runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Det er jo ikke så underligt, at hvis man er med til at finde penge, vil man da godt have et eller andet say i, hvordan pengene også bruges.
Og så er det rigtigt, at vi har haft og har en stor kritik af den måde, regeringen lavede et direkte kryds over til forsvarsforhandlingerne, for vi mener simpelt hen, at det udelukkede enormt mange partier fra overhovedet at kunne starte med at have en dialog om, hvordan vi sikrede vores forsvar bedst muligt i en tid, hvor jeg faktisk mener forsvaret i den grad fortjener at have så bred opbakning i Folketinget som overhovedet muligt bag deres investeringer.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at forslaget omkring store bededag og økonomien bag det er blevet haglet ned af økonomer og tidligere overvismænd og alle mulige andre.
Og så tænker jeg, at sådan et slagkraftigt parti som Radikale, der jo virkelig spillede med musklerne inden sidste valgkamp, om nogen må være interesserede i, hvis det her forslag ikke holder vand, sådan som regeringen har udlagt det, at det så skal have en solnedgangsklausul på eksempelvis 3 år.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis det passer, hvad økonomer og tidligere overvismænd har sagt, nemlig at økonomien bag det her forslag overhovedet ikke holder, og I ender med at gå med på at afskaffe store bededag, vil I så være med til at genfremsætte forslag om store bededag igen her om 2-3 år?
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Nej, umiddelbart ser jeg ikke for mig, at vi skal lave en solnedgangsklausul i det her; det tror jeg kunne blive meget mystisk.
Men det er jo sådan med økonomi og også med økonomer, at der jo tit er lidt uenighed om, præcis hvordan tingene faktisk vil fungere ude i virkeligheden.
Jeg tror på, at hvis man arbejder en dag mere, vil det også generere noget produktivitet.
Hvis ikke vi har en helligdag på store bededag, vil folk jo gå på arbejde, fordi det vil være normen.
Og vi har trods alt også ret mange økonomer, der bakker op om, at der er en form for norm i, at man følger den udvikling, der er, og at hvis vi lovgivningsmæssigt sætter nogle rammer herindefra, så følger man den norm.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Man kan jo næsten sige, at lige så meget som regeringen splittede danskerne på det her spørgsmål omkring store bededag, lige så meget samlede de, i hvert fald til at starte med, ni partier på tværs af Folketinget.
Det er jo så desværre i dag blevet til otte partier i Folketinget, der står skulder ved skulder.
Jeg kunne sådan set godt tænke mig at spørge ordføreren: Kan ordføreren give et fuldstændig klart svar i dag på, om Radikale kommer til at være med til at afskaffe store bededag, eller om de ikke kommer til at være med til at afskaffe store bededag, uanset hvad der måtte komme af økonomi, eller hvad man bliver tilbudt eller andet?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Jamen det lyder rigtig godt, men jeg er nok både for gammel og for nordjysk til at forstå det som andet end sådan lidt et tryk i maven på mig, at jeg skal gøre noget, når jeg får tingene præsenteret sådan, at det er enten-eller.
Men jeg er altid villig til dialog, og hvis regeringen vælger at bakke fra det her og den alternative finansiering kommer i spil, så kommer I til at se mig være dialogbaseret, helt vildt, men det er jo ikke det, der er virkeligheden.
Virkeligheden i det her er, at regeringen har sat sig ned og er blevet enige med sig selv om, at nu skulle vi alle sammen lige trykkes på plads.
De havde et flertal, og som hr. Jeppe Søe pointerede: Det kommer til at ske, for det er det, vi vil.
Så jeg er noget bekymret for, at Radikale vælger bare at lade det her lovforslag glide sig af hænde, og egentlig kommer Radikale så til at bakke op om afskaffelsen af store bededag.
Og så er mit spørgsmål: Vil Radikale Venstre være glade og tilfredse, såfremt store bededag bliver afskaffet?
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Jeg tror, de fleste af os kan være enige om, at der er forskellige ting, men vi er simpelt hen også nødt til at forholde os til de beregninger, der ligger fra Finansministeriet.
Og de viser, at der kommer 8.500 i øget arbejdsudbud og 3 mia. kr. i øget provenu.
Hvis man er et parti, der rent faktisk ønsker at lave reformer i vores samfund for at investere i nogle af de ting, vi gerne vil, er det selvfølgelig noget, man ser på – når en flertalsregering jo også fremsætter det.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Så der skulle altså være en sammenhæng mellem at være reformforskrækket og så det at forsvare lønmodtagernes ret til at holde en fridag og, i det omfang man skal på arbejde den dag, så også oppebære det løntillæg, man får.
Der kan da ikke ligge nogen som helt særlig progressiv reformlinje i, at man tager de ting fra lønmodtagerne?
Men jeg kan forstå, at fru Katrine Robsøe har hørt nogle økonomer tale for det her.
Dem mangler jeg simpelt hen at høre.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Jamen vi er i dialog med regeringen, og jeg synes faktisk, at vi har haft en god dialog, også på tværs af partierne herinde.
Og så er vi jo bare nogle gange også politisk uenige om nogle ting, og det er jo også derfor, at den melding, vi kom ned i fællesskab med bl.a. Nye Borgerlige, jo havde meget forskellige citater på, og at vi også har stået forskelligt helt fra start af.
Det har været meget velkendt mellem partierne, der lavede den meddelelse i fællesskab.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Tak for det.
Det kan også være konfirmationen, hvor man endelig får set den kusine, man ikke har set i en evighed, eller nogle fra de andre dele af familien.
Derfor synes jeg jo, det virkelig er udtryk for en enorm mangel på visioner at skulle lave arbejdsudbud på den her måde i stedet for at tænke på nogle meget klogere måder at sikre, at flere kan være tilknyttet arbejdsmarkedet.
Derfor er jeg jo også lidt nysgerrig på, hvad Radikale tænker.
Er Radikale ikke enige i, at man sagtens på en meget klogere måde, som nok realistisk set, altså når vi ser ud på virkeligheden, kan sikre, at vi rent faktisk får flere tilknyttet arbejdsmarkedet, end ved at afskaffe en fridag på den her måde, som vi ser her?
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Det synes jeg ikke nødvendigvis er i modstrid med det lovforslag, der er her, men jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi får set på, hvordan vi rent faktisk reelt får inkluderet flere på vores arbejdsmarked, og at vi også gør en reel indsats for, at vores virksomheder og vores erhvervsliv, der er en vigtig del af vores samfund, og som bidrager til vores samfund, faktisk også får mulighed for at takke ja til nogle af de ordrer, de lige nu siger nej til, og som også er nødvendige for vores samfund at have.
Så jeg synes, vi skal se samlet på, hvordan vi rent faktisk så får flere med ind, og mon ikke vi så også skal kigge på at få nogle udefra til at hjælpe.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Jeg tænker også bare, at nogle af dem, som jo gerne skal være med til at finde de løsninger, på ingen måde bliver inddraget i den måde, som der bliver arbejdet på her.
Så jeg vil gerne høre, om ikke Radikale kan lokkes med på simpelt hen at sige: Prøv at høre her, vi starter forfra.
Nej, vi skal ikke bare på den her måde, som regeringen lægger op til med at tromle af sted, afskaffe store bededag.
Og så skal vi have kigget på alle de rekrutteringsudfordringer, vi har – alle de her forskellige dele.
Det kan være lige fra åndssvage rigide regler, så du har vildt svært ved at få et cpr-nummer, når nu er kommet til Danmark, til at de fleksjobbere, som lige nu er på ledighedsydelse, ikke kan være en del af et rummeligt arbejdsmarked og oplever at blive ekskluderet – altså, hvor vi tager hele pakken med og så lykkes med at bevare store bededag.
Lyder det ikke som en god deal, dér?
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Jeg tror igen ikke, vi ser det som nødvendigvis enten-eller, som man gør hos Enhedslisten.
Men jeg vil gerne slå fast, at hele den proces, som regeringen har kørt med det der, er vi ikke særlig stor fan af.
Vi synes, man kunne have gjort det på mange andre måder og rent faktisk have taget dialogen både med arbejdsmarkedets parter og med folkekirken, så man rent faktisk havde folk med inde.
Jeg synes, det kunne have klædt os at have gjort det her på en anden måde.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
De Radikale havde jo førhen et slogan – partiet har det måske stadig væk – hvor overskriften sådan var: Vi lytter; vi lytter til økonomer.
Så når nu man i Radikale Venstre lytter til økonomerne, hvad hører fru Katrine Robsøe så økonomerne sige om den her fikse idé med store bededag?
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Jeg hører faktisk ret mange forskellige ting.
Jeg anerkender fuldt ud, at økonomerne ikke er helt enige på det her område.
Men jeg lytter også til de udregninger og de økonomer, der sidder ovre i Finansministeriet, der trods alt også siger, at det her rent faktisk vil give et betydeligt løft af arbejdsudbuddet og et provenu på 3 mia. kr., som vi kan investere af.
Det synes jeg også har betydning, fordi der faktisk er nogle ting, vi gerne vil investere i hos Radikale Venstre.
Vi har et ønske om at lave reformer, så vi reelt kan investere i vores børn og vores uddannelser.
Det er derfor, vi ikke er reformforskrækkede, og det er derfor, vi gerne vil i dialog med regeringen om, hvordan vi kan gøre nogle af de ting.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-02:
Jamen jeg foreslår ikke sådan noget vanvittigt, ekstremt; jeg foreslår bare noget, som Socialdemokratiet, sidst de var i regering, havde som økonomisk politik.
Venstre bakkede det op, og jeg går ud fra, at Moderaterne også gør, da jeg ikke har fornemmet, at Moderaternes nuværende formand har flyttet sig så langt lige på den økonomiske politik.
Så for mig er det egentlig bare interessant at vide, om man vil bruge de her penge på et tidspunkt til noget andet.
For det er jo vigtigt for os at vide, om det er en del af en fremtidig finansieringsmodel eller ej.
Men jeg siger bare lige: Så nemt kunne man undgå at afskaffe store bededag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Igen er jeg af den klare opfattelse, at også Det Konservative Folkeparti er i gang med forhandlinger om, hvordan vi bedst griber det her an.
Jeg vil stadig stå fast på, at så længe der ikke ligger finansiering, der er ny, og som der er et flertal for i Folketinget, vil det ikke at gå videre med det her lovforslag efterlade et hul i kassen.
Og huller i kassen, som den socialdemokratiske ordfører meget fint sagde, har det med at gå ud over dem, der i forvejen har mindst.
Det er ikke noget, vi gør hver og hver anden dag – det tror jeg også har været fremme ad nogle omgange.
Det er at gå tilbage og se på kongelige resolutioner osv.
Det er ikke så tit, vi gør det.
Og det er jo, fordi vi synes, at det er en ekstraordinær situation.
Det er til gengæld noget, der politisk skal besluttes i Folketinget.
Men jeg har også været helt ærlig og åben omkring, at ja, det har nogle konsekvenser for de overenskomster, der er bygget op omkring det, der er besluttet her, eller som er besluttet før i tiden.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-02:
Tak for svaret.
Her i dag, hvor Folketinget debatterer den her sag – det er en førstebehandling, og det er jo ikke sikkert, at vi får flere behandlinger, hvor ministeren optræder; det ved man aldrig – synes jeg det er rimeligt at ministeren klart siger, at det bryder med den danske model, ligesom justitsministeren har sagt.
Bryder det forslag, regeringen har lagt frem, med den danske model?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Jeg ved ikke, om jeg synes, at jeg optræder , men hvis det er sådan, det føles, så lad det blive ved det.
Jeg synes egentlig, jeg svarer, at det er en politisk beslutning, hvad vi har i lukkeloven; det er en politisk beslutning, om vi skal have store bededag.
Men det er også noget, jeg er meget bevidst om har en konsekvens for de overenskomster, der er bygget op omkring gældende lov.
Og derfor er det det, der er det ærlige svar.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-02:
Og tak til beskæftigelsesministeren for talen.
Jeg vil følge op på et spørgsmål, som hr. Hans Kristian Skibby stillede, og som jeg ikke rigtig synes der kom svar på.
Det får ministeren så lejlighed til at svare på nu.
Grunden til, at der blev spurgt til det her, er, at justitsministeren har udtalt til en avis, at det lovforslag, der er kommet fra regeringen, om at afskaffe store bededag bryder med den danske model.
Og der vil jeg ganske enkelt bare lige høre beskæftigelsesministeren, om beskæftigelsesministeren er enig i, at det bryder med den danske model, at man nu har fremsat lovforslaget, som det ligger på bordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Det er jo lige præcis det der, der gør, at jeg kan stå her og sige, at når man skal arbejde en dag mere som følge af det her lovforslag, så følger der løn med.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-02:
Så det vil sige, at beskæftigelsesministeren anerkender, at man er inde at røre ved den danske model, når man er inde at bestemme, hvad kompensationen skal være?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Vi er inde at definere, at der f.eks. skal være et løntillæg eller en stigning i grundlønnen på 0,45 pct., når årsnormen hæver sig, med det samme.
Det er jo, fordi jeg synes, vi skylder, at når man ændrer i antallet af helligdage og dermed også beslutter en hævet årsnorm for en række danskere, så skal der følge løn med.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-02:
Jeg kommer faktisk til at køre videre med det her; det beklager jeg, beskæftigelsesminister, men det er jo sådan, det er.
Justitsministeren siger direkte, at ja, vi er inde at pille ved grundprincipperne i den danske model, når vi går ind og dikterer, hvad kompensationen skal være fra arbejdsgiver til lønmodtager, når vi fjerner store bededag.
Så kan det godt være, at afskaffelsen af store bededag er en politisk disposition, man foretager, men vil beskæftigelsesministeren anerkende, at man er inde at pille ved grundprincipperne i den danske model ved at bestemme, hvad kompensationen skal være for arbejdstagerne?
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-02:
Ministeren forsvarede for lidt siden det her forslag med, at vi alle løfter i flok, og den socialdemokratiske ordfører sagde tidligere på dagen, at fjernelsen af en helligdag betyder, at alle bidrager lige meget, men det er jo forkert.
Virkeligheden er den, at det rammer hamrende forskelligt, og at det er de dårligst stillede, der bidrager med mest.
Så vil ministeren ikke ved nærmere eftertanke beklage den udlægning og bekræfte min udlægning, nemlig at det her rammer hamrende skævt?
Var det en halv indrømmelse?
Det rammer altså hamrende forskelligt, ikke?
Det kunne ministeren jo ikke afvise.
En kassemedarbejder får en ganske lille kompensation for at afgive en fridag, hvorimod en højtlønnet får en høj kompensation for at afgive en fridag.
Det er hamrende forskelligt.
Og nogle har i deres overenskomst givet afkald på tillæg, på lønforhøjelser, på en lang række ting for at få en høj helligdagsbetaling eller måske få mere fri for at arbejde på en helligdag.
De får ingenting.
Det er hamrende skævt.
Det er, hvad forslaget indeholder.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-02-02:
Mange tak.
Jeg forstår godt, at det kan være svært at være minister i sådan en sag, men alt andet lige er det jo noget, som hele Folketinget, men også hele Danmark er på den anden ende over.
Vi kan jo se, at der her på søndag er arrangeret en stor demonstration med deltagelse af bl.a. fagbevægelsen, og vi ved jo også, at Socialdemokratiet og fagbevægelsen har haft et meget tæt bånd i en lang række år.
Vi ved også, at der er en del socialdemokratiske medlemmer, som jo er meget engageret i fagbevægelsen, og derfor vil jeg gerne høre ministeren, om der er nogle af de her socialdemokratiske medlemmer, som altså også er engageret i fagbevægelsen, der over for ministeren og regeringen har ytret sig kritisk over for afskaffelsen af store bededag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Ja, det er der.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-02-02:
Jamen det var da i hvert fald et meget, meget klart svar.
Så vil jeg da også gerne spørge direkte: Mener beskæftigelsesministeren, at den her sag om afskaffelsen af store bededag på nogen måde har skadet forholdet mellem fagbevægelsen og Socialdemokratiet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Jeg kan bekræfte, at jeg stadig væk synes, ligesom jeg sagde i mit første svar, at det at arbejde en dag mere er at løfte i flok, især når man holder det op imod, hvordan man i øvrigt kan finde besparelser i det offentlige på udsatte grupper og grupper på kanten, som også igennem tiden har holdt rigtig hårdt for.
Det gør indtryk, men jeg er ikke enig.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-02:
Ganske afgjort.
Altså, vi synes, det i allerhøjeste grad er tiltrængt at rydde op i jobcentrenes funktion, eksistensgrundlag osv.
Vi synes jo bare ikke, pengene skal gå til en Arnepension, men det kan ikke afholde os fra, at vi synes, at der er gode initiativer her, og vi går rigtig, rigtig gerne med ind og arbejder på det – og som sagt: Altså, det er jo fantastisk, at vi kan finde projekter, som vi synes skaber forbedringer, og som samtidig skaber lethed og besparelser.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-02:
Det troede jeg jeg havde gjort.
Undskyld.
Tak for svaret.
Jeg synes, det tegner rigtig godt, når vi kan stå herovre og sige det, og når jeg også fornemmer en klar samarbejdsvilje fra den anden side.
Jeg tror, at der kan rykkes noget her.
Tak for det.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-02:
Jeg er enig – tak.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Aftalen skal tilvejebringe den anden besparelse inden for jobcentrenes samlede indsatsområde som et led i finansieringen af »Aftale om en ny ret til tidlig pension«, også kendt som Arnepensionen, og formålet med lovforslaget er jo først og fremmest at nytænke beskæftigelsesindsatserne, så ressourcerne bruges der, hvor de har størst effekt og kommer flest mulige til gavn.
Mere konkret understøtter lovforslaget en omlægning af den del af indsatsen, der i dag gives som øvrig vejledning og opkvalificering, i retning af ordinære løntimer, ordinær uddannelse og virksomhedsrettede tilbud.
Det sker, ved at tilbud om øvrig vejledning og opkvalificering ikke skal gælde som ret og pligt-tilbud, og at kommunerne altså i højere grad skal gøre brug af andre indsatser.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er en god idé, fordi man skal bruge kræfterne på det, der virker.
Så vil der måske været nogle af de mest udsatte borgere, der ikke er parat til de mere jobrettede indsatser, og der er det altså vigtigt at huske på, at kommunerne stadig væk skal kunne bruge tilbud i kategorien øvrig vejledning og opkvalificering, hvor de finder det relevant.
Herudover skal lovforslaget medvirke til at reducere administrationen i jobcentrene.
Bl.a. udvides muligheden for digitale samtaler i indsatsen, så den ledige eller sygemeldte efter den første samtale selv kan vælge, om en samtale skal foregå fysisk, telefonisk eller via video, og det synes vi i Dansk Folkeparti er positivt.
Dansk Folkeparti lever selvfølgelig op til de aftaler, som vi indgår – det er klart – og vi mener også, at det her har flere positive elementer med, og derfor stemmer vi også for det her forslag.
Men det løser jo ikke de problemer, der er med jobcentrene, og vi ser derfor også frem til at arbejde videre med at få skabt en bedre beskæftigelsesindsats i Danmark, hvor vi sætter den enkelte ledige i centrum, og hvor vi får gjort op med misbrug af sociale ydelser, som bruges til social kontrol af særlig indvandrerkvinder.
I den forbindelse glæder vi os meget til, at regeringen folder sine tanker om den fremtidige beskæftigelsesindsats lidt mere ud, bl.a. om, hvad der skal træde i stedet for jobcentrene, som vi med glæde har noteret os at regeringen vil nedlægge.
Og indtil da er det fornuftigt at skære indsatsen til, så det fokuserer på de indsatser, der virker.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Tak for det.
Skal vi ikke bare slå helt fast, at vi i Nye Borgerlige altid er glade, når vi finder penge, vi kan spare på offentlig forvaltning, som jo nok må henses til at være fråset væk i en årrække?
Så som udgangspunkt tænker man jo, at vi klart stemmer for; vi kan spare 700 mio. kr., og det er jo altid glædeligt.
Bekymringen går nok på, at vi i Nye Borgerlige har en anden forestilling om, hvor fortræffelige de her jobcentre er, på trods af at man nu bliver ringet op og kan gøre det over video i stedet for at blive kastet rundt, som det plejer at gøres, med personlige samtaler.
Vi er imod jobcentrene.
Vi er imod jobcentrene som konstruktion, og vi er imod det, når vi kan se, på trods af at der i jeres regeringsgrundlag flot står, at de skal afskaffes – og det er vi glade for, og det anerkender vi – at det i hvert fald ikke bliver på denne side af 2026, for der bliver man ved med skrive »jobcentrene« alene bare i teksten.
Så der er nok noget tankegods, der skal væk i regeringen, i forhold til om man rent faktisk vil det her.
Så vi forbeholder os retten til at være i tvivl om, om vi kommer til at stemme for eller imod forslaget.
Vi ser frem imod en konstruktiv dialog om det her, og så håber vi på, at vi kan spare pengene og forhåbentlig nedlægge endnu mere og endnu hurtigere de jobcentre, som vi faktisk mener er en fejlkonstruktion, som kaster mennesker rundt i systemet, hvilket ikke er værdigt.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Tak, formand, også for fleksibiliteten over for ministeren eller andre, som har siddet i salen i mange timer.
Det er noget af en dag i Beskæftigelsesudvalget, og jeg ved ikke, om det er af samme grund, eller hvad det er, men jeg ved ikke, om vi kan opretholde en lige så lang behandling af det her forslag, men lad os se.
Jeg vil i hvert fald om det her forslag, som handler om anden delaftale af nytænkning af beskæftigelsesindsatsen, sige, at det jo er en aftale, der er lavet under den tidligere regering.
Det er et element i at sikre finansieringen til den ret til tidlig pension, som også i daglig tale bliver refereret til som Arnepensionen, og det, at nogle af dem, der har arbejdet hårdest og længst på arbejdsmarkedet, skal have mulighed for at trække sig tilbage lidt før pensionsalderen.
Det mener vi jo i Socialdemokratiet – det kommer nok ikke bag på nogen – er helt ret og rimeligt, men vi skal selvfølgelig også levere den finansiering, som vi dermed har stillet i udsigt, og en af de måder, vi gør det på, er jo at lave nogle besparelser, nogle effektiviseringer i forhold til vores beskæftigelsesindsats.
Hvis man skal fremhæve nogle af de ting, der ligger her – det er jo ret væsentligt at sige, at det også bliver en del af regeringens diskussion om, som der står i regeringsgrundlaget, at man vil nytænke beskæftigelsesindsatsen i et lidt større format – kan man sige, at det jo på de helt overordnede linjer handler om at give større frihed lokalt, give bedre mulighed for, at man kan indrette beskæftigelsesindsatsen sådan, at den passer bedre til den ledige.
Og en af de ting, som vi med det her forslag giver fleksibilitet til, er det her med at afholde eksempelvis rådighedssamtaler eller samtaler i jobcentre, a-kasser og sådan noget.
Bortset fra den første samtale skal man have mulighed for at afholde det virtuelt, og det er jo en af de ting, der har været diskuteret meget herinde og frem og tilbage.
Men man må konstatere, at under corona indhøstede vi nogle erfaringer, som måske i virkeligheden understregede, at hvis man kunne give fleksibilitet, ville det ikke altid være det rigtige at gøre, men nogle gange kunne det faktisk være det rigtige at gøre både for borgeren, men også for de sagsbehandlere, som vil kunne komme mere effektivt videre med deres arbejde.
Så det er en af de konkrete ting, der ligger.
Ellers er der en række andre overordnede statslige krav, som løsnes lidt, men det er klart, at det her også er en forløber, om man vil, en tidlig tagen hul på en diskussion, som bestemt ikke er færdig, og hvor jeg også forventer vi vil få en stor debat både med Folketingets partier, men også med kommunerne, med jobcentrene og med de faglige organisationer, som arbejder med beskæftigelsesindsatsen derude, for at sikre, at vi fremadrettet får en bedre, men også en billigere beskæftigelsesindsats.