runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er virkelig noget, der har fyldt meget.
De her penge kommer til at lune i rigtig mange husholdninger landet over, og derfor er jeg optaget af, at det sker hurtigst muligt.
Jeg gider heller ikke bruge alle de penge, vi nu har sat af, på bureaukrati og administration til at bygge nogle nye, meget målrettede systemer; tværtimod synes jeg, det er vigtigst, at pengene kommer ud, og at det sker så smidigt, hurtigt og billigt som muligt.
Derfor bruger vi de principper og de systemer, vi kender, og derfor er der også den lavest mulige risiko for fejl.
Det er jo ikke det samme som, at der ikke kan opstå fejl, men når vi bruger de maskiner, vi allerede har, så er risikoen markant lavere, og det går markant hurtigere.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-02-04:
Hvad er ministerens holdning til, at det af aftalen om fødevarechecken fremgår, at der kan ske fejludbetalinger, så der kan opstå situationer, hvor en person modtager flere checks, og hvordan vil ministeren sikre, at det ikke kommer til at ske i praksis, og at det hele ikke ender i et udbetalingskaos?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Jeg er virkelig glad for den her aftale.
Tak til SF og Enhedslisten for at bakke regeringen op, så de her håndsrækninger kan komme ud til mennesker, der har mærket de høje priser igennem lang tid.
Det paradoksale, når man hører spørgerens spørgsmål til mig i dag, er jo, at svaret på spørgsmålet er at holde det så simpelt som muligt og bruge de kanaler, vi allerede har.
Det vil sige, at hvis du i dag får en børne- og ungeydelse, sætter vi en lavere grænse for din indkomst, og så får du.
Hvis du i dag får en ældrecheck, sætter vi indkomstgrænsen højere, og så får du.
Vi bruger de kanaler, vi allerede kender.
Det er jo måden at sørge for, at det både er billigt og nemt og hurtigt og ikke ender som det her.
Men det paradoksale, når man hører spørgerens spørgsmål til justitsministeren for under 2 minutter siden, hvor man gerne vil målrette og lige skære lidt til og lige indrette og lige bygge et nyt system og lige gøre det lidt ekstra bøvlet, er jo, at det er det, der gør, at man risikerer at ende lige præcis som det eksempel, spørgeren henviser til her.
Så svaret er meget simpelt: Når man slår sig på enkelte individer, i forhold til hvorfor skal de have, og hvorfor skal de have, vil jeg bare sige, at det er, fordi vi bruger de etablerede systemer, for det er det, der gør, at fejlene bliver minimeret, og det er det, der gør, at pengene kommer hurtigst muligt ud, og at rigtig mange af de her penge kommer ud til de danskere, der i forvejen har allermindst og dermed også har allermest gavn af en håndsrækning i en tid, hvor priserne er høje.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-04:
Tak, og tak til ministeren, også for at nævne tallene på de mange mennesker, der er døde og blevet anholdt.
Jeg vil også med stor tilfredshed kvittere for, at man har reageret på Revolutionsgarden.
Det første spørgsmål, jeg nogen sinde stillede her i salen, var faktisk til Moderaterne om, om man ville være med på det.
Så det glæder mig, at der er blevet rykket på det.
Så jeg er nysgerrig på: Er der noget, vi kan gøre mere af?
Nu tænker jeg ikke kun på det fra regeringens side.
Jeg er selvfølgelig nysgerrig på, hvis der er noget, man tænker man kan gøre derfra.
Der er selvfølgelig det kommunikative spor, men er der også et handlingsspor?
Og hvad kan man som menigt folketingsmedlem gøre for at bakke op i forhold til det her?
Sidst, men ikke mindst bor der jo rigtig mange i Danmark med en forkærlighed for Iran eller med iranske rødder eller venner og familie, der har iranske rødder, som jo er rystede og frustrerede og sårede og på alle mulige måder oprevne, og som jo egentlig står med det helt store spørgsmål: Hvad kan jeg gøre som enkeltperson?
Hvad kan vi gøre samlet som bevægelse, måske i Danmark?
Jeg ved, at der er mange, der vil lytte med og høre, hvis ministeren har nogen gode forslag til både, hvad jeg personligt som folketingsmedlem kan gøre, og hvad man kan gøre derude som helt almindelig dansker for at støtte.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-04:
Omkring den aktuelle situation kan jeg jo sige, at det iranske regime fra omkring den 28. december 2025 til midten af januar 2026 endnu en gang har vist sig fra sin absolut mest brutale side ved at slå ekstremt hårdt ned på demonstranter, som jo grundlæggende bare har demonstreret for et bedre og mere frit liv på tværs af Iran.
Internettet har været lukket ned.
Det har været svært at følge med, men det uafhængige Human Rights Activists News Agency melder om over 6.092 døde demonstranter og 42.000 anholdte, som jo i øvrigt så er defineret som fjender af Gud med potentiel dødsstraf til følge.
Det er usikre tal.
De kan godt være endnu højere, fordi det netop, som jeg var inde på, har været sådan, at internettet har været lukket ned.
Det har været vanskeligt at vurdere det præcise omfang af den her menneskelige katastrofe.
Det ser jo desværre ud til, at det også har været virkningsfuldt i den forstand, at det forekommer, at demonstrationerne er blevet bremset både i Teheran og i andre byer.
Der er ingen tvivl om, at den berettigede utilfredshed fortsat ulmer, og derfor er en genopblussen af demonstrationerne selvfølgelig også en mulighed.
Vi anser – og det sagde jeg også, tror jeg, i sidste uge her i salen til et andet spørgsmål om Iran – den her fremfærd som absolut helt uacceptabel, og det er derfor også noget, vi har fordømt.
Vi har haft den iranske chargé d'affaires til samtale i ambassadørens fravær på linje med en række andre europæiske hovedstæder.
Vi har fremført det her budskab via EU.
Vi har gjort det i FN's Sikkerhedsråd.
Vi har så sent som i sidste uge på EU's udenrigsministermøde terrordesigneret Den Iranske Revolutionsgarde.
Det er noget, vi i Danmark har kæmpet for længe, og som der nu opstod en mulighed for at vi kunne gøre.
Vi har lavet yderligere sanktioner i forhold til en række personer og entiteter, som vurderes ansvarlige for det her, og vi vil jo altså også fremadrettet blive ved med at lægge det pres på styret i Teheran de steder, vi har en mulighed for det.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-04:
Hvordan vurderer ministeren den aktuelle situation i Iran, herunder myndighedernes håndtering af protesterne og de rapporter, der foreligger om menneskerettighedskrænkelser, og hvilke overordnede hensyn lægger regeringen vægt på i sin politiske vurdering?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-04:
Det kan vi jo bl.a. i vores bevillingspolitik.
Jeg har så sent som i sidste uge fremrykket vores udbetalinger til UNRWA i 2026, så de falder – jeg tror, det er 105 mio. kr. – alle sammen her i starten af året, selv om det jo er en FN-forankret organisation, som i forhold til Israel møder store udfordringer.
Så det er jo et sted, hvor vi ligesom kan, man må ikke sige walk the talk, vel, men altså, hvor vi kan handle på vores holdninger.
Og så forfølger vi også det her vedvarende i Sikkerhedsrådet.
Det er jo også udfordret, men jeg noterer mig bare, at selv de stormagter, der nu forsøger at gå lidt alternative veje, læs USA, alligevel tyer til Sikkerhedsrådet for at få en slags legitimitet i det, man gør, bl.a. ved den her resolution, som so oder so omfavner Trumps fredsplan.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-04:
Tak, og tak for nogle gode svar.
Jeg tænker, at jeg vil gå med den sidste, den humanitære forpligtelse i forhold til Gaza.
Hvordan kan vi som Danmark bidrage til, at lidelserne om ikke andet bliver mindsket bare en smule for palæstinenserne, og at vi gør vores til, at der bliver gjort opmærksom på overgrebene på deres rettigheder, for det tænker jeg ikke Danmark kan stoppe?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-04:
Vi diskuterer det jo meget i EU-kredsen, og det sker også konkret i forhold til det her Trump-initiativ, som de fleste europæiske lande, der er blevet inviteret, ikke har taget ned ved at acceptere invitationen.
De har tværtimod sagt, at det rejser en række principielle spørgsmål, som skal afklares.
Det er jo en linje, som vi også står bag, for vi er meget, meget varsomme med, at der udvikles alternative strukturer.
Omvendt er der jo så en situation i Gaza, og hvis vi så drog den konklusion, at det instrument, der er taget i brug, og som er vredet noget i forhold til FN-resolutionen, er vi så meget imod, at vi slet ikke vil engagere os i Gaza, så kan vi selvfølgelig stå meget principfast, men svigter jo altså den humanitære fordring på, at vi gør en forskel.
Så det er enormt dilemmafyldt, det her.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-04:
Tak for det.
Det undrer måske ikke i den her tid, at Danmark ikke har fået en invitation ind i det fredsråd.
Men der opstår jo det, som udenrigsministeren beskriver, og som nærmest er et parallelsamfund rent internationalt, som er baseret på penge og på stormagters magt.
For det er jo ikke kun os, som det kan gå ud over – som vi ser på nogle punkter; det er jo alle mulige små stater, som bliver kastebold i et magtspil.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-04:
Det er jo et meget godt spørgsmål, for Danmark er et lille land, og hvis vi nu bare for at være konkrete tager den her nye fredsbestyrelse, som Trump har initieret, og som jo et eller andet sted oprindelig var forankret i en FN-resolution oven på fredsplanen, men som jo har fået et helt andet sigte og i virkeligheden med risiko for, at man opbygger et alternativ til FN, så kan man jo konstatere to ting: For det første har Danmark ikke fået en invitation, så vi har ikke ligesom skullet forholde os til klogskaben i det projekt sådan umiddelbart her, og for det andet må der jo stå Europa på gensvaret.
Det er jo Europa, hvis nogen, der har en mulighed for at sige til og sige fra.
Det skal Europa være bedre til, end vi er
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-04:
Tak, og tak til ministeren.
Det er i øvrigt dejligt at se ministeren i Danmark, men også dejligt at høre, at det er et fokus, som man har fra regeringens side, og at man også lægger mærke til, at det er noget, der er under pres.
Der er jo nogle konkrete ting, som der er en vis opmærksomhed på i Danmark.
Vi har jo set en Zelenskyj, der nærmest har skullet møve sig ind for at få plads ved bordet for overhovedet at kunne tale om Ukraines fremtid, i forhold til når Putin og Trump har mødtes.
Vi har set et Palæstina, som måske ikke bliver synderligt inddraget i et fredsråd, som den amerikanske præsident har sat gang i og tager entré for osv.
Det udfordrer jo også nogle samarbejder, som vi er vant til at indgå i, og det er jo også nogle områder, som vi har en stor interesse i, og som udenrigsministeren også har vist stor interesse i.
Så jeg er nysgerrig på, hvordan man går til det.
Der er ikke nogen hang-ups i det her; jeg simpelt hen oprigtigt nysgerrig på, hvordan vi også som Folketing kan støtte op om den linje, og hvordan regeringen går til det, sådan at vi kan bidrage til, at ukrainerne jo bliver hørt og palæstinenserne får deres eget land.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-04:
Tak for det spørgsmål, som jo er, synes jeg, meget relevant i en urolig tid, hvor det er helt afgørende, at verdenssamfundet bliver bedre til at skabe bæredygtig fred og genopbygning.
Vi har jo også haft og har fortsat et mangeårigt engagement i udviklingssamarbejde og stabilisering i verdens brændpunkter.
Derfor ved vi, hvor vigtigt det er, at befolkningerne i konfliktramte områder inddrages og har medejerskab, når der skal lægges planer for fremtiden, sådan at varig fred bliver varig fred, og det er jo ikke noget, der kan påduttes udefra.
Vi er jo engageret bredt i det internationale fredsarbejde.
Det er vi både i FN, EU og andre internationale organisationer, og det er vi også gennem den interministerielle Freds- og Stabiliseringsfond, der bidrager til bæredygtig fred og stabilisering gennem sammentænkte indsatser i skrøbelige og konfliktrelaterede områder i Europas nærområder – Ukraine, Mellemøsten, Vestafrika, Afrikas Horn – hvor vi arbejder for at styrke en tilgang, der er så inkluderende som muligt, både når det gælder samarbejde med lokale myndigheder og lokalsamfundet og udsatte grupper som kvinder og unge.
Det mærker vi ikke mindst som medlem af Sikkerhedsrådet både i forhandlingerne om FN's konkrete indsatser på landeniveau, og når det gælder civilsamfunds adgang til at deltage i rådets arbejde.
Det handler jo ikke kun om konflikthåndtering i verdens brændpunkter; det handler jo helt overordnet om kampen for den internationale retsorden, som alle lande bør værne om, for vi ønsker ikke en verden, hvor det er de stærkeste, der bestemmer.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-04:
Mener ministeren, at det er etisk og politisk forsvarligt, at stormagter udarbejder planer for fremtiden i konfliktramte områder uden reel inddragelse af den befolkning, som skal leve med konsekvenserne, og hvordan harmonerer det med Danmarks værdier om selvbestemmelse og international retsorden?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-04:
Det her er jo svært, for man kan sige, at vi sådan set har gjort alt for at isolere det iranske styre, og vi har nu altså taget yderligere skridt ved den her terrordesignering, som jeg jo ikke står og bilder mig ind får det her til at forsvinde, for Revolutionsgarden var i øvrigt sanktioneret via en række andre instrumenter.
Så man skal ikke overdrive den faktiske effekt af det, men det er jo et stærkt politisk signal.
Så er der selvfølgelig et arbejde med at understøtte det iranske civilsamfund.
Det meget svært at være åben omkring det, for der er store iranske diasporamiljøer, som jo også arbejder udefra på at fremme et nyt Iran, men der er også en iransk efterretningstjeneste, som infiltrerer.
Så vi støtter altså det iranske civilsamfund, uden at jeg kan gå i detaljer med det her.
Når man bliver spurgt til, hvad man individuelt kan gøre, er den mulighed, man har, altså hvad enten man nu er folketingsmedlem eller engageret samfundsborger, vel at søge ind og understøtte den iranske modstand, som jo er global, og som er vigtig, fordi den også finder sine veje ind i det iranske samfund.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-04:
Jeg har fuldt ud forståelse for, at det ikke kan ske offentligt med den fare, der er.
Vi har jo set den voldsomhed, den brutalitet og de voldsomme overgreb, så jeg er helt med på, at det ikke kan lade sig gøre.
Så i en støtte til det, der allerede er i gang, ligger der jo også, at det kan blive farligt for nogle, især hvis man har iranske rødder og bor i Danmark.
Det var, at Moderaternes politiske ordfører ikke ville sige noget.
Så hvordan støtter vi så sikkerheden omkring dem med iransk baggrund i Danmark, der gerne vil gøre noget?
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-04:
Tak for det.
Spørgsmålet er: Hvad er ministerens holdning til, at det af aftalen om fødevarehjælp fremgår, at der kan forekomme fejludbetalinger, og er der ikke bare risiko for, at det ender som med varmechecken, hvor Statsrevisorerne konstaterede, at omfanget af fejludbetalinger uden for målgruppen kunne opgøres til i alt ca. 147 mio. kr. bestående af ca. 64 mio. kr. som følge af fejl eller mangler i data vedrørende 10.700 husstande og ca. 83 mio. kr., der var udbetalt uberettiget, og hvordan vil ministeren sikre sig mod en gentagelse af den fadæse?
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-04:
Men den her regering gør jo mere, end andre regeringer har gjort tidligere.
Hr. Dennis Flydtkjær og hans tidligere parti var som det største borgerlige parti støtteparti for en regering mellem 2015 og 2019.
Der var jo ikke nogen initiativer til at fratage f.eks. bandekriminelle eller andre, der havde begået alvorlig kriminalitet, deres forsørgelsesydelser.
Så må vi så tilrette det med forsørgelsesydelser til bandekriminelle i den lovproces, der allerede er i gang.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-04:
Det kan også være studerende eller pensionister, som slet ikke er i landet.
Altså, folk der er flyttet ud af Danmark, skal også have den.
Kunne det ikke godt være, at man skulle have lavet de her filtre, så man faktisk sikrede, at det var dem, der havde brug for pengene, i stedet for alle mulige andre, som fik den?
Af svaret på det her spørgsmål, som jeg har stillet til justitsministeren, kan man så forstå, at det ikke har vægtet for regeringen, at man skulle undgå, at storkriminelle fra ghettoområderne fik den her check.
Det synes jeg da er ærgerligt at man ikke har prioriteret det.
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-04:
Jeg har to pointer.
Altså, jeg er enig i, at personer, som er dømt for bandekriminalitet eller anden alvorlig kriminalitet, skal have ringere mulighed for at være på forsørgelsesydelser end alle mulige andre, der har et behov for det.
Det er der jo lige nu i en lovproces i gang i Folketinget om, og det er i øvrigt et initiativ, som den her regering har taget.
Derudover mener jeg faktisk, at hastighed er altafgørende, for der er rigtig, rigtig mange helt almindelige hårdtarbejdende mennesker, folkepensionister, seniorpensionister og førtidspensionister, som har knoklet hele deres liv, som virkelig mærker, at det brænder i deres pengepung, når de handler ind.
Derfor mener jeg, at hastighed i forhold til at udbetale den her fødevarehjælp til dem er afgørende.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-04:
Alt det ministeren siger, ændrer jo sådan set ikke på det grundlæggende i, at regeringen har valgt en model, der ukritisk kommer til at sende skattekroner til kriminelle i ghettoerne, blot fordi de modtager en bestemt ydelse.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren – for man kunne nå at lave det om, da lovforslaget ikke er fremsat endnu – vil være med til at garantere, at man laver de her filtre, så man får frasorteret de her mennesker.
Jeg tror, der er mange derude, inklusive mig selv, som synes, at det er meget provokerende at sidde og kigge på, at folk, der ikke bidrager med andet end at være dybt kriminelle, også skal have en fødevarecheck.
Jeg er helt med på, at der er pensionister og alle mulige andre, som har svært ved at få enderne til at mødes, men er det virkelig bandekriminelle som Fasar Abrar Raja, der skal have 2.500 kr.?
For det er åbenlyst ikke retfærdigt, når storkriminelle fra ghettoområderne skal have penge.
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-04:
Jeg kan ikke redegøre for det nærmere snit, som dem, der har forhandlet aftalen, har lagt, andet end at sige, hvad der har været vigtigt – og det vil jeg også stadig sige er vigtigt for mig.
Vi står i en situation, hvor stigende priser på oksekød, mælk, smør og ost og alle mulige andre basale dagligvarer igennem rigtig, rigtig mange måneder har presset rigtig, rigtig mange danskeres økonomi.
Det har presset økonomien for rigtig mange folkepensionister og førtidspensionister og rigtig mange familier med lave indkomster, og derfor har det været en altoverskyggende prioritet for regeringen, at den her fødevarehjælp kommer ud og bliver udbetalt hurtigst muligt.
Hvis man skulle have været gennem en proces, hvor man havde alle mulige andre sorteringsmekanismer, ville det have betydet, at der vil gå mange flere måneder, før Danmarks trængte folkepensionister kunne få udbetalt den her helt nødvendige og afgørende økonomiske hjælp.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-04:
Nu nævner ministeren jo selv, jeg tror, det var i den tidligere besvarelse, at der var nogle få – det var det ord, ministeren brugte – der ville få en fødevarecheck, som de måske ikke skulle have haft.
Det er 660.000 fødevarechecks, der går til den her gruppe af vælgere.
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-04:
Tak for ordet, og også tak til hr. Dennis Flydtkjær for spørgsmålet.
De seneste års stigende fødevarepriser har presset danskerne og særlig dem uden en høj indkomst eller stor formue.
Derfor er regeringen, Enhedslisten og SF gået sammen om at give en hurtig og også målrettet økonomisk hjælp til nogle af de mennesker, som er mest trængt af de høje fødevarepriser.
Danskerne er presset her og nu, og det er også derfor en prioritet for regeringen og aftalepartierne, at fødevarechecken udbetales hurtigst muligt i løbet af 2026.
Målgruppen for fødevarechecken er jo bl.a. pensionister, børnefamilier, mennesker uden for arbejdsmarkedet og su-modtagere, og det siger sig selv, at der i de grupper også kan være personer, der tidligere er dømt for kriminalitet.
Derfor vil der være tilfælde, hvor tidligere dømte også kan få udbetalt en fødevarecheck.
For så vidt angår aftalen om fødevarechecken, må jeg dog henvise til finansministeren, og for så vidt angår den nærmere gennemførelse og udbetaling, må jeg henvise til beskæftigelsesministeren og skatteministeren.
Men da der spørges til kriminelle, vil jeg gerne benytte lejligheden til at gøre det klart, hvad det er for en retspolitik, den her regering fører, hvis nu nogen skulle være i tvivl om det.
Vi vil ikke finde os i, at voldsparate gerningsmænd kan ødelægge andres liv.
Derfor glæder jeg mig også til, at Folketinget i morgen skal stemme om lovforslaget, der gennemfører aftalen om den strafreform, som regeringen sammen med et bredt flertal indgik.
Det bliver den største samlede strafskærpelse for personfarlig kriminalitet i nyere tid, og jeg er glad for, at også Danmarksdemokraterne tog ansvar og bidrog konstruktivt til reformen.
Derudover vil jeg nævne den politiske aftale om en systematisk gennemgang af udvalgte førtidspensionssager, som regeringen og flere af Folketingets partier har indgået.
I aftalen indgår også skærpede konsekvenser for borgere, der begår alvorlig kriminalitet, i forhold til at modtage forsørgelsesydelser.
Så hvis præmissen bag spørgsmålet er at pege på en regering, der tager let på kriminelle og deres adgang til offentlig forsørgelse, så er der ikke nogen tvivl om, at det er et fejlskud fra ordførerens side.
Tak for ordet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-04:
Tak for det.
Det er en opfordring, jeg gerne vil tage positivt ned.
Det er jo en del af vores arbejde altså også multilateralt at understøtte nogle af de organisationer, som netop kan sørge for at bringe klarhed på en meget svær baggrund, for når sådan et regime ligesom lukker ned og kaster mørke over det hele, så bliver det jo svært.
Det er jo vilde drabstal, ikke?
Og det er et vildt antal fængslede, når man så samtidig tænker på, at de får prædikatet fjender af Gud med potentiel dødsstraf til følge.
Det er jo gruopvækkende.
Og det er klart, at en del af kampen mod det iranske styre selvfølgelig er at få de oplysninger ud, så det kan sætte sig i et globalt pres på Iran.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-04:
Den overbevisning vil jeg meget gerne dele med udenrigsministeren, og jeg vil sige tak for svarene.
Det sidste, som jeg siger, er nok mere en opfordring, end det egentlig er et spørgsmål.
Det er en opfordring til at blive ved med at se, hvordan vi kan støtte.
Og der har regeringen nogle kanaler, som andre ikke har, til, at der kommer nogle tal ud på krænkelserne og på de døde og på de anholdte, som er valide.
Rigtig mange står derude og gætter og prøver at finde kanaler.
Så det er en opfordring til, hvis vi kan finde en måde til at skaffe informationer, der kan lægges frem for at understøtte dem, der så gerne vil gøre noget, men også for at give folk noget at forholde sig til i den her forfærdelige situation.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-04:
Det er jo en opgave for de myndigheder, der er sat i verden for at beskytte og skabe tryghed i Danmark.
Det er ikke snævert mit ressort, så der må jeg ligesom henvise til justitsministeren eller andre.
Man kan sige: Det, vi gør udenrigspolitisk, er, at vi lægger det stærkest mulige pres på Iran.
Vi noterer os jo også, at en række andre lande, et stigende antal, gør det samme, altså også har terrordesigneret Revolutionsgarden, og at Iran er ved at miste også globalt fodfæste på grund af alt, hvad der er sket i Mellemøsten det seneste år.
Og så spiller Amerika en rolle her.
Der har været udtalelser fra den amerikanske præsident og røde streger, som så er blevet krydset.
Der ikke handlet endnu.
Det er jo – desværre, kan man sige – ikke Danmark, der kan udløse et regimeskifte i Iran.
Men vi kan understøtte de kræfter, der vil kunne stå klar, når den dag opstår, for jeg føler mig helt overbevist om, at så ondsindet et regime ikke kan holde i længden.