runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Jeg ved ikke, om vi har læst det samme notat fra Justitsministeriet.
Altså, hvis Justitsministeriet mener, at det beslutningsforslag, der er fremsat af Dansk Folkeparti, er i strid med grundloven, så synes jeg da, at de skulle have skrevet det i det notat.
Det er jo ikke det, der står.
De formuleringer, der er i det notat,
minder faktisk meget om de formuleringer, vi har hørt i de sidste 10 års burkadebat, som jo er endt med, at der er et lovforslag på vej fra regeringen.
Så jeg føler mig egentlig på rimelig sikker grund.
Det, vi gør i dag, er jo at behandle et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, og vi tager det som en fuldstændig selvfølgelighed, at regeringen ikke vil fremsætte et lovforslag, der er i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention eller grundloven.
Tak for spørgsmålet.
Som jeg lige svarede den tidligere ordfører, vil det for Socialdemokratiet være afgørende, om Justitsministeriet vurderer, at et lovforslag vil være i strid med grundloven eller Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og hvis Justitsministeriet vurderer, at det vil det være, hvis man vedtog det lovforslag, kommer vi ikke til at støtte det.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-04:
På side 4 i Justitsministeriets vurdering står der, at fratagelse af statstilskud til friskoler udgør en berøvelse af adgangen til en borgerlig rettighed.
Det kræver jo nogle tungtvejende og saglige grunde, når man fratager folk deres borgerlige rettigheder.
Hvis der ikke kommer sådanne tungtvejende og saglige grunde frem, vil man så – hvad skal vi sige – rette ind efter det og så erkende, at den måde, hvorpå man fratager de borgerlige rettigheder, er usaglig?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Der er ingen grund til panik.
Det, vi diskuterer nu, er et beslutningsforslag.
Jeg signalerer meget tydeligt både i min ordførertale og i de besvarelser, jeg kommer med nu, at hvis vi skal støtte et lovforslag, skal det selvfølgelig holde sig inden for rammerne af grundloven og de internationale konventioner.
Det, vi diskuterer i dag, er jo et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, der pålægger regeringen at udarbejde sådan et lovforslag.
Det tager vi helt stille og roligt.
Hvis der i forbindelse med udarbejdelsen af sådan et lovforslag er behov for at besvare de her væsentlige spørgsmål – og det formoder jeg der er – så regner vi da med, at der både i ministeriet i udarbejdelsen af lovforslaget og i forbindelse med høringsrunden ved sådan et lovforslag også vil blive besvaret de væsentlige spørgsmål.
Hvis det så ender med en konklusion, som siger, at det her ikke kan lade sig gøre, og at vi som det eneste skandinaviske land ikke kan realisere det inden for grundloven, kan vi selvfølgelig ikke støtte det.
Det er jo slet ikke der, vi er nu.
Det, vi skal forholde os til, er, om vi ønsker, at der skal sendes millioner af statskroner i retning af noget, der modvirker integration.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-04:
Jeg læser det da på en anden måde.
Jeg finder det meget bekymrende og alvorligt, når vores lands justitsministerium i et svar til Folketingets Undervisningsudvalg skriver, at et beslutningsforslag rejser væsentlige spørgsmål i relation til grundloven.
Det tager jeg da virkelig alvorligt.
Tænk, hvis jeg læste det og tænkte, at der ikke står, at det er i strid med grundloven, så derfor kan jeg godt gå med til det.
Skal det danne præcedens for den måde, vi vedtager lovgivning i Folketinget på, altså at hvis der står, at noget rejser væsentlige spørgsmål i forhold til grundloven, er det okay, lige meget hvad vi snakker om?
Henrik Dahl (LA), 2018-04-04:
Men det var noget andet, jeg spurgte til.
Jeg spurgte til forholdet mellem saglige og usaglige begrundelser.
Altså, hvis vi når frem til, at det er en usaglig begrundelse for at få frataget borgerlige rettigheder, vil man så fra Socialdemokratiets side erkende, at så har man været for hurtig til at gå ind for forslaget?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Jeg er jo lidt rystet over, at et stort parti i Folketinget som Venstre kan læse et notat fra Justitsministeriet fuldstændig skævt, for der står ikke, sådan som fru Anni Matthiesen siger, at det er i strid med grundloven eller med menneskerettighedskonventionen.
Tværtimod bliver der klart sagt fra Justitsministeriets side, at det rejser væsentlige spørgsmål.
Hvad er Socialdemokratiets holdning til, at et af partierne læser dette notat så anderledes end os andre, og mener ordføreren ikke, at dette notat egentlig åbner op for, at det er Folketinget, der skal træffe en beslutning?
For juristerne siger jo klart, at det rejser væsentlige spørgsmål, men de siger ikke, at det er i strid med grundloven.
Dermed har de også sagt: Det er jer politikere, der skal vedtage det her; det er et politisk spørgsmål.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Vi har et problem med at vedtage lovgivning, som er i strid med grundloven.
Vi har ikke noget problem med, at der bliver rejst væsentlige spørgsmål, så længe der kommer nogle svar, som klart giver udtryk for, at det er inden for rammerne af grundloven og konventionerne.
Det her notat ligner masser af de notater, vi har set på udlændingeområdet de sidste mange år, som – synes jeg – helt rimeligt siger med en juridisk baggrund, at her er noget, der skal diskuteres, men hvis det var juristernes vurdering, at det beslutningsforslag, der er fremsat af Dansk Folkeparti, var i strid med grundloven, så ville det hundrede procent stå i det her notat.
Så vi læser det her, som om vi er på ret sikker grund, og hvis Alternativet læser det anderledes, må de jo forfølge det standpunkt, men det er ikke vores.
Som jeg også sagde i min tale, er det afgørende for os, at lovgivningen altid holder sig inden for grundloven og de europæiske menneskerettighedsregler.
Derfor var vi også glade, da vi læste det notat fra Justitsministeriet, som vi synes er mere klart i spyttet end de notater, vi tidligere har set fra Undervisningsministeriet.
Så vi føler os på ret sikker grund, og under alle omstændigheder vil et lovforslag, der bliver fremsat – det er jo først i forlængelse af lovforslaget, at vi ændrer den danske lovgivning – også være i overensstemmelse med både grundloven og konventionen.
Så jeg betragter egentlig lidt spørgsmålene fra Venstre her som et udtryk for, at partiet godt kan se, at de politisk er endt på den forkerte side af stregen.
Derfor er jeg også ret overbevist om, at den her diskussion ender med, at vi vil få nogle regler, som kommer til at ligne dem i vores nabolande.
Altså, vi skal hen i retning af, at på alle skoler, uanset om det er folkeskoler eller privatskoler, kommer flertallet af eleverne fra familier med dansk baggrund, så vi sikrer, at vi lærer hinanden at kende i det her land, og at vi ikke lever parallelt ved siden af hinanden.
Nej, sådan synes jeg ikke at man kan sætte det op.
Der skal bare være nogle ordentlige argumenter.
Sådan som jeg læser det i forhold til det her beslutningsforslag, skriver Justitsministeriet i hvert fald ikke i det her dokument, at det er usaglige og ikke tungt nok vejende årsager til at fratage den rettighed.
Så derfor føler vi os på rimelig sikker grund, men som jeg også sagde før: Hvis det i forbindelse med udarbejdelsen af et lovforslag viser sig, at det vil være i strid med grundloven, vil vi selvfølgelig ikke støtte sådan et lovforslag.
Det tager vi som noget helt naturligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Jeg er glad for, at hr. Mattias Tesfaye har læst notatet på samme måde, som vi har i Dansk Folkeparti.
Dermed er der to store partier, som nu læser Justitsministeriets notat på den måde, at det ganske klokkeklart siger, at det ikke er i strid med grundloven eller konventionerne.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Jeg kan godt høre, hvor Dansk Folkepartis ordfører vil hen, men jeg har ikke noget behov for at polemisere mod regeringen.
Jeg vil bare sige, at vi er glade for det notat, der ligger, for det giver Folketinget mulighed for at ændre lovgivningen i retning af det, Socialdemokratiet ønsker, nemlig at vi skal gå i skole sammen, og det betyder også, at der kun udbetales de her millionstore statslige tilskud til skoler, som kan dokumentere, at de har en blandet elevsammensætning.
Vi skal ikke have udbetalinger fra statskassen i millionklassen til skoler, som undergraver Folketingets integrationspolitik.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-04:
Man skal jo høre meget, før ørerne falder af her i Folketingssalen.
Jeg vil egentlig gerne læse det op, for det lyder, som om der er lidt tvivl om det, men det, der står i det notat fra Justitsministeriet, er: Det vurderes, at en fratagelse af statstilskuddet, med henvisning til at en vis andel af eleverne har udenlandsk baggrund, vil være udtryk for indirekte diskrimination.
Det vurderes endelig, at dette også gør sig gældende, hvis der indføres en særlig betingelse, der alene skal gælde for friskoler med en andel af elever med udenlandsk baggrund på over 50 pct., hvorefter statsstøtten betinges af, at den pågældende friskole kan dokumentere, at den ikke modvirker integrationen.
Det er på den anførte baggrund Justitsministeriets umiddelbare vurdering, at forslaget rejser væsentlige spørgsmål i forhold til grundlovens § 70.
Hvordan kan Folketingets største parti sige ja til et beslutningsforslag, som rejser væsentlige spørgsmål på baggrund af grundlovens § 70?
Mette Gjerskov (S), 2018-04-05:
Organdonation er jo en god ting.
Organdonation er jo, at man af medmenneskelige årsager donerer sine organer, som kan redde liv for andre mennesker.
Jeg håber da også, at alle, der følger med her i debatten i dag, har været inde på sundhed.dk og registrere sig som donorer.
Men hvis organdonation er noget, man gør ved ulovligt at hive organer ud af samvittighedsfanger, så er det lige pludselig ikke længere nogen god ting.
Illegal udtagning, illegal handel og illegal brug af organer er simpelt hen horribelt.
Det er uetisk, det er umenneskeligt, det er alle de der u-ord, vi overhovedet kan komme i tanker om.
Derfor er jeg da glad for, selv om det ikke er særlig lang tid siden, vi har haft den her debat i Folketinget sidst, at vi får vendt sagen.
Det er vigtigt, at vi holder fast i, at vi arbejder for en verden, hvor man behandler mennesker ordentligt, og det er jo ikke ligefrem det, vi hører om.
Jeg synes ikke, at ministeren er sådan helt spids på, hvad det egentlig er, der foregår i Kina, og det kan selvfølgelig også være vældig, vældig svært.
Og konsoliderede informationer – jeg tror, det var det udtryk, ministeren brugte – er åbenbart svære at få.
Men lad mig bare sige: Det er jo en regerings ansvar at sørge for, at netop den her slags bliver stoppet.
Så jeg kan ikke sige andet, end at vi fra Socialdemokratiets side er stærkt optaget af det her problem og meget gerne vil have, at Danmark gør, hvad der nu engang kan lade sig gøre, både bilateralt, men også via EU for at sikre, at det her ikke fortsætter.
Så vil jeg gerne have lov til at læse et forslag til vedtagelse op, for nu er jeg den første ordfører for de partier, der står bag forslaget, og det er Venstre, Liberal Alliance, Konservative, SF, Radikale Venstre og Socialdemokratiet, der fremsætter det:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til, at Danmark sammen med ligesindede lande vedbliver med at rejse spørgsmål om religiøse mindretals vilkår over for Kina, herunder om Falun Gong, der siden 1999 har været en ulovlig trosretning i Kina.
Folketinget tager afstand fra alle tilfælde, hvor religiøse mindretal aktivt forhindres i at udøve deres tro.
Folketinget gentager med bekymring sin klare afstandstagen fra alle former for tvungen transplantation af organer og opfordrer regeringen til at modvirke denne praksis, hvorend den måtte foregå.
Folketinget opfordrer regeringen til fortsat at følge udviklingen på området, herunder vurderinger af, om der finder ufrivillig organtransplantation sted i Kina.
Folketinget tillægger det strategiske partnerskab med Kina stor betydning, herunder et tæt samarbejde og ligeværdig dialog baseret på gensidig respekt.
Folketinget støtter regeringens prioritering af fremskridt på menneskerettighedsområdet i Kina, og at menneskerettigheder tages løbende op med den kinesiske regering såvel bilateralt som i EU-Kina-dialogen.«
Tak, formand.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Grunden til, at jeg stiller ordføreren et spørgsmål, er i virkeligheden det forslag til vedtagelse, som ordførerens parti står bag.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvorfor det er så pokkers magtpåliggende – undskyld, jeg ved ikke, om man må bruge det udtryk – men hvorfor det er så magtpåliggende for de partier, der står bag det her forslag til vedtagelse, at understrege og tillægge det strategiske partnerskab med Kina så stor betydning og udtrykke den gensidige respekt, og jeg skal komme efter jer, når det, vi står og taler om, er folkemord.
Det er det, vi taler om – at mennesker myrdes på grund af deres trang til at udøve en speciel form for religion.
Jeg synes, at det er upassende, når vi har en debat i Folketinget i dag om, at der bliver stjålet organer fra levende mennesker, at der så er et flertal herinde, der synes, at det, der så skal udtrykkes i den forbindelse, er stor gensidig respekt og strategisk partnerskab, og jeg skal komme efter jer.
Hvorfor er det magtpåliggende for Socialdemokratiet at udtrykke det i den her sammenhæng?
Mette Gjerskov (S), 2018-04-05:
Jeg vil gerne sige tak for spørgsmålet, og så måske ordføreren kan nikke: Hørte jeg rigtigt, at ordføreren kaldte det folkemord?
Var det folkemord, der blev brugt som udtryk?
Ja, der bliver nikket.
Til det vil jeg sige, at det jo plejer at være FN, der definerer, hvornår der er tale om folkemord.
Det synes jeg bare lige at man skal have i erindring.
Når det så er sagt, tror jeg ikke, at man i vores forslag til vedtagelse kan se andet, end at vi er stærkt optaget af det her problem, Socialdemokratiet er stærkt optaget af, at mennesker ufrivilligt bliver udsat for organtransplantation, men det ændrer jo ikke ved, at vi også generelt prioriterer menneskerettighedsområdet med Kina – det er jo nøjagtig det, der står her – i en ligeværdig dialog.
Sådan er det jo, altså at vi har en ligeværdig dialog med de lande, vi prøver at øve indflydelse på.
Jeg tror, at jeg har understreget meget, meget kraftigt, at alt, hvad der drejer sig om en illegal og ufrivillig organhøst, -donation, -handel, er afskyeligt, også for Socialdemokratiet.
Men sagen er jo også den, når vi taler udenrigspolitik, at hvis vi kun kan have en debat med lande, der går lige så meget ind for demokrati og menneskerettigheder og alle de gode ting, som Danmark gør, ville det blive en fætter-kusine-fest med de nordiske lande.
Så det vil sige, at hvis vi skal i dialog med andre lande, er vi altså også nødt til at acceptere, at det er lande, som bestemt ikke nødvendigvis overholder det, vi andre opfatter som menneskerettigheder.
Men vi vil jo gerne have en dialog med dem, det er jo måden at påvirke dem på, og en dialog er jo altså, at man både taler og lytter, og sådan er det, uanset hvilken slyngelstat eller andet, Danmark er i dialog med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Jeg bilder mig ikke ind, at vi fra dansk side kan fortælle det kinesiske regime, hvor skabet skal stå.
Det bilder jeg mig sådan set heller ikke ind at vi gør ved at vedtage det forslag, som Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet står bag.
Men om ikke andet, gør vi det rigtige set i et historisk perspektiv.
Det, som hr. Michael Aastrup Jensen er fortaler for, ved jeg ikke rigtig med, og jeg vil spørge hr. Michael Aastrup Jensen: Er det, som Xi Jinping i øjeblikket har gang i i Kina, sådan et fremskridt?
Er det et fremskridt, at vi skal have sådan en ny Mao, som kan sidde for evigt og regere Kina?
Er der fremskridt i Hongkong?
Altså, jeg forstår ikke al den snak om ligeværdig dialog osv., for hvor fører det hen?
Altså, jeg kan ikke se, at det går i den rigtige retning i Kina.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-04-05:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at man vil sige – så vil man i hvert fald gå galt i byen – at jeg er den største fan af kommunistpartiet i Kina; det ville i hvert fald være så langt væk fra sandheden, som det overhovedet kan være.
Derfor synes jeg også, det er meget forkert, hvad der forekommer i forhold til præsidentperiode og alt muligt andet.
Det kunne vi få en lang diskussion om.
Hvad er det, vi kan gøre?
Den almindelige kineser lever i dag i et meget, meget lukket land, hvor der foregår censur, så YouTube, Twitter, Facebook osv. er ulovligt.
Men landet er alligevel ved at åbne mere og mere op for, at almindelige kinesere kan få lov til at rejse ud af landet og dermed også opleve en anden verden, en verden, hvor der foregår noget, som man ikke får noget at vide om, når man ser stats-tv, når man går på det lokale internet osv. osv.
Det er der, jeg tror der er et spirende håb om, at den almindelige kineser en dag forhåbentligvis siger: Arh, måske skulle vi mere gå i en vestlig retning end i den lukkede retning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Jeg elsker Kina, jeg elsker kinesisk kultur, og jeg synes, det er et fantastisk kulturland, som desværre er blevet ødelagt af det der regime, som de har, og som jeg ikke ved om man skal kalde kommunistisk eller nok snarere rød-fascistisk.
Men jeg bliver bare nødt til at bede hr. Michael Aastrup Jensen svare helt præcist ja eller nej på spørgsmålet: Hvis hr. Michael Aastrup Jensen kigger på det kinesiske kommunistpartis magtbrynde, ser han det så gå i en mere demokratisk retning eller i en mindre demokratisk retning i disse år?
Der er jo i historiens løb sagt mange mærkelige ting om andre lande, deres storslåede sejre, og jeg skal komme efter jer.
Det, som krænker mig, og som jeg tror i virkeligheden krænker mange mennesker, er, at man i en situation, hvor det, vi debatterer, er, at man tager nogle fanger, stjæler deres organer, lader dem dø som følge heraf, står og taler om ligeværdig dialog.
Jeg mener, at det er umådelig vanskeligt at have en ligeværdig dialog med et regime, der står bag den slags ting, og jeg vil godt bede ordføreren om at overveje, granske sin samvittighed endnu en gang og så vurdere, om det er en god basis at have en ligeværdig dialog på.
Er de værdier, som det kinesiske kommunistregime repræsenterer, og de værdier, som vi har som et frit demokratisk land, ligeværdige?
Naser Khader (KF), 2018-04-05:
På samme måde som det foregående forslag omhandler det her forslag en forbedring af kontrollen med indrejsende til Schengenområdet.
Dette forslag har dog i modsætning til det foregående til hensigt at give myndighederne mulighed for at kontrollere tredjelandsborgere uden visum, før de begynder deres rejse.
Det foreslåede ETIAS-system minder meget om det amerikanske ESTA-system, der har fungeret godt i en længere årrække.
Hvis systemet opdager noget, der kunne være problematisk, sendes det til vurdering ved manuel behandling.
Det er derfor ikke it-systemet alene, der bestemmer, om en rejsetilladelse skal godkendes.
Ved at tiltræde denne ordning vil vi kunne sørge for, at alle, der rejser ind i Schengen, er blevet screenet, før de overhovedet kommer om bord på flyet.
På den måde kommer vi også til at aflaste vores medarbejdere ved de ydre grænser og sørger for øget tryghed ved indrejse til Europa.
Derfor støtter vi i Det Konservative Folkeparti forslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Det er da den dårligst tænkelige begrundelse, man kan give, for at sige ja til et forslag, at man i virkeligheden er imod forslaget, men at vi helst ikke skal ryge ud af Schengen, og at man derfor siger ja alligevel.
Det tror jeg heller ikke at Alternativets vælgere klapper i hænderne af.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Rasmus Nordqvist, hvad det så er, man vil.
For nu fik vi så fundet alle hårene i suppen, og der var en del, men er Alternativet dybest set tilfreds med den måde, systemet er på i dag, hvor man, hvis man tilfældigvis er residerende og statsborger i et visumfrit land, så uden videre bare kan rejse ind i Europa, uden at der er nogen som helst form for kontrol med en?
Er det efter Alternativets opfattelse betryggende?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-04-05:
Jamen det kan man hverken svare ja eller nej til, for der er nogle ting, der går i den negative retning, men også nogle ting, der går i den positive retning.
At du begynder at få mere økonomisk frihed, er også frihed generelt for den almindelige kineser.
Men den økonomiske frihed er også frihed generelt, og der går det den positive vej.
Demokratisk frihed – der er der er lang vej endnu.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-04-05:
Nej, det er jo netop det, jeg pointerer.
Jeg pointerer, hvad problematikken er i det her, og den er: Hvordan lagrer vi de oplysninger?
Hvem kan søge de oplysninger, når man begynder at krydse store databaser på den måde?
Det er jo netop det, der er udfordringen.
Det er egentlig ikke så meget, at man skal igennem en eller anden form for registrering, men det er, hvordan vi beholder den registrering, hvor lang tid vi beholder den, og hvad er det præcis for nogle oplysninger, vi vælger at putte ind i den registrering.
Det synes jeg faktisk er meget vigtige spørgsmål, og det tror jeg da at alle vælgere og ikke blot Alternativets kan forstå er vigtige spørgsmål.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Jeg tror sådan set, rigtig mange vælgere har det på den måde, at de gerne vil have, at der er nogenlunde kontrol med og styr på, hvem det er, der kommer ind i Europa.
Der har man jo konstateret, at det har EU reelt givet op over for.
Så laver man så lidt her i det her og det tidligere forslag, som råder bod på det.
Men jeg forstår simpelt hen ikke Alternativets angst.
Hvad er det, den angst går ud på?
Det her er jo ikke europæiske borgere, som bliver registreret.
Det er folk, som helt frivilligt vælger at rejse ind i EU, fordi de skal på forretningsbesøg eller familiebesøg eller de skal besøge den lille havfrue, eller hvad ved jeg.
Hvad er det, der er så forfærdeligt ved, at vi rent faktisk registrerer de her mennesker, der kommer hertil?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-04-05:
Helt grundlæggende mener Alternativet ikke, at vi skal have et overvågningssamfund, hvor vi har registreret ekstremt personfølsomme detaljer om hver enkelt borger på den her jord i en stor database, som alle så kan gå ind og pille i.
Det er en grundlæggende kritik, vi har af det her.
Spørgsmålet er: Hvordan er det, vi rammer de persondata ind?
Og det er jo det, jeg har spurgt ind til i min ordførertale.
Jeg har jo ikke sagt, at man ikke skal registrere, men spurgt: Hvordan registrerer, bearbejder og arbejder vi med de ekstremt personfølsomme oplysninger?
Jeg kom selv med eksemplet med hiv-smittede og aids-ramte, der har haft problemer med at rejse i en periode, hvor man var bange for den sygdom.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-05:
Tak for det.
De kommentarer, jeg før havde til B 104, gælder jo også her.
Jeg er glad for, at vi kan få lov at tilslutte os, og jeg synes sådan set, det er meget betimeligt, at regeringen her er på forkant og prøver at komme med noget, sådan at vi kan tilslutte os, så snart det her bliver vedtaget.
Jeg vil, som den tidligere ordfører vel egentlig også gav udtryk for, godt have haft noget mere indflydelse på indholdet her, men det har vi jo ikke, for vi har et forbehold.
Jeg har jo desværre ikke en regering, der kan søge indflydelse på detaljerne i forhold til data i den her forordning, fordi Danmark ikke er med.
Og selv om regeringen ikke er min, er de dygtige jurister i vores embedsværk vores alle sammens, og jeg er sikker på, at de kunne have bidraget her.
Det er rigtig vigtigt, og det er jo også derfor, forhandlingerne fortsat pågår i EU.
Så vi er optimistiske og har i alt fald søgt indflydelsen dér, og der er opbakning til det her fra Radikale Venstre.