runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
Men så synes jeg også, at vi er ude i detaljen.
Vi er virkelig ude i at detailstyre, frem for at man har en stille og rolig og ordentlig dialog decentralt.
Skulle der være en, der hellere vil have en danskvand frem for en cocio, så fandt man nok ud af det, ligesom man nok også decentralt finder ud af, om der er nogen, der ønsker en plantepølse frem for en helt almindelig, dansk rød pølse.
Man fandt nok ud af det.
Jeg synes, det er for meget af det gode, hvis vi skal lave lovgivning, når vi skal helt ned i de detaljer.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Nu er det ikke mig, der har fremhævet de detaljer, men ordføreren spørger om, hvordan man skal reagere dér, og der er mit svar, at der skal være noget for alle.
Men det her handler jo om en kulturændring, altså at det bliver en selvfølge, at når man er i et offentligt køkken, eller når det er et rejsegilde, som afholdes af en offentlig enhed, skal der være noget at spise for alle, og så kan man vælge, om man vil spise en plantebaseret pølse eller en kødbaseret pølse.
Pause Pause (Pause), 2020-12-09:
Mødet er udsat.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Tak for det.
Er det ministerens holdning, at NOST har udført massenedgravningen af mink forsvarligt og tilfredsstillende?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Den Nationale Operative Stab, i daglig tale NOST,
aktiveres, når Danmark rammes eller påvirkes af større kriser eller hændelser.
NOST har til opgave at koordinere på tværs af sektorer, herunder at skabe og opretholde et overblik over krisesituationen.
NOST ledes af Rigspolitiet og består herudover af en række andre myndigheder, der er faste medlemmer af NOST.
Andre myndigheder kan anmeldes til NOST efter behov, hvilket har været tilfældet under coronakrisen.
Beredskabet i Danmark bygger på fem grundprincipper, der bl.a. handler om lighed, nærhed og samarbejde.
Der gælder også et princip om såkaldt sektoransvar.
Sektoransvar betyder, at den myndighed, der har ansvaret for en opgave til daglig, også har ansvaret for opgaven, når en større ulykke eller katastrofe sker.
Det betyder med andre ord, at ansvarsfordelingen mellem de involverede myndigheder ikke ændrer sig i en krisesituation.
Den enkelte myndighed har ansvaret for indsatsen inden for myndighedens eget ansvarsområde.
Så vidt jeg er oplyst, blev operationen vedrørende bortskaffelse af mink drøftet og koordineret i NOST.
Ud over Rigspolitiet og Fødevarestyrelsen deltog bl.a. Forsvarskommandoen og Miljøstyrelsen i planlægningen.
Der var tale om en særdeles omfattende og for alle myndigheder uvant opgave, som skulle håndteres på meget kort tid.
Hvis spørgeren ønsker nærmere oplysninger om de konkrete forhold eller nærmere vurderinger af indsatsen i forhold til hver enkelt af de involverede myndigheder, må jeg bede spørgeren om at stille et skriftligt spørgsmål, som jeg eller en anden relevant minister kan besvare skriftligt, da det vil kræve indhentelse af oplysninger fra de underliggende myndigheder.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Jeg synes, at det borgerlige frihedsideal er i skred.
Man har i mange år kæmpet for menneskets personlige og individuelle rettigheder og retten til at værne om og vælge sit eget liv.
Her siger vi så, at det er det, vi varetager ved at give mennesker mulighed for at tilvælge et kødfrit alternativ.
Men så er der åbenbart nogle interesser rundtomkring, der gør, at den der personlige frihed er ophævet til fordel for nogle økonomiske interesser – landbrugets interesser, eller hvad ved jeg.
Det er der, jeg siger, at det liberale frihedsbegreb er i skred i de her år
Jeg forstår ikke, hvordan det der med at indføre lovgivning pludselig er blevet noget forfærdelig dårligt noget i sig selv.
Altså, det er jo det, vi gør her.
Vi er jo et Folketing, som forsøger at forbedre verden igennem lovgivning.
Og det gør ordførerens eget parti da også på klimaloven.
I lov efter lov efter lov laver man detaljeret lovgivning.
Hvad er det så, der pludselig er så forfærdeligt ved at lovgive på det her område?
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
Tak for det.
Det er ikke en praksis, jeg har været vant til.
Det skal jeg beklage, og det skal jeg huske fremadrettet, altså at vi skal trykke ind anden gang, hvis vi ønsker ordet igen.
Nu nævner ordføreren klimaloven; den er vedtaget herinde i Folketinget.
Ordføreren nævner det præcise lovforslag, der er fremsat af fru Susanne Zimmer; det behandler vi her.
Men nu var det jo ordføreren selv, der sagde, at der er brug for mere lovgivning på det her område, og så spørger jeg bare stille og roligt: Vil ordføreren ikke løfte sløret for – jeg er nysgerrig; jeg har to ører og en mund, og derfor vil jeg gerne lytte – hvad det er for noget ekstra lovgivning, som ordføreren mener der skal til?
Det er det, jeg spørger ordføreren om.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Jeg ved ikke, om ordføreren har fået det indtryk, at først skal vi vedtage det her, og så skal vi lave ekstra lovgivning.
I første omgang vil jeg gerne have det her forslag vedtaget, fordi jeg synes, at det er reelt, at vi får et valg, i forhold til om vi vil spise plantebaseret i de offentlige køkkener, især for dem, som har levet et langt liv som veganere eller vegetarer, og for hvem det faktisk ikke er let at skulle fordøje kød for første gang i mange år, når de i forvejen måske befinder sig i en presset situation.
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg synes, at det, hr. Anders Kronborg kommer ind på, nemlig at man skulle slukke håbet ved at foreslå det her, og at man ligesom glemmer græsrodsarbejdet og sådan noget, er lidt mærkeligt, for det her forslag er jo netop et produkt af græsrodsarbejdet.
Det er jo netop et produkt af, at Dansk Vegetarisk Forening har kæmpet benhårdt for det her i rigtig lang tid.
Derfor synes jeg på ingen måde, at man glemmer græsrodsarbejdet ved at arbejde for det her.
Derudover vil jeg bare sige tak til Alternativet, for selv om det her er et forslag, der kommer fra Dansk Vegetarisk Forening, så ved jeg jo godt, at det er et beslutningsforslag, der er udarbejdet i Alternativet.
Så jeg vil bare sige tak til ordføreren og ordførerens parti for det arbejde.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-09:
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, det er vigtigt, at borgerne også har mulighed for at vælge en plantebaseret kost i de offentlige institutioner, men samtidig gik ordføreren så ind for det forslag om at indføre kødfrie dage, hvorved man fratager kødspiserne deres mulighed for at tilvælge kød.
Hvordan hænger det sammen?
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Det hænger sammen med, at vi har en klimakrise, der er virkelig, virkelig slem, og som andre partier end Nye Borgerlige må tage sig af at løse, selv om det sikkert også er Nye Borgerliges børn, der får glæde af det.
Med hensyn til det frie valg her om at kunne tilvælge plantebaseret mad er det for Alternativet en frihedsdagsorden.
Nye Borgerlige har lige stået og underkendt den ved at sige, at det er op til de kommunale myndigheder at bestemme, om borgerne skal have den personlige frihed.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-09:
Det er ikke, fordi vi vil forbyde nogen at indføre et plantebaseret måltid.
Det er udelukkende, fordi vi mener, det er en beslutning, der skal træffes lokalt.
Derfor er der ingen modstrid imellem de ting, jeg siger.
Men jeg synes, det er besynderligt, at man samtidig vil fratage kødspiserne deres mulighed for at tilvælge det, de gerne vil have.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Velbekomme, og tak til hr. Carl Valentin for for SF's vedkommende at have taget en stærk politik med ind i Folketinget om en plantebaseret kost.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Det vil ministeren så ikke svare på.
I sidste uge havde vi ministerens kollegaer i samråd, både miljøministeren og fødevareministeren.
De sagde på det samråd, at miljøministeren ikke havde givet ordre til den her massenedgravning, og fødevareministeren sagde, at det heller ikke var dem, men henviste så til NOST.
Det var simpelt hen dem, der stod for den her massenedgravning.
Og hvor kom ordren fra?
Det må justitsministeren da kunne forklare.
I dag kan vi læse i Jyllands-Posten, at myndighederne sagde, at politiet ringede om minkgrave, men at det ikke skete, altså borgmestrene fik ikke besked.
Derfor vil jeg gerne have svar på de spørgsmål, jeg stiller her i spørgetiden.
Vi kunne ikke få svar på samrådet, hvor vi havde ministerens kollegaer inde.
Hvem gav ordren til massenedgravningen, og er det ministerens holdning, at NOST har udført massenedgravningen af mink forsvarligt og tilfredsstillende?
Er det noget, ministeren vil svare på her i dag?
For det er da problematisk, at borgmestrene i kommunerne ikke bliver informeret, og når man så sidder i et samråd i sidste uge, siger ministerens kollegaer, at det ikke er dem, der har givet ordren til den her massenedgravning.
Derfor vil jeg gerne have justitsministerens svar på, om det er ministerens holdning, at NOST har udført massenedgravningen af mink forsvarligt og tilfredsstillende, og hvem der gav NOST ordren til den her massenedgravning.
Det er vel ikke noget, NOST selv har besluttet, altså at nu vil man lave de her massegrave?
Ordren må jo komme et sted fra, og det må justitsministeren svare på i dag.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Jamen rammen for sådan et spørgsmål som det, vi diskuterer nu, altså et § 20-spørgsmål, er jo, at jeg skal svare på baggrund af den viden, som er umiddelbart tilgængelig for mig.
De spørgsmål, som spørgeren stiller, kræver tydeligvis indhentelse af informationer fra en bred kreds af myndigheder.
Det, som er situationen, da vi når frem til den 3. november – sagen bliver behandlet i koordinationsudvalget – er, at det selvfølgelig burde have været oplyst, at her er der altså en hjemmelproblemstilling, som vi bliver nødt til at forholde os til.
Det, jeg bare siger, er: Man kan ikke sige, at de ministre, der deltog på covid-19-udvalgets møde den 1. oktober, var advaret om, at der var manglende lovhjemmel til at aflive alle mink i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Er det sådan almindeligt anerkendt blandt ministre, at når man får at vide, at noget skal afklares, så er det ikke en opfordring til at få det afklaret – så kan man bare læne sig tilbage og sige: Jamen det ved vi jo ikke noget om?
For så tror jeg altså, at ministeren er en lille smule på gyngende grund i forhold til den almindelige forståelse og også den almindelige retlige opfattelse af, hvad der er et ministeransvar.
Hvis man af embedsapparatet eller andre sagkyndige får at vide, at vi altså skal have afklaret, om det her er der, før vi gør det, og man så ikke foretager sig noget, så har man da forsømt sit embede – med sikkerhed politisk, men med overvejende sandsynlighed jo også juridisk.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Jamen der, hvor problemet materialiserer sig i den her sag, er jo den 3. november, hvor der bliver truffet beslutning.
Altså, der bliver jo ikke truffet beslutning om aflivning af alle mink i Danmark den 1. oktober.
Da drejede beslutningen sig om noget helt andet, nemlig mink i de smittede områder, mink på smittede farme og så de omkransende områder – det, der utvivlsomt er hjemmel til og har været hjemmel til hele tiden.
Og så bliver det påpeget, at hvis man skal gå uden for det her område, skal vi have foretaget en afklaring.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om ministeransvarlighedslovens § 5 i relation til ministre, der bevidst holder sig i uvidenhed om lovmedholdeligheden i en konkret sag, samtidig med at han eller hans ministerkollegaer gennemfører ordrer i henhold hertil?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Det er jo i virkeligheden samme problemstilling, vi kredser om igen, og det er et interessant juridisk spørgsmål, og i virkeligheden ville jeg ønske, at spørgsmålene var stillet på en måde, så vi kunne komme ind i den egentlige juridiske diskussion af det og koble det fra det, der er vores uenighed, nemlig spørgsmålet om, hvad for en forpligtelse der udsprang af mødet i covid-19-udvalget, som vi også snakkede om i sidste uge.
For jeg ender jo samme sted.
Jeg er jo ikke enig med spørgerens antydning af, at der skulle have været ministre, som holdt sig i bevidst uvidenhed.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Ministeren er ikke enig i, at der er ministre, som har holdt sig i bevidst uvidenhed, men vi ved, at på det tidspunkt, man afgiver en ordre om at aflive alle mink, altså også uden for de pågældende zoner, har der ikke været hjemmel til det.
Og vi ved fra sidste uges debat, at mere end en måned før vidste man i covid-19-gruppen, at det skulle afklares, hvorvidt der var en hjemmel til det.
Det forstår jeg ganske enkelt ikke, minister.
Det kan da godt være, det bliver for konkret, fordi vi har hele den her debat og der også er nogle samråd, der kører, og sådan noget, så vi kan jo abstrahere det ud i en anden sammenhæng.
Hvad nu, hvis en integrationsminister får at vide af sin departementschef, at et ønske om at adskille ægtefæller, hvor den ene er mindreårig, muligvis strider mod nogle internationale forpligtelser, og ministeren så siger: Uha, det vil jeg helst ikke vide noget om; vi kører videre, men jeg holder mig bevidst i uvidenhed, for på den måde kan jeg jo ikke vide, at jeg krænker loven, konventionen, eller hvad det nu rent hypotetisk måtte være?
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre.
Og nu taler vi slet ikke om minksagen, men bare om et andet tænkt scenarie.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Det, der er irriterende ved den her i øvrigt gode debat, er, at der bliver lagt nogle præmisser ind, som vi så bliver nødt til at snakke om, før vi når frem til kernen.
Jeg er ikke enig i, at der blev afgivet en ordre, og derfor falder præmissen for spørgsmålet jo væk.
Hvad er det for en ordre, som er afgivet, og som er ulovlig?
Så kan vi ikke nå ind til kernen i det, som jeg tror spørgeren i virkeligheden gerne vil diskutere.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Nu er det jo, som om det er ministeren, der hænger fast i det, vi ikke vil tale om – i mink og munke osv.
Altså, nu taler vi jo rent abstrakt: Lad os sige, vi har at gøre med en minister, der af sin departementschef får at vide, at det, som han eller hun gerne vil gøre, er der muligvis ikke lovhjemmel til.
Så spørger minsteren departementschefen: Er vi nu sikre på, der ikke er lovhjemmel?
Så svares der: Arh, det er vi ikke, men det vil være klogt at få det afklaret.
Og så svarer ministeren: Lad os endelig ikke få det afklaret, men bare køre videre, for så ved jeg jo ikke, at vi agerer i strid med loven.
Er justitsministeren så ikke enig i, at i sådan et scenarie vil ministeren have forbrudt sig imod ministeransvarlighedsloven § 5, fordi man bevidst vælger at køre videre uden at sikre sig, at der er lovhjemmel?
Men justitsministeren sagde for en uge siden: »... det skulle afklares, om der allerede var hjemmel eller skulle indføres ny lovgivning, hvis man senere besluttede sig for at aflive alle mink i Danmark«.
Det var det, justitsministeren sagde med reference til mødet i det pågældende udvalg, som holdt møde den 1. oktober – det skulle afklares.
På det tidspunkt ville man jo så vide, at der ikke var hjemmel, og det ville være åbenlyst, at det ville være den højeste forsætsgrad.
Men er det ikke forsætligt, når man bevidst afholder sig fra at finde ud af, om der er hjemmel?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Jamen det er jeg ikke enig i, fordi jeg simpelt hen ikke er enig i, at jeg eller andre ministre i covid-19-udvalget blev advaret om, at der manglede hjemmel til at aflive alle mink den 1. oktober.
Og når man læser det cover , som var en del af behandlingen, kan man se, at sagen jo handlede om spørgsmålet: Hvad kan vi gøre inden den aflivning, som utvivlsomt ligger inden for lovgivningens rammer?
Spørgsmålet handlede om aflivningen af smittede mink og besætninger med mistanke om smitte.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Jeg spørger jo faktisk til ministerens holdning.
Er det ministerens holdning, at NOST har udført massenedgravning af mink forsvarligt og tilfredsstillende?
Det er et holdningsspørgsmål.
Det er fuldstændig inden for rammerne af, hvad jeg som politiker kan spørge justitsministeren om i dag.
Vil ministeren svare på det?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Men det nytter ikke noget at tage et spørgsmål, som er et spørgsmål, som kræver faktuel viden, og så omformulere det til et holdningsspørgsmål og så tro, at det kommer inden for § 20.
Den type spørgsmål skal jo adresseres i skriftlige spørgsmål, sådan at vi har mulighed for at indhente det materiale, der er nødvendigt for at kunne afdække spørgsmålet og dermed svare relevant.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Det har ministeren jo haft rigelig tid til i forhold til det her spørgsmål om, om det er ministerens holdning, at NOST har udført massenedgravningen af mink forsvarligt og tilfredsstillende.
Er det foregået på forsvarlig vis?
Er det foregået på tilfredsstillende vis?
Det må justitsministeren da kunne svare på.
Det er fuldstændig inden for rammerne.
Og justitsministeren har et helt embedsværk, som kunne have forberedt justitsministeren til, hvad justitsministeren skulle mene i det her spørgsmål.
Så jeg spørger igen: Er det ministerens holdning, at NOST har udført massenedgravningen af mink forsvarligt og tilfredsstillende?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Samme spørgsmål, samme svar.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Tak, formand.
Vil ministeren som opfølgning på besvarelsen af § 20-spørgsmål nr. S 475 og 476 i spørgetiden den 2. december 2020 uddybe, om han ikke er enig i, at det med overvejende sandsynlighed kan kategoriseres som en del af forsætgraderne, hvis man som minister er bekendt med, at en lovhjemmel muligvis ikke foreligger, og alligevel – enten selv eller gennem sine ministerkollegaer – agerer, som om den forelå, og at det med sikkerhed må kategoriseres som grov uagtsomhed?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-09:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Det er jo et interessant juridisk spørgsmål, som følger op på den diskussion, som spørgeren tog hul på i spørgetiden i sidste uge.
Derfor tror jeg, at hvis vi skal bevæge os ned ad den her vej, bliver vi nødt til at kunne lægge det konkrete væk.
For det tilkommer jo ikke mig som justitsminister at foretage en konkret ansvarsvurdering her i Folketinget, heller ikke selv om spørgsmålet klogelig er formuleret abstrakt.
Det, jeg kan sige, er det samme, som jeg sagde i sidste uge, nemlig at der ikke er grundlag for at sige, at ministrene – herunder mig selv – på baggrund af de to sidste afsnit af sagen i forbindelse med covid-19-udvalget, som blev drøftet i sidste uge, vidste, at der manglede lovhjemmel til aflivning af alle mink.
Som jeg redegjorde for ved besvarelsen i sidste uge, er det i det første afsnit fra sagen, som citeres i redegørelsen, ikke klart, hvad det er for nogle elementer, der kræver lovgivning.
Og af det andet afsnit kan man heller ikke udlede, at der manglede hjemmel til aflivning af alle mink i Danmark, men at det skulle afklares, om der allerede var hjemmel eller der skulle indføres ny lovgivning, såfremt man senere besluttede sig for at aflive alle mink i Danmark.
Desuden bliver det besluttet, at regeringen vil blive forelagt et nyt beslutningsoplæg, hvis de faglige myndigheder vurderer, at smittespredningen i minkbesætninger skulle give behov for at iværksætte yderligere tiltag.
Så det, der er problemet med spørgsmålet, er, at jeg ikke er enig i præmissen om, at alle ministre og jeg selv i covid-19-udvalget blev advaret om manglende hjemmel til at aflive mink på mødet den 1. oktober.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-09:
Det, som ministeren sagde for en uge siden, da vi var her, var følgende: »... det skulle afklares, om der allerede var hjemmel eller skulle indføres ny lovgivning, hvis man senere besluttede sig for at aflive alle mink i Danmark«.
Det er justitsministerens egne ord fra for en uge siden i forbindelse med denne sag – altså det skulle afklares.
Når man ønsker at afklare noget, må det jo være, fordi man er i tvivl, altså fordi man har siddet i en situation, hvor der måske er hjemmel, eller måske er der ikke hjemmel.
Men det er jo netop det forhold, som er så utrolig interessant i relation til forsætsgraderne i ministeransvarlighedsloven.
For hvis man på det tidspunkt er usikker på, om der foreligger hjemmel, har man så som minister eller som regering ikke, inden man begiver sig ud i det anliggende, som hjemmelen angår, en handlepligt til og et ansvar for at sikre, at den tvivl bliver fejet til side?
Det er netop det, vi står over for her i dag, og det er, som ministeren jo har fuldstændig ret i, også i en generel henseende en utrolig spændende juridisk ting at få afklaret og en meget relevant ting at få afklaret.
Det kan ikke være første gang, at man som minister sidder med en indstilling om, at det er uklart, hvorvidt vi må gøre sådan og sådan.
Det, der er spørgsmålet, er: Hvilken pligt siger ministeransvarlighedsloven så man har som minister i den situation?
Har man pligt til at sørge for at få ryddet tvivlen af vejen, eller må man bare handle og så sige: Vi var jo ikke overbevist om, at der ikke var hjemmel?
Jeg er ret overbevist her, og det er derfor, jeg spørger til de forskellige forsætsgrader og i hvert fald til den grove uagtsomhedsgrad.
Jeg vil sige: Hvis man er i den situation som minister, hvor man ikke med sikkerhed kan sige, at der er hjemmel, så må man have to pligter.
Den ene er at få bragt klarhed over, hvorvidt der så er hjemmel, og den anden er, at man i hvert fald sørger for, at man hverken selv eller de øvrige i ministerkollegiet i regeringen agerer, som om der er hjemmel.
Der vil jeg gerne høre, om ikke ministeren er enig i, at hvis man forsømmer de to pligter, er vi inde i forsætsgraderne subsidiært grov uagtsomhed.
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
Jeg vil sige det sådan, at indlægget måske slukkede en lille smule af den gnist, jeg havde troet der var i Alternativet.
Når jeg selv omtaler Alternativet, er det ved håb, ved lokal aktivisme, og ved, at man tror på, at man på græsrodsniveau også kan gøre en forskel.
Når taleren fra talerstolen siger, at der er brug for mere lovgivning på det her område, vil jeg bare håbe, at ordføreren lige vil brede det lidt ud.
Hvad er det for en ekstra lovgivning, som ordføreren ønsker?
For ekstra lovgivning er jo også lig med flere regler, mere bureaukrati, mindre lokal selvbestemmelse og formentlig også mindre aktivisme.
Så kan ordføreren ikke bare lige nævne, hvad det sådan er for nogle ekstra love og regler, som ordføreren vil have indført?
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Alternativet mener, at vi skal have mulighed for selv at tilvælge plantebaseret mad i alle køkkener.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for en forholdsvis positiv ordførertale og opbakning i forhold til udvalgsarbejdet.
Men jeg synes bare, at man hurtigt kommer ud i en gråzone, og jeg blev ikke helt klar over, hvor daginstitutioner og bosteder befinder sig i forhold til det.
Hvordan kan man skelne imellem de her ting i virkelighedens verden?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-09:
Jeg synes, at bosteder, plejehjem og sygehuse absolut er oppe i toppen på den der vigtigste liste.
Jeg betragter også daginstitutioner, hvor børn spiser hver eneste dag – 5 dage om ugen – som værende med på den liste, hvor man skal imødekomme børnenes ønsker.
Det er jeg sådan set sikker på at man godt kan mange steder – at man den i enkelte institution ser på, hvad det er for en børnegruppe, man har.
Er der nogle, der er mælkeallergikere, er der nogle, der er veganere eller vegetarer, eller er der nogle, der har andre kostpræferencer?
Så forsøger man at imødekomme det.
Men jeg er også opmærksom på, at der er nogle rigtig dårlige eksempler, og der synes jeg, at det her beslutningsforslag, som måske mest har sin fortid i Alternativet, og hvor der er lavet et stykke godt benarbejde med nogle kildehenvisninger, er tankevækkende.
Det er bekymrende, når kun 56 pct. af kommunerne kan imødekomme ældre vegetarer, hvis de kommer på plejehjem.