runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2019-10-08:
Nu er det jo sådan, at der på et tidspunkt, inden man dannede regering, blev lavet et forståelsespapir mellem nogle partier, der sagde, at man ville følge den her aftale, og det holder vi selvfølgelig ved, for vi ved, at der er mange ting i den her aftale, der er rigtig gode.
Men det er også derfor, jeg er nødt til at sige til hr. Karsten Hønge, at det for mig var vigtigt at pege på de andre spor, for det her er ikke nok for os.
Så nej, det her er ikke nok, og det tror jeg også man har hørt Socialdemokratiet sige gang på gang, og det er også derfor, vi nu vil løse den svære opgave og sikre, at også nedslidte, folk, der har arbejdet mange år, kan gå værdigt på pension tidligere end før.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-08:
Det er godt nok mange penge, der ligger i forslaget man skal give til seniorpræmie.
Kunne hr. Leif Lahn Jensen forestille sig de penge blive brugt på en mere effektiv måde?
Jeg kan citere fra det høringssvar, der er fra Fagbevægelsens Hovedorganisation, og der står: »Det er FH’s opfattelse, at de i lovforslagets budgetterede midler til seniorpræmie, kan anvendes bedre og med større effekt til understøttende initiativer, der kan medvirke til, at flere kan arbejde indtil pensionsalderen og til initiativer, der kan understøtte en gradvis tilbagetrækning.
FH opfordrer derfor regeringen og forligskredsen til at genoverveje seniorpræmien og i stedet anvende midlerne på tiltag, der virker mere positivt på arbejdsudbud og beskæftigelse.«
Leif Lahn Jensen (S), 2019-10-08:
Tak for det, formand.
Når vi taler om tilbagetrækning, som vi jo kommer til at gøre her og sikkert også lidt i fremtiden, er der tre spor, der er vigtige for os Socialdemokrater, og som jeg også vil komme ind på her i talen.
Det første spor, der er vigtigt for os, er, at vi arbejder i så lang tid, som vi kan, og gerne mere, hvis vi har både mulighed for det og lyst til det.
Jo flere, der arbejder længere, jo mere har vi til vores alles velfærd, og det er jo også grunden til, at netop Socialdemokratiet holder fast i velfærdsforliget fra 2006.
Vi ser flere og flere, der rent faktisk bliver længere tid på arbejdsmarkedet end til den tid, hvor de kan gå på pension, fordi de har lyst til det, fordi de har mulighed for det, og fordi de selv mener, det er for tidligt at gå af.
Og det er jo kun godt.
Hvis flere vil og kan gøre det, ser jeg det kun som en fordel, og derfor bifalder Socialdemokratiet også de forslag, der blev aftalt med seniorpensionsaftalen fra maj i år, som netop fremmer det her.
Her i dag skal vi behandle de forslag, som netop drejer sig om at give en større økonomisk fordel til dem, som har lyst til at arbejde længere end til pensionsalderen.
Det vil sige, at man kan arbejde flere timer, inden det får konsekvenser for pensionstillægget, og at der vil være større økonomiske fordele, hvis ens samlever eller ægtefælle er pensionist og man gerne selv vil arbejde længere.
Samtidig vil man også her forhøje seniorpræmien og indføre en ny seniorpræmie for dem, som arbejder et betydeligt antal timer det andet år efter folkepensionsalderen.
Det andet spor, som er yderst vigtigt for os, er at sikre, at dem, som ikke kan arbejde længere, altså dem, som er nedslidte, fordi de har knoklet i mange år, også har mulighed for at trække sig værdigt tilbage før deres pensionsalder.
Det tredje og sidste spor er ønsket om at sikre, at endnu flere kan arbejde længere end i dag.
Her er det, at Seniortænketanken netop kan komme med bud på nogle forslag og ideer, som kan sikre, at dem, som i dag ikke kan holde til pensionsalderen, i fremtiden vil have større mulighed for det.
Men som sagt skal vi i dag behandle det, jeg kalder spor 1, som er en økonomisk gulerod til dem, som gerne vil og kan arbejde længere end til pensionsalderen.
Det støtter Socialdemokratiet.
Og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at det støtter de også.
Edmund Joensen (SP), 2019-10-08:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, at for mig er det en god dag for rigsfællesskabet.
Historien er, at i december 2013 stod de fire nordatlantiske folketingsmedlemmer sammen om i fællesskab at fremsætte et beslutningsforslag i Folketinget om bekæmpelse af grænsehindringer inden for rigsfællesskabet.
Hovedformålet var at udvikle rigsfællesskabet og at gøre det nemmere at bevæge sig mellem rigsdelene: Færøerne, Grønland og Danmark.
Vi havde i fællesskab påvist en række grænsehindringer mellem landene, deriblandt at førtidspensionisterne mistede deres ret til pension, hvis de flyttede mellem rigsdelene.
Når vi ser tilbage, var det en historisk begivenhed.
Det var, så vidt jeg ved, første gang de nordatlantiske medlemmer i fællesskab fremsatte et forslag i Folketinget, og det blev enstemmigt vedtaget den 13. maj 2014.
Samtlige partier i Folketinget var af samme mening, nemlig at vi skulle nærme os hinanden i rigsfællesskabet.
Bekæmpelse af grænsehindringerne kræver samarbejde mellem regeringerne i rigsdelene, og dette lovforslag viser, at det sagtens kan lade sig gøre.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at landsstyret på Færøerne sender det tilsvarende færøske lovforslag til høring i denne uge, og det forventes at træde i kraft ved årsskiftet.
Hr. formand,
som en sidebemærkning kan jeg fortælle, at dette lovforslag har været til høring hos samtlige grønlandske huse i Danmark, Ældre Sagen og flere andre instanser.
Men det har ikke været til høring hos den færøske rådgivning i København, som er den instans, der møder borgernes grænsehindringer i hverdagen.
Måske er det bare en forseelse, men jeg håber, at regeringen husker at høre relevante færøske instanser, når lovforslag af relevans for dem bliver sendt i høring.
Til slut vil jeg kvittere for denne store opbakning i Folketinget.
Jeg kan forstå, at lovforslaget møder lige så bred opbakning som beslutningsforslaget om grænsehindringer, der blev enstemmigt vedtaget tilbage i 2014.
Tak for det.
Det er klædeligt for Folketinget at bakke op om et forslag som dette; det signalerer, at sagen er vigtig, at den er tværpolitisk, og at vi slår et slag for en fælles sag.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-08:
Mange tak.
Formålet med at fjerne grænsehindringer i rigsfællesskabet er noget, som Inuit Ataqatigiit alle dage har været optaget af.
I den forbindelse kunne vi også godt tænke os at høre, om regeringen vil fortsætte den prioritering af en fjernelse af grænsehindringer, som den tidligere regering har fremlagt.
Inuit Ataqatigiit glæder sig over fremsættelsen af dette lovforslag.
Helt overordnet mener vi, at det er positivt, at de 25 personer, som årligt flytter fra Grønland til Danmark og modtager førtidspension i Grønland i dag, nu kan se frem til at få hjælp.
Vi mener dog også, at der er en række forhold, der skal afklares inden da.
Vi har en række bekymringer om lovforslaget, som vi gerne vil spørge ind til inden andenbehandlingen.
Bl.a. har vi bemærket, at hele 75 pct. af de førtidspensionister, der flytter fra Grønland til Danmark hvert år, har fået tilkendt den højeste førtidspension.
Derfor vil de også kun modtage førtidspension i en meget begrænset periode og ikke de 12 måneder, som de øvrige vil modtage.
Det vil betyde en meget usikker økonomisk situation for borgerne.
På samme måde mener vi også fra Inuit Ataqatigiits side, at bekymringen fra handicapinstitutionen Tilioq om rettigheder for personer med handicap bør undersøges nærmere, før vi endeligt kan tage stilling til dette lovforslag.
Vi bemærker, at borgere fra Færøerne har ret til førtidspension i op til 3 år, og derfor undrer vi os over, hvorfor der bliver forskelsbehandlet internt i rigsfællesskabet.
Inuit Ataqatigiit mener, at lovforslaget giver anledning til en diskussion, der bør se lidt længere ud og bl.a. kigge på det, vi i Grønland kalder offentlig hjælp; det, der svarer til kontanthjælp i Danmark.
For den første tid i Danmark som socialt udsat er den allermest sårbare periode, og det er her, hvor vi ser allerflest gå til grunde og havne i en social deroute.
Vi hører ofte vores landsmænd fortælle om problemer med at få økonomisk hjælp, når de flytter fra Grønland til Danmark.
Vi oplever grønlandske borgere, som ingen penge har at leve for, og som ikke engang kan blive registreret i det danske system og derfor lever som sofasurfere, i gråzoneprostitution og også på herberger.
Det gælder selvfølgelig en mindre del, men hvis man kigger overordnet på det, er der langt flere hjemløse grønlændere.
Det er svært at få en bolig, det er svært at få et job, og når vi sætter vores borgere i en så sårbar situation, oplever vi også, at alt for mange falder igennem velfærdssamfundets sikkerhedsnet, herunder også rigtig mange grønlændere.
Dette lovforslag skal være med til at afhjælpe det for en lille del af dem, men vi mener også, at der med inspiration i lovforslaget bør kigges lidt bredere på, om borgere, som er på offentlig hjælp i Grønland, bør have de samme muligheder, når de kommer fra Grønland til Danmark i fremtiden.
Med de ord siger vi mange tak og ser frem til de kommende behandlinger.
Kasper Roug (S), 2019-10-08:
Det er en misforståelse.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-10-08:
I dag er første gang, jeg står på Folketingets talerstol.
Det har jeg glædet mig meget til, men fordi det netop er første gang, jeg står her, så betyder det også ekstra meget, at lovforslaget både sikrer sunde rammer for vores fremtidige skatteinddrivelse og favner bredt i Folketinget.
Det glæder mig at være med til at rydde ud i bureaukratiet og skabe enkle regler til gavn for ansatte, borgere og den danske statskasse.
For mig er det grundlæggende vigtigt, at de regler, vi fastsætter fra statens side, tjener et formål: at sikre borgerne i sagsbehandlingen og at skabe gennemsigtighed i den offentlige forvaltning.
Som tiden går, sker det dog, at der fra Folketingets side bliver fastsat flere regler, der trods gode intentioner skaber problemer i mange menneskers virkelighed.
Men lovforslaget har også det formål at styrke tiltroen til vores skattevæsen blandt befolkningen.
Det er vigtigt for Venstre, at vi får genopbygget danskernes tillid til skattevæsenet.
Selv om der til tider er kritisk omtale af vores skattesystem i medierne, går det faktisk bedre.
Det har dog vist sig med vores nu suspenderede it-system EFI, at et nyt it-system er svært at indrette, når der er tale om kompleks lovgivning.
Vi er nået langt, men vi er ikke i mål endnu.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er en del af »Aftale om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse« af 8. juni 2017 indgået mellem den daværende regering, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.
Lovforslaget indeholder flere elementer, bl.a. en forenkling af reglerne for forældelse.
Formålet er at gøre digitaliseringen og administrationen mere enkel på skatteområdet.
Det drejer sig om håndtering af modregning ved transporter, retsafgift og situationer, hvor flere skyldnere hæfter for samme fordring; at der fortsat er klare regler for eftergivelse af gæld; at reglen om afskrivning som led i opfølgningen på ophævelsen af en særordning om eftergivelse af gæld for grupper af socialt udsatte skal justeres.
Forslaget, vi behandler i dag, har til formål at forbedre inddrivelseseffekten.
Det vil øge inddrivelsesindtægterne og komme danskerne og Danmark til gode.
Danmark skal ikke betale for dem, der ikke betaler deres gæld til det offentlige.
Det ville være urimeligt, og derfor skal vi have nedbragt den uholdbart store gæld til det offentlige.
Det gør vi bl.a. ved at simplificere inddrivelsessystemet, hvilket lovforslaget her bidrager til.
Venstre kan selvfølgelig støtte forslaget.
Troels Ravn (S), 2019-10-08:
Nærværende lovforslag er med enkelte justeringer en genfremsættelse af et lovforslag, vi faktisk nåede at førstebehandle, lige inden der blev udskrevet valg.
Lovforslaget udspringer af »Aftale om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse«, som blev indgået i juni 2017 af alle Folketingets partier.
Aftalepartierne var dengang enige om, at der er behov for en forenkling af reglerne på inddrivelsesområdet for at sikre udviklingen af en effektiv it-understøttelse og efterfølgende administration af inddrivelsesopgaven.
Og det er netop forenkling, der er formålet med det her lovforslag.
Forslaget forenkler reglerne for forældelse og regler, der har til formål at gøre digitaliseringen og administrationen af visse områder mere smidig og enkel.
Det drejer sig om håndtering af modregning ved transporter, retsafgift og situationer, hvor der er flere skyldnere, der hæfter for samme fordring.
Derudover fastsætter forslaget klare regler for eftergivelse af gæld og justerer reglerne om afskrivning som led i opfølgningen på ophævelsen af en særordning om eftergivelse af gæld for grupper af socialt udsatte.
For Socialdemokratiet er det helt afgørende, at danskerne kan have tillid til skattevæsenet i Danmark.
Derfor ser vi det da også som en væsentlig opgave at nedbringe den store gæld til det offentlige.
Det er simpelt hen uacceptabelt, at vores samfund skal lide under, at der er nogle, der ikke betaler deres gæld til det offentlige.
Og der er fortsat store problemer med gældsinddrivelsen, hvor borgeres og virksomheders gæld i dag er langt over 100 mia. kr.
Inddrivelsessystemet er en forudsætning for, at vi kan få nedbragt gælden til det offentlige, og vi ser det her lovforslag som et skridt på vejen mod et bedre system.
Derfor bakker vi naturligvis op om forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Tak for det.
Jeg er glad for, at der er andre ordførere, som betragter den her sag en anelse ligesom jeg.
Nu er jeg jo ny i faget, så jeg må nok sige, at da jeg kiggede på det her første gang, var jeg glad for, at det var søndag aften og der var tre kampe i NFL på vej, så jeg kunne underholde mig lidt i de timer dér.
Og jeg er faktisk glad for Enhedslistens ordførers udmelding, for jeg studsede nemlig over det samme.
Nu har jeg siddet i Aarhus Byråd i 4 år, og der bruger de nemlig den finte en gang imellem også.
Så jeg er glad for, at der er andre, der også lagde mærke til den.
Så jeg vil ikke gå ind i det.
Men jeg hørte godt efter, da statsministeren holdt sin åbningstale og spurgte, om vi nu ikke kunne gøre tingene lidt mere simple.
Og man skal huske på, hvad det er, der ligger bag ved, at et forslag som det her kan være så teknisk.
Jamen det er jo, at der er noget snørklet lovgivning, som ligger bag, og som gør de her ting.
Og det er jo måske en af de ting, som jeg håber på vi i fællesskab kan kigge på i de næste 4 år for at få forsimplet det her, så vi netop ikke skal kigge ind i tekniske lovforslag.
Men det grundlæggende, substansen, er der ikke meget at komme efter her.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-08:
I Alternativet synes vi, at det her er et udmærket forslag.
Det er altid godt at give en god rådgivning til kunderne, og det er jo det, pensionsudbyderne får mulighed for her.
Og at man kan sikre sig imod dobbeltbeskatning er også en rigtig fin ting.
Så vil jeg i øvrigt ikke gå i detaljer, for det har man jo gjort tidligere, og det sætter jeg stor pris på.
Men i forhold til hvordan det kan forvrænge forholdet mellem pensionsselskaber og måske tilgodese de store, har jeg spurgt ministeren, om det her forslag kan gøre det vanskeligt for små innovative pensionsselskaber at komme ind på markedet, og fået at vide, at det behøver jeg måske ikke være så bekymret for.
Og i hvert fald har Konkurrencerådet igangsat en analyse af konkurrencen på pensionsmarkedet, og den vil formodentlig blive færdiggjort her i slutningen af 2019.
Så må vi se, om der er grund til bekymring.
Men som udgangspunkt støtter vi forslaget.
Carl Valentin (SF), 2019-10-08:
Med lovforslaget ønsker regeringen at foretage ændringer på pensionsbeskatningsområdet, som bl.a. giver pensionsselskaberne mulighed for at rådgive deres kunder uden unødigt bureaukrati og ressourceanvendelse.
I SF synes vi, det er rigtig vigtigt at begrænse unødigt bureaukrati, og vi kan tilslutte os ønsket om at smidiggøre pensionsbeskatningsområdet, fordi borgerne skal have mulighed for at flytte mellem private pensionsordninger uden at godkendes af skatteforvaltningen.
Derfor støtter vi forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-08:
Tak for det.
Det her lovforslag er jo en genfremsættelse af et lovforslag, som også blev behandlet af det Folketing, som sad før valget.
Dengang vi sidst behandlede lovforslaget, støttede Dansk Folkeparti det, og derfor kan jeg også allerede meddele nu, at vi selvfølgelig også støtter det den her gang.
Baggrunden for lovforslaget tror jeg de fleste kender.
Altså, vi havde det her inddrivelsessystem, kaldet EFI, som blev skrinlagt.
Gælden er bare steget og steget og er vel oppe på 120 mia. kr. nu, og der er sat gang i udvikling af et nyt system, som så skal håndtere den fremtidige inddrivelse.
Men en af erfaringerne fra dengang – altså med det gamle system – var jo, at reglerne simpelt hen var for komplicerede til, at man kunne lave en it-understøttelser, som virkede.
Og det gjorde jo så, at systemet brød sammen og nu er smidt i skraldespanden.
Derfor er der så med det her lovforslag indført regelforenklinger, og jeg tror faktisk, det efterhånden er nummer fire i rækken.
Det synes jeg da er rigtig positivt, men det er jo også helt afgørende for, at man kan få et system, som kommer til at virke i fremtiden, at man faktisk har nogle regler, som kan håndteres rent it-mæssigt, så man får en effektiv inddrivelse.
Så jeg giver mine varmeste anbefalinger til det her lovforslag, og jeg vil også opfordre til, at vi gør mere i den her retning.
Ikke bare på det her område, men sådan set bredere ud over skatteområdet
, fordi det er et kompliceret område og et område, der er svært ikke alene at digitalisere, men sådan set også at forstå for virksomheder og borgere.
Så derfor synes jeg, det er superpositivt, at vi nu – i hvert fald på det her område – får forenklet skattelovgivningen.
Så Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-08:
Tusind tak.
På linje med resten af Folketinget bakker vi i Radikale Venstre naturligvis fuldt op om genoprettelsen af skattevæsenet.
EFI's afløser, PSRM, er færdigudviklet, men vi har brug for at forenkle lovgivningen, så vi rydder knasterne af vejen for, at PSRM kan blive det gnidningsfri inddrivelsessystem, som det er tænkt til at være.
Jeg kan dog være bekymret for, hvorvidt det her lovforslag er grundigt nok, når de forskellige fordringshavere skal tilsluttes systemet.
Det vil jeg gerne opfordre skatteministeren til at holde et vågent øje med, for det er helt centralt, at vi lykkes med vores politiske genopretningstiltag, så også det allervigtigste, nemlig befolkningens tillid til skattevæsenet, kan genoprettes.
Men vi støtter naturligvis lovforslaget og takker alle for samarbejdet om aftalen.
Det er godt at mærke den fælles forståelse, som vi har om vores skattesystem.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Det synes jeg så er en påmindelse til de faglige organisationer om, at man skal passe på med hvert eneste år på hvert eneste fagområde at råbe: Ulven kommer, ulven kommer!
For når ulven så endelig kommer, tror man ikke på det.
Vi ser jo på alle fagområder inden for den offentlige sektor, at skønt bevillingerne stiger og stiger, hævder de faglige organisationer, at der bliver sparet og sparet, og at nu kan man virkelig ikke mere.
Det er et problem, når man hele tiden råber: Ulven kommer!
for når ulven i virkeligheden kommer, tror man ikke på det.
Rune Lund (EL), 2019-10-08:
Der er også blevet lavet fejl af embedsmænd.
Det kan man jo se ved at følge dagspressen.
Men de politiske beslutninger, som har lagt rammerne for vores skatteforvaltning, må politikere stå til ansvar for.
Det kan man simpelt hen ikke tørre af på nogle embedsmænd.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige i den her sammenhæng, at siden midten af 00'erne og frem, hvor vores skatteforvaltning er blevet ødelagt og sparet i stykker, har der jo været masser af stemmer – bl.a. fra faglige organisationer, fra skattemedarbejderne – som hele tiden har sagt: Det, I har gang i, er ødelæggende.
I smadrer det grundlæggende, rygsøjlen i vores samfund.
I skal holde op, I skal gøre noget andet, I skal investere.
I må ikke tro på, at it-systemerne kommer til at virke, for det gør de ikke.
Den pointe synes jeg bare er væsentlig at få frem her: Der har været en dysfunktionalitet i det politiske system, og der er blevet taget grotesk forkerte politiske beslutninger, og der har ikke været nogen, der har evnet at lytte til de medarbejdere på gulvet, som rent faktisk har haft fingrene i bolledejen.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Jeg tror helt sikkert, at det er foregået på den måde, at systemet har henvendt sig til ministeriet og til ministeren og sagt: Vi tror, der er de her muligheder for effektiviseringer.
Kan I bakke op om det?
Jeg tror ikke, der er nogen minister, der ville turde binde an med at påtvinge systemet at skulle lave en effektivisering med et nyt it-system.
Jeg kender ikke til nogen skatteminister, der har haft så stor viden om it og skatteopkrævning og gældsinddrivelse, at vedkommende ville have turdet at gå ud på den planke, uden at de var blevet opfordret af systemet til at gå derud.
Så jeg tror, hr. Rune Lund i stedet for at sige, at det er nogle politiske skurke, må erkende, at det formentlig er systemet, der har fejlet.
Rune Lund (EL), 2019-10-08:
Grunden til, at jeg bliver nødt til at grine lidt, er jo, at jeg egentlig synes, hr. Ole Birk Olesen er for flink ved de partier, som har taget nogle katastrofale beslutninger om besparelser og ødelæggelsen af skatteforvaltningen.
Det er jo katastrofale politiske beslutninger, som har ført til en ødelæggelse af vores skatteforvaltning, og som har ført til, at tusindvis af stillinger er blevet nedlagt, fordi man troede, at it-systemer kunne løse det hele.
Det synes jeg ikke skal bortforklares med sådan nogle liberalistiske myter og fantasihistorier om, at alt, hvad det offentlige gør, er ineffektivt, og at alt, hvad der foregår i en privat virksomhed, altid er supergodt.
Jeg synes simpelt hen, at det politiske ansvar skal placeres der, hvor det er: Der er en række regeringer som siden midten af 00'erne – først med VK-regeringerne, og sidenhen blev udviklingen desværre fortsat af SRSF-regeringen, dog i et mindre omfang, men retningen var desværre den samme – har betydet ødelæggelsen af skatteforvaltningen.
Jeg har ikke noget behov for at tale uden om, at de katastrofale politiske beslutninger har været ødelæggende for vores samfund og vores skatteforvaltning.
Hr. Ole Birk Olesen kan sådan set godt komme frem med alle de der liberalistiske myter og fantasier, men jeg synes ikke, at det er passende i den her sammenhæng.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-08:
Ministeren siger, at det offentliges krav på gæld altid har forrang; sådan forstod jeg det.
Er det virkelig rigtigt, for så undrer jeg mig over den tvivl, som Advokatrådet rejser her, hvor de siger, at det er noget nyt, at det offentlige altid får forrang til modregning i forbindelse med transport af fordringerne, altså det, at man overtager noget gæld fra nogle andre.
Det siger Advokatrådet er noget nyt, der bliver indført med det her lovforslag.
Jeg ved ikke, om det har været hensigten med lovforslaget, eller om det er utilsigtet.
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at vi, hvis vi foretager en ændring, så gør det med åbne øjne.
Det er derfor, jeg spørger til det, altså for være sikker på, at vi ikke sådan ad bagdøren vedtager noget, som gør, at det offentlige lige pludselig får forrang til at få sin gæld indkrævet, hvilket jo så går ud over nogle andre kreditorer, som så måske ikke får deres penge tilbage.
Så spørgsmålet er altså: Er det meningen, at det skal indføres, og er det virkelig sådan, som ministeren siger, at det offentlige altid har forrang på gæld?