sager, som sker rundtomkring, ikke kommer danskerne for øre.