Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-29:
Tak for det, formand.
Jeg er ligesom forslagsstillerne blevet introduceret til det her spændende forslag om frilandsbyordningen i samarbejde mellem Landdistrikternes Fællesråd, Sammenslutningen af Danske Småøer og Københavns Universitet.
Idéen er at give en række landsby- og øsamfund frihed til at udvikle egne projekter og demonstrere, at man kan skabe udvikling lokalt.
Der er derfor heller ikke nogen tvivl om, at jeg er positiv over for idéerne i forslaget.
Vi står et sted, hvor vi har brug for konkrete erfaringer med, hvad vi kan gøre for at få nærheden tilbage.
Regeringen ønsker et mere sammenhængende Danmark med en balance mellem land og by, og det er den dagsorden, som jeg ved oprettelsen af det nye Indenrigs- og Boligministerium er blevet sat i spidsen for at arbejde med.
Vi skal have en stærk hovedstad, velfungerende provinsbyer, stærke små lokale bysamfund og levende landdistrikter.
Hvis vi skal have nærheden tilbage på landet og gøre op med den centralisering, der er sket igennem de seneste årtier, skal der sættes fokus på udviklingsmuligheder i landsbyerne og på de små øer.
Som en del af aftalen om finansloven 2021, der blev indgået mellem regeringen og Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet, blev det besluttet at fremme beskæftigelse, erhvervsudvikling, service, levevilkår, bosætning samt lokale kultur- og fritidsaktiviteter i de danske landsbyer.
Det er et skridt i den rigtige retning, men det er uden tvivl meget mere, der skal til for at sikre nærheden og understøtte livet i de små byer og landsbyerne, herunder undersøge mulighederne for forsøgsordning med frilandsbyer.
SF har fremsat et lignende forslag om frilandsbyforsøgsordning, dog med den forskel, at SF foreslår, af forsøgsprojekterne skal have et vist almennyttigt sigte og gavne det brede flertal, ligesom det ikke må ødelægge naturværdier eller gøre skade på miljøet.
Hoteller, boliger, sommerhuse er altså ikke omfattet.
Det er positivt, at vi er flere, der ser potentiale i en forsøgsordning, og det er oplagt, at vi tænker de to beslutningsforslag samlet.
Forslagene er meget overordnede, og derfor mener jeg, der er behov for at arbejde videre og gå i dybden med det.
De er ikke klar til at blive implementeret direkte i et lovforslag, sådan som de ligger nu.
Der mangler bl.a. en præcisering af, hvordan rammerne om et sådant forsøg skal være.
Hvem skal drive forsøgsordningen?
Hvilken rolle skal lokalsamfundet have?
Og hvilken rolle skal kommunerne spille?
Hvilken lovgivning skal der gives frihed fra?
Hvordan skal forløbet omkring forsøget og udvælgelsen af landsbyer og øer skrues sammen?
Og ikke mindst: Hvordan sikrer vi, at forsøgsordningen ikke gør skade på vores naturværdier og miljø?
Derudover udestår der afklaring om, hvordan eventuelle udgifter til en forsøgsordning skal finansieres.
Beslutningsforslaget indeholder rigtig mange gode elementer og intentioner.
En forsøgsordning rummer både potentiale for de landsbyer, der bliver udvalgt, men også et bredere potentiale, hvis forsøgene kan vise os, hvad man kan gøre for at vende udviklingen.
Der er behov for, at vi arbejder i dybden med beslutningsforslaget med henblik på at fastlægge en ordentlig styringsmodel samt en lovgivning, hvor der er klarhed over, hvad man har frihed fra.
Derfor er regeringen også positiv over for forslaget, og vi vil gerne invitere de interesserede partier til en videre drøftelse af forslaget om en konkret frilandsbyordning med henblik på at nå frem til en model, som giver lokalsamfundene nye udviklingsmuligheder.