runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Det er ikke, fordi man skal drage en parallel, men der har ikke været et ønske fra Ukraines side om en krig med Rusland; det er jo Rusland, der har angrebet Ukraine.
Der er ikke et ønske fra den almindelige afrikaner om, at Sahelregionen skal destabiliseres af Wagnergruppen; det er jo Ruslands ageren.
Jeg synes også, vi skal holde fast i vores ønske om fredelig sameksistens og en fredelig udvikling og lavspænding, men vi bliver også nødt til at forholde os til både de tendenser og de konkrete ting, der måtte være, for når alt kommer til alt, er vores vigtigste fælles opgave jo at passe på vores lande og vores befolkninger.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Vi ser jo rigtig mange dygtige grønlændere.
Jeg er selv blevet udsendt gennem Udenrigsministeriet, og hvis man ønsker at have en karriere inden for Udenrigsministeriet og søge stillingen som arktisk ambassadør, er der jo også mulighed for det.
Så selvfølgelig skal man blive ved med at have den her tætte dialog i forhold til at sikre, at der kan være nogle flere muligheder for, at Grønland repræsenterer sig selv, for det er jo egentlig det, det handler om, altså at man gør det i højere grad, end man gør det i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Ja, det er i hvert fald sød musik i mine ører.
Jeg tænker, at når den nye lufthavn næste år åbner i Nuuk, er der også et oplagt rum der for investeringer i en ny form for turisme, der kan generere arbejdspladser og mere velfærd til Nuuk, som jo vokser eksplosivt i de her år.
Og så tænker jeg netop, at man måske også kan gå ud og finde nogle private investorer, der vil være med til at investere i nogle af de her ting.
For hvis vi snakker sådan vedvarende energi-anlæg eller minedrift, eller hvad det kan være, er det jo store summer penge, hvor både den grønlandske og den danske statskasse nok har brug for lidt hjælp.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er der slet ikke nogen tvivl om.
Grønland og Danmark er nødt til at samarbejde om at sikre investeringer, og en mulighed kunne jo være en arktisk investeringsfond, som jeg ved at Radikale Venstre også tidligere har været fortaler for.
Det bakker vi meget gerne op om, og så må vi jo finde ud af, hvordan vi strikker den sammen.
Jeg synes sådan set, at det princip, der var, om de penge, man fik afsat til erhvervsudvikling i Grønland som en del af finansieringen af landingsbanerne i Grønland, handlede om balanceret ligeværd.
Det vil sige, at Grønland og Danmark begge to spytter i kassen ud fra den økonomiske formåen, man har.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at den grønlandske del af rigsfællesskabet er der, hvor der er nogle åbenbare kompetencer i forhold til det arktiske område.
Der er vi andre helt naturligt på bagkant, og derfor har vi jo både af hensyn til rigsfællesskabet og vores interne liv og for at kunne træffe de beslutninger i fællesskab, der er de rigtige, men også for at kunne repræsentere rigsfællesskabet internationalt i fællesskab, hvad vi jo gør i f.eks. Arktisk Råd, behov for at have så tæt en dialog med hinanden som overhovedet muligt.
Men der er i hvert fald ikke nogen i regeringen, der gør sig nogen forestillinger om, at vi ved mere om Grønland, end grønlænderne gør.
Vi kunne slet ikke drømme om at se det på den måde.
Det handler jo også om at have et respektfuldt forhold til hinanden.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-28:
Jamen det glæder mig at høre det fra – i dag – partilederen.
Når vi snakker om de her ting, er det netop også altid vigtigt lige at høre hinanden ad.
Det er, som om det nogle gange kan halte lidt med det, men det samarbejde, vi i hvert fald har bygget op med Socialdemokratiet, har været givende.
Jeg håber bare, at vi kan se det samme hos alle de andre regeringspartier fremadrettet.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Der er en konstruktionsfejl i rigsfællesskabet.
Tiden er løbet fra rigsfællesskabet, som vi kender det.
Det er udsagn, som man tit hører, og der er også en sandhed i det.
Grundloven beskriver ét land, ét parlament og én regering, og i virkeligheden er vi tre lande, tre parlamenter og tre regeringer.
Og ja, én stat, men tre lande.
Samtidig ved vi også, at selvstyreloven er bygget på fundamentet om, at råstofområdet skulle sikre Grønland en selvbærende økonomi.
Stort set ingen områder er siden da blevet overdraget til selvstyret.
Resultaterne, særlig på erhvervsområdet, er bestemt ikke som ønsket.
Det er et stort ansvar, vi har hjemme i Grønland.
Og i den usikre verden, som vi lever i, er gråzonen mellem forsvars- og sikkerhedspolitik på den ene side og kritisk infrastruktur på den anden side blevet mere og mere sløret end nogen sinde.
Hvad der er grønlandsk ansvar, og hvad der er dansk ansvar, er blevet mere udfordret i disse år.
Samtidig er der også en virkelighed hjemme i Grønland, og i 2019 var vi i Inuit Ataqatigiit glade for, at vi fik afsat 80 mio. kr. til at bekæmpe seksuelle overgreb på børn hjemme i Grønland.
Implementeringen var skæv og manglede nytænkning.
I dag har Socialstyrelsen i Nuuk cirka 120 ansatte, som er støvsuget ud af de fem grønlandske kommuner.
Det var bestemt ikke meningen, og det skal vi have rettet op på.
Men målet med de 80 mio. kr. var her fra Folketingets side ædelt og godt, og det arbejde skal vi også fortsætte med at bakke op omkring.
Børn, som har oplevet et seksuelt overgreb, skal have hjælp til at bearbejde det.
Kritikerne hjemme i Grønland mente, at det var at rulle selvstyret tilbage.
Min holdning er, at de børn og deres familier oplever, at det er dejligt at få den hjælp, som de ellers ikke ville have fået.
De er nok ikke så optaget af, om det er Danmark eller Grønland, der betaler for den indsats.
Til folketingsvalget fyldte et skrantende sundhedsvæsen hjemme i Grønland.
Fem ud af seks partier ønskede et øget samarbejde med Danmark og det danske sundhedsvæsen.
Det er endnu et område, som har brug for en ekstraordinær hjælp, og det kan og skal vi lytte til her i Folketinget, for den grundlæggende velfærd i Grønland er truet.
Vi skal bidrage ekstraordinært her i Folketinget, men de langsigtede løsninger skal findes hjemme i Grønland.
Det er den eneste måde, vi kan sikre, at ansvaret forbliver grønlandsk på.
Samtidig stiller vi os i Grønland selv spørgsmålet: Bør Danmark tage et større ansvar for de grønlandske borgere, når de er i Danmark?
Kunne det være løsningen?
Bør danske statsborgere, som behandles i Danmark, betales af den danske stat?
Måske kunne de midler, som vi i dag bruger hjemme i Grønland til at betale til Danmark, være med til at styrke et skrantende grønlandsk sundhedsvæsen.
Med det vil jeg gerne sige tak for debatten og tak for muligheden for at komme med de her ord.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Jeg vil gerne takke fru Aaja Chemnitz for netop at tale om nogle af de store problemer, der er i Grønland, og gøre os her i Folketinget opmærksom på det.
Arktis er jo et område, som vi i hvert fald i SF har et særligt blik for, men jeg fornemmer også, at regeringen vil have det i forbindelse med de kommende forsvarsforhandlinger.
Jeg ved, at fru Aaja Chemnitz havde et møde i Nuuk i den forgangne uge, netop om forsvar og sikkerhed, og jeg er lidt nysgerrig på, hvad der kom ud af de betragtninger.
Hvad mener IA i forhold til de kommende forsvarsforhandlinger?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Mange tak.
Vi talte både med virksomhederne om cybersikkerhed og med borgerne.
Vi havde 100, der deltog, og det er rigtig mange i Grønland, og særlig i Nuuk, hvor der sker en del andre ting.
Men noget af det, folk er optaget af, er, at man er nødt til at vide noget mere om, hvad det er, Arktisk Kommando laver.
Der er nødt til at være noget mere information og en større inddragelse af den grønlandske befolkning.
Så det, vi vil pege på, er bl.a. øget overvågning.
Vi er nødt til at vide noget mere om, hvad der foregår i Arktis.
Vi ved ikke nok.
Så det er nogle af de overskrifter, jeg i hvert fald tog med mig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Nu er Arktis jo kendt som et nedrustningsområde, og jeg deltog for 14 dage siden i vores islandske søsterparti, De Venstregrønnes, landsmøde, hvor man netop også snakkede om, at vi nok nu bliver nødt til at tale mere fælles i Arktis i forhold til det sikkerhedspolitiske felt, netop også i forhold til overvågning.
Nu er Island jo ikke en del af det danske rigsfællesskab, men jeg tror, vi får brug for øgede muskler der, og jeg ved, at fru Aaja Chemnitz jo også indgår i den arktiske parlamentariske forsamling.
Hvad er overvejelsen dér, og hvordan kan vi bidrage yderligere?
Jeg er opmærksom på det med overvågningen, og jeg synes, det er en god idé at se på det.
Det er noget, vi selv er optaget af i SF, men hvad er der ellers på dagsordenen?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Der er mange i Arktis, der argumenterer for, at arctic exceptionalism, altså at der er fred i Arktis, er en myte – noget, som ikke eksisterer længere.
Jeg tror godt, jeg vil insistere på, at det skal vi have, altså at der skal være en fredelig udvikling i Arktis.
For det er for sårbart et område i forhold til at lave den her oprustning.
Så der skal findes nogle kloge løsninger i forhold til at sikre, at man ved noget mere om, hvad der foregår, men også at vi selv byder ind fra vores side.
Så vi kommer til at bidrage aktivt i de forhandlinger, der kommer, og vi glæder os til det.
Martin Lidegaard (RV), 2023-03-28:
Tak for en, synes jeg, virkelig interessant og modig tale, der sætter fingeren på nogle af de åbenlyse udfordringer, som Grønland har kæmpet med, og som Danmark i øvrigt også kæmper med, på sundhedsområdet.
Der har vi jo noget tilfælles.
Det slår mig, netop når fru Aaja Chemnitz nævner den her gråzone mellem kritisk infrastruktur og sikkerhedspolitik, som vi jo også kender fra vores breddegrader, at der er et rum her, hvor vi godt kunne gøre mere sammen.
Jeg tænker på, at da jeg var i Grønland sidste år, var der mange grønlandske politikere, der udtrykte deres frustration over, at vi fra dansk side i mange år har snakket om at investere mere offensivt i infrastruktur, også i energiinfrastruktur, men at det stadig væk halter lidt med at få det til at ske.
Det er et område, vi måske skulle kigge lidt mere på i fællesskab.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-03-28:
Ja, det er i hvert fald en udfordring for tilliden til vores folkestyre, hvis et flertal herinde generelt bestemmer sig for, at man ikke skal ændre offentlighedsloven, så der er mere åbenhed – at man skal lave sådan nogle pseudoundersøgelser med nogle kommissioner, der skal undersøge det, der ikke er særlig interessant at undersøge, eller hvis man generelt på forskellig vis bliver enige om, at man skal lade folkestyret lukke sig om sig selv.
Og det er jo både et problem, hvis det er en flertalsregering eller en mindretalsregering, der har nogle alt for loyale støttepartier.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Jeg er meget enig i, at vi bliver nødt til at presse på, fordi det er en principiel og meget vigtig sag, og vi har behov for mere åbenhed her.
Jeg kunne i forlængelse af det godt tænke mig at høre hr. Alex Vanopslaghs refleksion over, hvad det betyder også sådan demokratisk, at vi har en flertalsregering.
Det er jo demokratiet i, hvad kan man sige, sit virke – det kan man lave – men giver det også nogle udfordringer i forhold til sådan åbenhed og inddragelse generelt?
Det ser jeg i hvert fald nogle tendenser til.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-28:
Altså, jeg er enig med Enhedslisten i, at vi har lavet en god landbrugsaftale, som jo tager afsæt i, at dansk landbrug skal udvikles og ikke afvikles.
Det er bl.a. derfor, vi kommer til at have større fokus på plantebaseret produktion, og det kommer da også til at betyde, at det bliver produceret på nogle af de arealer, hvor der er i dag bliver produceret andre råvarer.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Det vil jeg sådan set tage som et positivt svar, og jeg ser frem til forhandlingerne om en CO 2 -afgift på landbrugsområdet, for der mener jeg jo, at den skal bevirke, at vi netop kommer til at producere mere plantebaseret og dermed mere klimavenligt.
Så jeg tager det som et ja til, at hr. Troels Lund Poulsen er enig med sin partikollega, og det er jo godt.
Så vil jeg spørge til en anden ting.
PFAS er en kæmpe bekymring for rigtig mange, og et af stederne, hvor PFAS stadig bliver udledt, er gennem sprøjtemidler.
Vi har simpelt hen tilladt, at PFAS bliver sprøjtet ud på vores marker.
Vil regeringen og hr. Troels Lund Poulsen være med til at stoppe det?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-28:
Først og fremmest er jeg meget enig i, at PFAS er en kæmpestor udfordring, og det har flere forskellige partier her i Folketinget jo også bragt til bordet.
Jeg ved, at bl.a. SF har interesseret sig meget for det spørgsmål – ret skal være ret – og jeg vil også tro, at Enhedslisten har det.
Jeg mener også, der skal gøres noget.
Vi har også nogle udfordringer på Forsvarsministeriets arealer, som kræver politisk handling.
Men når det så er sagt, anerkender jeg i forhold til sprøjtemidler, at vi i dag har en model, hvor sprøjtemidler bliver godkendt i Miljøstyrelsen, og det har jeg ikke tænkt mig at lave om på.
Så hvis Miljøstyrelsen kan godkende sprøjtemidlerne, må det være, fordi de lever op til de regler, der gælder.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Jeg havde egentlig tænkt mig at spørge om noget andet, men når nu vi kom ind på det her med både miljø, klima og drikkevand, og tak til Enhedslisten for det, så vil jeg egentlig gerne lige følge lidt op.
Det betyder, at vi ikke kan bruge dem til at lave drikkevand til vores vandhaner, fordi de er for forurenede.
Vi vil jo så gerne beskytte den anden halvdel, og et element tilbage fra Venstres partiformand, hr. Jakob Ellemann-Jensens, tid var jo, at man skulle lave forbud mod sprøjtegifte omkring drikkevandsboringer, og det skulle faktisk gennemføres i 2023.
Jeg vil gerne høre, hvad Venstre mener om det i dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-28:
Vi mener jo det samme, som da aftalen blev indgået.
Problemet er så bare, at vi her i Folketinget ikke har været gode nok til at følge op på den aftale.
Det er jo sådan set bare en kritik af os alle sammen.
Jeg tror, vi er i en situation, hvor der er indgået BNBO-aftaler for 5-7 pct. af det samlede areal, og det er jo ikke acceptabelt; det er en udfordring.
Derfor ved jeg også, at miljøministeren nu har indkaldt til møde med ordførerne for at finde ud af, hvordan man kan lave en handlingsplan.
Det er der et stærkt behov for, og der er også et stærkt behov for, at det her kommer til at ske hurtigt, for det er ikke acceptabelt, at det har taget så lang tid.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Jeg kan da hjælpe hr. Troels Lund Poulsen og sige, at finansloven nok havde set lidt anderledes ud, hvis Enhedslisten havde været med.
En Venstremand, som jeg har meget stor respekt for, nemlig tidligere klimaordfører og minister Tommy Ahlers, udtalte for nylig i Deadline, at vi ikke kan nå vores klimamål uden at omlægge dele af den animalske produktion i landbruget.
Er hr. Troels Lund Poulsen enig med sin partifælle i det?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-28:
Jeg tænker, at jeg – med respekt for at regeringen og statsministeren også er til stede – måske ikke lige skal offentliggøre udspillet for, hvordan man kan bruge pengene, i dag.
Men når det er sagt, er det jo helt afgørende, at de penge, der bliver tilført forsvaret – eller for den sags skyld de penge, der allerede i dag bliver brugt i forsvaret – bliver brugt på en fornuftig måde, og at man har kontrol over, hvor de bliver brugt henne.
Derfor kommer vi med forsvarsforligskredsen, som SF jo også er en del af, nu til at diskutere, hvordan vi kan lave en langt bedre økonomistyring end det, der har været tilfældet før.
Og vi må sige, at det bl.a. er, fordi departementet i Forsvarsministeriet ikke har været dygtige nok til at bruge den muskelkraft, der skal til, for at kunne følge pengestrømmen.
Inger Støjberg (DD), 2023-03-28:
Nu var hr. Morten Messerschmidt jo inde på, at Venstre er blevet sådan et lidt nøjsomt parti, i forhold til hvad man får gennemført.
Man kan sige, at et sted, hvor man ikke har været nøjsom, er med hensyn til at bryde valgløfterne.
Det kan godt være, vi lige skal trække vejret ind, for bare lige dem, man kan huske i hovedet, kan man få brug for noget luft til: Man ville have haft en blå statsminister, en advokatundersøgelse af mink, sælge Ørsted, man ville ikke have haft i IS-kvinderne hjem fra lejrene, og man ville ikke give flere penge til arbejdsløse indvandrere osv. osv.
Men et sted, hvor man faktisk har holdt fast, er, at man vil indføre en CO 2 -afgift på landbruget.
Og derfor vil jeg bare lige spørge: Vil hr. Troels Lund Poulsen i dag garantere, at den CO 2 -afgift, som man vil indføre på landbruget, ikke kommer til at lukke arbejdspladser i landdistrikterne og på landbrugene?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-28:
Tak for spørgsmålet fra en kender af Venstres politik, kan man jo sige.
I forhold til det med den blå statsminister husker jeg, at jeg deltog i en debat sammen med hr. Morten Messerschmidt og fru Inger Støjberg på det sted – af alle steder – der hedder CEPOS.
Og jeg husker fra den debat i november måned, at det, der fremstod tydeligt, var, at adspurgt om, om man kunne pege på en anden forhandlingsleder end Mette Frederiksen, sagde fru Inger Støjberg og hr. Morten Messerschmidt, og nu citerer jeg hr. Morten Messerschmidt: Det kommer aldrig som i aldrig som i aldrig nogen sinde til at ske.
Der var diskussionen, om man kunne have bragt hr. Martin Lidegaard eller hr. Lars Løkke Rasmussen i spil.
Derfor kan man sige, at der valgte man jo så at give serveretten til fru Mette Frederiksen som forhandlingsleder.
Inger Støjberg (DD), 2023-03-28:
Altså, det er jo egentlig sjovt; jeg spurgte til CO 2 -afgift på landbruget og fik så en sang fra de varme lande omkring et møde i CEPOS.
I øvrigt har jeg lige ladet mig referere fra Politiken – jeg læser jo ikke Politiken, men jeg har hørt det – at i weekenden har hr. Troels Lund Poulsen faktisk sagt, at det egentlig var hans idé, at man skulle lave en regering hen over midten, allerede på valgaftenen.
Men det, jeg bare spurgte om helt straight, var: Kan hr. Troels Lund Poulsen garantere, at den CO 2 -afgift, som man kommer til at indføre på landbruget, ikke kommer til at fjerne arbejdspladser i landdistrikterne og på landbrugene?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-28:
Der bliver spurgt om meget, og jeg kan ikke nå at svare på det hele.
Jeg skal nok svare på CO 2 .
I forhold til spørgsmålet om, hvad jeg måtte have sagt på valgaftenen, har jeg ikke på valgaftenen sagt, at man skulle gøre Mette Frederiksen til statsminister.
Hvem der måtte have sagt det, ved jeg ikke.
Jeg kan bare konstatere, at det ikke er noget, jeg selv har sagt.
At Politiken måtte skrive noget, der er forkert, er nok hverken første eller sidste gang.
Det tror jeg også spørgeren ved.
Derudover er der det i forhold til en CO 2 -afgift, at en CO 2 -afgift på landbrug jo skal være balanceret.
Det siger sig selv.
Man kan læse regeringsgrundlaget, og der har vi jo de to hensyn, at man skal lave en CO 2 -afgift, der sikrer, at landbruget får en grøn omstilling, men at det skal være med respekt for, at man ikke sender produktion og arbejdspladser ud af Danmark.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Det er jeg rigtig glad for, for vi får brug for at gennemføre et forbud mod sprøjtegifte rundt om drikkevandsboringerne.
Det lader jeg ligge.
Den anden ting – og det var faktisk den ting, jeg oprindelig ville spørge om – var det, at vi lige om lidt skal bruge rigtig mange penge på vores fælles forsvar.
Det er vi indstillet på i SF.
Vi mener, det er helt nødvendigt.
Der er rigtig mange opgaver, der hænger.
Vi har så også en udfordring med økonomistyring på forsvarsområdet.
Tilbage i 2009, da forliget blev indgået, altså det, der gjaldt for 2010-2015, sagde SF's forsvarsordfører, Holger K. Nielsen, at det var vigtigt, at man fik økonomistyring i Forsvarsministeriet.
Det er ikke blevet mindre vigtigt.
Jeg vil gerne høre, hvad hr. Troels Lund Poulsen mener der vil være klogt at anvende de her penge til, og hvordan vi sørger for, at de også faktisk bliver brugt til det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Hr. Troels Lund Poulsen og jeg vil sikkert ikke være uenige om, at der er meget af det, venstrefløjen laver, som er uansvarligt, men det er vel ikke sådan en konkret ting at sige, at den her finanslov bliver økonomisk ansvarlig, fordi Venstre sidder i regering?
Man kan vel heller ikke direkte sætte et link imellem en gymnasiereform, der ikke er fjernet, men er udskudt, og så finansloven?
Og så vil jeg give en anerkendelse af, at lagerbeskatningen ikke var decideret rød politik.
Men er det det?
Er det det, man har vekslet sine mandater til?
Finansloven er vel den væsentligste lov i året.
Er der ikke noget, som gør Danmark bare sådan lidt mere liberalt end lige, at man ikke har fået den lagerbeskatning ind, som de røde partier havde drømt om?
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Ja, det er der absolut, og det gælder på en række områder.
Jeg tror, jeg her vil slå ned på det, der nok er vigtigst for de fleste danskere, og det er jo ikke alene vores opbakning til, men også kærlighed til det danske velfærdssamfund.
Vi er alle sammen produkter af det.
Vi tror på det.
Vi vil det, men vi vil ikke nøjes med, at det varer vores tid ud.
Og noget af det, der forener de tre partier, der er i regering nu, er både en bekymring for, men jo også en analyse af, at det ikke kommer til at holde mere end vores tid ud, hvis ikke vi gør nogle ting anderledes.
For med de demografiske forandringer forude og med de udfordringer, der er, f.eks. hvad angår rekruttering, så risikerer vi et stadig dårligere velfærdssamfund, og det ønsker vi ganske enkelt ikke for danskerne.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-28:
Men når jeg spørger, er det jo netop, fordi det er svar som det her, man ofte får.
For mig handler værdien af vores velfærdssamfund i langt højere grad om, om der er en villighed til, at vi hjælper hinanden i svære stunder; om der er en tillid til, at naboen også hjælper mig, hvis jeg hjælper ham.
Så kan vi tale økonomi, reformer og alt muligt andet, men hvis vi diskuterer de emner, som hr. Alex Vanopslagh har diskuteret, nemlig tillid, så er det jo noget af det, der er helt afgørende for, om vi også i fremtiden har et velfærdssamfund, altså at det ikke kun er pengene, men også det, at vi har tillid til hinanden, at vi føler et fællesskab.
Hvor meget fylder det i en regering, som er et arbejdsfællesskab?
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Det fylder rigtig meget, og det er jo rigtigt, at et velfærdssamfund ikke bare er lovene, reguleringerne og de økonomiske og politiske prioriteter.
Det er jo også, hvordan vi møder hinanden som mennesker, om der er sammenhængskraft, om der er noget, der forener os, om vi vil hinanden, om vi overholder spillereglerne.
Men det er jo også, om ens bedsteforældre kan få en ordentlig pleje den dag, de kommer på et plejehjem.
Det er jo også, om det barn, der har dårlige opvækstbetingelser, får en bedre skolegang, end forældrene fik, så han eller hun kan få lov til at forme sit eget liv.
For mig er det jo værdipolitik, om der er et stærkt velfærdssamfund.