runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Altså, når man bruger det, at der ikke er lovgrundlag for noget, som en afvisning af et specifikt beslutningsforslag, kan det jo bruges som afvisning af samtlige beslutningsforslag her i Folketinget.
For der er jo ingen forslag her i Folketinget, der er lovgrundlag for, før Folketinget stemmer for, at der skal være det lovgrundlag.
Det er det, vi i Dansk Folkeparti har foreslået i dag, altså at skabe et lovgrundlag for at fratage dem den her anerkendelse, og det er det, som jeg spørger om Socialdemokratiet bakker op om.
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-14:
Jeg refererede her til tre konkrete sager, og det er mennesker, der har fundet styrken til at stå frem, når de står i deres livs måske allerstørste sorg.
Jeg tror, at tallet er meget større, men eftersom der kun er ca. 1.000 om året, der mister deres partner på den måde, som er beskrevet her, så er det klart, at det ikke er store antal, vi taler om her.
Men det er jo netop også derfor, at vi kan gøre en forskel for de mennesker; det kan vi gøre uden at slå bunden ud af statskassen.
Men det vil gøre en gigantisk forskel for de mennesker, vi rent faktisk går ind og hjælper.
Så for mig er det ikke afgørende, om den her rettighed vil komme 30, 100 eller 200 til glæde og gavn.
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at ordføreren brænder for emnet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har et overblik over, hvor mange forældre det drejer sig om, altså hvor mange forældre der bliver mødt af et stift system.
For min store frygt er jo, at vi begynder at lovgive på basis af enkeltsager.
Jeg anerkender, at jeg ikke ved, hvor stort problemet er, og det er derfor, jeg er interesseret i at høre, om ordføreren ved, hvor stort problemet er, altså om det faktisk er et generelt problem, eller om det faktisk kun er 3 pct. af dem, der bliver ramt, som synes, at de møder muren.
Jeg synes, det kunne være så smukt, hvis vi kunne finde frem til en løsning, der en dag også kan rummes i det nuværende system, for jeg ved jo godt, at det er uheldigt, at man bliver nødt til at melde sig syg.
Men jeg er samtidig glad for, at vi har det sikkerhedsnet, at man kan melde sig syg.
Jeg kunne jo godt tænke mig at dykke mere ned i, hvor mange arbejdsgivere der giver den her meget urimelige behandling af folk, der er i sorg, for jeg håber jo stadig væk – uden at tage tallene – at langt de fleste faktisk er meget medfølende, og at man finder en ordning, som begge parter bliver glade for.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-03-14:
Det er jo en slags omvendt bevisbyrde, kan man sige, som så ville gælde i en særlig situation, modsat det, vi i øvrigt kender fra sygedagpengeområdet, hvor man netop både bliver kontaktet af en arbejdsgiver og også bliver kontaktet af jobcenteret og skal stå til rådighed for alle mulige tænkelige ting, som man virkelig ikke har brug for på det tidspunkt, fordi man bare har brug for ro og tid til at finde ud af at få hverdagen til at fungere igen på nye betingelser.
Så tak for at medgive, at man måske godt kunne kigge på en løsning, som kunne løse det her meget konkrete problem.
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Altså, det synes jeg er et godt, konkret forslag.
Jeg kan jo ikke stå her og love noget nu.
Jeg kan bare glæde mig over, at vi i dag har landet den her aftale om nogle mere fleksible regler for sygedagpenge.
Nogle af de her ting rummer netop også, at man ikke skal indkaldes til samtaler, når det ikke giver mening, og jeg tror, at det er noget af det, der kan være med til at stresse en forælder helt vildt.
De står jo med sorgen, og så skal de på en eller anden måde stå til ansvar for deres plan om at komme tilbage på arbejdet.
Det synes jeg personligt er dybt absurd, og det er jo noget af det, som jeg håber vi får taget livtag med nu.
Og jeg håber, at det er noget af det, der bliver landet, når vi for alvor tager fat i den store reform her.
Så jeg synes, det er et godt, konstruktivt forslag, og hvor det ender, må tiden vise.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-03-14:
Tak for det, og tak for en, synes jeg, fin tale.
Men jeg synes, at det er et meget konkret problem, at man ikke har ret til frihed, når man rammes af alvorlige kriser, hvor man også har ansvar for nogle børn, som er i sorg og er i krise.
Man er også ramt af bureaukratisk bøvl i forhold til at få styr på skifteret og alle mulige andre ting, som følger med, og man skal også have tid til at finde de rigtige løsninger for ens børn, for selv om der er mange til at hjælpe til derude, også civilsamfundsorganisationer, så er det også vigtigt at finde det helt rigtige tilbud til børn på det tidspunkt, hvor børnene er klar til det.
Så når ordføreren siger, at man ikke vil tvinge folk tilbage på arbejdet, og henviser til sygeorlov, vil jeg egentlig bare spørge, om man kunne forestille sig en sygeorlov eller en sorgorlov, hvor man også var beskyttet på samme måde, som man eksempelvis er det, når man har barsel, så vi ikke risikerer, at folk, der er nødt til at melde sig syge, skal frygte at miste deres arbejde også.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-03-14:
Men nu har jeg altså sat mig ind i, hvad folk, der har behandlet familier i den her situation, siger.
Bare fordi der er nogle, der mener, at noget er det rigtige, kan jeg ikke sige, at så mener jeg også, at det er det, der er det rigtige.
Jeg må også sætte mig ind i, hvad det er, jeg selv mener, og hvad det er, der er vores overbevisning, og hvad det er, det offentlige har ansvaret for, og hvad det er, vi som mennesker selv har ansvar for, både i forhold til os selv og hinanden.
Og i forhold til retten til orlov i forbindelse med dødsfald af egne børn under 18 år har Liberal Alliance støttet det forslag.
Victoria Velasquez (EL), 2024-03-14:
Mange tak.
Ordføreren kommer ind på det her med, at det ikke er så mange af FH's medlemmer, som har efterspurgt det.
Der tror jeg også, man skal se på, at det f.eks. i 2022 var 1.516 mindreårige børn, som mistede en eller begge forældre.
Så der er faktisk tale om en mindre gruppe og ikke noget i en størrelsesorden, så man kan sige, at mange har efterspurgt det – og heldigvis for det.
Flere kom ind på det her med, at man ikke er syg, men i sorg.
Problemet er jo, at hvis man ikke får ro til rent faktisk at kunne være i sorg og håndtere de her ting, så risikerer man at blive syg.
Så selv hvis man kun kigger på det rent økonomisk, er det jo på den lange bane enormt dumt ikke at sikre de her rammer nu, som folk har brug for for at kunne komme ordentligt tilbage.
Derfor tænkte jeg, om vi ikke skulle flytte de her drøftelser, ordførerne har med flere organisationer, FH osv., så ministeren faktisk indkaldte til de her drøftelser.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-03-14:
Jamen jeg er fuldstændig enig i det, ordføreren siger, nemlig at det er familien, der samler sig her, og at det er familien, man henvender sig til.
Men jeg er ikke enig i, at det forudsætter, at det skal besluttes politisk, at arbejdsgiverne skal give de ansatte fri, og at skatteborgerne skal betale.
Jeg tror ikke, at det er en nødvendighed for, at familien kan komme igennem så sørgelig en tid.
Det mener jeg ikke er en forudsætning for, at man som familie kan håndtere en svær tid.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-03-14:
Jeg er sådan set bare optaget af, at vi skal sørge for, at det er en ret, som man ved man har, hvis det er sådan, man står i en situation, der er så uoverskuelig, som tilfældet er, hvis man mister en ægtefælle og samtidig har ansvaret for nogle børn.
Modellen er til debat, synes jeg.
Jeg har meget svært ved, og det har jeg også sagt under debatten her, at se forskellen på, om man er sygemeldt og får løn under sygdom, eller om man har orlov, så man kan bearbejde en krise.
Så modellen er vi åbne for at se på, og det kunne sagtens være, at der i det system, vi allerede har, kunne skrues på noget, så der også blev plads til egentlig sorgorlov i de situationer, hvor der er brug for det.
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-14:
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre ordførerens uddybning af, hvad det betyder, at det ikke er systemet, der skal træde til i sådan en situation her.
For det er jo det stik modsatte, som forslaget går på.
Forslaget går på at give familien rum til at håndtere det traume, den står i.
Og hvis man ikke giver familien det rum, er det netop systemet, som man overlader det til; så er det skolen, man overlader det at håndtere børnene, som er i sorg, til; så er det offentligt ansatte i alle mulige andre funktioner eller vores sundhedsvæsen, man overlader det til.
Det her er i min optik det stik modsatte, nemlig at man giver rum til familien, som er det mest naturlige sted at vende sig hen, når man er i dyb sorg, og når livet er allersværest.
Så jeg er virkelig lidt spændt på at høre, hvad ordføreren mener med »systemet« i det her tilfælde.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-03-14:
Mange tak.
Nogle har stillet et borgerforslag, andre har været inde at støtte det.
Folk deltager i den demokratiske samtale, og det synes jeg altid fortjener ros og en tak.
Når man i livet rammes af tragiske omstændigheder, har vi alle sammen et ansvar.
Når vi i Liberal Alliance prædiker frihed og ansvar, gælder det især også, når det er svært, og det er det, når man som forælder mister en forsøger til sine børn.
Jeg kan ikke forestille mig, hvor svært det må være.
Man står ikke kun selv med et ansvar i den situation; det gør alle omkring en også.
Med det her forslag foreslås det at indføre 4 måneders sorgorlov til den, der mister en medforælder og har et barn under 18 år.
Jeg finder det utrolig sympatisk, og jeg ikke i tvivl om, at det for mange vil være det rigtige, men jeg er heller ikke i tvivl om, at det ikke vil være det rigtige for alle, og jeg er heller ikke i tvivl om, at det vil være rigtigt for nogle, som ikke er omfattet af det her.
Derfor er det ikke Liberal Alliances holdning, at den her model er den vej, vi skal gå.
Så har jeg også den holdning til noget meget, meget svært , at systemet ikke skal varetage noget, som er så sårbart og svært, og som kræver så meget menneskelighed.
Det er noget, som mennesker indbyrdes og civilsamfundet skal løfte sammen.
Det er ikke noget, vi skal overlade til systemet.
For nogle mennesker, som rammes af sorg, medfører det en reaktion, som giver sygdom, og det er en svær omstændighed for rigtig mange, og der er det meget godt, synes jeg, at vi i dag har sørget for, at sygedagpengesystemet – hvis man skulle derind – er blevet lidt mere fleksibelt, så man i sådanne situationer typisk ikke ville skulle igennem et langt forløb.
Det tror jeg vil gavne rigtig meget.
Jeg synes også, det skal nævnes, at ikke alle, der har behov for hjælp, har behov for den samme hjælp.
Derfor vil en model af den her art ikke være noget, som Liberal Alliance bakker op om.
Jeg kan høre, at der er andre partier, der nævner finansiering, hvilket ikke er en del af borgerforslaget.
Derfor vil jeg også bare være ærlig og sige, at det ikke er det, der gør, at vi ikke støtter forslaget.
Det handler om, at vi ikke mener, at den her løsning er den rigtige.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-03-14:
Jeg synes helt sikkert, man også skal tale med arbejdsmarkedets parter om, hvordan man kan lave gode løsninger, men jeg synes også, det er et ansvar for os at sikre, at man har frihed af familiemæssige årsager – det er der også en lov der handler om – sådan at man har mulighed for at håndtere kriser.
I min tid som fagligt aktiv blev jeg kontaktet af en mand, der var blevet bedt om at komme ned på sygehuset, fordi hans far var døende, og hans arbejdsgiver sagde nej.
Der er også en vilkårlighed, og derfor tror jeg i virkeligheden bare, at det er vigtigt, at vi prøver at få rummeligheden tilbage og også sikre nogle rettigheder og noget tryghed.
Men samtidig er der selvfølgelig også en opgave, der skal klares på den anden side, både hos arbejdsgiverne og hos de faglige organisationer.
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Nogle af dem, jeg har snakket med i den forløbne periode, har nævnt, at 4 måneders orlov i virkeligheden også kan have nogle seriøse bivirkninger, bl.a. at arbejdsgiverne fralægger sig ansvaret og forventer, at man efter 4 måneder er fit for fight og klar til at komme tilbage på arbejde igen, og i virkeligheden af den grund ikke tager et medansvar for at få personen ordentligt ind på arbejdsmarkedet.
Har ordføreren overvejet, om det er et område, vi skulle se på, og om det af den grund også kunne være rigtig relevant at snakke med arbejdsmarkedets parter om den bedste løsning?
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-14:
Det kan godt være, at ordføreren ikke mener det, men det mener de mange familier, der står bag det her borgerforslag.
De peger på, at de som familie har manglet den tid og det rum til at håndtere deres sorg som familie.
Så med al ære og respekt vil jeg spørge: Hvad er det værd, hvad ordføreren, der ikke har stået i situationen, vurderer, kontra hvad de familier, der rent faktisk har stået i det, vurderer?
Så er jeg også nødt til at spørge: Er Liberal Alliance imod den ordning, der er om sorgorlov, når man mister et barn?
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Jeg ved ikke, om det er optimalt, at det ligger på ministerens bord.
Jeg hørte jo, at ministeren selv sagde, at det var helt oplagt, at vi tog det op i udvalget, og det synes jeg også er en god idé.
Men jeg vil bare sige en anden ting: Man har brug for fred, men det kan altså også være enormt farligt at blive efterladt alene derhjemme i 4 måneder.
Der er jo videnskabelig dokumentation for, at det faktisk kan være enormt skadeligt, og at det kan gøre det meget sværere at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Og hvis det bliver normen, kan det være, at nogle får en suboptimal behandling, netop fordi de ikke får hjælp til at komme tilbage tidligere, hvis det nu ville have været det bedste for dem.
Det er derfor, jeg synes, at det her fortjener, at vi taler mere om det for at finde de rigtige løsninger.
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Jeg synes altid, det er relevant, at vi dykker ned i problemerne.
Og vi har stor respekt for, at der er stillet et borgerforslag, og at der potentielt er et stort hul et eller andet sted i samfundet.
Så selvfølgelig fortjener det, at vi dykker ned i det.
Men derfor er det også vigtigt for mig at sige, at vi jo ikke tror på, det her er den rigtige løsning.
Men muligvis er der nogle helt andre løsninger, der ligger lige for.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-14:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Det er faktisk første gang i dag, jeg synes jeg hører en ordfører eller minister fra regeringen sige lidt mere tydeligt, at man gerne vil gå videre med nogle lidt mere konkrete drøftelser om det her ud over selvfølgelig i forbindelse med finansloven, som blev nævnt.
Så det håber jeg da at Moderaternes ordfører gør.
Det betyder jo noget, når det er et regeringsparti, der siger det og så vil tage initiativ til det eventuelt i udvalget eller på anden vis.
Så tak for det.
Charlotte Munch (DD), 2024-03-14:
Med borgerforslaget foreslås det at indføre 4 måneders sorgorlov til den tilbageværende forælder med børn under 18 år i forbindelse med dødsfald.
Forslagsstillerne peger på, at det eneste tilbud, der findes til den tilbageværende forælder, når en medforælder dør, er 2 ugers orlov og derefter en almindelig sygemelding.
Det mener forslagsstillerne er uholdbart for forældrene og for det eller de efterladte børn og for samfundet på en lang række områder.
Jeg kunne ikke være mere enig.
Som det også nævnes, er man ikke syg, man er i sorg, og man har brug for en anerkendelse af sin sorg.
I Danmarksdemokraterne anerkender vi behovet for en sorgorlov.
Jeg kan kun forsøge at sætte mig ind i alle de udfordringer, man står over for, når livet tager så drastisk en drejning og man pludselig står med ansvaret for at samle sig selv og ikke mindst sine børn op.
Derfor har vi også i Danmarksdemokraterne sendt en forespørgsel til de relevante ministre, hvor vi har spurgt ind til, hvad regeringen agter at gøre for at sikre bedre hjælp og støtte på bl.a. dette område.
Der er ingen tvivl om, at når familier mister den ene forælder, er der tale om en meget traumatisk oplevelse.
Den efterladte forælder står i en umulig situation, hvor vedkommende f.eks. både skal arrangere begravelse og foretage boskifte og samtidig tage vare på børnene, som har mistet deres mor eller far.
Derfor er vi også åbne over for at drøfte muligheden for at indføre en sorgorlov til den efterladte ægtefælle.
Som fru Marlene Harpsøe nævnte, vil jeg opfordre til, at vi i udvalget laver en fælles beretning, hvor vi anmoder regeringen om at arbejde på nogle forskellige modeller.
Til sidst vil jeg naturligvis gerne takke forslagsstillerne for at skabe noget fokus på det her område og i øvrigt starte en meget, meget vigtig debat.
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Det er jeg bestemt ikke uvillig til.
En af de ting, vi selv har snakket om, var, om det var relevant at holde en høring om emnet, om det var relevant at indkalde til en lille konference.
Det er jo de tanker, vi har gang i lige nu.
Jo flere, der er med til ligesom at dykke ned i problemet, jo bedre synes jeg jo det er, så ingen tvivl om det.
Igen lover jeg ikke for meget nu, men det er mere et spørgsmål om arbejdspres.
Men det er ikke, fordi jeg glemmer området, og jeg skal gerne prøve at føre tanken om, at vi kan holde en lille høring om problemets omfang, videre.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-14:
Tak til ordføreren for talen.
Det er dejligt at høre, at ordføreren har sat sig så godt ind i det og talt med så mange forskellige aktører og parter om det.
Jeg hører også ordføreren sige, at ordføreren og ordførerens parti vil tage drøftelserne videre internt i partiet, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke også kunne tage initiativ til at tage de her drøftelser uden for partiet med os andre partier, så vi netop ikke bare lader debatten ligge her i Folketingssalen og i Moderaternes gruppeværelse, men breder det ud til alle partier i Folketinget.
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Jeg tror på ingen måde, vi er klar til at gøre det rettighedsbaseret på nuværende tidspunkt, og slet ikke, når vi ikke kender problemets omfang.
Jeg anerkender fuldt ud, at man kan have brug for at trække sig, og at det kan være det rigtige, men jeg ved bare også, det kan være en farlig vej at gå.
Så siger man, at det ikke er en pligt at tage den, men nogle vil opfatte det som en pligt og sige: Hvis jeg ikke tager de 4 måneders orlov, sørger jeg nok ikke lige så meget.
Jeg har jo netop snakket med nogle af de forældre, der følte sig underlige, fordi de efter 2 uger gerne ville tilbage på arbejde, og det var det, de gerne ville have hjælp til.
Det er jo derfor, jeg siger, at vi altså skal dykke ned i det og finde de rigtige svar, for ellers kan det blive normen, at 4 måneder er en eller anden hellig konstant, der gør, at så er man klar til at komme tilbage igen.
Victoria Velasquez (EL), 2024-03-14:
Jeg tænker netop også, at det at have en trepart også kan være relevant for civilsamfundsorganisationerne og andre for at være med til at få flere af de her ting med i overvejelserne om, hvordan man gør det.
At have ret til orlov betyder ikke, at du skal have orlov.
Det kender vi jo også fra andre områder som f.eks. barselsorlov.
Det er ikke, fordi du skal tage hele barselsorloven, men det er en rettighed, sådan at hvis det giver mening for dig i den situation, som du er i, så har du mulighed for at gøre brug af den her rettighed.
Hvor står Moderaterne i forhold til at gøre det rettighedsbaseret?
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-03-15:
Selv tak.
Ytringsfriheden er jo noget af det allerallervigtigste, vi har, så det skal vi selvfølgelig stå fast på.
Tak for det.
Som ministeren nævnte, blev der både diskuteret atomkraft og topskat, og det synes jeg jo som LA'er er en dejlig ting, og jeg er da også glad for og stolt over det resultat, der kom.
Men i år var der ikke kun en debat til skolevalget; der var også virkelig gang i den offentlige debat, fordi Dansk Folkepartis Ungdom havde lavet en flybilletflyer.
Men at Dansk Folkeparti på nogle skoler nægtes retten til at deltage og uddele valgmateriale, synes jeg er meget, meget vidtgående, og jeg synes heller ikke, at det bør finde sted.
Eleverne skal præsenteres for forskellige holdninger, uagtet om skolelederen er enig eller uenig med ungdomspartiets holdninger.
Det er jo sundt og lærerigt at blive præsenteret for forskellige synspunkter, og hele formålet med skolevalget er også at give eleverne erfaringer med at kunne danne sig holdninger og kunne argumentere og stifte bekendtskab med de forskellige politiske partier, der er opstillingsberettiget til Folketinget.
Og det er jo lidt svært, hvis der er nogle ungdomspartier, der bliver udelukket fra debatterne.
Jeg er glad for ministerens svar på forespørgselsdebatten og bliver også betrygget i det.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-15:
Er det ikke også sådan, ordføreren har forstået det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Jeg vil bare sige tak til Liberal Alliance for at stå fast på ytringsfrihedens grund.
Det synes jeg er vigtigt at vi som partier herinde i Folketinget gør, så jeg synes, det var en rigtig fin tale.
Så tak for det.
Jeg vil bare takke Konservatives ordfører for en, synes jeg, rigtig fin ordførertale, som opridser fundamentet for demokratiet, nemlig at vi kan debattere synspunkter frem og tilbage, nogle gange på måder og med ord og værktøjer, som vi ikke selv ville have brugt.
Men det er netop sådan, vi bliver klogere og også udvikler os som mennesker og debattører i et demokratisk samfund.
Så tak for det.