runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Tak for talen.
Men der findes jo også andre metoder.
Nu er det sådan, at Radikale Venstre jo er med i nogle af de der aftaler, som får allermest kritik fra Klimarådet, f.eks. bilaftalen og CO 2 -aftalen, altså CO 2 -afgiftsaftalen eller den grønne skatteaftale, eller hvad man nu vælger at kalde den.
Hvis det nu er sådan, at man kunne finde et flertal uden om regeringen til at få åbnet de aftaler og få lavet dem bedre, ville det så være noget, som Radikale Venstre måske ville være med til at se på?
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Tak til Venstres ordfører for talen og også for at bakke vedtagelsesteksten op.
Landbruget kommer til at stå for mellem en fjerdedel og en tredjedel af drivhusgasudledningerne i 2030, og derfor regner jeg med, at vi kan være uomtvisteligt enige om, at landbruget skal reducere deres klimagasudledning.
Spørger man Landbrug & Fødevarer, kan man udtage 100.000 ha lavbundsjorder inden 2030.
Det vil så koste 8 mia. kr., hvis det er skatteyderne, der skal betale det.
Jeg kender jo Venstre som et parti, der har respekt for skatteydernes penge, og hvordan de bliver brugt, så jeg vil bare høre: Skal skatteyderne betale hele regningen for, at man udtager lavbundsjorder i landbruget, eller kunne man forestille sig, at landmændene også selv bidrager, f.eks. ved at bruge den kommende landbrugsstøtte, altså at lægge den om, så den også kan bruges?
Så spørgsmålet er bare: Skal skatteyderne betale 8 mia. kr., eller kan landmændene også selv bidrage?
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
Det, jeg kan svare spørgeren på – for jeg er ikke inde i samtlige detaljer omkring, hvordan vi laver infrastrukturberegninger i Danmark – er, at det som generelt princip er en god idé, at den eksternalitet, der ligger på udledninger, regnes med.
Men de skal selvfølgelig se på, hvad den investering fører til, for det kan være en investeringsbeslutning, der først bliver gennemført i 2030, 2035, 2040.
Jeg tænker faktisk også, at jeg vil give nogle høje karakterer – jeg ved ikke, om det ville være 12 – til delelementer af regeringens førte klimapolitik, for jeg deler faktisk ordførerens opfattelse af, at vi har lavet rigtig meget godt, altså aftale om energiøer; det er 12+ , vil jeg faktisk sige.
Men det er lidt forsinket, så det er måske nede på 12 så.
Så har vi Nordsøaftalen, som krævede meget mod fra regeringen.
Så det giver også en høj karakter.
Men det, som Klimarådet siger, handler jo om den samlede vurdering.
Der synes de ikke, når man lægger alle ting sammen, at det er anskueliggjort, hvordan vi kommer hen til 70 pct.
Og der kunne jeg ikke helt høre ud fra ordførerens tale, om ordføreren er enig med Klimarådet i den kritik.
Altså, selv om der er rigtig gode elementer, forstår man så godt kritikken af, at det samlet set ikke giver det billede, og at der derfor skal ske noget nu?
Og tak til ordførerens parti for også at bakke op om vedtagelsesteksten her i dag.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Ligesom i den debat, vi havde i radioen, er jeg glad for, at spørgeren bliver ved med at fremhæve det med de 12+ , som spørgeren, da han var minister, jo ikke kunne komme igennem med.
Men jeg er glad for at se, at det kan blive brugt i diverse debatter forskellige steder.
Nu skal jeg huske, hvad spørgeren spurgte om.
Kan spørgeren lige sige det igen?
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
Mit spørgsmål er: Selv om regeringens klimapolitik indeholder elementer, som vi godt kan være enige om er rigtig gode, kan spørgeren så ikke godt se, når vi lægger det hele sammen, at det her ikke går op, og kan han derfor ikke også godt følge Klimarådets kritik og input til regeringen her?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jeg er ked af, at jeg ikke helt har hukommelsen med i dag.
Jeg tror stadig væk, man kan gemme sig bag ved at være ny herinde måske.
Altså, jeg er ikke enig i, at vi ikke har anskueliggjort vejen.
Jeg er fuldstændig enig i kritikken om, at vi skal blive mere konkrete i forhold til de redskaber og værktøjer, vi skal bruge for at nå derhen.
Men så må jeg samtidig sige, at Klimarådet jo også i sin rapport siger, at vi har taget væsentlige skridt mod at nå 70-procentsmålet, men jeg er ikke enig i, at vi ikke har anskueliggjort, at vi kan nå vejen derhen.
Mona Juul (KF), 2021-03-10:
Tak for det.
Tak for ordførertalen, og tak for, at ordføreren er så positiv.
Det er jo dejligt, men det er måske også en lærestreg om, at man ikke skal give sig selv karakter, især ikke når censor allerede har dumpet en.
Det skal man simpelt hen bare lade ligge.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre, om ordføreren med hånden på hjertet kan sige, at han ikke har savnet at have en plan for de enkelte områder, så vi ikke som nu skal stå uden at vide, hvad hver enkelt sektor egentlig skal bidrage med, for det har jeg.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jeg er i hvert fald glad for, at spørgeren aldrig har været min censor, for det tror jeg kunne have været en hård omgang.
Jamen vi fremlægger jo løbende konkrete handlingsplaner, når de er klar.
Vi kunne måske alle sammen have ønsket os, at vi havde haft nogle af dem før, men på bl.a. landbrugsområdet er der jo forskellige omstændigheder, der gør, at vi først nu har kunnet konkretisere de forhandlinger om reduktioner.
Man kunne selvfølgelig have ønsket sig, at det havde været noget før, men jeg synes sådan set, at vi, regeringen og Folketinget og dem, der er med til at lave aftalerne, kan være rigtig glade for og stolte af de aftaler, vi har lavet.
Mona Juul (KF), 2021-03-10:
Det synes jeg også der er.
Der er mange gode elementer i det.
Det, man kunne gøre nu, hvor vi står på bagkant af eller i hvert fald lang tid efter, at vi har aftalt klimaloven, og nu knap er i gang med landbrugsforhandlingerne, var jo at tage nogle elementer ud og sige, ligesom Klimarådet anbefaler f.eks. om lavbundsjorderne: Lad os nu komme i gang med dem.
Hvorfor har vi ventet på sådan et element?
Hvorfor skal det være en samlet plan?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Konkret til det om lavbundsjorderne er det jo ikke noget, vi har ventet på.
Der har vi jo ikke bare i én finanslov, men faktisk i to finanslove, som spørgerens parti ikke er med i, afsat konkrete penge til det.
Men det med konkret at have afsat penge betyder ikke, at det bare sker.
Sådan fungerer virkelighedens verden ikke.
Nu er spørgeren jo blandt dem, der tit siger, at hun kommer fra virkelighedens verden.
Man må sige, at f.eks. det med lavbundsjorder kræver tid.
Man skal lave aftaler med lodsejerne, man skal sørge for, at man ikke oversvømmer naboens marker osv., så ting tager tid.
Men med hensyn til lavbundsjorder har vi jo faktisk allerede taget nogle store og væsentlige skridt, og vi kommer også til at gøre mere.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne give ordføreren 12+ for talen.
Jeg synes, den var rigtig flot holdt.
I mandags afslørede transportministeren, at der på transportområdet fremover bliver præsenteret to sidestillede hovedresultater for de samfundsøkonomiske analyser.
En med den oprindelige CO 2- pris på 300 kr. pr. ton og en på 1.500 kr. pr. ton.
Ordførerens kollega hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, det er vigtigt, at beregningerne tager højde for den erhvervsmæssige effekt, og at Venstre derfor vil bruge de oprindelige skøn.
Men er det netop ikke en høj pris, som ordføreren selv har turneret rundt med, og er ordføreren enig i, at vi ikke behøver at beregne med en højere pris på CO 2 ?
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
Lige nu har jeg det faktisk, som om jeg er kommet til eksamen i et emne, jeg ikke har læst ordentlig op på, for det har jeg faktisk ikke lige præcis på det her.
Jeg har noteret mig debatten, og jeg synes, at det mest interessante at kigge på er, om vi, når vi kigger på de her CO 2- beregninger, så tager højde for det trafikmønster, vi har i 2035 eller 2040, eller kigger vi på, hvordan det er i dag – ser vi på det gennem de rigtige briller?
Så det er det bedste svar, jeg kan give spørgeren her.
Jeg synes, at vi generelt set skal tage højde for CO 2- priser i det, vi laver.
Det er også derfor, at vi er ude med en CO 2 -afgift.
Men vi skal også kigge på de konsekvenser, det har.
Og hvis det så har den konsekvens, at en erhvervsudvikling, som vi ønsker i det her land, og som vi kan få på grund af en udbygning af infrastrukturen, ikke bliver gennemført, jamen så må vi jo også tage en diskussion om det.
Så det vil være mit svar på det spørgsmål.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jeg kender godt det der med, at man nogle gange lige kan glemme spørgsmål eller glemme at læse op på forskellige ting.
Og nu foreslår ordførerens kollega så, at man ikke skal have det.
Derfor er jeg bare nødt til at spørge, om ordføreren ikke er enig i, at man ikke længere behøver at beregne en højere CO 2- pris, som transportministeren foreslår nu.
Altså, ordføreren kan vel godt svare mig på, om man intuitivt synes, at det er en god idé, selv om ordførerens kollega synes, at det er en dårlig idé – når man nu selv har turneret rundt med det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-10:
Radikale Venstre er i hvert fald indstillet på at følge også den af Klimarådets anbefalinger, der handler om, at man skal åbne eksisterende aftaler for at finde tilstrækkelig handlekraft til at opnå den målsætning, der for os er det vigtigste, nemlig at vi når de anbefalinger, som Klimarådet kommer med, men som jo ikke er noget, Klimarådet har fundet på.
Det er jo altså naturvidenskab, der dikterer, at hvis ikke vi får lavet de her reduktioner hurtigt nok, så havner vi et sted, vi virkelig ikke har lyst til at være.
Så ja, vi er parate til at åbne aftaler for at forbedre dem, hvis det er det, der skal til, og det virker jo, som om det er det, Klimarådet anbefaler.
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
Det er en opfølgning i forhold til det, fru Mona Juul spurgte om.
Anerkender ordføreren ikke, at ved at lave en regulering herhjemme, der gør, at vi sætter et højt et klimamål i Danmark, skaber vi netop et hjemmemarked, der gør, at det er her, vi første gang har 19 ptx-anlæg oppe at køre eller 15 carbon capture-anlæg oppe at køre, og dermed får vi det her eksporteventyr ud fra Danmark i stedet for at give det til et andet land som Tyskland eller Frankrig?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-03-10:
Ikke nødvendigvis.
Altså, som jeg siger, mener jeg, det ville være rigtig godt, hvis vi havde mulighed for at udvikle noget, som vi ville kunne eksportere.
Men jeg mener også, at det, at vi har sat et så rigidt mål på 70 pct. lige præcis på Danmarks geografiske område, gør, at vi kommer til at lave nogle tiltag, som ikke vil kunne eksporteres, som ikke vil have nogen effekt, og som så kun vil være skadelige for Danmark selv.
Nu er vi i gang med landbrugsforhandlingerne, landbrugsklimaforhandlingerne, i øjeblikket, og jeg tror, det bliver lidt af en lakmusprøve på, hvordan det her kommer til at udvikle sig.
For hvis vi kan lave nogle ting dér, som er fornuftige, og som kan bidrage til, at vi kan udvikle nogle endnu bedre teknologier, end vi har i dag, og være med til at eksportere dem, er det fint.
Men hvis vi laver nogle ting, som bare skader vores landbrug og flytter produktionen til udlandet, så der bliver produceret formentlig under væsentlig dårligere forhold end i Danmark, kan vi ikke se fornuften i det.
Så vi ser ikke den her 70-procentsmålsætning som noget logisk og fornuftigt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Tak, formand.
Jeg synes, at regeringens eget Klimaråd har fejet tæppet væk under regeringens klimapolitik.
Jeg synes, at regeringen er ude af trit med videnskaben.
Når vi ser, hvordan regeringen håndterer coronasituationen, så står regeringen ved siden af videnskaben med de dygtigste folk ved sin side, og den bruger i meget, meget høj grad de videnskabelige vurderinger til at lægge sine rammer for genåbningen.
Det synes jeg ikke er tilfældet her, og jeg synes, det er utroligt, at regeringens egen ordfører oven på sådan en kritik står og giver sig selv 12 for klimapolitikken.
Jeg ved godt, at det var noget, ordføreren blev spurgt om i et radioprogram, men nu har ordføreren altså frivilligt gentaget det fire gange her i salen.
Og min tanke er: Hvor meget har man så forstået?
Det er jo ikke bare Klimarådet, der kritiserer regeringens handleplan, det er jo alle de grønne organisationer, og de har gjort det længe.
De demonstrerer – eksperter, videnskabsfolk.
Og det er jo ikke længere bare kritik, det er jo desperation nu.
Det er jo videnskabsfolk, der kaster deres job fra sig og bliver aktivister for at kæmpe for at redde klimaet.
Og når der er tale om en så total mangel på erkendelse og selverkendelse, synes jeg, vi skal overveje at tage noget af den dagsorden ud af hænderne på regeringen.
Jeg har oplevet Venstre – i hvert fald her på talerstolen – nogle gange være mere ambitiøse på klimaområdet end regeringen.
Det kunne være aftaler, som prøvede at genskabe det tempo, som vi har tabt.
Hvis Alternativet skulle bestemme, ville vi gerne starte med en hurtig klimaafgift på kød, på brændstoffer og på fly, progressivt og med social kompensation, så vi kommer i gang med det samme, og så indfase dem i den ensartede CO 2 -afgift senere.
Det er ikke noget, jeg siger at vi kan stå her og få flertal for overhovedet, men det kunne være et af vores forslag.
Man kunne også vedtage at speede processen op i forhold til at blive klogere på de ensartede klimaafgifter.
Altså, man kunne jo faktisk godt sætte en deadline.
Det vigtigste sejler.
Man kunne også genåbne bilaftalen – det kræver også et flertal – og se, om man kunne gøre den bedre.
Der er mange ting, man kunne gøre, og jeg synes, at den her debat har gjort mig bekymret.
Jeg havde troet, at der ville være mere selverkendelse; jeg havde troet, at der i stedet for selvros ville være en ydmyghed.
Og derfor synes jeg også, at jeg i løbet af den her debat er blevet interesseret i det flertal, som tegner sig.
Vi har et forslag til vedtagelse, som regeringen så har tilsluttet sig, men der er jo også et flertal for den uden om regeringen, der ville kunne bruges til at komme op i tempo.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Det kan være, at jeg skal afholde mig fra at tale om karakterer, selv om det kunne være spændende at høre, hvad for en karakter ordføreren synes, ordføreren så selv skal have for de rigtige, åbenbart, holdninger og meninger, som ordføreren måtte have.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at spørge, om ordføreren er enig i, at vi er nået tættere på 70-procentsmålet og ikke kommet længere væk fra det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Ja, gudskelov.
Det manglede også bare.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Så skal jeg skynde mig, og så skal jeg gøre det kort.
De politikere, der ikke handler ambitiøst og med rettidig omhu i forhold til klimakrisen, har i overført betydning blod på hænderne.
Deres manglende handling slår mennesker ihjel, hvis ikke nu og her, så i fremtiden.
For klimakrisen er allerede i dag dødelig alvor, der koster menneskeliv.
De politikere, der nøler og ikke leverer øjeblikkelige reduktioner i vores udledninger, sådan som FN kræver, er skyldige.
De er ved at gøre sig selv skyldige i noget, der kan betegnes som en forbrydelse mod menneskeheden.
Vi er ved at slå os selv ihjel.
Tag lige det ind!
Hvis ikke vi ændrer kurs, er vi på vej mod en opvarmning, der vil kunne betyde, at jorden kun kan brødføde 1 milliard mennesker – altså adskillige milliarder mennesker færre end i dag.
Det kræver, at regeringen og i den grad også støttepartierne ikke bare lever op til den klimalov, de selv har vedtaget for mindre end 2 år siden, men også at de skal gøre langt mere.
Så kom nu!
I har magten.
I har ansvaret.
Lev op til det grønne mandat, I er blevet valgt på.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2021-03-10:
Jeg lægger den tale, jeg har skrevet, til side og holder den en anden dag.
Tak for en rigtig god debat.
Der var ovenikøbet lidt rosende ord: 12 plus – det vidste jeg slet ikke at man kunne få – fra Tommy Ahlers.
Tak for det.
Rosen er jo lige så meget henvendt til jer selv, dem, der har fremhævet den, fordi vi har lavet brede aftaler.
Jeg tænker, at I nok gerne vil have jer frabedt, at jeg så også kunne konkludere, at kritikken derfor også må være henvendt til jer selv.
Sådan vil I nok ikke helt konkludere.
Men det er klart, at vi skal blive enige om de her ting, og når der er en enighed i Folketinget om, at der skal handles nu, er det selvfølgelig godt.
Det, der selvfølgelig kan bekymre en lille smule, er, at der åbenlyst er ret stor uenighed om, hvad det er, den handling skal være.
Nogle ønsker en højere pris på en ensartet CO 2 -afgift nu og her.
Det synspunkt deler regeringen.
Nogle ønsker, at vi tager fløjlshandskerne af over for landbruget, som fru Signe Munk kaldte det.
Det var ikke just den tone, man hørte fra hr. Tommy Ahlers.
Så der ligger store forhandlinger forude.
Jeg er dog optimist.
Vi har leveret meget store og meget positive resultater i de forgangne halvandet år.
Det kommer vi også til fremover.
Den her debat har handlet om Klimarådets rapport.
Den kommer vi til at levere på, og vi kan også støtte den vedtagelsestekst, der foreligger.
Pause Pause (Pause), 2021-03-10:
Mødet er udsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Tak for det, formand.
Vil udenrigsministeren i lyset af statsministerens rejse til Israel bekræfte, at EU’s vaccineindsats overordnet set har slået fejl, og at det i bagklogskabens lys derfor også var en fejl fra begyndelsen at overlade den danske vaccinestrategi til EU?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-10:
Tak, og tak til spørgeren, hr. Morten Messerschmidt.
Det korte svar er nej.
Danmark havde ikke stået bedre, hvis vi havde stået uden for EU-samarbejdet om vaccineindkøb, tværtimod.
Hvis det havde været alles kamp mod alle om den begrænsede mængde vacciner, som er tilgængelig, så kunne Danmark jo hurtigt blive efterladt på perronen eller risikere det.
Betyder det så, at regeringen er tilfreds med mængden af vacciner, der bliver produceret, og tempoet ikke mindst i forhold til levering af vacciner?
Kommissionen har indgået aftaler om op til 2,6 milliarder doser, men udfordringen er, at vaccineproducenterne ikke har kunnet producere og levere nok doser i højt nok tempo.
Derfor har regeringen lagt sig i selen for at få øget Danmarks og EU's produktionskapacitet og beredskab, men indsatsen i EU kan og bør ikke stå alene.
Vi skal afsøge alle muligheder for at styrke vores beredskab, sideløbende med at vi er fuldt engageret i EU-sporet, og det gør vi fra dansk side.
Og det er i øvrigt i det lys, at statsministerens Israeltur skal ses, ikke som et fravalg af EU, men som et supplement og som en nødvendig afsøgning af, hvordan vi kan styrke os selv over for fremtidige kriser.
Det er et spørgsmål om rettidig omhu.
Danmark skal både blive ved med at presse på i EU for hurtigere handling, og vi skal selvfølgelig også afsøge nye og supplerende spor, der kan øge tilgængeligheden af vacciner og ruste os bedre til fremtiden.
Og det er lige præcis det, regeringen gør.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Tak for det.
Nu skal det jo retfærdigvis siges, at udenrigsministeren er en slags stedfortræder i dag.
Men vi er rigtig glade for, at udenrigsministeren havde mulighed for at lægge vejen forbi Folketinget.
Altså, der er jo flere elementer i EU's vaccinehåndtering, helt specifikt i forhold til corona, som ikke bare fra Dansk Folkepartis side, men fra relativt brede kredses side har påkaldt sig en bekymrende interesse, eller måske snarere en bekymret interesse, al den stund at vi bl.a. så, at godkendelserne af de forskellige vacciner, der kom på banen, gik meget, meget langsomt.
Altså, både amerikanerne, canadierne, israelerne og briterne, som nys er sluppet ud af det kvælertag, som EU på mange områder udgør, var jo langt hurtigere på banen med at kunne godkende forskellige vacciner og er derfor også langt hurtigere kommet i gang med at vaccinere.
Dem, der udgør superligaen, er jo lande uden for EU, altså dem, jeg nævnte før, lige så vel som Schweiz og andre jo har klaret sig ganske godt.
Det er jo det, der påkalder det her spørgsmål: Er det rigtige svar fra Danmark altid at ringe ned til Bruxelles og så spørge, om der er en embedsmand, der kan hjælpe os?
Kunne det her i virkeligheden ikke være den måske klareste anskuelighedsundervisning i, at EU langtfra altid er det rigtige svar?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-03-10:
Jamen jeg håber da virkelig, at vi kan udvikle noget, som vi kan eksportere.
Men vi kan bare ikke se, hvorfor vi skal fokusere så specifikt på at reducere den danske udledning med 70 pct.
Altså, det giver jo ikke nogen mening.
Vi skulle i stedet for fokusere udelukkende på det, som giver eksport, og som kunne være med til at fortrænge CO 2 -udledningen i resten af verden.
Det er jo der, vi vil kunne have en indflydelse.
Vi har f.eks. set med vores vindmøller, at vi formentlig har fortrængt mange gange Danmarks udledning allerede.
Så det mener vi er den vej vi skal gå.
Mona Juul (KF), 2021-03-10:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at selv om vi lige nu kun står for 0,1 pct. af udledningerne, kan vi med den udvikling og den grønne omstilling, vi har gang i i Danmark, rent faktisk risikere, håbe på, at den grønne omstilling for Danmark kan blive et eksporteventyr, kan sikre arbejdspladser på den lange bane og kan sikre lige præcis den vækst, vi har brug for i det danske samfund.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Vil Det Radikale Venstre også være klar til at åbne dem på baggrund af et flertal uden om regeringen?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-10:
Det kommer jo an på indholdet.
Hvis der er et flertal uden om regeringen, må man antage, at Radikale Venstre indgår i det, og dermed må man tro, at vi kan stå inde for politikken.
Men meget ofte, når vi diskuterer f.eks. klimapolitik med f.eks. Enhedslisten, kan vi jo ikke blive enige nede i hjørnerne og detaljerne.
Hvis vi kan blive enige om noget, som er klart bedre end det, der er, så selvfølgelig ja.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Tak for det.
Og tak for talen.
Og nu kan jeg forstå, at jeg kun har én kort bemærkning.
Hvis ordføreren så svarer ja til det, hvorfor sagde ordføreren så til hr. Morten Messerschmidt, at der var elementer, man ikke var enig i?
Og hvis man ikke er enig i alt, hvad Klimarådet siger, hvad er det så for nogle dele af det, som Klimarådet siger, som ordføreren ikke er enig i?
Jeg håber, at ordføreren fik fat i mit spørgsmål, for nu var der jo lidt procesændringer her.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det.
Jamen det er jo sådan, at når vi ser Klimarådets anbefalinger, er det jo anbefalinger fra et ekspertudvalg – et uafhængigt ekspertorgan – som vi selv har nedsat.
Det er klart, at det betyder ikke, at vi kalkerer deres forslag en til en, men vi skal jo tage deres kritik alvorligt.
Vi skal se på de forslag, de fremlægger, og så skal vi vurdere politisk, hvilke af dem vi vil prioritere højest, og hvilke af dem vi fremsætter først; derefter tager vi en politisk forhandling omkring det.
Vi har jo ikke teknokratstyre her i landet.
Det er trods alt et politisk styre, og derfor lytter vi til Klimarådets anbefalinger.
Vi skal efterleve den kritik, de kommer med, men det er jo i sidste ende et politisk valg – og det er også derfor, vi står her i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Tak for talen, tak for entusiasmen, tak for seriøsiteten, tak for at vise så stor forståelse for alvoren i det her.
Alternativet er meget enig i mange af de betragtninger, som ordføreren kommer med.
Vi er bange for, at det går for langsomt.
Vi kan se den sønderlemmende kritik, der er af regeringen, fra Klimarådet og fra en masse andre organisationers side, og vi ser regeringen stå og give sig selv karakteren 12.
Kunne det ikke også godt være, at vi var nødt til at prøve at samle et flertal uden om regeringen i forhold til nogle af de her elementer, altså dér, hvor der er tale om ekstra meget nøl, for at få gennemført nogle af de allervigtigste ting for fremtidige generationers skyld?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jeg vidste ikke, at det skulle være sådan et teknisk spørgsmål, hvor jeg skulle beklage, at jeg ikke har et konkret svar på det.
Og det er jo så det, vi står på nu, når vi arbejder hen imod at nå de sidste reduktioner.
Så er der jo heldigvis, kan man sige, et erhvervsliv, som også hjælper med nogle reduktioner, som vi ikke kan tage æren for, men som også hjælper os på vej.