runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Andersen (LA), 2025-10-31:
Vi ændrer jo ikke på den behandling, som de her borgere modtager.
Altså, den er præcis, som den var før.
Men når de er frihedsberøvede et sted, hvor de får deres behandling, så kan de ikke samtidig modtage deres offentlige ydelser.
Når de ikke længere er frihedsberøvede og derved er ude og er helt almindelige borgere, som så er i gang med fortsat at være i noget efterfølgende behandling, så vil de jo været sidestillet med andre personer, som modtager offentlige ydelser; det er jo kun, når de er i den her situation, hvor de er frihedsberøvede og underlagt en dom, hvor de skal være et bestemt sted, at de ikke vil kunne modtage dobbeltforsørgelse.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Jeg takker for, at ordføreren svarer på et spørgsmål, jeg også kunne have stillet, men som jeg ikke stillede.
Jeg spurgte om, hvordan ordføreren og ordførerens parti ser på, at det, man gør her økonomisk, gør det rigtig, rigtig svært simpelt hen at behandle de her mennesker og forebygge fremtidig kriminalitet og også forebygge fremtidig tung psykisk sygdom.
Normalt går Liberal Alliance rigtig meget op i økonomi, og jeg kunne godt tænke mig, at man svarede på det med økonomien i det større regnskab og ikke bare svarer, at nogen skal sidestilles.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Jeg er da glad for, at det – sådan oplevede jeg det i hvert fald – som Dansk Psykolog Forening kommer med, gav anledning til nogle refleksioner, uden at det dog øjensynligt ændrede på ordførerens indstilling.
Bedre Psykiatri skriver i deres høringssvar: »Et centralt element i både sundhedsreformen og 10-årsplanen for psykiatrien er ønsket om at sidestille psykisk sygdom med fysisk sygdom.
Dette lovforslag går i modsat retning.«
Hvad er så svaret til Bedre Psykiatri?
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Jeg smider ikke er nogen under bussen, heller ikke mine partikammerater.
Jeg synes, det er en fuldstændig berettiget diskussion, vi har om det her.
Jeg siger: Det er jo rigtigt, at det princip, at vi behandler dømte, som også har en psykisk lidelse, anderledes end dømte, der ikke har, rokker vi jo overhovedet ikke ved med den her lovgivning.
Det vil fortsat være sådan, at når man bliver dømt til noget i behandlingspsykiatrien, er det jo noget andet end at komme i fængsel.
Det, vi diskuterer her, er, hvilken ydelse man får, mens man er indlagt og behandlingsdømt.
Der er det jo rigtigt, at når vi siger, at man ikke skal have en fuld førtidspension, hvis man ikke har de samme udgifter, som man har, hvis man er ude i samfundet og ikke er dømt for noget kriminelt.
Men det er klart, at der er en helt berettiget bekymring også i nogle af de høringssvar og hos nogle af de eksperter, som hr. Karsten Hønge henviser til, om, hvordan man skal sikre, at det ikke bliver sværere at komme tilbage til livet, f.eks. ved at holde fast i en lejlighed.
Hvordan skal man sikre, at de har nogle midler at gøre med?
Hvordan skal man sikre, at den familie, der er efterladt, også har mulighed for at leve godt ved siden af.
De ting er der også taget højde for, men det er da en vigtig diskussion at have.
Men ordføreren har også nu skrevet i et opslag og i øvrigt sagt i dagspressen, at det her er en sidestilling af psykisk syge og kriminelle.
Altså, man bliver jo kriminel, hvis man begår noget kriminelt, uanset i øvrigt om man er psykisk syg eller ej.
Det har intet – intet – med det at gøre, og jeg synes faktisk, det er en lille smule ærgerligt for debatten, at ordføreren insisterer på at sige, at nu bliver det er at være psykisk syg sidestillet med at være kriminel.
Hvad er det for noget vrøvl?
Begår man noget kriminelt, bliver man dømt for noget kriminelt, så er man kriminel, og det er, uanset om man er psykisk syg, eller om man ikke er.
Den behandling, man så skal have, når man er psykisk syg, er selvfølgelig en anden end den, man skal have, hvis man ikke er psykisk syg.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Det, jeg hører svaret er, er, at Anders Kühnau, der har arbejdet hele sit voksne liv i regionerne og haft et tæt samarbejde med psykiatriske afdelinger osv., åbenbart bare har misforstået, hvad det her lovforslag går ud på.
Det er jo fair nok.
Det var det ene citat, jeg tog ud.
I stedet for, at jeg gennemgår alle bekymringer og advarsler fra dem, der har indsigt i området, vil jeg stadig gerne have ordføreren til at forholde sig til, hvordan han synes at dette lovforslag, der reelt stiller psykisk syge dårligere end kriminelle, flugter med den hensigtserklæring, der er, om, at fysisk og psykisk sygdom skal sidestilles.
I den forbindelse skal jeg lige høre, om man kunne forestille sig, at det også skal gælde langtidsindlagte kræftpatienter, at de får frataget deres forsørgelsespligt.
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Det, det er vigtigt at holde fast i, er, at vi jo ikke ændrer på den behandling, man får.
Det er rigtigt, at man som udgangspunkt behandler mennesker med psykisk sygdom, som har begået kriminalitet, anderledes end mennesker uden psykisk sygdom, som har begået kriminalitet.
Det handler jo om, at det er noget andet, der skal til.
Hele den behandling, der ligger rundtom, og som jo bl.a. håndteres af regionerne, ændres der ikke på.
Det her handler om det forsørgelsesgrundlag, man har, mens man er, om man så må sige, behandlingsdømt.
Det er rigtigt, at der vil være nogle udgifter.
Der er nogle ting ud over medicin og kost og logi og lommepenge og sådan noget.
Der kan også være nogle andre udgifter, eksempelvis til familien i øvrigts underhold, eller til at bevare en lejlighed eller andet.
Det var det, jeg nævnte at man selvfølgelig skal have mulighed for at støtte, men man skal ikke have mulighed for som dømt i retspsykiatrien at spare meget store summer op.
Det er det, vi gør op med med det her.
Vi ændrer sådan set ikke på den behandling, man skal modtage som borger eller dømt i retspsykiatrien.
Tak for det, formand.
Det gælder ikke, hvis man bliver dømt til at afsone sin dom i et fængsel.
Det, vi gør her, er i virkeligheden at sige: Er man dømt for kriminalitet, kan der være forskel på, hvordan det håndteres, alt efter om man er psykisk syg, eller om man ikke er.
Men det her handler om det, man forsørges med.
Altså, hvis man har totalt kost og logi, skal man ikke have én ydelse, hvis man har brug for én dom, og en anden ydelse, hvis man har brug for en anden dom.
Det er det, der er baggrunden for det lovforslag, som vi behandler i dag.
Det er vigtigt at sige, at når vi siger, at man selvfølgelig ikke skal kunne sidde dømt for meget alvorlig kriminalitet og spare massive summer op af skatteborgernes penge, samtidig med at man har betalt kost og logi, så handler det selvfølgelig om retsfølelsen.
Det handler selvfølgelig om, hvordan vi bruger vores fælles skattekroner.
Men selvfølgelig er man også opmærksom på, at der kan være grunde til, at man har udgifter, som man skal kunne betale.
Det kunne være, hvis man var indlagt i kortere tid og havde brug for at beholde sin lejlighed, så man ikke kommer ud til hjemløshed, så man skal have mulighed for at få huslejen betalt i en periode.
Så skal den familie betragtes, som om man ikke har den forsørger, som er blevet idømt behandlingsdommen, og dermed ville den anden forsørger så få ydelser som enlig.
Derfor er der jo en masse muligheder for, også med det her lovforslag, at sikre familien omkring den dømte.
Men også den dømtes mulighed for, eksempelvis hvis man er kortvarigt indlagt, at komme tilbage i en bolig, er der taget højde for.
Men grundlæggende set skal vi have gjort op med det, at man som dømt i retspsykiatrien kan hæve en førtidspension i en situation, hvor man faktisk ikke har de udgifter til livets almindelige ophold, som er grunden til, at man har fået ydelsen i første omgang.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-10-31:
Først og fremmest kan man jo sige, at hvis ikke vi tager nogle af de helt store udfordringer alvorligt, og det er både klimaudfordringen, som jo er den største, for den er strukturel – den står ikke og falder med, hvem der for nærværende sidder i Det Ovale Kontor, eller hvem der har indtaget Kreml – men så også den sikkerhedspolitiske situation, altså at hvis ikke vi tager de to situationer alvorligt, så forringer vi jo mulighederne for, at folk i Arktis kan have et bæredygtigt liv.
Så på den måde hænger alting jo sammen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
Det tror jeg sådan set ikke jeg er uenig med udenrigsministeren i.
Jeg synes, at udenrigsministerens refleksion over, hvordan den realpolitiske virkelighed ser ud, og hvordan man skal forholde sig til den, er klog.
Jeg fandt i hvert fald ikke anledning til at være uenig.
Så jeg vil egentlig bare stille et spørgsmål her til sidst om noget af det, som flere også har sagt, altså om oprindelige folks livsvilkår.
Og igen gælder det, at en redegørelse ikke kan rumme alt, men kan udenrigsministeren ikke prøve at sige lidt om de ting, der ligger?
Nu taler jeg ikke om den forsvarsmæssige del, men alt det andet, som der jo er rigtig mange elementer i.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-10-31:
Jeg hørte det måske anderledes, eller også valgte jeg bare at høre det anderledes.
Altså, for jeg hørte det som nogle betragtninger, i forbindelse med at man har den diskussion, og det er jo en legitim diskussion.
Regeringens position er jo, at det er det færøske folk og det grønlandske folk, der sådan set afgør deres egen skæbne og tilknytning til kongerigets.
Og jeg vil da gerne sige uden at gå for dybt ned i det her, at nogle af de grunde da er dem, hr. Alex Ahrendtsen også antyder, altså at det da efter vores mening klart er sådan, at alle dele i rigsfællesskabet står stærkere ved at holde sammen.
Man kan godt have det synspunkt og så samtidig have en fuld respekt for, at der i alle dele af rigsfællesskabet er den her diskussion.
Men det er da legitimt, at man har en holdning til det, og jeg deler det grundsynspunkt, at i den verden, vi befinder os i nu, er det en styrke for både Danmark, Grønland og Færøerne at fastholde og udbygge, og til det hører selvfølgelig også at modernisere, rigsfællesskabet frem for at opløse det.
Det må jeg sige.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Tak for det, og tak for talen.
Det er svært at beslutte sig for, hvilke spørgsmål man skal stille, når høringssvarene så enigt udtrykker stor bekymring: fagfolk, psykiatere, psykologer, brugerne af psykiatrien, regionerne osv., så jeg vidste ikke, hvor jeg skulle starte.
Derfor vil jeg holde mig til et enkelt af svarene.
Det stammer fra Anders Kühnau.
Jeg tror stadig væk han er medlem af Socialdemokratiet og formand for et regionsråd.
Han nævner ting, så som at det ikke er befordrende for ambitionerne i 10-årsplanen; at behandlingsdømte får en tilskyndelse til at undgå indlæggelse, og at det vil stille målgruppen for lovforslaget ringere end indsatte i fængslerne; at det vil være en øget belastning for de pårørende; at det vil underminere den kriminalitetsforebyggende indsats.
Det var bare nogle af citaterne.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren vil sige til Anders Kühnau.
Hvad er det, han har misforstået i det her forslag?
Kim Valentin (V), 2025-10-31:
Det synes jeg at jeg svarede pænt på.
Jeg sagde nemlig, at det er jeg ikke enig i.
Altså, jeg synes, vi ensretter reglerne.
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Det her handler ikke om psykisk versus fysisk sygdom.
Det her handler om dømte, altså kriminelle.
Man bliver dømt, fordi man har gjort noget kriminelt.
Sådan skal det være.
Men den dom, man får, er jo en anden end fængsel, som ville være tilfældet, hvis man ikke var psykisk syg
Det er, fordi vi ved, det kræver noget andet.
Men det er jo det, vi prøver at sidestille: Er man dømt, er man kriminel, men psykisk sygdom betyder så, at man skal behandles anderledes, men man behøver ikke nødvendigvis at få en højere forsørgelse.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Jeg må indrømme, at jeg mener, at ordføreren simpelt hen vender logikken om og taler om kriminalitet før psykisk sygdom.
Vi har et samfund, hvor vi er enige om, at svært psykisk syge ikke kan holdes retsansvarlige, og hvor de heller ikke kan strafforfølges.
Derfor står vi i en anden situation, når vi taler om det her.
Samtidig er der jo kommet enormt mange høringssvar på det her område.
Så hvad mener ordføreren egentlig, at en sådan høringsproces er til for, når det gennemgående er bekymringer og advarsler fra fagpersoner, fra regioner, fra menneskerettighedsorganisationer, fra Etisk Råd osv.?
Det her lovforslag møder en enorm kritik.
Hvad skal vi så have en høringsfase til, hvis man som regering ikke lytter til det?
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, at ordføreren svarer på mit spørgsmål om det her.
Det her handler først og fremmest om sygdom, og som fru Karin Liltorp har beskrevet, er det også ofte syge, som ikke har fået den fornødne hjælp på forhånd, og når de ikke får den hjælp, fører det til nogle handlinger, som gør, at de kommer ind i retssystemet.
Mener Venstre og ordføreren vitterlig, at vi skal stille syge mennesker dårligere end folk, der ved deres fulde fem har begået kriminalitet og derfor afsoner domme i fængsler?
Kim Valentin (V), 2025-10-31:
Det er jeg så heller ikke enig i, men det er ikke det samme, som at jeg ikke har lyttet til høringssvarene.
Altså, jeg er ikke enig i det, der står i høringssvarene.
Man skal ikke have mulighed for at opbygge en formue, mens man er behandlingsdømt.
De har begået kriminalitet.
De er så ikke i stand til at afsone en fængselsdom, fordi de er syge, og det skal de selvfølgelig have ret til at blive behandlet før.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger i sit svar til fru Karin Liltorp, at det først og fremmest handler om kriminalitet.
Der, hvor jeg tror vi går fejl af hinanden, er, at vi i Alternativet fastholder det, som der står i loven.
Det handler først og fremmest om sygdom.
Den står forrest, og derfor er man ikke i en situation, hvor man kan retsforfølges.
Så dommen er en behandlingsdom.
Det er ikke en kriminaldom.
Det, der ligger i lovforslaget, er, at man faktisk de facto stiller de folk, som er i behandlingsdom, dårligere – økonomisk dårligere – end dem, der afsoner en reel dom for noget kriminelt hos kriminalforsorgen.
Det står i høringssvarene.
Det er meget klart beskrevet, at man stiller dem økonomisk dårligere med det her lovforslag.
Hvordan kan man forsvare at stille psykisk syge så meget dårligere, end man stiller folk, som ved deres fulde fem har begået kriminalitet?
Kim Valentin (V), 2025-10-31:
Jeg synes bare, at fru Karin Liltorp gentager spørgsmålet en gang til, og jeg kan jo svare det samme en gang til.
Altså, vi fratager ikke folk en behandling her.
Vi fratager ikke folk noget – andet end det, at de ikke kan opbygge en formue, mens de er behandlingsdømte.
Det er jo svært kriminelle behandlingsdømte , der anbringes på den her vis i retspsykiatrien.
Så derfor er der jo sådan set ikke et misforhold mellem det, vi vil, og det, som alle dem, der har svaret på høringerne, vil.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
For man bliver ved med at komme tilbage til, at der er tale om svær kriminalitet.
Ja, men begået i en psykose eller lignende.
Jeg synes, det er smukt, at ordføreren tror, at man kan opbygge en formue på laveste kontanthjælp.
Den virkelighed kender jeg ikke derude.
Kim Valentin (V), 2025-10-31:
Jeg synes sådan set, at jeg svarede på alle de spørgsmål, der er her, i min tale, men jeg vil godt tydeliggøre det.
Altså, det handler jo for det første om alvorlig kriminalitet, og så handler det for det andet om, at vi jo ikke fratager folk en behandling.
Men til gengæld mener vi ikke, at det at opbygge en formue, mens man er indlagt, er en del af behandlingen.
Altså, det er det jo ikke.
Vi siger sådan set også, at de skal have lov til at have 1.725 kr. hver måned til fornødenheder.
Der er faktisk også mulighed for, hvis der er ekstra omstændigheder – så har man taget højde for det i lovforslaget – at hjælpe på andre måder.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Tak til ordføreren for talen.
I mine få år i politik har jeg aldrig oplevet så mange høringssvar, der siger akkurat det samme, nemlig at den er diskriminerende, at det er et kæmpe tilbageskridt, og at det vil have alvorlige konsekvenser.
Jeg kunne også se, at den socialdemokratiske ordfører ikke helt havde forstået det.
Når man er dømt til behandling, er det, fordi eksperter har vurderet, at man ikke kan holdes ansvarlig for sine handlinger på grund af psykisk sygdom.
50 pct. af dem, der sidder i retspsykiatrien, lider af skizofreni, og 74 pct. af dem har ikke fået den tilstrækkelige hjælp inden.
Der har systemet allerede svigtet dem.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens forhold til psykisk sygdom.
Opfatter ordføreren psykisk sygdom som noget reelt, eller er det sådan en slags karakterbrist, man bare kan straffe sig ud af?
Kim Valentin (V), 2025-10-31:
Tak til formanden, og tak for ordet.
Der er historier, som får danskerne til at løfte blikket fra det, de ellers er i gang med, og til at mærke, at der er noget, som ikke sådan helt stemmer overens med den der grundlæggende følelse af ret og rimelighed, som vores samfund bygger på.
På retspsykiatriområdet gælder det, når vi hører om personer, der idømmes en behandling i retspsykiatrien, og som samtidig modtager førtidspensioner, kontanthjælp eller andre former for overførsler.
Vi taler om mennesker, der ofte har ødelagt andres liv, og mennesker, der er dømt for forhold, som ellers ville have givet lange fængselsdomme.
Mens de er indlagt, får de både behandling og et sted at bo.
Det er godt.
Alligevel vil de hvert år kunne sætte store beløb til side fra ydelser.
Det er ydelser, som i udgangspunktet var tiltænkt mennesker, der ikke kunne klare sig selv i hverdagen.
Det hænger jo ikke sammen.
For når danskere, der hver dag passer deres arbejde, og som bidrager til fællesskabet, ser den praksis, bliver de naturligt nok uforstående og ofte må de ryste på hovedet i forargelse, og det deler jeg og Venstre opfattelsen af.
Lad mig gøre det klart, at ja, syge mennesker skal selvfølgelig have en behandling.
De skal have hjælp.
Det er sådan et samfund, vi har.
Det ændrer vi ikke ved.
Men der skal være en rimelighed og en ordentlighed, som vi skal ramme lidt bedre her – meget bedre her.
Med lovforslaget vil vi derfor ændre reglerne, så forsørgelsen i retspsykiatrien ensrettes i forhold til de vilkår, der gælder for indsatte og varetægtsfængslede i kriminalforsorgen, og lad mig understrege, at det betyder, at personer, der er dømt for alvorlig kriminalitet, altså alvorlig kriminalitet, og som typisk kan være indlagt i årevis, fremover i stedet vil modtage et mindre skattefrit beløb til personlige nødvendigheder.
Det er et beløb, som svarer til det, patienter uden anden indkomst kan få under længerevarende ophold på et sygehus.
Det er nærmere bestemt 1.725 kr. pr. måned i 2025-sats.
Venstre bakker op om lovforslaget, og jeg ser frem til det videre arbejde med lovforslaget.
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Det er også vigtigt at sende et politisk signal, og det er også vigtigt at sige, at vi ikke ønsker, at der skal være den store forskel, som der er lige nu mellem dem, der bliver dømt til afsoning i eksempelvis fængsler, og dem, der bliver dømt til afsoning i retspsykiatrien.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Så jeg er simpelt hen nødt til at høre ordføreren, om det er vigtigere at sende et politisk signal end at lytte til samtlige de relevante stemmer i det her, for det er det, jeg ser der sker.
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Der er jo meget stor forskel på, om man ikke lytter til det, eller om man ikke er enig.
Nu nævner fru Sascha Faxe en række kritikpunkter, og det er rigtigt, men de kritikpunkter er jo også forskellige.
Derfor er svarene jo også forskellige til de forskellige kritikpunkter.
Vi er uenige med nogle af dem, der har sagt, at det her er diskrimination.
Vi er uenige i den juridiske vurdering.
Jeg har sådan set meget respekt for, at nogle siger: Hov, pas lige på, at det ikke bliver sådan, at den økonomiske situation gør, at det er umuligt at vende tilbage til et liv efter behandlingsdommen.
Det har vi jo netop forholdt os til ved også at sige, hvordan det er, vi mener, at det her lovforslag gør det muligt.
Så der er jo forskel på at lytte til de høringssvar, der kommer ind, respondere på dem, diskutere dem, og om man er enig i, at tingene skal laves om, eller om man vil påpege, hvorfor man faktisk synes, at man har taget højde for det.
For ja, man skal også have mulighed for eksempelvis at kunne bevare sin bolig, hvis det er kortere tid eller andre ting, og det har jeg snart sagt mange gange, men det er jo selvfølgelig centralt at diskutere, også hvordan man finansierer sit liv i øvrigt.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Hr. Jens Joel smed jo effektivt sin partikammerat Anders Kühnau under bussen, og nu er jeg spændt på, hvad der sker med Dansk Psykolog Forening.
De skriver i høringssvaret: »Dansk Psykolog Forening ønsker at understrege, at retspsykiatriske patienter jf. straffelovens § 68 er fritaget for straf, hvorfor de bør ligestilles med øvrige psykiatriske patienter.
Fjernelse af indtægtskilder kan potentielt hæmme den prosociale planlægning, der er et behandlingsmål mod reintegration af retspsykiatriske patienter.«
Hvad er så svaret til Dansk Psykolog Forening?
Har de også misforstået det hele?
Pelle Dragsted (EL), 2025-11-04:
Elbiler er allerede afgiftsfritaget i forhold til el, og det samme gælder opvarmning, så de ting vil ikke blive omfattet af Enhedslistens ændringsforslag.
Det vil være forbrug ud over det.
Så de er allerede undtaget fra den del af forbruget, i forhold til elafgiften.
Det er helt rigtigt, at vi synes, at de steder, hvor man ikke kan få fjernvarme, eller hvor det ikke giver økonomisk mening, er varmepumper absolut den bedste løsning, når vi engang har fuld grøn energi.
Det har vi ikke helt endnu.
Jeg ved, at der er lidt divergens i forhold til ordføreren, med hensyn til hvordan man vi det, men det er en helt anden diskussion, som vi gemmer til en anden gang.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-04:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg skal nok lade være med at holde ordføreren op på de konkrete tal, beløb og sådan noget.
Det synes jeg egentlig er fair nok at man ikke behøver, og nu er samtalen også drejet en lille smule over på et ændringsforslag fra Enhedslisten.
Så lad os se det, inden vi holder hinanden op på tallene.
Men der er noget i de bevægelige dele i det ændringsforslag, jeg synes det er interessant at trykke lidt på.
For hvis det kun er forbruget af strøm, der skal have et knæk, så begynder man jo at sidestille det med elbiler, varmepumper og alle mulige omstillinger, vi faktisk ønsker borgerne skal foretage i forbindelse med den grønne omstilling, når det kommer over et vist forbrugsniveau, hvad det så end er.
Jeg kunne sagtens forestille mig situationer, hvor folk kunne have en opvarmet pool og bruge mindre strøm end i en bolig, hvor de har varmepumper og to elbiler og i virkeligheden gør alt det rigtige – selv i Enhedslistens optik, ville jeg antage.
Derfor er det jo ikke kun mængden af strøm – og hermed spørgsmålet – men det må også være typen af forbrug, det handler om.
Og hvordan forestiller ordføreren sig så det skal måles?
Pelle Dragsted (EL), 2025-11-04:
Nej, det vil ikke være omfattet, for opvarmning med el er i forvejen fritaget for elafgiften.
Så det er ikke de huse, vi taler om; det er altså andet meget højt forbrug.
Og det samme gælder i øvrigt elbiler, som jo også er undtaget, så det er heller ikke, fordi man har to elbiler i stikkontakten.
Det vil altså være andre typer af forbrug som f.eks. en opvarmet pool eller andre meget voldsomme, hvad kan man sige, luksuriøse elforbrug, hvor vi synes, det var rimeligt, at man stadig væk betalte en afgift.
Men det kommer man til at kunne tage stilling til, når man har set vores ændringsforslag.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-04:
Anerkender ordføreren så også, at mange af de husstande, som har det højeste elforbrug, er dem, der er opvarmet med el?
Det er jo netop deres hovedopvarmningskilde, og de bruger det ikke kun som strøm, og derfor vil de jo have et væsentlig højere forbrug af el.
Og derfor bliver de ramt meget hårdt, hvis man lægger sådan en grænse ind på den måde – i hvert fald ud fra den måde, som ordføreren beskrev det på før.
Nu har jeg jo ikke set forslaget, men det var i hvert fald det, man beskrev.