runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2025-05-08:
Tak, formand.
Med dette lovforslag, som vi nu førstebehandler, omsættes den del af aftalen om en styrkelse af forsvarets kampkraft, der har konsekvens for udgiftsloftet i dansk økonomi, til lov.
Det er en aftale, som er indgået af regeringen bestående af Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne samt af Danmarksdemokraterne, SF, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre i februar.
Jeg vil gerne benytte mig af lejligheden til her at sige tak til partierne bag denne vigtige aftale.
Det er virkelig godt at have et så bredt flertal bag styrkelsen af forsvarets kampkraft.
Med disse ord skal jeg blot meddele, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter forslaget.
Kim Valentin (V), 2025-05-08:
Der er en lang række andre undtagelser, som bliver drøftet i øjeblikket, og der er ikke helt klarhed over, hvordan de juridiske konsekvenser af de ting er.
Der er med det her lovforslag fra start af lagt op til, at vi netop drøfter andre undtagelser som ændringsforslag til den her lov.
Derfor kan jeg ikke sådan hundrede procent svare præcist på de spørgsmål, der måtte være her i forhold til andre grupper.
Men jeg vil sige, at det er min forventning, at der vil være andre grupper, som også kommer ind under her.
Om det så er den gruppe, eller om det er nogle andre grupper, vil jeg afholde mig fra at svare præcis på i dag, for jeg har ikke det juridiske grundlag at gøre det på.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Tak til Venstre for talen.
Venstre siger, at det var en fejl, og efter hvad vi kan forstå på Socialdemokratiet, var det ikke en fejl, men en fejlvurdering af menneskers følelser.
Jeg vil gerne spørge ind til sydslesvigerne.
For der er åbenlyst mange, og det er også blevet udtrykt, som oplever det ydmygende i at skulle udføre et job ligesom danske kollegaer, men du bliver modsat anset for at være andenrangsborger og får 40 kr. for det.
Derfor vil jeg spørge, om Venstre vil bakke op om det ændringsforslag.
Kim Valentin (V), 2025-05-08:
Tak til formanden.
Dette lovforslag er et reparationsarbejde, fordi der blev lavet en fejl.
Fejl sker desværre, men denne fejl kom til at berøre familier, som i forvejen var og er et sted, som kræver mere forståelse og indsigt, end der blev givet.
Det vil jeg gerne beklage.
Arbejdspligten er nemlig et vigtigt redskab for, at flere kan blive en del af det, vi kalder arbejdsfællesskabet.
Men det har aldrig været Venstres hensigt, at den skulle omfatte internationalt adopterede.
Det er ikke rimeligt, at vi har stillet adopterede i en situation, hvor de alene på grund af deres indrejse via adoption blev behandlet anderledes end danskfødte.
Mange adopterede og deres familier kæmper i forvejen med følelsen af at være anderledes, og vi skal ikke fra Folketingets side være med til ligesom at forstærke den oplevelse.
Med det her forslag retter vi op på den skævhed.
Det er godt.
De vil altså hverken være omfattet af mindstesatsen i kontanthjælpssystemet eller af arbejdspligten alene på grund af deres adoptionsbaggrund.
Samtidig fastholder vi naturligvis, at alle uanset baggrund skal opfylde beskæftigelseskravet, hvis de senere vælger at opholde sig i udlandet i mere end 12 sammenhængende måneder.
Lad mig fremhæve, at det fortsat er helt centralt for Venstre at holde fast i kravene om beskæftigelse og ophold i forbindelse med arbejdspligten, da det er med til at understøtte, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Samtidig sikrer det, at de danske velfærdsydelser ikke bliver en tiltrækningsfaktor for udlændinge.
Med arbejdspligten tager vi på den måde et nødvendigt opgør med den passive forsørgelseskultur, som desværre stadig præger dele af samfundet. Venstre bakker fuldt ud op om lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Vi kommer i hvert fald fra Enhedslisten til at stille ændringsforslag med de undtagelser, som vi har hørt fra partier, og som vi bakker op om.
Jeg synes, det er virkelig kynisk, at man vælger en så ydmygende tilgang til mennesker, som i forvejen er marginaliseret, fordi de er ramt af sygdom og arbejdsløshed.
Det er jo ikke med til at fremme, at de lige pludselig bliver mere sunde og raske.
Derfor vil jeg spørge, om Venstre vil bakke op om det ændringsforslag.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-08:
Jeg hører det på den måde – og det kan være, at jeg misforstår det – at det har ordføreren faktisk vidst hele tiden, men det var først, da man fandt ud af, at der var nogle følelser, der blev sat i spil, at det var relevant at kigge på.
For mit eget vedkommende har jeg ingen steder i hele lovprocessen kunnet se, at der var noget omkring adopterede, der var omfattet her, men er vidende om, at der parallelt med lovprocessen blev lavet en vejledning, hvoraf det fremgår.
Hvad tænker ordføreren om, at der er nogle vejledninger, hvoraf der fremgår noget, som vi ikke er blevet forelagt i en lovproces?
Jens Joel (S), 2025-05-08:
Man kan sige, at der jo står i lovgivningen og i de papirer, vi har forhandlet på baggrund af, at dem, der er omfattet her, er dem, der er indrejst.
For så vidt har vi jo vidst hele tiden, at det også var internationalt adopterede.
Og når ordføreren spørger om, hvornår man blev klar over, at der var noget andet på spil her, var det i virkeligheden det, jeg startede med at undskylde for.
Vi har hele tiden vidst, at der ville være danskere iblandt.
Det, vi ikke har været nok opmærksomme på, er den følelse, som de internationalt adopterede og deres familier har stået med, altså at de ikke hørte rigtigt til, og at de blev sat i kategori med nogle, der var vandret hertil.
Det har vi jo aldrig tænkt, fordi der netop hele tiden har været danskere, men det ændrer ikke på, at de følelser, som den her lovgivning har vakt – og også den lovgivning, vi faktisk har kendt siden 2018 – har ramt de adopterede og deres familier på en måde, som vi ikke kan eller skal forsvare, og det er det, vi har sagt undskyld for.
Det er derfor, vi har det her lovforslag, som ændrer det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-08:
Jeg vil bevæge mig ned ad et lidt andet spor.
Grunden til, at vi står her i dag med det her lovforslag, er jo, at vi har vedtaget en lovgivning, hvor vi ikke var klar over, at internationalt adopterede ville blive ramt af en arbejdspligt.
Jeg vil spørge ordføreren om, hvornår han først blev opmærksom på, at der var et problem, der skulle rettes op på.
Jens Joel (S), 2025-05-08:
Det er jo rigtigt, at det, vi reagerer på politisk, er følelserne, som kommer frem.
I virkeligheden synes jeg – og det har vi også beklaget – at det er uheldigt, at det ikke har fyldt mere i den politiske diskussion, både omkring det her lovforslag, men jo for så vidt også, da man diskuterede det i 2018.
For sandheden er jo, at det, vi har bygget videre på, er en målgruppe, som man har kendt siden 2018.
Jeg synes altid, at jo mere oplysning man har om tingene, jo bedre.
Men det er også åbenlyst, at vi har vidst, at var man indrejst til landet, var man omfattet – for det står jo i lovgivningen og i alle papirer.
Det, vi ikke har været nok opmærksomme på, er, at det har fået de adopterede og deres familier til at føle, at de ikke var rigtige, at de ikke hørte til, og at de ikke var en del af det her land.
Der tror jeg, at der er noget særligt på spil for adopterede, som vi skal være meget opmærksomme på, og som vi helt åbenlyst skulle have været mere opmærksomme på tidligere.
Kim Valentin (V), 2025-05-08:
Det er er jo en gentagelse af den diskussion, vi også havde under debatten om arbejdspligt og ændringer i kontanthjælpssystemet, og der er Enhedslisten bare et andet sted, end Venstre er.
Det fandt vi jo ud af med den diskussion.
Enhedslisten er generelt imod arbejdspligt, og den diskussion skal vi også passe på med ligesom at tage med ind her, synes jeg.
Venstre er ikke imod en arbejdspligt.
Vi er for en arbejdspligt.
Vi er for, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er jo det, det lovforslag er til for.
Derfor vil der nok også være noget, vi vil sige nej til, også i forhold til hvad Enhedslisten kommer med af ændringsforslag.
Men jeg har jo ikke set ændringsforslaget, så det er svært at svare præcist på.
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-08:
Ministeren lyttede hverken til socialrådgiveren eller til forældrene.
Ministeren skriver ordret i svaret til mig, at man har været i dialog med arbejdsmarkedets parter, som ikke oplever det her som værende et problem, og at regeringen på den baggrund ikke har nogen planer om at ændre lovgrundlaget.
Man lyttede ikke.
Ministeren lyttede til sit system, som ikke syntes, at der var nogen grund til det her, og som syntes, det var bøvlet.
Det her et eksempel på, når vi som politikere glemmer den sunde fornuft og lytter til de systemer, der synes, at tingene er bøvlede og besværlige, fordi det her skal aftales alt mulig andet.
Jeg synes, det er så ærgerligt, at ministeren ikke greb den her bold.
Det er så på penge, det drejer sig om,
Kim Valentin (V), 2025-05-08:
Jeg vil godt gentage det, jeg har sagt, for det er en vigtig forståelse: I løbet af behandlingen af det her lovforslag finder vi nok ud af, at der vil være andre grupper, som også kan blive undtaget.
Det er jeg ret sikker på, men jeg ved det ikke endnu.
Jeg ved ikke, hvilke grupper det er; jeg ved ikke, hvad det er for nogle juridiske betingelser, der ligger bag.
Men jeg er ret sikker på, at vi i løbet af behandlingen af det her finder ud af, at der er andre grupper end internationalt adopterede, som også kan undtages.
Og det er derfor, jeg ikke kan svare præcist på det lige nu, men jeg lover, at det skal jeg nok gøre i løbet af behandlingen af det her forslag.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Hvis vi endelig skal tale om, at noget skal kunne betale sig, synes jeg, ordføreren skylder at forklare, hvordan arbejdspligten i det hele taget kan betale sig, for det er jo noget med, at det koster op imod 1 mio. kr. pr. person, som regeringen selv regner med at få i beskæftigelse.
Venstre bliver ved med at kredse om noget andet i stedet for bare at svare på, om man synes, at børn af diplomater – lad os bare nøjes med det – der har været væk fra Danmark i mere end 12 måneder, fordi deres forældre har arbejdet for Danmark i udlandet, ikke også bør undtages.
Kim Valentin (V), 2025-05-08:
Nu er Radikale Venstre jo generelt imod, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, og at man laver en beskyttelse af velfærdsydelserne, og det er jo på det grundlag, der bliver stillet det her spørgsmål.
Så derfor er jeg jo nødt til at sige, at det ikke er symbolpolitik, når man prøver at få en gruppe, der har været uden for arbejdsmarkedet i mange, mange år, ind på arbejdsmarkedet.
Og det er det, der ligger til grund for arbejdspligten.
Når vi så snakker internationalt adopterede her, er det jo, fordi det er en fejl, som burde have været set – det er noget, vi burde have set.
Og det er det, som vi taler om i dag.
Men når man generelt er imod det hele, forvirrer det selvfølgelig debatten en lille smule.
Det er jeg godt klar over.
Til det sidste vil jeg sige, at det jo er noget, vi beslutter i løbet af behandlingen af L 208.
Og ja, der vil være nogen, som bliver berørt af det, for det har vi jo sagt fra start af, altså at 90 pct. var af anden etnisk oprindelse end vestlig, og at der var 10 pct., der var danskere.
Vi vidste jo godt, at der var 10 pct., der var danskere.
Det, jeg sagde var en fejl til den tidligere ordfører, var jo netop, at vi burde have behandlet internationalt adopterede meget mere indgående og have vidst det på det tidspunkt, så vi kunne have lavet en undtagelse der.
Men om den anden gruppe kommer med, har jeg også prøvet at sige at jeg ikke kan svare på nu, men jeg vil meget gerne svare på det i løbet af behandlingen.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Jeg tror nok, at ordføreren skal være opmærksom på, at det ikke er 2018, der er problemet.
Problemet er, at man skruer tiden tilbage til 1968, og så er der pludselig nogle mennesker, der bliver omfattet.
Det er der, man skulle have opdaget det.
Men det kan ikke både være en fejl og noget, man altid har vidst.
Dagbladet Politiken har jo skrevet en historie her om Anders og Johanne, der i 2007 tog til Ukraine for at lede en gruppe af softwareudviklere.
Da de så kommer tilbage, bliver deres datter omfattet af både arbejdspligt og lavere socialydelser.
Og det er jo godt, at vi med ændringsforslaget i dag ligesom, om jeg så må sige, kan redde de internationalt adopterede, men hvor længe skal alle de andre mennesker holdes på stegepanden og ikke vide, hvilke rettigheder de har?
Kim Valentin (V), 2025-05-08:
Det må være det tal, som ordføreren så mener.
Man kan sagtens have en fejl, selv om der ikke er nogen sådan generel fejl i det, man troede man lavede.
Det er jo netop, fordi vi burde have diskuteret og drøftet internationalt adopterede mere under behandlingen af det eksisterende lovforslag om arbejdspligten.
Det gjorde vi ikke.
Det gjorde vi heller ikke i 2018; der sad jeg her ikke selv.
Så problemet er jo nedarvet i vores system, om jeg så må sige.
Det er noget, som vi burde have taget stilling til tidligere.
Det er det, jeg har beklaget.
Det er det, jeg har undskyldt for.
Men det er ikke godt nok, at vi gør det sådan.
Det burde vi lære af.
Det skal vi lære af.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Det er en fejl, men ministeren siger, at vi har vidst det hele tiden.
Det er en fejl – vi har vidst det hele tiden.
Så kunne man jo også have grebet ind noget tidligere, men det er altså godt, at man så tager fat i det her nu.
Venstre har jo fra starten af argumenteret for, at det her er et redskab til at få især kvinder med etnisk minoritetsbaggrund ud på arbejdsmarkedet.
Derfor vil jeg bede hr. Kim Valentin om at forholde sig til, at Sara Vergo, der er formand for Djøf, og Michael Bach Petersen, der er generalsekretær i den organisation, der hedder Danes Worldwide, vurderer, at det her potentielt kan komme til at ramme over 400.000 mennesker.
Jeg mener bare: Hvad er så idéen i det?
Man argumenterer for, at det især er etniske kvinder, men det kan ramme over 400.000.
Er det et tal, som Kim Valentin vurderer kan være realistisk?
Jens Joel (S), 2025-05-08:
Jeg er også rigtig glad for den dialog, vi har med aftalepartierne, bl.a. om, hvad for nogle politiske ønsker man kan have om undtagelser, uden at vi går på kompromis med arbejdspligten, og selvfølgelig uden at man diskriminerer eller forskelsbehandler på usagligt grundlag.
Den diskussion har vi med aftalepartierne, og når den diskussion er færdig, kommer vi selvfølgelig også til at præsentere, hvad aftalepartierne bag arbejdspligten mener er det rigtige snit i forhold til at sikre arbejdspligten, men også de undtagelser, som er nødvendige.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Grunden til, at vi er havnet her, hvor vi er nødt til at undtage den ene gruppe efter den anden og diskutere, om det ikke også skal være muligt at undtage yderligere grupper, er, at regeringen i sin iver efter at indføre en symbolpolitisk udlændingepolitik også accepterer, at der er nogle med dansk statsborgerskab, der også bliver omfattet af det her.
Hr. Kim Valentin siger i sin tale, at det aldrig har været Venstres hensigt, at internationalt adopterede skulle være omfattet.
Jeg synes da, at hr. Kim Valentin skylder et svar på, om det så har været Venstres hensigt, at børn af diplomater, forskere eller folk, der er udsendt for private virksomheder, skal være omfattet.
Det glæder mig, at de partier, der står sammen om arbejdspligten, også har den diskussion.
Vil Socialdemokratiets ordfører indvie os andre i, hvor Socialdemokratiet står f.eks. med hensyn til det eksempel, jeg fremførte før?
Hvis man er flyttet ud af Danmark for en årrække for at arbejde eller forske eller for at arbejde som diplomat og har børn med,
så kunne de børn, når de så vender retur til Danmark og på et tidspunkt fylder 18 år, jo i princippet være omfattet af kontanthjælpssystemet og af arbejdspligten.
Bør de ikke også undtages?
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Det er selvfølgelig et rigtig godt lovforslag, vi behandler i dag.
Er det sådan et antal mennesker, som hr. Jens Joel vurderer nok er den målgruppe, vi taler om?
Jens Joel (S), 2025-05-08:
Tak for det, formand.
Med det her lovforslag bliver internationalt adopterede ligestillet med personer født i riget i forhold til det, der hedder beskæftigelses- og opholdskravene ved ansøgning om kontanthjælp.
Det betyder, at internationalt adopterede hverken vil være omfattede af mindstesats i kontanthjælpssystemet eller af arbejdspligten, alene fordi de er indrejst i forbindelse med adoptionen.
Det er, om man så må sige, den politiske løsning eller handling, altså konsekvensen af noget, som er sket, men som vi også, synes jeg, skal starte med at sige undskyld for, nemlig det, at rigtig mange adopterede og deres familier har følt sig mindre danske og følt, at de ikke hører til, som konsekvens ikke bare af de nye regler, men faktisk af de regler, vi har kendt siden 2018.
Det har vi ikke været opmærksomme nok på, og det er der grund til at beklage og undskylde for.
Jeg er også glad for, at der har været bred politisk opbakning til så at handle på det og lave den undtagelse, som lovforslaget her handler om.
Vi drøfter også, om der skal være andre undtagelser, i den gode dialog, vi har med partierne bag den her aftale, men det er vigtigt, at når man laver de her undtagelser, skal det jo være objektivt begrundet; det skal ikke forskelsbehandle, og vi skal stadig væk stå vagt om det, der er helt centralt set med Socialdemokratiets øjne, nemlig at vi fastholder kravet om, at kommer man hertil udefra, skal man bidrage, og derfor er arbejdspligten en vigtig del, som også skal bestå efter det her lovforslag.
Jeg er glad for, at vi med forslaget i dag retter op, og jeg er glad for, at rigtig mange også har beklaget og undskyldt over for de adopterede og deres familier, som har følt, at de ikke hørte til, for selvfølgelig gør de det – fuldstændig på linje med alle andre.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Jeg står ikke her og forbedrer barselssystemet uden at kende konsekvenserne af det, og uden at der har været en politisk drøftelse af det, men jeg afviser heller aldrig på forhånd at kunne se på, hvordan barselssystemet i det hele taget kan både forenkles og forbedres.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Hvis vi samlet i Beskæftigelsesudvalget kan blive enige om at skulle ændre de her dele, hvordan vil ministeriet så tage imod den anmodning fra Folketinget?
Tak for det.
Jeg vil bare høre ministeren, om det er ved at blive set på, og om man eventuelt er ved at lave nogle ændringsforslag, der kommer til at imødekomme det.
Det kedelige svar kunne jo være, at det ville være godt for afbureaukratisering osv., og det varme, gode svar ville jo være, at man også havde mulighed for at stille nogle mennesker bedre.
Så som jeg ser det, er der nogle rigtig gode muligheder for at kigge på det her.
Hvad tænker ministeren?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Man kan jo godt mene, at fordi det ikke er milliarder, er det lige meget, men det plejer ikke at være den måde, heller ikke fru Mette Abildgaards parti plejer går til forhandlinger om finanslov på.
Det har jeg sådan set ret stor respekt for.
Jeg oplever, at begge vores partier har en anerkendelse af, at hvis man bruger penge, skal man også finde dem.
Det er også sådan, vi plejer at gøre det.
Det er det, vi har gjort i forhold til finansloven.
Jeg havde ingen oplevelse af, at der var nogen modstand blandt nogen af finanslovspartierne mod at få det her båret ind, hvis ellers pengene kunne findes; det kunne de, og derfor står vi her i dag.
Jens Joel (S), 2025-05-08:
Det er jo helt åbenlyst – og det har vi sådan set også diskuteret fra starten af her – at når vi indfører arbejdspligten, omfatter den også folk, der har været udrejst af landet i en periode.
Det kunne f.eks. være, hvis man har arbejdet et sted i udlandet og har betalt sin skat et andet sted, og der har vi jo i lighed med på andre områder som pension, førtidspension og børnepenge nogle optjeningsregler, som betyder, at kommer man hertil udefra, starter man ikke med at få, om man så må sige, den fulde pakke i forhold til nogle velfærdsydelser.
Og man kan sige, at det har vi været åbne omkring hele vejen igennem det her.
Vi har fastholdt, at vi skulle have arbejdspligten.
Vi ved også godt, at når man ikke kan diskriminere og man ikke kan forskelsbehandle, vil der jo også være danskere i den her gruppe.
Det, vi diskuterer her, er jo, at nogle adopterede og deres familier har følt, at de kom i en anden kasse end folk, der er født her, og det er det, vi retter op på med lovforslaget i dag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Ministeren tænker, at der også er en tredje udgave, som også er et kedeligt svar, som handler om, at det her lovforslag loyalt udmønter den finanslovsaftale, der er lavet.
Det vil sige, at hvis der skal tages yderligere skridt, skal det jo så også ind i en politisk proces.
Så det her er en loyal udmøntning af den aftale, der er indgået, og dertil kan der jo godt komme yderligere ønsker til yderligere forbedringer.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Jeg giver da ordføreren fuldstændig ret i, at det, at internationalt adopterede bliver ramt af det, er fuldstændig langt ude.
Det, jeg prøver at lede efter, er bare det med, at man jo har været meget offensiv i sin kommunikation omkring det oprindelige lovforslag, i forhold til at man ønskede at, jeg tror, man brugte et pænt ord som motivere især kvinder fra etniske minoritetsgrupper til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Så hvis det er kommunikationen, tænker jeg bare på, at det måske kan vise sig, at det omhandler flere hundred tusind.
Politiken har en historie om Anders og Johanne, der i 2007 tog til Ukraine for at udvikle software for deres danske firma, og de får så en datter, mens de er i Ukraine, og kommer så tilbage.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Det er jo rigtig godt, at internationalt adopterede bliver undtaget fra arbejdspligten.
Det var også regeringen, der tidligere stillede ændringsforslag om, at ukrainere omfattet af særloven kunne blive undtaget.
Så jeg synes jo, at regeringen stille og roligt – og det glæder mig – er i gang med at pille lovforslaget og hele arbejdspligten fra hinanden, for det nemmeste ville jo være helt at sløjfe arbejdspligten.
Det ville give rigtig god mening også økonomisk set, fordi vi jo betaler rigtig mange penge for at hjælpe få mennesker.
Det drejer sig f.eks. om forskere, der flytter til udlandet med danske virksomheder, eller om diplomater.
Ordføreren siger, at de jo ikke betaler deres skat i Danmark, og at det derfor ville være ret og rimeligt, at de bliver stillet anderledes, når de kommer retur til Danmark, men hvad med de medfølgende børn, de måtte have?
Det er jo ikke børn, der alternativt havde betalt skat i Danmark.
Jens Joel (S), 2025-05-08:
Det, som man bliver omfattet af, når man bliver omfattet af arbejdspligt, er jo at arbejde for sin ydelse, men det at yde noget for sin ydelse kan jo godt være forskellige ting; det er rigtigt, som ordføreren også siger.
Det kan jo f.eks. være nyttejob, men det kan jo også være danskundervisning, det kan også være forberedelsen til det, det kan også være hjælp til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er klart, at jo mere vi kan sikre, at dem, der er kommet hertil, ender med at bidrage, jo tættere de kan komme på det ordinære arbejdsmarked, jo bedre er det, men løsningen er ikke, hvilket man desværre har gjort for meget, at man ikke stiller krav til de mennesker, at man ikke beder dem om at bidrage, at man ikke har en situation i de familier, hvor far og mor går ud af døren om morgenen og viser børnene, at det er sådan, vi gør, og uanset om man er mand eller kvinde, og uanset hvor vi er i livet, så bidrager vi til det fællesskab, vi er en del af.