runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2019-03-01:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse en relevant debat.
I Venstre er vi helt enige i, at antallet og sammensætningen af indvandrere og efterkommere betyder noget for vores sammenhængskraft.
Jeg husker tydeligt, da jeg læste Danmarks Statistiks fremskrivning af befolkningsudviklingen i Danmark frem mod 2050.
Det efterlod mig med en dyb forståelse af, at vi er i færd med at lave Danmark fundamentalt om, hvis vi ikke gør noget ved situationen.
Vi er også enige i, at det er afgørende, at den viden, vi drøfter og tager beslutninger ud fra, er retvisende.
Vi støtter derfor op omkring den del af forslaget, der lægger op til, at vi nedsætter en arbejdsgruppe, der skal diskutere, hvordan vi kan styrke de data, vi har til rådighed på udlændinge- og integrationsområdet.
Det er dog afgørende for Venstre, at forslaget ikke underminerer Danmarks Statistiks uafhængige rolle i faglige, statistiske spørgsmål.
Arbejdsgruppen skal derfor komme med fagligt input, men i sidste ende er det op til Danmarks Statistik at vurdere, om definitioner skal ændres.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2019-03-01:
Nu har vi jo i over 100 år her i samfundet interesseret os for at udligne de sociale forskelle i Danmark, og der har det været et helt afgørende værktøj at have tal, så vi ved, hvad vi snakker om.
Nu er der så de seneste par årtier også opstået, kan man sige, en kulturelt betinget ulighed, og der synes jeg også, det vil være gavnligt for det politiske arbejde og for simpelt hen at vide, hvordan vi griber ind, at der også er en ordentlig statistik i forhold til oprindelse.
Jeg vil gerne indrømme, at jeg er en af dem, der i et par år har spurgt lidt ind til det her og bedt om tal fra ministeriet, for det sted, hvor jeg bor, og hvor jeg er valgt, er en af de otte kommuner, der har flest i tredje generation, og det er alle sammen kommuner på Vestegnen.
Det er særlig tyrkere.
Jeg fik i julen 2017 et tal, der viste, at det i forhold til karaktergennemsnittet i skolen fra indvandrere til efterkommere gik ret godt.
Altså, der var et markant løft, men fra efterkommere til børn af efterkommere står det stort set stille.
Så synes jeg, det er problematisk.
F.eks. står det i dansk skriftlig og dansk mundtlig næsten stille.
Hvis vi skal have løst det, ville det så ikke være til gavn at få noget statistik?
Jeg ved ikke, om man ikke kan stole på den.
Det afhænger jo af, om man forstår, hvad det er, der er lagt til grund for de data, der bliver lagt frem.
Jeg kan f.eks. forstå på Alternativet, at man synes, det er et problem, at indvandrere, der har giftet sig med danskere, er renset ud af tallene.
Nu står jeg her med et andet svar fra sommeren 2018, som viser, at i dansk skriftlig fremstilling er gennemsnitskarakteren for børn af to indvandrere 5,6, men at det, hvis den ene forælder har dansk oprindelse, er 6,4.
Det er faktisk det samme som landsgennemsnittet.
Så det viser jo, at hvis indvandrerne gifter sig ind i det danske samfund, er integrationen på det her punkt, skriftlig dansk, faktisk lykkedes.
Så er det da interessant, at vi får renset indvandrerægtepar fra dem, der gifter sig ind i det danske ...
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-03-01:
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg fik spørgsmålet med, men jeg vil måske bare stille et spørgsmål tilbage, nemlig om det med hensyn til de tal, som hr. Mattias Tesfaye refererer til, om, at det fra efterkommere til børn af efterkommere står stille, er efterkommerrapporten, der bliver refereret til.
For hvis det er det, er det jo metodisk uholdbart, fordi den ikke sammenligner på tværs af generationer.
Men det her siger jo meget godt, hvor sindssygt nuanceret det er, og hvor svært og komplekst det er at lave en valid metode, og jeg synes bare, at vi som politikere ikke skal stille os op og være dem, der skal være dommere over, hvilke kategorier man bruger.
Det må vi have fagfolk til derude, som har forstand på vores samfunds sammensætning.
Men vi skal være opmærksomme på, når vi som politikere bestiller forskningsrapporter, og metodiske rapporter, hvad det er for nogle kriterier vi bestiller efter.
For det har jo en betydning for udlægningen, hvad det er, vi spørger efter.
Der vil jeg bare gerne have, at vi er nuancerede og tager alle de forskellige baggrundsdata og variabler med, som også har en betydning for udlægningen.
Det har jo været min kritik af efterkommerrapporten, at man der ikke har gjort det.
Så man kan simpelt hen ikke stole på den konklusion, der kommer i den.
Naser Khader (KF), 2019-03-01:
Adgangen til retvisende statistik er et meget vigtigt værktøj i den politiske værktøjskasse.
Det gælder i arbejdsmarkedspolitik, finanspolitik og socialpolitik, men selvfølgelig også i udlændinge- og integrationsdebatten.
Hvis vi skal have en oplyst debat, skal vi have fakta på bordet.
For nuværende opgør Danmarks Statistik indvandrere og efterkommere af indvandrere.
I andre lande mener man, at det er problematisk bare at opgøre efter herkomst.
Det mener vi ikke.
Derfor er det givtigt og ikke skadeligt for den saglige debat, at den føres på baggrund af pålidelig statistik.
Jeg har ikke noget at udsætte på Danmarks Statistiks arbejde, som i øvrigt bør være uafhængigt i faglige spørgsmål.
Med Dansk Folkepartis beslutningsforslag ønsker man at nedsætte en arbejdsgruppe, hvis faglige input kan skabe værdi for Danmarks Statistik.
Vi skal altid være sikre på den bedste adgang til fakta i den politiske debat, uanset om faktaene stemmer overens med ens politiske overbevisning.
Danmarks Statistik vil fortsat være en pålidelig kilde til information, og derfor sker der ikke noget ved, at der nedsættes en arbejdsgruppe, der ser på det her område, som er så heftigt diskuteret i debatten.
Derfor forholder vi os positive over for forslaget i Det Konservative Folkeparti, og vi ser frem til det videre arbejde i udvalget.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-03-01:
Mange tak for det.
Det er kun, fordi der udspandt sig en diskussion mellem hr. Holger K. Nielsen og hr. Mattias Tesfaye, hvor jeg er lidt bekymret for, at der er en misforståelse, som vil komme til at stå i resten af debatten.
Det, vi tænker, er, at der nedsættes en arbejdsgruppe bestående af eksperter inden for statistik og forskning og selvfølgelig repræsentanter for relevante ministerier.
Den arbejdsgruppe skal belyse, om de eksisterende opgørelser af personer med indvandrerbaggrund tegner et fyldestgørende billede.
Danmarks Statistik er uafhængig, i forhold til om de vil medtage det, som arbejdsgruppen kommer frem til – bare så det er hævet over enhver tvivl.
Og det er sådan, det er tænkt.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Det her er et parlament, hvor man diskuterer politik.
Det er altså rimelig usædvanligt, at vi har en diskussion om statistiske kategorier og statistiske metoder, og hvordan man skal håndtere det.
Det må jeg sige.
Og hvordan vi skal stemme om det, er lidt uklart for mig.
Men at nedsætte arbejdsgrupper, ja, det kan man da ikke have noget imod, men hvorfor skal det behandles i et beslutningsforslag i Folketinget om, at der skal nedsættes arbejdsgrupper?
Det kan da kun være, fordi der skal være et eller andet politisk formål med det.
Hvis ministeren mener, der er et problem i øjeblikket, så nedsætter han en arbejdsgruppe – no problem, intet problem for os, at man gør det.
Det sker jo hele tiden i forskellige ministerier, at man nedsætter arbejdsgrupper.
Det er jo nyttigt, at embedsmændene sætter sig sammen og diskuterer sig frem til en faglighed og med faglige argumenter diskuterer, hvordan man skal håndtere det og det, herunder hvordan man skal håndtere statistiske begreber, og hvordan man skal håndtere forskellige økonomiske kategorier, og hvad ved jeg.
Det er meget teknisk, det der, og det er meget specifikt fagligt.
Jeg finder det helt meningsløst, at vi skal tage et sådant beslutningsforslag op i Folketinget her i dag.
Jeg skal lige sige, at jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke kan stemme for det her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-03-01:
Ja, og mit klare svar til det er, at vi sådan set rent indholdsmæssigt ikke ser, at der er behov for at udvide kategorierne.
Altså, det handler også om, at vi kigger på det, der ligger, i forhold til hvordan man opgør det i dag og de kategorier, der er i dag.
Vi ser ikke behov for at udvide dem.
Der er to ting i det.
Den ene er faktisk bemærkningerne i beslutningsforslaget, som er grunden til, at vi stemmer imod.
Det handler simpelt hen om, at vi ikke deler de antagelser, der bliver gjort i bemærkningerne.
Så er det en lille smule svært at stemme for et beslutningsforslag, når man mener, at bemærkningerne faktisk er antagelser, som ikke er rigtige.
Den anden ting er, at jeg også i min ordførertale har sagt, at vi sådan set ikke er imod en arbejdsgruppe, men så skal den bare være bredere i forhold til at kigge på, hvad det er for nogle kategorier, vi har i Danmark.
Skal der justeres på den måde, som Danmarks Statistik opdeler danskere på?
Det kan da godt være, men så skal det bare være en faglig vurdering, som går bredere ud end kun at kigge på indvandrere og efterkommere.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-01:
Tak for det.
Uanset om man har den holdning og indgangsvinkel til udlændingepolitik, som Dansk Folkeparti har, eller man har den indgangsvinkel, som Alternativet har, så er det vel relevant, at man får belyst et område så grundigt som overhovedet muligt, og at der kommer så mange oplysninger frem som overhovedet muligt.
Det ved jeg at Alternativet og andre partier går ind for på andre områder, men lige her går man så ikke ind for det.
Hvorfor er man egentlig modstander af det her beslutningsforslag?
Hvorfor er man modstander af, at man nedsætter en arbejdsgruppe, som skal nå frem til, hvordan man kan finde nogle andre definitioner, sådan at vi bliver mere oplyste, når vi har den politiske debat?
Hvad er egentlig problemet i det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-03-01:
Ja, hvis man gerne vil dele grupperne op på den måde, at man siger, at hvis du kommer hertil, skal du gifte dig med en dansker.
Der er jo ikke tvivl om, at vi virkelig skal passe på, hvordan vi bruger de her tal.
Man vil også se, at der blandt de unge, der tager en ungdomsuddannelse, er flere piger af efterkommere, der gør det, end der er danske piger, der gør det, og også i forhold til den lange videregående uddannelse har pigerne jo overhalet de danske piger, og drengene ligger på niveau.
Så jeg har det bare sådan lidt, at vi virkelig, virkelig skal være opmærksomme på, hvordan vi taler om det her.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-01:
Nu handler det her jo om, hvordan indvandring påvirker det danske samfund.
Så det handler jo om folk med indvandrerbaggrund og folk, der er efterkommere, tredje generation osv.
Det er jo det, det handler om.
Det er også derfor, Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag.
Derfor skal Alternativet jo gøre op med sig selv – uanset hvilken politisk indgangsvinkel man har til udlændingepolitikken, altså om man ønsker, at der kommer flere eller færre – om man ønsker, at området bliver så godt belyst som overhovedet muligt.
Hvis man har den indgangsvinkel til det, som jeg også lidt hører at fru Carolina Magdalene Maier har, burde man jo sådan set bakke op om det her.
Det burde man jo gøre.
Det handler om, uanset hvilken politisk indgangsvinkel man har, at vi alle sammen kan træffe politiske beslutninger på et så godt og oplyst grundlag som overhovedet muligt.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Det her forslag går da ud på at lave en politisk styring af Danmarks Statistik.
Det er da det, der er intentionen med det her forslag.
Derfor kan jeg ikke forstå, at regeringen kan være positivt indstillet over for det.
Mattias Tesfaye (S), 2019-03-01:
Det, som er vigtigt for Socialdemokratiet, og som måske er særlig vigtigt for mig, er, at vi, når vi kan se en så kraftig stigning i antallet af børn af efterkommere, så får en kvalificeret debat om, hvordan vi håndterer det.
Der kan jeg jo bare konstatere nu, at der er flere forskellige kategorier, og at der er mere diskussion om kategorierne og metoderne, end der er om det politiske indhold.
I aftes var jeg til debat på produktionsskolen i Ishøj, hvor vi bl.a. diskuterede det her.
Jeg synes, det er uhensigtsmæssigt for sådan en debat, som jeg f.eks. havde i aftes, at der er usikkerhed om definitioner, og at vi ikke kan følge de her kategorier tilbage i tiden, for det er jo det, der er forudsætningen for at kunne lave politik og se, om det overhovedet virker.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Det er jo sjældent, at man får sådan en middags- og kaffeinvitation i Folketinget, og jeg vil sige, at hvis maden så ikke udelukkende består af frugt- og grønsagsstave og alt muligt andet, vil det være godt – der må godt komme noget kød på bordet!
Jeg beundrer virkelig ordførerens energiske og positive udlægning af mit sådan delvise nej.
Jeg vil sige, at jeg hældede så meget, at jeg var lige ved at vælte, og jeg tror, jeg vælter.
Men det er bare lige for at forberede ministeren på, hvad der kommer til at ske.
Men altså, jeg vil gerne have en god, saftig bøf ovre hos ministeren – det er fint!
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-03-01:
Jeg tror, at jeg nu forstod spørgsmålet.
Det er klart, at hvis Storbritannien bliver i EU, gælder der jo bare regler, der gælder.
Hvis Storbritannien træder ud, lige meget på hvilken måde, vil det her lovforslag sikre, at britiske statsborgere, der bor her på udtrædelsestidspunktet, får stemmeret til kommunal- og regionalvalget i 2021.
De fremadrettede kommunal- og regionalvalg får de jo stemmeret til alligevel, fordi det kommer til at gælde under reglerne om tredjelandsborgere – dem vil de jo opfylde, fordi de på det tidspunkt har boet her længere end i de 4 år.
I forhold til europaparlamentsvalget ligger der i det her, at man kan stemme til europaparlamentsvalget, hvis man er britisk statsborger, der har boet her på udtrædelsestidspunktet.
Det betyder, at det kan man for så vidt til europaparlamentsvalget i år, og så lægges der op til, at der skal træffes beslutning, når vi kommer et godt stykke op i 2020'erne, om man så, hvis Storbritannien er trådt ud, fortsat vil have, at dem, der boede der dengang, kan stemme til europaparlamentsvalg, eller om man skal sige: Nej, nu er Storbritannien trådt ud af EU, så det kommer I ikke til fremadrettet.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Man fristes jo nærmest til at være kritisk over for forslaget, hvis det betyder, at man så bliver inviteret på frokost hos ministeren – det kunne da være fantastisk.
Nå, men det er nu ikke det, spørgsmålet drejer sig om.
Når ministeren siger, som han gør, betyder det så, at det egentlig ikke er et midlertidigt forslag, hvis det er sådan, at Storbritannien vælger alle andre muligheder end at vende tilbage til EU – nej, undskyld, hvis de vælger alle andre muligheder end at forblive i EU?
For det hedder det jo i dag, indtil nu her sidst på måneden.
Det vil sige, at hvis de forbliver i EU, bortfalder det her forslag, men hvis ikke de forbliver i EU, uanset om det er en blød eller hård brexit, eller hvad det er, så er det et permanent lovforslag.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
For mange har kaldt det et midlertidigt forslag, og der tænkte jeg: Gad vide, om det er et midlertidigt forslag?
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Jamen jeg siger tak for debatten.
Der tegner sig jo et flertal for det her beslutningsforslag.
Vi glæder os over, at regeringen bakker det op.
Ministeren har formuleret sig konstruktivt i forhold til vores forslag, og Socialdemokratiet gør det samme.
Det betyder jo så, at det nu har noget for sig, og at der kan blive nedsat en arbejdsgruppe.
Jeg har personligt den holdning, at den virkelighed, vi lever i, må kunne beskrives så eksakt som overhovedet muligt, og at man så betjener sig af de tilgængelige tal og statistikker, som der er, er overhovedet ikke noget negativt, men er en kvalificering af debatten.
Vores holdning til indvandring har jo været klar, og den bliver skitseret i beslutningsforslaget, altså den her massive indvandring, der har været over de sidste 50 år, som har forandret Danmark dramatisk.
Men jeg vil mene, at selv om man indtog et andet synspunkt end det, vi har, kan det da aldrig nogen sinde være noget problem, at der bliver lavet en eksakt beskrivelse af udlændinge, efterkommere osv.; at vi kan føre en politisk diskussion på et så sagligt og oplyst grundlag som overhovedet muligt, må være det, der er selve formålet med et oplyst demokrati, og at de oplysninger, som vi har brug for, faktisk er tilgængelige – ellers får vi en situation, hvor vi har nogle mørketal, og det vil sige, at danskerne kan registrere, at der sker noget i deres samfund, og kan registrere en ændring, uden at vi egentlig kan tage saglig stilling til det, fordi det hele beror på holdninger eller formodninger.
Det her vil betyde, at vi fortsat kan drøfte konsekvenserne af indvandring, og som sagt mener vi, at den indvandring, der har været, er ulyksalig.
Men når vi fører den diskussion, lad os så i det mindste gøre det på et oplyst grundlag.
Tak for debatten.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-01:
Også Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Vi synes, det giver god mening, at vores politiske venner, uanset hvad de måtte beslutte sig for i Storbritannien, får mulighed for at stemme til det kommende europaparlamentsvalg.
Det er jo reelt det, som det her handler om, uanset om det ender med et hard Brexit eller det ender med en aftale, eller hvad det gør.
Vi har al mulig god grund til at behandle briterne pænt i den her proces, som tydeligvis er meget vanskelig for dem.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Det er vi glade for.
Tak for det.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-03-01:
Jeg har lært, det er vigtigt at være god til at modtage ros.
Så mange tak.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Jo, men lad mig prøve at spørge igen.
Det her må jo bygge på en eller anden antagelse om, at Danmarks Statistik ikke leverer tilstrækkelig relevante oplysninger.
Er det så, fordi VIVE og de andre er bedre til det, eller hvad er grunden til, at man lige i forhold til Danmarks Statistik nu skal til at lave en politisk styring?
Der må da være en eller anden dybere grund til, at det skal være så fantastisk vigtigt også for Socialdemokratiet, at vi skal til at styre Danmarks Statistik politisk?
Mattias Tesfaye (S), 2019-03-01:
Der var for nylig en diskussion af en rapport, der blev udgivet af undervisningsministeren og udlændinge- og integrationsministeren, og den løb noget af sporet i offentligheden, bl.a. fordi ministeren vist var kommet til at offentliggøre en rapport lidt for tidligt.
Vi har tidligere i forbindelse med andre diskussioner set tal fra både VIVE, tror jeg det var, og i hvert fald fra ROCKWOOL Fonden, hvor der ikke benyttes de samme kategorier.
Jeg tror, det vil være gavnligt for den politiske diskussion, hvis vi får nogle af de samme kategorier.
Der synes jeg, at det, der bliver lagt op til fra ministerens side, er fornuftigt, altså hvis vi her i udvalget kunne udtrykke vores ønsker og bede en arbejdsgruppe om at se på at få udarbejdet nogle kategorier, som vi alle sammen kan læne os op ad i den politiske diskussion, så diskussionerne handler om substansen og ikke om metodikken i, hvordan det er udarbejdet.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Det er lidt det samme som før.
Altså, når der skal nedsættes en politisk arbejdsgruppe for at se på, hvordan Danmarks Statistik arbejder, må det have baggrund i, at man ikke mener, at de oplysninger eller de analyser, der er kommet indtil nu, har været gode nok, for ellers var der jo ingen grund til at lave en arbejdsgruppe, eller man har en eller anden forestilling om, at Danmarks Statistik ikke selv kan finde ud af at lave relevant statistisk analyse.
Hvad er det, der ikke har været okay?
Hvad er baggrunden for, at Socialdemokratiet nu vil have, at vi politisk – politisk – skal til at udstikke retningslinjer for, hvad Danmarks Statistik skal beskæftige sig med?
Mattias Tesfaye (S), 2019-03-01:
Vi skal diskutere et beslutningsforslag, der omhandler den fremtidige opgørelse af antallet af indvandrere og efterkommere og efterkommeres børn.
Det er lidt utraditionelt, at vi diskuterer statistiske kategorier i Folketingssalen.
Den slags plejer vi jo trygt at overlade til den akademiske verden.
Men jeg forstår faktisk godt ønsket om, at vi som Folketing tager den her diskussion, og behovet for at sende et signal om, at vi har behov for at kunne følge udviklingen for børnene af indvandrernes efterkommere.
Hvordan klarer de sig i den obligatoriske sprogscreening i børnehaven?
Hvor mange får udsat skolestarten?
Hvilke karakterer får de i skolen?
Hvor mange dømmes for kriminalitet?
Kort sagt: Hvordan går det?
De her oplysninger er helt centrale, hvis vi ønsker at bryde negative sociale og kulturelle mønstre.
Uden de oplysninger famler vi i blinde.
Derfor bliver vi nødt til at få statistik på indvandrernes børnebørn.
Jeg forstår godt, at nogle medborgere spørger, hvorfor det er nødvendigt med alle de her kategorier, og jeg bliver da også selv mødt med spørgsmålet: Hvornår synes I politikere egentlig, at vi er danske nok?
Hvor mange generationer skal der gå?
Her vil jeg godt understrege, at det for Socialdemokratiet ikke er et spørgsmål om, hvem der er danske.
Langt de fleste af dem, der er her i tredje generation, er heldigvis for længst blevet danske.
Det her handler om, at vi er nødt til at interessere os for tredje generation, hvis vi skal undgå at snakke om fjerde generation.
Vi kan ikke være tilfredse, når vi f.eks. stadig ser så markante forskelle i karaktererne ved folkeskolens afgangseksamen mellem børnebørnene af 1960'ernes gæstearbejdere og deres klassekammerater.
Det skal selvfølgelig gøres bedre af os alle sammen.
Den opgave bliver kun vigtigere.
Nu er der 20.000.
Og i Ishøj, hvor jeg selv er opstillet til Folketinget, er det nu hver femte barn, der er tredje generation.
Så det, som ministeren nævner vil være situationen i 2050, altså engang i fremtiden, er ankommet til Ishøj.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-03-01:
Nu skal man jo passe på, for hvis man først laver en forandret definition af, hvad folk har sagt, og derefter beder dem om at uddybe det, de ikke har sagt, bliver det svært at få et fyldestgørende svar.
For det, jeg har sagt, er noget andet end det, hr. Holger K. Nielsen mener jeg har sagt.
Det, jeg har sagt, er, at Danmarks Statistik indtil nu har gjort et godt stykke arbejde.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Med andre ord mener ministeren, at Danmarks Statistik har gjort det for dårligt indtil nu.
Kunne ministeren ikke uddybe den kritik lidt?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-03-01:
Det er bare, så der ikke er nogen misforståelser.
Det, jeg sagde, var ikke, at regeringen stemmer for beslutningsforslaget.
Det, jeg siger, er, at jeg er positivt indstillet over for det, som jeg opfatter som intentionen, nemlig at vi får set på spørgsmålet om, om vi har de relevante oplysninger.
Det kan vi jo f.eks. gøre ved at nedsætte en arbejdsgruppe, der ser på de her ting.
Men så sagde jeg bare – og det er der ikke noget selvmodsigende i – at vi selvfølgelig stadig respekterer Danmarks Statistiks uafhængighed.
Det er der intet selvmodsigende i.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-03-01:
Tak for det, formand.
Jeg kan også fra Venstres side sige, at vi er rigtig, rigtig glade for, at hele navnestriden om Makedonien har fundet sin fredelige og gode løsning, sådan at det nu hedder Nordmakedonien, og at vi dermed også kan få gjort det, som jeg tror mange af os har ønsket igennem et stykke tid, nemlig at få sikret, at de også bliver medlem af NATO.
Så vi fra Venstres side støtter det også varmt, et hundrede procent, og samtidig er det også med til at sende et signal om, at vi siger klart fra over for lande – læs Rusland – som ønsker at være med til at bestemme, hvilke lande der kan eller ikke kan være medlem af forskellige alliancer.
Det skal selvfølgelig være fuldstændig frit for de pågældende individuelle lande, hvilke alliancer de eventuelt ønsker at tilslutte sig.
Så det er en god dag i dag, selv om det ikke er noget, der skaber meget debat.