Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-16:
Først en tak til forslagsstillerne for at fremsætte dette beslutningsforslag om at indføre nationale standarder for danskkundskaber i ældreplejen.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at det er meget vigtigt, at man kan begå sig på dansk, når man arbejder i ældreplejen.
De fleste taler, skriver, læser og forstår dansk helt ubesværet, men der er også nogle, som ikke gør.
Når man som borger skal have hjælp til den personlige pleje, have gjort rent eller have medicin eller noget helt fjerde, så er det altså meget vigtigt, at man kan kommunikere med den person, som skal hjælpe en.
Det skaber stor utryghed, når man ikke kan forstå hinanden, og det behøver man ærlig talt ingen doktorgrad for at kunne sætte sig ind i.
Forhandlingerne om en ny ældrelov ligger lige foran os.
Her har vi sådan set i Danmarksdemokraterne allerede noteret os, at mangel på danskkundskaber hos visse medarbejdere i ældreplejen er en af de udfordringer, der skal løses, og jeg vil først og fremmest opfordre til, at vi sammen løfter det ved forhandlingsbordet, så der sikres de nødvendige danskkundskaber, og så det bliver mindre utrygt at blive gammel i Danmark.
Det er sund fornuft.
Men når det så er sagt, er der rigtig meget i forslaget, som ikke kan stå alene.
Selv hvis vi indførte nationale standarder i dag, kan det ikke stå alene, og i Danmarksdemokraterne ved vi heller ikke, om det her er den rette løsning i det her tilfælde.
Men vi er meget villige til at gå ind til forhandlingsbordet og tale om det, og vi er også meget villige til at se på, om vi ikke kan lande en beretning i udvalget på det her område.
Vi har også bemærket, at regeringen vil indføre øget sprogscreening og sprogstøtte til elever på social- og sundhedshjælperuddannelsen.
Vi er sådan set meget enige i, at det er rigtig vigtigt at gøre, men når det så er sagt, må vi jo også sikre bedre hjælp, støtte og vejledning ude lokalt, uden at man nødvendigvis hæver pegefingeren over for os på Christiansborg og siger: Fy, nu er I også i gang med at skabe øget bureaukrati for lederne derude.
For det kan være rigtig, rigtig svært at finde ud af, hvornår den enkelte medarbejder egentlig har de rette kundskaber til at kunne begå sig på dansk i ældreplejen.
Hvornår kan den enkelte medarbejder egentlig et tilstrækkeligt dansk?
Altså, det er jo ikke en sproglærer, der er ansat derude, hverken på plejehjem eller i hjemmeplejen.
Det er jo nogle, der f.eks. er sygeplejersker eller har andre uddannelser, og de er altså ikke uddannet til at være sprogundervisere og på den måde vurdere, hvornår man kan et tilstrækkeligt dansk.
For det er svært, så øget vejledning og rådgivning derude synes vi også i Danmarksdemokraterne er rigtig, rigtig vigtigt.
Det må man kunne finde ud af uden nødvendigvis at løfte pegefingeren over for os på Christiansborg.
For det her handler jo om, at vi gerne vil sikre, at man har de rigtige kompetencer derude, herunder danskkundskaber, sådan at man ikke som ældre borger i det her land skal føle, at der nu kommer en, der ikke kan et tilstrækkeligt dansk, og at man som ældre ikke forstår, hvad de siger, og hvad det er, de fortæller.
Skal jeg have frokost nu, eller kommer de med medicinen, eller hvad er det for noget?
Skal jeg i bad?
Hvis man ikke kan forstå den, man står over for, så går det simpelt hen bare ikke, så man er nødt til at løse det her, og det er vi meget optaget i Danmarksdemokraterne.