runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2024-11-20:
Jeg synes jo ikke rigtig, vi kommer nærmere, hvad det er, der skal til, ud over at vi skal tale noget mere om det.
Men jeg kunne måske også have vendt den om og så sige, at jeg er enig med udenrigsministeren i, at det kan være svært at have råd til både vidtløftige pensionsreformer og et stort løft af forsvaret, hvis ikke man gør noget andet, der øger det økonomiske råderum.
Jeg har været enig i mange af de intentioner og ønsker, som udenrigsministerens parti har haft på områder som iværksætteri, ældre, sundhed osv., men hvor det ikke er lykkedes at gøre det til regeringens politik.
Så man kan jo også sige, at når der mangler noget gas i regeringens ballon, hvad er det så, der forårsager det?
For jeg fornemmer jo, at udenrigsministeren gerne vil fylde noget mere gas i.
Er det regeringspartnerne, der ikke vil, eller hvad er det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-20:
Jo, men det er jo bl.a. at føre den her form for samtale, som vi gør nu.
Nu synes jeg måske, det er sådan lidt en overfortolkning af, hvad jeg siger, at udlægge det, som om det er regeringen, der har tabt pusten.
Jeg tror lige så vel, at man kan læse det som en reference til, hvad det er for en samfundsdebat, vi har.
Når du nu laver sådan en reference til afskaffelsen af store bededag, som var en helt nødvendig beslutning, fordi regeringen jo altså startede med at overtage et nationalt kompromis – jeg var ikke selv var en del af det, selv om jeg foreslog det, men jeg var jo enegænger i Folketinget – så vil jeg sige, at det jo var et ikkefinansieret nationalt kompromis .
Så det var en klog beslutning.
Men det er heller ikke nogen hemmelighed, at det var svært at få det løftet i offentligheden, fordi der kom det her billede af, at vi flyder i mælk og honning og råderummene bliver ved med at øges.
Det er den første forudsætning for, at man kan gøre noget ved dem.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-20:
Mange tak.
Lovforslaget har i sin helhed til formål at skære ned på statslig administration.
Det er en dagsorden, vi grundlæggende bakker op om i Liberal Alliance.
Det er klart, at hvis det skal gøres, skal man også være villig til at skære et eller andet sted og finde ud af, hvor det er, vi kan finde de rigtige løsninger.
Vi synes, at der skal være fokus på, at sammensætningen afspejler lønmodtagerne, som er derude.
Det tænker vi er noget, vi sagtens kan tage i udvalgsbehandlingen, både med spørgsmål og eventuelt ændringsforslag.
Men alt i alt er det her noget, som vi i Liberal Alliance mener at vi skal bakke op om, og det bliver med den helt konstruktive tone, at vi håber at finde de helt rigtige løsninger, så vi alle sammen kan se os i det.
Jeg skulle hilse fra DF – som jeg nu husker denne gang: De ser med bekymring på nedlæggelsen af de lokale arbejdsmarkedsråd, og de hælder til at stemme imod forslaget.
Tak for ordet.
Charlotte Munch (DD), 2024-11-20:
Det lovforslag, vi skal behandle i dag, har til formål at udmønte regeringens forslag om politisk prioriteret opgavebortfald på tværs af staten, som er fremsat i forbindelse med regeringens finanslov for 2025.
Samtidig foreslås det, at der oprettes en ny rådsstruktur på beskæftigelses- og arbejdsmiljøområdet, samt at der gennemføres en række andre ændringer.
I Danmarksdemokraterne deler vi regeringens ønske om at bruge færre ressourcer på administration, tilsyn og kontrol i staten på tværs af ministerområder.
Vi støtter derfor også beslutningen om at sammenlægge en række nævn og råd på arbejdsmarkeds- og beskæftigelsesområdet.
Danmarksdemokraterne er positive over for, at der skabes en ny, samlet rådsstruktur på arbejdsmarkeds- og beskæftigelsesområdet.
Dog er det vigtigt for os i Danmarksdemokraterne, at man lokalt har mulighed for at finde løsninger på lokale udfordringer på arbejdsmarkeds- og beskæftigelsesområdet.
Derfor er Danmarksdemokraterne kritiske over for, at lovforslaget lægger op til at mindske den lokale forankring i de nye beskæftigelsesråd.
Danmarksdemokraterne mener, at udgangspunktet for strukturen af de regionale beskæftigelsesråd bør være at afspejle arbejdsmarkedets behov, hvilket også var tilfældet med strukturen for de otte nuværende regionale arbejdsmarkedsråd, mere end at afspejle geografiske enheder som regionerne.
Men når det er sagt, støtter vi op om dagsordenen med at mindske administration og bureaukrati, og derfor støtter vi lovforslagene, der skaber en ny rådsstruktur på beskæftigelses- og arbejdsmiljøområdet.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-11-20:
Tak for det.
Desværre er der for mange offentligt ansatte.
I henhold til det, som regeringen har beregnet, skal der i hvert fald i alt nedlægges 1.000 årsværk.
Med det her forslag finder vi nogle få – så vidt jeg husker er det 16 årsværk.
Det sker bl.a. ved at tilpasse rådsstrukturen på beskæftigelses- og arbejdsmiljøområdet.
Det sker ved at sammenlægge Beskæftigelsesrådet, Tilsynsrådet, Arbejdsmiljørådet osv. til et nyt Arbejdsmarkedsråd.
Det er, så vidt jeg kan se, i alt 11 råd, man tager fat i der.
Herudover er der tale om, at otte regionale arbejdsmarkedsråd bliver til fem.
Der er tale om, at Jobservice Danmark nedlægges, og der er – og nu kommer vi til noget, som vi kommer til at savne ganske grusomt; jeg kan se, at ministeren smiler – tale om nedlæggelse af Helbredsoplysningsrådet, som det hedder.
Det er i hvert fald sådan, at de sidst afholdt møde i 2009, så mon der sker så meget ved det?
Det kunne jeg godt tvivle på.
Det her forslag giver en vis besparelse.
Det er i alt ca. 9 årsværk i 2025 stigende til 16 i 2026.
Det er da godt begyndt og lidt fuldendt.
Der er også plads til forbedringer på andre områder.
Jens Joel (S), 2024-11-20:
Jamen tak for at hejse det.
Det er jo ingenlunde nyt, at Alternativet har blik for de her ting.
Jeg er sådan set enig i vigtigheden af, at vi skal have de her diskussioner frem i lyset og selvfølgelig skal have alle de folk, som er tættest på, som har mest viden, eller som er mest afgørende for, at vi faktisk kan lykkes med beskæftigelsesindsatsen, med om bordet.
Men igen vil jeg sige, at der også er en grænse for, hvor mange organisationer der skal sidde med om bordet, og derfor foregår der selvfølgelig en dialog lige nu om det.
Jeg fornemmer, at der ikke er flere spørgsmål.
Jeg har lovet at hilse fra Moderaterne og sige, at de også støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-20:
Det er jo forståeligt nok.
Det, som ordføreren bare skal forstå, er, at så hejser Alternativet et flag.
Da mennesker med handicap, så vidt vi kan se, udgør et flertal af borgerne i beskæftigelsesindsatsen, synes vi også, at det ville være på sin plads at få dem repræsenteret i de råd.
Tak for talen, hr. Jens Joel.
Vi er lidt nysgerrige på sammensætningen af de her nye råd.
Faktisk er et flertal af borgerne i beskæftigelsesindsatsen mennesker med handicap.
Jens Joel (S), 2024-11-20:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, at der ikke er et samarbejde.
Der har været en dialog hele vejen op til fremsættelsen af lovforslaget, og der er sådan set stadig væk en dialog om, hvordan det her skal være.
Jeg tror, hr. Karsten Hønge jo også er på det rene med, at bare fordi man er i dialog og faktisk respekterer hinandens holdninger, er det jo ikke ensbetydende med, at man altid er enige om alle detaljerne.
Men det er da ret åbenlyst, at også nogle af de ting, som arbejdsmarkedets parter, fagbevægelsen, har rejst oven på diskussionen om finansloven, nu er afspejlet i, at vi eksempelvis fastholder nogle af de ting, som parterne synes er vigtige.
Karsten Hønge (SF), 2024-11-20:
Jeg føler mig nu ret overbevist om, at hr. Jens Joel godt kan se det måske komiske, nærmest groteske i, at et lovforslag, der præcis handler om samarbejde på arbejdsmarkedet, bliver gennemført uden at have haft et samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Hvis man nu kom her og fremsatte et lovforslag, hvor man sagde, at her har vi haft en proces, sådan at FH støtter op om det og Dansk Arbejdsgiverforening støtter op om det osv., så kunne det da måske give mening.
Her kommer man med et lovforslag, som Fagbevægelsens Hovedorganisation ikke mener er på sin plads.
Det kunne man mene om mange andre lovforslag, men præcis i et, der handler om samarbejde på arbejdsmarkedet, gør man det uden at have et samarbejde med arbejdsmarkedet.
Det er da for mærkeligt.
Jens Joel (S), 2024-11-20:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg er enig i det, der bliver sagt, og det nævnte jeg sådan set også i min ordførertale, nemlig at der er en værdi i at fastholde et regionalt fokus.
Om det er fem eller otte råd, det er nødvendigt at have for det, kan vi sikkert få lange diskussioner om.
Men pointen er, at vi faktisk også ønsker at fastholde et regionalt fokus.
Så til det første, der bliver sagt om ekspertgruppen: Der mener jeg faktisk ikke, at det her er et spørgsmål om at tage noget fra ekspertgruppen.
Det her er, fordi regeringen tror, vi kan indrette vores rådsstruktur bedre, end vi gør i dag, på en måde, hvor vi samtidig sikrer, at vi selvfølgelig fastholder de ting, der er vigtige for arbejdsmarkedets parter at være indblandet i, være vidende om, de ting, de skal kunne se ind i, f.eks. hvad har man af støttet beskæftigelse, hvordan udvikler det sig i lige netop mit område, hvad er det for nogle trends, der gør sig gældende, hvad skal vi uddanne til?
Den balance mener jeg sådan set vi rammer med lovforslaget, og det handler ikke om at tage noget ud af ekspertgruppen.
Det er sådan set bare, fordi vi synes, det er en god idé at gøre de her ting.
Karsten Hønge (SF), 2024-11-20:
Jeg hørte jo godt hr. Jens Joel sige, at han håbede på den her dialog mellem ministeren og arbejdsmarkedets parter om udmøntningen af det.
Det er simpelt hen en selvmodsigelse.
Derfor undrer jeg mig heller ikke over og forstår godt, når FH skriver : »FH finder det desuden yderst kritisk, at lovforslaget lægger op til at gennemføre dele af Ekspertgruppen for fremtidens beskæftigelsesindsats anbefalinger uden om den øvrige politiske proces om reform af fremtidens beskæftigelsesindsats.«
FH skriver også: »Den fordel de regionale arbejdsmarkedsråd har af at være regionalt funderet, er uvurderlig.
På den baggrund kan arbejdsmarkedets parter lokalt finde lokale løsninger på lokale problemer.
Det er derfor væsentligt, at den regionale fundering fastholdes.
FH er helt uenig i, at strukturen bør afspejle de danske regioner, der ligeledes flyttes på i andre politiske drøftelser med øvrige hensyn end arbejdskraftsbehov.
RAR-strukturen bør afspejle regionale arbejdsmarkedsbehov.«
Er det ikke fuldstændig selvmodsigende, det, der foregår lige i den her lovproces?
Jens Joel (S), 2024-11-20:
En del af den dialog, vi har lige nu, er jo om den præcise sammensætning af rådene.
Jeg medgiver sådan set, at det ville have været rarere, hvis vi havde været fuldstændig færdige med den diskussion inden førstebehandlingen, og vi skal nok blive færdige med den, inden vi ligesom bliver færdige.
Men det er jo en afvejning af forskellige ting for at sikre, hvordan vi får de rigtige interessenter med om bordet, altså nogle af dem, som har et strategisk bud.
Så er det selvfølgelig også klart, at hvis de råd skal arbejde effektivt, så er mængden af organisationer, som gerne vil derind, næsten med statsgaranti større end mængden af dem, der bør sidde med om bordet.
Det er overhovedet ikke en kommentar til Danske Handicaporganisationer.
Det er bare for at sige, at vi jo skal have den balance, at vi på en måde skal have et strategisk funktionelt råd – altså, vi kan ikke have alle siddende – og samtidig skal sørge for, at de rigtige organisationer og de rigtige interessenter har adgang til det arbejde.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-20:
Tak, formand.
L 75 handler om effektivisering.
Lovforslaget vil skære ned på bureaukratiet ved at nedlægge Beskæftigelsesrådet, Tilsynsrådet, otte regionale arbejdsmarkedsråd og Arbejdsmiljørådet for så at erstatte det med et nyt centralt Arbejdsmarkedsråd samt regionale beskæftigelsesråd.
Målet er at få færre råd, færre ansatte og mere frihed til kommunerne.
Vi anerkender fuldt ud behovet for optimering, så den del støtter vi.
Det er dog ikke uden videre, at vi bakker forslaget om et nyt Arbejdsmarkedsråd op.
For i forslaget står ministeren nemlig til at få fuld frihed til alene at sammensætte repræsentationen i det nye Arbejdsmarkedsråd, og det er jo højst politisk, hvordan et sådant sammensættes.
Sammensætningen af et råd, som skal vejlede og rådgive ministeren om centrale arbejdsmarkedsforhold, bør således ikke bero på ministerens skøn, men på objektive kriterier.
Mange interessenter, fra a-kasser til fagforbund, har netop udtrykt bekymring for dette.
De frygter en udvælgelse, der baseres på ideologi frem for saglighed.
Vi bakker således gerne op om forslaget, også etableringen af Arbejdsmarkedsrådet, hvis det allerede i lovprocessen sikres, at sammensætningen af rådet er baseret på objektive og saglige principper.
Derfor ønsker vi, at ministeren i lovprocessen forpligtes til at sikre, at udstedelsen af bekendtgørelsen, der fastlægger rådets funktion og sammensætning, følger de forvaltningsretslige grundsætninger om, at lønmodtager- og arbejdsgiverorganisationer ligebehandles uafhængigt af deres ideologiske ståsted eller mangel på samme, og at Arbejdsmarkedsrådet får en proportional og bred repræsentation af danske lønmodtager- og arbejdsgiverorganisationer.
Det er det, vi har at sige, og vi imødeser den videre lovbehandling og -proces.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-20:
Tak, formand.
Det her lovforslag går jo ikke væk.
Så det kommer til at blive vedtaget.
Derfor er det, vi spekulerer på lige nu i Alternativet, om det er så slemt, at vi ikke kan støtte det, eller om vi kan prøve at forbedre det lidt og dermed støtte det.
Jeg vil i hvert fald altid helst prøve det sidste.
Min bekymring går egentlig lidt i samme retning som den, der blev udtrykt fra Det Konservative Folkepartis side.
Der ville jeg også synes, det ville være spændende, hvis man kunne få en eller anden retningslinje, som sikrer, at der kommer noget repræsentation, som er rigtig i forhold til opgaven.
Jeg ville egentlig ønske, at man kunne løfte sløret her i forhandlingerne i udvalgsarbejdet for, hvem det sådan nogenlunde er, der kommer til at sidde i det råd.
Som sagt er et flertal af de borgere, der er i beskæftigelsesindsatsen, sådan som vi kan se det, borgere med et handicap, og der synes jeg da, at det ville være oplagt, at de brugere, hvis jeg må kalde dem det, får en plads i det råd.
Så når ministeren kommer på talerstolen, vil jeg selvfølgelig høre, hvordan det ser ud i forhold til at blive tydeligere på det her.
For så kan det meget, meget let være, at Alternativet stemmer ja til det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-20:
Som sagt kommer jeg tilbage med et ændringsforslag, i forhold til hvordan jeg ser en fornuftig sammensætning, der også har en repræsentation på vores arbejdsmarked, og selvfølgelig med en balance mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-20:
Vil ministeren være åben over for at kigge på, at vi måske får en bredere repræsentation af de lønmodtagere, der er derude?
For dem, som man lytter til i dag, repræsenterer jo ikke alle lønmodtagere derude.
De frie og uafhængige repræsenterer faktisk en stor del af arbejdsmarkedet og lønmodtagerne.
Får de også en stemme?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-20:
Det er selvfølgelig en bred palet af høringsparter, der har sendt høringssvar ind, så dermed har vi allerede input fra en række aktører.
Men den mest tætte dialog har jeg haft med de af arbejdsmarkedets parter, der i dag har siddet i et eller flere af de her råd.
Det er i virkeligheden for at blive klogere på, som jeg sagde før, hvad det er, der i dag trækker mange ressourcer hos alle og giver lidt værdi, og hvad det er, der giver meget værdi, og som vi skal være sikre på følger med over i den nye rådsstruktur.
Det er for at være sikre på, at vi bruger ressourcerne bedst muligt og samtidig får værdi for det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-20:
Det kan godt være, at klokken er mange, og der er nok ikke mange, der ser med, men jeg er fuldstændig enig med hr. Torsten Gejl i, at det er dejligt, at der foregår reelle forhandlinger her i salen, og at der er konstruktive toner alle steder fra.
Jeg er især glad for, at man vil overveje at kigge på sammensætningen af det her råd og ministerens beføjelser dér.
Ministeren nævner, at ministeren vil inddrage arbejdsmarkedets parter.
Hvem er det, ministeren betragter som arbejdsmarkedets parter i det her tilfælde?
Vil man også kigge på eksempelvis frie og uafhængige lønmodtagerorganisationer, som i dag ikke har samme talerør som f.eks. FH?
Karsten Hønge (SF), 2024-11-20:
Ministeren siger, at der er mange, der lægger et stort arbejde i de her beskæftigelsesråd, og det vil jeg gerne bekræfte.
Jeg er med al sandsynlighed det eneste medlem af Folketinget, der faktisk har været medlem af sådan et beskæftigelsesråd i mit tidligere arbejde, så det kan jeg bekræfte at der er rigtig mange der gør.
Jeg synes jo netop, at det er sådan lidt forunderligt, at man i en situation, hvor vi netop skal lave en ny struktur for samarbejde på arbejdsmarkedet, ikke fører samarbejdet til ende.
Jeg ved godt, at man nu – og det har regeringen jo selv påført – har lavet en stram tidsplan over, hvor man vil finde de her besparelser.
Men skal vi ikke bare sige, at det var det?
Jeg synes, det er rigtig god stil af ministeren nu at se på det på en anden måde, og jeg venter i spænding på at se ændringsforslag.
Jeg synes, det er god stil, minister.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-20:
Tak for de pæne ord om, at man også nogle gange kan lytte til hinanden.
Jeg vil også bare gentage her, at jeg bruger mange kræfter i den her sag på at lytte til arbejdsmarkedets parter, der i dag sidder med i de her forskellige råd, for også at trække på deres erfaringer, både fra et arbejdsgiver- og et arbejdstagerperspektiv, i forhold til hvor det er, de får mest nytte, så det ikke kun handler om, hvor jeg som minister får mest nytte i forbindelse med rådgivningen fra dem, men også om, hvor de som parter får mest nytte og dermed værdi, i forhold til hvad det er, der skal bæres med ind i rådsstrukturen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-20:
Altså, det var noget af det, jeg stod og ønskede mig på talerstolen.
Så det er jeg jo rigtig glad for, og jeg håber, at vi kan gå så langt som til at have en kvalificeret drøftelse af, hvem det er, der skal sidde der.
Jeg er ikke bange for nepotisme og kammerateri.
Det er egentlig ikke mit ærinde at tale om det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-20:
Ja, det skal bestemt forstås sådan, at jeg synes, at Folketinget fortjener at kende sammensætningen af rådene, før der stemmes ved tredjebehandlingen.
Så ja, det er en tilkendegivelse herfra.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-20:
Hvor er det dejligt, når der er reelle forhandlinger her i salen og man føler, at man bliver lyttet til, og at ministeren tager det, som flere ordførere siger, ned og prøver at skabe et rum for, at vi sammen kan skabe værdi.
Det er selvfølgelig svært at vide, hvad det ændringsforslag præcis kommer til at handle om.
Men skal jeg forstå på ministeren, at vi enten får at vide, hvem det er, der skal sidde i de råd, før vi stemmer for det, eller at vi måske endda bliver inddraget i forhold til at komme med gode forslag, sådan at det er vores fælles viden, der sikrer, at det bliver så godt som overhovedet muligt?
Jens Joel (S), 2024-11-20:
Tak for det, formand.
Som en del af finansloven for 2025 lægger regeringen op til at reducere den statslige administration med 1.000 årsværk.
Jeg tror egentlig, de fleste bakker op om den ambition, men detaljerne er selvfølgelig vigtige.
På det område, vi snakker om i dag, har vi benyttet anledningen til at kigge på rådsstrukturen, og hvordan vi samarbejder i forhold til arbejdsmarkedet.
I dag har vi 11 råd: Beskæftigelsesrådet, Tilsynsrådet, Arbejdsmiljørådet og de otte regionale arbejdsmarkedsråd.
Dem foreslår vi – og det skal jeg vende tilbage til – at indrette og sammensætte på en ny måde.
Derudover er der, som det også fremgår af titlen, det, at vi nedlægger Jobservice Danmark, afskaffer de beskæftigelsespolitiske mål og nedlægger Helbredsoplysningsrådet, som jo heller ikke ligefrem kan siges at have været brugt meget over de senere mange år.
I den nye rådsstruktur har vi et samlet Arbejdsmarkedsråd, hvor arbejdsmarkedets parter kommer til at sidde med i de strategiske overvejelser og aktuelle udfordringer i forhold til at rådgive og drøfte med beskæftigelsesministeren på tværs af beskæftigelses- og arbejdsmiljøområdet.
Det er for at sikre en stærk dialog og en strukturel og strategisk inddragelse af arbejdsmarkedets parter.
Der er altså ikke tale om, at arbejdsmarkedets parter ikke skal med i dialogen.
Der er tale om, hvordan vi har arbejdsmarkedets parter med i dialogen.
Det har været det ene, kan man sige, bekymringspunkt eller den ene diskussion, vi har haft i offentligheden.
Kom parterne nu uden for døren, var det noget andet, men det skal de ikke, det bør de ikke, og det kommer de heller ikke med det her lovforslag.
Der har også været sagt i den offentlige debat, at man skulle passe på med at miste blikket for de regionale forskelle, der er mellem Nordjylland og Fyn eller andre steder i vores land, hvor arbejdsmarkederne ikke ser helt ens ud.
På den måde får vi også fastholdt de lokale erfaringer, de lokale perspektiver, og får på den måde også inddraget parterne både på det overordnede, nationale niveau og på det mere regionale.
Ministeren har, siden finanslovsforslaget blev præsenteret, været i tæt dialog med arbejdsmarkedets parter og vil også fortsat frem mod vedtagelsen af det her være i dialog præcis om indretningen af det her, og det arbejde oplever jeg at både parterne og ministeren tager meget alvorligt, og jeg er også sikker på, at vi kan finde en indretning, hvor vi på en og samme tid ikke bare gør tingene bedre end i dag, men samtidig sikrer den afgørende dialog mellem parterne på arbejdsmarkedet i forhold til at bibringe ekspertviden og være i tæt dialog med dem, der er tættest på virkeligheden.
Så med det mål at reducere bureaukratiet og den statslige administration, men samtidig bibeholde dialogen både regionalt og på et strategisk plan med arbejdsmarkedets parter, vil jeg sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-20:
Tak for ordet.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at Alternativet ikke mener, at der skal være nul moms på indenrigsflyvninger.
Det er der to grunde til.
Den ene grund er, at vi ikke mener, at flytransport skal have flere fordele end anden kollektiv trafik, som der ikke er nul moms på, men som er momsfritaget.
Det gælder f.eks. busser, tog, metro, flextrafik, taxier og fjernbusser.
Den anden grund er, at vi helt grundlæggende ønsker at begrænse indenrigsflyvning så meget som muligt.
Det skal holdes til et absolut minimum, og vi mener, at det her lovforslag vil understøtte indenrigsflyvningen.
Så er der de øvrige dele af lovforslaget.
Dem har vi ikke kommentarer til, men det kan undre os, at man sammenblander forskellige lovændringer på den her måde.
Det mener vi ikke er god praksis.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-20:
Det er ikke en bemærkning til ministeren.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-20:
For at gøre det tydeligt for ministeren og embedsværket vil jeg sige, at det, jeg refererer til, er det høringssvar, som Dansk Industri har indsendt i forhold til lovforslaget her, hvor de jo spørger til konkurrencesituationen mellem indenrigsflyvning og andre indenrigsbefordringsformer i Danmark, som jo er momsfritaget, men som ikke har adgang til nulmoms; det gælder busser, tog, metro, fjernbusser og taxi.
Anerkender ministeren ikke, at man sådan set med lovforslaget her indfører en anden konkurrenceulighed i Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
I dag er det sådan, at personbefordring med fly, tog og bus er momsfritaget; det gælder ikke for turistbusser, men for øvrige busser.
Så der er ikke moms på billetsalget, men der er heller ikke fradrag for købsmoms.
Den her momsfritagelse på personbefordring er en særlig dansk regel, som Danmark har fået lov til at opretholde ved vores tiltrædelse til EU's momsdirektiv.
Jeg ved ikke, om det er det, der spørges til, når der spørges til ligestillingen mellem de forskellige dele af personbefordringen eller i transportsektoren, eller hvad det er, der præcis menes.