Dennis Flydtkjær (DF), 2019-01-15:
Det her lovforslag omhandler en udmøntning af finanslovsaftalen for 2019.
Det indeholder to afgiftslettelser, hvoraf den ene er en sænkelse af afgiften på el til opvarmning af sommerhuse og ferielejligheder, og den anden er en sænkelse af afgiften på lystfartøjsforsikringer.
Vi tager elvarmeafgiften først.
Det har hidtil været sådan, at sommerhuse og ferielejligheder ikke var en del af det, men det bliver de så fremover med vedtagelsen af det her lovforslag.
Og hvorfor vedtager vi så det?
Der er flere grunde.
Den ene grund er, at det gavner klimaet.
Mange sommerhuse på bl.a. Vestkysten er i dag opvarmet af brændeovne, hvilket jo ikke ligefrem er det bedste for klimaet, men ved at vi sørger for, at disse huse kommer ind under elvarmeafgiften, sørger vi også for, at det bedre kan betale sig måske at få opsat en varmepumpe eller i det hele taget bare at bruge elopvarmning, som jo er langt bedre, fordi den form for energi, man bruger, i stort omfang er produceret via vindmøller.
Det andet argument er, at det gavner turismen.
Bl.a. kan vi nu se, at man forlænger sæsonen, og når det begynder at blive koldt langs kysterne, vil man måske i højere grad have et incitament til at varme sit sommerhus op og så leje det ud igennem længere tid af året, og det er sådan set ganske positivt.
Sommerhusene er jo den underliggende infrastruktur, der gør, at vi har en stor turismeindustri i Danmark, i hvert fald langs kysterne.
Så derfor er det jo ganske positivt.
Noget, som jeg synes man med rette kunne diskutere, er, hvorvidt grænsen på de 4.000 kWh er sat rigtigt.
Det er jo det, grænsen er for almindelige parcelhuse, men i og med et feriehus ikke bliver brugt i så lang en periode af året, kunne det jo godt være, at grænsen for feriehuse måske skulle have været sat ned til f.eks. 2.000 kWh eller deromkring, fordi det så i højere grad ville være de mere almindelige sommerhuse, der fik noget ud af den her ordning, og ikke de store poolhuse og de huse, der bruger rigtig meget strøm.
Men jeg må også ærligt sige, at da vi havde drøftelsen under finansloven, var det finansieringen, der var grunden til, at vi ikke ændrede grænserne, for det ville selvfølgelig koste en del ekstra penge, hvis man skulle halvere grænsen eller lave en helt anden model, end tilfældet var.
Men ellers synes vi, at det er noget, man med rette kunne kigge på senere hen, hvis man fik noget finansiering, man kunne bruge på bl.a. turismeerhvervet eller andet.
Så er der den sidste del om lystfartøjsforsikringer, hvor satsen nedsættes fra 1,34 pct. til 1 pct. af den værdi, man har forsikret fartøjet for.
Det handler jo ikke kun om store motorbåde, det handler også om kajakker, windsurfboards, husbåde, som har fremdrift via en motor, og altså i bredere forstand også både, som man bruger i sejlklubber eller andet, så det er i det hele taget lystfartøjsområdet, man lemper afgiften for, og det tror jeg egentlig kan være ganske fornuftigt.
Vi har i hvert fald fået en del henvendelser, som hr. Jesper Petersen fra Socialdemokratiet også nævnte, fra folk, der kommer med beretninger om, at det har kostet en del arbejdspladser i Danmark, fordi man nu i høj grad har bådene opbevaret i vinterhalvåret i udlandet, nabolandene Tyskland og Sverige, og når de nu ligger der, får man dem også repareret der.
Så vi synes egentlig, det kan være ganske fornuftigt, at vi med det her lovforslag ruller afgiften tilbage til det, den var her for få år siden.
Så med de ord skal jeg sige, at vi fra Dansk Folkepartis side støtter lovforslaget.