runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-03:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg sige tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag om oprettelse af en statslig jordfond.
I Moderaterne er vi langt hen ad vejen enige i de problemstillinger, som beslutningsforslaget her søger at løse i det danske landbrug.
Det er vores holdning, at dansk landbrug skal omstilles i en mere bæredygtig og klimavenlig retning, men vi mener ikke, at løsningen er, at staten skal opkøbe landbrugsjord.
Vi skal nemlig fortsat udvikle og ikke afvikle det danske landbrug.
Udviklingen af landbruget bør ske i overensstemmelse med de principper.
I vores øjne er det er altså ikke hensigtsmæssigt, at en statslig jordfond skal opkøbe landbrugsejendomme og landbrugsjord med det formål at styrke Danmarks klima- og biodiversitetsindsats samt at øge det økologiske landbrugsareal.
For det første er det en meget dyr affære, som vil beslaglægge en meget stor del af statens finanser; for det andet har vi indgået en landbrugsaftale med et bredt flertal, der netop har til formål at udvikle dansk landbrug i en grøn og klimavenlig retning frem mod 2030.
Med landbrugsaftalen har vi allerede fremsat en række initiativer, der skal løse de selv samme problemer, som beslutningsforslaget her søger at løse.
Derudover vil jeg også fremhæve, at der er nedsat en ekspertgruppe om en grøn skattereform, der senere i år kommer med anbefalinger til udformning af en afgift.
I Moderaterne går vi ind for en klimaafgift som et led i en større omstilling af den samlede danske landbrugs- og fødevaresektor.
Klimaafgiften skal sikre, at vi fortsat kan udvikle dansk landbrug, samtidig med at vi at vi skal opfylde de bindende reduktionsmål for land- og skovbrugssektoren på 55-65 pct. i 2030 i forhold til 1990-niveauet.
Klimaafgiften skal udformes på en måde, hvor erhvervet understøttes, således at erhvervets konkurrenceevne ikke forringes, og at der dermed ikke flyttes arbejdspladser ud af landet.
Det gør vi, til trods for at vi også mener, at der bliver rejst en vigtig diskussion om landbrugets grønne omstilling, som vi selvfølgelig fortsat gerne vil drøfte.
Mange tak for ordet.
Carsten Bach (LA), 2023-05-03:
Tak for ordførertalen.
Derfor vil jeg meget gerne spørge Moderaternes ordfører – og sådan set stille det samme spørgsmål, som jeg stillede ministeren – nemlig om Moderaterne er af den opfattelse, at staten skal eje jord, hvorpå der drives kommerciel drift.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-03:
Altså, der kan ordføreren sige fuldstændig det samme, som ministeren sagde: Nej, det mener vi ikke.
Vi mener, at det er de frie markedskræfter, der skal være drivende.
Det, at man så forpagter noget statslig jord ud, som forsvaret eventuelt bruger, synes vi jo kun er hensigtsmæssigt, altså at der er nogle, der kan drive erhverv på de arealer.
Carsten Bach (LA), 2023-05-03:
Tak for svaret, som jo ganske rigtigt læner sig meget op ad ministerens svar, og derfor vil jeg også godt stille et opfølgende spørgsmål til ordføreren fra Moderaterne.
Det drejer sig om den statsejede jord, hvorpå der på nuværende tidspunkt er kommerciel aktivitet, som er en mere eller mindre permanent foranstaltning: Skal den jord og det areal så afhændes?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-03:
Det har jeg faktisk ikke gjort mig nogen overvejelser om, men det kunne da være en interessant diskussion at tage, kunne jeg forestille mig, i den nærmere fremtid.
Vi har jo noget sikkerhedspolitik og noget forsvar, som jeg tænker – i hvert fald i den nærmeste fremtid – ikke kommer til at stå med for meget øvelsesterræn.
Per Larsen (KF), 2023-05-03:
Tak for det, og tak til fru Charlotte Bagge Hansen for talen.
Jeg bemærkede, at ordføreren var inde på det her med klimaafgifter på dansk landbrug, og at det ikke måtte have lov til at gå ud over dansk landbrugs konkurrenceevne.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan man tænker at implementere sådan en klimaafgift.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-03:
Lige nu afventer vi jo svar fra den ekspertgruppe, der er i gang med at arbejde nu.
Men jeg vil sige det sådan: Vi sidder ikke på hænderne i Moderaterne – vi sidder og arbejder på at tænke i alternative måder, vi kan implementere det her på.
Så jeg kan desværre ikke komme nærmere ind på det nu, men jeg bruger lidt tid på at tænke på alternativer, for det er vigtigt – og jeg vil gerne understrege, at det er så vigtigt – at vi ikke forringer landbrugets konkurrenceevne.
Per Larsen (KF), 2023-05-03:
Ja, for der er jo flere forskellige måder, man kan implementere afgifter på.
Man kunne jo gøre det i køledisken, hvor det så er op til forbrugerne.
Var det noget, som ordføreren kunne tænke sig?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-03:
Altså, jeg synes, det er utrolig interessant, og nu er jeg jo den type, at når jeg er blevet spurgt om, hvad mit største succeskriterie i forhold til at gå ind i politik er, så er det faktisk at kunne lande de allerallerbedste løsninger sammen med nogle andre.
For jeg tror på, at når nu vi sætter os ned og arbejder på det her i fællesskab og finder ud af, hvordan vi gør det her bedst og smartest, så det ikke rammer erhvervet, så finder vi nogle rigtig gode løsninger sammen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-03:
Jeg tænker lidt på det, ordføreren siger med, at man er i gang med at tænke store tanker, både i regeringen og i ordførerens eget parti, Moderaterne.
Men i forhold til det spørgsmål, som blev stillet af vores kollega hr. Per Larsen fra De Konservative, så er det jo rigtigt, at man undrer sig lidt over, at tingene ikke rigtig er i proces, bl.a. i forbindelse med det, der efterspørges.
Hvad er det f.eks. for en CO 2 -afgift, man tænker der skal lægges på danske fødevareerhverv?
Det er jo noget, der er blevet forsinket indtil flere gange, altså Svarerudvalgets anbefalinger.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Er det den samme taktik, som den tidligere-tidligere socialdemokratiske regering havde om, at der kommer en god løsning i morgen?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-03:
Nu kan jeg jo ikke stå på mål for, hvad den tidligere eller forrige-forrige regering har gjort og sagt, men jeg satser da på, at ekspertgruppen nu kommer med en redegørelse.
Jeg mener ikke, at vi skal sidde på hænderne indtil da, og ordføreren er jo formand for udvalget, og jeg har en helt klar idé om, at det her også er noget, vi kan sidde og udvikle i fællesskab på tværs af alle partier, altså i udvalget.
Og jeg håber, at formanden har lyst til, at vi gør det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Jeg vil også sige tak for samarbejdet.
Jeg synes, der var lidt mere medvind i sidste folketingsperiode med hensyn til at opnå resultater, men det kan jo være, at det kan forbedre sig.
Vi udborer gerne det med finansieringen af det.
Grønne obligationer er én mulighed, og så har vi kigget på noget tidligere oprettelse, i forhold til hvordan man kan finansiere ting.
Så vi er ikke så bekymrede.
Jeg kan godt høre, at der er nogle, der er meget bekymrede, men det her er ikke et dyrt forslag.
Så er det korrekt, at der findes en gammel rapport, og jeg tror også, SF har lidt andel i dens tilblivelse.
Det er nogle gange rigtig skidt, når man opnår viden, som ikke bliver brugt.
Det synes jeg er spildte muligheder, men vi kan jo kæmpe videre for det.
Nogle gange skal man kæmpe i meget lang tid, før man får noget gennemført.
Jeg har ikke tålmodighed til det, men det er åbenbart det, der skal til, og det er også derfor, vi rejser det her forslag.
Så jeg håber, at vi kommer frem til en dag, hvor vi kan etablere sådan en statslig jordfond, for det ville kunne accelerere noget, få det op i tempo, og det er også det, jeg hører ordføreren efterlyser.
Det er et forslag til folketingsbeslutning om at oprette en statslig jordfond, hvor Folketinget pålægger regeringen at oprette en statslig jordfond efter samme model som Danmarks Grønne Investeringsfond og med det formål at opkøbe landbrugsejendomme og landbrugsjord for at styrke Danmarks indsats mod både klima- og biodiversitetskrisen samt øge det økologiske landbrugsareal.
Det er et beslutningsforslag, som vi fremsatte for 6-7 år siden; det er et beslutningsforslag, som også er funderet i, at man tidligere har set på de her muligheder.
Der blev lavet en større rapport tilbage i 2001, hvor man sådan set var klar til at rulle videre, men så skete der det meget ulykkelige, at vi havde et folketingsvalg, hvor Anders Fogh Rasmussen kom til, og så skete der ikke mere på det her område.
Men det kan vi jo rette op på på et senere tidspunkt, og der har vi så chancen i dag.
Det, som er hovedsigtet med det, er at få nogle flere redskaber til at kunne arbejde mere med at komme i mål med, at vi får mere natur; at vi får lavbundsarealer taget ud hurtigere; at staten har nogle arealer, så man kan foretage bytte af jord, så vi kan realisere nogle større projekter, og så vi kan redde vores grundvand, øge det økologiske areal og arbejde målrettet med biodiversitet.
Så vi har nogle idéer til, at man skal ud at købe bl.a. ejendomme, som kommer på tvangsauktion; det synes vi er oplagt.
Og det er oplagt, at vi arbejder med, at der er flere, der kommer til at forpagte landbrugsjord.
Det er noget, man også har arbejdet med andre steder, og det synes vi er væsentligt at staten går ind i.
Der er ikke den store finansiering i det her.
Erling Bonnesen (V), 2023-05-03:
Jeg synes, at der er masser af nytænkning, også blandt de unge landmænd og dem, som er godt i gang.
De efterspørger sådan set ikke det her fra Enhedslisten; de efterspørger, at vi snarest muligt får udmøntet landbrugsaftalens gode initiativer, så de netop kan komme videre.
Så når man er ude og sparke lidt dæk i maskinhusene, venter de sådan set på os og på landbrugsaftalens udmøntning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Jeg tror, at landbruget i sin omstilling har brug for noget nytænkning.
Der er det så, at den nye mulighed, hvor man forpagter jorden i stedet for at købe, jo sådan set er et redskab.
Det kan man bl.a. se på Samsø, hvor de beder unge landmænd om at flytte til Samsø og forpagte jord derovre og etablere deres produktioner.
Det er der sådan set nogle unge der gør.
Det synes jeg er et rigtig godt initiativ.
Vi har også Danmarks Økologiske Jordbrugsfond, som opkøber landbrugsjorder og forpagter dem ud til økologisk brug.
Det har et klart sigte, og det er så det, vi også foreslår at staten kan gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Jeg var jo godt klar over, at det var lidt op ad bakke med en liberal regering i forhold til at imødekomme det her forslag.
Det havde måske været lidt nemmere i sidste folketingsperiode.
Nu har vi jo en landbrugsaftale, og der står i den landbrugsaftale, at man sådan set godt må gå videre end det, der står dér.
Så det er sådan set legalt nok.
Det tror jeg sådan set ikke det gør, men det er jo sådan nogle regneeksempler, vi kan lave.
Det er jo et spørgsmål om, at det bliver et anderledes ejerskab af noget landbrugsjord.
Dermed er der nogle landmænd, som kan komme til at forpagte jord og drive jorden uden at skulle ud og gældsætte sig selv.
Det er jo noget, man visse steder afprøver.
Det afprøver man bl.a. på Samsø, hvor der er en lokal fond, der opkøber landbrugsjord og forpagter den ud til unge landmænd, som man gerne vil have til at flytte til øen.
Så man kan godt have fonde, som har det sigte.
Så er det ikke korrekt, at vi egentlig godt kan gå videre end landbrugsaftalen, altså at det sådan set er legalt nok at tage flere tiltag, end der er i landbrugsaftalen?
Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
Jo, altså det er fuldt legalt at tage alle de initiativer, som der er flertal for her i salen, og som der så, hvis man holder sig til Christiansborgs forligsjura, også er opbakning til og enighed om i en given forligskreds
Der er vi jo, synes jeg, begunstiget af, at vi har en meget bred forligskreds på landbrugsområdet.
Det tror jeg også man i landbruget er glade for, i den forstand at det så også giver nogle stabile rammer.
Men selvfølgelig kan man gå videre.
Det, jeg bare siger, er, at vi ser, at der allerede er mange initiativer, plus 50 initiativer; der er nogle bindende målsætninger, og det er dem, som jeg er optaget af at vi også leverer på, og der ligger adskillige initiativer, også i forhold til biodiversitet, i forhold til klima, i forhold til nedbringelse af CO 2 og i forhold til nedbringelse af kvælstofudledning osv.
Det er det, jeg har fokus på, og det, vi har aftalt, er selvfølgelig også det, vi skal levere på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Det er godt, at ministeren vedstår sig, at der skal leveres på det, der står i landbrugsaftalen.
Så må vi jo håbe, at der kommer noget mere fremdrift i det.
Men vi står der, hvor der ikke er virkemidler i forhold til at redde vores drikkevand.
Det kommer landbrugsaftalen ikke til at gøre.
Med hensyn til biodiversitet er krisen jo så stor, at vi er nødt til at finde på flere virkemidler end dem, der er aftalt, for at vi kommer hen til noget, hvor vi varetager naturens interesser.
Kan ministeren ikke se, at drikkevandsbeskyttelsen ikke er varetaget i tilstrækkeligt omfang i landbrugsaftalen?
Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
Man skal jo se landbrugsaftalen i den ånd, som landbrugsaftalen også er lavet i, nemlig at det er initiativer, som skal være med til, at vi bringer landbruget derhen, hvor vi også kan levere på det, som er målsætningen, herunder målsætningen om at skulle nedbringe CO 2 -udledningen fra landbruget i 2030 i forhold til 1990 med 55-65 pct
Tilsvarende er der mål for kvælstof osv.
Og det er jo de initiativer, vi i fællesskab har taget i landbrugsaftalen, som skal bringe os derhen.
Hvad der derudover kan tages af yderligere initiativer på Miljøministeriets område eller alle mulige andre steder, kan man selvfølgelig altid fremsætte forslag om, men det, jeg fokuserer på og er målrettet mod i mit arbejde, er, at vi i vores landbrugsforligskreds leverer på de aftaler, vi har lavet, og på de indsatser, som vi har aftalt skal ud at virke, sådan at vi kommer i mål med de bindende mål, vi politisk har sat os.
Carsten Bach (LA), 2023-05-03:
Tak for det, og tak til ministeren for talen og for afvisningen af beslutningsforslaget.
Jeg havde måske heller ikke forventet andet.
Men alligevel tak for det.
Så skal jeg bare spørge ministeren, om ministeren mener, at staten skal eje jord, hvorpå der drives kommerciel drift.
Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
Nej, udgangspunktet er – og det var også det, jeg sagde – at det må være sådan, at landbruget kan udvikle sig med den strukturelle tilpasning, som landbruget altid har tilpasset sig med, og det er jo også markedsdrevet, i forhold til hvad der måtte være af muligheder, hvad der er af efterspørgsel, og hvad der selvfølgelig også er teknologi og finansiering og økonomi til i landet i al almindelighed.
Så den strukturelle udvikling af landbruget skal selvfølgelig som udgangspunkt foregå på kommercielle vilkår.
Det er klart.
Carsten Bach (LA), 2023-05-03:
Betyder ministerens svar så, at staten skal afhænde arealer, hvorpå der bliver drevet kommerciel landbrugsdrift, men måske også skovdrift?
Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
Jeg er med på, hvad spørgeren – om man så må sige – fisker efter.
For selvfølgelig ejer staten forskellige arealer, men til forskellige formål, og vi har ikke fra vores side nogen intention om, at vi skal øge statens ejerandel.
Det har vi ikke, og det er også derfor, jeg siger, at udgangspunktet er, at den strukturelle tilpasning, som landbruget igennem alle årene har været igennem, og som det fortsat skal være igennem, skal ske på kommercielle vilkår.
Men der kan være andre – det kan være forsvaret eller andre – som har arealer til et formål, men hvor de måske ikke benytter arealet til det formål i en periode, og hvor det så selvfølgelig giver god mening, at de eksempelvis forpagter jorden ud, så man kan bruge den til landbrugsdrift i den mellemliggende periode, indtil eksempelvis forsvaret har brug for arealet til et andet formål.
Thomas Monberg (S), 2023-05-03:
Da vores ordfører desværre ikke kunne være til stede i dag, har jeg fået fornøjelsen af at være ordfører her på B 64, der handler om oprettelsen af en statslig jordfond, og som er fremsat af Enhedslisten.
I Socialdemokratiet ønsker vi en grøn omstilling af det danske landbrug.
Vi ønsker et stærkt grønt fødevareerhverv, der kan levere gode og sunde fødevarer, samtidig med at vi passer på vores klima og natur.
Derfor stod vi i spidsen for den landbrugsaftale, der skal sikre, at det danske landbrug når sine klima- og miljømål, samtidig med at vi skaber nye arbejdspladser i Danmark, en aftale, som forslagsstillerne også er med i, og som de har været en vigtig bidragyder til.
En af de vigtige opgaver i forhold til at nå klima- og miljømålene er netop at kunne udtage landbrugsjord.
Her er vi helt enige med forslagsstillerne.
I landbrugsaftalen er målet, at der skal udtages 100.000 ha lavbundsjord, og det har vi sat 7 mia. kr. af til.
Derudover har vi afsat mere end 600 mio. kr. til privat skovrejsning og 3,5 mia. kr. til økologisk arealstøtte, så vi kan få fordoblet det økologiske areal i Danmark.
Selv om vi deler mange af intentionerne i dagens beslutningsforslag, kan vi ikke støtte det, dels fordi vi allerede har iværksat en lang række indsatser til at nå de samme mål, dels fordi forslaget er ganske omkostningsfyldt.
Som ministeren lige har redegjort for, vurderer ministeriet, at forslaget vil kræve en årlig finansiering på omkring 1 mia. kr.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Erling Bonnesen (V), 2023-05-03:
Tak for det.
Når man ser forslaget her fra Enhedslisten, kommer man næsten til at tænke på fortidens store debatter om kommunisme op mod liberalisme og markedsøkonomi.
Jeg troede egentlig, at Enhedslisten havde nedtonet deres gamle ideologiske manifest.
Vi husker jo også fra debatterne med Enhedslisten, at staten nærmest skulle overtage det hele, og at man personligt stort set kun måtte eje sin tandbørste.
Men så tror jeg, man holdt et ekstraordinært årsmøde, eller hvad det hedder i Enhedslisten, hvor man ligesom smed det på møddingen.
Men det har man åbenbart været ude at hente frem igen, må vi jo så forstå.
Men jeg er nu ikke i tvivl.
I stedet for er jeg, ligesom både ministeren og den foregående ordfører lige har redegjort for,
glad for den brede landbrugsaftale, som vi har fået lavet, og som netop sætter rammerne for, at vi fortsat kan have en god eksportorienteret landbrugs- og fødevaresektor.
Og det synes jeg vi skal holde fast i og understøtte og arbejde med, og landbruget og fødevaresektoren skal udvikles og ikke afvikles.
Så vi afviser beslutningsforslaget her fra Enhedslisten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Ordføreren kan rolig beholde sin tandbørste.
Det her beslutningsforslag vil jo gøre det nemmere for unge landmænd at komme ind i landbruget, fordi det vil give mulighed for, at der vil være arealer, som bliver forpagtet, i stedet for at man absolut skal ud og gældsætte sig helt op over ørerne, hvis man skal etablere sig som ung landmand.
Så har jeg noteret mig, at der er nogle af vores indsatser i landbrugsaftalen, f.eks. det med udtagning af lavbundsarealer, som går for langsomt.
Jeg har også noteret mig, at der er nogle kommuner, der er dygtige til at bytte jord, når man skal realisere et eller andet naturprojekt.
Den samme rolle kunne staten have.
Det kunne vi jo også se i det lovforslag om landbrugsstøtten, der var.
Der er der jo mulighed for, at staten kan erhverve arealer til lavbundsarealer.
Jeg tror ikke, at regeringen sådan er helt kommunistisk osv., men der var sådan set et redskab, som ministeren kunne bruge.
Så ordføreren kan rolig beholde sin tandbørste og være helt rolig ved og måske være mere åben over for nye initiativer.
Erling Bonnesen (V), 2023-05-03:
Tak for det.
Jeg vil meget gerne have lov til at beholde meget mere end tandbørsten.
Så det er derfor, at det bliver en absolut afvisning af det forslag her fra Enhedslisten.
Jeg tror simpelt hen ikke på det grundlag, som ordføreren siger der er.
Landbruget er i forvejen godt bekendt med f.eks. forpagtning.
Der er jo også unge landmænd, der starter op på den måde.
Der er også godt gang i, at landmænd går sammen om at etablere et selskab.
Det er jo f.eks. også pensionskassemodellen og det, at man så får noget finansiering ad den vej for at overtage nogle af tingene.
Og ja, der er da altid udfordringer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-03:
[Lydudfald]
... Det er næsten sådan, jeg hører det.
Men er der så et fravalg?
For det kunne så blive næste punkt.
Jeg er også fuldstændig ligeglad med, hvad folk spiser – om vi spiser frikadeller, flæskesteg, hakkebøf, vegetarmad, thaimad eller kebab.
Jeg ønsker bare ikke, at pengene skal gå til Islamisk Trossamfund.
Under alle omstændigheder synes jeg, at folk skal vide, at det er det, det handler om.
For det er jo det, der sker.
Det er utrolig svært at få slagterierne til at oplyse, hvor mange penge det egentlig drejer sig om; det kan vi heller ikke pålægge dem.
Men det er dog en diskussion, som vi er nødt til at tage under alle omstændigheder.
Jeg vil godt høre ministeren, om vi så kan mærke varerne, der er halalslagtet, så folk ved, at de betaler til islamiske organisationer.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Det er et rigtig interessant spørgsmål.
Det her handler om netop udfordringer ved den måde, det sker på i øjeblikket, hvor vi har en afdemokratisering, og hvor det sker globalt set.
Der er det det, vi ser, altså at de politiske rum bliver overtaget af erhvervslivets interesser.
Det er man opmærksom på i rigtig mange dele af verden, og derfor har man i mange lande – også i Bruxelles f.eks. – lobbyregistre, regler for karensperioder osv. osv.
Vi har ingenting af det i Danmark, og derfor har jeg gerne villet rejse den diskussion og sige, at når Folketinget mister indflydelse på, hvad der foregår i ministerierne, er mit spørgsmål: Hvem har så indflydelse?
Så vil jeg sige, at nej, det er ikke kun Landbrug & Fødevarer og Dansk Industri, det kunne være.
Det er sådan set et generelt lobbyismeregister, jeg godt kunne tænke mig, i forhold til alle typer af aktører.
Specifikt i Danmark ved vi bare, at det er nogle af de meget centrale aktører, og derfor er det dem, man ligesom kan forvente har en indflydelse.
Men det er et lobbyregister, og det lovforberedende arbejde i forhold til lobbyisme er sådan set en generel ting, hvor jeg gerne vil have, at vi skal have mere åbenhed og transparens.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Men det er jo sådan lidt en mistillidserklæring at komme med sådan et statement her.
Så har fru Theresa Scavenius nogle konkrete eksempler på eller beviser på, at der er medarbejdere ovre i ministerierne, der modtager deres løn fra staten, men som i virkeligheden er servile over for de her interesseorganisationer, altså folk, der er ansat, som ikke kan finde ud af, at nu har man et andet opdrag?
Jeg synes, det er et bemærkelsesværdigt spørgsmål at stille, og derfor vil jeg da gerne høre: Hvad er det, der sådan er den konkrete anledning?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Det er jo noget med, at jeg mener, at vi skal have afdækket det yderligere.
Men det konkrete eksempel er, at departementschefen har arbejdet i Finansministeriet, og så er det interessant i forhold til det her lovforslag at kigge på, at man ikke følger den politiske aftale, men at man laver noget andet, hvor der er nogle økonomiske interesser i det.
Så det her kunne være et eksempel på det.
Jeg konstaterer bare: Folketinget har for lidt indflydelse på ministeriets arbejde – det kan vi se med den politiske aftale; den er de sådan set ligeglade med.
Og så interesserer jeg mig for: Hvem har så indflydelse?
Hvem giver idéer til embedsmændenes arbejde?
Her kunne en hypotese være, at det er nogle af de andre steder, de har arbejdet; vi ved, at Landbrug & Fødevarer og Dansk Industri er nogle generelt meget stærke aktører i vores samfund.