runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2021-05-28:
Der er jo ligesom to elementer i det.
Det ene element er, om man som forsker skal svare forskerkollegaer, som kommer med kritik.
Hvis man bare lader, som om man ikke har hørt den, eller bare siger, at man nægter at svare på kritikken, svigter man på en eller anden måde sit ansvar som forsker.
Det synes jeg er meget, meget kritisabelt.
Så er der det andet element, som handler om, at jeg udtaler mig som politiker, men jeg har sådan set også en forskeruddannelse, så jeg kan også slå på det, hvis det er, og sige, at jeg i min egenskab af engang at have været forsker er kritisk over for dette eller hint.
Det skal selvfølgelig foregå på en ordentlig måde, men jeg synes, at mange af de forskere, som ømmer sig i debatten, også laver det, man inden for fodbold kalder film, altså smider sig ned i håbet om at snyde sig til et frispark.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-28:
Det, jeg oplever, når jeg kigger ud i Europa, er, at hele den radikaliserede nationalkonservative strømning går efter dels specifikke grupper i befolkningen, dels specifikke forskningsmiljøer og forskere på universitetet.
Nogle steder går man efter afdelinger.
I Ungarn har man set, at man decideret har lukket et universitet.
Det, jeg så spørger ind til, er, om Enhedslisten ser, at der er en spejling af den debat, vi oplever her i salen i dag?
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Nu vil jeg skynde mig at sige her, at jeg ikke tror, der er nogen her, der ønsker at lukke specifikke universiteter.
Det tror jeg ikke.
Men der er ikke nogen tvivl om, at der er en tendens til, at nogle bestemte politiske holdninger også svømmer ind fra politisk hold i forskningsmiljøer og enten direkte eller indirekte er med til at forsøge at påvirke dem i en i deres optik rigtig retning.
Det ser vi nu her, det ser man i grellere grad i andre lande.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-28:
Men det, som professor Qvortrup siger i sin kritik, er jo, at der findes forskning i dag ved danske universiteter, som er ramt af nogle meget dybe problemer.
Det ene problem, som han nævner, er, at man er holdt op med at have sandhed som ideal.
Vi ved jo godt, at man ikke kan nå sandheden, men sandheden er jo et ideal, man kan stræbe efter, selv om man ikke kan nå det.
Den anden ting er at kunne producere generelle resultater.
Altså, at man afviser muligheden for generelle resultater, er jo grundlæggende metodeproblemer, som jeg udfordrer, fordi det betyder, at videnskab ikke kan lade sig gøre.
Er det ikke et problem, at sådan noget findes?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Tak for det.
Den faglige kritik, den videnskabelige kritik fungerer jo.
Jeg har intet belæg for at sige, at det her ikke fungerer, at systemet er knækket sammen.
Der er kritik, der skal være kritik.
Hvis vi går tilbage til 1980'erne, var der også voldsomme idéer om, hvordan man skulle tænke inden for humaniora og samfundsvidenskab.
Det førte til nogle interessante tanker, og meget af det er jo droppet igen.
Det er sådan, videnskab er.
Nogle gange kører man ud af et sidespor, og det viser sig, at det hører ingen steder hjemme, og så opgiver man det.
Ender noget af det, der foregår i dag, i et blindspor?
Sandsynligvis.
Sådan er forskning også.
Bliver noget af det brugbart om flere år?
Sandsynligvis.
Men det er ikke op til mig eller hr. Henrik Dahl at definere det.
Det mener jeg bør ligge og kan ligge og skal ligge ude i de faglige miljøer.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-28:
Tak for en spændende tale, og tak for en spændende vedtagelsestekst.
Jeg er selvfølgelig glad for at høre, at ordføreren har læst min bog, som jeg vist ovenikøbet har signeret; men når ordføreren har læst bogen, ved ordføreren jo også, at diskussionen ikke drejer sig om teori – den drejer sig om metode.
Det, der bliver kritiseret, er metode, og det, som der navnlig bliver kritiseret, er, at selvregulering kan køre af sporet, fordi dårlig forskning også bliver institutionaliseret.
Begrebet peer review betyder jo: bedømmelse af ligemænd.
For der er jo masser af kritik af institutionaliseret bedømmelse, der kører af sporet.
Den kommer fra Marianne Stidsen; og den kom i Berlingske Tidende – i weekenden tror jeg det var – fra professor Lars Qvortrup.
Der har været Nikolai Foss, som også har kritiseret de her ting.
Der er kritik inden for miljøerne.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-28:
Ja, det var godt, at der var et eksempel på det.
Det synes jeg er helt fair.
Man kan være uenig, og det, der jo netop også er essensen i det her, er, at det skal man have mulighed for at være, og at man ikke skal sætte begrænsninger for forskningsområder, man ikke bryder sig om.
Det, jeg bare siger, er, at den undersøgelse, der er fra DM f.eks., ikke viser det her, og at jeg ikke kan se, hvor det er, man ikke har mulighed for kritisere den forskning, der bliver lavet på de her områder.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Jeg kunne ikke lige huske navnet, men det har jeg nu fundet, nemlig Marianne Stidsen fra Københavns Universitet, som jo har blandet sig i debatten og bl.a. har gjort gældende i Politiken, at truslen mod den frie forskning er reel, og at det vel at mærke ikke er hr. Henrik Dahl og mig, men netop dem, som vi anviser som problemet, som hun også anser som problemet.
Anerkender fru Astrid Carøe, at der altså er folk i det danske akademiske miljø, bl.a. på Københavns Universitet, som kan genkende den kritik, som hr. Henrik Dahl og undertegnede er eksponenter for?
Astrid Carøe (SF), 2021-05-28:
Og det er også vigtigt, at man svarer på den kritik, man bliver udsat for, og at man i forskningsmiljøerne sikrer det system.
Det skal vi selvfølgelig fortsætte med, men jeg vil ikke blande mig i, præcis hvilke teorier man bruger, for det synes jeg faktisk ikke jeg skal som politiker.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-28:
Jeg synes, det er lidt komisk, og jeg synes, det minder om invasionen af Irak, når venstrefløjen bliver ved med at sige, at der ikke er noget problem, selv om kampvognene ruller i baggrunden.
Men det må venstrefløjen jo selvfølgelig selv om.
Men det, jeg vil spørge om, er om en anden kerne i kritikken – det er jo en kritik af selve den grundlæggende måde, videnskaben fungerer på, hvor der er dele af forskningen, som er begyndt at sige, at det ikke er rationaliteten, der presser dårlige idéer ud og sætter nye idéer ind, men at det er magt.
Det er jo forkert, for hvis det var sandt, havde vi jo stadig væk et verdensbillede med jorden i centrum, men det her med at lægge en bombe under selve den videnskabelige måde at arbejde på, er det ikke et problem?
Astrid Carøe (SF), 2021-05-28:
Selvfølgelig, og det er derfor enormt vigtigt, at ledelserne tager et ansvar for at sikre det her.
Grunden til, at jeg synes, man rammer lidt ved siden af med det forslag til vedtagelse, som et flertal har skrevet, er, at man lidt implicit siger, at der er nogle ting, der er skæve.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-28:
Tak for talen, som jeg desværre ikke synes forholder sig til det, som er kernen i denne diskussion – eller en af kerner ne , for en af kernerne er jo den akademiske selvregulering, som ministeren også var inde på.
Det, vi diskuterer, er jo, at der ikke er nogen garanti for, at selvreguleringen altid virker.
Selvreguleringen kan køre af sporet, sådan at kritiske spørgsmål, som burde besvares, forbliver ubesvarede.
Og det, som forslaget til vedtagelse siger, er, at når det sker, at selvreguleringen kører af sporet, forventer vi, at der er nogle ledelser, der får den tilbage på skinnerne.
Anerkender ordføreren ikke, at selvreguleringen kan køre af sporet, og at der så må gøres noget?
For vi kan ikke acceptere, at selvreguleringen kører af sporet.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Der findes dårlige fagområder, der findes dårlige forskere – det er et faktum, og det skal kritiseres.
Det vil også forsvinde med tiden, det har jeg al grund til at tro.
Det skal selvfølgelig bringes frem.
Jeg vil ikke forsvare alle forskere, alle forskningsmiljøer og alle forskningsfelter i verden – det kan jeg ikke, og det skal jeg ikke.
Jeg mener bare ikke, det er vores opgave.
Og man skal passe voldsomt meget på, at man ikke kommer til at gå over en grænse, hvor man kommer til at udskamme noget, som faktisk er velfungerende, god, brugbar forskning, fordi det på en eller anden måde rammer noget, man ikke bryder sig om.
Det er den bekymring, jeg har.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Jeg vil bestemt ikke forvente, at hr. Stinus Lindgreen kan forholde sig til alle forskningsmiljøer i verden – jeg vil begrænse mig til Danmark.
Og jeg vil bede hr. Stinus Lindgreen om at reflektere over den episode, vi så for nylig, i forbindelse med professor Wæver, som jeg faktisk tror er en internationalt anerkendt fredsforsker, men som lige pludselig fra universitetsside blev beskyldt for at være racist, fordi han især har beskæftiget sig med fejlslagne stater og borgerkrige, og dem er der jo altså bare flest af i Afrika.
Er det ikke et meget godt eksempel på, at der er en politisk drevet tendens i nogle forskningsmiljøer imod det faglige?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-28:
Allerførst vil jeg sige rigtig, rigtig mange gange tak for en god tale.
Så vil jeg måske sådan flytte fokus lidt et andet sted hen, for vi har hørt fra både DF og LA, at den her dagsorden også folder sig ud i Europa etc. etc.
Man går direkte ind og går efter de her studier på universiteterne, og i Ungarn har man ligefrem forsøgt at lukke universiteter.
Er der en kobling mellem den debat, vi har her, og det, der foregår ude i Europa?
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Pointen er jo, at ja, der hele tiden er kritik af andre forskere inden for forskellige miljøer; det er der hele tiden, og det foregår konstant – heldigvis – men det skal da ikke føre til, at vi fra politisk hold går i gang med at true med at rydde op inden for bestemte forskningsfelter.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Det var bare, fordi fru Pernille Skipper lige før sagde, at når jeg var uenig i den forskning, der bliver bedrevet på universiteterne, er det, fordi jeg politisk var uenig i den.
Nu har vi så nogle forskere, der rent metodisk siger, at store dele af den forskning ikke lever op til sådan almene principper inden for akademia.
Jeg ved godt, at det er sådan en toleddet diskussion, hvor der er selve grundforskningen i, om migration er godt eller ej, og så er der forskningen i migrationsforskningen.
Nu vil jeg så pege på et forskningsresultat, der viser, at der altså er fejl i migrationsforskningen, og så vil jeg bare høre, om det gør, at fru Pernille Skipper vil overveje måske at gøre noget ved præmisserne i migrationsforskningen.
Eller skal der flere forskningsresultater til, før den migrationsforskning, der er grundlaget for Enhedslistens migrationspolitik, måske kan blive revideret?
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Det er ikke et bidrag til forskningen, jeg har læst.
Det kan jo godt være, at jeg er uenig, og det kan også være, at der er god grund til, at jeg er uenig, eller dårlig grund til, at jeg er uenig.
Det er jo hele pointen – lad os tage den diskussion.
Altså, hvis det er det konkrete forskningsbidrag, som hr. Morten Messerschmidt gerne vil diskutere, så synes jeg da, vi skal indkalde til en forespørgselsdebat om det, og så vil jeg gerne læse det, men det er ikke det, vi står med her.
Vi står her, fordi hr. Morten Messerschmidt og Liberal Alliance ønsker at handle på og få ryddet op på universiteterne.
Jeg vil ikke modsætte mig, at de forskere, som hr. Morten Messerschmidt henviser til nu, er i deres fulde ret og sikkert også fagfællebedømt og alt muligt andet, men derfor kan jeg godt være uenig med dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Først vil jeg sige, at jeg er meget overrasket over, hvordan fru Pernille Skipper kan vide, om jeg er krænket eller ej.
Jeg troede, at hele princippet for Enhedslistens tænkning var, at krænkelsesbegrebet var noget, modtageren skulle definere, men det kan være, at man endnu ikke har fået helt styr på sin dogmatik.
Altså, når nu fru Pernille Skipper spørger til specifikke forskningsområder, kunne jeg også tænke mig at spørge tilbage – specifikt inden for migrationsstudier, hvor jeg jo i hvert fald mindes, at igennem lang, lang tid var det universiteternes linje, at migration var godt, at islam var en fredens religion, og at det kun ville føre til en stor lyksalighed, samtidig med at man kunne se ROCKWOOL Fonden og andre sådan seriøse private forskningsenheder påpege problemerne op igennem 1990'erne og 00'erne.
Så det, jeg bare vil høre, er: Hvad mener fru Pernille Skipper om det bidrag til forskningen?
Gør det, at hun måske vil genoverveje sine synspunkter?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Hvis der er et problem, skal man gribe ind.
Jeg har ikke set belæg for, at der er et problem.
Jeg kender desværre ikke rapporten fra Storbritannien så godt – beklager, jeg vil gerne læse den bagefter.
Men jeg kan jo se, at debatten kører i mange lande.
Men bare fordi andre lande laver en fejlagtig tilgang til det her, betyder det ikke, at vi skal kopiere det i Danmark.
I Frankrig, som er blevet nævnt af bl.a. hr. Henrik Dahl, har man jo taget tilsvarende skridt.
Det er også blevet kritiseret vidt og bredt i de akademiske miljøer, og den kritik mener jeg er berettiget.
Men, selvfølgelig, hvis de tal, hr. Morten Messerschmidt fremlægger her med, at så mange mener, at vold er en gyldig måde at håndtere problemer på, så er det selvfølgelig ikke noget, vi står bag.
Men om det er et forskningsmæssigt problem, kan jeg simpelt hen ikke udtale mig om – det har jeg ikke grundlag for.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Kunne hr. Stinus Lindgreen ikke frygte, at det, som bl.a. Williamsons rapport fra Storbritannien beskriver af meget, meget alvorlige forhold, kunne være fremtiden for Danmark, hvis vi ikke gør noget, som jo altså netop er det, hr. Henrik Dahl og jeg ønsker at gøre i dag?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Det er i hvert fald et eksempel på, at en forsker er blevet udsat for urimelig kritik, som jo også er blevet håndteret.
Den sag kender jeg selvfølgelig også, og jeg synes også, at kritikken var fuldstændig forfejlet; og den blev imødegået ved en lang artikel af Ole Wæver selv.
Min klare overbevisning er, efter at jeg har hørt, hvad Ole Wæver siger, at han jo heller ikke er enig i den kritik, der bliver rejst fra de to ordføreres side.
Han vil ikke bruges som spydspids for en kritik af det her som et generelt problem.
I ordførernes kronik tilbage fra marts måned nævnes Ole Wæver og Eske Willerslev som to eksempler på forskere, der er udsat for uberettiget kritik for racisme.
Det er korrekt.
Nu kender jeg Eske Willerlslev ret godt.
Historien er jo der, at han blev udsat for en kritik, og at han var uenig i kritikken.
Men han mener jo, at det var helt fair, at kritikken blev rejst.
Studerende skal have lov til at rejse kritik.
Den førte så ingen steder hen, fordi den studerende ikke kunne dokumentere, at der overhovedet var et problem.
Men man skal bare passe på, at man ikke bruger folk i en kamp, som man i hvert fald ikke kan bruge dem i.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-28:
Det ved jeg ikke om jeg skal svare ja eller nej til.
Jeg ved måske i virkeligheden ikke nok om den daværende lovgivning på området.
Men jeg er i hvert fald enig med ordføreren for SF i, at det er vigtigt, at der er politisk hånd i hanke med det herindefra.
Så synes jeg egentlig også, at jeg lige ville påtale den lille detalje, at man taler om det, som om Venstre ikke har prioriteret området.
Altså, vi tilførte jo faktisk området 50 mio. kr. tilbage fra 2016 og frem.
Men derfor er vi på ingen måde i mål, for de skrækhistorier, der er derude, er der jo stadig væk.
Borgerforslaget nævner faktisk også, at man i 2016 tilførte de ekstra midler.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne tilslutte mig koret af glade folketingsmedlemmer, som hylder, at Venstre nu endelig melder sig ind i kampen om at sikre gode forhold for fødende.
Jeg har selv kæmpet kampen bravt, synes jeg, siden 2016, så det er dejligt at høre de nye toner.
Når så ordføreren siger, at det ikke burde være nødvendigt at lovgive, så tænker jeg: Nej, det er i hvert fald ikke i tråd med den sundhedslov, som Venstre selv foranledigede tilbage i 2007.
Deraf fremgår det jo, at det netop er Sundhedsstyrelsen, der skal lave de kliniske retningslinjer og vejledninger i forhold til fødeafdelingerne.
Alligevel står vi i en situation nu, hvor sygehusene ikke kan følge med eller ikke er i stand til at levere den gode kvalitet, som Sundhedsstyrelsen har defineret.
Og tænker Venstre, at vi kan komme til at gøre det samme på en række andre sundhedsområder fremadrettet, altså rette op på, at loven i virkeligheden har afkoblet den politiske indflydelse?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-28:
Lønforhandlinger er et rigtig, rigtig spændende område, men som jeg har sagt før her i salen, og ministeren sagde det også, er lønforhandlinger er jo ikke noget, vi sidder og diskuterer i det her forum.
Jeg er med på, at det er noget, Enhedslisten rigtig gerne vil trække med ind i Folketingssalen, og jeg er også fuldstændig enig med Enhedslisten i, at der skal forbedringer til på det her område.
Det er jo også derfor, at vi i Venstre er klar til at tilføre fødselsområdet flere midler og er klar til at sikre de fødende nogle rettigheder, for så kommer det andet jo netop samtidig.
Så synes jeg også helt ærligt, at i forbindelse med selve ansættelsen ude i regionerne er det da noget, regionerne skal og bør tage sig af.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Det er jo bare en parallelvirkelighed – altså, undskyld – for en tredjedel af Danmarks jordemødre og jordemoderstuderende har skrevet under på, at de ikke vil arbejde i det offentlige – heller ikke, hvis der kommer rettigheder til de fødende – før de får en fair løn.
Og hvis man som Venstre gerne vil lave store udspil og love, at nu skal det ske, og presse på for, at det skal være hurtigere – og alt det bifalder jeg – så må man vel også have et svar på, hvordan man vil rekruttere de mange nye jordemødre, der er behov for.
Vil Venstre være med til at gøre noget ved den urimelig lave løn, de får, i forhold til tilsvarende uddannelseslængde og ansvar?
Eller vil man bare håbe på det sker?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-28:
Arh, tilførte?
Det er måske en sandhed med modifikationer, for først havde Venstre nemlig sørget for at aflyse de forbedringer, som den tidligere regering havde fået indført.
Så det blev faktisk et minus på kontoen, inden vi var færdige med det regnestykke.
Men det er jo egentlig ét fedt.
Nu er vi i en situation, hvor vi kan konstatere, at fødeområdet er i knæ, og at der er brug for at tilføre ressourcer.
Forældrene råber op om at skaffe bedre forhold; de ansatte siger, at der er brug for at skaffe bedre forhold.
Vi er måske nu nødt til at lovgive i forhold til at sikre ordentlige vilkår for fødende.
Er Venstre klar til at lovgive fremadrettet for at sikre bedre rettigheder for fødende i fremtiden?
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Tak til Venstres ordfører, og også tak for opbakningen til borgerforslaget.
Vi er jo i Enhedslisten helt enige i, at der er behov for at indføre grundlæggende rettigheder for fødende og deres partnere.
Det, jeg gerne vil spørge til, er jo, hvordan vi så skal få indført de her rettigheder i praksis, for efterhånden er det blevet åbenlyst, at det skal vi.
Hvis vi skal sørge for, at der er en ordentlig opfølgning, en ordentlig fødselsforberedelse, at der er en jordemoder til stede, og at man ikke bliver sendt i taxa, og alle de der ting, så skal vi jo have ansat nogle flere jordemødre – også mange flere, end der er i dag.
Og vi står akut lige nu med et problem, for selv de standarder, der er i dag, og som vi gerne vil gøre bedre, kan sygehusene ikke levere, fordi rigtig mange af jordemødrene og nyuddannede jordemoderstuderende ikke vil tage ansættelse i det offentlige, før de får nogle bedre forhold – og det gælder både arbejdsforholdene og lønforholdene.
Og der har Venstre jo ikke villet tage fat om nældens rod.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-28:
I forbindelse med lige nøjagtig fødselsforberedelse i små hold vil jeg sige, at vi ved, at forskning siger, at det er det, der virker, og der er sådan set også nogle steder, hvor de har kunnet finde ud af at gøre det, og så er der så andre steder, hvor man kører det i kæmpestore auditorier, hvor det reelt ikke har noget med fødselsforberedelse at gøre.
Det er da ikke noget, vi behøver at vente på, for det er da ting, vi allerede nu kan sætte os ned og få lagt en klar plan om hvordan skal forløbe, og hvad der skal afsættes af midler til.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-28:
Jeg husker i hvert fald også, at Venstre er et økonomisk ansvarligt parti, som er gode til at træffe beslutninger på sådan en bred vifte, men det at opstarte forhandlinger, uden man ved, hvor man står, passer ikke med det.
Ordføreren nævner også, at man ved meget, men i forbindelse med det, der peges på vi skal gøre, kan jeg i hvert fald være bekymret for, om det er det rigtige, vi gør.
Jeg vil hellere gøre tingene grundigt og så gøre dem rigtigt første gang.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-28:
Egentlig står vi jo netop og ved en hel del om, hvor skidt det står til rundtomkring.
Og vi mener egentlig også mange af de samme ting.
Nu kan jeg høre ministeren spille ud med nogle af de ting, som vi i Venstre også kom med udspil til, altså de samme områder, bl.a. det her med fødselsforberedelse i små hold.
Det er da netop sådan nogle ting, vi kan sætte os ned og snakke om, for det behøver vi da ikke at vente på nogle anbefalinger om på hele svangreområdet.
Når vi ved, og forskning tyder også på det, at det har en stor positiv effekt, at man f.eks. har fødselsforberedelse i små hold, er det da sådan nogle ting, man kunne sætte sig ned og begynde at have en drøftelse om.
Jeg mener ikke, at der er nogen grund til, at vi skal vente med det hele til oktober, og det er faktisk nu, hvor vi har lidt luft i kalenderen, når vi har haft den her byge af afstemninger, vi skal have i næste uge, at vi kan sætte os ned i fred og ro og mag og prioritere det her område, og jeg synes, det er påkrævet, at vi ikke venter med det til engang i oktober.
Jeg er stadig bekymret for, at det ender med at blive 2022.
Altså, hvis du mener, at jeg ikke har villet forbedre vilkårene for selve de ansatte, vil jeg sige, at det jo også er noget, vi har italesat i vores udspil.
Men jeg mener egentlig, at når man fastsætter nogle rettigheder, kommer det af sig selv.
Altså, det er jo lidt det samme som i forbindelse med diskussionen om minimumsnormeringer, hvor man også fastsætter nogle rettigheder og sætter en fast barre for, hvor mange ansatte der skal være til x antal børn.
Det giver jo lidt sig selv, at hvis du fastsætter nogle rettigheder og afsætter nogle midler, så bliver der også ansat flere jordemødre.
Så har vi en udfordring, fordi der ikke er nok ledige jordemødre.
Og det er jo et problem, at der er folk, der flygter over i det private.
Jeg har også haft møder i forbindelse med det her udspil på fødselsområdet om folk, der er flygtet over i det private regi.
Men hvis man giver de fødende nogle rettigheder, tilfører midler til området og siger til regionerne, at de skal prioritere det her, mener jeg også, at det andet giver sig selv.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Altså, jeg har simpelt hen aldrig nogen sinde sagt andet.
Problemet er jo, at uligheden stiger, fordi man ikke sikrer ordentlige rettigheder til alle, i og med at pengene ikke tilgår det offentlige, fordi der er foretaget besparelser, og dermed betyder det, at de forhold, der er tilgængelige, hvis ikke man skal have pengepungen op, er for ringe, og så stiger uligheden i sundhed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-28:
Jeg forstår ikke, hvor det der »selv« kommer fra.
Jeg har aldrig givet udtryk for andet.
Men jeg synes, det er dejligt.
Enhedslisten burde jo parkere hele den her ulighedsdebat, for så er det jo ikke ulighed, det handler om, altså, så er ulighed jo ikke problemet.
Så længe man sikrer gode grundliggende rettigheder for alle, er der jo ikke noget problem i, at der er nogen, der tilkøber noget andet, som der så skaber en eller anden form for ulighed.
Så jeg synes, at man bare skal parkere den og så sige, at det, det handler om, er at sikre gode grundliggende rettigheder for alle, og det kan vi jo overhovedet ikke være uenige om.