Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Tak for det.
Det lovforslag, vi har til behandling her i dag, er en ændring af flere love.
Den del af lovforslaget drejer sig om afgrænsning af de vandløb, der skal indgå i Danmarks vandplaner.
Af aftalen om landbrugspakken fremgår det, at alle vandløb, der er en del af vandområdeplanerne, med et opland på under 10 km2 skal vurderes på baggrund af nye faglige kriterier for, hvornår vandløb er flade, smalle og gravede eller har begrænset økologisk potentiale og altså derfor ikke længere skal indgå i vandområdeplanerne.
Regeringen vil derudover styrke den lokale inddragelse ved at give ministeren mulighed for at forpligte landets kommuner til at varetage denne opgave i samarbejde med vandråd.
Regeringen har tidligere endda meget tydeligt ytret ønske om, at antallet af vandløb, der er omfattet af de danske vandplaner, skal reduceres.
Derfor formoder jeg også, det er det, man må lægge til grund er hensigten her bag lovforslaget.
Danmarks vandløb er jævnlig til debat her i Folketinget, senest da Liberal Alliance i april måned her i Folketingssalen agerede forlænget arm for Bæredygtigt Landbrug i et felttog mod vandløbene.
Liberal Alliance fremsatte ved den lejlighed et beslutningsforslag om at forbedre landbrugets afvandingsvilkår, som det hed, men det var så yderligtgående et forslag, at selv Venstre måtte sige stop en halv og efterfølgende stemme imod forslaget.
I det hele taget er det et noget broget billede, der tegner sig af den blå bloks syn på vandløb, for efter forhandlingerne om landbrugspakken brystede Det Konservative Folkeparti sig nemlig af, at de faktisk havde reddet alle de ca. 19.000 km vandløb, som i dag er omfattet af vandplanerne.
Det må man sige står i skarp kontrast til det beslutningsforslag, Liberal Alliance fremsatte tidligere på året.
I Socialdemokratiet mener vi det samme, som vi gjorde dengang.
Vi mener, der skal findes en balance mellem hensynet til miljøet og hensynet til vækst og beskæftigelse, og i den sammenhæng en balance mellem afvandingshensyn og miljøhensyn.
Som regeringens forslag ligger lige nu, er det svært at sige, om den balance egentlig kan findes inden for rammerne af dette forslag.
Regeringen kan nemlig ikke sige noget om de kriterier, som skal ligge til grund for den nye kategorisering.
Det ser jeg selvfølgelig meget frem til regeringen vil gøre os klogere på, og jeg ser frem til at få indsigt i, hvordan kriterierne er blevet udarbejdet, når de til den tid bliver færdige.
Samtidig ønsker vi i Socialdemokratiet også at få kastet lys over nogle af de usikkerhedselementer, som KL fremhæver i sit høringssvar angående den opgave, som kommuner og vandløb fremadrettet skal løfte.
Forslaget tilføjer også til dansk lovgivning, at det jævnfør direktivet for miljøkvalitetskrav bliver muligt at begrunde overskridelse af miljøkvalitetskrav med, at forurening kommer fra en forureningskilde uden for Danmark.
Dermed bliver ministeren i stand til under nærmere angivne betingelser at fastsætte regler om, at overskridelse af miljøkvalitetskrav skyldes forureninger fra andre lande.
I den forbindelse ville Socialdemokratiet ønske, at Folketinget i udvalgsarbejdet får boret ud, hvad det præcis vil få af betydning, og så selvfølgelig hvad holdningen til det vil være i EU.
Endelig knytter lovforslaget sig til udflytning af statslige arbejdspladser, idet udflytningen også indeholdt en opsplitning af Naturstyrelsen, hvor en nyoprettet styrelse for vand og naturforvaltning overtager nogle af Naturstyrelsens opgaver.
Groft sagt kommer Naturstyrelsen til at varetage forvaltning af skov- og naturarealer med hovedsæde i Randbøl, mens styrelsen for vand og naturforvaltning med hovedsæde i København får ministerbetjening, politikudvikling og overvågning som dens primære opgaver.
Det bakker vi i Socialdemokratiet sådan set op om, men vi undrer os over, at forslaget behandles i sammenhæng med de andre forslag, der indgår i L 34.
Så Socialdemokratiet kan på ovenstående baggrund ikke støtte de dele af forslaget, der vedrører landbrugspakken.
Jeg vil da sige, at jeg synes, det ville være en god ting, hvis Venstres ordfører ville gøre det i samarbejde med Venstreministeren.
Det tror jeg er et godt udgangspunkt.
Og så må vi jo tage debatten, når den tid kommer.
Men problemet i det lovforslag, vi står med – og det problem må hr. Carsten Bach jo også stå med – er, at der allerede er stillet tre spørgsmål til lovforslaget inden førstebehandlingen, hvor vi har prøvet at spørge, hvad det er for nogle kriterier, der så skal angive den her korrekte klassifikation.
Og det kan der ikke oplyses om på nuværende tidspunkt.
Det er ikke tilgængeligt, og vi kan også forstå, at det skal udformes nærmere i forligskredsen bag landbrugspakken.
Så de ting gør tilsammen, at vi ikke føler os overbeviste om, at der kommer en rigtig klassifikation ud af det her lovforslag.