runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2017-05-04:
Hvis det ikke er et krav, var vi nok ikke kommet med det her forslag til vedtagelse, for der står det meget firkantet.
Det skal væk, og der skal noget andet i stedet.
Altså, det har haft sin tid.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at det, da man startede med det, havde en god værdi, for man begyndte at tænke på, hvordan man får mere ud af de midler, man har.
Men når man har haft noget i 10-15 år, løber det på et tidspunkt ud, så er der ikke mere energi i den måde at styre et område på.
Så ja, vi står fuldstændig fast både på det, der står i forslaget til vedtagelse, og selvfølgelig også på det, som hr. Kristian Thulesen Dahl har udtalt.
Stine Brix (EL), 2017-05-04:
Det vil altså sige, at det er et krav fra Dansk Folkeparti for at kunne bakke om en finanslovsaftale, at vi kommer af med det her produktivitetskrav fra næste år, altså i 2018.
Det skulle i hvert fald være en meget tonedøv regering, som ikke ville lytte til det og have det med, når den her om ganske kort tid skal indgå økonomiaftaler – ellers bliver det meget vanskeligt at lave en finanslovsaftale, sådan som jeg forstår ordføreren.
Er det korrekt forstået?
René Christensen (DF), 2017-05-04:
Vi ønsker det helt klart, og det er også derfor, at jeg trods alt kvitterer for det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne er kommet med, men som vi ikke kan støtte.
Jeg synes egentlig, at den peger i den retning, og at regeringen sådan set også anerkender det, vi siger, nemlig at det ikke går mere med den her 2-procentsbesparelse eller omlægning – kald den, hvad man vil – som de har ude i sundhedsvæsenet.
Vi skal en anden vej.
At man ikke fra regeringens side nu siger, at man også ved de her forhandlinger med regionerne vil foreslå, at vi skal over på et andet system, er vi selvfølgelig lidt kede af, men jeg synes da, at regeringen har lyttet til det, Dansk Folkeparti har sagt, og som andre partier også har sagt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-04:
Jeg er også rigtig glad for at høre DF være så faste og sige, at det her simpelt hen er et krav.
Det er jo noget, man skal være forsigtig med at bruge i politik generelt, så jeg synes faktisk, det er forfriskende.
Jeg hørte også i René Christensens svar, at ja, det er et krav i forhold til finansloven.
Men når ordføreren ikke vil blande sig i selve forhandlingerne, men gøre det til et krav i finanslovsforhandlingerne til efteråret, vil jeg bare lige for at være helt sikker spørge igen: Det er altså et krav, og der bliver ikke lavet nogen finanslov med DF, hvis 2-procentskravet består i sin nuværende form i 2018?
René Christensen (DF), 2017-05-04:
Det er meget vigtigt at sige, at man skal vide, hvornår man har sit mandat med.
Vi har ikke noget mandat med, når den til enhver tid siddende regering laver en aftale med regionerne.
Det er vi ikke en del af.
Der står vi meget fast på at den til enhver tid siddende regering skal have et mandat, og det har KL, som sidder på den anden side, jo også.
De har de 98 kommuner.
Og selvfølgelig skal en regering også have et mandat, så den aftale, de indgår, også kan gå igennem.
Ellers er det ikke et ligeværdigt forhold.
Så er det fuldstændig rigtigt, at vi siger, at når vi kommer til finansloven, har vi et mandat med.
Der siger vi til regeringen: Nu skal vi være opmærksomme på – for de andre gange har vi jo også siddet og tilført penge til sundhedsvæsenet – at vi har sagt, at vi ikke vil have den her målemetode med de 2 pct. om året mere.
Det har haft en virkning i en periode, ja, det er rigtigt, men nu skal vi over på et andet system.
Det er jo ikke sådan, at vi siger, at man nu ikke skal gøre det bedre i sundhedsvæsenet, at det nu bare skal være status quo, og at man nu bare skal have det niveau, som man også har i dag, i morgen.
Det er ikke det, vi siger.
Vi siger bare til regeringen, og vi siger meget tydeligt: Kom nu, når I går ind til regionerne, og sig, at det her system skal afvikles og vi skal have en anden måde at styre økonomien i regionerne på.
René Gade (ALT), 2017-05-04:
Det bliver relativt kort, fordi vi har i Alternativets gruppe bestemt, at vi lige vil afvente i debatten her i Folketingssalen i dag, fordi vi synes, at der er nogle modsatrettede interesser her.
Der er også en risiko for, at vi kommer til at forfordele sportsgrene, som måske egentlig ikke har en bæredygtig fremtid uden massiv støtte.
Der skal vi jo have fundet ud af, hvad der er op og ned, og vi har ikke været med i de her forhandlinger tidligere, så jeg vil simpelt hen sidde med store ører og lytte til resten af behandlingen, og så vil jeg vende tilbage med en melding til enten andenbehandlingen eller efter udvalgsarbejdet.
Det må vi se.
Så jeg lytter videre.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-04:
Tak for det.
Det her forslag kan vi støtte.
Det har jo haft et langt tilløb, en stemmeaftale blandt en række partier og et langt forhandlingsforløb, og her på det sidste, vil jeg sige, har et fint samarbejde mellem skatteministeren og kulturministeren så ført os frem til, at vi kunne nå målstregen.
I de forhandlinger er der allerede redegjort for, hvad der ligger af liberaliseringer i forslaget, og det spørgsmål, der ligesom har spøgt i kulissen hele vejen igennem har jo været hestesportens situation og de væddemål, der knytter sig dertil, og de vanskeligheder, der lå.
Det var nødvendigt, hvis den skulle overleve i Danmark, at finde en løsning på det.
Man har i hvert fald givet en håndsrækning og fundet en model, og så må vi håbe, at interessen og engagementet omkring det kan bære, for hr. Orla Hav har jo ret, når han peger på den kultur, den repræsenterer, og den rolle, den spiller i lokalområdet.
Men det er en aktivitet, der er blevet svækket i de senere år, og derfor kan man spørge sig selv, om den overhovedet kan overleve på sigt.
Det må vi håbe.
Nu giver vi den en håndsrækning, og det er jo så undersøgt, at det også er en lovlig model i forhold til EU-reglerne, der her er valgt.
Så det er blot nævnt her som et fromt ønske om, at vi en dag kommer dertil med en borgerlig skatteminister.
Men vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Men hvis det er ligegyldigt for ordføreren, om det er 30.000 kr. eller 50.000 kr., hvorfor må folk så ikke få det at vide?
Og det er jo ikke rigtigt, at det skal offentliggøres, så snart man giver penge til politikerne eller til partierne, og det er over 20.000 kr., for man har nemlig det her smuthul i form af erhvervsklubber og indsamlingsforeninger, som jo er blevet kritiseret rigtig meget, netop fordi de gør det muligt at omgå det, der er intentionerne med reglerne, nemlig at man skal kunne se, hvem det er, der giver over 20.000 kr.
Så hvorfor har man ikke fra Det Konservative Folkepartis side sørget for at lukke det hul og sørget for – hvis det er ligegyldigt – at befolkningen netop får indsigt i det fulde beløb.
Jeg forstår det oprigtig talt ikke.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-04:
I spørgerens første spørgsmål spurgte spørgeren ind til den støtte, der bliver givet til politikerne.
Og det var det, jeg svarede på.
Nu spørger spørgeren så til partierne, og der er jeg med på at der er nogle regler i forhold til erhvervsforeninger.
Men jeg synes faktisk, jeg svarede på det, der blev spurgt om i det første spørgsmål, nemlig støtte til politikere.
Så bliver der også spurgt: Hvorfor så ikke bare offentliggøre det, hvis det er ligegyldigt for mig som politiker?
Og jeg synes et eller andet sted, at det er positivt, når der bliver bidraget til demokratiet, for de brochurer, vi alle sammen kan trykke, er dem, der gør, at vi kommer ud på gaden og møder vælgerne og diskuterer politik.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-04:
Jeg har De Konservatives senest offentliggjorte årsregnskab her foran mig, og der fremgår det, at en af bidragsyderne på over 20.000 kr. er noget, der hedder C-Business, som er en af de her erhvervsklubber.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren, om ordføreren vil oplyse, hvilken virksomhed der gemmer sig bag C-Business.
Hvor mange af dem har ydet over 20.000 kr., og hvor mange har ydet under 20.000 kr.?
Og i så fald: Hvor store er beløbene?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-04:
Det er jeg som folkevalgt politiker fuldstændig ude af, og det har jeg det så godt med.
Det er vores partisekretariat, der tager sig af den slags.
Det er adskilt hos os.
Det er der nogle andre der tager sig af.
Så jeg kan simpelt hen ikke svare på, hvem der har givet over 20.000 kr., og hvilke beløb de måtte have givet, for det er ikke en viden, jeg sidder inde med.
Derfor kan jeg være fuldstændig sikker på, at det heller ikke noget, der påvirker mig i det politiske arbejde, jeg laver.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-04:
Det skal jeg forsøge at huske; det er en ny regel.
Nu ved jeg jo, at andre af de erhvervsklubber, f.eks. regeringspartiet Venstres erhvervsklub, har særlige arrangementer, hvor ministre optræder – det foregår endda på statsministerens residens, Marienborg – og der kan man altså, hvis man altså har 20.000 kr., købe sig til særlig adgang til landets ministre.
Jeg ved ikke, om det også er tilfældet hos De Konservative.
Men altså det her med, at der er helt adskillelse mellem de folkevalgte og de her pengeklubber, er i så fald kun hos Det Konservative Folkeparti.
Ordføreren må derfor gerne oplyse, om ordføreren kan udelukke, at der også er den slags arrangementer, hvor politikerne møder medlemmerne af de her erhvervsklubber.
Det ville undre mig meget, for det er i hvert fald ikke tilfældet i de andre partier.
Egentlig er mit spørgsmål bare: Ville det ikke være rimeligt, at de danskere, der vil stemme på Det Konservative Folkeparti, ved, hvem der gemmer sig bag C-Business?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-04:
Det, hr. Pelle Dragsted spurgte mig om i sit første spørgsmål, var, hvor mange i den her erhvervsklub der giver over 20.000 kr., og det ved jeg ikke.
Det ved jeg ganske oprigtig talt ikke.
Jeg kender godt navnene på flere af de virksomheder og foreninger og alt muligt andet, som er med i C-Business, og jeg kommer også en gang imellem til de her arrangementer og diskuterer erhvervspolitik, retspolitik og alt muligt andet med de her mennesker.
Jeg tror, at der er et eller andet engangsbeløb for at være med i den her klub, og så aner jeg ikke, om der er nogle, der giver mere end det.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-04:
Det er rigtigt, at vi er et af de mindst korrupte lande i verden, og det er skønt, men det betyder jo ikke, at vi ikke skal bekymre os om, at Danmark længe har fået kritik af Europarådets antikorruptionsenhed, GRECO, for der er alt for lidt åbenhed om partistøtten i Danmark, faktisk ligger vi i kategorien globalt utilfredsstillende, som er den hårdeste kritik, man kan få på det her område.
Det er jo, fordi vi bekymrer os om de her udfordringer.
Vi bekymrer os om de her spørgsmål, og der mangler jeg stadig væk en hovedargumentation for, hvorfor vi ikke går videre nu, når vi er så gode på det her felt.
Jeg synes, at argumentationen flagrer.
Socialdemokraterne mener, at det skaber bøvl i partiforeningerne.
Venstres ordfører har sagt, at folk bliver hængt ud på Facebook.
Konservatives ordfører siger, at det er en skøn fornemmelse ikke at vide det.
Der er en grundargumentation.
Den savner jeg stadig væk.
Kan ordføreren give mig nogle mellemregninger?
Hvorfor er det, at vi ikke skal oplyse, hvor store beløb folk giver, hvis det er over 20.000 kr.?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-04:
Der er forskel på Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Venstre og Socialdemokratiet.
Jeg har ikke selv været med i processen, da man lavede den her aftale, og hvis der er en – så at sige –
indrømmelse, jeg gerne vil give fra talerstolen i dag, er det, at jeg synes, at vi skal have en bedre proces omkring nogle af de her ting, også internt i partiet.
Der synes jeg ikke at det har fyldt nok i vores interne debat, så det er noget af det, jeg tager med mig fra salen i dag, men jeg står fuldstændig ved det forlig, vi har indgået, også selv om partierne har forskellige holdninger til, hvorfor man nu er landet, hvor man er.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Jeg vil gerne starte med at takke for en god debat, som jo er kommet ned i mange detaljer i forhold til spørgsmålet om private bidrag til politiske partier.
Jeg kan forstå, at der sådan set generelt er en positiv tilkendegivelse over for lovforslaget.
Jeg har ikke helt overblik over, om det er alle partier, der stemmer for, men det virker, som om vi er meget tæt på under alle omstændigheder, og det kan man som minister kun være glad for.
Det lovforslag, vi diskuterer her, udmønter en politisk aftale, som er indgået mellem trekløverregeringen og Socialdemokratiet, og som kræver en lovændring.
Lovforslaget udmønter således fire elementer fra aftalen.
For det første, åbenhed om bidrag til alle niveauer i partierne og til enkelte kandidater; for det andet, forbud mod anonyme bidrag over beløbsgrænsen på 20.000 kr. til partier og kandidatlister; for det tredje, en pristalsregulering af beløbsgrænsen på 20.000 kr.; og for det fjerde revisionspligt vedrørende regnskaberne for partiernes landsorganisationer.
Den del af den politiske aftale, der ikke kræver lovændring, det femte element, vil blive udmøntet, ved at Økonomi- og Indenrigsministeriet efter lovforslagets vedtagelse udarbejder en vejledning, der indeholder detaljerede retningslinjer for, hvornår der er tale om støtte, der er omfattet af partistøtteloven og partiregnskabsloven.
Så jeg er glad for, at vi har lavet denne aftale, og jeg er glad for, at vi får mere åbenhed, og jeg er glad for, at det ser ud til, at det er et endog meget bredt flertal i Folketinget, der støtter lovforslaget.
Tak for det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Jeg vil gerne – for det blev jeg opfordret til af Venstres gruppeformand – spørge regeringens repræsentant, ministeren, om forløbet af den her aftale.
For jeg synes, det er mærkeligt, at det ikke er alle Folketingets partier, der er blevet inviteret, men kun en lille eksklusiv skare.
Jeg kunne så forstå på hr. Leif Mikkelsen, at skaren endda er endnu mere eksklusiv end først antaget, nemlig at det ikke er regeringspartierne og Socialdemokratiet, men at det er Venstre og Socialdemokratiet, fordi aftalen blev lavet, før Liberal Alliance og De Konservative trådte ind i regeringen.
Har det været forløbet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
For det første vil jeg bare starte med at sige, at det ikke er helt usædvanligt, at der er forhandlinger i Folketinget, hvor ikke alle Folketingets partier er inviteret.
Det har Enhedslisten sikkert oplevet i andre tilfælde, hvis jeg nogenlunde kan Enhedslistens partihistorie korrekt, og det har vi også måttet sande i Liberal Alliance gennem årene.
Selv når ministre nogle gange har bedyret, at de syntes, vi skulle være med, har vi fået at vide, at det af en eller anden mærkelig grund ikke kunne lade sig gøre, fordi der var et parti i den pågældende kreds, der ikke var interesseret i at have os med.
Nogle gange har der ikke engang været en begrundelse, og så har man jo bare kunnet gætte sig til, hvorfor det har været på den måde.
For det andet vil jeg sige, at hvis man ser på resultatet af det seneste folketingsvalg, vil man i hvert fald kunne se, at partierne Venstre og Socialdemokratiet ikke har flertal i Folketinget alene, hvorfor de selvfølgelig ikke kan lave aftaler uden medvirken af andre partier.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Det her er så principielt.
Det her handler om befolkningens og vælgernes mulighed for at få indblik i, hvilke økonomiske interesser der gemmer sig bag partierne.
Det her er nogle regler, der angår os alle sammen.
Derfor er det underligt, at det ikke er alle Folketingets partier, der er blevet indbudt til at følge op på et regeringsnedsat ekspertudvalgs anbefalinger om partistøtte.
Kan ministeren ikke godt forklare Folketinget, hvorfor det har været en lille lukket skare, der har holdt forhandlingsmøde om det her uden at inddrage alle os andre?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
For det første er jeg enig i, at det er principielt.
Det er derfor, at jeg både principielt og reelt er utrolig glad for, at vi nu får mere åbenhed om partistøtte i Danmark – den mest åbne partistøttelov, vi har haft her i landet.
Det synes jeg sådan set er rigtig dejligt.
For det andet har vi jo lavet en aftale, som vi er glade for, med nogle samarbejdspartier, i det her tilfælde Socialdemokratiet, som vi er glade for at have lavet en aftale med.
Det er jo ikke sådan, at Enhedslisten kommer til at blive involveret i alt det, Enhedslisten har lyst til.
Det er jo også sådan, at Enhedslisten sikkert synes, det ville være dejligt at få indflydelse på finansloven under den her regering, men jeg tvivler på, det kommer til at ske i et større omfang end med mindre delaftaler.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-04:
Men jeg skal gøre mig så stor umage, som jeg overhovedet kan.
Spørgeren spørger til, når der bliver givet støtte til politikere.
Når der bliver givet støtte til politikere, er det omfattet af partistøtteregler, og så skal det offentliggøres, hvem der har givet, hvis det er beløb på over 20.000 kr.
På den måde har offentligheden i dag adgang til at se, hvem det er, der har givet støtte.
Derudover offentliggør vi jo også vores endelige, samlede regnskaber, hvor man kan gå ind og se, hvad Det Konservative Folkeparti har fået i støtte i samlede beløb.
Så du har et samlet beløb, du har en liste over dem, der har givet bidrag på over 20.000 kr., og så mener jeg faktisk ikke, at det er så væsentligt, om der er nogle, der har givet 30.000 kr., eller om de har givet 50.000 kr. Jeg har det som politiker skønt med, at jeg i dag ikke aner, hvem der har givet hvilke tilskud til Det Konservative Folkeparti.
Det kan jeg sige med fuldstændig loyalitet over for min egen sandhedspligt: Jeg har ingen anelse om det.
Og det har jeg det godt med som politiker, for så ved jeg, at det ikke påvirker mig i de beslutninger, jeg skal træffe.
Den viden er rar for mig selv at have.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Nu kender jeg ordføreren som en politiker, der altid gør sig meget umage med at svare på de spørgsmål, der bliver stillet hernedefra, og det sætter jeg meget, meget stor pris på.
Der er simpelt hen noget i det her, jeg ikke forstår, og som det kan være at ordføreren kan kaste lys over: Hvorfor er det, at befolkningen, vores vælgere, ikke skal kunne se, præcis hvem det er, der giver penge til politikerne?
For hvis man ikke gør op med det her med pengeklubber, kan der stadig væk være de her anonyme bidrag.
Det er mit ene spørgsmål.
Hvorfor er det, at det ikke er det fulde beløb?
Der er jo så stor forskel på, om man giver 21.000 kr., eller man giver 1 mio. kr.
Hvad er det, befolkningen ikke må få at vide, siden man ikke går hele vejen og følger Partistøtteudvalgets anbefalinger og sikrer den åbenhed, som jo er blevet efterspurgt i så mange år?
Det synes jeg måske nok er lidt underligt, når Liberal Alliance godt kan melde ud i offentligheden i dag, at man faktisk er mere enig med det meget store mindretal, som gerne vil have mere åbenhed, end man er med den regering, man er en del af.
Hvis vi så forestiller os, at Liberal Alliance bliver fritstillet, vil Liberal Alliance så ikke arbejde for det, der er partiets egentlige holdninger omkring åbenhed, altså det, partiet har ment i årevis, og det, partiet har arbejdet for sammen med os andre?
Vil man så ikke opsige det her forlig, opsige aftalen, og så sikre, at vi får den åbenhed, som vi skulle have haft for mange år siden?
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-04:
Det ville da være et mærkeligt parti, der står og tilkendegiver nu, at man vil opsige den aftale, man har indgået, og som man er klar til at stemme igennem i Folketinget i dag, altså allerede nu meddele, at den er man så klar til at opsige på et eller andet tidspunkt.
Nu ser vi virkningen af det her, og vi står ved en aftale, og man kan regne med, at Liberal Alliance altid står ved en aftale.
Vi starter ikke med at advisere, at den har vi tænkt os at opsige ved først givne lejlighed.
Sådan arbejder det her parti ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-04:
Liberal Alliance står altid ved en aftale, siger ordføreren.
Men i det her tilfælde er det ikke den aftale, som man indgik med vælgerne inden valget, nemlig at man ville arbejde for at få skabt åbenhed om det her.
Det er jo det, man har meldt ud.
Jeg synes, det her er endnu et af de sørgelige eksempler på, hvad det er, der er sket i Liberal Alliance, efter at partiet er indtrådt i regeringen.
Det ene liberale princip efter det andet er røget ud til højre, og nu har man så også opgivet, at danskerne skal have fuld indsigt i, hvad det er for nogle pengestrømme, der tilføres dansk politik.
Man har tilsluttet sig et forlig, som man ikke engang vil opsige før et valg, og det vil sige, at det heller ikke kan laves om efter næste valg.
Jeg vil bare spørge lidt til forløbet i de her forhandlinger.
Der har været nedsat et Partistøtteudvalg, og der er kommet nogle anbefalinger til Folketinget.
Hvorfor har Liberal Alliance accepteret, at den her aftale skulle laves i en snæver kreds bestående af de gamle magtpartier, som altid har været imod ændringer af det her?
Hvorfor har Liberal Alliance ikke krævet, at man gennemførte de anbefalinger, som er kommet, ikke bare fra Partistøtteudvalget, men også fra GRECO, som er den internationale instans, der overvåger korruptionslignende tilstande, og som har kritiseret de danske partistøtteregler voldsomt?
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-04:
Nu går jeg ud fra, at også hr. Pelle Dragsted er klar over, at de forhandlinger rent faktisk foregik før den seneste regeringsdannelse, og i det forløb gav vi et tilsagn om at støtte de her forbedringer, for der er forbedringer, og jeg har nævnt dem.
Det er en række forbedringer, som giver mere åbenhed og mere gennemsigtighed.
Den resterende del kan man så som parti selv praktisere.
Derfor har vi sagt, at det er ét skridt, og det ville være mærkeligt, hvis vi var gået imod det på det tidspunkt.
Vi stemmer selvfølgelig for, for det er en forbedring.
Vi vil altid forfølge en forbedring, hvis den er inden for rækkevidde.
Men nu har vi indgået en aftale, og den står vi ved.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-04:
Selvfølgelig skal Liberal Alliance stemme for.
Vi stemmer også for forslaget.
Men der er jo stor forskel på det og så på at låse det.
Vi har her gjort en fælles indsats, ligesom vi gjorde det i forhold til offentlighedsloven og i mange andre spørgsmål, hvor vi faktisk var tæt på at have et flertal i Folketinget, som ville noget andet end de gamle magtpartier.
Det er bare, som om Liberal Alliance har meldt sig fuldstændig ud af den kamp, og nu ser vi det igen i dag.
Jeg synes bare, det er sørgeligt, for det her betyder, at der stadig væk vil være hemmeligholdelse og lukkethed over for danskerne i forhold til de politiske pengestrømme i dansk politik.
Det kan godt være, at den aftale blev indgået, før Liberal Alliance indtrådte i regeringen, men så havde man da kunnet slå i bordet, den dag man sad og forhandlede et regeringsgrundlag, som man også har gjort på andre områder.
Men det her er åbenbart ikke liberalt kernestof for Liberal Alliance.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-04:
Jeg synes, at vi på baggrund af hr. Pelle Dragsteds udtalelser skal have slået helt fast, at der ikke er tale om, at det her er et lukket system, og at der er lukkethed omkring de politiske partier.
Der er nu en række regler, og der er klare forbedringer.
Så er der den detalje tilbage, som har været nævnt, nemlig det med erhvervsklubber, indsamlingsklubber, og hvad man nu kalder dem, fagforeninger osv.
Kunne man nå en større åbenhed og forpligtelse på det område?
Det er det, der er diskussionen, hvis vi nu skal sige det rent ud.
Der siger jeg, at partierne jo bare kan praktisere at offentliggøre det.
Vi har en erhvervsklub i Liberal Alliance.
Der er der ikke nogen der kan bidrage med over 20.000 kr., for så ryger de over til offentliggørelse i partiet.
De regler kan man da bare vedtage i ethvert parti.
Så er der sikret stor åbenhed, og så er der ingen problemer i det.
Det samme gælder fagforeningernes annoncering for bestemte politiske partier osv.; der er såmænd nok at gøre, hvis man skal den vej.
Nu er der taget gode skridt i den retning, og det stemmer vi for.