Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Et fredeligt og sikkert Arktis, et tillidsfuldt regionalt og internationalt samarbejde, mennesket i centrum, en bæredygtig økonomisk udvikling, beskyttelse af natur, miljø og klima, øget viden og forskning om Arktis.
Det er de emner, der omtales i redegørelsen, og det er nogle emner, som vi også tager til os fra Siumuts side.
De er meget vigtige.
Da jeg kiggede hele redegørelsen igennem, bed jeg mærke i, at Grønland bliver mere og mere inddraget, og det er glædeligt.
Jeg bed bl.a. mærke i, at når vi snakker om bæredygtig økonomisk udvikling, bliver vi også nødt til at tænke på, hvordan det ser ud i Grønlands Arktis.
Hvis vi tænker på bygder f.eks., bliver man nødt til at udvikle bygderne på deres egne præmisser, for deres egen befolkning.
Jeg har været nogle steder, hvor de er eksperter i at lave smykkekunst; de er eksperter i at lave kajakker, og de er eksperter i at forarbejde sælkød og alt muligt andet.
Hvis man giver folk mulighed for at lave det, de allerede er gode til, og giver dem mulighed for at udvikle sig, så blomstrer de.
Det er også vigtigt at bemærke, at biodiversiteten bliver styrket her.
Der er rigtig mange unge i Grønland, som via græsrodsbevægelser er begyndt at snakke mere og mere om klima; der er folk, der i gymnasiet starter deres egne fagforeninger og organisationer, og der er en helt ny, der hedder Greenland for Climate, som er begyndt at snakke og skabe diskussioner og debatter på helt eget initiativ for unge mennesker, fordi de tror på, at vi skal beskytte vores klode.
Jeg har været med til et af de arrangementer med en biodiversitetsworkshop arrangeret af de unge selv, og der bed jeg også mærke i, hvor stort et potentiale vores lands befolkning har.
Der er rigtig mange uddannede, som vi ikke engang ser på papir, fordi vi hellere ser på, hvor mange der ikke bliver færdige med deres uddannelse, i stedet for se på, hvor stor en procentdel af befolkningen, der i løbet af de sidste 40 år faktisk er kommet videre.
Mange tænker på, at vi bliver nødt til at udvikle os på en bæredygtig måde, hvor vi udvikler vores egen mad og ikke bare bliver ved med at importere mad, fordi vi også bliver nødt til at tænke på vores lands biodiversitet.
Her bed jeg mærke i, at man i redegørelsen også snakker om heavy fuel oil.
Det synes jeg er vigtigt.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi skal have mennesket i centrum.
Så hvis nedskæringerne på heavy fuel oil betyder, at man i bygderne ikke længere kan købe en pose fyldt med mad til 250 kr., men i stedet skal begynde at købe mad til 600 kr., så bliver vi også nødt til at tænke på, hvordan vi ikke gør uligheden større – det synes jeg også er vigtigt.
Altså, om der skal gives en form for kompensation til Royal Arctic Line, så vi sikrer os, at uligheden ikke bliver større i befolkningen.
Der er nogle ting, som vi bliver nødt til at være opmærksomme på, fordi det skal gøres bedre.
Miljøoprydning står der alt for lidt om i redegørelsen.
Der står, at det vil tage år.
Men jeg vil hellere se, hvordan i fællesskab kan gøre mere ved det.
Nu begynder man også at lave frivillige korps.
Jeg har snakket med KNAPK, hvilket er den grønlandske fisker- og fangerorganisation, som også er blevet spurgt om, hvordan de her frivillige fiskere og fangere kan begynde at være med til at sikre suverænitetshåndhævelsen.
Hvis der er store muligheder i det, vil jeg gerne se på, hvilke muligheder der ellers også er, bl.a. med hensyn til oprydning i vores natur, som jo også ligger rigtig mange på sinde.