runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Tak, hr. formand.
Lovforslaget her adresserer, at der hvert år forsvinder alt, alt for mange danske pas.
Det kan der være mange årsager til – nogle misbruger dem, fordi de ikke har ret til at bruge dem, og det er jo især den problemstilling, vi prøver at løse her.
Det er vurderingen fra Politiets Efterretningstjeneste af de problemer, der er med de her såkaldt bortkomne pas, der dukker op de mærkeligste steder, at look-alike-svindel kan udgøre et sikkerhedsproblem for Danmark.
Det er noget, som Frontex også bakker op om.
Så vi er rigtig glade for, at regeringen løfter den her problemstilling og i hvert fald forsøger at løse en del af problemstillingen.
Sverige er også blevet nævnt som et land, hvor man har gjort noget lignende.
Når det er sagt, er vi meget bekymrede over den del af forslaget, der handler om at sikre hjemmel til, at personer, som er født i Palæstina, dvs. Gaza, Vestbredden og Østjerusalem, kan få det anført i passet.
Et lignende forslag blev nemlig behandlet i 2019 – dengang hed justitsministeren Søren Pape Poulsen – og Rigspolitiet oplyste dengang, at det var deres faglige vurdering, at det ville være forbundet med en række ulemper at indføre yderligere valgmuligheder i forhold til angivelsen af fødselsregistreringssted særskilt på pasområdet.
Bl.a. ville en sådan ordning indebære, at fødselsregistreringsstedet ikke altid var ens angivet i pas og i CPR.
Og det er jo altså vigtigt, fordi det hænger sammen med, at der i forhold til oplysningerne kan opstå tvivl om, hvorvidt borgeren også er den person, borgeren udgiver sig for at være.
Derfor vil vi i Konservative – og jeg tror, det er et fælles løfte fra de blå partier – gerne opfordre ministeren til, at denne del pilles helt ud eller som minimum behandles særskilt blandt de partier, der bakker op om det.
Resten af lovforslaget er vi positive over for.
Vi mener, det er til gavn for Danmarks Riges sikkerhed.
Tak for ordet.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Det er jo også en hurtig bemærkning fra mig.
Den sikrer gennemsigtighed, men altså også rettigheder for aktionærer.
Det er jo som bekendt lovgivning – eller det bliver det – i Danmark, men så også på Grønland.
Grønland er jo fornuftigvis ikke medlem af EU, og derfor skal vi altid igennem den her ekstra runde hernede.
Grønlands Landsting, forstår jeg, vedtog for 3 uger siden forslaget, og vi har jo den tradition her i Folketinget, at vi som oftest følger Landstingets beslutninger, så derfor kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Direktivet giver flere rettigheder til aktionærerne og giver øget gennemsigtighed, og det er godt med den slags minimumsbetingelser, som skaber tillid til grønlandske virksomheder.
Det er vel også derfor, forslaget bakkes op både af det grønlandske erhvervsliv og flertallet i Inatsisartut.
SF støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-11-09:
Tak for det.
Vores ordfører, hr. Christian Juhl, er stadig ikke til stede, og derfor fremfører jeg hans synspunkter.
Lovforslaget skal sikre, at EU's regler om fastsættelse af minimumskrav vedrørende gennemførelse af bestemmelserne, som går på identifikation af aktionærer, videregivelse af oplysninger og lettelse af udøvelse af aktionærrettigheder samt senere ændringer af forordningen, kan gennemføres i Grønland.
Landstinget vedtog den 20. oktober forslag til beslutning om, at Grønlands selvstyre tilslutter sig forslag til lov for Grønland om identifikation af aktionærer osv.
Grønland har hjemtaget størstedelen af erhvervsområdet.
En række områder inden for erhvervsområdet er imidlertid stadig under danske myndigheders kompetence, og det gælder netop selskabslovgivningen, som fortsat er et dansk ansvarsområde under danske myndigheder.
De nødvendige regelændringer, der har til formål at gennemføre reglerne om reelle ejere, omfatter en opdatering af en række anordninger, der sætter dansk erhvervslovgivning i kraft i Grønland, samt de tilhørende administrative forskrifter.
De berørte love, der vil blive opdateret svarende til de gældende danske love, er selskabsloven, lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, lov om erhvervsdrivende fonde, lov om fonde og visse forordninger, lov om finansiel virksomhed og hvidvaskloven.
Og hvis man i Grønland ønsker, at disse regler skal gælde i Grønland, kan Enhedslisten selvfølgelig tilslutte sig det.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Tak, formand.
Jeg vil også gøre det kort.
De tidligere ordførere har sagt det meget fyldestgørende.
Det er vigtigt for rigsmyndighederne i Grønland, også fremadrettet, at være rustet med de nødvendige redskaber til at forebygge og modvirke udbredelsen af covid-19.
Vi kan forstå, at det grønlandske parlament allerede har ophævet den samme ophørsklausul, som vi diskuterer her.
Dermed bakker Konservative op om lovforslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Tak for det.
Af hensyn til tilliden til de grønlandske virksomheders samhandel og de hensyn, der ligger bag EU-lovgivningen på det finansielle og selskabsretlige område, giver det rigtig god mening at harmonisere den grønlandske og den danske lovgivning på det her område.
I Venstre noterer vi os desuden også, at der i høringssvarene er et ønske fra det grønlandske erhvervsliv om, at vi laver den her harmonisering.
Vi kan derfor bakke op om lovforslaget, som vil give erhvervsministeren den rette bemyndigelse til at sætte det her arbejde i gang.
Vi ser frem den videre behandling.
Rosa Lund (EL), 2021-11-09:
Det er et vigtigt lovforslag, vi behandler her i dag.
Det er vigtigt, at vi får styr på svindelen med pas, så vi undgår misbrug og identitetstyveri, og så pas ikke havner i de forkerte hænder.
Det er vigtigt.
Men særlig vigtigt ved det her lovforslag er, at vi nu får slået fast, at man som palæstinenser har ret til at blive anerkendt som lige netop det, man er, nemlig palæstinenser.
Jeg ved, at hr. Christian Juhl fra Enhedslisten har brugt lang tid på at få overbevist et flertal herinde om, at det skulle være muligt.
Han kan desværre ikke være her i dag.
Det er vigtigt for alle mennesker at føle sig som en del af et fællesskab.
Det er vigtigt at føle sig anerkendt og set som den, man er.
Kultur og historie er vigtigt – det plejer vi alle sammen at være enige om.
Derfor er det vigtigt, at man ikke bliver diskrimineret, på baggrund af hvor man er født.
Desværre ser vi jo rundtomkring i hele verden mange befolkningsgrupper, der bliver undertrykt, og hvor det at være født af de forkerte forældre eller det forkerte sted i verden kan gøre livsbetingelserne og mulighederne for at leve et trygt og sikkert liv sværere.
Danmark anerkender, som flere ordførere også har været inde på, ikke Palæstina som stat, og selv om jeg ikke er enig i den officielle holdning, Danmark har her, så troede jeg faktisk, at mange flere herinde godt kunne blive enige om, at palæstinenserne selvfølgelig fortjener de samme rettigheder som alle os andre.
Selv om det er en lille ting, vi gør her, altså at man får lov til at skrive Palæstina i sit pas, så troede jeg faktisk at der var flere, der ville være enige i det.
Vi har i Danmark mange medborgere, der har et palæstinensisk ophav.
Det er borgere, der ligesom alle os andre går i skole, går på arbejde og er en del af det danske samfund.
Men der er ingen tvivl om, at man som palæstinenser oplever diskrimination.
Man bliver udsat for racisme, måske hadforbrydelser, man har begrænsede rettigheder, hvis man har været statsløs, og som mange andre undertrykte folk har palæstinenserne jo også oplevet, at de ikke kunne få registreret Palæstina som deres fødested korrekt i deres pas eller kørekort.
Jeg mener ikke, og Enhedslisten mener ikke, at vi skal medvirke til at fratage personer deres identitet, og vi skal ikke være med til at usynliggøre det palæstinensiske folk.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi nu efter mange års debat – det tror jeg hr. Christian Juhl kan skrive under på – i dag endelig behandler et lovforslag, der styrker palæstinensernes rettigheder og selvfølelse.
Jeg vil gerne have lov til at citere Nik & Jay, som har en sang, hvor de synger: Når min bedste ven han er fra Palæstina, så er det jo egentlig lidt lige meget med mine problemer.
Der burde ikke gå nogen skår af nogen herinde, når vi tager det her lille, men meget vigtige skridt for at hjælpe palæstinenserne med at give dem lov til at skrive deres fødested i deres pas.
Enhedslisten kan meget varmt støtte det her lovforslag.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Tak for det spørgsmål.
Jeg synes jo, det lykkedes for kort tid siden at lave en utrolig god aftale på landbrugsområdet, og her ved jeg godt, at vejene skiller lidt, men et meget, meget bredt flertal i Folketinget har lavet en langsigtet plan for dansk landbrug, som jeg synes rammer de svære balancer og dilemmaer, der er.
Så jeg kan henholde mig til den aftale, der allerede er indgået, og som jo også peger langt ind i fremtiden.
Så kan jeg sige, at jeg for mit eget vedkommende da i dag spiser mindre kød, end jeg gjorde tidligere, og jeg spiser også mindre kød, end jeg havde forestillet mig jeg ville komme til.
Så der er, tror jeg, gang i en mere grundlæggende forandring, også af vores forbrugsvaner, som selvfølgelig også er klimarelateret.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-09:
Vi har også et spørgsmål fra medlemmerne i de her spørgetimer, og der er en, der gerne vil spørge, om statsministeren mener, at vi skal blive ved med at opretholde den animalske produktion i Danmark i så stort et omfang, som vi gør i dag.
Det skader klima og miljø, ikke bare i landet, men også i regnskovsområder, det begrænser naturen, den store kødproduktion kompromitterer dyrevelfærden.
Samtidig siger en miljøvismand, at man kan skære en fjerdedel i det danske landbrug, uden at det har nævneværdige samfundsmæssige konsekvenser på lang sigt.
I andre lande arbejder man også med det, og i Holland kan man få statsstøtte til at afvikle f.eks. svineproduktion.
Så vores medlem vil gerne vide, om statsministeren vil være med til at skære i den danske kødproduktion.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-09:
Tak for ordet.
Når danskerne tager på ferie rundtom i verden, når vi ikke står i en pandemi, så er det jo nok de færreste af os, som egentlig tænker over, hvor heldige vi er at have det rødbedefarvede pas med os, og hvor stærkt et redskab det er, og hvor mange døre det åbner rundt i verden.
Vi har jo lige præcis med det danske pas en nøgle til store dele af verden.
Og det såkaldte Passport Index har faktisk år efter år det danske pas i toppen af listen over pas, som man nyder de størst mulige fordele med, og som giver videst mulig adgang til andre lande.
Det skal vi være glade for, men det betyder selvfølgelig også, at det danske pas er værdifuldt og er en eftertragtet vare.
Hvert år forsvinder der alt for mange pas, og det er desværre en tendens, som er stigende – pas, der jo i de forkerte hænder kan udgøre en sikkerhedsrisiko for Danmark og for alle de lande, som det danske pas giver adgang til.
Det skal vi tage alvorligt, for vi skal have en høj sikkerhed omkring det danske pas, så vi minimerer risikoen for, at det bliver misbrugt til ulovlige formål, og så vi fastholder den store tillid, som i dag er knyttet til det danske pas.
Det var også derfor, regeringen i august kom med udspillet »Det danske pas i sikre hænder«, som indeholder syv initiativer, som skal værne om vores pas.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, gennemfører nogle af de konkrete initiativer i udspillet, bl.a. de initiativer, som vedrører pasloven.
Med lovforslaget får vi bl.a. en begrænsning af, hvor mange pas en borger kan få udstedt inden for en periode, og det skulle jo gerne kunne føre til, at færre borgere mister deres pas.
Man har haft samme ordning i Sverige, og der har det ført til en markant nedgang i antallet af borgere, som søger om flere end tre pas i løbet af perioden.
Med lovforslaget kommer der også et krav til, at man, når man skal have fornyet sit pas, henter det nye pas ved personligt at møde op på kommunen.
Lovforslaget indeholder også en række yderligere ændringer, bl.a. tilvejebringer det et klarere hjemmelsgrundlag i forhold til den myndighedsudøvelse, som Udenrigsministeriet foretager på pasområdet, altså når danskere får udstedt et pas i udlandet på de danske repræsentationer.
Og så indeholder lovforslaget også en ændring af et bilag til CPR-loven, og det vil betyde, at borgere – og det har der været et stort ønske om fra en række borgere – nu vil kunne få registreret Palæstina, Østjerusalem, Vestbredden eller Gaza som fødested i CPR-registeret.
Samlet set er det et lovforslag, som indeholder mange vigtige initiativer, som skal styrke vores passikkerhed og beskytte det gode danske pas, og Socialdemokratiet støtter selvfølgelig lovforslaget.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2021-11-09:
Mange tak.
Vores rødbedefarvede pas betyder måske ikke ret meget i hverdagen, men med det følger jo faktisk en række rettigheder, og passet er en meget værdifuld størrelse.
Sikkerheden omkring vores pas er derfor også vigtig.
Som det er i dag, er passikkerheden desværre ikke helt i top, da alt for mange pas forsvinder, bliver stjålet, og der bliver forfalsket og videresolgt pas.
Tidligere ordførerkollegaer har redegjort for de tiltag, der skal styrke lige netop passikkerheden, og dem bakker vi i Radikale Venstre op om.
Og vi bakker også stærkt op omkring den del af lovforslaget, som gør, at man fremover igen vil kunne anføre Palæstina, Gaza, Vestbredden og Østjerusalem som fødested.
Og det gør vi, fordi der er rigtig mange mennesker, for hvem det har betydet, at en fornyelse af passet lige pludselig betød, at de nu var født i Israel eller i Mellemøsten.
En af dem er Hamed El-Beltagi, som udtaler: »Jeg går fra at være Hamed El-Beltagi, som er født den 5. marts 1946 i Gaza, Palæstina, til at være en eller anden araber, som er født et tilfældigt sted i det enorme område, vi kalder Mellemøsten.«
Det er ikke det eneste, at der så står anført Mellemøsten i nogle menneskers pas.
Der kan også stå Israel.
Der er lige præcis det her tilfælde med Hamed El-Beltagi, som jo er født i 1946, hvilket er 2 år før oprettelsen af staten Israel.
Derfor giver det rigtig god mening, at de mennesker, som er født i Palæstina, Gaza, Vestbredden og Østjerusalem nu igen kan anføre det.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Det bliver en sådan lidt påtaget diskussion, fordi Jordan jo er en stat.
Så hvorfor egentlig forstyrre en anden vigtig diskussion om, hvorvidt man kan skrive Palæstina på, ved så at nævne Jordan, som jo i dag er en anerkendt stat, og de mennesker, der bor i Jordan, og også de palæstinensere, der bor i Jordan, føler, at det er okay, at de skriver det.
Men man kan jo diskutere, hvor lang tid den palæstinensiske stat har eksisteret, men at det palæstinensiske folk eksisterer og definerer sig selv som folk, synes jeg er vigtigt.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Det vil så sige, at det er en særregel, vi nu laver i forhold til Palæstina, eller som SF ønsker at få lavet.
Jeg vil gerne have en bekræftelse af, at Palæstina aldrig nogen sinde i hele historien har været en stat.
Det er det første, jeg vil bede om.
Så er Palæstina jo også en underlig tingest, fordi Jordan faktisk var en del af det gamle Palæstina, som englænderne fik mandatområde til at køre, og de udskilte så senere Jordan.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Jeg tror ikke, at det er muligt sådan på forhånd at sige for al fremtid, hvilke områder som det ville være rimeligt på et tidspunkt at nå frem til, at her skal det sted, hvor de er født, anføres, fordi det i realiteten, som vi ser det med det palæstinensiske selvstyreområde, skal være en statsdannelse.
Derfor synes jeg ikke, at man nu kan sige, at der vil være nogle områder, hvor vi allerede nu siger, at det ville være en rigtig god idé at afskære andre.
Og så er der det særlig ømfindtlige ved Palæstina-Israel-konflikten, at netop på grund af de spændinger, der er, virker det helt unødig provokerende over for de mennesker, der er født i det, vi i dag definerer som Palæstina, at de ikke kan skrive det, men at der tværtimod skal stå Israel.
I SF er vi særlig glade for, at det nu med loven bliver muligt, at personer, som er født i Palæstina, kan få anført Palæstina, Gaza, Vestbredden eller Østjerusalem som fødested i CPR-registeret og dermed i deres pas.
Det er en vigtig sag, som jo bl.a. min kollega hr. Rasmus Nordqvist har kæmpet for længe, og som nu endelig bliver til noget.
Derfor ved jeg også, at hr. Rasmus Nordqvist meget gerne ville har stået her i dag, men han er altså til klimakonference i Glasgow.
Der er så meget, der skal ordnes.
Desværre har vi været vidne til en stigende tendens i antallet af danske pas, der bortkommer.
Faktisk kan Rigspolitiet berette, at mere end 310.000 pas er forsvundet siden 2010.
Alene i 2019 forsvandt over 33.000 pas, og ca. 5.400 af dem blev meldt stjålet.
Når det danske pas havner i de forkerte hænder, kan det muliggøre menneskesmugling, terror og andre former for kriminalitet.
Politiets Efterretningstjeneste vurderer, at misbrug af danske pas kan udgøre en fare for Danmarks sikkerhed, idet personer, der har lånt, købt eller snydt sig til et gyldigt dansk pas, kan rejse ind i Danmark, uden at politiet nogen sinde opdager det.
Og på den måde kan passvindel udgøre et element i organiseret kriminalitet og terrorisme.
Rigspolitiet har set nærmere på, hvem det er, der mister deres pas, og er kommet frem til, at 65 pct. af de personer, der får udstedt eller mister flere end tre pas, allerede er kendt i Kriminalregisteret.
Konklusion: Vi synes for det første, der er god grund til at få strammet reglerne; vi støtter de foreslåede opstramninger, der ligger her, og vi vil følge arbejdet med et nyt pasregister, som også sættes i gang.
Og for det andet glæder vi os over, at personer, som er født i Palæstina, langt om længe kan få anført Palæstina, Gaza, Vestbredden eller Østjerusalem i deres pas.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Vi har et par bemærkninger til et lovforslag, som i øvrigt generelt er ganske godt og helt nødvendigt.
Jeg fik faktisk lidt af et chok, da jeg så, at det i en 10-årig periode er 300.000 danske pas, der er forsvundet.
Det er altså 30.000 om året, og det tyder jo på, at man skal gøre et eller andet.
Det var i øvrigt også, mener jeg, Dansk Folkeparti, som i første omgang fremsatte et lignende forslag.
Derfor vil jeg sige, at det generelt er et godt forslag, som vi stemmer for.
Jeg har et par bemærkninger.
Det drejer sig om punkt 7, der handler om design, altså hvordan passet skal udformes.
Der bliver talt om en modernisering, ikke alene selvfølgelig af sikkerheden, men også i forhold til hvordan det tager sig ud, og der kunne jeg egentlig godt tænke mig en bekræftelse fra justitsministeren af, at vores Jellingsten, altså det, man kalder Danmarks dåbsattest, bliver i passet.
Det lægger vi meget vægt på.
Det er en af de ting, jeg gerne vil have en bemærkning om bagefter fra ministeren.
Så er der det her med Palæstina, som vi mener er et uheldigt forslag.
Jeg mener ikke, at vi skal ind i en situation, hvor vi giver mulighed for, at man kan få indført noget i sit pas, som ikke er et land, en stat.
Palæstina er jo ikke og har aldrig nogen sinde været en stat, så det virker forkert.
Det kan også skabe præcedens, tror jeg, i forhold til andre omstridte regioner.
Så er der nogle ting, som vi lagde vægt på, da vi i første omgang fremsatte vores forslag.
Det skal ikke bare sendes med posten.
Når jeg siger det, er det, fordi det også fremgår af bemærkningerne, at faktisk 200 pas forsvinder i posten hvert år.
Sådan er det.
Der synes jeg bestemt, at man skal være opmærksom på det.
Lad folk selv gå ned og hente det hos kommunen, og lad dem i øvrigt også få billedet taget hos kommunen, så de ikke selv møder frem med noget.
Det drejer sig om vores ønske om, at når man mister sit pas, så kan man inden for 10 år kun få ét nyt pas.
Ellers må man altså vente.
Det er temmelig umuligt, at man skulle kunne miste to pas.
Hvis man mister et pas, tror jeg, at man passer meget på, næste gang man får et nyt pas.
Regeringen spiller ud med, at det skal være tre pas i løbet af 5 år, og det synes jeg næsten er for let for dem, der har ondt i sinde, at omgå.
Selvfølgelig vil der være et eller andet galt, hvis man mister tre pas inden for 5 år.
Så er man meget sløset anlagt, eller også er man bare snu, og det er det sidste, jeg tror er tilfældet.
Så der er altså en hel række ting, som vi vil gå ind i i forbindelse med udvalgsbehandlingen, men generelt er vi, som jeg sagde i starten, tilhængere af lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-09:
Tak for det.
Forslaget, vi behandler i dag, drejer sig, i hvert fald hvad angår den første del af forslaget, om at styrke passikkerheden i endnu højere grad.
Det er, som den foregående ordfører har berettet om, sådan, at danske pas er særdeles attraktive dokumenter.
I de sidste år er der blevet stjålet eller i hvert fald bortkommet – det udtryk skal jeg nok bruge – over 300.000 danske pas, og det er alt for mange.
Det kan måske have lidt at gøre med, at de også er gode handelsvarer.
Det vil regeringen gøre noget ved.
Man vil styrke passikkerheden, bl.a. ved hjælp af personligt fremmøde ved afhentning af pas, en begrænsning på tre udleverede pas inden for en 5-årig periode, skrappere regler for folk, der er straffet for salg eller misbrug af pas og så andre omstændigheder omkring reglerne for pasudlevering i udlandet mod gebyr.
Det er alt sammen ting, som Venstre kan støtte.
Vi skal dog lige ind og kigge lidt nærmere på, hvad det er for et gebyr, man vil pålægge i forbindelse med udstedelse af pas ved de udenlandske ambassader eller ved de danske ambassader i udlandet.
Venstre kan derimod ikke støtte den sidste del af forslaget.
Det er jo sådan, at Danmark ikke anerkender Palæstina folkeretligt, og derfor kan vi ikke bakke op om, at man i sit pas kan komme fra Palæstina.
Sådan er det.
Det betyder jo så også, at Venstre vil begære forslaget opdelt, således at reglerne om passikkerhed kommer til afstemning for sig og reglerne om at få Palæstina anført i passet også kommer for sig.
Med de her ord glæder jeg mig til den videre behandling af forslaget.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Jeg var ikke overrasket over, at SF er begejstret for det her med Palæstina.
Jeg vil så alligevel spørge ordføreren, om det her også gælder andre konfliktområder i hele verden, som, hvis man begynder virkelig at tælle op nok, når op på mindst 50-60 stykker.
Kashmir har jeg nævnt som et eksempel.
Skal de også have lov, eller er det her kun en særregel for Palæstina?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak.
Jeg vil ligesom mine kollegaer gøre det kort.
Tak for ordet.
Inuit Ataqatigiit støtter lovforslaget.
Behovet for at kunne inddæmme smitte vil også være der efter den 31. december 2021.
Vi bemærker dog også, at det er en permanent ordning, indtil en ny lov kan ændre det.
Qujanaq.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-11-09:
Det var ikke helt det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om statsministeren kan garantere det.
For det er jo statsministeren, som står i spidsen for regeringen.
Det er ikke embedsværkets ansvar, at den her redegørelse ikke er mangelfuld – det er statsministerens.
Vedkender statsministeren sig det ansvar, sådan som statsministeren sagde til sidst i sit svar på spørgsmålet fra hr. Sjúrður Skaale, altså at så skal man også vedkende sig ansvaret, når der begås fejl?
Vedkender statsministeren sig ansvaret for den rapport, og kan statsministeren garantere, at den rapport er fyldestgørende?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Ja, det går jeg da aldeles ud fra.
Og jeg har jo grundlæggende tillid til det arbejde, som danske myndigheder bedriver, jeg har også grundlæggende tillid til danske embedsmænd, og jeg har også grundlæggende tillid til de ministerier, som er i Danmark.
Vi er jo her inde at røre vi nogle af de samfundsbærende institutioner, som jeg mener at vi som regering kan have tillid til, og som jeg også mener at Folketinget kan have tillid til.
Og det er rigtigt, at der blev lavet en redegørelse, og der lægger jeg selvfølgelig til grund, at den redegørelse er korrekt.