Lars Arne Christensen (M), 2024-02-20:
Tak for ordet, formand.
Lad mig kort nævne, at det i dag er første gang, jeg står på Folketingets talerstol.
Medindflydelse er også elevdemokrati, som betyder en del for mig.
Jeg blev i 8. klasse valgt som elevrådsformand for 1.200 elever.
Det var svært at sidde i en skolebestyrelse med voksne og varetage elevers interesser omkring slidte bøger, dårlige skoletoiletter og gamle gymnastiksale.
Faktisk blev rektor overordentlig sur, da jeg på et skolebestyrelsesmøde første gang fremførte min kritik.
Rektor blev faktisk så sur, at jeg derefter fik et fast ugentligt møde, hvor vi i god ro og orden kunne tale med hinanden.
Jeg lærte således tidligt, at det er muligt at få indflydelse på sin skole til gavn for sine skolekammerater.
Fra denne talerstol er mange idéer blevet italesat gennem tiderne.
En idé, jeg har delt med mange, er et brud med dansk fløjpolitik.
At Moderaterne er en del af en regering over midten viser, at idéer kan blive til virkelighed.
Jeg har det samme håb i dagens forespørgselsdebat om elevers indflydelse på deres undervisning.
I Moderaterne mener vi, at elevdemokrati, hvor elever har indflydelse på deres hverdag, er et vigtigt element.
Derfor er det også bekymrende, at andelen af elever i 6.-10. klasse, der oplever, at de voksne på skolen lytter til elevrådet, er faldet fra 42 pct. i 2021 til 34 pct. i 2023.
Og omvendt er andelen af elever, der mener, at de aldrig bliver lyttet til, når der træffes beslutninger, steget fra 7 til 12 pct.
Men hvorfor egentlig det?
Forleden mødtes jeg med UNICEF.
Folkeskolens formål er at forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og demokratisk folkestyre.
Men når elever ikke fuldt ud har kendskab til egne eller respekterer andres rettigheder eller for så vidt selv bliver respekteret af de voksne, så bliver medbestemmelse og inddragelse og sluttelig demokrati nogle svære størrelser.
Men indflydelse er ikke blot elevdemokrati.
Det kræver naturligvis, at eleverne både kan og er motiveret til at kunne.
Her viser en undersøgelser fra Danmarks Evalueringsinstitut, EVA, desværre, at elevernes motivation falder, jo længere de går i skole.
Udskolingen byder måske på ensformighed, der påvirker elevernes motivation til at lære nyt.
Det er Moderaternes forventning, at flere valgfag og øget kvalitet af undervisningen vil styrke elevernes motivation, og det arbejde er allerede i gang.
For lige nu forhandler vi jo i folkeskoleforligskredsen et nyt kvalitetsprogram til folkeskolen.
Så vi får forhåbentlig snart flere valgfagstimer, frisættelse fra snærende rammer og mål og dermed mere medbestemmelse blandt eleverne over deres dagligdag.
For børn og unge er forskellige, og derfor bør deres skolegang også være det.
Folkeskolen skal kunne rumme elever med forskellige talenter og interesser.
Bedst er det, hvis alle elever kan være med til at vælge.
Men her har vi desværre en undersøgelse fra KL, der viser, at motivationen og præstationerne blandt drenge ikke er god.
Drengene sakker bagud i folkeskolen.
Siden 2011 er karakterforskellen imellem drenge og piger mere end fordoblet til pigernes fordel fra en forskel på 0,38 karakterpoint i 2011 til 0,83 karakterpoint i 2022.
Børn og unge er forskellige.
Men det nytter ikke, at drengene sakker så meget bagud, at de får mindre ud af deres skolegang end pigerne.
Det gælder f.eks. også indførelse af teknologiforståelse, der ligger mig meget på sinde.
Børn skal fremover lære at anvende og forstå digitale teknologier og deres betydning.
Det giver en konstruktiv og kritisk tilgang til anvendelse af og deltagelse i udviklingen af digitale teknologier og til at forstå deres betydning.
Det tror jeg kommer til at gavne motivationen og dermed medindflydelse.
Tak for ordet.