runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2022-11-29:
Tak for det.
Det går nogle gange lidt stærkt herinde – i det her tilfælde for ordføreren her – med at komme ret langt væk fra den virkelighed, som andre mennesker lever i.
Lige nu bliver børneorganisationerne kimet ned af mennesker, som er dødrædde, fordi de ikke aner, om de her penge forsvinder eller ej.
Det ville svare lidt til, at jeg sagde til ordføreren: Vi ved da ikke, om du får løn i marts måned.
Eller nej, det ville det ikke, for ordføreren skulle nok klare sig, for ordføreren er ikke blandt de allerfattigste i det her land.
Så pak gerne den der om, at der ikke er nogen brændende platform, sammen, hr. ordfører, for det er der for de familier, det her drejer sig om.
Det næste spørgsmål er: Kan ordføreren bekræfte, at hvis Socialdemokraterne bakker op om det her forslag, som de har underskrevet og indgået aftale om, så er der et flertal i Folketinget for det?
Torsten Gejl (ALT), 2022-11-29:
Det er jo ligegyldigt, om det har været gjort historisk – det er jo fuldstændig ligegyldigt.
Socialdemokraterne kunne stemme for nu .
Der er intet, der forhindrer Socialdemokraterne i at stemme for nu, sådan at de børn og de børnefamilier ville få de penge, de var lovet.
Så enkelt er det.
Rasmus Stoklund (S), 2022-11-29:
Det er, som om der er nogle i visse dele af Folketinget, der insisterer på at se bort fra, at landet lige nu er uden regering.
Vi har behov for at få en regering igen i Danmark.
Når der skal dannes en regering, er der nødt til at være et rum, hvor forskellige partier kan finde hinanden, og derfor mener vi ikke, at man skal lovgive samtidig; det har man historisk set ikke gjort.
Hvis hr. Torsten Gejl kan nævne mig eksempler på det, ville det være meget interessant – jeg kender ikke til nogen fortilfælde.
Jeg ved ikke helt, hvad spørgsmålet var, men altså, jeg synes, jeg har redegjort ret tydeligt for, at vi mener, at der skal være forhandlinger, hvor partierne har mulighed for at finde hinanden og indgå kompromiser og aftaler og finde ud af, hvordan vi på tværs af Folketinget, nu hvor vi er blevet sammensat på en måde, som ikke opdeler os med et klart flertal til hverken den ene eller den anden side, så kan finde fællesmængderne.
Derfor mener vi ikke, det er hensigtsmæssigt at vedtage lovgivning lige i øjeblikket.
Kim Valentin (V), 2022-12-08:
Ja, det her hører jo netop ind under noget, som vi kan beslutte i Danmark.
Kunne ordføreren ikke forklare lidt mere tydeligt end det, der er blevet sagt her, hvorfor Danmark ikke selv kan beslutte de her ting?
Theresa Scavenius (ALT), 2022-12-08:
Jamen det kan vi da sikkert også, men det er jo det, der er pointen, nemlig at det har vi så ikke gjort.
Det er sådan noget, Alternativet tidligere har foreslået, altså at vi ikke skal have politisk udpegede bestyrelsesmedlemmer f.eks. i DR.
Så selvfølgelig kunne vi beslutte det.
Her har vi så bare en hjælpende hånd fra EU's side, der gerne vil understøtte det, primært foranlediget af det, andre lande har, hvor det står endnu værre til.
Så jeg synes, at vi fra dansk side skal sende det signal, at vi selvfølgelig støtter pressefrihed, herunder demokrati og alle mulige andre ting, i alle lande i Europa.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-12-08:
Tak, formand.
Det er min fjerde periode i Folketinget – gud bedre det – og man lærer hele livet, også i Folketinget.
I alle de år jeg har siddet herinde, siden 2011, har vi haft et Grønlandsudvalg, og vi har haft et Færøudvalg, og jeg troede, at det var stående udvalg, og i forbindelse med dette arbejde, som er blevet lavet, gik det op for mig, at det ikke var stående udvalg.
Og derfor er det jo en stor glæde for os i Dansk Folkeparti, at det fremover bliver faste stående udvalg.
Det er et godt signal, vi kan sende til vores nordatlantiske venner.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at disse udvalg er på lige fod med andre.
Det er en rigtig god beslutning.
Med hensyn til de her små justeringer i forbindelse med Europaudvalget er vi nok lidt skuffede i Dansk Folkeparti.
Udvalget for Forretningsordenen har jo trukket i håndbremsen, kan man godt sige, og jeg kan ikke lade være med at smile lidt ad det, for normalt er vi noget kritiske over for bureaukratiet og langsommeligheden i EU-systemet nede i Bruxelles, med hensyn til hvor langsomt det går dernede, men det kan det altså også gøre i Danmark.
Og vi har i Europaudvalget den udfordring, at vi af og til ikke har indflydelse på regeringens forhandlingsoplæg i tide, fordi tingene allerede er gået videre i systemet dernede, og det er bl.a. derfor, vi ønsker, at vi kommer tidligere indover.
Vi ønsker også at komme tidligere indover, så folk har god tid til at sætte sig ind i tingene, og der synes jeg, fru Mai Mercado havde en god pointe, i forhold til at vi undgår, at folk går ned med stress, og det er jo en del af faktorerne i arbejdet herinde.
Dermed ikke sagt, at det, som er foreslået, ikke er fremskridt.
Det er fremskridt.
Og nu håber vi på i Europaudvalget, at regeringen – den regering, vi forhåbentlig får på et eller andet tidspunkt – er med på, at vi får tilrettelagt en procedure, som er ordentlig, og som gør, at vi kan have indflydelse på regeringens forhandlingsoplæg i tide.
Det er vigtigt for os.
Selv om det er små fremskridt, så er små fremskridt altid bedre end ingen fremskridt, og derfor støtter Dansk Folkeparti beslutningsforslaget.
Kim Valentin (V), 2022-12-08:
Hr. Alex Ahrendtsen og jeg har ofte samtaler omkring de her ting.
Nu står vi bare og taler om en ændring, der kommer til at ske, sandsynligvis, og så hører jeg, at Dansk Folkeparti gerne vil være længere fremme i skoene.
Men kan det så ikke blive konkretiseret?
Hvad er det præcis, Dansk Folkeparti ville være mere venlige over for i det her forslag, hvis man kunne være det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-12-08:
Det kunne være, hvis vi havde formaliseret det endnu mere og gjort det mere præcist.
Det her er lagt op til en forhandling mellem regeringen og Europaudvalget, og det er fint nok.
Vi støtter det.
Det skal nok gå alt sammen; det håber vi på.
Jeg tror, de har forstået ovre i ministerierne og dermed også i regeringen, at vi bliver nødt til at gøre noget.
Kim Valentin (V), 2022-12-08:
Jo, men nu er det jo en førstebehandling.
Så altså, det kan godt forventes, at hvis man synes, at man vil være lidt mere fremme i skoene, kommer man med nogle meldinger om, hvad man gerne vil have.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-12-08:
Reformgruppen havde foreslået en frist på 8 uger.
Det synes jeg egentlig var udmærket.
Det kunne man jo godt have taget med.
Thomas Danielsen (V), 2022-12-08:
Tak for det.
Altså, vi deler jo mange af de bekymringer, som hr. Alex Ahrendtsen også nævner, men mener også, at det her er et meget flot arbejde, der er lavet, og som vi så bifalder.
Og jeg hæftede mig bare lige ved, at hr. Alex Ahrendtsen siger, at der er for kort tid fra mandatgivning, til Rådet lægger sig fast på en beslutning.
Hvad er det for en tidshorisont, som Dansk Folkeparti ønsker?
Theresa Scavenius (ALT), 2022-12-08:
Jeg mener, vi bliver nødt til at forstå, at det ikke er den primære ting, vi skal arbejde for i forhold til nærhedsprincippet.
Så det er jo en prioritering, hvorvidt det ligesom er det kort, man vil spille allerstærkest, eller hvorvidt man vil prioritere det politiske indhold og sige, at her trækker vi faktisk på samme hammel i forhold til EU.
Og vi er faktisk enige, så derfor mener jeg ikke, at det er det relevante fokus.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-12-08:
Vi så egentlig gerne, at vi fulgte reformgruppens anbefalinger.
Der var jo bl.a. et forslag om 8 uger som minimum.
Det har man så ikke valgt at følge.
Det er jo et vigtigt udvalg, også for Dansk Folkeparti.
Det er jo en måde at få indflydelse på nede i Europa, og der er en afhængighed af tidsfaktoren.
Men små fremskridt er som sagt bedre end ingen fremskridt, og vi støtter beslutningsforslaget og håber på, vi kan få en god procedure i Europaudvalget fremover.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-12-08:
Tak for det.
Liberal Alliance stemmer jo for beslutningsforslaget.
Man kan jo sige, at det med, hvordan Folketinget arbejder og nedsætter udvalg, har en højst intern karakter, men lige præcis når det handler om Europaudvalget, synes jeg der er tale om noget mere end noget internt.
Europaudvalget er jo et af de udvalg i Folketinget, som faktisk beslutter ting.
Det fører ikke blot Folketingets behandling fra en første behandling til en anden behandling og tredje behandling, men Europaudvalget beslutter selvstændigt ting.
Derfor bør det at have en god beslutningsproces dér også interessere andre end Folketinget alene, fordi det jo simpelt hen handler om, at udvalget træffer de bedst mulige beslutninger for Danmark.
Og vi tror på, at det her kan være en måde at gøre Europaudvalgets beslutninger bedre på, og derfor bakker vi op om beslutningsforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2022-12-08:
Tak for det, formand.
Venstre bifalder EU-reformgruppens arbejde.
Endelig er det glædeligt, at Grønlandsudvalget og Færøudvalget bliver ligestillet med de øvrige udvalg som stående udvalg.
Henrik Frandsen (M), 2022-12-08:
Mange tak, hr. formand.
Det er jo et forslag, der har været lang tid undervejs, og af gode grunde har Moderaterne jo ikke været med fra starten, i og med at vi kun har været med i udvalgsbehandlingerne fra efter folketingsvalget.
Oprindelig var det jo hensigten, at det skulle have været et forslag, hvor der også blev lavet store ændringer i den måde, man sammensætter udvalgene på, men den del af forslaget er bortfaldet.
Der bliver også ny praksis med hensyn til EU-sager, og der er nogle overgangsregler, der betyder, at nogle udvalg, som allerede er blevet nedsat en gang, skal gennedsættes.
Jeg skal ikke redegøre for, hvordan EU-sagerne kommer til at foregå – det er gjort én gang.
Det vidner om, at vi har en rigtig god kultur – at vi står på mål for hinanden – når det gælder om at lave den slags ting.
Ellers vil jeg bare sige, som jeg sagde i starten, at Moderaterne støtter forslaget.
Kim Valentin (V), 2022-12-08:
Tak for det.
Nu er den dagsorden i Europaudvalget i morgen jo et spørgsmål omkring nærhedsprincippet, så derfor kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren kvalificerede sin modstand mod det gule kort.
Hvorfor mener ordføreren ikke, at nærhedsprincippet er brudt?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-12-08:
Det her er jo et af de forslag, som der, efterhånden som man bevæger sig ned i ordførerrækken, bliver mindre og mindre at sige noget om, fordi mine kollegaer har redegjort så fint for, hvad det handler om.
Derfor skal jeg bare sige på SF's vegne, at vi selvfølgelig bakker op omkring det her.
Så vi bakker selvfølgelig det her op.
Peter Skaarup (DD), 2022-12-08:
Jeg skal også på Danmarksdemokraternes vegne takke for et rigtig godt arbejde omkring EU og Folketingets tilgang til det.
Vi synes, det er rigtigt – i lighed med hvad andre partier har sagt – at vi tidligere kommer ind i de her for Danmark tit meget vigtige beslutninger, der skal træffes på EU-niveau, og får Folketingets partier involveret sammen med regeringen på det rigtige tidspunkt, så vi også kan træffe de rigtige beslutninger i forhold til Danmarks ageren i relation til EU.
Reelt har der måske været tale om en ligestilling, men nu sikrer vi, at det også kommer ned på papir.
Mai Mercado (KF), 2022-12-08:
Tak, formand.
Fra Det Konservative Folkeparti skal også lyde en opbakning.
Det, vi hæfter os ved, er jo, at vi ikke vedtager en ny udvalgsstruktur; måske skulle man lige give det et par ord med på vejen, altså hvorfor det er blevet trukket tilbage.
Det gjorde det jo, fordi der var en bekymring for, om man fik beskyttet de mindste partier.
Typisk sidder der på en rigtig god dag ordførerne, men jeg tror også, at de fleste ved, at hvis ikke det er en rigtig god dag, sidder der langt færre.
Og det er altså en udfordring, som består, også selv om vi ikke vedtager ny udvalgsstruktur.
Så jeg tror, det er meget vigtigt, at man er tydelig om, at når man kommer i foretræde, vil man altså ikke møde et helt udvalg.
Det næste, som vil være det vigtigste for os, er at få givet mere tid til EU-mandatbehandlingen, således at man ikke føler, at det bliver hastebehandlet.
Så til en ting, der ikke er med, men som er en udfordring, som vi har diskuteret i Udvalget for Forretningsordenen igennem den sidste periode.
Vi kunne godt tænke os i Det Konservative Folkeparti at få kigget på fristerne for, hvornår lovforslagene med høringssvar overgår til Folketinget.
I dag er det sådan, at man i nogle sager – en del sager faktisk – risikerer, at man først får sit materiale fredag eftermiddag, nogle gange endda sent fredag eftermiddag.
Det er bare lige for at sige, at vi kommer ud af en folketingsperiode, hvor der har været flere folketingsmedlemmer, som er gået ned med stress; hvor arbejdsmiljøet har været en udfordring; hvor vi har italesat og hvor vi har diskuteret det i særlig Udvalget for Forretningsordenen.
Så det at få sit materiale i god tid er altså en prioritering, som vi alle sammen burde være fælles om.
Peder Hvelplund (EL), 2022-12-08:
Tak for det, formand.
Nu havde jeg egentlig tænkt mig at nøjes med bare at tilkendegive, at Enhedslisten bakker op om det her forslag, men når man så ligefrem bliver opfordret til at redegøre for ens egne synspunkter, sådan som fru Mai Mercado opfordrer til, så vil jeg selvfølgelig lige kort redegøre for, hvorfor Enhedslisten havde betænkeligheder omkring det med den nye udvalgsstruktur.
Det er simpelt hen ud fra en betragtning om, at vi skal undgå at lave tiltag herinde, som i større grad favoriserer de store partier.
Det var heller ikke det, der var hensigten med arbejdet; jeg synes sådan set, at hele intentionen med det arbejde, der blev lavet i underudvalget, var rigtig god, men da vi kom langt frem i arbejdet, kunne vi se, at der kunne være en risiko for det, især når man forestillede sig, at der kan opstå store valggrupper.
Og det er jo bare fuldstændig afgørende for at kunne deltage i arbejdet i Folketinget, at også mindre partier har adgang til at deltage i udvalgsarbejdet, og det var derfor, vi fik betænkeligheder i forhold til den model, der var lagt frem.
Men i øvrigt skal der lyde en stor ros og en stor anerkendelse af den problemstilling, som det her var et forsøg på at løse.
Det kom bare ikke til at ramme helt rigtigt til sidst, viste det sig.
Jeg synes, det er et rigtig godt resultat, man er nået frem til, og som hr. Ole Birk Olesen gjorde opmærksom på tidligere, er det arbejde, der foregår i Europaudvalget, særdeles vigtigt, fordi det jo netop handler om, at der bliver truffet beslutninger, som får retsvirkning i Danmark efterfølgende.
Derfor nyder arbejdet i Europaudvalget måske heller ikke altid den respekt og den bevågenhed, som burde tilkomme det.
Derfor synes vi i Enhedslisten, at de forslag, der er lagt frem her, kan være med til at styrke den rolle, som fagudvalgene kan spille, så der bliver en tidligere inddragelse af fagudvalgene, som hr. Jens Joel gjorde opmærksom på, i forhold til de prioriterede sager.
Det kan være med til at kvalificere de beslutninger, der bliver truffet, og i virkeligheden måske også være med til at udbrede kendskabet i forhold til den betydning, som de beslutninger, der bliver truffet i Europaudvalget, har.
Så der er fuld opbakning til det.
Endelig synes vi naturligvis, at det at gøre Grønlandsudvalget og Færøudvalget til faste stående udvalg bare er en klar forbedring, og det er helt naturligt, at de oplever samme status som øvrige udvalg.
Så der er fuld opbakning til beslutningsforslaget fra Enhedslisten, og jeg skulle også hilse fra den radikale ordfører, som desværre ikke kunne være til stede her i dag, og sige, at de også bakker op om beslutningsforslaget.
Theresa Scavenius (ALT), 2022-12-08:
Vi støtter selvfølgelig også forslaget.
Jeg vil gerne benytte anledningen til at sige noget om, hvorfor det er rigtig vigtigt, at vi fokuserer på EU.
Reformgruppens rapport handler netop om at forstå, at vi ikke længere skal diskutere EU som et indenrigspolitisk anliggende, hvor vi på en eller anden måde ikke forstår, hvor vigtigt EU er for os.
Det handler både om det her med, hvordan vi kan påvirke EU til det, vi synes, men det handler også om at forstå, hvordan EU kan være med til at hjælpe os med alle de problemer og spørgsmål, vi selv har svært ved at løse.
Her gælder det selvfølgelig klimakrisen, men det gælder også tech, regulering af techindustrien, og det gælder også i forhold til geopolitiske spørgsmål.
Så jeg synes, vi skal arbejde videre med det, og forslaget her fra Udvalget for Forretningsordenen er fint, men det handler om, at vi generelt bedre skal forstå, hvorfor EU skal længere ind i hjertet af Christiansborg.
Den handler om, at der måske er et flertal, der gerne vil give et gult kort til EU, fordi de gerne vil stramme op og få mere mediefrihed i hele Europa.
Det synes jeg er et godt eksempel på, hvordan vi slet ikke fra dansk side af forstår, hvor vigtigt EU er for at sikre mere demokrati, mere sikkerhed, herunder f.eks. mere mediefrihed.
Så jeg vil gerne opfordre alle til i mødet i Europaudvalget i morgen at genoverveje, hvorvidt I virkelig er imod det her forslag og gerne vil give EU et gult kort, for det er jo et helt forkert signal at sende.
Så hvis I er enige i alt det, der er sagt i dag om, at EU er vigtigt, og alt det om tidlig mandatgivning og alle de her ting, bør konsekvensen være, at I også siger, at vi selvfølgelig også på det politiske niveau kommer med konkrete forslag, og så skal vi jo ikke sende det her signal om, at vi fra dansk side af synes, at EU gør for meget.
Det er jo det her med, at mediefriheden er truet i hele Europa, og medierne er en af kerneinstitutionerne, i forhold til hvorfor vi har en dedemokratiseringsproces i gang i flere dele af Europa, men det er også et indenrigspolitisk spørgsmål, for vi er også udfordret af det herhjemme.
F.eks. blev der lukket en radiokanal, vi har politisk udpegede bestyrelsesmedlemmer i DR, og vi har haft besparelser på DR mange gange, og det vil sige, at vores public service-institutioner selvfølgelig slet ikke er lige så hårdt ramt, som de er i Østeuropa, men der er en tendens til og en risiko for, at man ikke – også fra dansk side af – i høj grad nok forstår, hvor vigtig mediefriheden er, også i Danmark.
Og der har vi så et eksempel på, at EU faktisk går ind og hjælper os progressive kræfter med at sige, at selvfølgelig er det rigtig vigtigt, at vi skal sikre os stabile finansielle ressourcer, og at vi ikke skal have politisk udpegede bestyrelsesmedlemmer.
Så igen vil jeg bare håbe, at det, vi snakker om lige nu i forhold til forretningsordenen, også bliver taget ind i de politiske diskussioner, som faktisk er rigtig vigtige, så der dermed ikke bliver givet det her gule kort i morgen, for det er det helt forkerte signal at sende.
Peter Kofod (DF), 2022-12-13:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne i Nye Borgerlige for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg er nok i virkeligheden en lille smule gammeldags og også ret kedelig, for vi har afgivet nogle meget klare løfter om det her tilbage i valgkampen, og de løfter har vi i sinde at holde.
Vi kunne godt tænke os, at der blev lavet en advokatvurdering for at se, om nogen kunne stilles til ansvar.
Og derfor kan jeg da også godt røbe, at vi har tænkt os at stemme for beslutningsforslaget fra Nye Borgerlige.
Det handler i første omgang jo alene om en vurdering.
Der har været flere her i debatten i dag, der har talt om en rigsret.
Det er jo først noget, man ved bagefter.
Det er noget, man ved langt længere henne.
At stemme nej til det her ville jo være at stemme nej til at blive klogere.
Det ville være at stemme nej til at få indsigt i, om der kunne være sket noget, som Folketinget på et senere tidspunkt skal reagere på.
Jeg er også skuffet, for vælgerne gav i virkeligheden opbakning til de partier, som sagde, at de her muligheder skulle undersøges.
Vi kan godt lege citatleg, og jeg kunne godt stå her og læse alle mulige sjove og spændende citater op.
Det er der mange, der har gjort.
Jeg synes, det er for alvorligt til det, så jeg har ikke lyst til at lege med på den leg.
Men vi vil gerne putte fem mandater i det her forslag.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (DD), 2022-12-13:
Det var sådan set bare lidt i samme boldgade.
For hr. Thomas Danielsen spurgte, om han havde fejlciteret hr. Torsten Gejl, hvilket hr. Torsten Gejl så afviste.
Så vil jeg netop lidt ligesom hr. Kim Edberg Andersen bare spørge, om jeg så har misforstået hr. Torsten Gejl, for det er nemlig ikke mit indtryk.
Mit klare indtryk er da, at Alternativet vil gå ind for en uvildig advokatvurdering, og at det jo altså dermed ene og alene påhviler Venstre og Moderaterne, at de er løbet fra nogle valgløfter, hvilket gør, at der ikke kommer en uvildig advokatvurdering.
Torsten Gejl (ALT), 2022-12-13:
Det kan jeg bekræfte, og det er også derfor, jeg beder Venstre om at udfordre det, hvis de tør.
Kim Edberg Andersen (NB), 2022-12-13:
Tak til ordføreren.
Nu kommer jeg jo fra et parti, som har meldt åbent ud, at vi mente, at hvis den fungerende statsminister kunne komme for en rigsret, skulle hun for en rigsret, og derfor har jeg selvfølgelig også fulgt rigtig meget med i, også på valgdagen, om der nu var et flertal for en eventuel advokatvurdering, og derfor har jeg også været sikker på, på nær nogle ganske få dage lige efter valget, at Alternativet ønskede at få den her advokatvurdering.
Så kan jeg se, at Venstre nu bruger Alternativet som figenblad for ikke at skulle rende nøgen rundt i deres løftebrud selv.
Vil ordføreren ikke være mig behjælpelig med at hive det figenblad af Venstre og så sige klart og tydeligt, at såfremt Venstre og Moderaterne havde holdt deres valgløfter, havde der i dag været flertal for en advokatvurdering, ifølge vores dagsordenspunkt her?
Torsten Gejl (ALT), 2022-12-13:
Det synes jeg er et fuldstændig legitimt spørgsmål – og et klogt spørgsmål.
Det er svært for mig at gå tilbage minister for minister og bedømme det individuelt.
Inger Støjberg (DD), 2022-12-13:
Altså, Socialistisk Folkeparti må gøre op med sig selv, hvad partiet mener, men jeg kan bare sige, at jeg mener, at vi selvfølgelig bør få en uvildig vurdering af kommissionsrapporten, som jo er meget, meget kritisk – den er meget kritisk over for den regeringsførelse, der har været.
Så selvfølgelig skal vi da have en uvildig advokatvurdering, og jeg kan ikke rigtig se, hvorfor det er, at Socialistisk Folkeparti pludselig ønsker på den her måde at holde hånden over den fungerende statsminister.
Jeg synes da egentlig, at jeg kender ordføreren som værende en ordfører, der går meget op i netop at komme til bunds i sagerne.
Så det kan da egentlig undre mig en lillebitte smule, hvad søren det er, der lige er sket her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-12-13:
Vi mener jo faktisk, at vi er kommet til bunds i sagen, for vi har jo en hel kommissionsberetning, som faktisk siger, at der ikke rigtig er noget at komme efter – forstået på den måde, at statsministeren jo ikke vidste, at der ikke var hjemmel.
Så hun gik ud i god tro så at sige.
Og det er jo lidt en forskel fra instrukssagen, kan man sige.
I den ene blev der begået et bevidst lovbrud; det gjorde der faktisk ikke i den anden.
Peder Hvelplund (EL), 2022-12-13:
Tak for det.
Jamen så vil jeg gerne fortsætte der, hvor fru Karina Lorentzen Dehnhardt slap, og bare høre fru Inger Støjberg, om fru Inger Støjberg ikke vil anerkende, at præmisserne for den rigsretsdom, der blev afsagt, netop baserede sig på, at der var foregået et forsætligt lovbrud, og at der i øvrigt også forudgående havde været mulighed for, at et ansvarligt parlamentarisk grundlag havde kunnet indføre sanktioner over for ministeren, altså vælte ministeren eller give en næse, eller hvad man nu synes ville være passende, men at det ikke skete, og at det i væsentlig grad adskiller sig fra minksagen, hvor der jo netop skrives i Kommissionens konklusioner, at det, man kunne angribe den daværende statsminister for, var, at der havde været en forceret proces og en manglende læsepause, men at der netop ikke havde været et forsætligt lovbrud.