Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-28:
Qujanaq.
Mange tak.
Tak for fremsættelsen af lovforslaget; det var på tide.
Det har været afgørende for IA, at vores fokus er rigtig meget på barnets tarv og barnets behov, og at vi politikere er nødt til at tænke langsigtet i forhold til de konsekvenser, som anbringelse af grønlandske børn uden for hjemmet i Danmark har.
Det er den ultimativt vildeste indgriben i et barns og en families liv, når der sker en anbringelse.
Derfor tror jeg også, at vi er nødt til at stille os selv det spørgsmål, hvordan vi sikrer, at der er det rette faglige grundlag i forhold til en anbringelse.
Hvordan sikrer vi, at anbringelser, hvis de sker, fordi barnets liv og trivsel er i fare, bidrager til et bedre liv for barnet?
IA er grundlæggende optaget af at tale barnets sag og ikke mindst om barnets kulturelle og sproglige rettigheder som et oprindeligt folk.
Det her er en sag, som vi fra grønlandsk side har kæmpet for i mange år.
IA har indkaldt til flere samråd, vi har holdt møder, og vi har stillet mere end 40 spørgsmål til skiftende socialministre om det her specifikke emne igennem de seneste par år.
Og jeg er også ærligt nødt til at sige, at jeg ofte havde følelsen af, at vi talte for døve ører.
Derfor er vi ekstra glade for, at vi står med det her lovforslag, og vi vil også gerne anerkende, at der er flere partier, der også har bakket os op efterfølgende.
Vi synes, at det er vigtigt, at vi har fokus på, at sagsbehandlere er nødt til at vide meget mere om Grønland og grønlandsk kultur, både når vi snakker anbringelser, men i virkeligheden også i et bredere perspektiv.
Derfor har IA sammen med Justitia også anbefalet, at der skal ske en målrettet og obligatorisk uddannelse af alle relevante fagpersoner i de grønlandske forhold, sådan at man er meget bedre klædt på fremover.
Vi er glade for, at der kommet den her enhed under VISO, men vi synes også, at vi er nødt til at se det lidt bredere billede i forhold til grønlændere i Danmark.
For det er helt centralt i myndighedsopgaven, at der bliver taget de særlige hensyn til grønlandsk sprog og kultur; det er en del af Danmarks internationale forpligtelser i forhold til ILO-konvention nr. 169.
Og det er afgørende, at regeringen anerkender disse rettigheder, som vi har, og det ser vi heldigvis afspejlet med de ændringer, som man lægger op til.
Derfor mener vi selvfølgelig også, at det har været dybt kritisabelt, at der i anbringelsen af 460 grønlandske børn i Danmark ikke har været taget de rette kulturelle og sproglige hensyn indtil videre, og det her lovforslag skal være med til at rette op på det.
I stedet for har vi desværre set, at man har anvendt de her kontroversielle vestlige undersøgelser, som ikke var egnet til de grønlandske familier og de grønlandske børn.
Vi synes, det vigtigt, at vi også har et fokus på at sikre tolkning.
Vi mener altid, at der bør være en tolk til stede i forhold til de her sager, så man kan sikre, at der ikke sker de her misforståelser, som der desværre ser ud til at være i nogle af de her sager.
Så vil vi til sidst gerne italesætte elefanten i rummet.
For der vil være sager, hvor det er vurderet, at børnene skal hjemgives til forældrene, og derfor er der også mange, der holder vejret, når vi har den her debat i dag.
At få anbragt sit barn er det mest indgribende i privatlivet, og derfor er det vigtigt, at alle, der arbejder med anbringelser af børn, herunder grønlandske børn, virkelig har styr på det faglige grundlag.
Og det har der ikke været i alle disse sager, som vi ser i dag.
Det er en kæmpefejl, at staten ikke har anerkendt, at FKU og andre psykologiske test, som ikke tog hensyn til det sproglige og det kulturelle, aldrig nogen sinde skulle have været anvendt, før vi har det her lovforslag, vi står med i dag.
Det afgørende er, at barnet bevarer sin ret til det kulturelle og det sproglige ophav.
Derfor skal det sikres, at anbringelser i langt højere grad også sker i grønlandske plejefamilier, gerne i familieanbringelser.
Vi synes også, at der er brug for at kigge lidt mere på og have øget fokus på samvær med de biologiske forældre der, hvor man vurderer, at barnet fortsat skal være anbragt.
Så sagen er jo ikke tilendebragt med det her lovforslag, men det er i virkeligheden begyndelsen på at rette op på nogle af de her uretfærdigheder, der har været, fordi det handler om barnets tarv.
Derfor er det også vigtigt at sige, at forældrene selvfølgelig også har nogle rettigheder.
I de sager, hvor børnene skal hjemgives, synes vi også at det er vigtigt at tale om, hvordan man så skal forholde sig til det fra statens side.
Så det er også noget af det, vi vil spørge ind til.
Med disse ord vil Inuit Ataqatigiit gå aktivt ind i behandlingen af dette lovforslag.
Vi støtter lovforslaget med de tekniske ændringer, hvor man også tager højde for FN's selvidentifikationsmarkør, så vi får en bredere definition af, hvem der er grønlændere i Danmark.
Qujanaq.