runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2025-05-21:
Det er tal fra en rapport, som VIVE lavede i 2023, der hedder »Tidlige tegn på æresrelaterede konflikter«, som bl.a. dokumenterer, at 85 pct. af de mest truede kvinder i Danmark, som har søgt ly under RED Safehouses vinger, har haft rødder i Mellemøsten og Nordafrika.
Men det er kun ca. 5 pct. af den danske befolkning som helhed, der har rødder i Mellemøsten og Nordafrika.
Så spørger jeg bare ordføreren igen: Hvorfor tror ordføreren at det forholder sig på den måde?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg var lige bange for, at jeg var blevet glemt, men det er godt at vide, at jeg ikke var det.
Jeg kan også genkende strategien med at køre ned i de her meget konkrete spørgsmål, som det er meget svært at kende noget til på forhånd.
Det er jo helt klart, at det godt, at vi har krisecentre.
Vi skal have mere af det, hvis der er behov for det.
Det er svært at svare på, hvad det er for en insinuering, ordføreren er ude i.
Jeg kan ikke sige andet, end at i Alternativet bakker vi op om, at der er krisecentre, og at der er tilbud til de kvinder, der måtte have det behov, og deres familier.
Frederik Vad (S), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
For ikke så lang tid siden fejrede RED Safehouse 20-årsfødselsdag.
Det er en institution, der driver to botilbud, som er nogle af de mest topsikrede krisecenterpladser for kvinder i Danmark.
Siden RED Safehouse blev dannet, har 85 pct. af beboerne på RED Safehouse haft rødder i Mellemøsten eller Nordafrika.
Hvorfor tror ordføreren at det forholder sig på den måde?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Netop fordi vi har så travlt, synes vi i Alternativet, at det giver mening at vedholde den beslutning, man har taget for år tilbage.
Ordføreren har fuldstændig ret i, at da var den teknologi jo også ny, og man investerede i den, og nu er vi blevet førende på den.
Det synes vi at vi skal holde fast i.
Det er for usikkert at skifte retning nu, og derfor skal vi holde fokus på det her.
Man kan jo sagtens stadig forske i a-kraft i Danmark, og det skal man da blive ved med, hvis der er marked for det.
I Alternativet går vi ind for, at vi forsker i al mulig ny teknologi, som kan have betydning for den grønne omstilling.
Vi synes også, det er et problem, at den grønne omstilling i dag stort set kun handler om teknologiske fixes, og at man ikke omstiller samfundet reelt med ægte virkemidler.
Det var aldrig meningen i klimaloven, at den grønne omstilling skulle drives af techno-fixes; det er kun et positivt addon.
Vi er også et parti der lytter til videnskaben.
Det er meget tydeligt at høre på eksperter, at det ikke kan betale sig med kernekraft i Danmark.
Det kan ikke betale sig at begynde at omstille hele vores energifokus til en fuldstændig umoderne teknologi, vi ikke ved nok om endnu.
Så vi er ikke for bare at forbyde det, men vi er heller ikke for at skulle ændre vores kurs fra vedvarende vind- og solenergi, som vi er rigtig dygtige til og rigtig langt på, til en mere usikker strategi omkring en atomkraftteknologi, som ikke er moden endnu.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-21:
Tak skal du have.
Når nu jeg også i dag har hørt, at der er blevet talt rigtig meget om vigtigheden af, at vi får den her grønne omstilling, og at det er noget, vi skal tage enormt alvorligt og så alvorligt, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Alternativet ikke kunne udfolde lidt, hvad deres standpunkt er med hensyn til kernekraft.
Mig bekendt har de søsterpartier i andre lande, som går ind for kernekraft.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Det er sådan en stor omstilling, vi skal igennem, til et bæredygtigt samfund, og derfor er det selvfølgelig jo fuldstændig afgørende, at vi gør det i fællesskab.
Det er både omkring sådan en større andelstankegang om eje af VE og at få kompensationer, men jo også det her med at tage medborgerskab – altså ikke bare at blive inddraget, men tage medborgerskab – i forhold til at det er godt for os, også ude i landdistrikterne, at vi får en bæredygtig omstilling.
Det vil give langt mere liv i landdistrikterne, hvis det bliver gjort på en ordentlig måde.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Der kan vi godt være rigtig enige.
Jeg mener heller ikke, at de borgere, som er i området, bliver kompenseret ordentligt i øjeblikket.
Altså, jeg mener også, at grøn pulje går lidt den forkerte vej nogle gange, til andre steder i kommunen.
Så der er rigtig meget galt.
Som borgerlig synes jeg også bare, der er et paradoks i det her med, at man jo nærmest ikke har kunnet sætte en havebænk op i et beskyttet område, men nu kan man lige pludselig alt, fordi det handler om solceller og vindmøller.
Så jeg synes, det er et problem, og jeg er i hvert fald glad for, at Alternativet også har det der fokus på naturen, for jeg mangler det ærlig talt fra resten af venstrefløjen, når det gælder klima.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Vi er helt med på, at vi skal handle hurtigt og der skal meget vedvarende energi op, men det skal jo ikke være på bekostning af naturen, og det virker helt absurd at undgå de her vvm'er, som jo netop skal garantere fuldstændig for, at vores natur ikke lider nød.
For det er jo naturen, der er fuldstændig presset i bund i Danmark, og det er jo primært, på grund af at landbruget har taget al vores plads.
Men det er den også, fordi der ikke er store nok sammenhængende arealer, hvor naturen kan få lov at være, så det er vi meget optaget af i Alternativet at vi får mere af, altså natur.
Men de her ting er jo nødt til at gå i sameksistens, og borgerne, som vi også er optaget af i Alternativet, er jo nødt til at være en del af det her og få nogle af de fordele, der også er ved eksempelvis at få VE omkring deres grunde.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-21:
Jeg undrer mig bare, for den teknologi, vi har i dag, var jo på et tidspunkt også ny teknologi, hvor det måske var usikkert, hvad det kunne bringe i fremtiden.
Sådan vil det selvfølgelig være med al ny teknologi, så hvis man skal sige sådan til alt, der er nyt, kan man jo aldrig nå nogle nye længder.
Så kan man aldrig nå til de mål, som Alternativet rigtig godt kunne tænke sig at nå.
Er det ikke en lidt underlig tilgang at sige, at jamen vi vil ikke forbyde det, mens det i praksis jo er sådan, det ender med at blive.
Det er ikke en sti, vi ender med at kunne gå nedad.
Så skal vi vente på, at andre går ned ad den sti først, hvilket andre lande allerede har gjort, og vi kan se, at det er et rigtig godt supplement til den energikilde, som vi er eksperter på nu i Danmark.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg kunne jo sagtens snakke om Israel, men jeg tror, de fleste ville vide, hvordan den her dialog imellem os to ville ende, så nu prøver jeg lige noget andet; nu prøver jeg lige med en konstruktiv snak om noget, vi måske kan finde hinanden i.
Vi havde et samråd i går i Danmarksdemokraterne, der handlede om en bekendtgørelse om sådan nogle fremskyndelsesområder i forhold til grøn energi.
Det, det handler om, er, at man vil gøre processerne meget, meget hurtigere i forhold til at få etableret VE-anlæg ude i Danmark, og at man så ligesom skipper de her vvm-redegørelser, som jo skal se, om der er nogle naturhensyn, der er at tage.
I Danmarksdemokraterne går vi jo rigtig meget op i borgerne.
Altså, vi synes, at det er rigtig træls, at mange af deres landsbysamfund bliver ødelagt i øjeblikket, men jeg ved også, at der er mange af borgerne, som kigger efter en vandsalamander, en flagermus, en mus eller et eller andet, som kan gøre, at det her ikke bliver sat op i deres nærområde.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Vi vil meget gerne være med til at gøre, hvad der kræves af forebyggelse, for at kvinder og familier ikke ender i krisecentre.
Vi synes, det er en meget alvorlig sag.
Så for at gentage mig selv, er det vigtigste for mig her, at de kvinder, der er udsat for trusler, overgreb, og hvad det måtte være, skal hjælpes.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-21:
Men det, vi pointerer, er jo, at der er en særlig gruppe.
Jeg kan godt høre, at Alternativets ordfører her kommer udenom, men det er vigtigt for også at høre, om Alternativet faktisk vil være med til at dreje på det, som er nødvendigt for den her lille gruppe af kvinder.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Ja, det kan vi to have lange og spændende snakke om.
Jeg tror, det er lidt for radikale idéer til et flertal i Folketinget her.
Men det, jeg dog synes de fleste burde kunne blive enige om, når vi over en periode på 4 år, selv med det voldsomme økonomiske dyk, der var efter corona, alligevel har haft en bnp-vækst på over 6 pct., og man så synes, at der er noget, der stikker af, fordi et område vokser med 3 pct., og det lige pludselig er blevet det største økonomiske problem overhovedet, er at spørge, hvorfor vi så skal blive rigere.
Det synes jeg bare er en spændende tankegang inden for mainstreamdebatten.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jo, klart.
Jeg vil endda gå længere og sige, at lad os måske ikke længere have det som den her ledestjerne, at vi altid skal blive økonomisk rigere, men at vi måske i stedet for begynder at tale om, hvordan man egentlig skaber et meningsfuldt liv og et meningsfuldt samfund, hvor der er plads til trivsel og til omsorg, og hvor det ikke altid handler om enten at spare på velfærden eller at tjene penge.
Så er vi også nødt til at begynde at se på velfærden ikke kun som en udgift, men som en investering.
I dag taler vi kun om velfærdsudgifter, men velfærd er en investering i mennesker, som også gør, at der er et mere meningsfuldt liv på den anden side.
Så jeg synes absolut, at vi skal bruge vores rigdom på i langt højere grad at investere i det hele menneske, i vores klode og i vores natur.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Det er et stykke tid siden, jeg trykkede mig ind, så jeg vil faktisk spørge om noget helt andet, og det er ikke, fordi det andet ikke også er vigtigt, men jeg var ret interesseret i noget af det, som ordføreren kom ind på i sin tale, altså hvordan vi vurderer en værdiskabelse i et samfund, økonomisk eller på anden måde, hvad vi bruger det til, hvad der er meningen med det hele – kunne man fristes til at sige – hvorfor vi skal blive rigere, og hvad vi skal bruge rigdommen på.
For et års tid siden kom Tranæsrapporten, som skulle kigge socialområdet igennem, og den har jeg sådan fra tid til anden dykket lidt ned i.
For jeg synes, at det billede, der blev tegnet, er ret interessant, nemlig at det specialiserede socialområde økonomisk bare er stukket fuldstændig af, og at der nu ikke er råd til noget, fordi der er nogle indsatser, der er så dyre, at der så at sige ikke er råd til normalområdet.
Og nu sad jeg bare lige og kiggede på tallene igen, og det viser sig – undskyld, formand – at i den periode, hvor bnp er steget med over 6 pct., er udgifterne til sårbare børn og unge steget med 3 pct.
Så mit spørgsmål er bare, og jeg tror, ordføreren kan høre, hvor jeg vil hen
: Er meningen med, at vi bliver rigere, ikke, at vi også skal bruge den rigdom på dem, der har behov for det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jeg har ikke sagt andet end: Jo, det kan vi godt.
Men lad os diskutere de aktuelle sager og der, hvor det sker, og så lad os forholde os til problemet.
Hvad enten det er en kulturel ting, eller hvad det er dér, så lad os forholde os til det i stedet for at køre de her generaliserende debatter, hvor man tegner nogle billeder fyldt med stereotyper og fordomme.
Der er over 1 milliard muslimer i verden.
Altså, herregud – det ved jeg godt man ikke må sige.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
Men der er jo forskel.
Altså, det er bare det, tallene viser.
Og hvis vi ikke er opmærksomme på, at det skyldes bl.a. sociale og kulturelle forhold, så er det ikke sikkert, at vi kan løse det.
Der er jo også sket en udvikling i Danmark, hvor det ikke er i orden længere at slå sine børn.
Det har vi faktisk forbudt ved lov.
Jeg er meget stolt af, at det er en ting, SF har fået igennem.
Vi kan se, at børn i muslimske miljøer bliver slået af deres forældre.
Det er selvfølgelig ikke i orden.
Vi kan bare også se, at der er langt flere indberetninger.
Det synes jeg da også vi er nødt til at tage alvorligt, hvis vi vil være børnenes beskyttere.
Det er derfor, jeg prøver at sige: Kan vi ikke også snakke om problemerne og tallene, når de nu er der?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jo, absolut – absolut.
Der er social kontrol alle mulige steder i samfundet, og det er jo ikke sådan, at alle etniske danskere, når de vil skilles, har den oplevelse, som ordføreren her nævner, og at alle fra muslimske kulturer har det modsatte.
Det er det eneste, jeg problematiserer.
Vi vil gerne bekæmpe det i muslimske miljøer, og vi vil gerne bekæmpe det i alle mulige andre miljøer.
Det er ikke så interessant, hvor det kommer fra.
Det mere interessante er, at det er her, og i de miljøer, hvor det er der, skal det bekæmpes.
Men det er jo Socialdemokratiet selv, der nævner etnicitet.
Jeg nævner ikke etnicitet.
Jeg synes, problemet er alvorligt uagtet etnicitet.
Det er det, jeg siger: I Alternativet vil vi meget gerne være med til at tale om problemerne og meget gerne være med til at finde løsningerne.
Vi tager afstand fra alle former for vold og kriminalitet.
Men det er ikke så interessant at tale om en generaliserende etnicitetsproblematik.
Det er interessant at tale om, at vi forebygger, at det her overhovedet sker.
Ida Auken (S), 2025-05-21:
Der er nogen, der prøver at sige, at der er nogle sociale og nogle kulturelle forhold i nogle miljøer, som vi skal kunne tale om.
Men det vil Alternativet ikke.
Gør det ondt et eller andet sted at tale om problemerne?
Vi kan jo ikke løse dem, hvis vi ikke tør se, at der er nogle ting her, hvor man f.eks. sender noget i arv, eller der kan være en æreskultur.
Det er heller ikke sjovt, tror jeg, for de drenge, der skal ud at jagte deres søstre på grund af en æreskultur.
Vi må ikke engang tale om det.
Vi skal bare tale om, at det er mænd.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jo, og det oplever jeg i den grad også at Socialdemokratiet gør.
Som ordføreren selv siger: Ja, det er mænd, men ikke alle mænd.
Ja, det er nogle kulturer, men ikke alle kulturer.
Der er en voldsom generalisering af mennesker, af muslimer i den her debat, og den må jeg bare sige at jeg er helt utrolig træt af.
Så lad os tale om de mennesker, der laver forbrydelser.
Dem vil jeg rigtig gerne være med til at retsforfølge og dømme efter dansk lov.
Men jeg er træt af den der generalisering for at lave et billede af, at det er en fællesmængde.
Det er meget forskellige mennesker fra meget forskellige lande med meget forskellige kulturer.
Ida Auken (S), 2025-05-21:
Jeg blev en lille smule fascineret af ordførerens svar på, at når der er kvinder på RED Safehouse, som har anden etnisk baggrund, og mange af de mænd kommer fra Mellemøsten, så ville ordføreren kun tale om, at det var mænd, der havde begået den her vold.
Kan vi ikke også tale om den anden del, altså at der er en kultur, hvor der kan være større tilbøjelighed til at have nogle af de her problemer, når nu statistikkerne er så klare?
Dermed ikke sagt, at alle har det – langtlangtfra.
Men kan vi dog ikke tale om, at det ikke bare er mænd?
Det er jo ikke »mænd«, der er voldsmænd.
Der kan være nogle dele af en kultur.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Alternativet vil meget gerne være med til at lave et forebyggende stykke arbejde for de her kvinder – de her kvinder og også alle de andre kvinder.
Jeg kan ikke se, at der er nogle kvinder, der skal have mere hjælp end andre.
Jeg synes, det er vigtigt, at alle kvinder bliver hjulpet, lige meget hvad deres etnicitet er.
Per Larsen (KF), 2025-05-21:
Tak for talen, vil jeg sige til ordføreren.
Jeg vil gerne følge lidt op på det, fru Charlotte Bagge Hansen var inde på i forhold til det med at reducere arbejdstiden.
Nu er det ikke sådan, at al politik måske kan holde til en forbrugerundersøgelse, men det korte af de lange er, at vi nok savner et svar på, hvem det er, der skal passe børnene, hvem der skal passe de ældre, og hvem det er, der skal tage sig af de opgaver, der skal løses ude i samfundet.
Der er masser af virksomheder, der i øjeblikket skriger efter arbejdskraft, fordi de simpelt hen har for lidt personale, og der er opgaver, der ikke bliver løst.
I forhold til konsekvenserne er det lidt, som når hr. Lars Løkke Rasmussen taler om mindre mindre og mere mindre og mindre end lidt og sådan noget.
Kan det ikke foldes lidt mere ud, så vi også måske kan komme til at nå hen til at tro på, at det også kan lade sig gøre?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Som ordføreren selv er inde på, er jeg ikke ordfører på det her område.
Jeg kan bare sige, at det ikke er nemt at få statsborgerskab i Danmark.
Mange kæmper for det, mange bliver afvist på grund af små detaljer.
Vi synes, det er et demokratisk problem, hvis der sidder få mf'er i et indfødsretsudvalg og kan kalde folk til sindelagssamtale, fordi de har udtalt sig på de sociale medier.
Steffen Larsen (LA), 2025-05-21:
Jeg kan jo bare lige nævne, er det er grundloven, der siger, at de faktisk i det udvalg har den magt.
Det er Folketinget, der ifølge grundloven skal tage stilling til statsborgerskab.
Jeg ved godt, at der er en sund skepsis over for grundloven mange steder på yderfløjene, men det er alligevel altid lidt mærkeligt at høre folk her i salen være skeptiske over for grundlovens indhold.
Men lad os da lige tage fat i det igen, for jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man ligesom siger, at det her med at få et afslag, er et problem.
Meningen er jo ikke, at statsborgerskab skal være nemt at få.
Det er der, mit problem opstår,
f.eks. sprogkravet har Alternativet også tidligere harceleret mod.
Sprogkravet er, at man har bestået 9. klasses dansk.
Det er jo ikke sådan, at man skal have fået et 12-tal i dansk eller have nået et akademisk niveau i dansk.
Det er der, jeg synes, det bliver lidt mærkeligt.
Er det ikke et rimeligt krav, at man kan begå sig nok på dansk, til at man kan læse et brev fra det offentlige eller fra skolen til ens børn f.eks.?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Det var tydeligt at høre fra mange, at det er en meget, meget omfattende proces.
Det er bestemt ikke noget, man får let.
Jeg ved godt, at mange herinde kan få det til at lyde, som om vi i Danmark bare kaster omkring os med statsborgerskaber.
Det gør vi virkelig ikke.
Det, som også var tydeligt, var, at mange af dem, der så havde fået statsborgerskab, havde en hustru eller mand eller børn, der ikke havde fået det.
Det var bittesmå detaljer, der kunne gøre, at de ikke havde fået det.
De var klar på at kæmpe en gang til og gå i gang med en 4-årsproces for at prøve igen.
Så pointen er ikke, at det handler om kriminelle, men at det handler om alle dem, der kæmper for at få dansk statsborgerskab, og som får afslag på grund af små detaljer eller få mf'er, der sidder i et udvalg og mener, de har en speciel sådan magt over, hvad dansk kultur er.
Steffen Larsen (LA), 2025-05-21:
Det er glædeligt, der er nogle fra Alternativet på talerstolen.
Nu er jeg også udlændinge- og integrationsordfører, og det er sjældent, vi ser Alternativet i salen i de sager.
Så jeg har nogle spørgsmål, som sådan ligger mig på hjerte på det område, til Alternativet, og så er det jo rart, at der nu står en fra Alternativet på stolen foran mig.
På det sociale medie Instagram skrev Alternativet f.eks. den 27. april: »I dag fejrede vi, at 3.300 nye borgere får dansk statsborgerskab.
En glædelig dag ...«
men også en anledning til at tænke på dem, der ikke er inviteret i dag.
Dem, som i stedet fik et tyndt brev med afslag.«
Så bliver jeg sådan lige lidt pikeret, for rigtig mange af dem, der har fået afslag, har fået afslag, fordi de er kriminelle, eller fordi de har alle mulige andre lig i lasten, der gør, at de ikke er egnede til at være danske statsborgere.
Så er det jo man kan spørge Alternativet: Hvad mener I skal være kravet til at kunne være statsborger, siden det er så ærgerligt, at vi afholder f.eks. kriminelle fra at blive statsborger i Danmark?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jeg mener absolut, at man skal behandle dyr ordentligt.
Jeg kunne jo spørge ordføreren, hvordan han har det med grisene i de danske svinestalde, og om han synes, at de bliver behandlet ordentligt.
For der er godt nok langt til dyrevelfærd i de danske grisefabrikker derude i landet.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at når det kommer til de her naturnationalparker, har dyrene jo frie områder, hvor de i langt højere grad kan leve et liv, som er meget mere i overensstemmelse med deres egen adfærd, og det synes jeg da må være et værdigt liv for et dyr.
Så vidt jeg ved, er ulven en gammel dansk dyreart fra helt tilbage til vikingetiden.
Så invasiv og invasiv, det ved jeg ikke, men ja, den har ikke været der længe, og nu er den tilbage.
Sådan er det jo med naturen, hvis man ellers lader den være.
Det er jo faktisk sådan, at den lever og den blomstrer og den udvikler sig.
Men jeg forstår godt, at man kan blive bange, hvis man pludselig ser en ulv i baghaven, for det har vi ikke været vant til.
Så det kræver selvfølgelig, at vi i langt højere grad lærer det her – altså mere oplysning, mere dialog.
Og så er der jo nu nogle forholdsregler, så hvis det er, at vi oplever de her problemulve, der kommer for tæt på, er der nu nogle regler, der gør, at man så kan skyde sig fra det.
På den måde begynder vi jo at lære, hvordan vi skal leve med ulve.
Men vi er nødt til at forstå, at vi er en del af naturen, og vi kan ikke bare udrydde det, som vi er utilfredse med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-21:
Tak for ordet, og tak til ordføreren.
Ordføreren ved godt, at hver gang der går en fra Alternativet på talerstolen, fyldes jeg jo med tusind spørgsmål.
Altså, det lyder godt, men det giver ikke rigtig nogen mening, så jeg prøver sådan lige at stille et spørgsmål.
Mener Alternativet, at det er o.k., at de her flere hundrede ulve, som jeg kan forstå på Alternativet at vi har plads til i Jylland, skaber utryghed blandt almindelige mennesker, altså danskere.
Er det i orden, at der kommer en invasiv art som ulven, som gør, at mennesker nu her igen skal føle sig utrygge i deres hjem?
Med »invasiv« mener jeg, at den jo har været udryddet én gang, og der var der færre mennesker i området, og de udryddede dem jo nok, fordi de ikke kunne lide dem dengang.
Så man kan spørge, om Alternativet mener, at det er o.k., at danskerne skal leve med den utryghed.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Der er forskellige svar på det her.
Man kan bl.a. sige, at i meget omsorgsarbejde er man så presset lige nu, at man arbejder på deltid, selv om man egentlig godt ville kunne arbejde på fuldtid.
Hvis vi sætter arbejdstiden ned, kan dem, der lige nu er på deltid, arbejde lidt mere, hvorimod dem, der på fuldtid, kan arbejde lidt mindre.
Det vil tilsammen faktisk give en større arbejdsstyrke, og derudover vil det give langt større arbejdsglæde og meget mindre sygefravær, man vil imødekomme stress, og man vil have bedre fastholdelse på arbejdet.
Så der er en masse fordele ved en nedsat arbejdstid.
Den sidste ting er ...
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-21:
Det lyder rigtig godt, men jeg fik sådan set ikke noget svar på, hvordan samfundsøkonomien skal hænge sammen.
Vi står allerede og mangler arbejdskraft i Danmark.
Vi vil komme til at mangle meget mere, hvis vi skal arbejde 4 dage om uge.
Det kan godt være, at Socialdemokratiet altid har kæmpet for det, men jeg er sådan set meget glad for, at de omstiller sig og indstiller sig på den verden, vi nu engang lever i i dag.
Så mit spørgsmål går på: Hvordan vil Alternativet få samfundsøkonomien til at hænge sammen?