Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Mange tak.
Det er jo Geodatastyrelsen, som er flyttet fra København til Aalborg, og hvor samtlige medarbejdere har valgt at sige op i den flytning, og det må man sådan set selv om, men det påvirker bare direkte Grønland, og jeg synes, at det er enormt ærgerligt, at vi står i en situation, hvor vi har gået og ventet på de her søkort igennem rigtig mange år efterhånden, og at den her udflytning så gør, at man i virkeligheden bryder den aftale om, at de skulle være færdige i 2018.
Tak for et relevant spørgsmål.
Jeg sidder som repræsentant for Folketinget i komiteen for arktiske parlamentarikere, hvor man jo bl.a. drøfter, hvordan man kan samarbejde om nogle fælles arktiske forhold, og jeg har ikke set noget konkret.
Noget af det, der er blevet drøftet, er bl.a. behovet for, at vi netop laver lokale eller nationale tilpasningsplaner, og der tror jeg at Grønland skal være en af dem der går forrest i forhold til at forholde sig til, at klimaforandringerne er så tydelige for os – altså, at vi også skal være med.
Jeg tror egentlig, at vi er rigtig gode sådan historisk til at tilpasse os, som jeg nævnte i talen, men jeg tror godt, at vi kan være bedre til at se, hvordan det ser ud om 10 eller 20 år f.eks., og hvordan klimaforandringerne vil have påvirket erhvervsmulighederne i Grønland.
Vi var nogle af de første, der opnåede selvstyre og har stor politisk selvstændighed, og derfor synes jeg også, at det forpligter, at man går forrest, og at man netop tager initiativer, når man står så stærkt i forhold til andre arktiske oprindelige folk.
Hvis bare verden var så simpel, og hvis bare man kunne sætte tingene op så simpelt, men sådan er det jo ikke.
Man kan jo egentlig tage en grundlæggende diskussion om de her 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, for det er jo det, det drejer sig om.
Og hvis der ikke sker noget i en sag, hvor man har en aftale, så er der jo intet til hinder for, at man tager fat i naalakkersuisut og gør opmærksom på det.
Jeg synes i høj grad også, at den danske regering har et rigtig stort ansvar for at sikre miljøoprydning på tidligere militærbaser dér, hvor man har indgået aftale med amerikanerne, eller dér, hvor man selv har forårsaget miljøforurening.
Vi har ikke modtaget nogen invitation til at deltage i en dialog om det med Camp Century, så jeg skal ikke kunne sige, hvad der foregår af dialog om det.
Fra IA's side ser vi gerne, at der sker en fuld miljøoprydning.
Jeg synes også, det er vigtigt at huske på, at kigger man tilbage i historien, har der jo faktisk været helt op til 500 forskellige militære aktiviteter fra amerikansk side i Grønland.
Det er kun Thule Air Base, Pituffik, som er aktiv i dag.
Men det tyder også på, at der er behov for netop at lave en kortlægning og sikre, at der sker en fuld miljøoprydning de forskellige steder.
Og så skal vi huske på, at i Grønnedal er der jo ikke sket en endelig afklaring i forhold til miljøoprydningen.
Mange tak til ordføreren.
I forhold til servicekontrakten på Pituffik, Thule Air Base, er det jo en sag, som optager Grønland rigtig meget og optager politikerne i Grønland rigtig meget.
Og naalakkersuisut bestilte jo en millionrapport, som jeg kalder det, som skulle afdække det både administrativt og politisk, altså hvem der havde det politiske og administrative ansvar i den her sag fra Grønlands side.
Ordføreren sad jo som formand for naalakkersuisut på det tidspunkt, og rapporten konstaterede jo også, at politikerne havde sovet i timen og ikke har været nok involveret i de beslutninger, der har været, i forhold til den mistede servicekontrakt.
Så vi står jo med en midlertidig situation lige nu, i forhold til at Greenland Contractors har servicekontrakten.
Men det er jo noget, som har en rigtig stor samfundsøkonomisk betydning.
Med ordførerens erfaring som tidligere formand for naalakkersuisut i den periode, hvor vi mistede servicekontrakten, hvad tænker du så i forhold til at få lavet en god løsning for Grønland?
Hvordan kan vi sikre det?