runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-11-11:
Tak for det, formand.
Undervisningsministeren har anmodet om den her hastebehandling for at forlænge nødloven på børne- og undervisningsområdet, som giver mulighed for at afbøde nogle af de bivirkninger – som vi kunne kalde dem – som der jo er ved covid-19-håndteringen.
På børne- og undervisningsområdet gælder det især effekterne af nedlukning og hjemsendelse i forbindelse med smitteudbrud.
I Venstre har vi lyttet til interessenternes ønske om en forlængelse af nødloven, så det fortsat er muligt at tilbyde bl.a. fjernundervisning, afvikling af prøver under tilpassede former m.m. Jeg synes dog også, at der er grund til at kritisere regeringen for, at forlængelsen her i dag skal gennemføres som en hastebehandling.
Dem har vi haft for mange af; de er uhensigtsmæssige, de giver større risiko for lovsjusk, og høring af interessenter bliver mangelfuld og utilstrækkelig.
Jeg tænker, at ingen vel troede, at corona ville forsvinde, og alle havde vel en formodning om, at smitten ville stige hen over efteråret og vinteren.
Derfor kunne det her lovforslag uden problemer have været fremsat tidligere og også behandlet med normale tidsfrister.
For Venstre har det været afgørende, at nødloven kører i en mere begrænset periode.
I tilfælde af yderligere forlængelse efter den 23. december stiller vi som betingelse, at der kommer en ordinær lovbehandling.
Vi befinder os ikke i en decideret undtagelsestilstand, og det synes jeg selvfølgelig også arbejdsgangene i Folketinget skal afspejle.
Det noterer jeg mig at regeringen også er indforstået med.
Det har samtidig været vigtigt at sikre, at lovforslaget ikke anvendes til de samme massenedlukninger af skoler, klasser og institutioner, som vi tidligere har set under covid-19.
Og vi noterer os her, at ministeren har stillet garanti for, at det ikke er intentionen.
Lad mig så afslutningsvis komme med en opfordring.
Jeg hører flere og flere eksperter, som udtaler, at corona er en sygdom, som vi som samfund skal lære at leve med, og at vi kan forvente flere lignende epidemier i fremtiden.
Så lad os nu i Folketinget komme i gang med en dialog om, hvordan vi så håndterer det i fremtiden – hvad det er for rammer, hvad det er for værktøjer, som vores institutioner mere varigt har brug for – så vi også i fremtiden har brug for færre af den her slags hastebehandlinger og nødlove.
Men Venstre bakker op om lovforslaget i dag.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-11-11:
Tak for det.
Vi har vidst siden foråret, at nødloven ville udløbe her i december, og vi har de seneste par måneder forhandlet overgangen til normalen efter nødloven, bl.a. i forhold til hvordan eksamener skulle afvikles, både i vinterterminen og i sommerterminen 2022.
Hvorfor har vi så ikke drøftet problematikken med hjemmeundervisning ordentligt i ro og mag?
Principielt er vi enige i, at hvis skoleklasser skal sendes hjem på grund af corona, bør der være mulighed for fjernundervisning.
Derfor har vi også accepteret at hastebehandle en forlængelse.
Men vi finder det kritisabelt, at ministeren ikke har taget problemet op i bedre tid.
Derfor er det vigtigt, at der parallelt hermed fremsættes et lovforslag til afløsning af nødloven, som kan få en mere normal sagsbehandling her i salen.
Vi noterer os også, at ministeren klart har tilkendegivet, både over for vores udvalg og over for Epidemiudvalget, at det ikke er regeringens intention med forlængelsen af nødloven at udvide mulighederne for, at skolerne kan lukkes ned.
Det er helt afgørende for Dansk Folkeparti, at der ikke hjemsendes flere børn end absolut nødvendigt.
Hermed kan vi støtte vedtagelsen af nødloven.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-11-11:
Vores ordfører havde ikke selv mulighed for at være her i dag, så derfor vil jeg gøre rede for SF's holdning.
Vi oplever i disse dage en stigning i antallet af smittede med corona.
Flere skoler har allerede været nødt til at sende børnene hjem til hjemmeundervisning på grund af smitteudbrud.
Derfor er det vigtigt, at vi nu sikrer, at nødloven fortsætter.
Alle interessenter på børne- og undervisningsområdet har opfordret os til at udskyde ophævelsen af nødloven.
Hvis en skole havde måttet lukke ned på grund af smitte, ville skolen ikke have kunnet tilbyde børnene og de unge en ordentlig undervisning hjemme.
Undervisningen ville dermed være overladt til forældrene eller i nogle familier være overladt til børnene eller de unge selv.
Det havde ikke været en holdbar situation, så i SF bakker vi derfor op om lovforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-11:
Jeg tænker ikke, at der er nogen, der synes, at det er særlig godt med nødlovgivning.
Man kan sige, at det vel ligger lidt i navnet, der antyder, at det ikke er noget, vi ønsker, men noget, vi har fundet nødvendigt.
Vi synes i Enhedslisten, at den nødlovgivning, der har fungeret her i en lang periode, har været en fornuftig ramme, både i forhold til at sikre undervisning under nedlukningen, men også for at håndtere de udfordringer, der er fulgt af nedlukningen, når der er blevet åbnet igen.
Med den stigende smitte, der er i samfundet, især blandt de 5-14-årige, er vi helt indstillet på i Enhedslisten, at vi skal forlænge lovgivningen.
I forbindelse med de bemærkninger, der allerede er faldet, om det ønskværdige i at have tre behandlinger i dag, vil jeg sige, at jeg vil blive meget overrasket, hvis nogen går op og siger, at det er rigtig godt med tre behandlinger samme dag.
Det er rigtig skidt, og vi har selvfølgelig også lige vendt det i vores gruppe.
Så derfor tror jeg, vi skal lade være med alt for meget indbyrdes drilleri i den her sammenhæng, men erkende, at vi i fællesskab er nødt til at påtage os et ansvar for, at der kan undervises videre under smidige forhold, hvis smitten bliver ved med at stige, og der er i hvert fald ikke noget, der tyder på, at vi er ude over det problem på tirsdag, hvor nødloven udløber.
Det er rigtig fornuftigt, at regeringen nu imødekommer et ønske om at lade den udløbe allerede før jul, men for os havde det ikke gjort noget, om den først var udløbet den 3. januar, men det er udmærket, og jeg håber, at vi så i fællesskab kan gå ind og forhandle sammen med regeringen om en løsning, som rækker ud over nytår, for jeg tror desværre, at jeg i den her sammenhæng er så pessimistisk at tro på, at vi får behov for at sikre en fleksibilitet også i perioden efter nytår.
Med de bemærkninger støtter Enhedslisten naturligvis, at vi forlænger nødloven, og stemmer for regeringens forslag.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-11:
Vores ordfører, Mai Mercado, har desværre heller ikke mulighed for at være til stede i salen i dag, og derfor har jeg også lovet at dække ind for hende.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi forlængelse af nødloven, så det også bliver muligt at give nødundervisning, hvis vi kommer igennem yderligere nedlukninger, herunder også at skabe mulighed for at gennemføre fjernundervisning og afvikle prøver og eksamener.
Jeg tror, vi alle sammen er blevet klogere i det forløb, vi har været igennem, i forhold til hvor meget smerte det også kan medføre for unge mennesker.
Så det her skal ikke ses som et udtryk for et carte blanche i forhold til nedlukninger i stor stil.
For det andet er vi også betænkelige ved, at den her lovgivning bliver hastet igennem, også fordi vi synes, det er unødvendigt.
At fremsende brev i fredags med ønske om hastelov med planlagt første behandling tirsdag, endelig vedtagelse af lovforslaget i dag torsdag mener vi ikke er udtryk for ordentlighed.
Ministeren kunne have sikret en reel lovbehandling med høring af interessenterne.
Vi synes, det er blevet for meget hverdag med de her hastebehandlinger, og det sætter nogle demokratiske spilleregler ud af kraft.
Derfor er vi også glade for, at vi med lovforslaget pålægger regeringen at fremsætte et nyt lovforslag rettidigt og uden hastebehandling allerede til december, således at regeringen ikke får mulighed for at anvende den her nødlov ind i 2022.
Med de ord bakker vi op om forslaget.
Lotte Rod (RV), 2021-11-11:
Jeg får bare lyst til at spørge Nye Borgerlige: Hvad er Nye Borgerliges holdning til, at alle interessenter på det her område – eleverne, lærerne, skolelederne, kommunerne, forvaltningerne – har bedt om at få den her lov?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-11:
Det har jeg en meget kort kommentar til.
Det er selvfølgelig klart, og jeg kan godt forstå det, at man, når der bliver varslet, at der er et flertal for at opgradere corona til igen at være en samfundskritisk sygdom og derved gøre det muligt at give magten tilbage, sådan at man faktisk kan lukke skoler ned, så sidder derude og tænker: Hvis der sker det, skal vi kunne gøre det her.
Men vi ønsker det ikke.
Vi ønsker ikke at opgradere corona til en samfundskritisk sygdom.
Det er der desværre et stort flertal der ønsker.
For vi ønsker ikke at give nogen den magt, så man kan lukke skoler ned.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Når jeg hører den her debat, bliver jeg lidt nysgerrig, for det er som om, at stemmer man ikke for det her, løber man fra en aftale fra 2006, og den her lov er garant for den aftale.
Inden den her lov kom, havde vi haft en Helle Thorning-Schmidt-regering, som var socialdemokratisk.
Var der efter ordførerens opfattelse en velfærdslov der?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Nej, det var der ikke.
Og hvis ikke jeg husker helt galt, er det under Helle Thorning-Schmidts regering, at man senest har haft negativ forbrugsvækst i det offentlige forbrug.
Det er vel egentlig meget sigende.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg deler den udlægning af velfærdsaftalen i 2006, der bliver givet fra Socialdemokratiets side, men så er Socialdemokratiet jo i hvert fald ifølge deres egen opfattelse af den lov kørt fuldstændig over for rødt, da man havde en finanslov, der havde negativ forbrugsvækst i det offentlige forbrug.
Det er sådan set mig bekendt den eneste gang i i hvert fald de sidste 20 år, det er sket.
Andreas Steenberg (RV), 2021-11-11:
Men loven her sikrer jo ikke en bund, for et flertal kan om 2 år, om 5 år vedtage noget andet.
Og mindst hvert fjerde år skal der jo være folketingsvalg, hvor vælgerne kan stemme et flertal ind, som vil skære i velfærden, hvis de ønsker det, så det sikrer jo ikke en bund.
Det, jeg til gengæld er enig med fru Kirsten Normann Andersen i, er, at vi jo godt kunne begynde at se på, om man kunne lave – og det er regeringen gået i gang med, og ros til dem for det – flerårige aftaler med kommuner og regioner.
F.eks. ved jeg, at man på anlægsområdet f.eks. kan bygge en skole over en årrække, eller hvad man går og tænker på.
Og kan man vide, hvis man vil lave en langsigtet investering, f.eks. i forebyggelse på socialområdet, at man kan have den indsats kørende i en årrække?
Det vil jeg godt være villig til at diskutere.
Men den her lov i sig selv sikrer jo ikke nogen bund, for et flertal kan som altid lave det om, alt efter hvad man ønsker.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-11-11:
Den sikrer i det mindste en bund, så længe den gælder.
Men så er det klart, at hvis der er nogen, der kommer og laver den om, sikrer den ikke længere en bund.
Men jeg ville i virkeligheden også gerne, når jeg nu har chancen, anholde ordførerens opfattelse af, at innovation derude i den offentlige sektor kun sker, hvis man føler sig presset til det.
Jeg kan komme i tanke om massevis af steder, hvor innovation har skabt væsentlig bedre vilkår for borgere, for patienter.
Eller for den sags skyld i forbindelse med teknologi, hvor f.eks. glukosesensorer er et fantastisk middel i forhold til diabetespatienter, men regionerne har ikke råd til at bruge det, selv om det er en fantastisk teknologi, der giver patienterne et bedre liv.
Så det er jo i virkeligheden tegn på det modsatte, ordfører, at man faktisk godt kan innovere derude, men man skal bare også have råd til at bruge det.
Andreas Steenberg (RV), 2021-11-11:
Jeg er enig i, at innovation kan komme på mange områder, men jeg tror også, at hvis man på en sygehusafdeling ved, at der næste år kommer 100.000 ekstra patienter med f.eks. galdesten, så sidder man og tænker på, hvordan det kan gøres billigere, for det kunne så eksempelvis frigive nogle penge til psykiatrien.
Men hvis man har indtryk af på forhånd, at man bare får en til en lige præcis med alle ekstra patienter, er det ikke sikkert, at man kigger på, hvordan man kan gøre det billigere for at frigive penge til psykiatrien et andet sted i sundhedsvæsenet.
Det er derfor, jeg synes, det er klogt at sidde hvert eneste år og afveje, hvad man synes er vigtigst at bruge penge på, og hvor der også kan høstes nogle gevinster.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det.
Altså, vi har kommuner, som selv effektiviserer på de grundlæggende kernevelfærdsområder, og nu får de så bare flere penge, som de kan inddrage i en pulje.
Andreas Steenberg (RV), 2021-11-11:
Jamen det er jo rigtigt, at når man bevilger penge til kommuner, også med den her lov, kan man ikke vide sig sikker på, hvad kommunerne bruger pengene til.
Jeg ved jo at hr. Lars Boje Mathiesen – vi er begge fra Aarhus – har ført rigtig meget kampagne på, hvad han synes at Aarhus Kommune bruger af forkerte penge.
Så det er jo rigtigt, at man ikke kan vide, hvad pengene bliver brugt til.
Og det er jo heller ikke sikkert, at den enkelte borger oplever, at vedkommendes velfærd stiger, fordi pengene vil blive brugt til nogle andre mennesker, der har brug for velfærd.
Så det kan man ikke vide sig sikker på; nej, vi kan ikke detailstyre hver eneste borgers møde med velfærdssamfundet herindefra, og det skal vi heller ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Nej, absolut ikke.
Et af de forslag, som vi har haft i Nye Borgerlige, er at lade pengene i højere grad følge borgeren på de helt grundlæggende velfærdsområder, således at borgeren får større valgfrihed, med hensyn til om det er det offentlige, det private, eller hvem man har lyst til at bruge – men også for at sikre en ensartethed for fru Jensen i Hirtshals og fru Jensen i Horsens og fru Jensen i Herlev, altså at det er de samme midler, der følger med.
Det vil jo reelt set lægge en bund, så man er sikret, at der kan leveres i hvert fald et minimum af service derude.
Andreas Steenberg (RV), 2021-11-11:
Men altså, jeg synes, det skal være muligt, at man f.eks. i Herlev vælger at sige, at man gerne vil bruge flere penge på børn, end de har valgt at gøre det i Helsingør, hvor de så har valgt at bruge penge på noget andet.
Den mulighed synes jeg der skal være, for på den måde skal vi jo have vores lokale demokrati, hvor dem, befolkningen har valgt til byråd og regionsråd, kan få lov at foretage de prioriteter, de af vælgerne har fået mandat til at foretage.
Så derfor kan vi ikke ensarte velfærden herindefra, og det skal vi heller ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Vi bliver nok ikke enige om det politiske, men lad det nu ligge.
For det her vedrører det der med uærlighed eller ærlighed i det, man fremlægger.
Jeg undrer mig over noget i det her lovforslag, og jeg vil godt prøve at høre ordførerens holdning til det.
I det sammenfattende skema står der, hvilke økonomiske konsekvenser det her potentielt kan have for erhvervslivet, og der står nul – og det undrer mig, for man kunne jo godt forestille sig en situation, hvor vi har tilbagegang i økonomien, nedgang i bnp, men hvor vi har den her velfærdslov inde over, så der skal tilføres penge på det her område, og det skal man jo så sandsynligvis gøre ved enten at forøge gælden eller opkræve øgede skatter.
Og du kan ikke blive ved med at øge gælden, så derfor skal du øge skatterne – så det ville jo sandsynligvis også give en øget belastning for erhvervslivet.
Så jeg undrer mig over, hvordan man kan fremsætte det her forslag og så sige, at det har nul konsekvenser og altid vil have nul konsekvenser for erhvervslivet.
Det kan man jo reelt set ikke garantere, i hvert fald ikke, som jeg kan se det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-11-11:
Tak for det.
Når ordføreren siger, at finanslove aftaler vi, som vi plejer at gøre, en gang om året, og at vi laver aftalerne med kommunerne og regionerne, kan jeg jo ikke lade være med at spørge ordføreren, om det virkelig kun er ude i samfundet, man skal være innovativ, eller om der også godt kunne rykkes noget innovation herind i vores måde at tænke tingene på.
Et er i hvert fald, at kommuner og regioner i meget svær grad endda efterlyser noget mere forudsigelighed i forhold til fremtiden.
De ved, der kommer flere og flere ældre, de ved, der kommer flere og flere børn, og det er en kæmpe trussel for rigtig mange kommuner og regioner, hvordan man skal overkomme det.
Så kunne det ikke godt give mening med sådan en lov som den her i det mindste at sige, at vi sørger for en bund under økonomien, i forhold til at vi godt ved, at der kommer flere ældre.
Det er jo ret evident, kan man sige.
Og vi forventer også, at der kommer forholdsvis flere børn, fordi der heldigvis er mange unge, der har lyst til at få børn igen.
Så det er selvfølgelig udgifter, der skal afholdes.
Giver det ikke rigtig god mening?
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Jeg kan godt forklare teknikken.
Teknikken i det er, at den danske økonomi er så stærk, at den her lillebitte bund under velfærden, som den her velfærdslov indebærer – at man så at sige bare holder skindet på næsen, i takt med at vi bliver flere unge og ældre – er der så rigeligt plads til i den danske økonomi, også når vi ser på de neutrale fremskrivninger, som man laver i Finansministeriet.
Og det er jo baggrunden for, at der bliver skrevet, som der bliver gjort.
Det er jo derfor, at der er skrevet, som der er gjort, i det her lovforslag.
Ambitionerne burde være meget højere, og det ville der også være råd til i forhold til de neutrale fremskrivninger, som jeg redegjorde for i min ordførertale.
René Christensen (DF), 2021-11-11:
Ja, fuldstændig.
Men det er bare ikke den diskussion, vi har i dag.
Hvis man kigger på loven, er det reelt ikke en velfærdslov; så er det en udgiftslov, hvor man lægger en bund under, hvad udgifterne skal være.
Og det er ret problematisk, at man måler velfærd på, hvor mange penge man bruger.
Men man kan jo godt bruge mange penge og have en dårlig service.
Altså, vi skal måle meget mere på produktet, altså på kvaliteten.
Vi vil have dygtige skolelærere, vi vil have dygtige sosu-assistenter osv.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Jeg er lidt nysgerrig, for vi har allerede verdens højeste skattetryk, og det offentlige forbrug har jo historisk set været stigende, også mere end det demografiske træk.
Hvordan kan det så lade sig gøre, at vi har den situation derude, som ordføreren beskriver, hvor en fjerdedel af de ældre ikke synes, at de får ordentlig ældrepleje, og hvor ordføreren er utryg ved at aflevere sine børn, fordi der ikke er nok pædagoger til at tage imod, og hvor psykisk syge ikke kan få hjælp?
Altså, det burde ikke kunne lade sig gøre, hvis vi snakker om at bruge penge, for der er blevet brugt rigtig, rigtig mange penge til et stigende offentligt forbrug i alle de år, som også ofte har været mere end det demografiske træk.
Så er det ikke også udtryk for, at man har brugt pengene forkert?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg faktisk synes, at i hvert fald i den institution, mine børn går i, er pædagogerne nogle sande helte.
Altså, jeg synes, det er fuldstændig vildt, hvad man kan overkomme.
Men jeg tror, vi er mange – og jeg ved også, at min kollega, som er sundhedsordfører, jo også har haft det tæt inde på livet – der ved, hvad det vil sige at have en forælder på et plejehjem, hvor man synes, at det, der foregår, på ingen måde er i orden.
Og sådan tror jeg vi er mange der har oplevet det, og så har vi så forskellige politiske svar på, hvad der skal gøres ved det.
Jeg vil gerne komme ordføreren i møde på den måde, at jo, vi bruger pengene forkert mange steder.
Noget af det er detailstyring, der ikke giver mening, og noget af det er bureaukrati og minuttyranni og alt muligt andet.
Det har vi jo diskuteret i mange år, og der er jo ikke nogen af os, der egentlig har fundet den gode løsning.
Jeg tror ikke, der er noget parti her i Folketinget, der har det som et ypperligt ønske, at vi bare skal have noget mere unødvendigt bureaukrati, som kan fjerne varme hænder i forhold til kolde.
Det tror jeg ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Men det er jo det, den her lov gør: Den tilfører jo bare flere penge uden at adressere, hvad pengene skal bruges på.
Og så kan vi stå om 2-3-4-5 år, og så er der brugt endnu flere penge, men vi har stadig væk de samme historier, som ordføreren selv siger der er.
Og det er derfor, at den her lov reelt set bare er en forbrugslov, hvor der ikke er nogen som helst forpligtelser på, hvad de her penge skal bruges på.
Man kunne jo lave en lov, som sagde, at pengene skal følge borgeren, så borgeren er sikret, i forhold til at de her penge, som man så fører ud, er sikret helt ud til de enkelte institutioner, helt ud til de enkelte plejehjem, og at de ikke bare går ind til kommunerne, som historisk set har vist, at når de får flere penge, så er en meget stor del af dem faktisk blevet brugt til øget centraladministration og ledelse.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Jamen hvis det kan få Nye Borgerlige til at stemme for loven, vil jeg meget gerne tale om, hvordan vi i højere grad kan øremærke pengene til velfærd.
Det er vi ikke.
Men jeg tror ikke, det er det, hr. Lars Boje Mathiesen vil eller ønsker.
Det her sikrer bare, at de økonomiske rammer er til stede for at opfylde det, som vi i hvert fald er nogle partier der siger vi vil, nemlig at sikre, at vores velfærdsniveau som et absolut minimum ikke går den forkerte vej, som vi har set igennem mange år.
Og så kan vi have forskellige ønsker om, hvor meget vi så skal investere i velfærden.
Men det er rigtigt: Det er en økonomisk ramme, og så må vi tage den politiske kamp inden for den om, hvad pengene skal bruges til.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Jeg synes, vi har lavet nogle gode finanslove sammen, gode aftaler, som gør Danmark grønnere, og som styrker Danmark – som giver os et Danmark, der er stærkere og mere retfærdigt.
Det synes jeg Radikale fortjener ros for.
Så vil jeg sige, at det jo er korrekt, som ordføreren også siger, at en lov kan ændres.
Det er derfor, vi så frygtelig gerne vil have en lov, der bliver vedtaget bredt med eksempelvis Dansk Folkeparti, med De Radikale og med andre partier, for så bredt som muligt giver størst stabilitet.
Så har jeg bare en enkelt bemærkning: Ordføreren får det til at lyde, som om vi med den her lov binder hinanden til, at der ikke må ske forbedringer, eller binder hinanden til, at tingene ikke fremadrettet kan gøres klogere ude i den offentlige sektor.
Det er ikke rigtigt.
Det binder vi ikke hinanden til.
Vi har jo også sammen lavet aftale om, at der skal laves besparelser på konsulentydelser, sådan at vi kan bruge pengene klogere.
Så der er ingen binding i den her lov, i forhold til at vi kan gøre tingene klogere.
Det syntes jeg er tværtimod vi skal blive ved med at diskutere med hinanden hvordan vi kan gøre i den offentlige sektor.
Andreas Steenberg (RV), 2021-11-11:
Jeg er selvfølgelig også enig i, at det udelukker man ikke et hundrede procent.
Men mon ikke der sidder nogle rundtomkring i velfærdssamfundet og tænker: Nå, men vi er jo på forhånd stillet i udsigt, at vi får nogle penge, så det her projekt med at prøve at gøre tingene lidt hurtigere og lidt smartere, bruge noget ny teknologi, behøver vi ikke, for vi har på forhånd fået lovning på ekstra penge.
Mon ikke det er sådan, de fleste rundtomkring i samfundet vil tænke?
Det er i hvert fald det, der er vores frygt.
I hvert fald kan man ikke være sikker på det.
Derfor synes vi, det er klogt, at man diskuterer år for år, når man laver finanslov og aftaler med kommunerne og regionerne, hvordan vi indretter velfærdssamfundet bedst, hvad der er kommet af nye muligheder siden sidste år eller siden for 2 år siden, og ikke på forhånd siger, at vi bare gør det samme plus et par procent.