runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jeg tror, at man skal være radikal for at have det sådan, at det her er et rigtig godt forslag.
Punkt 1: Det er virkelig, virkelig mærkeligt, at nogle, som er kommet hertil og har fået flygtningestatus, fordi de kun skal være her meget kortvarigt, overhovedet har fået familiesammenføring; det er jo grotesk i sig selv.
Punkt 2: Med vores politik ville de slet ikke være her.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge den radikale ordfører – nu, den radikale ordfører er så glad for at give flere af danskernes penge til velfærdsmigranter: Hvorfor er det lige præcis, at danske skatteydere midt i en coronatid, hvor folk har mistet deres job, og hvor folk står i en usikker økonomisk situation, skal betale for, at folk, der er kommet hertil, og som ikke bidrager til det danske samfund, skal have lov til at tage en erhvervsuddannelse gratis, eller det vil sige, som er skattebetalt af danske skatteydere?
Katrine Robsøe (RV), 2020-12-03:
Der er ingen tvivl om, at jeg som radikal er glad for lovforslaget her.
For det første vil jeg gerne slå fast, at det, vi taler om her, er flygtninge.
For det andet mener jeg sådan set, at uddannelse er en rigtig god investering.
Vores virksomheder står og mangler faglært arbejdskraft.
Jeg har svært ved at forstå, at man ikke ønsker, at de her mennesker, hvis de skal være her, så skal have en uddannelse, hvor de bidrager.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-12-03:
Jamen ordføreren står og siger: Hvis man skal hjem igen.
Når ordføreren siger det, hvad for et signal tror ordføreren så, det sender?
Hvad er det for et signal, der bliver givet, i forhold til at retningen jo skulle være – det hører jeg også ordføreren sige – at de her mennesker skulle hjem igen?
Så igen bliver jeg nødt til at spørge: Hvad gør det her?
Hvad er det for nogle signaler, det sender til de unge mennesker, i forhold til om man skal blive her, eller man faktisk skal indstille sig på, at man skal hjem igen?
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Det her gør hverken fra eller til i forhold til det, at man skal rejse hjem.
Man får ikke nemmere ophold af det her.
Det her handler om, at det, mens man er her, så er klogere, at man får noget uddannelse eller noget erhvervserfaring, som man så kan tage med hjem og bruge, når man skal genopbygge det land, som man kommer tilbage til, eller et eller andet andet.
Derfor er det her jo ikke en diskussion af opholdsgrundlaget eller muligheden for at blive her permanent.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Jeg vil gerne indledningsvis rose Socialistisk Folkeparti for sit beslutningsforslag.
Det har været en fornøjelse at læse, og det er gennemarbejdet og præsenterer masser af viden om et emne, hvor jeg ikke er så velbevandret.
Jeg har gennem læsningen lært noget om, hvordan børn og unges foretrukne sociale medier fungerer.
Jeg forlod selv »fjæsbog« i 2011, da det gik op for mig, hvad ham Mark Zuckerberg havde gang i.
Jeg har aldrig været på »kvidder«, og selv om jeg er begyndt at bruge LinkedIn, så har Instagram og de andre populære ungemedier været lukket land for mig.
Og det er ret chokerende, hvordan disse sociale medier manipulerer vore børn og unge.
Så beslutningsforslaget har været med til at kvalificere min og Dansk Folkepartis stillingtagen, det har gjort mig nysgerrig, og vi vil i Dansk Folkeparti derfor støtte forslaget om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal undersøge og komme med forslag til, hvordan en sådan lov om digital børnebeskyttelse kan se ud.
Vi har dog også nogle forslag til, hvad man ellers kunne beskæftige sig med.
Jeg går ud fra, at SF forestiller sig, at vi efter fremlæggelsen af et forslag skal drøfte det politisk, inden det bliver til egentlig lovgivning.
Nogle af Djøf-techkommissionens anbefalinger er ret vidtgående, hvad andre ordførere også har været inde på, mens andre giver god mening, men det kan ordføreren måske svare på i sit indlæg.
Jeg har kun en enkelt sproglig anke: Er det virkelig nødvendigt at bruge ord som »nudge«, når der findes gode danske alternativer?
Så skal jeg også hilse fra Det Konservative Folkeparti, der også støtter forslaget.
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Tak for det.
Danmark skal være foregangsland i verden for, hvordan vi passer på børnene i en digital verden.
Det står der i det her beslutningsforslag, og sådan har vi det også i Radikale Venstre.
Det er jo fascinerende, hvor hurtigt små børn lærer at begå sig i den digitale verden, og ligesom Socialdemokraternes ordfører var inde på, har jeg også børn – på 1 og 3 år – og jeg er meget bevidst om, hvad det er for et ansvar, vi har som forældre.
Men vi er også, som ministeren svarede mig lige før, oppe imod, at vi har udviklere, som bevidst går efter at lave noget, som udløser dopamin i vores hjerner, og som vi derfor bliver afhængige af.
Det kan vi jo ikke bare løse som forældre, vi skal også som politikere tage et samfundsansvar.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får stillet krav til de digitale udbydere af både tjenester, medier, apps, spil og hjemmesider, sådan at de ting, der henvender sig til børn, også er designet til børn med den beskyttelse, som børn har krav på – både mod skadeligt og ulovligt indhold og mod markedsføring.
Jeg synes, det er vigtigt, at børn ikke bliver lokket til at være på hele tiden.
Jeg synes også, at den anden pointe, SF har, nemlig at børn ikke skal lokkes til at aflevere data, er vigtig.
Regeringen svarer så her i dag, at man jo allerede har nedsat to udvalg.
Derfor vil jeg opfordre regeringen til at komme tilbage til os og overbevise os om, at de ting, vi gerne vil have med her, kan man hurtigere finde en løsning for, end der er lagt op til i beslutningsforslaget, for for Radikale Venstre er det vigtigt, at vi gør noget ved det her, og at det også bliver så bredt, som det er her.
Så jeg vil glæde mig til at høre, hvad regeringen kommer tilbage med.
Og så må vi jo sørge for, at hr. Alex Ahrendtsen også kommer på Snapchat.
Hr. Alex Ahrendtsen må i hvert fald gerne være med i min.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-03:
Også herfra en tak til SF for at fremsætte forslaget.
Det er vist ingen hemmelighed for nogen, at de digitale medier fylder mere og mere i børn og unges liv.
Jeg tror, vi skal huske somme tider at sige, at det har mange positive sider, at børn og unge får nye måder at kommunikere på – det, at man kan udbygge netværk og i virkeligheden også anvende det godt i de venskaber og kammeratskaber, man har.
Det synes jeg er vigtigt at bemærke.
Men samtidig er jeg helt enig i, at der er grund til stor bekymring for, hvordan den digitale verden påvirker børns og unges selvforståelse og deres trivsel.
Selv om det ikke lige præcis er det, forslaget stiler imod, har jeg kigget lidt på noget af det materiale, som bl.a. Børns Vilkår har lavet.
Noget af det, som jeg synes næsten ramte mig mest, er, når der på BørneTelefonen ringer børn ind og siger, at de er bange for at møde nogle af deres digitale venner i virkeligheden, fordi det image, de har skabt af sig selv på nettet, nok vil være langt fra virkeligheden.
Altså at det måske ikke vil være så godt at møde andre unge i virkeligheden, fordi de vil blive skuffede over, at man ikke lever op til det image, som man har præsenteret.
Det er simpelt hen ikke godt.
Det er simpelt hen ikke godt, at det rammer unges selvforståelse på den måde.
Det, som forslaget jo – er jeg med på – særlig sigter til, er den afhængighed, der skabes.
Jeg er helt enig i, at det er kolossalt bekymrende.
Forslagsstillerne beskriver jo så glimrende, hvordan både drenge og piger måske kæmper for ikke at være på hele tiden, men alligevel suges ind.
Det er ubehageligt.
Det er vi nødt til at gøre noget ved.
Vi er nødt til at gøre flere ting.
Den ene, og det har vi jo diskuteret ofte, er at sikre, at børn og unge kan færdes digitalt; at de forstår at mestre – mestre bliver vanskeligt, men i hvert fald begå sig på – de digitale medier.
Der er der hele den digitale dannelse, som er vigtig.
Jeg tænkte, da jeg læste forslaget, at det egentlig harmonerer meget godt med de arbejdsgrupper, som regeringen har nedsat.
Jeg kan høre, at det ikke helt klikker.
Enhedslisten vil støtte det forslag, der ligger.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Jeg synes, det er et godt forslag.
Jeg har hørt ministeren sige, at intentionen deler man helt, og at det her måske kunne opfattes som noget, der forsinkede en proces.
Det er jeg sikker på at SF er helt enig med Enhedslisten i at det ikke skal gøre, og jeg er sikker på, at ministeren kan høre, at det ikke er det, vi vil.
Så måtte det komme til en afstemning i salen, vil vi bestemt støtte det.
Som jeg hører debatten indtil videre, synes jeg, at det kunne virke, som om vi er en gruppe af partier, der kunne sætte os sammen med det parti, som ministeren repræsenterer, og finde ud af, om vi kan skrue det her sammen, sådan at vi får det tilstrækkelige drive, så vi supplerer de to arbejdsgrupper, som regeringen har i gang, med det indhold, som SF peger på, og får det gjort på en sådan måde, at vi ikke får et tempotab.
Så en støtte til forslaget og en forhåbning om, at vi kan finde frem til en fælles løsning.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Det, vi behandler nu, er et beslutningsforslag fra SF vedrørende børns digitale færden.
Man kan læse i forslaget, at SF også på det her område vil have, at Danmark er et foregangsland.
Det er efterhånden mange områder, vi skal være foregangsland på.
Men vi er enige så langt, at man selvfølgelig skal sikre, at børn ikke uforvarende udsættes for voldsomme videoer eller lignende, og jeg er uden tvivl heller ikke på mine egne børns plusliste på det her område, for jeg har eksempelvis insisteret på, at de ikke har TikTok.
Det har jeg også jævnligt fået meget brok at høre for.
Jeg tager også telefonen fra dem om aftenen og om natten, så især den ældste ikke får »snaps« eksempelvis.
Så der er altså flere ting, som vi som forældre kan gøre.
Jeg var også den type lærer, der tog børnenes telefoner om morgenen, når de mødte, og låste dem inde i skab.
For de skulle selvfølgelig ikke bruge telefonen i skoletiden.
Så der er altså ret mange muligheder for, at man kan sikre børn.
Derudover skal man selvfølgelig også tage en god og lang snak med dem om, hvordan man agerer, når man er på nettet.
Det synes jeg sådan set er en del af en opdragelse – altså det her med, hvordan vi taler til hinanden.
Der gælder jo sådan set de samme regler, når man agerer på nettet, som når man står over for hinanden.
Så når alt det her er sagt, kan vi ikke støtte det her forslag.
Vi mener ikke, at staten skal gå ind og diktere, hvad børn og unge skal se på nettet.
Hvad er det for en vej, vi så bevæger os ned ad?
Er det nøgenhed og porno, man lige pludselig skal forbyde at børn ser?
Er det skadeligt?
Er det farlig socialistisk propaganda på SF's egen hjemmeside?
Hvor er det egentlig, grænsen går?
Vi går rigtig meget ind for personligt ansvar og en markant mindre stat, og derfor støtter vi ikke det her forslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Tak for de bemærkninger.
Det er jo selvfølgelig fint at have den holdning.
Er det ikke et problem, at vores børn på den måde bliver lokket til at bruge mere tid og flere penge og jagte de her ting, fordi produkterne lige præcis lægger op til det?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Altså, der bliver lavet rigtig mange produkter, som jeg ikke nødvendigvis bifalder, og hvis man går ned ad den vej, skal man jo f.eks. også begynde at lovgive om produkter, som har et for højt fedtindhold eller noget andet – det ved vi jo også kan skabe en afhængighed.
Så jeg synes, det er en mærkelig vej at gå ned ad.
Og hvis det er rigtig svært for barnet at gøre det, så er det den voksnes ansvar at sætte de grænser ved at sige: Nu lægger jeg telefonen væk.
Det er jo en af de vigtige opgaver, vi har som forældre, og i øvrigt er det også en af de vigtige opgaver, som jeg ved at rigtig mange lærere løfter ude i skolerne, uanset hvordan man så lægger snittet.
Så jeg anerkender, at vi har et ansvar som voksne, men jeg anerkender ikke, at man på den måde skal gå ind og lovgive, fordi der er nogle produkter, som man synes er uhensigtsmæssige.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Men jeg synes heller ikke, at vi skal fratage forældrene den opgave at hjælpe deres børn til noget digital dannelse, og heller ikke lærerne i folkeskolen.
Det tror jeg er meget vigtigt at vi fortsætter med.
Men jeg kunne godt se for mig, at det arbejde, som forældrene laver, bliver bakket op, ved at vi stiller nogle krav til produkterne.
Nu begynder vi at ane konturerne af, at der altså også er nogle bagsider ved brugen af apps, spil og sociale medier, og kalder det ikke på en eller anden form for regulering?
Vi har altid gjort, hvad vi kunne, for at beskytte børn, og det synes jeg netop det her handler om.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
De skal slet ikke være her; de burde slet ikke være kommet.
Og nu siger ordføreren det her med, at det er flygtninge.
Altså, det er jo nogle, der er rejst igennem mange sikre lande for at komme herop
– så det synes jeg ikke vi behøver at gå ind i.
Men altså, hvis de virkelig brændte så meget for at tage den erhvervsuddannelse – nu nævner ordføreren også de her kvinder – så kunne de jo bare selv betale for den.
Hvorfor er det de danske skatteydere, der skal gøre det?
Vi står midt i en økonomisk krise, så hvorfor skal de danske skatteydere betale for, at nogle, der er kommet hertil, og som ikke bidrager til samfundet, kan få en skattebetalt uddannelse?
Hvorfor?
Vi er helt enige i, at man skal beskytte børnene.
Det er selvfølgelig forældrene, børnenes forældre, der skal sørge for at beskytte dem imod det her.
Det er ikke noget, vi mener staten skal gå ind at diktere, for som jeg startede med at sige, hvad er det for en vej, vi bevæger os nedad, og hvem er det, der skal bestemme herinde, hvad der er skadeligt indhold eller ej?
Nu nævnte jeg selv farlig socialistisk propaganda fra SF's hjemmeside – lidt sagt med et glimt i øjet – men hvor er det, grænsen går?
Der blev også nævnt noget med nøgenhed, porno osv. tidligere.
Altså, der har jeg faktisk meget stor tiltro til danske forældre og til, at de ligesom kan styre det her, men jeg vil også klart sige, at selvfølgelig skal man også som forældre nogle gange gå ind og sige: Nu tager jeg telefonen, hvis du ikke selv kan finde ud af det.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tusind tak, og tak for talen.
Jeg skulle bare lige høre om noget.
Ordføreren nævnte et eksempel fra Jyllands-Posten, tror jeg det var, med en familie, som havde taget hånd om det her, for de syntes, det var et problem, der greb om sig, så de havde nedskaleret det til, at barnet kun måtte få iPad'en i weekenden.
Mener ordføreren så netop ikke, at det beviser, at forældrene sådan set godt kan klare det selv?
De fik jo løst problemet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Men de har selvfølgelig taget ansvar og prøvet at gøre det, de kunne for at løse udfordringen.
Og det tror jeg også langt de fleste forældre gør, men jeg tror desværre også, at der er rigtig mange børn og forældre, som har svært ved at gennemskue: Hvordan er det egentlig de her produkter virker?
Hvorfor afstedkommer det konflikter?
Det er jo, fordi de er skruet sammen på den her måde.
Der hælder jeg nok mest til at regulere, men jeg forstår, at fru Mette Thiesen synes, at det skal familierne klare selv.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Ja, og jeg synes bare, at ordførerens eget eksempel beviste, at familierne godt selv kan klare det.
Og det synes jeg jo skal stå som en rigtig god pointe efter den her debat, altså at personligt ansvar er rigtig godt, og en mindre stat er også rigtig godt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Jamen pointen var sådan set, altså med de to familier, som var beskrevet i artiklen, at de hilste forslaget velkommen.
Så jeg tror sådan set, at forslaget har fat i noget, som er efterlyst og ønsket af mange.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Tak for det.
Med det her lovforslag sikrer vi, at en mindre gruppe flygtninge, familiesammenførte og uledsagede mindreårige, ikke længere er omfattet af en betalingsordning, hvis de skal have en erhvervsuddannelse.
Det er en aftale, vi har indgået med de partier, som også står bag regeringen, og det skal, om man så må sige, lave om på, at situationen i dag er sådan, at man på erhvervsuddannelserne har en betalingsordning for udenlandske elever.
Vores opfattelse er, at det er klogt, at man, selv om man er i Danmark på midlertidigt ophold og kun er her i kort tid, bidrager og får en uddannelse eller bidrager på arbejdsmarkedet, og vi tror sådan set også, at det, hvis man skal rejse hjem igen, hvis man ikke får permanent ophold, sådan set er en styrke, at man enten har erhvervserfaring eller uddannelse med sig til det hjemland, man skal tilbage til.
Derfor synes vi, at det her forslag, som er et lille hjørne, og som jo ikke ændrer på muligheden for at få permanent ophold eller på opholdsgrundlaget i øvrigt, er en klog mindre tilpasning, som vi selvfølgelig støtter op om fra Socialdemokratiets side.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-12-03:
Tak for det.
Jeg har undret mig lidt over det her forslag.
Så hvordan understøtter det her paradigmeskiftet?
Hvordan understøtter det her forslag det, at man efterfølgende er sikker på, at de her unge kommer hjem igen?
Katrine Robsøe (RV), 2020-12-03:
Altså, nu ved jeg ikke, om ordføreren for Nye Borgerlige tror, at alle bare har en kæmpe mængde penge stående som opsparing på en konto, som man lige kan fyre af.
Men jeg kan se, at der er en efterspørgsel efter rent faktisk at få lov til at tage en uddannelse og bidrage til vores samfund.
Det mener jeg faktisk at vi skal give dem lov til.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jeg undrer mig en lille smule over, at ministeren ikke er kommet med noget de mange gange, jeg har spurgt ministeren.
Men nu kommer ministeren i hvert fald med et lidt halvtyndt grundlag – noget med, at i Sverige viser en undersøgelse, at det giver færre indvandrerkritiske holdninger.
Det lyder meget svensk; det er jeg bare nødt til at sige.
Altså, jeg ved ikke, om ministeren mener, at det scenarie, man ser udspille sig i Sverige i de her år, er et ønskværdigt scenarie for Danmark.
Men et solidt evidensgrundlag er i hvert fald ikke noget af det, jeg har hørt ministeren sige.
Så vil jeg egentlig bare henvise til mange af de rapporter, som jeg egentlig har henvist til tidligere, bl.a. fra Aarhus Kommune, hvor man kan se, at de her tosprogede børn faktisk trives bedre og lærer mere, hvis de bliver på den lokale folkeskole, end hvis de bliver henvist til en anden skole i kommunen med flere dansksprogede elever osv. osv.
Venskaber opstår ikke, bare fordi man sætter børn i samme klasse osv. osv.
Så det er et lidt tyndt grundlag fra ministeren, og jeg kan forstå, at ministeren stadig væk vil basere det mere eller mindre på mavefornemmelser.
Men ønsker man et scenarie som det, vi ser i Sverige?
Er det det, man hellere vil have?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Nej, det er det faktisk ikke.
Det, jeg gjorde, var, at jeg remsede forskellige ting op, hvor noget af det underbyggede fru Mette Thiesens holdning, noget underbyggede nogle andres, noget underbyggede mine.
Og det, der var hele pointen, og som jeg egentlig synes jeg brugte ret god tid på at sige, var, at vi jo godt kan stå og remse forskningsprojekter op.
Altså, vi kan godt lave sådan en litteraturliste, og så kan folk gå i gang med at læse.
Men det, der er virkeligheden, er, at det ikke er en eksakt videnskab.
Og det første, fru Mette Thiesen så starter med, er at nævne et af eksemplerne, som jeg i øvrigt også nævnte, på noget, som så kunne danne grundlag for en anden holdning end min.
Så kan jeg jo så tage et par forskningsrapporter fra f.eks. VIVE og Kraka, som viser det modsatte af det, Mette Thiesen siger, og så kan Mette Thiesen tage en ny, der siger det modsatte, og sådan kan vi jo så blive ved.
Det, der jo er virkeligheden, når man har med samfundsvidenskab at gøre, er, at det ikke er eksakt videnskab, og derfor slipper fru Mette Thiesen ikke for at tage politisk stilling til sidst, og det er det, jeg også gør.
Så vi kan godt udveksle litteraturlister.
Jeg synes bare, det er uendelig uinteressant for at sige det ligeud, og derfor har jeg taget de vigtigste med, og så tænker jeg, at vi kan konkludere, at det altså er en politisk holdning, der skal til, når man skal træffe en beslutning.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Vi ved ud fra den forskning, der allerede er lavet her i Danmark, at de forsøg, man har lavet på området, med at fordele unge mennesker rundt på landets skoler har haft en negativ effekt.
Vi ved fra forskning fra bl.a. Aarhus Universitet, at tosprogede elever faktisk bliver fagligt dårligere i både matematik og læsning, hvis de tvangsfordeles væk fra deres lokale skole.
Vi ved også, at deres trivsel forringes.
Det er altså det stik modsatte af ministerens ønske på begge parametre.
Vi ved også fra en undersøgelse fra VIVE, at der ikke sker en integration grundet sammenblandingen af tosprogede og danske elever.
Forskningslederen Sidsel Vive Jensen udtaler selv: »Man kan eksempelvis spørge, om man skal blande børn for enhver pris?
Mange studier viser, at kontakt mellem forskellige grupper ikke er nok til at skabe interaktion og forståelse.
Måske er det vigtigere med god skolegang og uddannelse, så alle har lige muligheder.
Og her er det ikke så betydningsfuldt, om der er et bestemt antal af en gruppe på en skole.«
Jeg kan dog afsløre, at tingene også her peger tydeligt på, at det har en negativ effekt, både på deres indlæring og på deres fremtidsmuligheder.
Regeringens planer vil altså både have en negativ effekt på de tosprogede børn og unge og have en negativ effekt på danske børn og unge.
Regeringens planer er med andre ord planer for, hvordan så mange som muligt kan stilles dårligere i livet.
Da det helt indlysende ikke er acceptabelt, vil jeg fremføre vores forslag til vedtagelse.
Vi i Nye Borgerlige har vores eget forslag til vedtagelse: Forslag til vedtagelse
En sådan skærpelse af fordelingsreglerne vil underminere forældres og unges frie valg.
Det skaber utryghed.
Folketinget pålægger derfor regeringen at droppe sine fremtidige planer om at indføre skærpede fordelingsregler for landets daginstitutioner og uddannelsesinstitutioner.«