runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-05-28:
Jeg vil godt starte med at rose to partier.
Først vil jeg rose SF for at rejse den her debat om situationen i Ungarn, som ikke er et hvilket som helst land, men som er et vigtigt land i vores europæiske familie.
Desværre har situationen i landet taget en trist drejning på det seneste, som er værd at sætte kritisk fokus på.
Det er selvfølgelig vigtigt at huske på, at vores lande er forskellige – vi har en anden historie, vi har andre traditioner, og vi har forskellige måder at leve på.
Og det skal der være plads til.
Det er kun en styrke for Europa, at der er plads til forskellighed.
Men man kan ikke gå på kompromis med, at medlemslandene i EU ikke lever op til retsstatsprincipperne og de demokratiske værdier.
Derfor er vi meget bekymrede over den lovgivning, der f.eks. netop er blevet vedtaget i Ungarn, som sætter parlamentet ud af kraft, og som giver mulighed for op til 5 års fængsel for journalister, der kritiserer regeringens tiltag i forbindelse med corona.
Det er helt uacceptabelt.
Og det er også trist læsning at læse den årlige rapport omkring pressefrihed, hvor Ungarn ligger som nr. 87 ud af 180 lande og dermed ligger efter lande som El Salvador og Niger.
Rapporten er endda lavet før Viktor Orbáns coronalov.
Vi har også set en bekymrende udvikling, når det handler om antisemitisme i Ungarn.
Undersøgelser viser, at op mod halvdelen af den ungarske befolkning svarer ja til klassiske antisemitiske udsagn om, at jøderne styrer medierne, eller at de er en del af et hemmeligt netværk – holdninger, der bliver bakket op af antisemitiske udtalelser fra en del ungarske politikere.
Og for en måned siden blev flere kendte jødiske forfatteres værker officielt fjernet fra den obligatoriske læsning i folkeskolen og i stedet erstattet af forfattere med stærke antisemitiske holdninger.
På samme måde har landets store romamindretal været offer for diskrimination og også for voldelige angreb fra højreekstremister og har haft en følelse af, at det ikke blev taget alvorligt.
Og den samme udvikling har vi set, når det handler om lgbt-rettigheder, hvor udviklingen har stået stille eller er gået den modsatte vej, når det kommer til at forbedre vilkårene for seksuelle minoriteter.
Jeg tror, jeg startede med at sige, at jeg ville rose to partier, og det andet parti var faktisk Det Konservative Folkeparti, som ikke er her.
Men det er måske heller ikke så vigtigt, for det var egentlig sagt til Pernille Weiss, som sidder i Europa-Parlamentet, og som har taget et opgør med Fidesz, der var en del af EPP-gruppen og stadig væk lidt er det; de er suspenderet, men hun mener, at de skal endegyldigt ud.
Jeg synes, hun fortjener stor ros for at tage det her meget alvorligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jeg skal bare høre, om hr. Aslan Rasmussen er enig med Hr. Nordqvist i, at hvis man ikke anerkender enhvers ret til at vælge køn, og jeg forstår, der er 22 af slagsen, er man antidemokrat.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-05-28:
Jeg ved ikke helt, om det var det, hr. Nordqvist sagde; sådan hørte jeg det ikke.
Men vi er bekymrede helt generelt, når homoseksuelles rettigheder trædes under fode, uanset om det er i Ungarn eller andre steder, hvor det er meget værre.
Og selvfølgelig er jeg med på, at Ungarn er et andet samfund end det danske, og at der kan gælde nogle andre værdier, som jeg har respekt for, f.eks. at konservative familieværdier eller religion fylder mere, end det gør her i Danmark, det er klart.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Man kan jo heller ikke udelukke, at der skulle være danske vælgere, som ikke er enige i, at der skal være valgmulighed mellem 22 køn på cpr-beviset, og der vil det bare være rart at høre, om de fra Socialdemokratiets side ligesom bliver sat i bås som værende antidemokrater.
Jeg synes jo, at demokrati får sådan en meget normativ størrelse, en meget politisk størrelse, når man anlægger det synspunkt, og jeg troede, at demokrati handlede om, at man ligesom kunne forfægte åbent de synspunkter, man har.
Så når man hører, at et bestemt politisk synspunkt er demokratisk, og at et andet politisk synspunkt, altså det modsatte, er udemokratisk, er det for mig jo totalitært.
Derfor er det bare vigtigt at høre, om regeringspartiet deler den opfattelse, som socialisterne har.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-05-28:
For mig er det absolut ikke udemokratisk, hvis man ikke mener, der er 22 køn – overhovedet ikke.
Og det var også derfor, jeg brugte meget tid på antisemitisme og på mangel på pressefrihed og andre ting i Ungarn, og det håber jeg selvfølgelig også Dansk Folkeparti kommer ind på.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jo, nu er hr. Jørgensen jo jurist og ved derfor, at EU's charter om grundlæggende rettigheder jævnfør artikel 51 alene gælder, når landene skal gennemføre EU-retten.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-28:
Bare lige for at få nogle misforståelser på plads vil jeg sige, at det altså ikke er sådan, at man har krav på at kunne vælge mellem 22 forskellige ting, der skal stå i ens pas ud fra køn – det er altså en misforståelse.
Det var noget, der var fremme i debatten før.
Det handler om retten til at skifte køn, altså hvis man eksempelvis har fået en kønsskifteoperation, så man nu er en mand med fuldskæg og hår på brystet og mandlige kønsorganer i stedet for kvindelige, så skal man naturligvis ikke have stående i sit pas osv., at man er en kvinde, for det er man ikke længere; det er det, det handler om.
Det er altså ikke et spørgsmål om, at man skal kunne få registreret, at man er homoseksuel.
Det tror jeg sådan set at de fleste ville have sig frabedt stod i ens pas – altså at det stod i ens pas, at man er homoseksuel – for det kunne sådan set medføre, at man blev forfulgt i lande, hvor man ikke var så begejstret for homoseksuelle.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Altså, jeg prøver bare at forstå hr. Jørgensen, for han sagde før, at det her anliggende var det, der krænkede retsstaten, og derfor skulle man i EU tage affære.
Og derfor vil jeg bare gerne vide, hvad det er for et direktiv i EU, der så pålægger landene at gennemføre det, som hr. Jørgensen synes er fornuftigt, og som jeg muligvis også synes er fornuftigt, men som jeg dog ikke vil afskære andre mennesker fra at synes er ufornuftigt.
Så hvis man skal aktivere retsstatsinstrumenterne i EU som følge af den her kønsskiftelovgivning, som man angiveligt har gennemført i Ungarn, vil jeg bare godt vide, hvad det er for en del af EU-retten, det krænker.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Nu fremsætter Det Konservative Folkeparti et beslutningsforslag, som pålægger regeringen at lave et lovforslag, som indarbejder de her krav.
Det var sådan set bare det, jeg ville kvittere for.
For jeg synes jo, det er fornuftigt, at kravene til statsborgerskab netop bliver lovfæstede gennem en lovbehandling her i Folketinget, frem for at det er noget, der foregår under nogle cirkulæreforhandlinger ovre i Udlændingeministeriet.
Så jeg vil sådan set bare kvittere for, at Det Konservative Folkeparti nu fremsætter et beslutningsforslag, som pålægger regeringen at lave et lovforslag.
Det synes jeg er den rigtige vej at gå.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgeren.
Altså, dansk statsborgerskab kan kun blive tildelt ved lov.
Det er jo derfor, vi stemmer de her lovforslag igennem.
Det, vi lægger op til, er en ny forhandling ovre i ministeriet, således at vi kan få et nyt sæt regler for dansk indfødsret, ligesom vi gjorde i 2018.
Vi har som sagt et nyt Folketing nu, en ny regering, et nyt parti, nye synspunkter, og derfor ønsker vi at tilpasse den aftale fra 2018, så den passer bedre til de synspunkter, der er i Folketingssalen i dag.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Det er Folketingets opgave at løse det her problem.
Jeg tror, at det, der er problemet for mange af os, der kommer til at stemme imod det her forslag, er, at den radikale ordfører jo ikke har defineret problemet.
Hvori ligger problemet i, at man skal bestå en prøve, og at man ikke skal være til fare for nationens sikkerhed for at blive dansk statsborger?
Jeg tror simpelt hen, at der, hvor den radikale ordfører er lidt galt afmarcheret, er, at vi andre ikke rigtig kan finde det der problem.
Men jeg har et mere generelt spørgsmål.
Mener Det Radikale Venstre vitterlig, at statsborgerskab skal bruges som et instrument for integration?
Er det virkelig Det Radikale Venstres politik?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Det her med, at vores samfund er delt op i dem og os, er nyt for mig – det var jeg ikke klar over.
Men, derudover, når nu hr. Nils Sjøberg mener, at det går fantastisk godt med integrationen, hvordan kan det så være, at vi ser en overrepræsentation i alle de forkerte statistikker, når det gælder beskæftigelse, kriminalitet, uddannelse osv., især når man fokuserer på folk med rødder i ikkevestlige lande?
Og hvordan kan det være, hvis nu integrationen var fuldbragt og alle var blevet gode medlemmer af det danske samfund, at adfærden ikke også nogenlunde er som hos den øvrige befolkning, f.eks. også ved folketingsvalg, og her taler vi så om dem, der er blevet statsborgere?
Altså, hvorfor stemmer man ikke lidt ligesom den øvrige befolkning?
For sjovs skyld slog jeg det lige op: Når man ser på Vollsmose og Gellerupparken f.eks., fik Radikale Venstre 34 pct. af stemmerne ved sidste folketingsvalg.
I Tingbjerg fik man 26 pct. af stemmerne.
Altså, det er dog et stykke fra, hvor den øvrige befolkning ellers lægger sine stemmer, men det kan jo godt være, at den her gruppe bare i særlig grad har set lyset.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg må sige, at jeg synes, at det er et spørgsmål, der stritter lidt i forskellige retninger.
Så hvis jeg nu tager fat i den ene del af det, må jeg sige, at det stadig væk er min opfattelse, at hvis vi skal have borgere til at være en del af vores samfund, er det bedst, at man giver dem mulighed for at være det på lige fod med alle andre.
Det vil bl.a. sige, at man giver dem mulighed for at være danske statsborgere.
Der stilles også krav i det her forslag.
Det, der er centralt i det her, er, at man giver de unge mulighed for at blive en del af det danske samfund.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Det vil altså sige, selv om jeg næsten ikke har fantasi til at forestille mig, at det kunne være tilfældet, at det her forslag fra Radikale Venstre ikke har noget som helst at gøre med, hvad der kunne gavne Radikale Venstre i fremtidige folketingsvalg, nemlig at man virkelig kunne høste stemmer, når man tænker på, at man allerede ligger på 34 pct. af stemmerne i nogle af de her områder?
Men det har intet med hinanden at gøre, og det ville også være en utidig antydning at komme med, men vil ordføreren alligevel ikke kommentere på eller bare bekræfte, at det naturligvis ikke er sådan, det forholder sig?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg er ærlig talt
lidt rystet over det spørgsmål, må jeg da sige, for det er et underligt spørgsmål at stille.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er rigtig mange nydanskere, der stemmer på Det Radikale Venstre, og sådan vil det sandsynligvis være, fordi vi prøver på at varetage deres interesser og acceptere dem som en del af vores samfund.
Det er helt givet.
De er her i forvejen; nogle af dem står over for at blive smidt ud, men det er dog de færreste.
Jeg synes, det rigtige ville være, at man lod de her mennesker, som bor her – indvandrere, eller hvem det nu er; alle slags mennesker – bo i vores samfund, være en del af vores samfund.
Jeg er enig med ordføreren i, at vi har nogle ganske udmærkede skoler og institutioner i Danmark, men hvis der er nogle udfordringer i dem, så er det vores opgave, så er det Folketingets opgave at løse de udfordringer, der er, og ikke bare sige, at vi skubber den del af samfundet, som vi af en eller anden grund ikke bryder os om, langt væk.
Det er simpelt hen ikke i orden bare at sige: Vi skubber dem væk, ærgerligt, duer ikke, ud.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Tusind tak.
Altså, jeg kan slet ikke beskrive, hvor meget vrøvl der kommer ud af munden på den radikale ordfører.
Jeg tror, at der var nogle andre, der nævnte det her med, at man følte sig hensat til den utrolig naive udlændingepolitik, man havde tilbage i 1990'erne, og den tanke om, hvordan tingene fungerer.
Og så kom jeg sådan set også til at tænke på det satireprogram, der hedder »Tæt på sandheden« med Jonatan Spang, hvor han siger, at hvis han bare tager en suppeterrin over hovedet, kan han ikke se alle de problemer, der er.
Det er sådan lidt det, jeg føler mig hensat til, når jeg hører ordføreren tale.
Ordføreren bruger enormt meget de her termer: jeg tror, vi tror, vi mener.
Jeg er simpelt hen nødt til at sige til ordføreren: Det her med, at statsborgerskaber skulle give integration, og at de her personer allerede har gjort en stor indsats for samfundet, kunne jeg godt tænke mig at se nogle konkrete beviser på, altså hvad ordføreren bygger det på.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Det findes der jo internationale undersøgelser der rent faktisk viser er tilfældet.
Så det er der ikke noget underligt i.
Men vi kan jo ikke vide, hvordan det vil komme til at fungere i Danmark, hverken på den positive eller på den negative måde, før vi rent faktisk gør det.
Så derfor er det ikke muligt andet end at tro.
Men der er andre steder, hvor man har gjort det, og hvor det er lykkedes at få det til at fungere
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Tusind tak.
Jamen altså, det er simpelt hen en underlig tilgang til det.
Ordføreren bliver også ved med at sige det her med, at vi skaber de her parallelsamfund, altså det her med, at, uh, de føler sig skubbet til side.
Der er en stor gruppe mennesker – hovedsagelig fra muslimske lande – i Danmark, som har gjort vanvittig store skader på det danske samfund, fordi de simpelt hen overhovedet ikke på nogen som helst tænkelig måde passer ind og har tilpasset sig Danmark.
Det, ordføreren siger nu, er så, at det er samfundets skyld.
Igennem årtier er der ført en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik, og det er så det, vi står med resultatet af nu, og nu mener ordføreren så, at man skal lempe på det her, og at det er samfundets skyld.
Jeg kan fortælle ordføreren helt konkret, at det ikke er samfundet, der skubber de her mennesker til side – de segregerer sig selv.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Mette Thiesen og jeg har været medlem af Folketinget nogenlunde lige lang tid, og derfor har vi jo ikke haft meget indflydelse på, hvordan det er gået.
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Jeg vil høre, om ordføreren anerkender, at der blandt børn og unge, der er født og opvokset her i landet, også kan forekomme radikalisering, og om ordføreren også har indsigt i, at nogle af syrienskrigerne faktisk er født og opvokset her i Danmark.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg synes, det er et vigtigt spørgsmål, som SF stiller dér.
Og det er da helt rigtigt, at der er radikaliserede unge.
Det er korrekt – det er der.
Så SF påpeger noget væsentligt i spørgsmålet.
Jeg ved bare ikke, hvor SF specielt vil hen med det – om det er et udtryk for, at SF politisk har skiftet mening i forhold til den holdning, som SF havde til det her forslag tidligere, eller hvordan det skal se ud.
Det er jeg faktisk ikke klar over.
Så det er svært for mig at svare på – ud over at jeg kan bekræfte, at det er rigtigt.
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Jeg kommer ind på vores stilling, når jeg kommer på talerstolen.
Men hvis ordføreren anerkender, at der faktisk er radikaliserede unge, hvorfor kræver man så ikke med det her forslag en PET-vurdering?
Det var faktisk dér, jeg ville hen med spørgsmålet.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Det er, fordi forslaget som udgangspunkt egentlig fungerede ganske udmærket, da det blev forelagt i sin tid.
For det er mit håb, at Socialdemokratiet vil gå tilbage til den politik, som Socialdemokratiet tidligere har fremlagt.
Det er derfor, vi fremsatte præcis det samme forslag, som Socialdemokratiet, De Radikale og i øvrigt også SF og Enhedslisten i sin tid stemte for.
Så når vi fremsætter det forslag, som vi behandler i dag, er det i håbet om at vende tilbage til den politik, som vi havde tidligere.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Jeg noterer mig, at den radikale ordfører siger, at hvis de her personer ikke er blevet danske, skal vi kigge indad, så er det det danske samfunds skyld.
Her må jeg bare sige, at jeg er dybt uenig med den radikale ordfører.
Jeg synes, vi har nogle glimrende børnehaver og nogle glimrende folkeskoler, og det er bestemt ikke noget, hvor vi skal kigge indad, hvis de personer ikke er blevet danske, og i øvrigt er det jo Det Radikale Venstre, der med det her forslag nægter at teste, om de her mennesker er blevet danske.
Det er jo Det Radikale Venstre, der ikke vil have, at man skal tage en indfødsretsprøve, det er jo Det Radikale Venstre, der ikke vil have, at man skal leve op til de almindelige krav.
Så det er jo Det Radikale Venstre, der ikke har lyst til at gå i dybden med danskhed.
Så siger ordføreren også, at vi skal give de her mennesker mulighed for at deltage på lige fod med alle andre.
Men det har de her mennesker jo også.
Tak for det, formand.
Det Radikale Venstre vil med det her beslutningsforslag genindføre den tidligere § 3 A i indfødsretsloven, som giver udlændinge, der er født i Danmark, privilegeret adgang til dansk statsborgerskab, altså statsborgerskab bare ved en erklæring.
Det er jo noget, vi har diskuteret herinde i Folketingssalen før.
Vi diskuterede det, dengang Socialdemokratiet ikke syntes, det var så vanvittig uansvarligt, og derfor indførte loven.
Vi kom heldigvis til og fjernede den.
Vi diskuterede det også tilbage i 2017, da der var et beslutningsforslag fra SF, der mindede utrolig meget om det her.
Vi mener præcis det samme, som vi gjorde dengang, i Venstre, og vi kan ikke stemme for det her beslutningsforslag.
Hvorfor kan vi så ikke det?
Jo, fordi man med forslaget fører Danmark tilbage til en udlændingepolitik, som er en helt anden end den, vi har i dag, og en dårligere end den, vi har i dag – altså en udlændingepolitik, hvor der ikke i samme grad bliver stillet høje krav til udlændinges danskkundskaber og deres kendskab til danske samfundsforhold.
En tid, hvor man skal kunne blive statsborger blot ved at afgive en erklæring og i øvrigt uden at blive screenet af PET for, om man er til fare for nationens sikkerhed, er ikke en tid, vi synes man skal tilbage til.
Det skyldes, at tildelingen af statsborgerskab er af stor betydning, ikke kun for den enkelte, men også for det danske samfund som helhed.
Det kan have store konsekvenser, hvis den forkerte person får stukket et af vores rødbedefarvede pas i hånden.
Det er derfor, at vi i dag stiller høje krav, når man søger om statsborgerskab.
Det er noget, man hverken bør eller skal kunne komme sovende til, og det er derfor stadig væk Venstres indstilling, at det kun er personer, der reelt forstår Danmark, accepterer de danske værdier og ikke er til fare for nationens sikkerhed, der skal have lov til at blive danske statsborgere.
Det kan vi kun holde fast i, hvis vi ikke lemper kravene, og derfor kan Venstre ikke – som jeg startede med at sige – støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Virkeligheden i dag er sådan, at man ikke automatisk bliver dansk, selv om man er født i Danmark, for man kan være født af udenlandske forældre, som ikke har ønsket at blive danske.
Det skete, hvis man var 15 år og havde bestået folkeskolens afgangsprøve med karakteren 02, men hvis man ikke kunne det, skulle man faktisk bare vente, til man fyldte 18 år, for hvis man var i stand til at opholde sig 18 år inden for landets grænser, fik man pr. automatik dansk statsborgerskab.
Ikke engang en vurdering fra PET af, om man udgjorde en fare for rigets sikkerheden, skulle foretages.
Det var vi i Dansk Folkeparti imod, men alligevel blev det altså vedtaget, og det gjorde det med stemmer fra Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og SF.
Den blå regering, der kom til i 2015, fjernede muligheden igen med støtte fra Dansk Folkeparti.
Så vi kan selvfølgelig ikke støtte et forslag, som vil genindføre den her lempelse af tildeling af statsborgerskab.
I Dansk Folkeparti ønsker vi tværtimod at stramme reglerne om tildeling af dansk statsborgerskab.
Vi har en lang række ønsker til det.
Vi ønsker, at man skal give statsborgerskab til folk, der gifter sig med en dansker.
Vi ønsker, at antallet af folk, der får statsborgerskab, skal reduceres voldsomt – der skal absolut være et maks. på 1.000 om året.
Vi mener også, det er nødvendigt for os i Folketingssalen at vide, hvilken religiøs baggrund man har, når vi skal stemme om, hvem der skal have statsborgerskab.
Så der er en lang række ting på statsborgerskabsområdet, som vi mener skal skærpes.
Lempelser er det sidste, vi har brug for i dag.
Så længe vi ikke kan få antallet ned til det, som vi ønsker, som altså skal være et maks. på 1.000, ønsker vi at indføre alle de skærpelser, som man næsten kan finde på.
Vi har nogle forslag, vi skal diskutere senere i dag.
Der skal være højere sprogkrav.
Der skal være barske krav med hensyn til kriminalitet.
Og man kunne sikkert også finde på yderligere skærpelser.
Vi mener, at det bedste ville være at reducere antallet, men det har vi desværre ikke kunnet komme igennem med.
Vi har også foreslået, at man skal have betinget statsborgerskab, sådan at man får det frataget, hvis man begår kriminalitet inden for en vis periode.
Så vi har en lang række skærpelser på det her område, som vi gerne vil have igennem.
Og sådan en lempelse som den, Radikal Venstre kommer med nu, er absolut det sidste, vi har brug for, for der er jo sket det, at der igennem årene er blevet givet alt, alt for mange statsborgerskaber.
Det er blevet givet til folk, som ikke har vist interesse for at blive danske, som ikke er blevet danske af hjertet, og de har stemmeret i dag og kan videregive statsborgerskabet til deres børn.
Det er en katastrofe.
Det er en national katastrofe, som vil forfølge os i mange, mange år.
Så vi ønsker ikke bare at skærpe statsborgerskabsloven; vi ønsker også at få ryddet op i det kaos, der er skabt i forbindelse med den alt for lempelige udlændingepolitik, herunder statsborgerskabspolitikken, som har været ført i mange år.
Vi støtter ikke forslaget.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Og tak til ordføreren.
[Lydudfald]
... hvis vi ikke tager hånd om, at vi er ved at skabe et samfund med dem og os.
Helt konkret har jeg fået lov til at nævne en sag med en lektor og studieleder på Københavns Universitet, som har boet her siden 2017, og som har en 17-årig datter, som går på gymnasiet.
Han har ikke selv kunnet blive dansk statsborger, fordi der er sket en fejl; han kunne ikke dokumentere, at kunne dansk på danskprøve 2-niveau.
Hans datter skal, selv om hun har boet her siden 2007 og går i gymnasiet og er aktiv, igennem sådan et danskprøveforløb, og det gælder også hans 9-årige søn.
Jeg synes, det ville være rigtigt, at personer af den her type, altså mennesker, som bidrager til vort samfund, fik dansk statsborgerskab.
Kan ordføreren forklare, hvorfor det er så forkasteligt, og hvorfor man skal dele samfundet i dem og os?
Hvorfor skal man dele det op i dem og os i stedet for at sige, at vi er sammen om at skabe et godt samfund, i fællesskab?
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Jeg ved ikke, om spørgeren nogen sinde har gæstet en ghetto i Danmark.
Jeg ved ikke, om spørgeren nogen sinde har talt med folk, som har boet i Danmark i mange år, men som overhovedet ikke er danske – eller om han udelukkende omgås studielektorer på diverse gymnasier.
Det lyder sådan.
Der er jo et parallelsamfund i Danmark.
Det er jo den bitre og fortvivlende virkelighed.
Det er jo forårsaget af ordførerens parti, der har støttet en alt for løs og slap udlændingepolitik fra 1983 og frem, indtil Dansk Folkeparti var med til at sætte en stopper for det.
Det har jo ført til, at der bor mennesker i landet, som ikke er danske.
Og det er klart, at det jo ikke er denne studielektor og vedkommendes datter, der er det store problem, men der går nok ikke nogen skår af dem af, at de tager en lille prøve, som de sagtens kan klare.
Men vi har folk i landet, som ikke ønsker at tage danske normer til sig, tage det danske sprog til sig osv.
De skal da ikke kunne trække et statsborgerskab i en automat.