runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg tror, jeg vil tillade mig at tage mit eget følelsesliv ud af ligningen, men igennem den senere tid har vi hørt om borgmestre, der stopper på grund af chikane og trusler.
Jeg ved, der er folk, der har overvejet at gå ind i politik, men som afholder sig fra at gå ind i politik.
Når jeg er ude i en forsamling og en gang imellem stiller spørgsmålet eller andre stiller spørgsmålet, om der er nogen, der afstår fra f.eks. at gå ind i debatter på Facebook på grund af den hårde tone, så er der ualmindeligt mange, der rækker hånden op.
Det her er et direkte angreb på vores demokrati.
Vi kan ikke se det anderledes.
For hvis ikke der er en kritisk masse af helt almindelige mennesker, der tør påtage sig et politisk hverv, og der har lyst til at stille sig frem i den offentlige debat, så dør vores demokrati langsomt.
Jeg synes, der er mange faresignaler i vores verden netop nu, så vi bliver nødt til at insistere på en ordentlig tone.
Jeg synes, man skal slå hårdere ned på det, der sker på de sociale medier.
Ligegyldigt om man kan lide det eller ej, skal vi passe på vores medier, dvs. de medier, der er tilbage, og som er gode, solide, europæiske medier, men vi skal altså også passe på dem, der tør påtage sig et ansvar, og det er ligegyldigt, om det er i foreningslivet eller det er som offentligt ansat eller det er som politiker.
Det er især kaffe og chokolade, der er blevet dyrere, men også oksekød, men det er ikke et dansk fænomen; det er et globalt problem, at priserne stiger.
Vi har forsøgt at imødegå det i Danmark, både med nogle skattelettelser, bl.a. til enlige forsørgere, men også ved at hæve folkepensionen, bl.a. for enlige folkepensionister.
Men i og med at det er et globalt problem, kan man heller ikke se det isoleret hertil.
Det, jeg sagde den aften – jeg kan tydeligt huske debatten, og jeg kan sagtens forstå, man gerne vil lave spaghetti kødsovs til sine børn; det har jeg selv gjort igennem rigtig mange år – var, at jeg ikke vil være med til at lave en stor afgift i Danmark, bl.a. på kød.
Det har vi heller ikke gjort, og det synes jeg er vigtigt at sige til danskerne: Det har vi ikke gjort.
Vi har faktisk gjort nærmest det modsatte.
Vi har været i gang med en udvikling på klimaområdet under en meget stærk hensyntagen til den sociale balance.
Men de fødevarepriser, der er steget, nager også mig, og selvfølgelig vil jeg altid gerne være med til at se på, om vi kan gøre endnu mere.
Må jeg så ikke bare lige sige i forhold til det her med politikere, at hvis der er nogen i dansk politik, der har været udsat for meget mere, end hvad der er acceptabelt, så er det faktisk spørgeren.
Det er urimeligt, at man i perioder af sit liv skal leve under politibeskyttelse, fordi man er dansk politiker.
Nogle af de ting, som spørgeren har været udsat for, både mens man har været på arbejde, men også i privatlivet har været fuldstændig uacceptable, og alle i den her sal bliver nødt til at forholde sig til, hvor meget af det kommer fra.
Det er farligt , og det er forkert, og der burde være meget mere opstandelse over, at en af vores kolleger mange steder ikke kan gå i fred.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-06:
Tak for opbakningen til det.
Det betyder faktisk meget.
Jeg vil godt lige tilbage til mit spørgsmål, for statsministeren siger så, at man faktisk ikke har sat afgifter op, og at man nærmest har gjort det modsatte af at lave afgifter.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Hvis man spørger Landbrug & Fødevarer i den situation, vi er i nu, siger de jo præcis, at en af hovedårsagerne til, at vi nu ser de stigende priser på kød, i høj grad er faldende kvægbestande; det er den enorme usikkerhed, man har skabt via den grønne trepart og CO 2 -afgiften, og selvfølgelig også stigende jordpriser.
Men det er jo alt sammen noget, der er sket i den her regeringsperiode, og det betyder så også, at statsministeren bliver nødt til at tage på sig, at hun i valgkampen siger, at det ikke må blive dyrere at være dansker; den enlige mor skal kunne lave spaghetti-kødsovs, som hun plejer at gøre.
Men nu kan vi se, at den politik, der bliver ført med statsministeren i spidsen, betyder, at prisen på oksekød stiger.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Det handler jo ikke om mistillid.
Det handler vel om en grundlæggende erkendelse af, at det at spare op til sin pension er fuldstændig afgørende for alle mennesker, og det er derfor, at ATP'en oprindelig er født, nemlig for at være sikker på, at der er et økonomisk sikkerhedsnet under hver enkelt pensionist.
Det er jo ikke et mistillidsspørgsmål; det er vel snarere et spørgsmål om at være optaget af, at alle har anden pensionsopsparing.
Det er ikke ret lang tid siden, at reglerne på feriepengeområdet blev ændret.
Jeg må også indrømme, at det er noget tid siden, at jeg sådan har kigget ned i de der helt specifikke regler.
Men jeg vil gerne afvise, at det skulle være på grund af mistillid.
Det er det selvfølgelig ikke.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-06:
Jeg er helt enig med statsministeren i – og det var også nogle af de svar, der var til de tidligere spørgere – at jo flere projekter, vi har sammen, jo mere styrkede bliver vi i rigsfællesskabet, og jeg synes, det er helt fair, at den dialog skal foregå imellem de to regeringer.
Men derfor kunne jeg også godt tænke mig at høre, om der har været nogen dialog mellem de to regeringer i Danmark og Færøerne om en slags finansieringsmodel.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-06:
Men når man tvinger folk til at aflevere deres feriepenge til politikerne og staten og systemet her, så må det jo være, fordi man ikke mener, at de selv kan varetage dem, og at man mener, at staten er bedre til at varetage dem.
Sådan må det jo være.
Vi tror faktisk på, at de kan mere, end politikerne giver dem tilladelse til, og vi tror på, at hvis vi viser dem den tillid, så kan folk godt kan varetage deres feriepenge, og så kan de godt varetage deres egen pensionsopsparing.
Jeg håber, at statsministeren kan se det og har modet til at tage det skridt og vise danskerne derude tillid til, at det kan de godt.
Og så ville man finde ud af bagefter, at hov, det var der ikke noget problem med, og det vil sige, at så ville vi have mindre administration og mindre bureaukrati, både for staten, for erhvervslivet og for borgerne.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-06:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er et kæmpe problem med sygdomme, som der ikke bliver forsket nok i, og som har et kæmpe behov for at blive forsket mere i derude, fordi dødstallet er stort, men desværre i lande, der ikke har den store stemme.
Og jeg er helt enig i den problemstilling, som Enhedslisten peger på i debatten her, og det er en meget vigtig debat at få taget her i salen, så tak for det.
Jeg tror, der er flere greb, man kunne tage her.
Tidligere blev der nævnt antibiotikaresistens, eksempelvis.
Der er også mulighed for, at man i statsligt regi samarbejder med industrien om, at vi – om jeg så må sige – køber noget på afdrag; noget, vi forhåbentlig ikke får brug for, men at vi giver nogle penge til investering i at få udviklet noget medicin, som vi har behov for at have, hvis det en dag skulle blive nødvendigt, men hvor der ikke vil være det store afsæt, fordi det vil være noget, man kun skal bruge ganske sjældent, hvis overhovedet.
Jeg tror ikke, der er én løsning på det problem, som ordføreren peger på her.
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er simpelt hen bare lige nysgerrig på, hvordan Enhedslisten vil definere overnormal profit.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Det står sådan set beskrevet i forslaget, at der tale om er en beskatning på 5 pct. af den forrentning af egenkapitalen, der ligger over 15 pct.
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Det er nok bare, fordi jeg så er lidt smådum, for jeg vil gerne vide, hvad definitionen på overnormal profit er.
Hvordan vurderer man, hvad der er over det, man forventede at en profit ville være, og hvem skal tage de der beslutninger i det tilfælde, at det var noget, Enhedslisten havde held med at få gennemført?
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Jeg kan bare gentage det.
Det er et anerkendt økonomisk begreb.
Her i beslutningsforslaget står der, at det »bliver finansieret via en skat på overnormal profit på 5 pct. af den del af profitten, der ligger over en 15-procentsegenkapitalforrentning.«
Det er et alment anerkendt økonomisk princip, at der findes noget, der hedder overnormal profit, og det sker i de tilfælde, hvor der sker en forrentning på over 15 pct. af egenkapitalen.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-06:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg har egentlig et spørgsmål til begge dele af forslaget, så jeg kan jo starte med den første del omkring efter- og videreuddannelse.
Jeg vil blot høre – for det er ikke helt klart for mig, når jeg læser forslaget her – om Enhedslisten forestiller sig, at man udelukkende skal have offentligt finansieret efter- og videreuddannelse, altså om det skal være forbudt, om jeg så må sige, for virksomheder at tilbyde kurser.
Eller hvad er det, man helt konkret tænker her?
Er det det ene eller begge dele – hvilke tanker har man gjort sig?
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Og der kan man huske på, at den medicin, der nu er, mod tuberkulose, var jo en, der i sin tid blev udviklet på Statens Serum Institut.
Men derudover er der muligheden for at kunne løfte et ansvar, f.eks. gennem Den Globale Fond, gennem donationer dertil, og sikre, at der kan udvikles medicin.
Men anerkender ordføreren behovet for, at der skal afsættes statslige midler til det, og at de statslige midler bl.a. kunne findes ved at beskatte den medicinalindustri, som ikke er villig til at tage det ansvar, og at der derfor ville være en vis rimelighed i det?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-06:
Det er en rigtig vigtig problemstilling, som hr. Peder Hvelplund peger på her.
Jeg ser bare ikke, at forslaget her vil løse det.
For det er dyrt, og det tager rigtig lang tid.
Jeg har ikke svaret på, hvordan vi gør det, som Enhedslisten peger på her, ud over at sige, at det er noget, der handler om samarbejde på tværs af lande, og noget, der handler om, at vi, stater, siger, at det her er noget, vi skal løfte, fordi det ganske rigtigt ikke er noget, der har en særlig stor kommerciel interesse af alle mulige forskellige årsager.
Man kunne også snakke om malaria.
Der findes masser af sygdomme derude, der er oversete, fordi de, som hr. Peder Hvelplund peger på, ikke har den kommercielle interesse.
Og det handler om, at vi er nødt til at samarbejde i de internationale fora, der er, eksempelvis WHO, og sørge for, at der er nogle samarbejder på tværs, hvor universiteter samlet kan løfte en opgave, som er nødt til at blive løftet, og som vi ikke kan overlade til industrien her.
Det ligger bare lidt ud over, hvad forslaget her handler om, som jeg læser det, i hvert fald medmindre Enhedslisten mener, vi skulle løfte forskningsbudgettet med mere, end selv vi umiddelbart er villige til.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det til hr. Per Larsen.
Jeg kan bekræfte, at det ikke kommer som nogen stor overraskelse, at De Konservative ikke bakker op om det her forslag.
Men jeg vil alligevel godt spørge om en ting, og det er, fordi ordføreren siger, at det her primært handler om Novo, og at det handler om nogle grumme kapitalister.
Det er sådan set ikke det, der er anledningen til det her beslutningsforslag.
Det er sådan set en bekymring, i forhold til at den efter- og videreuddannelse, vi kan tilbyde til vores dygtige personale i sundhedsvæsenet, i stigende grad bliver finansieret af medicinalindustrien.
Det kunne man jo godt karakterisere som en eller anden form for ekstra skat, som ordføreren jo er så inderligt imod, altså at det er industrien, der kommer til at finansiere det.
Men det er også ud fra, at de måske også gør det, fordi de også deler betragtningen om, at der ikke findes noget, der hedder en gratis frokost, men at der selvfølgelig er en forventning om, at det også er noget, der kommer til at gavne industrien på sigt.
Så deler ordføreren slet ikke den bekymring?
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Det er klart, at når man har nogle præparater, som har en bedre virkning end de præparater, man måske tidligere har brugt, bliver lægerne også bibragt den viden, i forhold til hvordan de skal anvendes, og det føler jeg mig tryg ved.
Jeg kan ikke forestille mig andet.
Vi har jo også et system bagved, så det er jo ikke sådan, at man bare tager medicin i anvendelse, som ikke er godkendt, og som har uhensigtsmæssige ting med sig i bagagen.
Så jeg er fuldstændig tryg ved den vejledning og rådgivning, som man giver, også er objektiv.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Giver det slet ikke anledning til en refleksion hos hr. Per Larsen, altså at det her er en bekymring, som ikke kun findes i Enhedslisten af nogle ideologiske årsager, men at det faktisk også er en faglig bekymring ude i de faglige miljøer?
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Jeg færdes jo også lidt i regionerne, og jeg kan i hvert fald sige, at det ikke er sådan, at det er et kæmpeproblem, der bliver diskuteret voldsomt dér, i forhold til om der skulle være en skævvridning.
Jeg er ret sikker på, at det ville være rigtig uhensigtsmæssigt at undvære den rådgivning, som medicinalindustrien og medikoindustrien i det hele taget også benytter sig af og bibringer til det personale, der skal arbejde med det.
Peter Kofod (DF), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at have fremsat det her beslutningsforslag i dag.
Jeg kan starte med at komme til konklusionen, og den er, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Men jeg vil gennemgå det og selvfølgelig fortælle, hvorfor vores beslutning ender på et nej, når vi på et eller andet tidspunkt skal stemme om det her.
Forslaget har to elementer i sig, og tidligere ordførere har forklaret det.
Men det handler om industribetalt efter- og videreuddannelse.
Vi har sådan set ikke den samme bekymring, som Enhedslisten måtte have.
Vi har i forvejen et regelsæt.
Det er også mit indtryk efter at have været turen rundt hos vores regionsrådsmedlemmer, at det ikke er det her store samtaleemne, som det bliver gjort til, men hvis de skulle tage fejl, ser vi selvfølgelig på det igen.
Men det er ikke noget, der giver anledning til at sige, at her skal vi have et fuldt stop.
Det er fair, hvis man siger, at de krav, der måtte være i dag, ikke er stramme nok, så kan vi se på det, men derfra og så til at sige, at her skal være fuldt stop, ingenting, fuldstændig lukket, ser jeg ikke for mig vi kan vedtage nu og her.
Så rejser Enhedslisten en problemstilling, som jeg egentlig synes er relevant nok at diskutere, og det er, hvad vi gør, hvis eller når flere og flere mennesker verden over ikke længere reagerer på den behandling, de kan få, f.eks. i form af antibiotika.
Enhedslisten nævner så også tuberkulose og malaria som sygdomme, hvor der kan mangle incitamenter til at udvikle lægemidler.
Det er jo en kendt problemstilling.
Jeg og vi tror ikke, at løsningen er, at det, som Enhedslisten siger, er noget, som staten bare overtager.
Der er jo også gang i initiativer, der skal også komme en NARM-handlingsplan, og der er også nogle andre greb, som vi synes man kan gribe til, f.eks. når det handler om resistens, og når vi i de her år ser, at flere og flere bakterier bliver resistente over for antibiotika.
Det er også at se på landbruget uden for Danmark, altså særlig de lande, hvor der er en meget lempelig tilgang til at hente antibiotika til sin landbrugsproduktion.
Det er gudskelov ikke noget, vi kender i Danmark, for der er vi rigtig gode til de her ting.
Men vi skal ikke langt væk fra Danmark, før man meget nemt kan komme i besiddelse af det, både i sundhedssystemet, men jo altså også, hvis man driver et landbrug.
Så med det ender vores samlede konklusion altså på et nej tak til Enhedslistens forslag.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-06:
Jeg troede lige, at Enhedslisten skulle spørge Dansk Folkeparti om et eller andet, men så må man jo holde sig vågen.
Tak, formand.
Og tak til Enhedslisten for at have fremsat forslaget, som vi diskuterer her i salen.
Der er to elementer i forslaget.
Dels ønsker Enhedslisten, at der skal laves et alternativ til den industribetalte efter- og videreuddannelse af vores sundhedspersonale, dels er der et ønske om at sætte flere midler af til forskning i underprioriterede områder.
Det er sådan set meget sympatisk, at Enhedslisten vil have flere penge til offentligt finansieret efteruddannelse, også selv om vi nok ikke er helt enige om, hvor pengene skal findes henne.
Men jeg er nu ikke helt enig i forslagets præmis.
Jeg vil lige starte med at nævne det helt oplagte faktum, at lægernes videreuddannelse til speciallæger allerede er offentligt finansieret.
Men jeg antager, at Enhedslisten her tænker på andre former for efter- og videreuddannelse.
Og her er der allerede i dag klare regler for deltagelse i konferencer og kurser, der er sponsoreret af industrien.
Det skal være klart for deltagerne, hvis der er virksomheder, der står bag.
Og der er klare regler for lægernes deltagelse for at sikre gennemsigtighed.
Det skal rapporteres af både virksomhed og læge til Lægemiddelstyrelsen.
Der er bred tillid til vores sundhedspersonale i Danmark, og det skal vi værne om.
Man skal også huske, at industrien ofte ligger inde med ny og vigtig viden, der kan komme vores læger og dermed vores patienter til gavn.
Der vil også ofte ved indkøb af nyt medicinsk udstyr være behov for krav til efteruddannelse og oplæring, og her er det svært at se et alternativ til, at industrien skal stå for den efteruddannelse.
Så selv om jeg ikke ser de helt store problemer i den nuværende ordning, ville det være fint, hvis der var flere kurser med anden finansiering.
Men selv i dag er der rigtig mange læger, der ikke engang får de ti årlige dage til efteruddannelse, som ligger i overenskomsten.
Og her ser jeg ikke rigtig, at forslaget løser de udfordringer, der ligger der.
Vi har brug for mere og ikke mindre uddannelse.
Ud over uddannelsesdelen indeholder Enhedslistens forslag som nævnt også et ønske om at afsætte flere penge til klinisk forskning i oversete områder.
I Radikale Venstre er vi sådan set helt enige.
Vi har en ambition om, at vi skal øge de offentlige midler til forskning bredt set, så vi kommer op på 1½ pct. af bnp.
For jeg er helt enig i, at der er et behov her for at sætte midler af til den forskning, som ikke har industriens interesse.
Det er heldigvis noget, som har bred opbakning herinde på Christiansborg, og puljen til den uafhængige kliniske forskning er vokset år for år.
Det er rigtig positivt, og jeg vil også anbefale Enhedslisten at løfte den sag, når vi til efteråret skal forhandle forskningsreserven en gang til.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det.
Det er klart, at jeg ikke vil skuffe ordføreren med ikke at levere et spørgsmål til hr. Stinus Lindgreen.
Og tak for en, synes jeg egentlig også, god og nuanceret tale.
Men jeg vil egentlig godt spørge ordføreren om: Hvordan tænker Radikale Venstre og hr. Stinus Lindgreen, at vi skal løse udfordringen med de store globale dræbere, som vi kan se at industrien ikke har en interesse i at udvikle nye præparater imod?
Nu nævnte jeg tidligere tuberkulose, hvor det er over 50 år siden, der sidst er udviklet medicin.
Hvis man lider af multiresistent tuberkulose, er det jo en behandling på et halvt år, hvor man skal tage over 30 piller dagligt, tror jeg, og hvor en kendt bivirkning er, at man kan blive blind af den behandling.
Hvordan løser vi den udfordring?
For det er jo helt konkret et spørgsmål om, hvordan vi gavner folkesundhed, frem for at vi skal gavne industriens kommercielle interesser.
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Tak for det, formand.
Jeg kan godt høre, hvad det er, der trigger.
Det er bl.a. Novo – de der unge kapitalister.
For lige at tage finansieringen først, vil jeg sige, at jeg ikke kan forestille mig, at ordføreren havde forhåbninger om, at vi Konservative kunne komme til at stemme for, for finansieringen er ifølge det, der står her, via en skat på overnormal profit på 5 pct. af den del af profitten, der ligger over en 15-procentsegenkapitalforrentning, og det er så estimeret til at give 3,6 mia. kr. Hvis det er sådan, at man brandbeskatter ud over det, som man gør i forvejen, har det jo alt andet lige også nogle konsekvenser.
Og hvis vi lige holder os lidt til Novo, er det jo rent faktisk sådan, at Novo betalte 15 mia. kr. i selskabsskat sidste år – 15 mia. kr.
Det svarer faktisk til halvdelen af det, det koster at drive alle landets daginstitutioner.
Ud over det er det sådan, at Novo også har en voldsomt stor donation.
I 2025 uddeles der 10 mia. kr. til 1.800 forskellige projekter.
Det er jo altså en vanvittig stor donation i forhold til det, som andre fonde kan levere.
Jeg synes, det er fremragende, at Novo gør det så godt, at de har mulighed for at udlodde så enorme donationer.
I forhold til substansen, når vi taler om det her med videre- og efteruddannelse, er det jo sådan, at alle firmaer selvfølgelig altid er interesseret i, at de medarbejdere, som arbejder med området, er klædt godt på til at vide, hvad det er, der er mest hensigtsmæssigt, og hvilken måde præparaterne skal anvendes på.
Derfor ser vi heller ingen grund til at kritisere det så voldsomt, som ordføreren har lagt op til her.
Så vi kommer til at stemme imod.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
I forhold til den del omkring efter- og videreuddannelse er det afgørende for os, at vi får etableret et styrket uafhængigt tilbud til efter- og videreuddannelse.
Så det er ikke et forbud mod, at der kan ske industribetalt forskning.
Udfordringen i dag er jo, at selv de midler, der bliver afsat til efter- og videreuddannelse gennem regionerne, er det typisk industrien, der byder ind på dem, og der vil vi netop gerne sikre, at der er et uafhængigt alternativ, så den efterspørgsel, der kan være efter at få efter- og videreuddannelse, som ikke er farvet af industriens interesser, bliver styrket.
Men jeg synes, at det vil være det mest fundamentale og det mest afgørende, at vi får sikret det.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-06:
Tak for det.
Jamen så har jeg to spørgsmål alligevel, for betyder det så, at Enhedslisten forestiller sig, at vi skal have nogle nye former for rapporteringsværktøjer, eller er det godt nok, som det er i dag?
Eller er det okay, hvis der både er offentlige og industribetalte kurser og en læge vælger det industribetalte?
Skal man lave det på en anden måde, eller hvordan forestiller man sig det?
Selv om jeg godt ved, at hr. Peder Hvelplund ikke er forskningsordfører, vil jeg komme ind på forskning – og nu skal jeg prøve at gøre det meget hurtigt.
Hvis man nu lavede den her ekstra skat og gav alle pengene til forskning i oversete områder, vil det, som det er i dag, betyde, at vi bare forsker mindre i noget andet, fordi et flertal mener, vi kun skal bruge præcis 1 pct. af bnp på forskning.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Nu synes jeg, ministeren skulle vælge ikke bare en mere positiv, men også en lidt mere seriøs tilgang.
Sidste gang vi drøftede det i Folketingssalen, stillede Enhedslisten et ændringsforslag, som afsatte 2 mio. kr., og som regeringspartierne stemte ned.
Så kan man godt sige, at man ville noget andet.
Det er bare det, der var fakta; det var, at man stemte det ned.
Vi ved da godt, når vi ser på det her, at man ikke kan få det for 2 mio. kr. Jeg vil skyde på, at det her er noget, der koster i omegnen af 0,5 mia. kr.
Vi vil bare gerne tilbyde regeringen, at vi sætter os ned, får vedtaget det her og ser på, hvad det er, vi synes er nødvendigt, men så vi netop sikrer, at der afsættes midler både til forskning, men også til behandling og til diagnostik, og så finder vi naturligvis de midler.
Det vil Enhedslisten hjertens gerne være med til.
Men vi mangler bare den politiske vilje fra regeringen til at sige, at det også er nødvendigt at gøre.