runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Venstres ordfører forsøger nu at gøre det til et spørgsmål om, at der findes få eksempler.
Det er normen!
Det er normen, når Ældre Sagen har undersøgt, hvad servicestandarderne er rundtomkring i kommunerne i dag.
I forhold til hvor ofte man kommer i bad, er det mest almindelige, at det kun er én gang om ugen.
Det er ikke bare at tale om en enkelt kommune her eller en enkelt kommune der.
Og det handler ikke om, at jeg underkender det arbejde, som medarbejderne i ældreplejen laver, for det er ikke dem, der bestemmer, hvad servicestandarden er, for det er givet af kommunen, og det er givet af, hvor mange penge man har til opgaven.
Det er fint, at der kommer flere penge, men der kommer massivt flere ældre, og det er derfor, det bliver normen derude i dag.
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Der foregår rigtig meget godt ude i ældreplejen, og vi har rigtig mange dygtige mennesker ansat, som hver evig eneste dag går på arbejde og yder en på alle måder prisværdig indsats.
Men vi har også set eksempler på ældre, som har ligget for længe i sengen med en våd ble, eller ældre, der ikke får gjort ordentligt rent.
Jeg nævnte nogle eksempler i min ordførertale.
Ja, det har vi set eksempler på, og det er jo derfor, at bl.a. vi fra Venstres side sammen med de øvrige partier i regeringen, sammen med Dansk Folkeparti har sat det som mål at løfte barren, og det har vi jo gjort med finansloven, vi har gjort det med at prioritere en ældreminister, som jo ene og alene kerer sig om hele ældreområdet.
Vi har løftet den kommunale serviceramme med økonomiaftalen med KL for 2019, og alene med den aftale løftede vi servicerammen med 1,7 mia. kr.
Så vi anerkender da i høj grad, at der også er brug for økonomi, og at der er brug for et økonomisk fokus.
Det er jo derfor, vi år efter år sammen har prioriteret ældreplejen økonomisk.
Vi i Venstre fraskriver os på ingen måde ansvaret for danskernes velfærd.
Vi har omvendt løftet kommuners serviceramme med 2,5 mia. kr. Vi har med den seneste finanslov for 2019 løftet ældreområdet med 650 mia. kr.
Vi har år efter år prioriteret danskernes velfærd.
Vi har løftet ældreområdet med ...
Undskyld, det var en fortalelse – det går vildt for sig, man kan godt lade sig rive med af debatten.
Men bottom line er, at vi fraskriver os intet ansvar.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Altså, kommunerne træffer jo ikke deres beslutninger og deres prioriteringer i et tomrum.
Senest er det kommet frem, at under den nuværende regering har man underfinansieret velfærden med 4,4 mia. kr., og det er altså mange penge både først og sidst på måneden, og også når det kommer til ansvaret for vores ældreområde.
Så jeg vil bare spørge Venstres ordfører: Anerkender Venstres ordfører slet ikke, at kommunerne selvfølgelig er afhængige af, om vi har en regering, der vil lade tilstrækkeligt med penge følge med det stigende antal ældre, det demografiske pres, og det, at der kommer flere børn?
Det er jo ikke nok, at der kommer lidt flere penge, hvis der kommer markant flere ældre, og det er jo det, vi kigger ind i.
Så skal den her nye antidjøf-snak forstås sådan, at Venstre ikke længere anerkender det demografiske træk, som Finansministeriet udregner det?
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Det, jeg sagde, i min ordførertale, var, at man ikke alene skal lade økonomien styre af djøf'ernes excelregneark.
Det var det, jeg sagde.
Jeg kan godt sige til den socialdemokratiske ordfører, at jeg også bliver umådelig trist, når jeg ser eksempler på, at der er kommuner, der føler sig kaldet til at spare på ældreplejen.
Særlig set i lyset af, at regeringen jo har løftet området, som jeg nævnte i min ordførertale.
Med finansloven for 2018 var ældreområdet det område, som fik tilført flest velfærdskroner, om man så må sige.
Jeg har også nævnt, at vi har løftet sundhedsområdet – det er løftet – med 5,5 mia. kr. eller mere end 5,5 mia. kr., siden Venstreregeringen trådte til i 2015.
Så jeg bliver da ærgerlig, når man ude i kommunerne prioriterer på den måde.
Og det er jo vigtigt at holde fast i, at det er en kommunal prioritering, hvordan man bruger midlerne derude.
Men vi har i høj grad understøttet den kommunale økonomi med midler fra Christiansborg til klippekortsordninger, værdighedsmilliarder og jeg kunne nævne mange andre initiativer.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Og den gode historie er jo netop med i det, ordføreren nu kalder regneark og noget værre djøfferi, selv om det kommer fra Finansministeriets regnemaskiner, som regeringen også selv baserer sin politik på.
Altså, vil ordføreren ikke bare bekræfte, at når Finansministeriet regner ud, hvad der er behov for i forhold til demografien, så kigger man på sund aldring, man kigger på effektiviseringer i den offentlige sektor?
Det her ting er regnet med, og derfor er det opfundet til lejligheden, når ordføreren begynder at bruge tiden på at sætte spørgsmålstegn ved det.
Det må ordføreren meget gerne bekræfte.
Og så vil jeg bare sige til ordføreren sådan helt fredsommeligt: Altså, ja, selvfølgelig bliver der brugt flere penge på velfærd.
Der er kommet lige så mange flere ældre, som jeg tror svarer til hele Herning – sådan synes jeg der var nogen der stillede det op.
Men det, vi ser lokalt, er jo, at kommunerne hvert eneste år, når de skal lave budgetter, må spare.
Og derfor vil jeg bare sige, at med den her nyfundne tro, som Venstres ordfører har fået, på, at man bare kan gøre tingene smartere, kan vi så få nogle eksempler, som kommer til at bone ud?
Altså eksempler på, hvad man kan gøre smartere i morgen, end man kan i dag.
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Nu siger ordføreren, at flere ældre kræver flere penge.
Jeg tror ikke, at man sådan bare fuldstændig ud i det blå kan lave sådan en en til en-sammenligning.
Jeg tror, der er rigtig mange ting, man skal tage højde for.
Jeg nævnte faktisk et par af dem i min ordførertale.
Det handler om bedre ledelse, det handler om styring, det handler om tilrettelæggelse, men det handler også om, hvordan man f.eks. ibrugtager ny velfærdsteknologi.
Og så skal man ikke glemme, at ja, der bliver flere ældre, men flere ældre er sundere gennem længere tid af livet.
Det betyder, at plejebehovet, plejetyngden ikke nødvendigvis er den samme som den, vi kendte for bare måske 5 eller 10 år siden.
For heldigvis lever vi længere, men vi er også sundere i længere tid af livet.
Det er jo den gode historie.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Men jeg underkender sådan set ikke det, regeringen har prioriteret, men jeg tænker, at hvis vi også i fremtiden skal sikre, at borgerne får den nødvendige hjælp, bliver vi jo nødt til at tage højde for, at flere og flere ældre også kræver flere og flere penge.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Jamen jeg tror også, at ordføreren opfattede ironien i det, altså at det var lidt meget at bede om, at danskere trygt kan gå deres alderdom i møde, men at vi kan sørge for en tryg ældreomsorg.
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det billede, som Venstres ordfører tegner af, hvordan dagligdagen er for mange ældre, var troværdigt; det her med, at mange af de ældre, som er for svækkede til selv at klare rengøringen, lever med, at der er mange nullermænd og krummer og for nogles vedkommende også decideret beskidt i deres hjem.
Vi har også set en udvikling, hvor det faktisk på ganske få år er blevet normen.
I mere end halvdelen af landets kommuner får man tilbud om kun at komme i bad én gang om ugen, hvis man ikke selv kan klare det, og det siger jo noget om, at til trods for at der er tilført midler – det anerkender jeg der er – så er det beløb bare slet, slet ikke fulgt med det behov, som der er derude.
Det skyldes jo det forhold, at der bliver flere og flere ældre i det her land, også flere og flere ældre, som har brug for hjælp til at kunne klare at komme i bad, få gjort rent, få købt ind, komme ud osv. Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge, om Venstres ordfører ikke anerkender, at vi slet ikke kan følge med det behov, der er derude i dag, og at det er derfor, virkeligheden ser ud, som Venstres ordfører beskriver det, når man besøger nogle af de ældre, som ikke selv kan klare rengøring, bad osv.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-14:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Vi er i Dansk Folkeparti jo ligesom ordføreren selv meget bekymret for nogle af de ting, der sker, også på sundhedsområdet.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg vil spørge Liberal Alliances ordfører, for i Liberal Alliance jo taler man meget om, at det offentlige skal køre længere på literen.
Det er ikke i sig selv noget ønskværdigt, og jeg ved ikke, om Liberal Alliance ønsker nulvækst eller decideret minusvækst i den offentlige sektor, men det kan ordføreren måske lige opklare.
Men jeg vil spørge helt konkret til de her 3.700 færre fuldtidsansatte i ældreplejen: Er det set med Liberal Alliance-briller en god udvikling, at vi siden Lars Løkke blev statsminister har fået 3.700 færre fuldtidsansatte i ældreplejen?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Lige præcis de to skattelettelser giver måske ikke isoleret set flere penge til de ældre, og sådan vil der være mange ting.
Hvis man piller en enkelt ting ud af konteksten, vil lige præcis den lille ting måske ikke have direkte indvirkning på noget andet.
Men kigger man på den samlede pakke, hænger det sammen.
Men der er også en anden ting med skattelettelser: Det handler om ren og skær retfærdighed og misundelse.
Vi vil gerne komme det her til livs.
Fordi nogle måske har løbet en stor økonomisk risiko, har arbejdet en vis legemsdel ud af bukserne og dermed har fået råd til at købe en båd, så skal man ikke særbeskattes af det, fordi nogle andre er misundelige over det.
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Så vil ordføreren måske også være så venlig at forklare mig, hvordan det så er, at vi får mere velfærd, f.eks. til de ældre, ved at skatten nu er blevet sænket på lystyachter og privatfly.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Som jeg lige har forklaret en gang, er lavere skatter og bedre velfærd ikke hinandens modsætninger overhovedet.
Hvis der skal være råd til velfærd fremover, kræver det vækst i det private erhvervsliv.
Det eneste sted, der kan komme penge fra til velfærd, er fra det private erhvervsliv.
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Jeg får bare lyst til at spørge Liberal Alliances ordfører: Synes fru May-Britt Kattrup helt ærligt, at det er en bedre prioritering at bruge penge på f.eks. at lette skatten på privatfly og lystyachter end på ældreområdet?
Men det må jo være et udtryk for, at det synes man faktisk er en bedre måde at bruge pengene på.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg blev også lidt bekymret over, at ordføreren sådan lød, som om hun var ved at aflyse den politiske ambition om, at vi også kan arbejde med tryghed og bør gøre det – ja, det var lige før, jeg var ved at tage på juleferie – ikke mindst set i lyset af, at ordføreren jo selv peger på, at når vi bliver ældre, bliver vi også sygere.
Det følger bare med alderdommen, at der kommer noget til os, og det betyder også, at flere mennesker får brug for sygehuset, og at flere mennesker ender med at få brug for pleje og omsorg, specielt når vi også bliver flere og flere ældre.
Demografien siger, at lige foran os venter der rigtig, rigtig mange ældre over 80 år, og vi skal kunne tage hånd om dem.
Så derfor vil jeg selvfølgelig også bare spørge ordføreren, om ordføreren tænker, at ambitionen i forhold til at sikre, at økonomien følger med den demografiske udvikling, ikke burde være et udtryk for, at man bliver nødt til at gøre det for at følge med den demografiske udvikling.
Jeg tror, der er langt til 26 mia. kr. til ældreområdet i den her regeringsperiode.
Er det ikke nogenlunde det beløb, som Liberal Alliances formand praler med at man har givet til skattelettelser i den her regeringsperiode?
For det er netop rigtigt, som ordføreren siger, at det jo er en prioritering.
Man kan vælge at bruge pengene til skattelettelser, eller man kan vælge at bruge dem til velfærd, og velfærd handler også om at imødese, at den demografiske udvikling altså forudsætter, at vi også kan afsætte flere penge.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Det er da helt klart, at vi tager højde for den demografiske udvikling.
Da vi gik til valg sidste gang, var Liberal Alliance faktisk det parti, som havde afsat flest penge til demografisk udvikling, 26 mia. kr., og de var vel at mærke finansieret, hver en øre.
Så vi har i høj grad øje for den demografiske udvikling, og det er også derfor, vi har medvirket til, at den her regering har prioriteret ældreområdet så højt, som vi har.
Vi erkender klart, at der mangler bl.a. sosu-assistenter, og at vi har en udfordring der, er der ingen tvivl, men der er heller ingen tvivl om, at man altså ikke sætte det her en til en.
Når de her opgørelser bliver lavet over, hvor mange der mangler både af personer og af investeringer og indsatser, medregner man hele tiden kun den ene side i fremskrivningen.
Man medregner kun, hvor mange ældre der kommer, men man medregner ikke udviklingen i teknologisk innovation, i smartere arbejdsgange, i sund aldring.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Det her er jo et tilbageblik på, hvad er sket i antallet af fuldtidsansatte, fra Lars Løkke blev statsminister og til i dag.
Så der er sådan set ikke så meget fremskrivningsusikkerhed.
Der kan man se, at det er 3.740 færre fuldtidsansatte i vores ældrepleje, og det vil jeg bare gerne spørge om, altså, om Liberal Alliance gerne vil have en lavere vækst i den offentlige økonomi end den, vi har.
Mener Liberal Alliance, at vi skal have nulvækst eller decideret minusvækst?
Som det andet: Mener Liberal Alliances ældreordfører, at det er positivt, at der er kommet 3.700 færre fuldtidsansatte i vores ældrepleje, siden Lars Løkke blev statsminister, jo bl.a. med Liberal Alliances støtte?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-14:
Jeg har ikke set den opgørelse, og jeg ved ikke, om den kun omfatter sundhedspersonale, eller om den også omfatter administrativt personale på området og gartnere, og hvad der ellers kunne medregnes.
Så det ved jeg ikke.
Det, som der er vigtigt, er, at der på fagområdet er det personale, der skal være.
Og selv om Liberal Alliance gerne ser, at vi laver en effektivisering af hele den offentlige sektor, går den effektivisering på det administrative og ikke på de varme hænder.
Så det er det, vi ønsker.
Der skal være de varme hænder, som der skal være.
Det er helt rigtigt, at vi er meget stolte over at have lettet skatterne for over 20 mia. kr., og det var nok ikke sket, hvis Liberal Alliance ikke havde været en del af regeringen.
Det er vi rigtig, rigtig glade for.
Med hensyn til de 26 mia. kr. til demografisk udvikling vil jeg sige, at var hele vores plan blevet gennemført, havde de 26 mia. kr. også været der.
Men desværre har vi heller ikke 90 mandater alene.
Og med hensyn til det her med at sætte skatten ned eller sørge for bedre velfærd, er det jo igen og igen den fuldstændig forkerte præmis, for det er ikke enten-eller; det er både-og.
Faktisk er det hinandens modsætninger, for hvis ikke vi får sænket verdens højeste skatteniveau, vil der ikke være vækst og velstand og råd til velfærd fremover.
Tak for det.
Jeg og Liberal Alliance mener, at det skal være nemt og ubureaukratisk både at starte og drive en virksomhed i Danmark, og derfor er ivs-selskabsformen, de såkaldte 1-kronesvirksomheder, i bund og grund en rigtig god idé.
Imidlertid viser en rapport fra Erhvervsstyrelsen, at der er langt flere konkurser og tvangsopløsninger blandt disse ivs'er, og at der er store restancer til det offentlige.
På den anden side bidrager ivs'erne også til samfundet, og deres omsætning og beskæftigelse er steget relativt mere end ApS'ernes.
Så alt taler for, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at gøre det lettere at starte og drive virksomhed i Danmark.
Derfor ønsker jeg ikke at afskaffe ivs'erne, så længe vi ikke har noget andet at sætte i stedet.
Hvis vi blot afskaffer ivs'erne, gør vi det sværere og ikke nemmere at starte virksomhed i Danmark.
Hvis vi derimod samtidig f.eks. nedsætter kapitalkravet til ApS'er, gør vi en anden indsats for at gøre det nemmere at starte virksomhed.
Det ønsker jeg, og det har regeringen foreslået.
Det er ikke en optimal løsning.
Det er problematisk, at svindlere får lov at diktere vilkårene for især iværksættere i Danmark.
Jeg havde hellere set ivs'erne fortsætte, men pragmatisk set lader der p.t. ikke til at være optimale løsninger til rådighed.
Vi støtter derfor regeringens løsning, og det betyder også, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-18:
Det synspunkt er jeg jo grundlæggende hundrede procent enig i.
Jeg er jo om nogen kæmpe tilhænger af fri konkurrence.
Det er det, der driver innovation og forretningsudvikling og banker priserne ned og skaber de bedste muligheder for os som forbrugere.
Men jeg er jo ikke tilhænger af, at nogle vinder i konkurrencen ved at snyde på vægtskålen; det er vi fuldstændig enige om.
Og derfor er det vigtigt, at vi slår ned på dem, der snyder på vægtskålen og ikke overholder de fælles regler.
For det er fuldstændig korrekt, at det er de lovlydige virksomheder, der bliver klemt først af dem.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-12-18:
Nu har ordføreren jo sagt, ligesom andre ordførere, at det skal være nemt og billigt at være iværksætter.
Men skal det ikke også være nemt og billigt at være succesfuld lovlydig iværksætter?
For det er jo dem, der betaler.
Jeg ved ikke, hvilke af de selskaber der er på den gode eller den dårlige side; det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Men vi kan bare se, at der er nogle, der overholder lovgivningen, og andre, der ikke gør det.
Og der er det altså et kæmpe skisma, hvis vi har en regering her i Danmark, som tilsyneladende lader tiden gå og lader endnu flere iværksætterselskaber blive stiftet med det til følge, at milliardgælden vokser.
Altså, vi har rundet 1 mia. kr., som man har tabt i forbindelse med moms og skat, og der er det altså forkert, at det er de lovlydige, der kommer til at betale for de ulovlige.
Loven her blev vedtaget tilbage i 2013 med virkning fra 2014.
Man har jo i flere år kunnet se skiftende ministre glæde sig over med pressemeddelelser osv., at iværksætteri blomstrer i Danmark.
Der måler man det sjovt nok på antallet af nyetablerede selskaber og sådan nogle ting.
Mener ordføreren ikke, at det er at pynte sig med nogle blomster, der ikke er særlig smukke?
Nu nævner ordføreren selv hyrevognsansøgninger.
Hvis man kigger på det antal hyrevognsansøgninger, der har været alene i 2018, kan man se, at man der rundede 2.400 ivs-selskaber, som har søgt om hyrevognstilladelser i kongeriget Danmark.
Er det iværksætteri?
Det er ulovlige selskaber, der hugger over 1 mia. kr. i statskassen med moms og skyldige afgifter, og samtidig ligger der en kæmpe sagspukkel ovre i Erhvervsstyrelsen, hvor man sidder og skal tvangslikvidere noget, der ligner 5.000 selskaber, alene siden 2014.
Er det virkelig et liberalt partis politik, at vi skal have sådan en gang sjusk i Danmark, som koster så mange, mange millioner kroner?
Thomas Jensen (S), 2018-12-18:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Hans Kristian Skibby i, at svindel inden for et år skal vi jo ikke kommende halsende efter.
Det skal vi forebygge, og derfor er noget af det, Socialdemokratiet vil bære med ind til forhandlingerne hos erhvervsministeren og justitsministeren, at vi skal sørge for, at vi allerede ved oprettelsen skal begynde at sortere de brodne kar fra.
Spørgerens eget eksempel med en enkelt person, der opretter 100 taxaselskaber, er jo sådan noget, hvor der godt, hvis man indrettede it-systemet rigtigt, kunne være kommet et rødt flag op med det samme, og så kunne man forebygge, at vedkommende oprettede de 99 sidste selskaber – og så fremdeles.
For folk, der er konkursryttere, folk, der har begået økonomisk kriminalitet, bør det være sådan, at der kan komme et flag op, sådan at man ikke bare kan oprette et iværksætterselskab og begynde at snyde det offentlige og andre virksomheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-12-18:
Jeg anerkender selvfølgelig Alternativets tilgang, nemlig at iværksætteri i forhold til den her type selskabsdannelse også kan være en form for rugekasse for efterfølgende succesrige virksomhedsejere.
Altså, det nyeste tal viser jo, at 13.950 ivs-selskaber enten er tvangsopløst eller under tvangsopløsning eller er gået konkurs eller under konkurs.
Det er hvert fjerde ivs-selskab, siden stiftelsen begyndte tilbage i 2014.
Det er den ene side, og den anden er så, at vi kan se, at de i Erhvervsstyrelsen sidder og skal bruge tid og ressourcer på at gå de her 14.000 selskaber igennem, med en kæmpestor arbejdsbyrde til følge.
Og i forvejen har personalet jo store problemer med at få bugt med de sagspukler, der er.
Så har Alternativet noget bud på, hvad det så er, der skal ske?
For hvis man bare står hernede og siger feel good og ja, ja, ministeren må lige indkalde til et lille kaffemøde, så synes jeg ikke, det er godt nok fra Alternativets side.
For vi har jo rundet et tab på 1 mia. kr., og for hver måned, der går, taber vi endnu flere millioner på moms og skatter og afgifter.
Det må man da for søren gøre noget ved.
René Gade (ALT), 2018-12-18:
Jeg gentager bare helt kort, om ordføreren også er enig i, at samtlige partier, der har ytret sig, er enige i kritikken, og derfor gerne vil gøre noget ved problemet.
Det var det ene, og det sidste spørgsmål er så: Der er jo nogle iværksættere, og mange her i Danmark, der har svært ved at kaste sig ud i iværksætteriet, fordi man har det så godt.
Vi har et ret godt samfund på mange måder.
Derfor er der nogle gange den her barriere med, at man er bange for usikkerheden og hæftelsen.
Hvis man nu kommer de brodne kar til livs, er det så ikke rigtigt, at ivs'erne faktisk bidrager til at sænke den barriere for iværksættere?
Anders Johansson (KF), 2018-12-18:
Tak for det.
Jeg vil godt indledningsvis takke Dansk Folkeparti for at rejse den her debat.
Det er en vigtig sag, synes jeg.
I Det Konservative Folkeparti er vi jo på lange stræk enige med forslagsstillerne.
For der er for mange sager med ivs'er, som skylder penge til det offentlige eller andre kreditorer for den sags skyld, og der er også for mange sager med ivs'er, som bliver tvangsopløst.
Det giver store omkostninger for det offentlige, det er et helt urimeligt misbrug, og jeg synes også, det er ærgerligt, når man egentlig med en god intention prøver at gøre det nemt at være iværksætter, at det så på den måde bliver misbrugt.
Men det er nu engang sådan, at vi skal svig og svindel med de offentlige kasser til livs, og når man kun skal sætte 1 kr. på højkant, bliver det simpelt hen for let og for billigt at snyde.
Så trods de gode intentioner må vi konstatere, at 1-kroneselskaberne ikke er en god løsning samfundsmæssigt.
Vi er så imidlertid uenige i, at den rigtige løsning blot er at afskaffe selskabsformen.
For det er også vigtigt, at der er den rette balance, hvor der på den ene side stilles den rigtige sikkerhed – og det skal være mere end 1 kr. – men på den anden side skal det også være nemt og relativt billigt at kunne stifte et selskab og være iværksætter.
Så det er den balance, vi skal have fundet.
Derfor kan en afskaffelse af ivs'er efter vores opfattelse ikke stå alene, uden at man f.eks. også sænker kapitalkravet for aps'er, således at det bliver et attraktivt og tilgængeligt alternativ for iværksætterne.
Det synes jeg må være det oplagte svar på problemerne, hvor vi får skabt en bedre balance mellem forpligtelserne for selskabsstifteren og tilgængeligheden for iværksætteren, og en forhandling om det indgår vi meget gerne i.
Men en ensidig afskaffelse kan vi ikke støtte.
Så vi kan heller ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi sådan set er meget enige i mange af de intentioner, der ligger bag.
Så jeg vil bare lige slutte af med at takke hr. Hans Kristian Skibby for beslutningsforslaget.