runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-19:
Vi har her et lovforslag, der har været sendt tilbage i udvalget, og vi har fra Radikale Venstre og Socialdemokratiets side stillet et ændringsforslag, og det vil jeg ganske kort begrunde.
Det var også at sige, at produktionsskoleelevernes ydelse skal harmoniseres til SU-niveau.
Men vi har i forbindelse med udvalgsbehandlingen fundet ud af, at det kan man mildest talt ikke kalde det.
Eleverne har ikke mulighed for at få tillæg, hvis de er handicappede, sådan som man har, hvis man er på SU; de har ikke mulighed for at få en ekstra ydelse, sådan som man har mulighed for at få et dobbelt klip, hvis man er på SU og har børn; de har ikke de samme muligheder for at tage et fritidsjob; de har ikke de samme muligheder for at optage et lån; og de bliver trukket i ydelse, hvis de ikke møder op på skolen – det gør man vist heller ikke, hvis man er på SU.
Alt det her vidste vi også, da vi andenbehandlede lovforslaget.
Det nye er så, at vi har fundet ud af, at den sats, produktionsskoleeleverne skal have fremover, heller ikke svarer til SU-niveauet, og dermed er al argumentation for, at det her er en harmonisering til SU-niveau, brast sammen.
Det er sådan, at hjemmeboende SU-modtagere modtager en ydelse, der er fastsat efter deres forældres indtægt: jo mere de tjener, jo mindre får deres børn i SU.
Det skyldes jo, at mange unge betaler for at bo hjemme, når børnepengene stopper og SU'en starter, og det er særlig unge i familier, der ikke har så mange penge.
Derfor er det også et problem, at den ydelse, vi nu skal vedtage, bliver fastlagt efter et lovforslag, som tager udgangspunkt i, at produktionsskoleelevernes forældrene tjener forholdsvis meget, for det gør de ikke, og faktisk er satsen sat næsten 600 kr. for lavt.
Det er altså næsten 600 kr., som man hiver ud af budgettet i nogle af de fattigste familier i Danmark.
Det er det, vi med vores ændringsforslag her forsøger at rette lidt op på, sådan at satsen fastsættes efter, hvad de ville have fået på SU, hvis de altså havde været på SU.
Det er ikke, fordi vi støtter en harmonisering til SU-niveau.
Lotte Rod (RV), 2016-12-19:
Er 583 kr. om måneden mange penge?
Ja, det er det, hvis man er ung og bor hjemme i en af de familier, som ikke har særlig mange penge, og man skal betale husleje, og hvis man skal betale mad på sin skole.
Nej, mener regeringen, det gør ingen forskel.
Det lovforslag, vi behandler her, handler jo om, at man vil have, at produktionsskoleydelsen skal være på et SU-lignende niveau.
Vi har hele tiden vidst, som hr. Mattias Tesfaye også var inde på, at det jo ikke har noget med SU at gøre, for unge på en produktionsskole arbejder.
De har en fuldtidsuge, hvor de ikke bare lige kan tage fritidsjob ved siden af, de kan ikke få tillæg, og de kan heller ikke lige tage et SU-lån.
Nu er det så også kommet frem sort på hvidt, at regeringen har skudt ved siden af med hensyn til selve beløbsstørrelsen.
Faktisk rammer regeringen 38 pct. ved siden af.
Altså, hvis produktionsskoleeleverne faktisk skulle have det samme, som de ville få på SU, så skulle de have 38 pct. mere end det, regeringen lægger op til.
Jeg ved ikke, om man ville kunne forestille sig det samme i Skatteministeriet, nemlig at skatteministeren lige havde regnet 38 pct. forkert, med hensyn til hvad man skulle betale i skat.
Ville vi så også stå her i Folketinget og få at vide: Nåh, jo, men det er jo bare et lignende niveau?
Vi spurgte så på samrådet i fredags, om det var en fejl, for så kunne vi jo måske i fællesskab blive enige om at rette op på den, og til det svarede regeringen: Det er ikke en fejl; det er en politisk beslutning, at vi har valgt at sætte niveauet lavere end det, eleverne ville have fået, hvis de havde været på SU.
Hvis ikke man stemmer for ændringsforslaget om lidt og dermed rent faktisk giver eleverne på produktionsskolerne det samme, som de ville få, hvis de var på SU, så må jeg bare sige, at al argumentationen for det her lovforslag falder til jorden.
Det hedder »produktionsskoleydelse på et SU-lignende niveau«, men man sætter altså niveauet væsentligt lavere.
Så hvis ikke man stemmer for om lidt, er der ingen mening med det her lovforslag – andet end at man bare vil lave en stor besparelse på produktionsskoleelevområdet.
Det er vi imod i Radikale Venstre.
Jacob Mark (SF), 2016-12-19:
Tak for det.
Hvis man ser på, hvad lovforslagets undertitel er, kan man se, at det er »Harmonisering af skoleydelsen til et SU-lignende niveau«, så lad os ligesom tage fat i det og gribe fat i de to punkter.
Det første er, at man reelt set ikke kan tale om en harmonisering af en skoleydelse og en SU, når det er to fuldstændig forskellige uddannelser, vi snakker om.
I fredags havde de fleste partier herinde julefrokoster, og det havde SF også.
Vi fik maden til julefrokosten leveret af produktionsskolen fra Køge, Klemmenstrupgård, og der var også elever med, fordi der i et af skolens værksteder er et køkken.
De laver mad, de står til ansvar for de ting, der skal sælges, og de leverer et fantastisk stykke arbejde.
På samme skole er der også et gartneri, en smedje og et tømrerværksted.
De leverer nogle produkter, og de har et reelt arbejde.
De er ikke ligesom de andre uddannelser, og ikke nok med det: De er med til at løfte nogle af de unge, som har det svært i livet, og som ikke har haft det let på deres uddannelsesvej, så de kan få en kompetencegivende uddannelse.
I øvrigt giver produktionsskolerne også masser af kompetencer.
Den anden del er, at det simpelt hen er politikersprog så at sige, at man nu harmoniserer skoleydelsen og SU'en – og det gør man så ikke engang.
Man får som produktionsskoleelev ikke de samme muligheder for at tage et lån; man får ikke de samme muligheder for at få tillæg; man får ikke de samme rabatter på transporten; og selv når det drejer sig om beløbsstørrelsen, får man ikke det samme.
Det viser sig ganske klart i dag, og derfor er det så vigtigt, at man stemmer for ændringsforslaget.
For hvis man virkelig vil tale om at harmonisere, uden at det bare skal være tomme ord, så skal man dog beløbsmæssigt i det mindste give produktionsskoleeleverne det samme, som de har på de resterende ungdomsuddannelser.
Så vil jeg bare sige til det her med beløbet, og om det betyder noget med de her lidt mere end 500 kr.: Produktionsskoleeleverne betaler for arbejdstøjet, mange af produktionsskoleeleverne betaler for deres mad ude på skolerne, og mange af dem siger, når man spørger dem, at de også er med til at betale i hjemmet, så det betyder alverden for dem.
Derfor kan jeg stadig blive noget, der er grænsende til tosset, over den udtalelse, som Venstres undervisningsordfører kom med, da man spurgte om, hvordan de på produktionsskolerne nu skal få det her til at hænge sammen, og hvordan de skal få råd til det her med de her markante besparelser på deres levebrød: Ja, de kan jo tage et banklån.
Men det kan man jo så ikke bare.
Det er jo ikke alle, der bare kan tage et banklån.
Og er det virkelig der, vi skal hen, altså at nogle af de mest udsatte unge bare skal tage et banklån for at klare sig?
Nej, så lad os stemme for det her ændringsforslag, så produktionsskoleelever i det mindste får det samme beløb som andre studerende på ungdomsuddannelserne.
Lotte Rod (RV), 2016-12-19:
Det eneste svar, vi har kunnet få fra regeringen, er, at man synes, det er rimeligt at skære ned i ydelsen til produktionsskoleeleverne.
Og derfor vil jeg bare endnu en gang beklage, at regeringen vælger at tage de her penge i forbindelse med finansloven i stedet for at vente på den store analyse, der er i gang, og så tage den her samlede diskussion til foråret.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-19:
Tak for svaret.
Jeg har jo givet jer de papirer, som vi forhandlede om i 2003, hvor der er en klokkeklar aftale om, hvordan den ydelse skal skæres i forhold til at være på en produktionsskole.
Har I i det arbejde, der nu har været i Uddannelsesudvalget, fået klarlagt, hvorfor det er, at regeringen ønsker at foretage det her forligsbrud, når man nu i 2003 så klart har tilkendegivet, at der er en forskel på at være studerende og så at være på en produktionsskole?
Har man givet nogen som helst fornuftig forklaring på, hvorfor det er, man ønsker at begå et så klart løftebrud i den her sag?
Lotte Rod (RV), 2016-12-19:
Det er fuldstændig korrekt.
Vi opfattede det faktisk sådan, at vi havde en aftale, som man ikke bare kan bryde, og derfor synes jeg jo også, det er mærkeligt, at Venstre bruger finansloven til lige at barbere ned i forhold til nogle af de udsatte unge i stedet for at afvente den rapport, som kommer lige om lidt.
For det er jo rigtigt, at der er en væsentlig forskel på det at gå på produktionsskole og det at gå i gymnasiet og få SU.
Der er jo f.eks. den forskel, at man, når man går på produktionsskole, arbejder.
Man har en fuld arbejdsuge og kan dermed ikke bare lige tage et fritidsjob ved siden af.
Man kan ikke kan få tillæg, og man kan heller ikke, hvilket regeringen jo ellers går rigtig meget op i, bare lige tage et SU-lån.
Vi er uenige, fordi vi i Radikale Venstre ikke synes, det er det rigtige sted at spare pengene.
Vi er imod at skære i produktionsskoleydelsen, få uger før at der faktisk kommer en rapport, som har kigget på hele området.
Når jeg er så kritisk i dag, og når vi vælger at stille ændringsforslag her til tredjebehandlingen, er det jo, fordi lovforslaget fuldstændig falder fra hinanden.
Venstre siger, at man vil harmonisere til et SU-lignende niveau, men man vælger bevidst at give eleverne væsentlig mindre end de ville få, hvis de var på SU.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-19:
Da tilpassede man det ud fra SU-niveauet.
Så det er jo ikke noget nyt, at man kan tage udgangspunkt i SU-niveauet og tilpasse tingene.
Jeg må igen sige, at jeg ikke har forståelse for, at man på den her måde rakker det her forslag så meget med, for jeg må sige, at man jo egentlig tilpasser for at sikre, at de her unge mennesker også kan komme videre på f.eks. en kompetencegivende uddannelse uden så at komme til at gå ned i niveau.
Lotte Rod (RV), 2016-12-19:
Det er også derfor, jeg sådan set prøver at hjælpe regeringen i det her, for regeringen siger, at man vil lægge det på et SU-lignende niveau, men det er jo overhovedet ikke det, man gør.
Altså, man vælger bevidst – som ministeren sagde, man har truffet en politisk beslutning – at sige, at man vil give eleverne væsentlig mindre, end de ville få, hvis de var på SU.
Det er derfor, vi har stillet det her ændringsforslag fra Socialdemokratiet og Radikale Venstres side, som i det mindste giver eleverne det, de ville få, hvis de var på SU, selv om vi jo faktisk er helt imod, fordi vi synes, det er et forkert sted at spare. Lige om lidt, altså om få uger, får vi en analyse af hele uddannelsesområdet for alle de uformelle uddannelser, hvor vi skal kigge på sammenhængen, og for mig giver det ingen mening, at regeringen vælger at lave en besparelse her og nu i stedet for at vente på anbefalingerne.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-19:
Noget af det, som vi jo har diskuteret de seneste uger om det her, er jo måske netop ordet harmonisering.
Kunne Radikale Venstres ordfører ikke bekræfte, at netop det der med at tage udgangspunkt f.eks. i SU'en, altså bruge SU'en som et pejlemærke, faktisk har været brugt tidligere, også dengang den røde regering havde magten?
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-19:
Jeg er nødt til at bruge den her taktik, for det ser ikke ud til, at fru Anni Matthiesen som Venstres ordfører vil gå op og forsvare farverne fra Folketingets talerstol, og derfor er jeg jo nødt til at spørge den radikale ordfører, om ikke det er korrekt, at vi allerede i 2003 i forbindelse med »Flere i arbejde« havde en aftale, der var fuldstændig klar.
For da var der også et ønske om at harmonisere det, men det afviste forligskredsen, og man lavede et meget bredt forlig om, at der skulle være en produktionsskoleydelse, fordi det at gå på produktionsskole netop er et arbejde, hvor der også er nogle gode pædagogiske redskaber, der gør, at man, hvis man ikke møder op og passer sit arbejde osv., så kan trækkes i sin løn.
Ved førstebehandlingen spurgte jeg fru Anni Matthiesen om – og det vil jeg gerne have at ordføreren bekræfter – hvilken forskel der er på en SU-elev og en produktionsskoleelev, og det eneste, hun kunne komme på, var, at der kunne være tale om, at de havde den samme alder.
Det synes jeg var lidt spagt, og derfor ville jeg selvfølgelig gerne have, om ordføreren lige ville ridse op, hvilken forskel der egentlig er på at være produktionsskoleelev og så at være studerende på f.eks. et gymnasium.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-19:
Jeg tror, at hr. Rasmus Jarlov og hr. Dan Jørgensen bare må konstatere, at de lige så godt kan kaste håndklædet i ringen først som sidst, for der kommer ikke noget svar fra fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Enhedslistens synspunkt er jo, at der ikke skal være nogen grænse.
Det er man bare ikke villig til at fortælle her i salen.
Men jeg vil godt prøve at få et svar fra fru Johanne Schmidt-Nielsen på, hvor mange grænser til sikre lande man skal kunne komme forbi for at nå til Danmark, før man i fru Johanne Schmidt-Nielsens optik ikke længere er flygtning.
Er det 1 grænse, 5 grænser, 27 grænser.
Eller er der i Enhedslistens optik sådan set bare frit valg på alle hylder, og hvis bare man kan sige, at man på et eller andet tidspunkt er blevet forfulgt et eller andet sted i verden, så er man da velkommen til at komme til Danmark, uanset om man måtte passere 37 grænser undervejs?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-19:
Lad mig starte med det her med antallet.
Jeg tror, at nu, hvor Liberal Alliance er gået i regering, er det eneste parti tilbage på Christiansborg, som faktisk vil komme med et tal, vel Dansk Folkeparti.
Jeg tror, at alle andre partier på Christiansborg nu siger, at vi skal overholde FN's flygtningekonvention, og hvis man overholder FN's flygtningekonvention, giver man beskyttelse til mennesker, som står på dansk jord, hvis de har krav på beskyttelse, det vil sige, hvis der er risiko for, at de bliver slået ihjel, når de bliver sendt tilbage.
Det synes jeg er fornuftigt.
Hvorfor var det nu, vi fik FN's flygtningekonvention?
Det gjorde vi med anden verdenskrig som bagtæppe.
Det gjorde vi, fordi vi så, hvad der skete, når landene svigtede deres ansvar.
Verdenssamfundet så sig selv i øjnene og sagde: »Aldrig igen!
Så hvis der er noget tidspunkt, vil jeg sige til hr. Kenneth Kristensen Berth, hvor vi har behov for at overholde og holde fast i de tanker, som vores flygtningekonvention indeholder, så er det vel nu, hvor vi igen desværre oplever, at historisk mange mennesker er tvunget på flugt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-19:
Det er korrekt.
Det er ikke samtlige 1.660 MW, der er usikkerhed om, men jeg må bare sige, at 508 MW, og der var en forventning på en udbygning på mellem 5 og 7 MW, er en ganske, ganske betydelig ekstraregning, der i givet fald skulle findes på finansloven, på ikke mindre end 1,3 mia. kr.
Det er for mig at se rigtig mange penge
I forhold til solenergiens fortsatte rolle kommer vi jo til i det kommende år at diskutere energipolitikken frem mod 2030, og jeg har da en klar forventning om, at solenergi også kommer til at indgå i den fremadrettede danske energipolitik.
Christian Poll (ALT), 2016-12-19:
Tak for det.
Jeg vil lige putte endnu et tal på de tal, vi snakker om her.
Det er angående de 1.660 MW, og det, vi reelt snakker om, er jo altså de 508 MW, som der er kommet nye oplysninger om, og som altså kan give anledning til en udgift på ca. 1,3 mia. kr., men det er over 20 år – altså 1,3 mia. kr. fordelt ud over 20 år.
Det synes jeg jo er en ret vigtig oplysning.
Vi snakker om, at over de næste 20 år vil de her 508 MW solceller kunne give den udgift.
Vil ministeren lige bekræfte det?
Så vil jeg også lige nævne, at ministeren jo taler fremad.
Er det rigtigt forstået?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er således, at dem, som kommer i klemme her, altså dem, som har investeret i et anlæg, de endnu ikke har fået godkendt, har mulighed for at lægge sag an mod staten – ligesom det vil være sådan, at vi, i forbindelse med vi skal forhandle med EU om en fortsættelse af ordningen, vil gøre, hvad vi kan, for at de, der har søgt, også kan få deres tilskud.
I forhold til solcellers placering vil jeg sige, at jeg absolut har en forestilling om, at solenergi kommer til at spille en central rolle – ikke mindst når vi skal nå målsætningen om 50 pct. vedvarende energi i 2030.
Jens Joel (S), 2016-12-19:
Tak for det.
Så synes jeg også, at ministeren og regeringen må lægge sig i selen for at prøve at sende nogle signaler til den her branche, som nu igen bliver lukket ned meget hurtigt, om, at man faktisk ønsker det her.
Og med de penge, vi ser ud til at spare, ved at solceller så hurtigt bliver billigere, så kunne man jo godt overveje, om der var mulighed for at holde markedet for solceller i gang, frem mod at vi laver en ny energiaftale – sådan at vi ikke igen får et stop and go.
Det sidste, jeg gerne vil have ministeren til at kommentere, vedrører nogle af de private, der har købt et anlæg, og som i forbindelse med den her hurtige nedlukning kan komme i klemme.
Christian Poll (ALT), 2016-12-19:
Men igen, det er altså 1,3 mia. kr. over 20 år, vi snakker om.
Vi kan da ikke vente til efter 2020 med at få mere end 20 MW ekstra.
Så mener ministeren virkelig, at 20 MW ekstra frem til 2020 er nok på solområdet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-19:
Tak til hr. Jens Joel.
Og også tak for opbakningen til ændringsforslaget og til håndteringen af den udfordring, vi her står over for.
Jeg kan bekræfte, at udbudsmodellen og det seneste udbud af solceller, der har været, ligger på et lavere niveau end det her.
Jens Joel (S), 2016-12-19:
Tak for det.
Tak til ministeren for redegørelsen og for samrådet i morges.
I Socialdemokratiet er vi sådan set enige med regeringen i, at vi selvfølgelig er nødt til at reagere, når der kommer sådan en helt eksplosiv, uventet og meget, meget markant stigning.
Det er jo en meget stor ufinansieret regning, som vi ellers skal imødese.
Derfor støtter vi op om regeringens forsøg på at bremse op her, men jeg er også nødt til at sige, at det selvfølgelig er utilfredsstillende, at vi nu igen for anden gang inden for relativt kort tid skal stå i en situation, hvor rigtig mange ting skal laves overnight, og hvor solcelleordningerne skal ændres på den her måde.
Det, jeg har lyst til at få ministerens kommentar til her, vedrører det faktum, at solceller jo bliver billigere og billigere og dermed en mere og mere attraktiv vedvarende energi-form.
Kan ministeren ikke bekræfte, at med de solcelleudbud, der har været gennemført for nylig, kan man faktisk få vedvarende energi med sol endnu billigere, end vi har på den her 60/40-ordning, der ellers er lagt op til i forbindelse med de her ansøgninger?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan ikke og vil ikke blande mig i sagsbehandlingen i Energinet.dk.
Der har vi armslængdeprincippet, i forhold til hvordan de her ansøgninger bliver behandlet, men jeg kan bekræfte, at der vil ske sagsbehandling i de kommende dage, indtil ændringsforslaget får fuld virkning og ordningen ophører.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-12-19:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om det, når det nu varer 3 dage, før loven træder i kraft, vil sige, at medarbejdere i Energinet.dk skal arbejde de næste 3 dage med at behandle de ansøgninger, som der reelt ligger, som er konkrete, og som ikke er spekulation i statskassens penge, hvilket miljøministeren indikerede under samrådet at det var.
Jeg vil godt høre, om det ikke er korrekt, at der faktisk ligger nogle ansøgninger, der kunne blive behandlet de næste 3 dage, og som skal behandles i den rækkefølge, de ligger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-19:
Tak for det.
Det er korrekt, at den eneste ændring i lovforslaget er de 3 søgnedage, der går, inden lovforslaget får virkning.
I forhold til den samlede omkostning påpegede jeg også, at den potentielt kunne løbe op i 4,5 mia. kr., men at det kun var en mindre del, der er usikkerhed om.
Og jeg siger »en mindre del«, fordi det trods alt er en samlet omkostning på ikke mindre end 1,3 mia. kr., og det tager man ikke sådan bare lige og finder fra den ene dag til den næste; det er ganske, ganske mange penge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-12-19:
Vi fik jo et ændringsforslag kl. 6.09 i morges, og så har vi så modtaget en revideret udgave her kl. 12.54.
Jeg synes jo ikke, at det her er den bedste sagsbehandling, og jeg vil gerne høre ministeren, om det er korrekt, at den ændring, der er kommet her i dag, kun medfører, at der går 3 dage, før ændringsforslaget træder i kraft.
Er det den eneste ændring af det, vi har kunnet se her?
Med hensyn til hvad man skal bruge penge på, siger ministeren, at det her kan koste 4,5 mia. kr.
Hvis man ser på den redegørelse, som ministeren har givet til udvalget i dag, kan man se, at det ikke er det korrekte tal.
er de der godt 500 MW, som er det nye i sagen, og som man godt kan tro er ansøgninger, som kunne blive imødekommet, hvis ikke ministeren ville gribe ind, og så ville man ende på et støttebehov over anlæggenes levetid på 1,3 mia. kr. Og det er jo ikke et stort beløb, når man ser på, hvad vi har sparet i PSO, ved at de kystnære møller og Kriegers Flak er blevet langt billigere.
Der vi har sparet omkring 8 mia. kr. Der er altså penge til at imødekomme de her ansøgninger om solceller, hvis det kun er de 500 MW, der skal gennemføres.
Andreas Steenberg (RV), 2016-12-19:
Det er en alvorlig sag.
Derfor kommer vi, ligesom hr. Jens Joel sagde, til at kigge på, hvordan vi fremover gør det her, for det er en utilfredsstillende situation.
Når det er sagt, vil jeg alligevel gerne benytte lejligheden til at rose ministeren for meget tidligt i morges at have ringet rundt til forligskredsen og informeret om, hvad der skulle ske.
Det synes jeg er god forligsskik, selv om det skulle gå meget stærkt.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Er det ikke korrekt, at man kunne få halvanden gang mere solenergi for de her penge ved udbudsmodellen?
Og så kunne jeg godt tænke mig at bede ministeren om at fortælle lidt om de initiativer, ministeren vil tage i det kommende år, til at lave en ny solcelleordning, for det er vi nemlig meget interesserede i i Radikale Venstre – vi er nemlig ikke imod solenergi.
Christian Poll (ALT), 2016-12-19:
Tak for det.
Den her solcellebranche er jo meget belastet af stop and go-regulering, og det er ikke nyttigt for nogen.
Det er superpositivt, at vi nu ser prisen falde støt og roligt på solceller og nu så meget, at vi får de her store bud ind.
Det er den vej vi skal – vi skal have meget mere solenergi ind i vores energisystem.
Og det er jo også derfor, at vi i Alternativet ikke kan stemme for det her ændringsforslag, for vi mener faktisk, at man skal have en meget større solcelleudbygning end det, der ligger i ordningen og i overgangsordningen.
Nu hørte vi så den her melding fra Radikale Venstres ordfører om, at man kunne opnå halvanden gange flere solceller for samme pris, hvis man laver en udbudsordning.
Det er fint, det vil jeg gerne være med til at se på, men jeg hører bare ikke ministeren og forligskredsen komme med nogen forslag, der kan sikre os f.eks. 500 MW eller 1.000 MW eller andet i den størrelsesorden.
Vi snakker stadig noget i retning af 20 MW frem til 2020, og det er i Alternativets øjne for lidt.
Derfor kan vi ikke stemme for ændringsforslaget, men vi stemmer for lovforslaget som helhed, fordi det danner grundlag for de vindmølleparker, som jo er endnu større i den her sammenhæng.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-19:
Jeg kan bare konstatere, at i 2020 kommer Danmark op på, at 40 pct. af det samlede energiforbrug er baseret på vedvarende energi.
Det placerer Danmark som et af de lande i verden, der har den højeste andel af vedvarende energi i energiforsyningen.
Det betyder ikke, at vi skal sidde på hænderne og ingenting gøre.
Vi kommer til at diskutere i de kommende år energipolitikken frem mod 2030, og der tror jeg, som jeg sagde før, at der kommer solenergi også til at spille en rolle.