runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-12:
Tak for spørgsmålet.
Som en del af fødevare- og landbrugspakken er det aftalt, at der iværksættes kompenserende indsatser, som vi også lige har drøftet med hinanden, til beskyttelse af grundvandet, bl.a. gennem udlægning af flere efterafgrøder, der kan optage overskydende nitrat i landbrugsjorde.
Det er med henblik på at sikre, at der ikke sker direktivmæssige forringelser af grundvandets kemiske tilstand.
De kompenserende indsatser aftalte vi, fordi aftalen om en fødevare- og landbrugspakke indeholder en lempelse af gødningsnormerne.
I forbindelse med udmøntningen af aftalen blev det vurderet, at den påtænkte normlempelse kunne medføre en øget nitratbelastning af grundvandet, og at der var risiko for, at der som følge af normlempelsen kunne ske en forringelse af grundvandets tilstand, hvis ikke der blev taget initiativer til imødegåelse heraf.
Den vurdering blev lavet af Miljø- og Fødevareministeriet på baggrund af bl.a. en faglig vurdering forestået af GEUS for ministeriet.
For mere præcist at kunne vurdere den mulige påvirkning for hver enkelt grundvandsforekomst, anmodede Miljø- og Fødevareministeriet GEUS om at gennemføre et modelprojekt herom.
Formålet med projektet har været at opnå et solidt vidensgrundlag om kompensationsbehovet som følge af de ændrede gødningsnormer.
Det resultat, som også nævnt før, forventes klart her i efteråret.
Fra 2019 er det så hensigten, at den kommende målrettede regulering sammen med de gældende regler om kommunal indsatsplanlægning skal sikre beskyttelsen.
Indsatsen med udlægning af flere efterafgrøder fastlægges i forhold til behovet, med henblik på at indsatsen har den ønskede effekt, og vandforsyningerne er så ansvarlige for drikkevandets kvalitet, ligesom kommunerne har tilsyn med, at drikkevandet lever op til kvalitetskravene. Jeg har fuld tiltro til, at de varetager de opgaver på tilfredsstillende vis.
Lea Wermelin (S), 2016-10-12:
Tak for det.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-12:
Jeg holder altid utrolig meget af spørgsmål, uanset om det er her i salen, eller det er i samråd, hvor man spørger: Hvis nu ikke det sker?
Jamen skulle vi nu ikke lige afvente og se, hvad det er, der godkendes eller ikke godkendes fra Kommissionens side.
Hvis det skulle vise sig, at regeringen ikke kan komme igennem med sin fødevare- og landbrugspakke med det setup, vi har lavet, har vi jo skrevet ind i aftalen med aftalepartierne, at så justerer vi det.
Skulle jeg nu her på forhånd stå og give alle mulige tilkendegivelser, inden vi ved, om setuppet godkendes?
Det ville jo være meget, meget mærkeligt.
Jeg forstår godt spørgerens interesse i feltet, det er jeg helt med på, men det er det, jeg kommer til at svare.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-10-12:
Tak for det.
Hvis de frivillige og kollektive indsatser i landbrugspakken ikke er nok i forhold til at modgå en nitratforurening af vores grundvand, kunne man jo forestille sig, at det kunne blive nødvendigt at tilbagerulle nogle af de lempelser, som ministeren har givet landbruget.
Man kunne forestille sig, at ordningen om eksempelvis efterafgrøder blev obligatorisk.
Kan ministeren her i dag give landbruget en garanti for, at det ikke kommer til at ske, såfremt de indsatser, der er frivillige og kollektive i dag, ikke er nok til at sikre det danske grundvand?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-12:
Jamen til den meget ivrige spørger vil jeg bare sige, at vi jo, når vi har en dialog med Europa-Kommissionen, som skal godkende vores nye paradigmer, skal sikre, at vi kan dokumentere indsatserne, så Kommissionen er enig i, at vi overholder de direktiver, vi skal.
Ja, det kan der givetvis godt være.
Men vores opgave er jo at levere en helhedsløsning for overholdelsen af vores direktiver, og ordføreren kan være ganske rolig, for det er det, vi bestræber os på.
Det er jo også det, Kommissionen skal sanktionere.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-12:
For det første vil jeg sige, at når der optræder udsættelser, hvad der jo desværre gør, af boliger, så er det meget tragisk, og at det naturligvis er noget, som både boligforeninger og kommuner skal være meget opmærksomme på.
For det andet er de årsager, der er til udsættelser, meget mere komplekse end det tema, der er her, og som er knyttet til kontanthjælpsloftet. Hvis det er sådan, at man bliver dækket af kontanthjælpsloftet, og hvis det er sådan, at man ikke er i stand til at arbejde de 6-7 timer, der skal til for at komme fri af kontanthjælpsloftet, så er der mulighed for, at kommunerne hjælper med at prioritere, således at det sikres, at huslejen bliver betalt.
Der er også den mulighed, at kommunerne kan give støtte, hvis det er sådan, at det på grund af andre og mere komplekse forhold er hensigtsmæssigt eller nødvendigt, at en familie skifter bolig til en billigere bolig.
Men der er ikke lighedstegn imellem vores kontanthjælpsloft og udsættelser.
Jan Johansen (S), 2016-10-12:
Jeg har set statistikker fra boligselskaberne over, hvor mange tusinde familier der bliver nødt til at flytte.
Jeg har set statistikker, der viser, at de bliver nødt til at flytte andre steder hen og ud i de tyndtbefolkede områder i landet.
Er ministeren ikke bange for, at man simpelt hen eksporterer familier, der ikke har råd til at betale en bolig i f.eks. København eller Aarhus, til de tyndtbefolkede områder, så familierne mister tilknytningen til skolen, børnehaven, vennekredsen osv.?
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Inger Støjberg (V), 2016-10-12:
Jeg tror sådan set altid, at man kan argumentere både for og imod, men lad os kigge på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-12:
Jeg synes egentlig, at når man opfører en ny bolig, er det jo sådan set rimeligt nok, at man sætter en emhætte op og sikrer, at den bolig har en vis effektiv udluftning, som lever op til en moderne standard.
Inger Støjberg (V), 2016-10-12:
Med hensyn til lånedelen ser jeg faktisk ikke for mig, at det lige præcis hører til her, men alt kan diskuteres, og det vil jeg selvfølgelig gøre i forhold til begge de forslag, som Enhedslisten nu rejser her.
Så lad os kigge på det, og så må vi prøve at se, om vi kan nærme os hinanden på en eller anden måde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-12:
Jeg ser også frem til den udvalgsbehandling.
Jeg vil høre ministeren, om ministeren har nogle overvejelser om, om vi kunne udvide de emner, hvor man kan jagte de her besparelser,
fordi et emne kunne jo være at give boligforeningerne bedre muligheder for at omlægge deres lån.
Der er bl.a. nogle boligforeninger, som har nogle gamle indekslån, som er meget dyre, og hvor det ville være en billiggørelse, hvis det var sådan, at man åbnede op for, at de kunne omlægge de lån.
Så er der i besvarelsen på de høringssvar, der er, en afvisning BL's høringssvar, hvor BL gør opmærksom på, at med hensyn til hårde hvidevarer vil det være rimeligt, at der er et vist minimum – at man i en nyopført bolig har emhætte, komfur og køleskab.
Det synes jeg sådan set giver mening, også fordi der, hvis man bygger 100 boliger og skal købe stort ind, sådan set er mulighed for, at man får det etableret billigere, end hvis beboerne skal ud at købe det i forbindelse med indflytning.
Astrid Krag (S), 2016-10-12:
Tak for det.
Jeg kan jo starte med at tage al spænding ud af salen og sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget her.
Det lægger op til at lovfæste gældende betingelser og praksis ved mindre ændringer af lov om dansk indfødsret, nemlig ved at der i forbindelse med børn eller adoptivbørn, der omfattes af forældremyndighedsindehaverens erhvervelse af indfødsret, indsættes et krav om, at den anden forældremyndighedsindehaver, hvis der er fælles forældremyndighed, skal meddele sit samtykke.
Der stilles i dag i praksis krav om, at den anden forældremyndighedsindehaver, hvis barnet er undergivet fælles forældremyndighed, skal meddele sit samtykke til, at barnet erhverver dansk indfødsret.
Det krav har baggrund i et grundlæggende princip i forældreansvarsloven, hvorefter væsentlige beslutninger om barnets forhold kræver enighed mellem forældrene.
Med lovforslaget indsættes kravet om samtykke direkte i indfødsretsloven, og der er således, som vi forstår det, ikke tilsigtet nogen ændring af retstilstanden.
På den måde skaber det klarhed om, hvilke betingelser et barn skal opfylde for at erhverve dansk indfødsret som biperson.
En klar lovgivning er som bekendt godt for retssikkerheden, og det kan Socialdemokratiet støtte.
Så kan der være nogle enkelte opmærksomhedspunkter i forhold til de situationer, hvor den anden forælder måtte nægte et samtykke, og hvordan varetager vi bedst barnets tarv i de situationer?
Det er også blevet rejst i et par af høringssvarene, og det vil vi gerne være med til at kigge nærmere på i det kommende udvalgsarbejde.
Så lovfæster man også en anden gældende praksis, så det præciseres, at et barn, der undtages fra forældres naturalisation i et lovforslag om indfødsrets meddelelse, ikke erhverver dansk indfødsret.
Igen kan vi bare bakke op om, at der kommer klarhed i lovgivningen, og jo dermed også bakke op om lovændringen her, der præciserer, at et barn i visse situationer ikke automatisk erhverver indfødsret som biperson i forbindelse med forældres naturalisation.
Som sagt er klarhed i loven godt for retssikkerheden, og det kan vi også se i høringssvarene at der er en bred anerkendelse af.
Det eneste, man måske kunne ønske, var endnu mere klarhed her.
For man skal jo om i bemærkningerne til lovudkastet for at finde de situationer, det konkret drejer sig om.
Det drejer sig, som jeg forstår det, f.eks. om børn, som ikke opfylder vandelskravet, eller om børn, som PET vurderer kunne være til fare for statens sikkerhed.
Når vi nu er i gang med at skabe klarhed over og lovfæste gældende praksis, kunne det måske være en god idé at gøre det helt tydeligt enten i indfødsretsloven eller på anden vis, i hvilke situationer et barn kan undtages en forælders naturalisation.
Men med de bemærkninger kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2016-10-12:
Det centrale i lovforslaget er, at almene boliger fremover skal drives mere effektivt.
Det er en følge af den aftale, som regeringen, Kommunernes Landsforening og Boligselskabernes Landsforening aftalte i juni i år.
Aftalen indeholder en målsætning om at gøre driften af den almene sektor mere effektiv, nemlig med 1,5 mia. kr. i 2020 set i forhold til regnskaberne i 2014.
Målet ses som et samlet mål for hele den almene boligsektor, men det er op til den enkelte boligorganisation og -afdeling at finde ud af, hvordan man når målet.
Målet tvinger med andre ord ikke den enkelte boligafdeling eller -organisation til at nå et bestemt delmål.
Der er nemlig stor forskel på potentialet i de enkelte afdelinger.
Den almene boligsektor har selv i mange år haft et mål om at gøre den almene boligsektor mere effektiv.
Den gav også udtryk for optimisme, da aftalen blev indgået.
På den måde kan man også være med til at få en afdæmpet huslejeudvikling i den almennyttige boligsektor.
Det synes vi er meget fornuftigt, og derfor støtter vi fra konservativ side lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-10-12:
Tak skal De have.
I SF mener vi, at der er et akut behov for billige boliger.
Men uanset om der er kontanthjælpsloft eller ej, mener vi, at alle borgere skal have mulighed for at bo i en sund og god bolig.
I SF mener vi naturligvis, at den almene boligsektor skal drives så effektivt og billigt som muligt dog uden at gå på kompromis med kvaliteten og til gavn for beboerne.
Netop det synspunkt må gerne følges op med tydeliggørelse af, at effektiviseringer skal komme beboerne til gode i form af lavere husleje.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg synes, at behovet for gode og billige boliger faktisk understreges rigtig godt af socialrådmanden i Aarhus.
Ved hjælp af frikommuneforsøg i Aarhus har man besluttet at give ekstra boligstøtte til udsatte borgere, for som rådmanden siger, er det rigtig dyrt for kommunerne, når udsatte borgere ikke har råd til at blive i deres bolig.
Og problemet er alt for dyre almene boliger.
Vi vil foreslå, at lovforslaget styrkes, hvad angår beboernes mulighed for at klage til kommunalbestyrelsen.
Vi foreslår også, at forslaget forholder sig til, hvordan boligforeningerne beregner henlæggelser til vedligeholdelse, jævnfør det høringssvar, der er fra BOSAM, som gør gældende, at faste stigningstakter i huslejen ikke stemmer overens med henlæggelser til vedligeholdelse, hvorved en del af boligforeningerne akkumulerer et uhensigtsmæssigt stort overskud.
Vi foreslår derfor også, at lovforslaget giver kommunerne en øget tilsynsbeføjelse med henblik på at styrke formålet med loven.
Ifølge lovforslaget lægges der op til målinger af indeklimaet.
Et øget fokus på indeklimaet og fugt i almene boliger er naturligvis fornuftigt.
I SF tror vi dog mere på oplysning som metode til eventuel adfærdsændring.
Vi er ikke overbeviste om, at den del af lovforslaget vil resultere i en retfærdig afregning af det faktiske forbrug og udgifter.
Tværtimod frygter vi, at forslaget kan resultere i en for den enkelte beboer uoverskuelig afregning og eventuelt uventet store ekstraudgifter.
Det er en bekymring, som ista i øvrigt deler, jævnfør deres høringssvar.
I SF er vi skeptiske over for, hvordan den nuværende friplejeboligordning virker.
Hovedfokus i lovforslaget er dog tilpasninger af lovgivningen på det almene område og de ændringer, der er vedrørende friplejehjem af begrænset karakter.
Derfor støtter vi også den del af forslaget.
Med de nævnte bemærkninger foreslår vi, at forslaget kvalificeres i udvalgsbehandlingen, og vi ser gerne, at det får større fokus på beboerdemokrati og større inddragelse af beboerne i deres lokale boligmiljø.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2016-10-12:
Tak for det.
Noget af det, jeg holder allermest af i Danmark, er, at vi er et samfund med stor tillid til hinanden.
Vi bor sammen, går i skole sammen, lærer hinanden at kende, og dermed kan vi have tillid til hinanden på kryds og tværs.
Her spiller det jo en vigtig rolle, at vi har almene boliger, og at de er drevet på en effektiv måde.
Derfor støtter vi i Radikale Venstre også regeringens idé med det her forslag.
Når jeg har læst høringssvarene, har jeg lagt mærke til to ting, jeg vil spørge ministeren om.
For det første skriver BL, at de regler, der nu bliver lavet om vedligeholdelsesplanerne, er unødvendige og fordyrende.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at bruge førstebehandlingen til at bede ministeren om at fortælle, hvorfor regeringen har lagt snittet lige præcis der, hvor man har gjort det.
For det andet er der udtrykt bekymring for beboerdemokratiet.
BL siger igen, at man er bekymret for, at nogle af de velfungerende løsninger, der er rundtomkring, skulle blive ændret.
Sådan læser jeg det ikke umiddelbart, og derfor tænker jeg også, at det vil være nyttigt, hvis ministeren vil sige bare to ord om, hvordan hun ser på det, og hvordan hun forholder sig til BL's bekymring.
Men Radikale Venstre støtter forslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-10-12:
Alternativet er tilhænger af en stærk demokratisk styret almen boligsektor i Danmark.
Den almene boligsektor har tilført Danmark og vores borgere et godt og nødvendigt boligtilbud.
Det er en stor fordel, at vi som samfund har gode udlejningsboliger, der understøtter mobiliteten i vores samfund og sikrer, at vi har boliger til også den brede del af befolkningen og de borgere, der midlertidigt eller permanent oplever udfordringer i deres tilværelse og på arbejdsmarkedet.
L 10 sigter mod effektivisering af den almene boligsektors drift, forsøg med varmeregnskaber m.v.
Der er elementer i L 10, som vi ser positivt på, såsom samdrift og sammenlægning af boligafdelinger med hensyn til administrative ydelser og driftsydelser generelt.
Men der er også andre elementer som den yderligere rapportering og benchmarking, som kan være fordyrende og føre til et bureaukratisk kontrolregime.
Så vi læner os op ad flere af høringssvarene, som udtrykker tvivl om, hvorvidt disse elementer vil forstærke dialogen mellem beboere og kommunen, altså være til gavn for beboerdemokratiet.
Vi ønsker ikke, at beboerdemokratiet begrænses.
I Alternativet er vi altså positivt stemt over for det overordnede formål med L 10 om at sikre en lav huslejeudvikling og en bedre gennemsigtighed af huslejekonsekvenserne, men vi er bekymrede for, om alle elementer i lovforslaget lever op til det formål.
Vi ser derfor frem til udvalgsbehandlingen for at få lovforslaget og dets elementer foldet mere ud.
Christian Langballe (DF), 2016-10-12:
Der er jo sådan set gjort rede for, hvad der er meningen med det her forslag, nemlig at lovfæste en praksis, som har gjaldt på området, bl.a. efter en beslutning, der blev truffet i Indfødsretsudvalget i 1997, og jeg har egentlig ikke så mange bemærkninger.
Jeg mener, det er ganske klart, at en biperson – det vil sige en person under 18 år, der igennem den ene eller den anden af sine forældre får statsborgerskab – ikke må have begået den form for kriminalitet, der udløser karenstid, eller den form for kriminalitet, der helt udelukker vedkommende fra statsborgerskabet, og det synes jeg er fornuftigt og rimeligt.
Vi vil ikke have, at mennesker, der har begået alvorlig kriminalitet, bliver danske statsborgere, og det gælder også i det her forhold.
Men jeg vil egentlig bare sige, at vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2016-10-12:
Jeg tænker, at det er så væsentlig en beslutning, om man skal have et statsborgerskab, at det er vigtigt, at begge forældre siger ja til det.
Lotte Rod (RV), 2016-10-12:
Hvad tænker ministeren om den situation, hvor en forælder ikke vil give samtykke?
Inger Støjberg (V), 2016-10-12:
Jeg vil først og fremmest sige tak for en god debat om det her lovforslag, som godt nok er et lille, men et vigtigt forslag.
Formålet med lovforslaget er at lovfæste betingelser for, hvornår et barn automatisk erhverver dansk indfødsret sammen med en af sine forældre.
Ud fra et retssikkerhedsmæssigt synspunkt er det hensigtsmæssigt, at de betingelser, et barn skal opfylde for at erhverve dansk indfødsret som biperson til en forælder, fremgår af indfødsretsloven.
Det foreslås således med lovforslaget, at kravet om samtykke fra den anden forældremyndighedsindehaver til et barns erhvervelse af dansk indfødsret som biperson indsættes i indfødsretsloven.
Dette krav stilles i dag efter praksis på baggrund af det grundlæggende princip efter forældreansvarslovens § 3, hvorefter væsentlige beslutninger om barnets forhold kræver enighed mellem forældrene.
Det foreslås endvidere at indsætte en bestemmelse, hvori det lovfæstes, at børn, der ved lov undtages fra forældres naturalisation, ikke erhverver dansk indfødsret.
I praksis sker dette bl.a., når et barn ikke opfylder det gældende vandelskrav for ansøgere om dansk indfødsret.
Vandelskravet for bipersoner i naturalisationssager praktiseres på baggrund af en tilkendegivelse fra Folketingets Indfødsretsudvalg afgivet i 1997, og det er det samme som det krav, som stilles til hovedpersoner.
Alt i alt er der som sagt tale om et mindre lovforslag, der skaber større klarhed over, hvilke betingelser et barn skal opfylde for automatisk at erhverve dansk indfødsret som biperson til en forælder.
Med disse ord vil jeg gerne takke de ordførere, der har deltaget i debatten om det, og jeg ser meget frem til den behandling, vi skal have i udvalget efterfølgende.
Naser Khader (KF), 2016-10-12:
Vi synes, det er fornuftigt, og det støtter vi.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-10-12:
Jeg skal prøve at gøre det kort.
SF er for så vidt positivt stemt over for, at det med lovforslaget nu bliver knæsat som princip og indføres i lovgivningen, at der kræves samtykke fra forældremyndighedsindehavere til et barns erhvervelse af indfødsret som biperson.
Men ingen regel uden undtagelse.
Det bør som påpeget af bl.a. Børnerådet være muligt for myndighederne at tilsidesætte en eventuel modstand mod dansk indfødsret fra en af forældremyndighedsindehaverne, hvis det strider mod barnets tarv ikke at give det indfødsret.
I den forbindelse er det også vigtigt, at man inddrager de større børn i sagsbehandlingen, i hvert fald når barnet er fyldt 12 år, for at høre, hvad de synes, så de kan få indflydelse på deres egen sag.
Det er i øvrigt også almindelig praksis i behandlingen af samværssager i medfør af forældreansvarsloven i dansk retspleje.
Herudover indsættes der med lovforslaget en bestemmelse, der præciserer, at børn, der undtages fra en forælders naturalisation som følge af eksempelvis en sigtelse for en kriminel handling, ikke erhverver dansk indfødsret.
Jeg mener, man skal være meget forsigtig med at have nøjagtig de samme vandelskrav for børn og unge, som man i dag har for voksne.
Der er jo en grund til, at vi har en kriminel lavalder i Danmark.
For det første vil det som påpeget af Børnerådet kunne betyde, at barnet som 18-årig vil kunne udvises af landet.
For det andet er en sigtelse ikke det samme, som at man er dømt.
En borger er efter dansk retspleje uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Derfor mener jeg også, at vandelskravet for børn og unge som udgangspunkt skal hænges op på dels et alderskriterium, dels kriminalitetens alvor.
Lotte Rod (RV), 2016-10-12:
Det er godt med præcise regler, og i Radikale Venstre så vi i det hele taget gerne, at vores regler var på en sådan måde, at det er tydeligt, hvornår man får statsborgerskab og dispensation for at få statsborgerskab, så vi kommer af med den vilkårlighed og mangel på retssikkerhed, der jo desværre er i dag.
Så ideen med det er god nok.
Der er to ting, som jeg har bidt mærke i i høringssvarene, og som Enhedslisten også var inde på.
For det første er der situationen, hvis en forælder ikke vil give samtykke – hvad er situationen for barnet så?
Jeg mener, at det rigtige ville være, at vi sætter barnet før forældrene.
De to ting vil vi gerne tage op under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil egentlig også synes, det er interessant måske allerede i dag at spørge ministeren om, hvad hun tænker om den her situation, hvor den ene forælder siger nej til at give samtykke.
Hvordan kan vi gå ind og sætte barnet før forældrene?
Pernille Schnoor (ALT), 2016-10-12:
Hensigten med lovforslaget, L 12, som vi behandler her, er at ændre indfødsretsloven med det primære formål at lovfæste, i hvilke tilfælde et barn får dansk indfødsret som biperson til en af sine forældre.
Overordnet set ser Alternativet positivt på, at der skabes klarhed om reglerne på området.
I relation til det første punkt, der vedrører samtykke, er Alternativet helt på linje med Børnerådet, Institut for Menneskerettigheder og UNHCR, der er bekymrede for, at en forælder imod barnets vilje kan forhindre barnet i at blive dansk statsborger, f.eks. i tilfælde af uenighed mellem de to forældre.
Vi mener derfor, at indfødsretsloven bør indeholde krav om forældreinddragelse, men ikke i form af et ubetinget samtykkekrav, der kan lede til afgørelser, der ikke er til barnets bedste.
Vi mener, at barnets egne ønsker skal indgå i vurderingen.
I relation til det andet punkt, der vedrører vandelskrav for børn som bipersoner, er Alternativet meget forbeholdne, da vi mener, at det er et stort indgreb at forhindre et barn i at opnå dansk statsborgerskab sammen med dets forældre.
Vi mener, at vandelskravet til børn som minimum skal lempes i forhold til det, der ellers gælder for tildeling af indfødsret for voksne.
Så vi mener, at der skal stilles mindre strenge krav til børn end til voksne.
Som lovforslaget foreligger på nuværende tidspunkt, kan Alternativet derfor ikke stemme for, men vi ser frem til behandlingen af lovforslaget og til, at der bliver lyttet til flere af interessenternes ønsker, og at de bliver inddraget i lovforslagsprocessen.