runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Tak for ordet.
De mange gode klimaaftaler, som et bredt politisk flertal lavede i sidste periode, skal nu ud at leve.
Vi skal have omsat aftalerne til handling og bl.a. sikre, at vi rent faktisk også får al den energi fra havvind, der er aftalt.
Vi har både potentialet til at sikre, at vores eget energiforbrug bliver grønt og samtidig bidrage til Europas, men til det har vi brug for tempo, og vi har brug for skala.
Derfor bakker vi i Venstre også helt op om at forbedre udbudsprocessen, så den ikke kommer til at forsinke formålet med det hele, nemlig at få havvindmøllerne op at snurre.
Ingen er vist i tvivl om, at vi allerede har rigelig travlt for at nå vores klimamål, så det skal ikke være proces, der risikerer at forsinke os.
Lovforslaget handler også om VE II-direktivet.
Når vi modtager besked fra Europa-Kommissionen om, at visse bestemmelser i direktivet ikke var blevet implementeret tilstrækkeligt, så skal vi selvfølgelig agere, og det bliver der gjort nu, så vi selv implementerer korrekt, lige såvel som vi har en forventning om, at de andre lande også gør det.
På den baggrund bakker Venstre op om lovforslaget.
Karin Liltorp (M), 2023-04-13:
Nu vil jeg prøve at undgå at gentage de to tidligere ordførere for meget.
Men dette er endnu et lovforslag, der bare prøver at gøre det lidt nemmere at få vores havvindprojekter ført ud i livet.
Det her kommer i sig selv ikke til at gøre det hurtigere at få godkendt de her vindudbud, men trods alt mindsker vi risikoen for, at det bliver forsinket undervejs.
Det med, at vi i det store, samlede forløb skal få gjort det hele hurtigere, er jo noget, der kommer i NEKST-forløbet, som vi også er meget stolte af at have sat i værk.
Og helt overordnet drejer det sig jo om, at regeringen har fuldt fokus på, at det skal gå så hurtigt som overhovedet muligt at få ført alle de her grønne initiativer ud i livet.
De skal beskrives tidligere, og det kan vi selvfølgelig ikke have noget imod.
Der er jo ikke noget problem i, at man er lidt mere tydelig, i forhold til hvad det faktisk indebærer, selv om det ikke som sådan kommer til at betyde noget stort for, hvordan man faktisk praktiserer udmøntningen af lovgivningen allerede i dag.
Moderaterne støtter selvfølgelig op om forslaget.
Tak for ordet.
Signe Munk (SF), 2023-04-13:
Man kan jo sige meget kort, at det her lovforslag bare er godt, fordi det ligesom vil være ét skridt, der modvirker, at vi får forsinkelser i forhold til udbud af alskens VE-projekter.
Der er sådan lidt en sjov beskrivelse i fremsættelsestalen om, at man forventer, at støtte- og betalingsmodeller fortsat skal aftales med forligspartier.
Altså, det skal de jo bare.
Det begynder i hvert fald at blive mærkeligt, hvis det bare er en forventning og ikke noget, vi gør.
Jeg tror ikke, intentionen er sådan.
Det vil jeg bare sige.
Det var lidt sjovt at læse, men selvfølgelig skal det aftales, når man f.eks. ligesom nu sidder og forhandler 9-GW-havvindsudbud.
Den er ikke så meget længere.
Lise Bech (DD), 2023-04-13:
Tak for det.
Det er jo svært at blive ved med at sige noget, der ikke er blevet sagt før, men jeg vil prøve at gøre det kort.
Det her lovforslag giver hjemmel til udbetaling af støtte og opkrævning af betaling for kommende udbud af havvindmølleparker.
Hidtil har det jo været sådan, at det først er efter udbuddet, at der etableres hjemmel til udbetaling af støtte og opkrævning af betaling, og eftersom der er blevet besluttet en massiv udbygning af havvindmølleparker i de seneste år og den her udvikling forventes at fortsætte, så vurderes der at være behov for indsættelse af en generel hjemmel, så det ikke hver gang kræves, at der skal etableres hjemmel efter udbuddet.
Derudover er formålet med lovforslaget at gennemføre og muliggøre gennemførelse af visse bestemmelser i VE II-direktivet, der ikke blev gennemført i dansk ret inden den 30. juni 2021, hvor der var frist for implementering i national ret.
Jeg vil afholde mig fra at nævne de bestemmelser – det har været sagt.
Men i Danmarksdemokraterne kan vi bakke op om, at Danmark i de kommende år skal udbygge havvindskapaciteten, og vi bakker derfor også op om, at lovgivningen smidiggøres, så implementeringen ikke forsinkes.
Derudover finder vi det positivt, at Danmark ikke bare i blinde implementerer bestemmelser fra EU, men fra bestemmelse til bestemmelse vurderer, om det er nødvendigt.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget, da det vil mindske bureaukratiske og unødvendige processer for at implementere havvindmøller i Danmark, og samtidig sikrer vi, at vi i et nødvendigt omfang implementerer regler fra VE II-direktivet.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Man skal jo passe på med, hvad man siger, men der tegner sig en konsensus, når alle stiller sig op på talerstolen og i virkeligheden siger det samme, så jeg har skåret kraftigt ned i det, jeg havde tænkt mig at sige, for at spare alle lidt tid.
Mona Juul (KF), 2023-04-13:
Tak for ordet.
Og ja tak til tempo på.
Det går for langsomt, det er for omstændeligt, og rammerne for nye udbud af havvindmølleparker er ikke altid afklarede.
Samtidig skal der selvfølgelig styr på støtte og opkrævning af betaling for kommende udbud af havvindmølleparker.
Det er fint.
Jeg læser mig dog ikke til, at vi løser det hele med dette lovforslag – faktisk slet ikke.
For selv om der her lægges op til mere smidige processer, vil loven ikke i sig selv forkorte udbudsprocessen, men blot eliminere risikoen for, at et udbud bliver forsinket grundet forsinkelser i lovprocessen med at sikre hjemmel til støtte- og betalingsmodeller for individuelle havvindmølleparker.
Uagtet det er der selvfølgelig ikke noget i lovforslaget, som Konservative ikke kan bakke op om.
Det er ikke godt nok, at 27 projekter fortsat holdes hen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Jeg er ganske enig i De Konservatives kritik af, at det her lovforslag godt kunne være mere omfattende – at der jo kunne være løsninger i, at den lukkede dør til en række åben dør-projekter blev åbnet.
Det er så ikke medtaget i det her lovforslag.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, for det kan godt være, at vi er nødt til at ændre lidt på noget lovgivning for at imødekomme alle de projekter, som ligger.
Der er fem projekter, der har fået lov til at køre videre.
Det er meget længe siden, vi har hørt fra ministeren om, hvad der så sker med de øvrige projekter.
Jeg kan forstå, at vi har en eller anden seance med ministeren om kort tid, og det ser jeg da meget frem til, når vi nu ikke umiddelbart kan få det ændret i det her lovforslag.
Man kunne selvfølgelig forestille sig, at man lavede nogle ændringsforslag til loven, som åbnede døren.
Det tror jeg ikke er den bedste måde, når nu det ikke har været i høring.
Men vi mangler altså, at en lang række ansøgninger bliver afklaret, i forhold til om de kan køre videre.
Det her lovforslag vedrører jo mere den store statsligt styrede satsning, hvor vi går fra de nuværende 2,3 GW fra havvind og i løbet af relativt kort tid kommer til at have nogle udbud om ekstra 9 GW.
Så vi er jo for det her lovforslag, som skal sikre, at når vi så har haft de udbud om de 9 GW, har ministeren en bemyndigelse til hurtigt at indgå aftaler, og jeg håber selvfølgelig, at vi får nogle rigtig gode bud ind, så det kommer til at blive en statslig indtægt, der skal laves aftaler om.
Men vi kan jo ikke helt vide på forhånd, hvor det havner.
Vi havde gerne set, at det var mere omfattende – at det også vedrørte åben dør-projekterne, hvis det er sådan, at det er nødvendigt med lovændringer.
Men måske er det her et tegn på, at det slet ikke er nødvendigt med lovændringer – at ministeren bare åbner døren igen hurtigt og får sat skub i, at vi får nogle flere kystnære havvindmøller.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-13:
Tak, formand.
Vi i Dansk Folkeparti er som de fleste andre politikere og partier glade for og stolte af, at Danmark har vist vejen, i forhold til hvad der på vindmølleområdet startede som sådan nogle Georg Gearløs-projekter, og som i dag er blevet storskalaindustriprojekter, der ikke bare breder sig i Danmark, men heldigvis i hele verden til gavn for den grønne omstilling.
Det viser, at man kommer langt ved at være innovativ og fremadskuende, men også ved at være åben over for nye teknologier.
Det kommer vi også til at være fremadrettet, for havvindmølleparker kommer ikke til at løse opgaven med hele Danmarks energiforbrug.
I øvrigt kan man slet ikke tænke energiproduktion i en ren national sammenhæng; der er vi afhængige af at have et marked mellem de lande, som vi ligger sammen med og kan handle med.
Men vi har også brug for i den situation, vi står i i dag, at være modige og ikke være teknologiforskrækkede, og jeg tror, at vi meget snart kommer til at have en seriøs diskussion om, hvordan den nye kernekraftteknologi kan spille ind i den danske energiproduktion.
Når vi i dag taler om atomkraftværker, tænker man på Tjernobyl og den gamle teknologi, men der er jo en fantastisk udvikling i gang også inden for det felt, hvor mobile kernekraftværker, som har en helt anden teknologi, der slet ikke udgør den risiko, som har været forbundet med den gamle teknologi, pludselig er en mulighed, og vi kan se, hvordan danske virksomheder som Seaborg Technologies udvikler teknologier og er klar til om ganske kort tid, 4-5 år, at sætte testværker i søen – i bogstavelig forstand, fordi det simpelt hen er store hangarskibe, som flyder rundt der, hvor man har brug for energien.
Og når jeg nævner det i dag, er det, fordi jeg tror, at vi ligesom med vindmøllerne, som har været omgærdet af en stor mistro og bekymring – kunne det nu nogen sinde blive egentlig kommercielt bæredygtigt? – bliver nødt til at forholde os til, at Danmark selvfølgelig også skal have den kernekraftteknologi, som er sikker, og som er ny, altså den fjerde generation, som kommer.
Derfor bliver det her, selv om det er et lovforslag, der omkalfatrer rigtig meget inden for produktionen af energi og især vedvarende energi i Danmark, næppe sidste gang, vi har en drøftelse af, hvordan vi skal sikre anlæg og finansiering, herunder altså af den moderne og mere sikre kernekraftteknologi.
Så det nævner jeg blot, for at ministeren kan notere det i sin bog, og jeg ved ikke, om det er en rød bog eller en lilla bog, han arbejder med, men i hvert fald i den bog, hvor han husker tingene godt – jeg kan se, at ministeren har en sort bog; det er nærmest lektor Blomme om igen.
Det er udmærket.
Jeg tror ikke, at jeg vil sige yderligere, men vi støtter forslaget.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Tidligere blev der nævnt noget om konsensus og om, at alle siger det samme, så nu siger jeg noget andet.
For det er jo, som om det her hus lidt er afkoblet fra virkeligheden, både når man snakker med borgere og forskere, og når man i det hele taget læser klimavidenskabelige rapporter.
Så alle de her sprogblomster, der kommer fra den her talerstol, skal ses i det perspektiv, synes jeg.
Der er f.eks. nogle bekymrende ting i forhold til dobbeltstøtteregler, som det er vigtigt at vi får afklaret.
Men vi bliver nødt til at notere os, at det her med havvindmøller, som det handler om i øjeblikket, altså ligger i aftaler tilbage fra 2018.
Det kan man hverken kalde hurtigt, smidigt eller noget som helst i den dur.
Så det der med at snakke om hastighed og utålmodighed er sådan lidt patetisk i den sammenhæng.
Selvfølgelig er der tid til at kigge på at få reglerne i orden og sikre, at der er sammenhæng imellem alle tingene, og i øvrigt også at få styr på, at alle udbudsreglerne bliver lavet på en god måde og efter nogle gode kriterier.
Så jeg ser frem til at kigge nærmere på de her detaljer og i udvalgsarbejdet få afklaret netop de her tekniske detaljer i lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg har bare lige lyst til at spørge ordføreren, hvor der var sprogblomster i min ordførertale.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Det husker jeg ikke præcis.
Det var en generel kommentar til, hvad der er sket den sidste halve time.
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Jeg vil først og fremmest takke ordførerne for konstruktive bemærkninger til lovforslaget.
VE-udbygningen skal op i skala og i tempo for at imødekomme fremtidens behov for grøn strøm til vores hjem, virksomheder og biler, til power-to-x, så vi kan lave grønne brændstoffer til fly, skibe osv.
Centralt i det står sikring af smidigere processer for udbud af havvind, og det er netop, hvad det her lovforslag skal bidrage til.
Samtidig foreslår vi med lovforslaget her at implementere en række af bestemmelserne i VE II-direktivet.
Så vil jeg lige sige et par ord om havvind.
I løbet af det seneste år er der med brede flertal her i Folketinget lavet aftaler om mere grøn strøm.
Hele 9 GW havvind skal i udbud inden længe.
Lovforslaget her sigter mod at bidrage til, at den udbudsproces, der foregår forud for møllernes etablering, bliver mere smidig.
Indtil nu har Folketinget gennemført en lovændring i forbindelse med hvert eneste havvindsudbud for at sikre hjemmel til at kunne betale støtte til eller opkræve betaling fra en udbudt havvindmøllepark i overensstemmelse med de aftaler, energiforligskredsen har indgået.
Ud over at kræve mange arbejdstimer, både her i Folketinget og hos myndighederne, indebærer det også en ikke uvæsentlig procesrisiko for, at udbud forsinkes af den lovproces, hvor hjemlen til betaling og støttemodel fastsættes.
Den praksis har været usmidig og dyr i ressourcer og i procesrisiko, og det kan i sidste ende sætte sig i budpriserne.
Det foreslår vi med lovforslaget at gøre op med.
Vi introducerer en bred hjemmel til, at den siddende klima-, energi- og forsyningsminister kan udbetale støtte og opkræve betaling for elektricitet produceret på fremtidige udbud af havvindmølleparker.
Og så til VE II-direktivet.
Den 19. september sidste år modtog Danmark en begrundet udtalelse fra Europa-Kommissionen, og af den fremgik det, at Kommissionen ikke kunne se, at Danmark fyldestgørende havde implementeret visse bestemmelser i VE-direktivet.
Som medlemsland i EU er det vigtigt, at vi implementerer EU-direktiverne korrekt, og derfor blev direktivbestemmelserne vurderet på ny.
Energistyrelsen har vurderet det og fundet, at det er nødvendigt at gennemføre en række justeringer i de danske retsregler.
Med lovforslaget sikres derfor også implementering af de dele af VE II-direktivet i dansk ret, som udestår.
Jeg tror, jeg skipper den næste side om detaljerne i det, for dem kan vi tage i udvalgsbehandlingen.
Så vil jeg bare slutte af med at sige, at lovforslaget altså har de to overordnede formål: for det første at smidiggøre og understøtte den fremtidige udbygning af havvind; og for det andet at sikre, at vi fyldestgørende har implementeret Europa-Kommissionens VE II-direktiv.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om velvillig behandling af lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Nu er det sådan nogle gange, når vi har lovbehandling, at der er flere elementer, der bliver taget med i det, og ministeren nævnte jo her, at hastighed er vigtigt.
Vi har så nogle problemer med åben dør-ordningen, hvor der er 5 projekter, der har fået lov til at køre videre, og så er der 31 projekter, som står på standby.
Og sidst vi hørte nyt fra ministeren, var den 20. marts, da der var 4 projekter, der fik lov til at køre videre.
Og jeg er da sådan lidt nysgerrig efter at få at vide, hvornår vi hører mere nyt omkring de åben dør-projekter, som ligger, og som jo ville kunne sikre, at vi virkelig får nogle flere havvindmøller op, måske endda inden 2025 – og det kunne også være i god tid inden 2030.
Så hvad er årsagen til, at de elementer ikke er taget med i det her lovforslag, når nu vi er i gang med at ændre en VE-lov?
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Processen pågår stadig væk.
Vi vender hver en sten.
Vores ønske er, at der udbygges havvind hurtigt, herunder at der afsøges alle muligheder for, at åben dør-projekterne kan realiseres.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Det sidste, spørgeren kommer ind på, har jeg også bemærket mange gange, altså at når der kommer et beslutningsforslag, så er det sjældent, at en regering – selv om ordførere kan stå her og rose forslaget og intentionerne og hensigten – faktisk siger: Fedt, så stemmer vi det igennem.
Så vil man hellere selv fremsætte det eller selv tage æren, eller hvad det nu er, det handler om.
Jeg ville da ønske, når nu der er så mange positive tilkendegivelser, at vi så – og det inviterer jeg til endnu en gang – f.eks. laver en beretning.
Det ville jeg da rigtig gerne lave sammen med regeringen og alle dem, der har givet positive tilkendegivelser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Så Venstre tager det alvorligt og vil ikke gøre noget.
Altså, det er det, der ligesom står tilbage – at man ligesom afventer, at EU måske foretager sig noget.
Og jeg tror sådan set, at bekymringen ude i befolkningen over det her problem er større, end den er i Venstre.
Nu nævnte ordføreren, at der var en handlingsplan på vej.
For så vil det jo være at gøre noget.
Og jeg kunne ligesom høre på ministerens tale, at man godt kunne tage andre produkter og sige, at så går vi foran der.
Det kunne man godt i den nuværende situation, hvor EU er begyndt at reagere.
Går ordføreren ind for, at vi skal beskytte børn lidt bedre, f.eks. ved at lave forbud mod PFAS i børnetøj?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Jeg har altid værdsat, at Dansk Folkeparti egentlig er ret ærlige, og det er så befriende i forhold til al den sådan politiske greenwashing, man tit er vidne til.
Så det der med ærlighed er faktisk værdifuldt.
Men ordføreren roder lidt rundt i ordene.
Du snakker om saglighed, faglighed og neutralitet i forhold til klimaloven.
Men det, du samtidig også siger, handler om at have politisk hånd i hanke med det, og det handler om, at Klimarådet skal følge klimaloven.
Så det er mere det her med, at ordføreren blander det sammen, altså det politiske opdrag, der netop er enormt politiseret, i forhold til hvad Klimarådet kunne lave, versus den saglige, faglige og neutrale behandling af klimavidenskab, som Klimarådet jo i virkeligheden også er sat i stand til at varetage.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Nu svarer ordføreren igen i forhold til den der fortælling, vi har lagt ud over det.
For problemstillingen, som jeg ser det, og bekymringen, som forslagsstillerne har haft, er jo, at vi siden 2012 har prisreguleret det med lige nøjagtig 0,8 pct. mindre end lønfremskrivningen, og nu roser vi så, at vi regulerer det – godt nok først 2 år efter lønfremskrivningen – men vi skærer stadig i deres ydelser med de 0,8 pct., og når så priserne er steget så meget og vi har et system med efterløb, gør det jo voldsomt ondt.
Så jeg vil spørge en gang til: Er vi kommet dertil, hvor ordføreren og ordførerens parti er klar til at se på, om man måske skal gå ind og kigge på den her skattereform?
Det vil jo også spare noget bureaukrati, hvis ikke vi skal ind at finde ud af, hvis ydelser vi skal skære 0,8 pct. i.
Det er meget nemmere at tage det en til en.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Jeg synes også, at vi skal passe på med at komme til at se meget kortsigtet på situationen.
For virkeligheden er jo, at den regulering af ydelserne, vi foretager, altså efter lønudviklingen, faktisk har været gunstig, set i forhold til hvordan prisudviklingen har været.
Så i virkeligheden er det altså en regulering, der over årene har været ganske glimrende og har tilgodeset, hvad skal man sige, forbrugsmulighederne, i forhold til hvordan prisudviklingen har været.
Det er, ligesom om den del af det helt er forsvundet i den her debat, på grund af at vi er fokuseret på den aktuelle situation, og vi har jo et stort ansvar for, at vi vedtager en mekanisme, der også er holdbar ud i fremtiden, og det er jo lige præcis det, jeg synes at det her ikke er.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak for det.
Når borgerforslag kommer, er det typisk på grund af en frustration, der har rejst sig.
Så fik vi afsporet teksten lidt ved at sige, at det er den her efterregulering.
Det er de 2 år.
Men de skriver faktisk her i borgerforslaget, at det jo også er de 0,8 pct. fra skattereformen, der gør ondt nu.
Det er den frygt, som jeg læser borgerforslaget er et udtryk for.
Så vil regeringen og ordførerens parti måske gå ind og kigge på, om vi har været lige lovlig hårde ved pensionisterne og lige netop skåret deres ydelser så langt ind til benet, at de ikke længere har noget sul på kroppen til, når der sker en krisesituation?
For det er det, jeg ser borgerforslaget som en bekymring for, og det er noget, som vi egentlig nok burde tage til os og så få ændret lidt på.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Men skulle der være nogle gode idéer, og har hr. Karsten Hønge nogle forslag, vi skal kigge nærmere på, så kigger vi da selvfølgelig på dem.
Det tror jeg kun vil være i alles interesse.
Men den model, vi diskuterer her i dag, synes jeg ikke er en egnet model, fordi den netop vil skabe usikkerhed om, hvad det overhovedet er for en ydelse, man vil få til rådighed.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Jeg tror, fru Eva Kjer Hansen misforstod det, da jeg sagde, at det lød, som om hun var overrasket over ordningen.
Jeg er helt med på, at fru Eva Kjer Hansen fuldstændig kender reglerne.
Det var ikke det, det gik på.
Det går mere på, hvad det er for nogle ting, der kunne gøres.
For jeg er også selv tit forbavset og overrasket
over de der, synes jeg, noget til lejligheden opfundne argumenter for, at der skal gå 2 år.
Hvad kan dog være begrundelsen for, at der skal gå 2 år?
Jeg forstod på fru Eva Kjer Hansen, at hun var blevet sendt i enetime med nogle økonomer, der så havde overbevist hende om, at det var den eneste mulighed.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Allerførst skal jeg sige til hr. Karsten Hønge, at jeg ikke er overrasket over det, for jeg har været vidende om, at det er en 2-årig efterregulering, og den har vi jo diskuteret i mange andre sammenhænge gennem tiden.
Spørgsmålet er bare, om vi kan finde en hurtigere regulering.
Det handler jo om, om der efter afslutningen af første år så kan ske noget hurtigere for at samle op på den udvikling, der har været.
Det spørgsmål har jeg rejst.
Vi havde faktisk diskussionen i salen forleden, hvor jeg netop gjorde opmærksom på, at det f.eks. på fritvalgsordningen for madleverance er en udfordring for de private leverandører, der først får en efterregulering med 2 års forsinkelse.
Det betyder, at nogle har måttet lukke og slukke, netop fordi det giver en kæmpe udfordring i forhold til likviditeten.
Så vi kan jo inddrage mange eksempler på, at den her 2-årige forskydning er problematisk.
Spørgsmålet er bare, hvordan vi kan gøre det mere hensigtsmæssigt, og hvordan systemet kan komme til at fungere, uden at vi så ender i en situation som den, vi diskuterer her i dag, nemlig at vi kommer til at bringe rigtig mange pensionister i en meget usikker situation, i forhold til hvordan deres økonomi rent faktisk er, hvis det beregnes ud fra nogle forventede tal og ikke ud fra nogle faktiske tal.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Beskæftigelsesministeren og Socialdemokratiets ordfører afviste jo hårdnakket enhver refleksion over, at man kunne gør det her bedre.
Der synes jeg, at jeg hører en anderledes form for åbenhed hos fru Eva Kjer Hansen, som jo tydeligvis også har været overrasket og forundret over, hvorfor der skal gå så lang tid.
Hvad kunne fru Eva Kjer Hansen se som en mulighed, hvis det her borgerforslag ikke er, som det skal være,
hvilket man jo godt kan argumentere både for og imod?
Men jeg kan i hvert fald høre, at ordføreren her har en hel anden refleksion over det, så hvad kunne Venstre og hvad kunne fru Eva Kjer Hansen se som en mulighed i stedet for at have det her lange efterslæb på 2 år, som der jo er i dag?
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
De problemer, som nogle står i, prøver vi jo så at afhjælpe med netop nogle målrettede tiltag, og det går hurtigt, og det er noget, vi kan gøre med forholdsvis kort varsel, altså at få udbetalt de her målrettede beløb.
Og det er jo for at imødekomme den problemstilling, som hr. Peder Hvelplund er inde på.
Det kan jeg svare ordføreren fra Nye Borgerlige at vi ikke er.
Vi forholder os til det konkrete forslag, som vi behandler i dag, og det synes vi ikke er en hensigtsmæssig ændring.