runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-09:
Det mener jeg at en undervisningsminister skal blande sig udenom.
Jeg har egentlig været lidt overrasket over at få stillet præcis det her spørgsmål af netop fru Pia Kjærsgaard, for i mange af mine første år i Folketinget brugte fru Pia Kjærsgaard rigtig mange kræfter på at kæmpe imod smagsdommeri, og jeg kender også fru Pia Kjærsgaard som et menneske, der går mægtig meget op i danske traditioner.
Lige præcis her hviler mit udsagn på en lang tradition i den danske folkeskole om, at det ikke beskrives, hvad der skal undervises i.
Det vil sige, at der ikke er et »skal«, i forhold til hvad man underviser i i den danske folkeskole.
Det er der en lang tradition for, og det er en tradition, vi skatter højt i skolepolitikken, og det er derfor også en tradition, jeg ikke ønsker at bryde med.
Og det undrer mig faktisk lidt, hvis det, jeg skal forstå ud fra det her spørgsmål, er, at fru Pia Kjærsgaard bare med et pennestrøg vil gøre op med en lang tradition i den danske folkeskole.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-09:
Tak for det.
Det er jo meget sjovt, og når nu ministeren selv trækker fortiden lidt frem, skal jeg hilse mange gange og sige, at jeg også før i tiden har kendt ministeren på en anden måde, nemlig som en, der bestemt ikke lagde skjul på sine holdninger.
Så det kan vi jo godt pingponge lidt om.
Jeg synes bare, at Muhammedtegningerne er så vigtige i forhold til Muhammedkrisen, som rullede ind over landet for nu 15 år siden.
Og mordet på den franske lærer, som viste nogle Muhammedtegninger i undervisningen, synes jeg bare viser, hvor aktuel den debat stadig væk er, og det drejer sig om ytringsfrihed.
Det drejer sig ikke om smagsdommeri, det drejer sig om ytringsfrihed og om, at vi desværre ikke er kommet så langt på de 15 år, for folk bliver stadig truet og myrdet for at vise nogle tegninger.
For mig er det vigtigt, at vi som politikere fremkommer med vores holdninger, og særlig en minister på et specielt område skal ytre sin holdning til en given sag.
Ingen er i tvivl om, at lærerne har metodefrihed.
Det vil jeg slet ikke anfægte.
Så det er den nemme løsning for ministeren at dække sig ind under, at hvis ministeren fremkommer med sin egen holdning, kan det opfattes som en instruks.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Mit spørgsmål drejer sig ikke om lærernes metodefrihed.
Mit spørgsmål handler om ministerens holdning – og alene holdning – til nogle tegninger som en del af undervisningen.
Og det at komme med sin holdning som politiker kan ikke opfattes som en instruks.
Det er for mig at se noget politikersludder.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Til det første med, at det ikke nytter noget at tage målinger, fordi man alligevel ikke kan gøre noget, fordi det er for sent, vil jeg sige, at det simpelt hen er forkert.
Det fremgik også af den tekniske gennemgang, der var her den anden dag.
Man tager målinger, for hvis der er tendens til forurening, hvilket der ikke er – men hvis der skulle være det – så har man mulighed for at lave afværgeforanstaltninger.
Man kan dræne, man kan gøre andre ting, som der også blev redegjort for under den tekniske gennemgang.
Derfor giver det god mening, at man måler løbende, for vi har kun det ønske at passe på vores grundvand og undgå forurening og holde øje med, at der ikke sker noget.
Der er også vagter derude.
Der er skærmet af, så der ikke er smitte, osv. Så vi er på opgaven.
Med hensyn til løsningsmodel og beslutningsgrundlag så afventer vi jo, hvad Fødevarestyrelsen kommer med, også med hensyn til pris.
Ulla Tørnæs (V), 2020-12-09:
Ministeren siger, at man jo også laver målinger derude.
Altså, hånden på hjertet er det jo sådan, at hvis man så ser noget i målingerne, er det for sent.
Derfor synes jeg, det er en sådan lidt mærkelig bemærkning at komme med i den her sammenhæng.
Nu har vi drøftet beslutningsgrundlag, og jeg forstår, at ministeren afventer, at det foreligger, og at det gør det om et par dage.
Så vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren her i Folketingssalen i dag kan give en garanti for, at det ønske, som ministeren har, og som ministeren deler med borgerne i lokalområderne, om, at minkene skal graves op, ikke er et økonomisk spørgsmål, altså at få ryddet op efter regeringen her.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Det er også med til at gøre mig meget bekymret og meget vred over hele det her forløb.
Det er derfor, at jeg har bedt om, at der bliver taget action i forhold til det her, så vi får håndteret det.
Der afventer jeg jo så det beslutningsgrundlag, der kommer fra Fødevarestyrelsen, og så vil vi meget gerne bredt i Folketinget håndtere det her.
Jeg prøver at løse en opgave med et problem, der opstod, før jeg trådte til som minister, og jeg prøver at gøre det bedst muligt.
Anni Matthiesen (V), 2020-12-09:
Tak for det, formand.
Hvordan vil ministeren indfri sit eget ønske om at grave de aflivede mink op igen, så det omkringliggende miljø ikke forurenes som følge af regeringens beslutning?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Lad mig indledningsvis understrege, at det, jeg har fået oplyst indtil nu – og jeg forstår godt den skepsis, der er i forbindelse med, hvad man får oplyst her – er, at selv om de her mink er gravet ned, skulle der ikke være smitterisiko, og der skulle heller ikke være forureningsrisiko.
Man er til stede på arealet og tager målinger løbende, så man undgår, at der opstår forurening og smitterisiko.
Når det så er sagt, har jeg fuld forståelse for de mange borgere, som synes, det er beskæmmende med mink, der er gravet ned, og gerne vil have dem fjernet.
Derfor har jeg sagt, at vi sætter Fødevarestyrelsen i gang med at finde løsninger på, hvordan vi kan få håndteret de her mink.
Kan vi få dem brændt?
Det er det, vi afventer et beslutningsgrundlag på, og når vi har det beslutningsgrundlag, vil vi invitere bredt i Folketinget til en aftale om, hvad vi så gør fremadrettet for at få dem håndteret.
Men sundhedsmæssigt og forureningsmæssigt skulle der ikke på nuværende tidspunkt være nogen risiko med de grave.
Anni Matthiesen (V), 2020-12-09:
Tak for svaret.
Der er jo mange uafklarede spørgsmål.
Nu kan vi godt høre, også på det tidligere spørgsmål, at man jo heller ikke endnu har fået overblikket over, hvor mange af de her mink der er gravet ned – de her 4.900 t, hvor befinder de sig henne?
Det er noget af det, som ministeren mangler at få overblik over.
Og ja, så kunne vi forstå, at ministeren inden for få dage forventer at få et oplæg til, hvordan man kan håndtere de her nedgravede mink.
Har ministeren personligt selv den holdning, at de her mink skal graves op?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Ja, det har jeg understreget flere gange.
Det synes jeg ville være det mest betryggende.
Det er også det, jeg forstår
de lokale borgmestre ønsker sig og mange borgere ønsker sig skal være løsningen.
Så det arbejder vi på, og det er med i det beslutningsgrundlag, der kommer.
Det hører med til historien, at myndighederne vurderer, at der ikke er forureningsrisiko, og at der ikke er smitterisiko, heller ikke selv om de er gravet ned på den måde, de er nu.
Men nu må vi se på, hvad beslutningsgrundlaget er, og så må vi tage stilling derudfra.
Anni Matthiesen (V), 2020-12-09:
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, om ministeren kan garantere over for de berørte borgere, som venter på svar på, hvornår de her mink bliver gravet op, og som måske har det juleønske, at det bliver før jul, at der, som det er her og nu, hverken er fare for deres drikkevand eller for den sags skyld badesøen, der ligger tæt på en af minkmassegravene.
Er det noget, som ministeren kan berolige borgerne med?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Jeg har været bekymret for netop det med drikkevandet og det med søen, der ligger i nærheden.
Det skulle vist nok ikke være en officiel badesø, men derfor er det stadig væk problematisk.
Der har jeg fået oplyst, at der ikke skulle være tale om forureningsrisiko, og at der ikke skulle være tale om smitterisiko.
Jeg lytter selvfølgelig til det, når myndighederne siger det, men jeg tror, at jeg har det lidt ligesom spørgeren, nemlig at man alligevel synes, at der er noget utrygt ved det her.
Det er også sådan, jeg forstår mange borgere og borgmestre har det.
Derfor har jeg sagt, at vi er nødt til at håndtere det på en bedre måde, og det er det, vi kigger ind i nu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-09:
Det, jeg hører fru Pia Kjærsgaard sige, er, at det her er så vigtigt, at det skal indgå i undervisningen.
Jeg er fuldstændig enig i de bemærkninger, der falder, om, hvor alvorlig en situation vi står i – ikke mindst med mordet på den franske lærer.
Så jeg er fuldstændig enig i alvoren i det.
Men i forhold til at det er så vigtigt, at det skal indgå i undervisningen, kan man jo sige det samme om det terrorangreb, der var i USA den 11. september, nemlig at det også er så vigtigt, at det skal indgå i undervisningen.
Det, der bare er med den danske folkeskoletradition, er, at vi ikke har tradition for det der »skal« .
Det vil sige, at anden verdenskrig og de forfærdelige jødeforfølgelser, der har været igennem flere hundrede år, og for den sags skyld første verdenskrig og Vietnamkrigen, altså ting, som har påvirket den vestlige verden dybt, ikke er ting, som vi siger »skal« om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-09:
Jeg har på intet tidspunkt sagt »skal« – på intet tidspunkt.
Det kan ministeren overhovedet ikke henvise til.
For siger ministeren, at lærerne skal vise Muhammedtegningerne, ville det før minkskandalen nok blive opfattet som en instruks, men vores justitsminister har jo oplyst om, at selv om en statsminister siger, at noget skal gøres, er det ikke juridisk bindende.
Det har vi i hvert fald hørt meget om i den senere tid.
Så bare rolig, minister.
Det, jeg egentlig bare ønsker, er at høre ministerens holdning til det her.
Det er det, det drejer sig om.
Vi er politikere herinde, og det er ministeren også, selv om ministeren nu er minister.
Så jeg opfordrer endnu en gang ministeren til at svare på det, jeg egentlig spurgte om.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-09:
Det er et meget simpelt ja-nej-spørgsmål.
Så nu prøver jeg en anden vinkel.
Politiet har bl.a. brugt de her såkaldte actioncards.
Er der nogen fra forsvaret, der har ringet på baggrund af politiets actioncards?
Trine Bramsen (S), 2020-12-09:
Nej, forsvaret har ikke udført noget, der var ulovligt.
Forsvaret har haft lovhjemmel til alt, og det, jeg kan forholde mig til, er jo det, som forsvaret har udført, nemlig de opgaver, som forsvaret har handlet ud fra, og det er jo altså i det her tilfælde soldatens kort.
Jeg har svaret igen og igen på alle de her spørgsmål, både skriftligt og mundtligt ad flere omgange, og det lyder ærlig talt for mig, som om spørgeren søger et svar, som ikke er et svar, jeg kan give, fordi det ikke vil være rigtigt.
Det betyder, at jeg giver de rigtige svar, og ikke de svar, som spørgeren godt kunne tænke sig.
Marie Krarup (DF), 2020-12-09:
Hvad er ministerens holdning til, at et flertal i Miljø-, Plan- og Landdistriktsudvalget i Slagelse Kommune har stemt for en ny lokalplan, der giver mulighed for et permanent muslimsk kulturcenter med moské ejet af Dansk Tyrkisk Islamisk Stiftelse, der skaber utryghed og nervøsitet blandt naboer og byens borgere, og hvad er ministerens holdning til, at Socialdemokratiet har stemt for det muslimske kulturcenter i udvalget?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kender jo ikke omstændighederne i den konkrete sag i Slagelse, som spørgeren henviser til, og jeg kommer derfor heller ikke til at kommentere på en kommunalbestyrelses beslutning eller gå ind i sagens detaljer.
Men jeg vil gerne komme med nogle generelle betragtninger, som spørgsmålet giver anledning til.
Først og fremmest selvfølgelig det indlysende: Som følge af grundloven har vi religionsfrihed i Danmark, og der er derfor ikke noget til hinder for, at buddhister indretter et tempel eller muslimer indretter et kulturcenter eller en moské i en eksisterende bygning, selvfølgelig under forudsætning af at lovgivningen er overholdt.
Vi er derfor meget optaget af at få gjort op med de ekstreme kræfter, der søger at modarbejde demokratiet eller at undertrykke andre menneskers frihed.
Regeringen har bl.a. fremsat et lovforslag, der skal modvirke antidemokratiske donationer.
Det kunne f.eks. være til moskéer.
Og inden længe fremsætter vi et lovforslag, der skal styrke indsatsen mod negativ social kontrol, og det vil også kunne få konsekvenser for imamer, hvis de spiller en negativ rolle i den forbindelse.
Vi skal jo selvfølgelig løbende insistere på at forsvare vores frihedsværdier.
Vi har som regering fremlagt de første tiltag, men vi er fuldt ud bevidste om, at det ikke kan være afslutningen.
Jeg tror sådan set, at vi befinder os i starten af en kamp for demokratiet og ikke i slutningen af den kamp.
Marie Krarup (DF), 2020-12-09:
Dansk Folkepartis folk i Slagelse har været meget bekymrede over den her sag; jeg deler deres bekymring, og jeg er også bekymret for Socialdemokratiets holdning i den her sag.
Hvordan kan det være, at vi har et parti, der påstår, at de er stramme på udlændingepolitikken og håndfaste i integrationspolitikken, når deres lokale repræsentanter samtidig stemmer for en galoperende islamisering i bl.a. Slagelse?
Det synes jeg slet ikke hænger sammen.
Jeg synes også, det er bekymrende, at man giver plads til en moské, som jo tilhører det her statslige tyrkiske net af moskéer uden for og inden for Tyrkiet, som har nogle antifrihedsholdninger.
F.eks. udstedte de en fatwa, dvs. en erklæring, imod Muhammedtegningerne for nylig, da vi havde den meget tragiske sag med den franske gymnasielærer, der blev dræbt på grund af Muhammedtegningerne.
Det virker mærkeligt, at Socialdemokratiet på lokalt plan ønsker at støtte sådan en institution ved at give den bedre adgang i Danmark.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er forkert.
Og det er jo muligt at regulere det her ved lov.
Så det, ministeren sagde før om, at man ikke kan regulere, er jo ikke rigtigt; man kan faktisk regulere det via lokalplaner, og det har vi i Dansk Folkeparti jo tidligere opfordret ministeren til at skride ind og gøre noget ved.
For man kan faktisk godt sige, om man synes, at der skal være plads til den slags institutioner, eller om der ikke skal.
Det reguleres via lokalplaner, og det er det, man har stemt om i byrådet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-09:
Jeg tror, det var den tidligere regering, der i sit regeringsgrundlag skrev, at Danmark er et kristent land.
Det gav lidt debat, men jeg syntes nu selv, at det er en banalitet at konstatere.
Det er bare at kigge i enhver historiebog.
Men det er også en banalitet at konstatere, at vi i dag har et ret stort mindretal af muslimer.
De har selvfølgelig religionsfrihed, og de skal have mulighed for at praktisere den religion.
Det, jeg siger i min tale, er, at det skal kunne ske inden for rammerne af demokratiet.
En af de diskussioner, som jeg synes er helt åbenlys at tage op, er kommunernes mulighed for at være med til at påvirke, hvor der f.eks. sker et moskébyggeri.
Vi sagde også i det samråd, at det ikke er sikkert, at vi er helt på plads med det – det erkender vi.
Marie Krarup (DF), 2020-12-09:
Muslimer skal selvfølgelig have lov til at fastholde deres tro på Allah, og de skal også have lov til at have moskéer.
Og antallet af moskéer og synligheden og dominansen og larmen fra dem er i høj grad noget, som vi kan kontrollere, og noget, som vi skal kontrollere.
Og det er et udtryk for islamisering, hvis vi giver plads til flere og flere af den slags moskéer, og især af den slags, der kommer med sådan nogle antifrihedsbudskaber.
Trine Bramsen (S), 2020-12-09:
Det nytter jo ikke noget, at spørgeren bare vil have det svar, som spørgeren selv gerne vil have.
Svar skal jo være korrekte, og det er de svar, jeg giver.
Der er hjemmel, og der skal ikke i den her sammenhæng gives en ordre fra mig.
Der skal ikke gives en ordre fra forsvarsministeren til at udføre den her type opgaver.
Det, der også er gældende her, er, at der ikke er foretaget noget ulovligt.
Det er ikke tilfældet.
Der er fuld lovhjemmel.
Det er altså forsvarets top, der har det operative ansvar og dermed sender soldater ud, og det sker, uanset hvor det er henne i verden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-09:
Jeg er lige præcis politiker, og jeg vil ikke, at vi begynder at skulle påvirke lærerne til at undervise i det ene eller det andet.
Lærerne har på den måde undervisningsfrihed og er underlagt de rammer, som skolebestyrelsen har fastlagt, og de kan fra dag til dag tage stilling til, hvilke elementer der indgår i undervisningen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-09:
Ministeren misforstår mig bevidst.
Jeg er helt med på, at tegningerne kan støde nogen.
Vi skal også udvikle os.
Skal vi så heller ikke vise billeder fra holocaust og nazismens rædsler?
Hvad med kommunisternes hammer og segl?
Det kan krænke en hel del.
Mig kan faktisk godt krænke en hel del, men jeg synes alligevel, at man skal undervise i det.
Hvad med slaget i 1864?
Der er sikkert nogle sønderjyske efterkommere, der har særlige følelser omkring det.
Der er så meget, der sker i vores historie, som man naturligvis skal lære i eksempelvis et fag som samfundsfag.
Men igen, jeg vil ikke røre ved metodefriheden.
Det, jeg bare ønsker, er at høre ministerens holdning til det her.
Det er det, jeg beder om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-09:
Jeg synes ellers, at jeg er utrolig firkantet, og jeg plejer egentlig også mest at blive skældt ud for at blive for firkantet, men nu prøver jeg at sige det endnu, endnu mere firkantet: Jeg vil ikke blande mig i, hvad lærerne underviser i.
Jeg er stor tilhænger af, at vi i Danmark ikke har pensum i den danske folkeskole, så jeg vil ikke blande mig i, hvad man underviser i.
Mener jeg, det er naturligt, at man underviser i ting omkring ytringsfrihed, i øvrigt inklusive tegningkrisen?
Ja, selvfølgelig.
Mener jeg, det er naturligt, at man underviser i ting omkring anden verdenskrig?
Ja, selvfølgelig.
Mener jeg, det er naturligt, at man underviser i jødehad?
Ja, selvfølgelig.
Men vil jeg sige, at det er noget, man bør gøre eller skal gøre, eller at jeg som minister skal stå og sige, hvad lærerne skal bruge af materialer i den forbindelse?
Ikke på vilkår.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-09:
Tak, formand.
Mener ministeren, at forsvarets såkaldte operation minkaflivning har svækket tilliden til regeringen blandt den danske civilbefolkning?
Trine Bramsen (S), 2020-12-09:
Jeg må, hr. Marcus Knuth, gentage, at jeg finder det uansvarligt at undergrave befolkningens tillid til forsvaret ved at turnere rundt med en forkert udlægning af de faktiske forhold om forsvarets støtte til Fødevarestyrelsens minkindsats.
Som jeg tidligere har forklaret og gentaget her i salen, har ingen – ingen – soldater aflivet mink.
Forsvaret har ikke gennemført nogen operation minkaflivning.
Forsvaret har støttet en civil myndighed, Fødevarestyrelsen, der anmodede om støtte.
Jeg vil også gentage, at forsvaret har ikke aflivet mink.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-09:
Jeg havde jo håbet at kunne trække det her spørgsmål, efter at vi lige har haft samråd i 1 time, hvor vi igen og igen har spurgt ministeren: Hvem gav ordren, og hvorfor trak ministeren ikke de danske soldater tilbage, da man fandt ud af, at statsministerens ordre var ulovlig?
Vi kan stadig væk ikke få svar.
§ 7 siger, at det sker efter ministerens nærmere bestemmelse, og det vil sige, at forsvarsministeren skal tale med en anden minister og derefter udstede en ordre.
Er det korrekt, at det er ministeren, der skal kontakte en anden minister og derefter udstede en ordre, og har ministeren udstedt den ordre?
Trine Bramsen (S), 2020-12-09:
Det er ikke korrekt, at forsvaret har handlet ulovligt.
Der har været hjemmel til alle forsvarets opgaver.
Og det er ikke korrekt, at der skal gives en ordre, før forsvaret kan udføre den her type opgaver.
Som jeg også har svaret både i samråd og på spørgsmål her i salen, er det sådan, at Fødevarestyrelsen kan anmode forsvaret om støtte.
Det har Fødevarestyrelsen gjort.
Forsvaret og dermed forsvarets top, forsvarets ledelse og forsvarschefen, vurderer, om det er inden for rammerne af forsvarslovens § 7.
Det har Forsvaret gjort.
De er ikke i tvivl om, at den er fuldt dækkende.
Da den her sag kom op, har jeg selvfølgelig interesseret mig gevaldig meget for, om den er dækkende – og ja, det er den.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-09:
Ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Jeg spørger, om ministeren har udstedt en ordre.
Der er jo ikke 350 soldater, der bare kører til Jylland, uden at der er udstedt en ordre, og ifølge den paragraf, ministeren hele tiden henviser til, nemlig forsvarslovens § 7, skal ministeren være inde over.
Så nu spørger jeg meget simpelt – ja eller nej: Har ministeren udstedt en ordre?
Joy Mogensen (S), 2020-12-09:
Nu er det jo anden gang, vi har den her diskussion, så derfor tillader jeg mig at svare lidt mere kontant, end jeg synes jeg har gjort de andre gange.
Og jeg vil sige, at nej, jeg kan faktisk ikke forstå det.
Og jeg synes faktisk også, at spørgeren og spørgerens parti burde begynde at tage noget mere ansvar for at være med til at forklare de klare snitlinjer, der er lagt, netop ved at vi prøver på at holde hånden under arbejdspladser – det gælder altså også kunstneriske arbejdspladser.
Det gør da ondt i en kulturministers hjerte, ligesom det gør i alle foreningsmenneskers hjerte, at foreningslivet er underlagt hårde restriktioner.
Men hvis ikke vores erhvervsliv, herunder vores kunstnere stadig væk er der til at inspirere os, er vi jo også ilde stedt.
Så de balancer vil jeg stadig væk gerne forfægte.
Christian Juhl (EL), 2020-12-09:
Ordføreren klagede over, at jeg var negativ over for den gamle Tysklandsstrategi.
Jeg har set, at hr. Bertel Haarder har skrevet mange og lange oplæg på Facebook.
Dem læste jeg, for det var ét langt argument for, at vi skal have ny strategi.
Hr. Bertel Haarder besværer sig over rigtig mange ting, der ikke er lykkedes, og han skriver mellem linjerne, at den strategi faktisk ingen virkning har haft, og det kan jeg høre at ordføreren egentlig også mener.
Jeg mener, at når der kun er 86 i alt, der studerer tysk på Københavns Universitet, Aarhus Universitet og Syddansk Universitet, kan man vel ikke ligefrem kalde det en succes, for det var noget, den gamle regering kunne have gjort noget ved, og det er noget, som også den nye regering kan gøre noget ved.
Det er da et lille signal om, at vi måske ikke politisk tager det så alvorligt, som vi kunne.
Der er andre ting, der er succeser.
Med hensyn til grænsehindringerne, som hr. Bertel Haarder også bruger meget tid på, og det er både i Nordisk Råd og i Tysklandssammenhæng, har han jo erkendt, at det er enormt svært at fjerne grænsehindringer f.eks. for pendlere og turister.
Jeg mener også, at ordføreren går ganske galt i byen, når han siger, at Nordisk Råd er blevet en snakkeklub, tværtimod har Nordisk Råd formået at begynde at arbejde politisk sammen om det, der er fælles for det nordiske og gør nordisk nytte.
Det synes jeg har taget et kæmpe spring fremad de sidste 5-6 år.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Jeg tror fuldstændig, jeg forstod både indholdet og formålet med det, hr. Jens Rohde sagde.
Jeg må udtrykke det på den måde, at jeg synes, jeg har spenderet tid nok sammen med tyske parlamentarikere, og at jeg måske længes efter at sidde sammen med nogle islændinge og nordmænd og andre gode folk fra Nord.
Jens Rohde (RV), 2020-12-09:
Det er jo sådan lidt pudsigt, for jeg synes ellers, at Dansk Folkeparti ikke bestiller andet end at sige, at svenskerne ikke er rigtig kloge i stort set alt, hvad de foretager sig politisk, men lad det så være.
Det er jo ikke sådan en konstruktion som et eller andet fælles parlament, vi skulle have, jeg taler om.
Altså, jeg går ud fra, at hr. Morten Messerschmidt er så velbevandret også i tysk og fransk politik, at han kender til den her tysk-franske parlamentariske forsamling, som man jo indgik en højtidelig traktat om her for et par år siden, og det er jo mere i den retning, jeg tænkte.
Det er ikke bare for at fratage Dansk Folkeparti noget suverænitet.