runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2021-04-16:
Tak for det, formand.
Også tak til både fru Kirsten Normann Andersen fra SF og fru Pernille Skipper fra Enhedslisten for at sætte lys på et meget vigtigt emne, nemlig at sikre gode fødselsforløb for familierne.
For mange kan det at føde desværre være en utryg oplevelse.
Fødeafdelingerne er presset, og mange par føler i dag, at de bliver hastet igennem.
Det er langtfra jordemødrenes skyld.
De løber allerede meget stærkt og gør alt for, at det skal blive en rigtig god oplevelse at blive forældre.
Men vi må konstatere, at der ikke er jordemødre nok.
Derfor har vi også i Det Konservative Folkeparti foreslået, at jordemødrene skal have nogle flere kollegaer.
Helt præcis vil vi tilføre 244 jordemødre til landets fødeafdelinger.
Ifølge Jordemoderforeningen vil forslaget nemlig give jordemødre nok til at sikre en god kvalitet ved fødslerne, og god kvalitet skal der være – trygheden skal tilbage, og arbejdsforholdene på fødeafdelingerne skal være bedre.
Der skal være tryghed både før fødslen, under fødslen og efter fødslen.
Og efter fødslen kommer de kommunale sundhedsplejersker jo også ind i billedet.
Vi synes også, det er en god idé at sikre førstegangsfødende ret til et lidt længere ophold på fødeafdelingerne, hvis der er behov for det.
Den nybagte familie skal nemlig ikke være nervøs for at blive sendt hjem ganske kort tid efter fødslen.
Men vi mener ikke, det er hensigtsmæssigt at tilbyde alle fødende den mulighed – simpelt hen fordi det vil skabe flere problemer, end det løser, så længe der ikke er kapacitet nok.
For fleregangsfødende må det derfor være en sundhedsfaglig vurdering, der ligger til grund for, hvornår hjemsendelse er passende.
Vi kan derfor ikke støtte SF's forslag, men vi vil gerne støtte opfordringen fra Enhedslisten til regeringen om at indkalde til forhandlinger.
Det hørte jeg også ministeren kvittere for, og det er rigtig fint.
Som også på andre områder må det gerne være før sundhedsaftalen, for jeg synes faktisk, at der er mange ting, som presser sig på, og som vi godt kan tage hul på allerede nu; det gør det her emne bestemt, så lad os nu se at komme i gang.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Ja, pointen er, at når jeg taler med jordemødre derude og ser på, hvordan de bruger tiden i dag, så er der rigtig mange områder, der fylder meget mere.
Vi har mange flere komplicerede fødsler, mange flere, der er kronikere og diabetikere, og vi kan scanne meget mere, så de bruger ressourcerne dér, og alt muligt.
Der er et ønske om at bruge tid på at kortlægge fra starten, hvad det er for en type familie, og hvad det er for en type graviditet, man har med at gøre.
Og det er deres vurdering, at det ville kunne spare tid på sigt at bruge tid dér, hvor der er behov for det, og mindre dér, hvor der er mindre behov for det.
En person som jeg behøver ikke samme tid til jordemodersamtaler i forbindelse med en graviditet fjerde gang, som en førstegangsfødende har.
Det er præcis den fleksibilitet, som jeg gerne så at vi fik ind i vores system.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-16:
Men det er præcis det, der er argumentet for alle de andre rettigheder, som vi taler om, altså en bund, et minimum, for at sikre, at hvis behovet er der for seks gange fødselsforberedelse på små hold, så skal man have mulighed for det.
Man behøver ikke; det er ikke tvang.
Hvis man har behov for 2 dage eller mere på hospitalet, skal man have mulighed for det.
Det er ikke tvang.
Og hvis man har behov for mere end 20 minutter til den første vores samtale, skal tiden være sat af til det.
Men med hr. Stinus Lindgreens argumentation vil det jo også betyde, at hvis man sætter 1 time af til alle jordemodersamtaler, så ville man risikere at spilde noget tid og med hr. Stinus Lindgreen egne ord: bruge ressourcerne skævt.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Til det første vil jeg sige, at nej, jeg tror ikke, at der er mange, der har lyst til at blive på hospitalet længere end allerhøjst nødvendig.
Jeg lytter bare til den bekymring, der er ude i de faglige miljøer, hvor de siger, at det her er de bekymrede for den vil trække ressourcerne i en forkert retning.
Min bekymring kunne også være, i forhold til hvis man har brug for at være der i 3 eller 4 dage og man har et krav på 2 dage.
Jeg så hellere en meget mere fleksibel, meget mere individuel tilgang til det.
Pointen fra vores side er at sørge for at gøre noget ved den samtale, der i dag kun er 20 minutter og har været det de sidste 10-15-20 år.
Hvis man bruger længere tid, især ved de førstegangsfødende, på at finde ud af, hvad det er for en familie, man har med at gøre, og om der er nogle specielle behov, kan man derved spare tid og ressourcer på sigt i forløbet.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-16:
Jeg er enig med SF's ordfører i, at der er et eller andet lidt mystisk i det, at der ligger sådan en antagelse af, at man bliver hængende på hospitalet, fordi det er fedt.
Jeg ved godt, at det hedder et barselshotel, men det er altså ikke noget spaophold – bare lige for at sige det.
Det ved hr. Stinus Lindgreen også med nummer fire barn på vej, altså at det ikke er, fordi man sådan hænger med champagne og bobler; det er ikke et hotel.
Så vil folk ikke gerne hjem?
Det er det ene.
Det andet er, at hr. Stinus Lindgreen selv siger, at man skal starte med at gøre den første jordemodersamtale længere.
Der skal være bedre tid.
Det kan jeg bare ikke forstå.
Hvad nu, hvis man ikke har brug for lang tid?
Er det så ikke skævt, hr. Stinus Lindgreen, at Radikale Venstre har en holdning til, at den tid er for kort?
Altså, det virker lidt selektivt.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-16:
Ja, lige præcis, og det er jo derfor, vi er nødt til at se på det meget mere grundlæggende.
Det handler ikke bare om at indføre én rettighed, og så var det det.
Det hører jeg heller ikke nogen sige, så det er slet ikke en kommentar til det.
Men altså, hvis man skal hjælpe dem, der virkelig har et stort behov, skal vi sætte tidligt ind, og det handler om fødselsforberedelse.
Vi ved jo også fra vores sundhedsvæsen generelt set, at dem, der beder om hjælp, typisk faktisk er de ressourcestærke, hvorimod dem, der er lidt mere ressourcesvage på den ene eller den anden måde, socialt eller økonomisk, ikke rigtig beder om hjælp, og så kan vi risikere at indføre en rettighed, som kun kommer dem, der har ressourcerne, til gavn.
Så det er jo helt afgørende, at det hænger sammen med den tidlige indsats.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Tak for det, og fuld respekt for det, naturligvis.
Når man lover noget, skal man jo også stå ved det, og jeg noterer mig også, at der er en række partier, der har det samme ønske.
I stedet vil jeg høre: Vi er jo alle enige om, at der ikke er nogen, der skal sendes for tidligt hjem – det hører jeg også ministeren sige her – men netop det individuelle og den individuelle tilgang til, hvordan man skal behandle den enkelte familie, må vel være målet her, og hvordan vi sikrer, at vi bruger ressourcerne bedst muligt.
Jeg er fuldstændig enig i, hvad ministeren siger om, at vi selvfølgelig ikke bare skal fodre hunden med dens egen hale, men den individuelle tilgang til familien, hvor man tager hånd om dem, der virkelig har brug for det, og hjælper dem derhjemme, der hellere vil være dér, kunne, i hvert fald i min optik, være en tilgang til det her område.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-16:
Jeg har også noteret mig, at den holdning er der.
Jeg tolker lidt den holdning som, at nogle i de her miljøer for mange gange har oplevet, at der kommer nogle politikere herindefra og lige vil have en eller anden ting på også, men at man ikke rigtig for alvor finansierer det.
Eller også gør man det, at man finansierer det, men underfinansierer demografien nedenunder, så man reelt fodrer hunden med sin egen hale, og den måde at føre den offentlige sektor på kan ikke holde i længden, og det er det, vi ser nu.
Så derfor vil jeg sige, at det, der skal finansiere forbedringer på fødselsområdet, ikke på den ene eller anden måde kan blive finansieret af, at vi giver lidt mindre til de demografiske udgifter, som der jo også er.
Det er det, jeg hører.
Men altså, vi står fast på det, og jeg må sige, at jeg mener, det er stærkt tiltrængt, og jeg mener, at det ikke er holdbart, at vi har mødre, som bliver udskrevet alt, alt for tidligt, som det sker i dag flere steder, og for at sige det, som det er, var det noget, vi sagde i valgkampen meget klart, og vi vil meget, meget gerne overholde det, vi sagde i valgkampen.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Det er jo dejligt at høre, at vi alle er enige om, at det her er et område, der virkelig kræver et eftersyn.
Jeg bemærker, at ministeren gentager det her med retten til 2 dages ophold på hospitalet, og ministeren nævner også, at det jo er forbundet med en relativt stor udskrivning, som kræver noget finansiering – det giver sig selv.
Jeg har også noteret mig, at når man taler med de faglige miljøer, er det ikke et ønske, der sådan står højt på ønskelisten derude, hvis det overhovedet står der, og at det ikke er den bedste måde at bruge ressourcerne på.
Der er helt klart nogen, der har brug for 2 dages ophold; der er nogen, der har brug for 1 dag; der er nogen, der har brug for 3 dage; og der er nogen, der har brug for at komme hjem med det samme.
Så hvorfor indrette det på den her måde i stedet for at sige, at det, vi skal sikre, og det er vi vel enige om, er en god og tryg start for alle familier, uafhængigt af hvad deres behov må være?
Hvad er ministerens tanker omkring det?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-16:
Jeg er helt enig i, at det her ikke kan vente længere.
Målet er at få det som en del af en sundhedsaftale i år; det er tilkendegivet over for Folketinget – jeg har gjort det, og det har vores statsminister faktisk også gjort, og det agter vi at overholde.
Det er fuldstændig korrekt, at Sundhedsstyrelsen, jeg selv og ministeriet bruger enormt meget energi på epidemihåndteringen, men vores planlægning er jo også, at vi skal forlade denne akutte epidemihåndtering og selvfølgelig kunne have den på et lidt lavere blus og så også fokusere på andre områder.
Det er det, vi er i gang med at forberede, og det er også der, Sundhedsstyrelsens kommende anbefalinger spiller ind.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Og tak for den besvarelse til ministeren – eller rettere tak for besvarelsen, minister, tror jeg det hedder.
Jeg er ny, så jeg må godt kludre i det.
Venstre har jo netop meldt sig meget aktivt på banen i forhold til det her.
Vi er også for flere uger siden kommet med et fødselsudspil, og vi kan faktisk ikke rigtig vente med at komme i gang.
Og et af de beslutningsforslag, der er her i dag, handler netop også om, at vi får fremrykket forhandlingerne, så vi skal starte dem, før vi går på sommerferie.
Jeg tror, at ministeren i sin indledende tale selv brugte ordet komplekst om det her område, og det er jeg da faktisk enig med ministeren i – så meget desto mere ærgerligt er det, hvis vi skal rykke det her længere ud i fremtiden.
Jeg er bekymret for, at det med ministerens fokus på corona ender med til efteråret, at man siger, at man lige rykker forhandlingen til engang i det nye år.
Det kan vi simpelt hen ikke vente på i Venstre, og jeg kan heldigvis også høre, at der er andre partier, der har det på samme måde.
Hvad er ministerens tanker omkring det?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-16:
Jeg er helt enig – altså, jeg går ikke så meget op i at skyde skylden på tidligere regeringer.
Jeg har jo selv været med i en tidligere regering, og vi har et fælles ansvar for det her.
Dem, der føder nu, og dem, der føder næste år – de vordende mødre – kan ikke bruge det til noget, at vi skyder skylden på andre, hverken på regioner eller regeringer, tidligere eller nuværende.
De kan bruge én ting, og det er, at vi sætter os sammen.
Så derfor vil jeg sige tusind tak for den indledende kommentar om, at Venstre også melder sig ind og er klar til at tage et medansvar for at løfte det her område.
Det er der behov for.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren, for mange af de prioriteringer, ministeren nævnte, er jo præcis nogle af dem, vi har i Venstres udspil på netop fødselsområdet.
Så det tegner jo meget godt for de kommende forhandlinger.
Nu prioriterede den daværende blå regering jo 50 mio. kr. årligt specifikt på fødselsområdet, og man kan se – det nævner ministeren også selv – at der desværre er meget store forskelle at se ude i regionerne, og nogle af de her skrækeksempler, bl.a. her i Region Hovedstaden, viser med al tydelighed, at de 50 mio. kr. jo så ikke har fået gang på jord, i hvert fald nogle steder.
Hvad er ministerens tanker omkring det?
Hvordan kan det være, at der er nogle regioner, der har prioriteret så håbløst?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-16:
Jamen jeg vil meget, meget gerne undgå – og der er vi nok ikke helt enige – at vi bringer den her debat ind i Folketingssalen, nu hvor der jo er offentlige overenskomstafstemninger og andet.
Vi har den danske model, og den synes jeg det er vigtigt at vi respekterer.
Men jeg vil sige, at det, der handler om bedre vilkår for jordemødrene og for de fødende, er der virkelig et behov for, og det vil jeg meget gerne påtage mig.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-16:
Jamen det er jeg fuldstændig enig i, og jeg tror, det er meget vigtigt at forstå, at en ting er at sikre, at vi putter nogle flere penge ind og finansierer nogle rettigheder til fødende og partnere, som så vil afføde, at der kan ansættes flere jordemødre, men det handler selvfølgelig også om lige præcis det, ministeren er inde på, netop at en jordemoder ikke bare kan stå og gribe børn dagen lang, det kan man slet ikke holde til.
Det er planlægning, men det er jo faktisk også lønforhold.
Og det, de 1.075, altså en fjerdedel af alle jordemødre og jordemoderstuderende siger,
er, at vi vil ikke arbejde uden at blive anerkendt med en ordentlig løn også.
Lønforholdene for jordemødrene er vel også en del af de arbejdsforhold, som vi bliver nødt til at kigge på, hvis vi skal kunne rekruttere nogle flere af dem, er det ikke?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-16:
Der er nogle jobfunktioner, som danskerne sætter utrolig højt.
Samtidig tror jeg også, at det er en jobfunktion, som er så velbeskrevet, at vi nogle gange sidder lidt fast i den gammeldags opfattelse af, hvad det er man skal som jordemoder.
Jamen det er at forløse en fødsel, og så er det det.
Og det er det jo ikke.
Der er langt, langt mere.
Det er langt mere komplekst.
Det er, fordi samfundet er mere komplekst, og vi kan forebygge meget mere, og vi er blevet meget, meget dygtigere.
Det vil sige, at der er mange, mange elementer, altså andre elementer end kun lige at forløse fødslen, som jordemoderen skal kunne.
Og vi har brug for hver eneste af dem.
Det, vi ikke har brug for, er at have situationer, hvor jordemødre flygter.
Vi har brug for, at jordemødre tiltrækkes og fastholdes, fordi de har lyst til at blive fastholdt og lyst til at fortsætte med at have job på fødegangene og med alle de andre opgaver.
Det ville være katastrofalt for den offentlige sektor og for vores fødselstilbud, hvis der sker en sådan flugt, som den undersøgelse, der blev nævnt her, giver udtryk for.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-16:
Tak skal du have, undskyld, tak skal formanden have – det var dog utroligt efter så mange år, altså at man ikke engang kan finde ud af det længere.
Tak til ministeren også for imødekommelsen.
Jeg bider særlig mærke i, at ministeren også siger, at det er vigtigt, at der er kompetent personale til stede.
Så uanset, at vi kan være uenige om, hvornår vi bør gå i gang med de forhandlinger her, så virker det, som om vi er enige om retningen for dem.
I det ligger så bl.a. også, at vi skal gøre noget ved den personaleflugt, der er, fra svangreomsorgen og fødegangene; alle de jordemødre, som går fra det offentlige til det private.
Der er ledige stillinger rundtomkring.
Der er rekrutteringsproblemer.
Og senest har vi set over en fjerdedel af landets jordemødre og jordemoderstuderende skrive under på en erklæring om, at de simpelt hen ikke vil underskrive kontrakter med det offentlige, før de får bedre ansættelsesforhold, herunder også bedre lønforhold.
Kan ministeren ikke prøve at svare på, hvad konsekvenserne ville være, hvis den fjerdedel af alle landets jordemødre og jordemoderstuderende gør alvor af det, de siger?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-16:
Ja, tak for det opfølgende spørgsmål.
Så kan jeg jo få anledning til at slå fast både over for Feminas læsere og over for resten af Danmark, at vi står fuldstændig fast på det løfte og den melding, at det er vores klare mål at indføre den her ret, hvis der er behov for det, til 2 dages ophold på fødegangen, hospitalet, barselshotellet, eller hvordan vi nu får det organiseret.
Så det står vi fuldstændig inde for, og det skal jo bare gøres på en måde, hvor vi ikke samtidig høvler pengene væk fra et system, der i forvejen har brug for ressourcer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-16:
Tak for det.
Jeg er helt med på, at der ikke er noget, der er gratis.
Men det er også dyrt, når forældre bliver nødt til at skulle opsøge sygehuset igen og igen efter en fødsel og er utrygge og angste, i forhold til hvordan tingene nu foregår.
Jeg tror da i og for sig, at Feminas læsere ville blive voldsomt skuffede over, at ministeren ligesom ikke står ved det her løfte, altså om at vi i hvert fald som minimum skal sikre netop de her 2 dages barselsophold for familierne efter endt fødsel, hvor der er behov for det.
Jeg har selvfølgelig heller ikke lyst til at tvinge nogen til at skulle blive på sygehuset.
Jeg tror faktisk, at de fleste gerne vil hjem.
Så derfor vil det også være dem, der har behovet, der netop ville blive tilbage og få løst det problem en gang for alle.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-16:
Og tak til ministeren.
Altså, hvilke fordele er der helt konkret, helt lavpraktisk ved at få den her forhandling, der kunne startes nu, flyttet over i en sundhedsaftale?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
I forhold til komplicerede fødsler: Nu har jeg det selv sådan, at første gang ville jeg også foretrække at være på et sygehus, hvor der er et helt arsenal af børnelæger osv., og hvor man efterfølgende kan komme på en neonatalafdeling med barnet.
Men helt ærligt: Vi vil faktisk gerne udbrede det frie valg, og det er jo godt.
Nu nævner Enhedslistens ordfører selv det her med, at der også er offentlige fødeklinikker, men er det ensbetydende med, at der ikke må være private?
Er det ensbetydende med, at jeg, hvis jeg skal have mit tredje barn, ikke har mulighed for at gøre brug af de private fødeklinikker?
Det synes jeg helt ærligt ikke det skal være.
Jeg synes, vi skal udbrede det frie valg, og så har vi også sagt det meget bastant i vores udspil: Vi vil ikke være med til, at vi bare udhuler de offentlige fødetilbud.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-16:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er forskel på en fødeklinik og et sygehus, og heldigvis følges tilbuddet om fødeklinikker altså også inden for det offentlige i rigtig mange regioner.
Så det er ikke nødvendigvis det, at man gerne vil føde på klinik, der er det afgørende her; det er, at Venstre jo ønsker, at man skal have muligheden for at tage de penge, som ellers ville gå til det offentlige, med over i det private, som ikke har en forpligtigelse til at tage de komplicerede fødsler.
Er det ikke korrekt forstået, at i Venstres forslag ligger der jo også en ret til, at de private klinikker kan afvise komplicerede eller potentielt komplicerede fødsler?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Først og fremmest vil jeg gerne lige kommentere det første, ordføreren sagde, og sige, at jeg nemlig også tror, at vi kan komme rigtig langt sammen, og det er jo i sig selv interessant.
I forhold til det med frit valg: Ja, det er vigtigt for Venstre, at der er mulighed for frit valg.
Nu har jeg selv besøgt den private fødeklinik i Roskilde, Roskilde Fødeklinik, og jeg må bare sige, at jeg fik lyst til at få et tredje barn på stedet.
Nu er fru Pernille Skipper jo selv gravid, så måske skulle hun også køre en tur forbi og se den.
Fødeklinikken samarbejder jo faktisk Region Sjælland, vil jeg så også lige sige, så det er jo en mulighed at gøre det.
Vi i Venstre har sagt, at vi også gerne vil prioritere nogle ekstra midler til det her område, og vi har også sagt, vi ikke skal og ikke vil være med til at udhule det offentlige.
Nu er jeg ikke så meget inde i detaljen i forhold til takster osv., men jeg ved så meget, at der er noget, der hedder DRG-takster, og det er noget af det, vi skal have kigget på, sådan at man sikrer, at man ikke på den måde flytter og udhuler, for det er klart, at det kan vi ikke være med til.
Men vi er garant for, man skal have mulighed for frit valg.
Jeg vil også bare sige, at jeg altså også har mødt rigtig mange kvinder i de her måneder, hvor jeg har arbejdet intensivt med fødselsområdet, og de har netop talt om den her mulighed for frit valg, fordi en fødeklinik mange gange er en mellemting mellem det at føde hjemme og det at føde på et sygehus.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-16:
Tak for det.
Og tak for støtten, den er jeg rigtig, rigtig glad for.
Altså, nu skal vi lige se, hvordan det går, men det kan da betyde, at vi kan komme et lille skridt videre.
Og jeg er i øvrigt enig i meget af det, som ordføreren siger; jeg tror faktisk, vi, Enhedslisten og Venstre, sammen kan komme rigtig langt på det her område, og det skal vi jo endelig huske og glæde os over, når det lykkes i ny og næ.
Men et af de forslag, som Venstre har med i sit udspil, og som ordføreren også nævner i talen her, er det her såkaldte frit valg.
Ordføreren siger, at man skal have ret til at vælge et privat tilbud i stedet for et offentligt tilbud, og jeg tror, at der nærmest ordret blev sagt: uden at det udhuler det offentlige tilbud.
Og det bliver jo nok lidt svært.
Eller hvad siger Venstre til det?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Nej, vi har faktisk også sat en bund i vores udspil for flergangsfødende.
Vi har faktisk sagt, at det gælder et døgn, og det skal ses i relation til, at vi har et arsenal af ting i vores udspil, og at vi virkelig gerne vil ramme det her område både før, under og efter fødslen.
Derfor er der også en prioritering.
Vi har så valgt at sige, at det er 2 døgn for førstegangsfødende, og at det skal være 1 døgn for flergangsfødende.
Så jeg giver ordføreren ret i, at det er en bund; for i virkeligheden burde det ikke være sådan, at vi havde brug for at sætte et antal døgn på som garanti mod nogle besparelser og mod nogle udskrivelser fra sygehusene få timer efter fødslen, vel?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-16:
Men det kan jo i princippet stadig væk betyde, at man som andengangsfødende bliver smidt ud få timer efter fødslen, hvis det er sådan, at vi ikke sammen laver en bund, der siger, at der må være en eller anden grænse for, hvornår man kan smide folk ud.
Og den grænse måtte i virkeligheden gerne være – det er jeg nemlig enig med ordføreren i – når den fødende selv synes, at hun er klar, uanset om det er 4 dage, 1 dag eller 2 timer efter fødslen.
Men det her er jo bare et udtryk for at være en bund, og den skal altså kun gælde for førstegangsfødende, hvis man skal følge Venstres forslag.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Tak til SF for spørgsmålet.
Men i virkeligheden vil jeg også gerne sige, og det tror jeg også jeg er enig med SF i, at det slet ikke burde være meningen, at vi skal sidde og sætte en dato eller et tidspunkt eller et antal døgn på.
I virkeligheden burde det være sådan, at der var rum og plads til, at man kunne se til den enkelte fødende.
Der kan være en, der kan tage hjem efter få timer – arh, få timer er nok overdrevet – eller efter et halvt døgn, og så kan der være en, der har brug for at ligge der 4 dage.
I virkeligheden burde det jo være sådan, og det sagde jeg også i min tale, at vi slet ikke skulle lovgive om det her.
Men vi har valgt at sætte det i vores udspil, fordi vi vil have en eller anden form for garanti eller sikkerhed eller rettighed – kald det, hvad man vil – for, at de fødende ikke kan blive smidt ud få timer efter fødslen, for det kan vi ikke acceptere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-16:
Tak for det, og også tak for opbakningen til området, som jeg også synes er vigtigt.