runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Tænk at tage det op i en debat, der handler om, hvordan vi tildeler statsborgerskaber.
Jeg vil gerne være med til at bekæmpe kriminalitet, og det ved hr. Mikkel Bjørn også godt.
Jeg er jo også retsordfører ved siden af det her ordførerskab, jeg har i Indfødsretsudvalget.
Men det hænger simpelt hen ikke sammen, sådan som hr. Mikkel Bjørn gerne vil have det til at hænge sammen.
For hvis vi skulle følge hr. Mikkel Bjørns logik, skulle vi tage statsborgerskabet fra alle mennesker, som er født her i landet, og som på et tidspunkt har begået kriminalitet.
Det gælder jo så også mennesker fra hr. Mikkel Bjørns eget parti, som heller ikke kan sige sig fri for at begå kriminalitet en gang imellem – desværre.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Det var overhovedet ikke et svar på mit spørgsmål.
Hvis man som udlænding har fået statsborgerskab og siden går ud og eksempelvis er med i en gruppevoldtægt af en 14-årig pige, skal man så bevare det danske statsborgerskab, eller skal man have frataget det statsborgerskab, hvis det stod til Enhedslisten?
Anders Kronborg (S), 2024-05-02:
Nu er der ikke i indfødsretsprøven sådan et kommentarfelt, hvor man kan komme med holdninger, så vi prøver lige igen.
Der bliver lavet et spørgsmål til indfødsretsprøven, hvor man kan svare: ja, det er rigtigt, eller: nej, det er forkert.
Er det rigtigt, at Dansk Folkeparti har stemt for 14 lovforslag om indfødsret?
Og er det rigtigt, at Dansk Folkeparti har stemt for, at 34.955 udlændinge kunne få et dansk pas?
Skal man svare: Ja, det er rigtigt, eller nej, det er forkert?
Svar nu konkret, Mikkel Bjørn.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Spørgsmålet kunne også lyde: Er det rigtigt, at Dansk Folkeparti fik stramninger igennem i den indfødsretsaftale, der siden har sikret, at langt, langt flere mennesker ikke har fået dansk statsborgerskab?
Det er i virkeligheden det, der er essensen i ordførerens spørgsmål.
Det er: Hvilket scenarie havde sikret, at færrest mulige af de forkerte mennesker havde fået dansk statsborgerskab?
Det er det scenarie, Dansk Folkeparti har opereret inden for, og det fortsætter vi naturligvis med at gøre.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Jeg tror også, det her er noget af det, der kan give begejstring, og som kan give håb, fordi folk faktisk kan se, at det giver mening.
Så det er bare en anerkendelse af, at Socialdemokratiet vil arbejde videre med, at vi går hele vejen, og et ønske om, at vi får meget mere af den her slags politik i stedet for afskaffelse af store bededag og alle mulige andre ting.
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Jeg takker for de pæne ord.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Det var en fejl.
Louise Elholm (V), 2024-05-02:
Tak for ordet.
I Danmark er vi jo stolte af vores andelsejede og demokratiske virksomheder.
Vi har en stolt tradition, og det er en markant del af vores historie, at andelsselskaber har båret os godt igennem historien.
Det har vist, at når folk går sammen, kan de bygge store ting og gode ting.
Derfor er jeg også glad for, at vi i dag skal behandle det her lovforslag om demokratiske virksomheder, som giver bedre mulighed for at skabe og drive demokratiske virksomheder i Danmark.
Det giver f.eks. bedre mulighed for at ændre en virksomhed til at blive en demokratisk virksomhed i fremtiden, og det gør også, at vi i højere grad informerer om mulighederne for at lave demokratiske virksomheder.
Det synes vi i Venstre er rigtig positivt.
Vi tror på, at det også kan bygge nogle gode muligheder i fremtiden, at vi giver de her muligheder, og derfor er vi rigtig glade for lovforslaget.
Jeg skal sige, at lovforslaget jo også bygger på og er på baggrund af en ekspertgruppes anbefalinger, og derfor synes jeg også, det er rigtig positivt, at en bred del af Folketinget har indgået den her aftale, og at det udmønter sig i et lovforslag.
Det viser jo også, hvad et samarbejdende demokrati er i stand til at lave.
Så i Venstre bakker vi op om lovforslaget, og jeg skal hilse fra Radikale Venstre, som ikke har mulighed for at være til stede, og sige, at Radikale også bakker op om lovforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-02:
Tak for det.
Aftalen har til formål at gennemføre anbefalingerne fra ekspertarbejdsgruppen om demokratiske virksomheder.
Med gennemførelsen af anbefalingerne ønsker vi at skabe bedre forhold for demokratiske virksomheder, så vilkårene for start og drift bliver de samme som for andre virksomheder.
Der er med aftalen enighed om at gennemføre 11 konkrete initiativer, hvoraf de 5 kræver lovændringer og derfor foreslås gennemført med lovforslaget.
I Danmark har vi en lang tradition for demokratiske virksomheder, der bidrager til arbejdspladser, vækst og udvikling i hele landet og især i landdistrikterne.
Med forslaget indføres der også et forbud mod, at personer, der er frakendt retten til at være ledelsesmedlem i et kapitalselskab, kan indsættes som ledelsesmedlem i et dansk anpartsselskab, aktieselskab eller partnerselskab, og det bakker vi naturligvis op om.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget, som jo var en del af en aftale, vi var med i.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Tak for det.
Liberal Alliance er jo en del af aftalen fra december 2023, så det er en naturlig del, at vi selvfølgelig også støtter det her lovforslag om de demokratiske virksomheder.
Det er også naturligt med ledelseskarantænen, som er en del af det her lovforslag.
Så på alle områder støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Tak for det, hr. formand.
Det er faktisk sådan, at demokratiske virksomheder i Danmark er i vækst, og det er jo en rigtig god ting.
I Danmark har vi over 20.000 demokratiske virksomheder, som er ejet af enten producenter, medlemmer eller organisationer.
Særlig i landdistrikterne er den her type af virksomheder stærkt repræsenteret, så det er et stærkt aktiv for landdistrikterne.
Vi ved jo, at mennesker, der har ejerskab, kan være medvirkende til at skabe en større lyst og ekstra motivation til at tage en ekstra tørn.
Derfor er det også vigtigt, at vi her fra Folketingets side nu sikrer, at vilkårene for denne virksomhedsform opdateres og gøres mere konkurrencedygtige.
Det er afgørende, at demokratiske virksomheder nu på lettere vis kan få de investeringer og den kapital, de har behov for, uden at det sætter den demokratiske del af virksomheden i fare.
Det er jo netop sådan, at den kapital, man får ind i de her virksomheder, som ikke er arbejdende, er på maks. 30 pct.
Så det vil sige, at ejerforholdene altid vil være efter det demokratiske princip.
I Moderaterne er vi naturligvis superglade for, at vi kan se, at der er vækst inden for den her sektor, og vi er også rigtig glade for, at det giver større mulighed for at lave flere, også ude i landdistrikterne.
Ligesom øvrige partier her i salen støtter vi naturligvis lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
L 151 er en ren udmøntning eller en fortsættelse af den »Aftale om demokratiske virksomheder«, som blev indgået mellem regeringen og Folketingets partier i december 2023, og som vel at mærke blev stemt igennem af samtlige partier.
Så vi kan vel godt tale om, at det her bliver om ikke en formssag, så i hvert fald nok forventelig en kort behandling.
Jeg kan da også fortælle, at Konservative kommer til at støtte forslaget.
Men lad os lige kaste lys over, hvorfor det er et godt forslag.
Dels får vi simpelt hen en bedre og mere fleksibel selskabslov eller måske rettere erhvervslov, som giver mulighed for, at a.m.b.a.'er og andre foreninger kan omdannes til andre selskabsformer, og det giver et mere dynamisk erhvervsliv.
Det er selvsagt godt.
Derudover bliver det mere klart og tydeligt, at medarbejdere også kan være medlemmer.
Det har ikke været helt klart, og det skal det naturligvis være.
Der vil være nogle få ekstra udgifter, men overvejende set vil både de økonomiske og administrative konsekvenser være positive, og det giver god mening, at der sker en ligestilling mellem demokratiske virksomheder og almindelige selskaber.
Nick Zimmermann (DF), 2024-05-02:
Jeg beklager, at jeg ikke havde orienteret mig om, at Radikale Venstre ikke lige var til stede, for så skulle jeg nok have været på pinden lidt hurtigere.
Vi har jo i Danmark en lang tradition for demokratiske virksomheder gennem andelsbevægelsen, og det gælder f.eks., når lokale går sammen om den lokale købmand, der jo ofte er essentiel for, at et lokalsamfund udvikler sig, Derfor er jeg rigtig glad for, at Dansk Folkeparti er med i aftalen om at sikre nogle bedre vilkår for demokratiske virksomheder.
Aftalen bygger på de anbefalinger, der blev anbefalet af ekspertgruppen.
Så vi støtter forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Tak til ministeren.
Jeg vil gerne spørge erhvervsministeren, hvilke fordele han ser der er ved at ændre modellen for generationsskifte, så det bliver mere fordelagtigt.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Som spørgeren jo rigtig nok ved, har vi i aftalen noteret os, at vi anerkender den anbefaling, der er kommet fra ekspertgruppen, omkring generationsskifte, men som bekendt kræver det finansiering, og den finansiering er jo af et relativt stort omfang set i forhold til de andre initiativer, der er i aftalen.
Så det afventer vi en videre diskussion af.
Det er det, der står i aftalen.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Det ser jeg også meget frem til.
Men mit spørgsmål gik på, hvad for nogle fordele erhvervsministeren ser der er.
Så hvilke fordele ser ministeren der er, ved at vi ændrer modellen?
Kim Aas (S), 2024-05-02:
I Socialdemokratiet deler vi jo også den begejstring, som jeg kan høre at Enhedslistens ordfører har.
Det ligger så ikke lige i det her lovforslag, men vi vil meget gerne arbejde videre med det, og jeg ved også, at ministeren har givet til kende, at vi gerne vil kigge på, om man også kunne hjælpe på den måde.
For det giver rigtig god mening, også i det område, jeg kommer fra, at man netop kan have nogle virksomheder, som kan gå videre på en anden måde, end vi kan i dag, og at man kan sikre generationer.
Så det er vi meget positive over for at kigge ind i.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Det er jo fantastisk at være med til at fremtidssikre demokratisk dansk erhvervsliv.
Der er nogle ting, som vi faktisk kan gå endnu videre med.
Det er jo bl.a. i forhold til generationsskifte, altså ved at vi faktisk gør det fordelagtigt, at man laver et generationsskifte, hvor det eksempelvis kan være medarbejderne, som tager over, i stedet for at det bliver fordelagtigt, at det måske er nogle, der slet ikke vil være lige så gode til at drive arbejdspladsen videre.
Vi ved, at der er så mange positive ting ved, at det netop er demokratisk, både i forhold til hvordan trivslen er på arbejdspladsen, i forhold til rettighederne for de ansatte, i forhold til bæredygtighed og i forhold til det lokale hensyn.
Der er så mange fantastisk gode ting ved det.
Og så er der hele det demokratiske perspektiv i, at det ikke er sådan, at demokratiet stopper, når du træder over dørtærsklen til dit arbejde.
Så jeg vil bare høre, om Socialdemokratiet vil være med til at gå hele vejen.
Heidi Bank (V), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg skal undlade at stille det samme ja-/nejspørgsmål, som min kollega fra Socialdemokratiet stillede og ikke rigtig fik svar på, og i stedet for gå videre til noget andet.
Altså, som jeg hører det fra ordføreren, i hvert fald i forhold til nogle af de spørgsmål, der tidligere er blevet stillet i dag, så har man et tal på omkring 200, når der skal gives de her statsborgerskaber; det er det, der er niveauet for Dansk Folkeparti.
Men hvad er det så for nogle kriterier, der skal gøre, at man rammer lige præcis 200 eller 220, eller hvor niveauet er?
Det kunne jeg godt tænke mig at blive klogere på.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Jamen jeg vil anbefale ordføreren at læse Dansk Folkepartis indfødsretsudspil på vores hjemmeside, hvor det fremgår meget tydeligt, at det sådan set er et loft.
Det er de 250 mest egnede ansøgere efter de kriterier, som man opsætter, forhåbentlig i overensstemmelse med nogle af de andre idéer, Dansk Folkeparti har til indfødsretsloven, som vil gælde, så man dermed vil sikre, at de 250, der får dansk statsborgerskab, er de 250 mest egnede ansøgere, som efter en personlig samtale har gjort sig fortjent til at få et dansk statsborgerskab.
Heidi Bank (V), 2024-05-02:
Jeg har faktisk læst det, men tak for, at der bliver henvist til det.
Altså, det, jeg bare har brug for at få oplyst, er, at hvis nu man så gjorde det på den måde, som Dansk Folkeparti ønsker, i forhold til at det er 200 mennesker, der må komme ind, og man kører dem igennem i forhold til alle de her regler, hvad er forudsætningen så for, at der ikke kan blive lavet fejl, præcis som vi har set tidligere, at der bliver lavet fejl, ud fra den model, som Dansk Folkeparti opstiller?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Jamen jeg har fra ministerens egen mund, at grunden til, at der bliver begået fejl, bl.a. er, at der bliver tildelt så mange statsborgerskaber, som der gør i øjeblikket.
Derfor er det jo helt givet, at skar man det antal ned til eksempelvis 250, ville det da være langt, langt mere overkommeligt at lave en grundig og indgående sagsbehandling af de 250 ansøgere, end det i dag er for de omkring 9.000-10.000, tror jeg det er, der får statsborgerskab i løbet af et år.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Tak for det.
Og tak til hr. Mikkel Bjørn – eller måske ikke tak, men der var i hvert fald en tale.
Man kan blive i tvivl, når man hører hr. Mikkel Bjørns tale, så jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Bjørn: Har Dansk Folkeparti nogen sinde stemt ja til, at nogen mennesker skal have dansk indfødsret, eller er der ligesom bare helt lukket fra hr. Mikkel Bjørns side?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Anders Kronborg påpeger, nemlig at da Dansk Folkeparti fik de mest markante stramninger igennem, der nogen sinde er vedtaget i dansk indfødsretslovgivning, var en forudsætning for, at man kunne få de stramninger igennem, at man i en periode stemte for forslagene hernede i salen.
Og så kunne man opveje det: Hvad havde været bedst?
Havde man ikke indgået aftalen og fået de stramninger igennem, havde titusindvis af mennesker, der ellers i dag bliver udelukket på grund af bl.a. indfødsretsprøven, fra særlig mellemøstlige og nordafrikanske lande dermed fået dansk statsborgerskab uden at skulle bestå en indfødsretsprøve.
Og der er det fuldstændig rigtigt, at der var det Dansk Folkepartis vurdering – og det er også erfaringen i dag – at vi med den indfødsretsprøve, som blev indført dengang, forhindrede langt, langt flere forkerte mennesker i at få dansk statsborgerskab, end vi dengang stemte for i en periode.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Jamen altså, på den måde kan man jo sige, at det er lykkedes for hr. Mikkel Bjørns parti, at man generelt forhindrer mennesker – punktum – i at få dansk statsborgerskab.
Og derfor vil jeg gerne spørge hr. Mikkel Bjørn: Betyder det så, at Dansk Folkeparti aldrig nogen sinde tager nogen sager op i Indfødsretsudvalget?
Altså, vil det så sige, at der aldrig kan være nogen, som er kommet i klemme i Dansk Folkepartis og hr. Mikkel Bjørns meget, meget stramme statsborgerskabsregler, sådan at man aldrig tager nogen sager op i Indfødsretsudvalget?
Er det det, der er Dansk Folkepartis politik?
For det synes jeg egentlig at dem, der stemmer på Dansk Folkeparti, har krav på at vide.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Der kan jo eksempelvis være nogle af de fordele, som ekspertgruppen peger på.
Det er, at det kan være med til at fremme yderligere demokratisk virksomhed.
Det er klart.
Men som spørgeren også godt ved, kræver det finansiering, og den glæder jeg mig til at høre hvor Enhedslisten har tænkt sig at finde.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-02:
Tak for det, formand.
Først og fremmest tak til ordførerne, i hvert fald dem af dem, der er mødt op, og dem, som er blevet her under behandlingen af lovforslaget og debatten om de 2.064 personers danske indfødsret.
Det er noget særligt, og jeg synes, der er grund til, alt taget i betragtning, at ønske tillykke til dem, der har fået det, og samtidig selvfølgelig også sige, hvad flere ordførere har været inde på, at der er grund til at stille også strenge krav til, hvad der skal til for at få statsborgerskab i Danmark.
Dem, som er på lovforslaget, lever op til de krav, enten ved at de lever op til cirkulæret, som er aftalt i indfødsretsaftalekredsen, eller ved at de har fået dispensation i forhold til et eller flere krav til indfødsret, og der er så det samlede antal på 1.965, som også nu skal deltage i en grundlovsceremoni.
Jeg håber, de får en dejlig og højtidelig dag.
Jeg har også selv, siden vi sidst behandlede indfødsretsloven, haft den glæde at deltage i en statsborgerskabsceremoni, og det er jo højtideligt og også noget, som mange af dem, der får statsborgerskab, er rigtig glade for at deltage i.
Så jeg ønsker alle en god dag.
Jeg vil bare sige en enkelt ting, måske også som opfølgning på det, som Dansk Folkepartis ordfører var inde på.
Dansk Folkepartis ordfører har jo ret i, at siden dengang Dansk Folkeparti havde bestemmende indflydelse, har navnefordelingen på indfødsretslovforslaget ændret sig.
Dengang var det primært, måske 80-90 pct., navne fra Mellemøsten og Nordafrika.
Nu er det i altovervejende grad navne fra Europa og vestlige lande, men Dansk Folkepartis ordfører får givet det indtryk, at de navne, som står i lovforslaget, og som altså stammer fra vestlige lande, i virkeligheden egentlig er mellemøstlige.
For helhedens skyld læser jeg bare lige op fra den første side, altså bare den række af fornavne på folk fra vestlige lande, som får indfødsret, og så kan man jo danne sig et indtryk af, om det, som Dansk Folkepartis ordfører foregav, er det rigtige.
Der er tale om følgende navne: Nova, Anna, Karoline, Giuliano, Alina-Maria, Kirsten, Charlotta, Mike, Aubrey, Susan, Ambah, Heidi, Susan, Helen, Sarah, Laura, Alison, Erik, Madeleine, Liz, Alina, Timo, Yasin, Carl, Maya, Michael, Oliver, Carol, Caroline, Kevin, Simon, Stevelina, Finn, Martin, Mia, Carmela og Erik.
Så hvis man sådan i det hele taget synes, at det giver indtryk af, at mellemøstlige nationaliteter under dække af at være vestlige nu har sneget sig ind den her vej, så synes jeg, at man fifler med det, som er sandheden.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg kan jo uden at kende de specifikke personer sige, at der formentlig er en pulje af de personer, som ministeren netop har læst navnene op på, som Dansk Folkeparti gerne vil være med til at tildele statsborgerskab, fordi de har fortjent det, fordi de har taget Danmark til sig.
Men udfordringen er, at vi ikke ved, om de mennesker, der står på lovforslaget – de over 2.000 mennesker, der står på lovforslaget – for alvor abonnerer på danske værdier.
Vi ved ikke engang, om de overholder lovgivningen.
Vi kan ikke stemme for et lovforslag, hvor vi har afdækket så mange fejl i det seneste år i forhold til kriminalitetstjek, i forhold til folk, der får statsborgerskab ved en fejl, domme, der forsvinder ud af systemet, dokumenter, der forsvinder, sagsmapper, der fordufter og forsvinder ud i den blå luft, og statsborgerskab, der gives til individer, der ikke er i arbejde.
Det kan vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke forsvare at stemme for hernede i Folketingssalen.
Hvis vi havde vished for, at de mennesker, der står til at få dansk statsborgerskab, også var mennesker, der for alvor fortjener det og for alvor har taget Danmark til sig i hjertet, ville vi gerne stemme for forslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-02:
Jeg vil bare gerne for helhedens skyld – også fordi den konservative ordfører, som sagde, at det her var et enormt vigtigt lovforslag, ikke har haft tid til at være her under hele lovbehandlingen, men også nævnte den her sag med en person, hvis papirer er bortkommet – sige, at den sag stammer fra 2015.
Det er en ansøgning, der er indgivet i 2015.
Det ved ordføreren jo ikke, og derfor synes jeg, det er pinligt, at man drager det frem som et eksempel på, at den nuværende administration af Indfødsretskontoret skulle være mangelfuld eller ikke hænge sammen.
Hvad angår de andre sager, har vi jo haft samråd på samråd, hvor jeg har redegjort for, hvordan vi efterfølgende har gennemgået eksempelvis det supplerende kriminalitetstjek, fordi det selvfølgelig skal kontrolleres, før man giver statsborgerskab til folk.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Så det, at man tidligere har ført en uansvarlig praksis på indfødsretsområdet, betyder ikke, at vi skal blive ved med at føre den, når nu fejlene er blevet afdækket i løbet af det seneste år.
Det er bare der, hvor jeg forventer, at ministeren som den, der har siddet i den periode, hvor mange af fejlene er blevet gravet frem – ikke hvor de er blevet begået, men hvor de er blevet gravet frem – selvfølgelig tager ansvar for at sikre, at de her fejl ikke fortsat gør sig gældende, når vi skal herned i Folketinget og stemme for lovforslag om indfødsrets meddelelse, eksempelvis når vi har set, at folk, der har fået domme for mere end 10 år siden, ikke er blevet undersøgt tilstrækkeligt og kan komme på lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-02:
Men det er jo ikke rigtigt, når hr. Mikkel Bjørn siger, at han vil give statsborgerskab til de fleste af dem her, for hr. Mikkel Bjørn vil jo kun give 250 statsborgerskaber om året.
Så hvis man skal være ærlig, skal man sige, at hr. Mikkel Bjørn vil give statsborgerskab til en ottendedel af dem, der er på det her lovforslag, og de andre skal så vente minimum 7 år, og man skal faktisk vente 28 år, hvis man regner med, hvor mange der står i kø i øjeblikket.
Det vil altså sige, at en amerikansk eller britisk statsborger, som har boet her i landet i 20 eller 30 år, og som måske har børn, er gift osv., vil skulle vente 20-30 år på at få tildelt statsborgerskab i hr. Mikkel Bjørns system, og det synes jeg er alt for lang tid.