runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2018-05-09:
Tak for det, og også tak for den konstruktive tilgang.
Når det er, at vi bruger noget energi på at tale om det her, er det jo, fordi et af de områder, som virkelig fylder noget, og som er en af de sorte forurenere her i Danmark, er transportsektoren, og der kan skatteministeren jo være med til at skubbe på i en meget grønnere retning.
Min partifælle har jo allerede listet nogle af de forslag op, som vi er kommet med i vores grønne udspil.
Det gør jo faktisk en forskel – heldigvis – hvad man beslutter politisk, så man godt kan fremme den grønne omstilling.
Hvis man kigger på den hollandske model, kan man se, at de allerede i 2015, og det er jo efterhånden nogle år siden, gjorde det, at de havde den beskatning på firmabilerne, som vi foreslår, og jeg tror, at det var hver tiende bil, der blev solgt, som var enten en elbil eller en opladningshybridbil.
Så vil ministeren ikke, ud over at gå konstruktivt til det, måske også komme med en tilkendegivelse af, om det er noget, man fra ministerens side har tænkt sig at komme med et forslag til, eller om man kan forestille sig, at man rent faktisk har en politik på det her område, ud over at man gerne vil mødes med os i Socialdemokratiet?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Det må være det gode vejr, der har påvirket mig.
Det var den fejl, jeg begik ved at læse svaret op før, så det vil jeg ikke læse op igen.
Jeg kan gengive det kort for hr. Jesper Petersen og sige, at jeg gerne vil være med til at fremrykke den drøftelse, vi har aftalt, i forhold til hvad vi kan gøre for at fremme elbiler, og jeg vil også gerne være med til at drøfte, hvordan vi kan fremme grønne firmaelbiler.
Det er ikke et tilsagn om, at vi kan blive enige, fordi hvis vi skal gøre noget, koster det nogle penge, og dem skal vi så finde, men hvis Socialdemokratiet også vil være med til at tage det som led i drøftelserne, kan vi jo se, om vi kan blive enige.
Det tilsagn vil jeg godt give spørgeren.
Det kommer sig jo af, at jeg ikke kan trylle.
Så skulle man oven i det give nogle kæmpestore tilskud, og så begynder det altså for alvor at blive dyrt, og de penge skal jo findes et sted.
Så når jeg er lidt afdæmpet og tilbageholdende, er det ikke, fordi jeg ikke deler Socialdemokraternes ambition og vision.
Christine Antorini (S), 2018-05-09:
Jeg respekterer fuldstændig, at der nu er en proces med, at der kommer en finanslov til august, og den vil vi selvfølgelig vente på med spænding, ikke mindst i lyset af meldingen fra en markant afgået minister om, at det ikke duer at blive ved med at stramme skruen på de videregående uddannelser.
Derfor vil jeg gerne spørge lidt mere åbent om ministerens oplevelse af, hvad der er sket det sidste år på de videregående uddannelser og kvaliteten af dem, i lyset af at ministeren jo også har færdedes inden for uddannelsesverdenen med et iværksætterperspektiv.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Som iværksætter har mit indtryk fra de oplevelser, jeg har haft på uddannelsesinstitutionerne, før jeg kom ind i den her position som minister for uddannelse og forskning, været, at de studerende har masser af gejst og ønsker at gå ind i de her nye områder, som jeg meget har beskæftiget mig med, som er iværksætteri.
Det er det, jeg kan referere.
Christine Antorini (S), 2018-05-09:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at den forskningstunge del af erhvervslivet, og vi har jo heldigvis nogle virkelig dygtige virksomheder, har været meget bekymrede for den udvikling, der har været med de løbende nedskæringer.
Det er som sagt på tre områder.
Det er på både erhvervsakademier, professionshøjskoler og universiteter.
Eller hvad må man forvente sker med dem fremadrettet?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Jeg tror, jeg kommer tilbage til, at holdningen til omprioriteringsbidraget vil fremgå af det forslag til finanslov for 2019, som finansministeren fremsætter.
Christine Antorini (S), 2018-05-09:
Hvilke ambitioner har ministeren for at styrke innovation i virksomheder gennem forskning, set i lyset af at regeringen har gennemført store nedskæringer på de offentlige forsknings- og innovationsinvesteringer?
Jeg vil bevæge mig lidt videre i forhold til innovation.
Hvilke ambitioner har ministeren for at styrke innovation i virksomheder gennem forskning, set i lyset af at regeringen har gennemført store nedskæringer på de offentlige forsknings- og innovationsinvesteringer?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har som mål, at det offentlige forskningsbudget skal svare til mindst 1 pct. af BNP.
Det er et ambitiøst mål.
I 2018 er der afsat 22,2 mia. kr. på de offentlige budgetter til forskning og udvikling.
Det er knap 400 mio. kr. mere end i 2017.
Den har to helt centrale mål.
Det ene er, at vi skal have dansk forskning i international topkvalitet, og det andet er, at forskningen skal gøre mest mulig gavn i samfundet og dermed også i virksomhederne.
Strategien indeholder i alt 28 initiativer, der skal sikre, at det her sker.
Der er derfor en del af tage fat på, og det vil jeg til at gå i gang med – også baseret på mine tidligere erfaringer.
Christine Antorini (S), 2018-05-09:
Det vil vi glæde os til.
Vi har jo heldigvis en god tradition for at prøve at gøre os umage med at lave brede samarbejder.
Jeg vil dog sige i forhold til forskning, at det også her var noget overraskende for alle, også fordi det jo ikke var noget, den nuværende regering var gået til valg på, altså at man ville skære på uddannelse og forskning.
Men det, der skete, var, at regeringen startede med at skære 1,4 mia. kr. på forskningsbudgettet.
Det er jo rigtigt, at der så er kommet 400 mio. kr. til, men det betyder sådan summarum rundt regnet, at man stadig væk er 1 mia. kr. i minus, i forhold til hvor forskningsbudgettet var.
Jeg vil ikke bede ministeren om at redegøre for, hvad regeringen har gjort tidligere.
Men kan ministeren bekræfte, at det har stor betydning for forskningstunge virksomheders muligheder for at kunne være helt i front på et globalt konkurrencepræget marked, at vi har nogle spidsforskningsmiljøer, og at det også kræver, at staten investerer i det?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Jeg er helt enig i, og det betyder meget for erhvervslivet, at vi har den bedste forskning.
Det er også derfor, det er regeringens ambition at bruge 1 pct. af BNP på det her område, og det beløber sig i 2018 til 22,2 mia. kr., og det er 400 mio. kr. mere end i 2017.
Christine Antorini (S), 2018-05-09:
Igen er det så stadig væk summa summarum 1 mia. kr., der mangler.
Men det, der jo er interessant, er, hvad der betyder noget, for at Danmark kan være i front.
Noget af det, som heldigvis har ændret sig i den politiske diskussion, er, at Danmark både er et Videns- og et Produktionsdanmark.
Men det betyder også, at det offentlige skal investere, heldigvis sammen med private fonde, som er blevet langt mere generøse til også at investere i forskning, og tak for det.
Men der skulle gerne være en balance mellem den offentlige og den private forskning.
Så jeg vil høre, hvad ministerens ambition er for det – vi behøver ikke snakke kroner og øre – altså hvad der er særlig vigtigt, man inden for forskningsområdet kan gøre for at styrke innovation.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Det, jeg tror vi særlig kan gøre, er at sikre det, vi kalder den vidensbaserede innovation.
Der er jo masser af innovation derude, og jeg har også selv lavet meget derude med den vidensbaserede innovation, det vil sige den, der støtter sig op ad den der tunge forskning.
Den bliver brugt ude i virksomhederne.
Derfor vil vi også som et af de her tiltag nedsætte en ekspertgruppe, som faktisk skal hjælpe med at rådgive regeringen og os om, hvordan vi bedst gør det her.
Derudover havde vi jo et forslag i Iværksætterpanelet, hvor jeg var formand, før jeg blev minister.
Christine Antorini (S), 2018-05-09:
Det er vi helt enige i i Socialdemokratiet er vigtigt.
Et af de forslag, vi i øvrigt har haft i den forbindelse, er, at virksomheder skal kunne trække 130 pct. af forskningsinvesteringer fra, og det er så blevet til 110 pct. fra regeringens side, altså når vi når 2026, og det er en anden minister, der står for det, det er erhvervsministeren.
Men når jeg siger det her, er det, fordi det jo betyder noget for små virksomheder, og ikke mindst, hvis man kan trække fra for forskning.
Har ministeren en ambition om at arbejde tæt sammen med erhvervsministeren?
For der er jo meget overlap, hvis det skal lykkes at få den forskningsinvestering ind i virksomheder.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Vi deler helt klart ambitionen.
Hvordan de enkelte uddannelsesinstitutioner inden for de økonomiske rammer, som vi har givet dem, har prioriteret deres ressourcer, ved jeg ikke nok om endnu, til at kunne svare på spørgsmålet.
Men helt overordnet set
vil holdningen til omprioriteringsbidraget fremgå af det samlede finanslovsforslag, som finansministeren fremlægger i august.
Christine Antorini (S), 2018-05-09:
Tak for svaret.
Det ville heller ikke være noget, jeg normalt ville bede ministeren komme i salen med på en onsdag, men det er sådan lidt usædvanligt, når den afgående minister, hr. Søren Pind, bruger det som en del af sin afskudssalut, kan man vel sige, når man ovenikøbet står i uniform og siger farvel, når han siger, at han ærlig talt synes, at tiden er inde til at stoppe med de løbende nedskæringer.
Jeg tror også, han fik sagt, at han var sikker på, at Finansministeriet ikke ville være så glade for den melding.
Det er selvfølgelig alligevel interessant, for det, der er skiftet siden 2015, hvor regeringen er kommet til, er, at der før bredt har været enighed om, at man så uddannelse som en investering – det gjaldt både ungdomsuddannelser og videregående uddannelser – hvor det tilsyneladende så nu bliver set som en udgift, og at man bruger for mange penge på uddannelse, hvorfor det, der på finansministerielt sprog hedder et omprioriteringsbidrag, jo reelt er en nedskæring på 2 pct. år efter år efter år, og det gælder både på erhvervsakademier, professionshøjskoler og universiteter.
Og det er alligevel i perioden 2016 til den fremskrivning, der er i 2021, løbet op til, at det er knap 6 mia. kr., der alene på de videregående uddannelser bliver skåret.
Det er mange penge, og det har man kunnet se resultaterne af, for der er blevet fyret medarbejdere, kvaliteten på undervisningen er blevet dårligere, og det er sværere at sætte de nye initiativer, for at vi kan komme helt i front på vidensniveauet, i gang.
Derfor er jeg nysgerrig efter at høre den nye minister på området komme med en vurdering af, hvad det betyder, at der er kommet et skifte, hvor man ikke længere investerer i videregående uddannelser, men faktisk gør det modsatte, nemlig skærer år efter år, når vi har en fælles ambition, som jeg jo kan høre vi har, om at være helt i front.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Jeg er helt enig i, at uddannelse er et rigtig, rigtig vigtigt område at investere i, og vi kan jo se, at de investeringer, vi laver i uddannelse, virkelig, virkelig betaler sig i samfundsøkonomien, og det betaler sig dermed også for virksomhederne.
Så jeg er helt enig.
Lea Wermelin (S), 2018-05-09:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at det er gavnligt for Danmarks grønne styrkeposition, at regeringen har foreslået opførelse af én havvindmøllepark på 800 MW i sit forslag til energiforlig, når f.eks. regeringen i Holland netop har meldt ud, at de vil opføre havvindmølleparker og dermed øge kapaciteten med yderligere 7 GW frem mod 2030?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-09:
Tak for det, og tak for spørgsmålet til fru Lea Wermelin.
Du spørger til, om jeg mener, at det er gavnligt for Danmarks grønne førerposition, at regeringen i sit energiudspil foreslår en havvindmøllepark på 800 MW, når Holland ønsker at øge sin kapacitet med 7 GW frem mod 2030.
Det korte svar er ja.
Regeringens udspil og opfyldelsen af vores 50-procentsmålsætning vil fastholde Danmark i den absolutte verdenselite, hvor vi udbygger vores internationale styrkepositioner inden for bl.a. vedvarende energi.
Den vil øge Danmarks havvindkapacitet med ca. en tredjedel og levere et stort bidrag til regeringens mål om, at vi i 2030 dækker mindst 50 pct. af vores energiforbrug med vedvarende energi.
Samtidig skal vi screene de danske farvande for placeringer svarende til 10 GW havvind.
Det sikrer et fornuftigt beslutningsgrundlag, så Danmark er velforberedt, når vi i 2022 vil træffe beslutning om yderligere havvind.
Det er således regeringens klare ambition, at der skal etableres mere havvind frem mod 2030.
Samlet set
mener jeg derfor, at udspillet i høj grad underbygger Danmarks grønne førerposition, også inden for havvind.
Jeg ser frem til at drøfte udspillet med Folketingets partier i de kommende uger.
Lea Wermelin (S), 2018-05-09:
Jamen vi ser sådan set også frem til at debattere regeringens udspil med ministeren.
Men det, der er hele humlen i det her – og ministeren siger, at man har en eller anden form for ambition om mere havvind end det, man rent faktisk har foreslået – er, at man gambler med vores grønne førerposition.
Og det er jo ikke bare Socialdemokratiet, der siger det.
Det siger vindmølleindustrien selv.
De siger, at de sådan set gerne vil være med til at levere grønne løsninger, som også er billigere.
Udfordringen er, at hvis man ikke laver langsigtede beslutninger, og hvis man ikke ved, hvad man kan regne med, så bliver det netop dyrere.
Så jeg kunne da godt tænke mig at høre ministeren om noget her i dag.
Hvis man allerede nu siger, at man har en ambition om mere havvind end de 800 MW, som vi jo åbenbart er enige om ikke er nok, jamen hvorfor så ikke love eller garantere i dag, at der kommer flere megawatt havvind?
For det er jo noget af det, industrien efterspørger.
Vi er lige kommet med vores bud på et udspil, hvor vi foreslår de her tre havvindmølleparker på mellem 2.500 og 3.000 MW havvind.
Og det er jo det, som industrien siger skal til, hvis man rent faktisk skal fastholde og bevare den danske grønne førerposition på det her område.
Så altså, spørgsmålet er først og fremmest, om ministeren med sikkerhed kan sige, at der kommer mere havvind end de 800 MW, og hvor og hvor meget det så skal være.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-09:
Jeg kan med sikkerhed sige, at hvis det lykkes for regeringen at skabe et flertal for sit udspil til energipolitik frem mod 2030, kommer der mere havvind end den ene kæmpemæssige havvindmøllepark, som allerede ligger i udspillet.
I 2022 vil vi på baggrund af udbuddet på den første store havvindmøllepark sætte os ned i kredsen af partier og vurdere, hvordan det er gået med det, og hvordan prissætningen er.
Og så er det ikke et spørgsmål om, om vi skal have mere havvind, men om hvor meget mere havvind der skal være frem mod 2030.
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, der er sendt et meget, meget tydeligt signal i regeringens energiudspil.
Og så lad os lige dvæle ved den ene havvindmøllepark.
Det lyder, som om det ingenting er.
På nuværende tidspunkt er der ikke noget sted i verden, hvor der er en havvindmøllepark, der er større end den her park.
Det er en park, der vil kunne forsyne 800.000 husstande med deres årlige elforbrug, svarende til elforbruget i Danmarks syv største byer.
Så jeg køber simpelt hen ikke den her præmis med, at det her skulle være uambitiøst.
Lea Wermelin (S), 2018-05-09:
Men det er jo desværre bare uambitiøst, når man kigger langsigtet på det.
Vi er sådan set enige i, at der skal opføres tre havvindmølleparker – og den ene kunne sådan set godt være på 800 MW – men det gør det ikke alene, for vi er nødt til at få resten med.
Derfor har vi foreslået, at vi allerede nu skal træffe beslutning om, at der skal opføres et sted mellem 2.500 og 3.000 MW havvind, for det er nemlig de langsigtede rammer, der skal til, for at industrien også kan investere.
Så vil jeg bare her til sidst spørge ministeren, om ikke det er rigtigt, at det her, hvis man kigger på et land som Holland, som har planer om at opføre yderligere 7 GW, jo ikke er ambitiøst.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-09:
Jeg tror, at Danmark, når man sammenligner med rigtig, rigtig mange lande, også i EU, er et af de lande, der har en af de højeste andele af vindenergi i det samlede energiforbrug.
Med det her udspil beslutter vi ikke bare at opføre verdens for nuværende største, vi beslutter os også for yderligere havvind, og samtidig screener vi Danmark for 10 GW, 10.000 MW-timer, og det svarer til at kunne forsyne 10 millioner husstande med deres årlige elforbrug.
Ahr, det vil jeg bare sige er ganske ambitiøst.
Christine Antorini (S), 2018-05-09:
Er ministeren enig med sin forgænger, Søren Pind, i, at de årlige 2-procentsnedskæringer på uddannelsesområdet skal afskaffes?
Allerførst vil jeg gerne byde den nye minister velkommen.
Som formand for Folketingets Uddannelses- og Forskningsudvalg glæder jeg mig helt utrolig til samarbejdet.
Og så har vi debut her til ministeren med et onsdagsspørgsmål, og det første lyder således: Er ministeren enig med sin forgænger, Søren Pind, i, at de årlige 2-procentsnedskæringer på uddannelsesområdet skal afskaffes?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Tak til spørgeren.
Jeg vil også gerne kvittere for velkomsten, og jeg glæder mig også til samarbejdet.
Bevillingerne til de videregående uddannelser har siden 2016 været underlagt et omprioriteringsbidrag på 2 pct. om året.
Mit ønske som fagminister er at skabe gode vilkår for de videregående uddannelser inden for de økonomiske rammer, som regeringen prioriterer.
Regeringens prioriteringer vil fremgå af det samlede finanslovsforslag for 2019, som finansministeren fremsatte i august.
Det gælder også spørgsmålet om omprioriteringsbidraget.
Jeg glæder mig til at samarbejde med alle partier om de gode initiativer for de videregående uddannelser.
Ja, det er absolut min intention at arbejde tæt sammen med erhvervsministeren, og det sker også i øjeblikket i det arbejde, der sker omkring hele forenklingen.
Der sidder vi også med, hvor det også spiller ind.
Lea Wermelin (S), 2018-05-09:
Udfordringen med det svar, som ministeren her giver, er jo, at det er en form for vent og se-politik – som vindmølleindustrien også kalder det.
Vindmølleindustrien siger, at der skal mere til, hvis vi skal bevare den danske førerposition, og hvis vi også skal sikre, at den grønne strøm rent faktisk er billigere i fremtiden.
Og derfor er det jo bemærkelsesværdigt, at regeringen fastholder, at man ikke vil sige noget om, hvor meget mere vind der skal til på havet, før 2022.
Det er for lang tid at vente.
Og vi risikerer jo at miste vores grønne førerposition.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-05-09:
Hvad er ministerens holdning til sin forgængers samt Venstres undervisningsordførers erkendelse af, at mens de unge mennesker gør alt, hvad det politiske flertal har bedt dem om, herunder kommer »hurtigt igennem studierne.
Ingen kriminalitet og de er dygtige«
, har de alligevel »ondt i livet«, rammes af stress og er »så ulykkelige«, og hvad agter ministeren at foretage sig i forhold til det?
Skriftlig begrundelse
I artiklen på dr.dk den 30. april 2018 »Selvransagelse i Venstre: Vi har et medansvar for, at de unge er ulykkelige« udtrykker den daværende uddannelses- og forskningsminister Søren Pind at »De unge mennesker gør alt, hvad vi beder dem om.
Hurtigt igennem studierne.
Ingen kriminalitet, og de er dygtige
De har gjort alt, og samtidig kan vi se, at de har ondt i livet«.
Denne erkendelse bakkes i artiklen op af Venstres undervisningsordfører Anni Matthiesen: »Vi har et ansvar.
Har vi gjort noget forkert?
Er der noget, vi skal ændre på?
Det kan godt være, at økonomien er fantastisk, men det er jo ikke et fantastisk samfund, når vi ser så mange unge mennesker være så ulykkelige.
Vi har en forpligtigelse til at kigge på det.«
Samtidig henvises der til Sundhedsstyrelsens nationale profil, der viser, at især unge kvinder mellem 16 og 24 år har problemer med det mentale helbred: 23,9 pct. har ondt i livet, hvilket er en stigning på 50 pct. siden 2010.
I ovenstående artikel lover ministeren, at regeringen vil tage problemstillingen op, og nævner et konkret samarbejde med sundhedsministeren.
Det kommer her: Det var i forhold til, om vi har haft for meget fokus på at belønne via karakterer, og om karakteren også bliver brugt forkert i det danske uddannelsessystem.
De danske studerende er i dag så fokuserede på at få den rigtige karakter, at det er det eneste, de fokuserer på.
Så det der med at gå efter sin nysgerrighed og begejstring og mærke, at det er det her, jeg gerne vil fordybe mig i, gør de unge mennesker ikke så meget, fordi de er så fokuserede på at få den rigtige karakter.
Så har vi for stort et fokus på karakterer i uddannelsen?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Men erfaringen er, at det gerne skulle være sådan med de prøver, hvor karakterer er et resultat af dem, at prøverne i sig selv animerer de enkelte studerende til netop at fordybe sig, fordi de nu har et eller andet, de skal med det.
Så det skulle gerne være sådan, at karaktererne spiller sammen med fordybelsen og ikke er en modsætning til fordybelsen og nysgerrigheden.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-05-09:
Tak for det.
Vi er jo ganske glade for, at der er kommet en minister ind, som har benene solidt plantet i iværksættermiljøet og selv er iværksætter.
I Alternativet er vi enormt fokuserede på, hvordan vi kan styrke iværksætteriet, hvordan vi kan styrke den begejstring, som de unge iværksættere har.
Kan ministeren sætte nogle ord på, hvad vi kan gøre der, for at vi ikke dræber lysten og muligheden for at prøve sine iværksætterdrømme af i det danske uddannelsessystem?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Tak for det.
Jeg har tidligere arbejdet lidt med området i Fonden for Entreprenørskab, som mit ministerium jo også arbejder sammen med omkring det her, og der kan vi se, at vi overordnet set har godt fat i de universitetsstuderende.
Det, der betyder mest, er, at de på de videregående uddannelser og på alle skoletrin møder iværksætteri som en mulighed.
Vi har nogle gange sat iværksætteri på skoleskemaet.
Det er helt afgørende, at de unge møder den mulighed, og det er både i grundskolen, på mellemuddannelsen og de videregående uddannelser.
Så det vil jeg arbejde videre på.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Er ministeren enig med den tidligere minister Søren Pind, som i Politiken den 2. maj 2018 er citeret for i sin afskedstale i ministeriet at understrege, at han ønsker, at 2-procentsbesparelserne på uddannelsesområdet ophører?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Pinds sidste svirp som minister: Drop besparelserne på uddannelser« i Politiken den 2. maj 2018.
Nu er ministeren indtil flere gange blevet budt velkommen her, men jeg vil også officielt gøre det her.
Er ministeren enig med den tidligere minister Søren Pind, som i Politiken den 2. maj 2018 er citeret for i sin afskedstale i ministeriet at understrege, at han ønsker, at 2-procentsbesparelserne på uddannelsesområdet ophører?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg kommer nok til at gentage mit svar på spørgsmål S 765.
Som jeg sagde før, har bevillingerne til de videregående uddannelser siden 2016 været underlagt et omprioriteringsbidrag på 2 pct. om året.
Jeg er optaget af at skabe gode vilkår for de videregående uddannelser inden for de økonomiske rammer, som regeringen prioriterer, og som nævnt fremsætter finansministeren i august den samlede finanslovs forslag for 2019, hvori regeringens prioriteter vil fremgå, og det gælder også det her spørgsmål om omprioriteringsbidraget.