runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-28:
Tak for det.
Jeg er for så vidt enig med ministeren i hans opfattelse af, at det jo er private virksomheder, og at private virksomheder et langt stykke hen ad vejen kan gøre, hvad de har lyst til, og i et vist omfang regulere debatten, som de har lyst til.
Det er også derfor, jeg ikke har stillet spørgsmålet som et skriftligt spørgsmål, for så ville der komme et korrekt juridisk svar tilbage i den retning, som ministeren så har oplyst.
Og jeg må tilstå, at da jeg først udtænkte det her spørgsmål, var jeg faktisk ikke engang klar over, at problemet var så voldsomt, som det så viser sig at være.
Og når jeg tænker tilbage på en kampagne, som eksempelvis De Konservative kørte for få år siden, om naziislamisme – en kampagne, som jeg i øvrigt bakker fuldstændig op – kan jeg være i tvivl om, om ikke lige præcis de ord og sætninger, der blev anvendt, ville blive bortcensureret i dag.
Der dukker rent ud sagt så mange absurde eksempler op på censur, at jeg synes, det fortjener lidt mere end den der lidt bløde tilgang til tingene, som ministeren har.
Eksempelvis kan jeg nævne, at en person har citeret Ungarns premierminister Viktor Orbán direkte og får 30 dages karantæne.
En person har citeret Anker Jørgensen direkte, vores gamle statsminister, for engang i 1970'erne at have sagt, at han var bekymret over antallet af fremmede i Danmark.
Det gav 30 dages karantæne.
Listen er lang, og de her karantæner, tilhold og forbud er af en karakter, hvor det faktisk giver en skævvridning af debatten, og jeg vil godt lige udfordre ministeren en lille smule mere på, hvad ministeren egentlig synes om det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Rent politisk mener jeg sådan set, at ytringsfriheden skal have meget, meget vide rammer, og jeg tror, det er den måde, vi bedst sikrer et samfund på, så der ikke lige pludselig sker nogle meget, meget voldsomme ting eller overgreb, fordi folk ikke kan komme til orde.
Så skal der selvfølgelig et eller andet sted være en kant, og det går jeg også ud fra vi er enige om.
Jeg synes jo også, at Facebook burde censurere noget, men jeg synes, man skal være meget åben, og jeg synes ikke, man skal være ret restriktiv.
Lad folk diskutere, for det tror jeg er sundest for et samfund.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-28:
Er ministeren enig med mig i, at der er nogle ting, man gør i dansk politi, som man burde centralisere, samtidig med at der er andre ting, som burde være langt mere borgernært i dag, altså hvor man burde organisere det i nogle mindre enheder, så borgerne følte, at det kom langt tættere på?
Øvelsen går måske i virkeligheden ud på, at man på den ene side siger, at her har man noget, der er meget specialiseret – det kan man ikke have i alle politikredse, det skal man ikke have, det kan for så vidt ligge ét sted – men på den anden side er der også noget, som man har for lidt af i dag, og som man kunne have et ønske om at sprede meget mere ud lokalt i politikredsene.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
På det abstraktionsniveau, som spørgeren er på her, så tror jeg nok, at jeg er enig.
Vi har de særlige efterforskningsfællesskaber som et godt eksempel, et i øst og et i vest, fordi det giver god mening, at man samler nogle kompetencer der.
Og så tror jeg samtidig, at spørgeren har en pointe – og det er lidt det, jeg lige så stille har været ude i hvert fald at lave anslag til – for jeg kan jo også konstatere, at der er borgere, der føler, at politiet er kommet længere væk.
De ser dem for sjældent.
Og hvordan er det, vi bringer det tættere på?
Jeg glæder mig til, at det her arbejde forhåbentlig skal munde ud i noget positivt omkring det.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-28:
Skriftlig begrundelse
Tak for det.
Inger Støjberg (V), 2018-02-28:
Jeg tror egentlig, jeg kan sige det så enkelt, at jeg hele tiden er på jagt efter nye gode ideer på det her område.
For vi kan ikke være tjent med, at der er mennesker i Danmark, som ikke har ret til at være her, og som jo på en eller anden måde kan modsætte sig at blive udsendt, fordi det hjemland, som de ellers skulle hjem til, nægter at tage imod egne statsborgere, medmindre de rejser frivilligt hjem.
Det kan vi jo ikke være tjent med, og derfor er jeg også hele tiden på jagt efter at få lirket låsene op, så vi netop kan få sendt folk, der ikke har ret til at være i Danmark, ud, og det er bl.a. også derfor, at jeg egentlig bruger mere og mere af min tid på hjemsendelses- og udsendelsesaftaler med nogle af de her lande, som der er tale om.
Så derfor vil jeg bare sige det så enkelt, at jeg da synes, vi skal stille os åbne over for de ideer, der måtte være rundtomkring, og de ting, som man gør i andre lande.
Dermed ikke være sagt, at det her måske lige er den fikse og færdige løsning for os, men jeg vil gerne være med til at undersøge det nærmere.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-28:
Jeg er heller ikke sikker på, at israelerne egentlig synes, at det her er en fiks og færdig løsning, men det var den løsning, man så fandt frem til.
Vi må jo også huske på, at Israel måske også har en historie, som gør, at man simpelt hen er nødt til at finde løsninger, der virker, og man har måske også, uden at jeg overhovedet ved noget om det, en tradition for, at man er lidt mere kontant i sine krav og sine ønsker, og den her model har man så udtænkt, og set fra Israels side virker den jo i hvert fald.
Jeg tænker jo: Behøver vi at komme helt derhen for Danmarks vedkommende, hvor vi er i endnu større vanskeligheder og problemer, end vi er i forvejen, før man aktivt, eksempelvis fra ministerens side, går ind og afprøver den her mulighed og siger: Hvis det her kan lade sig gøre, skulle vi så ikke prøve at afsøge det, skulle vi ikke prøve at finde ud af, om det er en realistisk mulighed på den lange bane?
Så jeg efterlyser stadig væk lidt boblende entusiasme fra ministerens side i forhold til det her forslag.
For jeg synes rent faktisk, at det er en spændende tanke.
Inger Støjberg (V), 2018-02-28:
Som sagt undersøger jeg jo alt på det her område og prøver på at afdække de gode ideer, der er rundtomkring, og hvis der er nogle ting, der fungerer godt i nogle lande, så skal vi lære af det.
Så det er jo sådan set, hvad jeg kan sige i dag.
Men når jeg nu ser på den her model, kan jeg godt se for mig, at der er nogle vanskeligheder i det, og der er også nogle internationale spilleregler, som vi selvfølgelig skal overholde.
Men lad os kigge på det, ligesådan som vi kigger på alt andet, og lad os så glæde os over, trods alt, at der bliver sendt rigtig mange ud af landet hvert år.
Men at vi har en udfordring tror jeg godt vi kan være enige om.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-28:
Tak for det.
Det var jo sådan lidt på den ene side og lidt på den anden side.
For jeg hører ikke ministeren afvise noget, men man stiller sig skeptisk over for det, fordi der angiveligt skulle være nogle udfordringer.
Jeg har været inde at søge lidt frem, hvad det så er for nogle udfordringer, og jeg må tilstå, at de udfordringer, jeg har kunnet finde frem, fremgår af enkelte interviews med – tilgiv mig, hvis jeg tager fejl – jeg mener, det var personer fra Eritrea, som var utilfredse med forholdene i Uganda, fordi de havde svært ved at finde arbejde, og det mente man at man var blevet lovet. Så tænker jeg jo, at det er sådan forholdsvis, undskyld mig, lidt billigt sluppet, kan man sige, hvis det er de eneste udfordringer med at blive sendt tilbage til et område – det er godt nok et lidt udstrakt geografisk område – der dog er inden for en kulturkreds, hvor man måske hører lidt hjemme.
I det lys tænker jeg da at de beskrevne udfordringer er af en behersket karakter, når man trods alt ser på, hvilke fordele det kan have, altså både helt konkret og praktisk med, at der er nogle mennesker, som vi ikke kan have eller ønsker at have her i Danmark, som så får en mulighed for at komme hjem og endda med penge på lommen, men også med det signal, der siger, at hvis dit eget hjemland stiller sig på bagbenene – det er der jo desværre eksempler på – så er det altså ikke nogen garanti for, at man ikke bliver sendt tilbage til et andet sted.
Der tænker jeg også, at signalværdien og den praktiske værdi er så massiv, at jeg da ville håbe, at ministeren var sådan lidt mere glødende entusiastisk i forhold til det her forslag.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre lidt mere om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Spørgeren har ret i, at det meget er overskrifter og holdningstilkendegivelser, jeg er kommet med, for det vil jeg også have lov til som minister og som politiker, nemlig at sige, hvor jeg godt kunne tænke mig at komme hen.
Det vil jeg også have lov til at gøre uden nødvendigvis at have ti forslag til, hvad jeg så gør helt konkret.
Det vil jeg gerne bede nogle om at komme med forslag til og diskutere.
Jeg har før nævnt det nye tiltag, som vi jo så her for nylig i Midt- og Vestjyllands Politi, med nogle af de mobile politistationer, ikke at forveksle med dem, vi kender her fra København, men nogle mobilstationer, der kan noget mere, og som kan være rundtomkring forskellige steder i kredsene.
Det kunne jeg godt tænke mig noget mere af.
Inger Støjberg (V), 2018-02-28:
Tak for det.
Jeg har jo forstået det sådan, at der netop er indgået en aftale, som indebærer, at Uganda og også Rwanda mod betaling modtager afrikanske statsborgere, uanset hvilket land de ellers oprindelig kommer fra.
De pågældende afrikanske statsborgere får så flybilletten og modtager også et kontant beløb.
Jeg har kun et helt, helt overordnet kendskab til aftalerne, og det er vist heller ikke offentligt kendt, hvad der nærmere er af indhold i de her aftaler, og jeg vil derfor heller ikke gå meget mere ind i detaljerne omkring det her i dag, andet end at jeg kan sige, at jeg tror – det er i hvert fald, hvad jeg hører – at ordningen ikke sådan fungerer helt uden problemer.
Men jeg vil gerne sige, at vi skal gøre, hvad vi overhovedet kan, for at holde gang i udsendelserne af dem, der f.eks. er afviste asylansøgere.
Det er en meget, meget høj prioritet for regeringen og selvfølgelig også for mig.
Der gøres derfor også allerede nu en meget stor indsats, og vi har faktisk også opnået gode resultater, men jeg vil sige, at vi også skal være meget åbne over for de nye ideer, der måtte være rundtomkring.
Vi kan selvfølgelig godt hjælpe udlændinge, der har ophold i tredjelande, tilbage til deres pågældende land, men en ordning, hvor man med tvang sender personer ud til et tredjeland, hvor de ikke har nogen tilknytning, og hvor der heller ikke er nogen garanti for deres videre skæbne, tror jeg nok vi skal overveje meget nøje, inden vi går i krig med.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg faktisk gerne vil se nærmere på den israelske ordning, og jeg vil selvfølgelig også gerne overveje, om der er noget i den ordning, vi kan bruge i den sammenhæng.
Men umiddelbart vil jeg sige, at det ser ud, som om der er en række udfordringer ved det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-28:
Jeg vil meget gerne have, at ministeren sådan konkretiserer det yderligere, altså kommer tættere på.
For jeg er enig i overskrifterne – det, der bliver diskuteret i svaret på spørgsmålet, er jo meget i overskriftsform.
Nærpoliti vil vi prioritere, landbetjente eller det kriminalpræventive arbejde.
Er det alle delene, eller er det patruljer på hjul
Skal det alene være det, eller skal der være færre eller flere politikredse?
Altså, kunne ministeren bare sige et eller andet, der er mere konkret end det, der ligger i svaret?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-28:
Det er jeg selvfølgelig glad for.
Hvordan vil ministeren sende det signal til ejerne og administratorerne af de sociale medier ude i den store verden og sige: Kære venner, i Danmark har vi altså det her synspunkt, og det har I på en eller en måde om ikke at efterleve, så i hvert fald at tage ad notam, og vi forventer, at det frie ord fortsat kan blomstre på de sociale medier?
Vil ministeren gøre det, og hvordan vil han gøre det?
Kan ministeren måske uddybe det lidt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Jeg vil forholde mig til, at vi har nedsat en ytringsfrihedskommission, og jeg ser faktisk meget frem til, hvilket bud de kommer med angående de sociale medier.
For det her er svært.
Vi kan jo vende den om.
Nu diskuterer vi lige i de her dage, at man har set på Facebook, at man nærmest kan bestille tyveri af bestemte varer, og at der sælges stoffer og sådan noget.
Det er jo direkte ulovligt, og der har vi vel en fælles holdning om, at den slags ting skulle der gerne lukkes ned for.
Så det skal være en diskussion, hvor vi alle sammen taler om ytringsfrihed, men man må selvfølgelig også respektere, at vi har med private virksomheder at gøre.
Og så har vi en ytringsfrihedskommission, og jeg ser meget frem til, hvad den kommer med.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-28:
Altså, jeg hører jo, hvad ministeren siger, og vi er fuldstændig enige om, at der, hvor det handler om regulær kriminalitet, som er et aktuelt emne i de her dage – hælervarer, bestilling af forbrydelser, hadefulde ytringer, fornærmelser og alle de her fuldstændig klokkeklare lovovertrædelser – er der ikke nogen tvivl om, at der skal ske en eller anden form for censur, fjernelse af opslag, lukning af Facebookgrupper osv.; det er fint.
Det kan efter min mening slet ikke sammenlignes med klokkeklare lovovertrædelser.
Og det, der jo så gør det ekstra absurd, er jo, at hvis du er i tvivl om, hvordan loven hænger sammen, så kan du gå hen og læse i loven og få det forklaret, men de adfærdsregler, som man så tilsyneladende overtræder på Facebook, er der ikke, og ingen ved, helt præcis hvor grænsen går for, hvad man kan sige, og hvad man ikke kan sige.
Men det, folk jo så kan konstatere, er, at der i hvert fald er nogle buzzwords, og der er nogle billeder og opslag og nogle sammenhænge, hvor hammeren så falder.
Jeg synes ikke, det er helt fair at sammenligne holdningstilkendegivelser med klokkeklare lovovertrædelser.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Jeg tror, at det her løses bedst ved, at vi åbner munden og diskuterer det og ligesom får sendt et signal også til de private udbydere bag det her og får sagt, at det er den tradition, vi har i Danmark, og at grunden til, at det her samfund faktisk hænger fornuftigt sammen, og at vi ikke ser nogle alt for voldsomme ting ske, jo er, at vi kan få luft for vores holdninger og sige, hvad vi mener, tænker og tror.
Det tror jeg er helt afgørende for, at vi fortsat har et Danmark, hvor åndsfriheden kan herske.
Lad dog folk sige, hvad de tænker og mener – det tror jeg vi får det bedste samfund ud af.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-28:
Hvordan vil ministeren ændre politireformen som beskrevet i artiklen »Pape ønsker mere lokalt politi i opgør med politireform« på www.berlingske.dk den 8. februar 2018?
Tak for det.
Hvordan vil ministeren ændre politireformen som beskrevet i artiklen »Pape ønsker mere lokalt politi i opgør med politireform« på www.berlingske.dk den 8. februar 2018?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Men som jeg tidligere har sagt, er det afgørende for mig, at danskerne føler sig trygge.
Borgerne skal vide og de skal føle, at politiet er nært, både fysisk og i deres bevidsthed.
Som jeg også tidligere har nævnt, har der i de senere år været stort fokus på modernisering og øget professionalisering i dansk politi.
Det har været en helt nødvendig proces, sådan at politiet i dag er blevet bedre rustet til at møde et stadig skiftende kriminalitetsbillede.
Det er heller ingen hemmelighed, som jeg også har sagt tidligere i dag, at dansk politi har været hårdt spændt for, og vi har trukket store veksler på vores politifolk, bl.a. i forbindelse med indsatsen mod terror, grænsebevogtning og bandeindsats.
Det er alt sammen indsatser, som jeg synes, vi skal være stolte af.
Det, jeg så samtidig giver udtryk for, er, at borgerne jo uundgåeligt også har mærket, at der er blevet brugt mange ressourcer på de indsatser.
Det betyder bl.a., at der er borgere, der i nogle tilfælde føler, at politiet er kommet længere væk.
Og derfor skal der tænkes i nye baner, så vi kan fortsætte den modernisering af politiet, der er nødvendig, så vi stadig væk og hele tiden har et stærkt og tidssvarende politi, samtidig med at borgerne oplever politiet som nærværende og tryghedsskabende.
Som det også fremgår af den artikel, som spørgeren henviser til, er det min ambition for 2018, at vi får taget hul på den her opgave.
Det kræver et grundigt forarbejde, i stedet for at vi bare sætter en masse i gang.
Så lad os nu lige få undersøgt det ordentligt.
Det forarbejde har jeg bedt Rigspolitiet om at gå i gang med.
Og jeg vil ikke stå her og udstikke meget håndfaste retningslinjer for, hvilke tiltag der konkret skal tages, inden arbejdet for alvor går i gang.
For mig er det vigtigt, at vi går til det her med et åbent sind.
Nu får jeg nogle forslag, nogle ideer.
Så er det min tanke, at vi skal diskutere det i politiforligskredsen, og så finder vi forhåbentlig nogle gode former for, at vi får politiet det skridt tættere på borgerne, som jeg tror vi deler ønsket om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-28:
Tak for besvarelsen.
Det sidste er vi i hvert fald fuldstændig enige om, nemlig at vi skal have et politi, der er tættere på borgerne, og meget gerne et politi, der er væsentlig stærkere, end politiet er i dag.
Det synes jeg er fornuftigt.
Det kan også være fint nok, at vi diskuterer det løbende i politiforligskredsen, men noget af det, der virkelig interesserede mig ved det, ministeren var ude og sige – jeg tror, det var i jyske og fynske medier, hvor der var givet et meget stort interview i avisen Danmark – var netop om, hvordan man organiserede dansk politi.
Det synes jeg var spændende.
Det er jo første gang i 10 år, at man har kunnet snakke om, at noget skulle gøres på en væsentlig anden måde end det, man ligesom tidligere fra regeringens side, også tidligere regeringer, inden ministeren blev minister, har signaleret.
Så mit spørgsmål er sådan set meget simpelt: Ser ministeren noget behov for, at man gennemfører en ny politireform, eller vil der alene være tale om tilpasninger inden for det, der er rammen i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Min umiddelbare tilgang vil være, at med de forandringer, politiet har været igennem, og det, de har oplevet de senere år, er det måske ikke en ny kæmpe organisatorisk proces, vi skal udsætte dem for, men måske i stedet for sige: Hvordan er det, vi kan gøre nogle ting anderledes, når nu betjentene er kommet tilbage i kredsene, når nu vi uddanner flere betjente?
Der har vi igen, tror jeg, langt hen ad vejen nogle sammenfaldende synspunkter.
Hvordan er det så, vi kan organisere arbejdet, sådan at politiet kommer tæt på – selvfølgelig samtidig med at vi får mest muligt ud af det, politiet kan, og får brugt deres ressourcer rigtigt?
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Tak, formand.
Det er jo egentlig meget enkelt.
For os har statsløsekonventionen været en sten i skoen, fordi man bl.a. siden 2011 har givet tre personer statsborgerskab, som var under mistanke af PET for at kunne være til fare for rigets sikkerhed.
Og det har man gjort, fordi statsløsekonventionen sagde, at man skulle give statsborgerskab.
Det er selvfølgelig helt utilstedeligt, at det har været sådan, at vi prøver med den her debat at skabe en ordentlig balance i det, man kunne kalde de almindelige retsvilkår, sådan at danskerne kan fornemme, at den slags absurditeter ikke bør gentage sig.
De personer, som siden 2011 og frem til 2015 har fået statsborgerskab i forhold til statsløsekonventionen har ikke opfyldt en eneste af de betingelser, som skal til, for at få dansk statsborgerskab.
Og man må formode, at når Politiets Efterretningstjeneste advarer imod det, er det, fordi de kunne være til fare for rigets sikkerhed, må man gå ud fra, og at der er en risiko forbundet med de personer, ja, at de endog kunne være meget farlige.
Ikke desto mindre fik disse tre personer under den tidligere socialdemokratisk ledede regering og af et samlet flertal på nær Dansk Folkeparti tildelt statsborgerskab.
Og så lovede ministeren i oktober 2015 at gøre noget ved problemerne med statsløsekonventionen, optage nogle forhandlinger osv. og presse på for, at der skete en ændring.
Det var vi selvfølgelig nogle, der var glade for, da vi hørte det.
Men jeg vil så sige, at der jo er gået en rum tid siden.
Vi har haft det oppe før, og vi synes faktisk, at der er gået meget, meget lang tid med det.
Jeg glæder mig til debatten og til at høre, hvad ministeren har at sige.
Og jeg vil også sige, at der jo er andre ting forbundet med den her statsløsekonvention.
Man kan bl.a. jo begå forbrydelser med en strafferamme på op til 5 års fængsel og alligevel få statsborgerskab.
Det synes jeg også er uhyrligt.
Men jeg håber på, at ministeren har en løsning parat i forhold til de her personer, som PET advarer imod, så de ikke i fremtiden vil få statsborgerskab.
For skulle det ske igen, at et flertal på nær DF gav sådan et statsborgerskab til en person som dem, så ville det være totalt absurd. Men jeg håber på, at vi får en god debat, og at ministeren langt om længe har en løsning parat.
Stine Brix (EL), 2018-03-01:
Det er blot et helt enkelt spørgsmål til en af de sidste sætninger, som hr. Christian Langballe kom med.
For hr. Christian Langballe sagde, at ministeren lagde op til en løsning på det problem, som hr. Christian Langballe skitserer.
Men som jeg hørte ministeren, talte hun alene om, at man er i en dialog med UNHCR.
Så er det, fordi hr. Christian Langballe har en anden viden?
Eller hvordan hørte hr. Christian Langballe ministeren?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-03-01:
Tak for det.
Det er jo faktisk en rigtig god dag i dag, for endelig får vi ændret nogle ikke bare, som tidligere ordførere også har været inde på, ret meningsløse, men også helt uigennemskuelige regler om bibeskæftigelse og frivilligt arbejde for udlændinge, der er kommet til Danmark for at arbejde – inviteret hertil for at arbejde.
Jeg kommer selv aldrig til at glemme Jimmy Martinez-Correa, som fældede en tåre foran flere hundrede mennesker, da jeg mødte ham i januar.
Han er forsker på CBS, kommer fra Colombia og blev kaldt kriminel her i Danmark, fordi han på sin arbejdsgiver, CBS' opfordring havde undervist i økonomi ved siden af på DIIS, instituttet for amerikanske studerende i Danmark på udveksling.
Og han var meget berørt, fordi det at blive kaldt kriminelt for at stille sin arbejdskraft til rådighed på sin danske arbejdsgivers opfordring var det værste, han nogen sinde havde prøvet med den baggrund, han havde.
Jeg tror også, at vi alle sammen nok sent kommer til at glemme Brooke Harrington, der har fået en bøde og er blevet frataget retten til at søge opholdstilladelse i Danmark, fordi hun hjalp – af alle – Folketingets Skatteudvalg med at forstå internationale regler om skattely og bekæmpelse af skattely.
Det har været så absurd, at man ikke bare har følt trang til at tage sig til hovedet, men på samme måde som Jimmy Martinez-Correa bryde sammen i gråd.
Det får nu en ende, og det kan vi i Radikale Venstre næsten ikke få armene ned over.
Lad det være starten på afskaffelse af flere meningsløse lovmæssigheder.
Nu kan udenlandske forskere og gæsteforskere frit tage bijob uden timebegrænsning og uden at indgive en særskilt ansøgning, så længe bijobbet har sammenhæng med hovedjobbet.
Det er rigtig godt.
Men vi synes, det er ærgerligt, at det er begrænset alene til forskere.
Det forstår vi i Radikale Venstre faktisk ikke helt.
Hvorfor skal de ikke kunne hjælpe til i bijob, ligesom alle andre kan, uden at skulle søge om det?
Det virker fortsat unødig bureaukratisk.
Jeg er med på, og det er rigtig godt, at andre får ret til 12 timers bijob om ugen i gennemsnit uden at skulle ansøge.
Så bliver det, som andre har været inde på, muligt at være fodboldtræner og udføre andet frivilligt arbejde uden at skulle søge om det.
Og udenlandske arbejdstagere bliver ikke længere omfattet af en karensperiode på 15 år i forbindelse med muligheden for at opnå permanent ophold – også rigtig mange tak for det, det er rigtig godt. Så det er en god dag, og jeg skulle hilse fra Alternativets ordfører, som er enig i de punkter, jeg har opridset her.