runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg håber ikke, at jeg fik det til at være en nyhed, at De Radikale kæmper for radikal politik.
Tværtimod roste jeg faktisk De Radikale for igen at kunne vise, at man nu, ovenikøbet inden man går ind i det sorte tårn, hvis man overhovedet kommer til at skulle ind i noget tårn, ligesom man gjorde sidste gang, trækker Socialdemokratiet rundt ved næsen.
Der sagde man, at det, de sagde før valget, kunne de godt glemme, hvis de skulle have radikal opbakning.
Det hørte jeg også hr. Andreas Steenberg sige igen i dag, nemlig at hvis man skal have radikal opbakning til en socialdemokratisk statsminister, kræver det markante indrømmelser på udlændingepolitikken.
Det var sådan set ment som en ros til De Radikale og også en ønsken tillykke med, at man nu allerede i dag kan se, at det tilsyneladende er lykkedes.
Socialdemokratiet er nemlig i gang med at bakke fra det, de ellers har svunget sig op til at være, nemlig at være et strammerparti på udlændingeområdet.
Det er nu begyndende til at være et slapperparti, startende med, at man stemmer gult til indtil flere udlændingeforslag.
Lotte Rod (RV), 2018-12-19:
Men jeg undrer mig over, at Venstre kan være så overrasket over, at vi kæmper for vores egen politik, og derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvornår kommer Venstre ind i kampen og holder op med bare at lade sig trække rundt af Dansk Folkeparti – og starter med at stå op for Venstres egne værdier?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Det er ikke nogen ny forpligtelse.
Dansk Folkeparti havde ikke ansvar for den regulering, men anerkendte i satspuljeaftalen i efteråret 2016, at det var vilkårene for at være med.
Så det var altså en accept, der i øvrigt har været fra alle de partier, der har deltaget i satspuljen.
Fra 2015 og fremefter har det været accepteret, at sådan var vilkårene, altså at det var betingelsen for at komme med.
Derfor er det ikke noget nyt, der er blevet bekræftet.
Det var et vilkår for at kunne komme med i satspuljen i 2015, og det er videreført i den aftale, som jeg håber, at en bred kreds af Folketingets partier, nemlig de hidtidige satspuljepartier, også vil tilslutte sig i de kommende år.
Jeg synes egentlig, vi skal gøre noget mere, men jeg synes måske, det er hr. Rasmus Nordqvist og mig og alle de 5,7 millioner andre danskere, der skal gøre noget mere.
Det får de en hjælpende hånd til, fordi vi med finanslovsaftalen laver et klimamærke, sådan at når vi som forbrugere er ude at handle, får vi mulighed for gennem vores handlinger og gennem vores indkøb at flytte CO2-belastningen væk fra det, vi handler, og over på noget, der giver mindre CO2-belastning.
Det gør, at vi får en mulighed for at handle og agere, ikke kun som samfund i finansloven, men også som individer, som et samlet Danmark.
Så hvis vi som danskere ønsker en større indsats, kan vi med vores indkøbskurv fremadrettet gøre en forskel i forhold til CO2-udledningen.
Jens Joel (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Finansministeren vil jo helt åbenlyst ikke rigtig svare på hr. Rasmus Nordqvists ellers relevante spørgsmål.
Men jeg vil så gå lidt mere konkret til værks, for da finansministeren præsenterede finanslovsaftalen, sagde finansministeren bl.a., at der var afsat 1 mia. kr. over de næste 4 år til grønne initiativer.
Da finansministeren her for kort tid siden holdt sin tale, snakkede han også om 1 mia. kr. til grønne initiativer.
Men vi fik også lige en oplysning fra Finansministeriet for 2 dage siden, hvor vi fik at vide, at man sådan set slet ikke har brugt den milliard.
Kunne man ikke finde et godt initiativ, som man manglede?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jo, det ville man sagtens kunne.
Men da vi ved, at der løbende er ønsker, som vi skal imødekomme, og at der også er nye ideer, der kommer op, så er det, vi har valgt at afsætte 50 mio. kr. til en grøn naturpulje hvert år i de kommende år, og det er jo medvirkende til, at vi har midler til at tage initiativer, ikke bare når vi laver finanslov, men også i de kommende år.
På præcis samme måde, hvis man må bruge det samme billede,
har vi sammen med Dansk Folkeparti afsat en pulje på 25 mio. kr. til sundhedsområdet.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke med det samme kunne sidde og sige: Her er nogle områder, vi gerne vil prioritere.
Men for at have nogle muligheder for at imødekomme de nye ideer, der måtte dukke op i årets løb, så har vi afsat en pulje.
Det er i øvrigt noget, som den her regering har forøget indsatsen med ganske markant i forhold til tidligere.
Vi omlægger mere landbrugsareal til økologi, og vi omlægger mere natur til urørt skov, end man gjorde i den tidligere regering.
Det er jeg egentlig godt tilfreds med, og med de midler, der er sat af, har vi også mulighed for at tage nogle initiativer løbende i løbet af 2019.
Jens Joel (S), 2018-12-19:
Vi taler ikke om penge, man har reserveret til et formål, som man ikke har fundet ud af hvad skal være.
Vi taler om uudmøntede reserver her, og der var mit spørgsmål bare: Når finansministeren har meget travlt med at fortælle, at man gør så meget på det grønne område, så er det da underligt, at en fjerdedel af de midler, som finansministeren bryster sig af her, ikke har fået noget afløb.
Så sender finansministeren behændigt opgaven videre til forbrugerne, men regeringen kunne jo også gøre mere.
Der er faktisk penge til at gøre mere.
Hvorfor har man ikke ønsket at udmønte den milliard, som man ellers brystede sig så meget af, da man præsenterede finanslovsaftalen?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-12-19:
Sundhed
– finansministeren taler om, at regeringer kan sove i timen, og vi har virkelig en regering, der sover i timen, når det gælder sundhed.
Regeringen har i 2 år sagt, at nu skulle der komme en plan for de nære sammenhænge i sundhedsvæsenet.
Vi har ventet, ventet og ventet – og det til trods for, at den plan skulle løse et af de absolut største problemer, vi har i sundhedsvæsenet, og det er manglen på praktiserende læger, både i land og i by.
70 pct. af alle de praktiserende læger har lukket for tilgang af nye patienter, og mens hr. Lars Løkke Rasmussen har været statsminister fra 2015 til 2018, er der næsten sket en tredobling af borgere, der ikke kan have deres egen praktiserende læge.
Det er over 110.000 borgere, som er i den situation og er henvist til en udbudsklinik eller en regionsklinik.
Det er en virkelig voldsom stigning, det er et virkelig voldsomt sundhedsmæssigt problem, som regeringen ikke adresserer eller finder løsninger på.
Mit spørgsmål til finansministeren er: Hvorfor er det her problem – måske det største sundhedsmæssige problem, vi har i Danmark – ikke adresseret og rejst i finansloven med konkrete initiativer og initiativer, der vil kunne virke hurtigt?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg ved ikke, om det er spørgeren, der har sovet i timen, hvis spørgeren ikke er klar over, at regeringen kom med et oplæg, »En læge tæt på dig«, som har været omdiskuteret, rost og anerkendt af rigtig mange fra branchen – faktisk sådan, som jeg også nævnte tidligere, at lægernes organisation selv sagde, at det er det mest gennemarbejdede forslag, der er kommet, med hensyn til at løse lægemanglen.
Vi har udmøntet midler til, at man får støttet lægehuse, etablering og bygning af lægehuse rundtom i landet.
I min egen hjemkommune er der kommet et nyt lægehus i Haderup, netop støttet af de midler, som sundhedsministeren har uddelt.
Så derfor er der jo taget initiativer.
Det mest virkningsfulde, vi har gjort, er nok også at øge antallet af steder, hvor man bliver uddannet som læge.
Med en ny lægeuddannelse i Aalborg, med muligheden for at kunne tage en del af lægeuddannelsen i Esbjerg og i Køge og et samarbejde, som vi håber at få op at køre, mellem Køge og de øvrige sygehuse i Region Sjælland får vi flere læger, der kommer ud i landet og arbejder og forhåbentlig også vil være interesseret i at blive ude i landet og ikke søge mod storbyerne og universitetshospitalerne – for på den måde at få skabt grundlaget for flere læger.
Men det kræver noget tid.
Og jeg må bare indrømme, at der ikke blev uddannet nok læger i SR-regeringens tid.
Derfor har vi et problem med at få læger til at ønske at komme ud og være i den almene praksis.
Det er et ønske, som vi har taget alvorligt, og et ønske, som vi har handlet på.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-12-19:
[Lydudfald]
... regeringen nu uddeler til sundhedshuse, hvem havde sat dem af på finansloven?
Det havde den røde regering.
Det gjorde den røde regering.
Og er der blevet ansat flere sygeplejersker på sygehusene, mens hr. Lars Løkke Rasmussen har været statsminister?
Nej, der er 133 færre, men 54.000 flere patienter.
Regeringen sover i timen, og det, jeg spurgte finansministeren om, var kortsigtede løsninger, for at vi ikke om 5 år har 300.000 danskere, som er henvist til en regionsklinik eller en udbudsklinik. Hvilke løsninger har finansministeren og regeringen på det her?
Ingen.
Til gengæld kritiserer man konstruktive forslag, der kommer fra Socialdemokratiet.
Regeringen sover i timen.
Problemet er måske det største, vi har i sundhedsvæsenet.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Altså, nu er det jo ikke mig, der kritiserer Socialdemokratiets sundhedsforslag.
Det var sådan set hr. Bent Hansen, der sagde, at de sundhedsforslag, der kom, om at være ude og have de små sygehuse tilbage og have operationerne flyttet ud de steder, hvor man ikke har ekspertise og kendskab til det, ikke er den rigtige vej at gå.
Jeg lytter gerne, hvis der er konstruktive forslag, der kan forbedre det.
Problemet er bare, at de ikke har været konstruktive, at det ikke har været løsninger, at det ikke har været forbedringer.
Det er derfor, at regeringen har handlet og ageret med udspillet »En læge tæt på dig«, der er vores bud på, hvordan man løser lægemanglen for danskerne.
I den aftale, der er, om at lave en beregning på, hvad integration koster, har man valgt at gå efter etnicitet, altså efter om man er vestlig indvandrer eller ikkevestlig indvandrer, men ikke efter hvilken baggrund man er kommet med.
Altså, ni ud af ti flygtninge, der er kommet hertil over de sidste 20 år, er her jo stadig væk, på trods af at ideen med flygtningebegrebet – som det også lige blev sagt – er, at man vender tilbage til sit eget land.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Så vil jeg egentlig gerne fortsætte, hvor den forrige spørger slap, for det er jo rigtigt, at det, der adskiller flygtninge fra migranter, er, at flygtninge har beskyttelse, fordi de har krav på det, fordi de er forfulgte i deres hjemland.
Og i den udstrækning, de ikke længere har det krav på beskyttelse, så må man forstå, at det, der adskiller dem fra migranter, er, at de så skal vende hjem igen.
Sagen er bare den, at mange af de konflikter, vi ser ude i verden, varer 10, 15, 20 år, før de er afsluttet, og det betyder, at der er familier, som har været flygtninge, som kan have været i Danmark, fået børn, der er vokset op, er blevet en del af samfundet i f.eks. 15 år.
Det er altså nogle af de mennesker, hvorom man nu, om man så må sige, fra start af så må sige, vil sige, at de aldrig kommer til at høre til her. Så vi får altså en voksende gruppe af mennesker, der bor i vores land, går i vores skoler, er vores kolleger på arbejdspladsen eller spiller nede i fodboldklubben, men som ikke får lov til at slå rod her.
Det er jo en del af det her paradigmeskifte.
Tror finansministeren, at det er sundt for de familier, som kommer til at leve i den utryghed?
Og tror finansministeren, at det er sundt for et samfund at have mennesker i så lang tid, som lever i så stor usikkerhed og ikke får lov til at slå rod og blive normale danskere ligesom alle os andre, som går på arbejde, snakker med naboen og går ned i fodboldklubben?
Er det her paradigmeskifte virkelig fornuftigt set både fra den enkeltes og fra samfundets side?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg mener, det er fornuftigt.
Jeg mener, det er fornuftigt, at vi får slået fast, at flygtninge er her midlertidigt.
Hvis man som flygtning lever op til de kriterier, der normalt er, for at man kan komme til Danmark som arbejdskraft, så må man søge at ændre det opholdsgrundlag, man er her på.
Men jeg kan slet ikke forstå, at udgangspunktet skal være omdiskuteret.
Udgangspunktet er, at hvis man kommer til Danmark som flygtning, er det, fordi man ikke kan være i sit hjemland på grund af uro, borgerkrig, katastrofer eller andet og har et beskyttelsesbehov, præcis som hr. Pelle Dragsted sagde – et beskyttelsesbehov, som jo er midlertidigt.
Når det beskyttelsesbehov ikke er der længere, skal man tilbage.
Hvis vi ikke holder fast i det princip om, at udgangspunktet er, at flygtninge skal hjem til deres eget land, så ophæver vi flygtningebegrebet, for så har man kun migranter, så har man kun migration – og det ønsker jeg ikke.
Jeg ønsker faktisk at holde fast i, at der er en dør åben for dem, der kommer hertil, som vi selv har inviteret på nogle bestemte kriterier som arbejdskraft eller som studerende – og holder en anden dør åben for dem, der kommer hertil, fordi de har et beskyttelsesbehov.
Der skal vi som et rigt og frit og trygt land også tage vores del af ansvaret for at hjælpe dem – hellere tæt på i nærområdet, men ellers, hvis de kommer her, så i Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Så vil jeg egentlig skifte emne.
For jeg hørte før, at Dansk Folkepartis ordfører var meget forarget over skatteaftalen fra 2012, hvor man jo – og det er ganske rigtigt – tog penge op af lommen på bl.a. førtidspensionister og arbejdsløse for at bruge dem på at sænke topskatten.
Men kan finansministeren så ikke lige bekræfte, at med den aftale, der netop er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, forpligter Dansk Folkeparti sig til at videreføre den mindre regulering af netop førtidspensionisters og arbejdsløses indkomster, som fulgte af 2012-aftalen; altså at den aftale, som Dansk Folkeparti angiveligt er meget forarget over indholdet af – det er jeg også selv, jeg synes, det var en rigtig, rigtig dårlig aftale – forpligter man sig til at stå på mål for i hele den kommende valgperiode, og det vil faktisk sige: i hele dens løbetid.
Der står i Dansk Folkeparti last og brast bag de årlige mindre reguleringer af arbejdsløses indtægter, som følger af 2012-aftalen – bare lige for at vi kan få det helt på det rene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-19:
Jamen det ville absolut ikke være på grund af den her finanslov, hvis det kunne ske.
Man må sige, at Klimarådets formand påpegede den her kritik, og det medførte så, at han blev fyret.
Nu står vi forhåbentlig over for et folketingsvalg lige om lidt, hvor befolkningen har mulighed for at fyre regeringen på grund af den her manglende indsats på klimaområdet.
Statsministeren var ude at lufte ved Folketingets åbning, at der sådan skulle komme 1 million elbiler i 2030, og så kan man se nogle forhandlinger, der har været, og som medfører, at der kommer 1.000 ekstra elbiler.
Kan ordføreren ikke se, at man fuldstændig svigter klimaindsatsen, men bare laver lidt symbolpolitik hist og her med at give et lille tilskud til at udfase en gammel dieselbil og nogle kakkelovne, og så også lapper lidt på nogle biogasanlæg, som er utætte?
Jamen det er da godt nok, at man laver sådan noget, men det er altså ikke nok bare at sætte lidt gaffatape på et utæt biogasanlæg.
Der skal simpelt hen noget markant til for at løse de her markante klimaproblemer, som vi står over for.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Det synes jeg ville være glimrende.
Jeg er egentlig tilhænger af, at vi får et klart billede af, hvad finansloven også betyder på det grønne regnskab, på vores klimaregnskab.
Men der er jo bare nogle elementer, hvor det traditionelt er sådan, at man afsætter puljer.
Eksempelvis har vi en pulje til naturformål.
Det er jo først, når vi kender udmøntningen af det, at vi ved præcist, hvad der sker.
Vi skal også vurdere, hvad det, at vi sætter afgifterne ned på grænsehandelsfølsomme varer, betyder i forhold til danskernes lyst til at grænsehandle i Tyskland, og samtidig også, hvad betyder det for svenskernes lyst til at køre til Danmark at handle.
Derfor er der nogle ting, som uanset hvor god vilje man måtte have, tror jeg ikke, at man kan vide det på forhånd, når vi skal sidde til næste år og de kommende år i december måned og stemme om finansloven.
Men i så stort omfang man kan, er jeg tilhænger af, at vi får viden og klarhed på banen også omkring de CO2-mæssige rammer for finansloven.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Jeg har også kigget på de her svar, som ligger længere nede i besvarelsen, og det er jo rigtigt, at nogle af dem kan kvantificeres og for nogle af de bud, der ligger, vil jeg sige, at der er jeg måske ikke helt enig i det, men det, jeg egentlig spørger om, er, om man egentlig sådan mere systematisk og mere fremadrettet er med på, at vi laver den her så vidt mulige 360-graders systematiske øvelse , hver gang vi laver finanslov i Danmark.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Jeg synes faktisk, det er en god løsning, vi har lavet, i forhold til at få lavet om på satspuljen.
Jeg synes, det er meget rimeligt, at pensionisternes satser får lov til at følge lønudviklingen.
Men der er også nogle udfordringer, hvis de offentlige ydelser bare løber løbsk, fordi mennesker er på overførselsindkomst.
For det går selvfølgelig ind og præger dansk økonomi, i form af at det får færre til at gå fra passiv forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet.
Det skal kunne betale sig at gå fra passiv forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet, og derfor har det været vigtigt for os, at der kom den her løsning, sådan at man i stedet for umiddelbart at få en masse penge udbetalt fremadrettet så fik den her pensionsopsparing.
René Gade (ALT), 2018-12-19:
Ordføreren og jeg er kollegaer i Skatteudvalget, hvor vi i øjeblikket på tværs af hele Folketinget er i gang med et ordentligt oprydningsarbejde.
Og der er det min opfattelse, at vi alle sammen er enige om, at skattevæsenet i den grad skal tilbage, og at det skal genopbygges.
Det er der også skabt kapital til.
Vi er alle sammen med til at lave de investeringer, der skal til.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren.
Jeg kan spørge ordføreren – ligesom jeg en gang imellem tillader mig at gøre over for vores skatteminister: Er det så nok?
Er det den turnaround, vi har brug for, og som vi også har investeret i, eller skulle der reelt set flere penge til?
Det er jo altid en politisk prioritering, om man vil putte mere i systemet, end man allerede har gjort, eller om det ikke er muligt lige nu.
Der kan det godt være min frygt en gang imellem, at vi har gjort det, der er politisk muligt at få igennem lige nu, og at vi faktisk kommer til at halse efter de renter, vi betaler på de store udlæg, der er.
Er det ordførerens opfattelse, at der er investeret nok i skattevæsenet til, at vi, ikke i morgen, men altså over en overkommelig periode på måske 4-5 år kommer til at se et skattesystem, der igen er værd at have tillid til hele vejen rundt, så vi kan få genskabt også trygheden ved at betale skat, og at det nytter noget?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Det håber jeg bestemt.
Vi har jo investeret bredt her i Folketinget.
I en bred kreds har vi fundet penge til at investere massivt i at genoprette skattevæsenet.
Danskernes tillid til skattevæsenet – det er fuldt forståeligt – er jo i bund.
Vi skal gradvist have genopbygget den tillid.
Det kommer til at tage tid.
Det kommer til at koste ressourcer.
En ting, som jeg tror er rigtig vigtig, er også, at vi får gjort et seriøst arbejde i forhold til at få forsimplet vores skattelovgivning.
For en stor del af de udfordringer, vi havde med f.eks. inddrivelsessystemet EFI, var jo, at det ikke kunne håndtere det meget komplekse skattesystem, som vi har.
Så jeg tror sådan set også, at vi her har et ansvar for at få ryddet op i nogle af alle de her regler, som gør vores skattesystem så komplekst.
Både så danskerne bedre kan forstå det, men i virkeligheden også, så det bliver nemmere at kontrollere det i skattevæsenet, altså at det bliver nemmere at få genoprettet en elektronisk inddrivelse, som kommer til at fungere ordentligt fra dag et.
René Gade (ALT), 2018-12-19:
Netop i forhold til tilliden synes jeg også, det er væsentligt at sige, at vi har et fremragende skattesystem på rigtig mange måder og et skattevæsen, der er langt foran, også digitalt, mange andre lande.
Men når det er sagt, har vi bare udfordringer.
Der vil jeg så spørge ordføreren: Hvis nu det er muligt rent ansættelsesmæssigt og rekrutteringsmæssigt at finde medarbejderne, så har vi set, at der faktisk er en rigtig god businesscase i at ansætte nye medarbejdere til kontrol, ansætte nye dygtige medarbejdere til at styrke skattevæsenet.
Der er allerede blevet ansat mange, men hvis det er muligt, altså hvis der ikke er en barriere rekrutteringsmæssigt, ville det så være interessant også for ordføreren og De Konservative at ansætte flere, end det allerede nu er planlagt?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Vi har, som jeg lige husker det, ansat 2.000 ekstra siden valget, altså siden vi indledte den her plan.
Vi har i Det Konservative Folkeparti faktisk kun en ambition, og det er, at vi har ansat det rigtige antal i skattevæsenet til at løse opgaven.
Og det er svært for mig at sige her, om det så præcis er de 2.000, vi har ansat nu.
Vi er kommet rigtig langt i forhold til lavpunktet, som var før valget, men hvad angår det eksakte tal, så skal vi bare have det rigtige antal, nemlig det antal, der skal til, for at løse opgaven.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Men en førtidspension vil fremover blive reguleret på en måde, som vil være hårdere, end det har været med den nuværende og i øvrigt også hårde satsregulering, og det betyder jo, at man vil have færre penge til at betale husleje, mad og løbende udgifter i det daglige.
Så er det rigtigt, at der også bliver taget nogle penge, som bliver lagt i en tvungen pensionsopsparing, men når vi ser på tallene, kan vi jo også se, hvis vi tager årene fra 2005 til 2018, at så ville en førtidspensionist i 5 af de år sådan set også samlet set få mindre, hvis førtidspensionisten ender med at blive modregnet i folkepensionen som en konsekvens af den tvungne opsparing.
Den anden ting, som jeg også synes er værd at fremhæve, er, at ifølge den statistik, vi har over, hvor lang tid folk lever og er på førtidspension osv. osv. – vi har jo fået tallene her lige inden finanslovsdebatten – regner man med, at der vil være 20 pct. af dem, der er på førtidspension i dag og nu bliver tvunget til at betale til en pensionsopsparing, som sådan set slet ikke vil leve længe nok til, at de kommer i en situation, hvor de kan få udbetalt den pensionsopsparing, fordi de sådan set dør inden.
Er det her noget, Det Konservative Folkeparti har været klar over?
Er det noget, I har kæmpet for?
Er det noget, I er stolte af?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Det, jeg sagde, var, at den relative fattigdom opgøres, ved at man tager en gruppe og siger, at fordi de er i den nederste 20 pct. – jeg tror, det er sådan, man gør det op – er de pr. definition bare fattige.
Jeg siger, at fattigdom må gøres op i, hvor mange penge man har i kroner og øre til sig selv, og ikke, i hvilken fraktil man ligger i indkomstniveauet.
Der kan være rigtig mange gode grunde til, at man ligger i den øvre eller nedre fraktil; det kan være, at man er midlertidigt ude af arbejdsmarkedet; man kan være studerende; man kan bo et sted, hvor man bor billigt og bare har valgt at gå ned i tid og dermed har en lavere indkomst.
Det er jo meget individuelt.
Men det, som jeg synes har været vigtigt i forhold til integrationsydelsen, er faktisk, at man jo ikke skal komme til Danmark for at få en høj offentlig ydelse.
Det skal ikke være det, der er formålet med at komme til Danmark.
Men skal komme til Danmark, hvis man har et beskyttelsesbehov – så kan man søge om asyl – og det skal ikke være, fordi man kan få en høj offentlig ydelse.
Nu har vi ændret det fra integrationsydelse til hjemsendelsesydelse, fordi det jo netop ikke er formålet, at man skal komme herop og få en ydelse med henblik på at blive integreret.
Det skal være midlertidigt, hvis man har et beskyttelsesbehov, og sådan er det.
Så skal man jo i videst muligt omfang være selvforsørgende – det er jo det, der er formålet.
Så det allerbedste er jo enten at skaffe folk et job, eller også skal de jo rejse tilbage, når der er fred i deres hjemland.