runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Jeg er sådan set ikke uenig i, at vi bør lave den her ændring, men når man så ser kommentarerne til sådan et lovforslag, studser man alligevel lidt, for det er, som om det nu skal være op til, om der er protester fra sommerhusejere, om der kan bygges noget.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at der i kommentarerne til lovforslaget bliver gjort opmærksom på, at der var protester fra sommerhusejere ved Mejlflak i Aarhus Bugt, men der var altså også Aarhus Kommune, som sådan set bakkede op om projektet.
Så jeg synes, vi skal frem til, at man forholder sig mere nuanceret til det her, og jeg synes, det er lidt farligt, at det skrider på den måde, at sommerhusejere også kan have en højere grad af indsigelsesret i forhold til fastboende –
jeg kan bedre forstå, at man tager hensyn til de fastboende.
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Altså, jeg synes sådan set, at det har været politisk problematisk, at der ikke har været en politisk proces i forbindelse med åben dør-projekterne, og det er derfor, at vi fra Socialdemokratiets side har støttet ministeren i, at man måske også skulle have en politisk diskussion om ting, der ikke var et udbud.
Det har til gengæld også været vigtigt for Socialdemokratiet, at man så ikke bare fik en mulighed for at gøre indsigelse – det er jo ikke sikkert, at man får ret – men at man ligesom kunne hejse et flag i forhold til det her, og at det blev behandlet politisk af ministeren, også med forelæggelse for udvalget, som Enhedslistens ordfører peger på.
Så for os har det været vigtigt, at man ikke bare havde en bremse på processen, men at man også havde en tilskyndelse til at sikre lokal opbakning, og derfor ligger der i den her tilpasning både noget, der gør det mere attraktivt at etablere kystnære havvindmøller, hvis man kan gøre det på meget, meget konkurrencedygtige vilkår, og der ligger en mulighed for at sikre en bedre lokal opbakning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Det er til ordførerens kommentar om det med åben dør-proceduren for kystnære havvindmøller, som der nu lægges op til der sker en ændring med, så det er ministeren, der skal forholde sig til den høringsrunde, som kan finde sted, inden man får en forundersøgelsestilladelse.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at det jo ikke er, fordi man starter fra nul, for der har jo indtil nu også været en høringsmulighed – det har så bare været Energistyrelsen, der har stået for det, i stedet for at det er ministeren, der skal konkludere, med hensyn til hvad der måtte komme af henvendelser fra kommuner i en proces, hvor de bliver hørt, inden man giver en forundersøgelsestilladelse.
Jeg synes ikke, vi går fra nul, men vi kommer jo så frem til noget her, hvor det er ministeren – og hvor der sådan set lægges op til, at det også er udvalget – der bliver orienteret om, hvad det er for nogle processer, der er i gang.
Så jeg vil godt lige gøre opmærksom på, at vi altså ikke går fra et nuldemokrati til noget, som er mere demokratisk; vi kommer frem til, at det så er en anden instans, der vil forholde sig til de høringssvar, som måtte komme.
Pernille Bendixen (DF), 2016-11-29:
Mange tak.
Det er bare et spørgsmål til opklaring.
Nu kan jeg så forstå, at du ikke er den vanlige ordfører på området, så du er på forhånd tilgivet, hvis du ikke kan besvare spørgsmålet.
Men de øvrige ordførere har jo rejst en del bekymringer om det her forslag, og så er det vel oplagt at høre, om Det Radikale Venstre måske også deler de bekymringer.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-29:
Jeg skal bare høre ordføreren, hvad det er, der forhindrer Statsforvaltningen i i dag at rejse sager af egen drift.
Som jeg læser lovforslaget, får Statsforvaltningen jo ikke nogen nye beføjelser i forhold til at kunne rejse sager af egen drift.
Det er jo en mulighed, Statsforvaltningen allerede har i dag, men man benytter sig bare meget sjældent af den, fordi man ikke har ressourcer til det – man har så mange sager i forvejen.
Men det løser det her lovforslag jo ikke.
Altså, i dag er det jo også sådan, at Statsforvaltningen kan rejse sager af egen drift, så hvor er det, at muskelkraften, som ordføreren udtrykker det, ligger?
Carl Holst (V), 2016-11-29:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at ønske den nye minister hjertelig tillykke med posten og arbejdet og alt godt fremover.
Jeg håber, at samarbejdsvejene på den ene eller den anden måde mødes.
Konkret drejer det her lovforslag sig om to elementer.
Det ene, og det er det væsentligste, er om Statsforvaltningens sagsudvælgelse.
I kølvandet på det har man så også taget et andet element med, nemlig befordring i forbindelse med vielser.
Begge elementer er blevet godt beskrevet af de to foregående ordførere, og jeg vil kun knytte ganske få bemærkninger til det element i lovforslaget, der drejer sig om Statsforvaltningens sagsudvælgelser.
Formålet er netop, at Statsforvaltningen skal få mulighed for at være mere proaktiv og kunne rejse sager, der har et principielt indhold, af egen drift og få en større og mere aktuel rolle i Statsforvaltningen i forhold til afklaring af spørgsmål.
For mit vedkommende ser jeg også gerne, at der i kølvandet på lovforslaget bliver set på sagsbehandlingstiderne, og at det bliver understreget, som den forrige ordfører også var inde på, at der ikke skal være instanser, der er klageinstans for det samme, og at man netop, når man modtager en klage, anke, som er fejlsendt, sender den hen til det rette sted.
For mig er det her ikke et spørgsmål om at spare penge; for mig er det et spørgsmål om med udgangspunkt i den kritik, der er blevet rejst af Statsrevisorerne, at give Statsforvaltningen muskelkraft.
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-29:
Jo, altså, jeg synes, det er vigtigt, at vi i udvalgsarbejdet selvfølgelig får spurgt ind til, hvad det kommer til at betyde helt konkret i praksis, netop, som jeg sagde i min ordførertale, om det her er dækkende med hensyn til Statsrevisorernes kritik.
Nu har jeg ikke kunnet se noget høringssvar fra dem, men det var da i hvert fald relevant, hvis der var et høringssvar fra dem, så man kunne følge op på den del.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-29:
Jamen jeg er i hvert fald glad for at høre, at ordføreren også har den bekymring.
Så må vi jo prøve at se i udvalgsarbejdet, hvad det konkret betyder.
Jeg skal bare høre, om ordføreren ikke enig i, at det i hvert fald er vigtigt, at der stadig væk bliver mulighed for at behandle de typer af sager, som kommer op i Statsforvaltningen i dag, også sager, som Statsforvaltningen selv vælger at tage op af egen drift.
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-29:
Jo, jeg kan godt være bekymret i forhold til, hvordan lovgivningen kommer til at virke i praksis.
Det er jeg ofte, og derfor synes jeg, at det er rigtig godt, at vi får en evaluering af, hvordan det også fungerer i praksis.
I forhold til det har jeg forstået det sådan, at Statsforvaltningen så henviser sagerne til den rette instans, bl.a. hvis det kan være Ankestyrelsen eller andre, som kan håndtere den klage, som så kommer udefra, uanset hvem der klager, og at klagen så kan henvises til rette instans.
Men det er jo noget, vi må få spurgt ind til i udvalgsarbejdet for at finde ud af, hvordan det helt præcist kommer til at fungere i praksis.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-29:
Der er mange elementer i ordførerens tale, som jeg er fuldstændig enig i, men der er nogle ting, som jeg synes er bekymrende i forhold til det her, og det er, at det jo er rigtigt, at Statsrevisorerne har udtrykt stor kritik af Statsforvaltningens arbejde, men Statsrevisorerne peger jo også selv netop ikke på, at det er nødvendigt med en lovændring i forhold til det her.
Statsforvaltningen har i dag mulighed for selv at tage sager op.
Det kan jo godt være sager, der måske ikke har samfundsmæssig betydning, men som har betydning for de enkelte parter, der er berørt af dem.
Magnus Heunicke (S), 2016-11-29:
Jeg ser meget frem til vores samarbejde, som jeg er helt sikker på skal blive godt.
Lovforslaget, som vi behandler her, er et lovforslag, som er blevet skabt på baggrund af en begrundet kritik fra Statsrevisorerne, som kom for lidt under et år siden, af Statsforvaltningens tilsyn med kommunerne.
Konkret foreslår regeringen, at der skal laves mere fleksible rammer for at rejse en tilsynssag, så det altså bliver muligt for Statsforvaltningen at prioritere de vigtige opgaver og i højere grad rejse aktuelle sager af egen drift.
Og jeg må sige, at jeg synes, at det som udgangspunkt lyder positivt, hvis det altså betyder, at man kan prioritere midlerne bedre.
Men jeg vil også her ved førstebehandlingen af lovforslaget melde, at det er lige så interessant at få oplyst, hvilke opgaver der så bliver sorteret fra.
I forarbejdet til loven bliver det oplyst, at det bl.a. drejer sig om sager, hvor det vurderes, at udfaldet af Statsforvaltningens undersøgelse og behandling ikke vil have nogen reel betydning for borgere.
Det er altså sager, som man i dag bruger for lang tid på, uden at det har reel betydning for borgeren.
Det lyder selvfølgelig fornuftigt, hvis det kan gøres bedre og smartere, men her ved førstebehandlingen vil jeg altså sige, at der er brug for at komme et spadestik dybere, så vi er helt skarpe på, hvilke sager der bliver sorteret fra, for når man prioriterer noget til, skal man også prioritere noget fra, og det må altså være nyttigt at få konkretiseret det i det videre arbejde, inden vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Så vil jeg lige slutte med at sige, at der også er en anden del af lovforslaget, som måske er i den lidt mere kuriøse afdeling, men som ikke desto mindre også er vigtig, nemlig at give medlemmerne af byråd og kommunualbestyrelse mulighed for at få befordringsgodtgørelse, når man foretager en borgerlig vielse, som der åbenbart sidste år var 16.506 af.
Det er jo relevant nok, at man kan få lov til at få dækket sine omkostninger i forbindelse med det vigtige arbejde.
Den del støtter vi helt.
Den anden del skal vi lige have udboret lidt mere grundigt.
Mai Mercado (KF), 2016-11-29:
Det er jo som at træde direkte ind i en rigtig god socialpolitisk diskussion igen, hvor det er de gode argumenter, der tæller.
Jeg vil bare sige, at det nyder jeg, og at jeg synes, det er en rigtig, rigtig god og konstruktiv måde, vi begynder på.
Så det vil jeg meget gerne kvittere for, og jeg kan også allerede nu se, at der er udtrykt en god opbakning til lovforslaget, men at der også bliver udtrykt nogle bekymringer.
Lovforslaget indeholder sådan en større modernisering af psykologloven, og det er jo blevet skitseret meget fint.
Særdeles vigtigt er det jo, at vi får etableret den her offentliggørelsesordning, som har til hensigt at beskytte borgerne, så de kan træffe deres valg af psykolog på et mere trygt og frit grundlag.
Det er også vigtigt, at vi med de foreslåede ændringer får skabt de rigtige rammer og de rigtige redskaber for Psykolognævnet, sådan at nævnet også kan håndtere de alvorlige sager professionelt og dermed også i højere grad kan beskytte borgerne.
Det tror jeg faktisk heller ikke at der er uenighed om her.
Så kan jeg forstå, at der bliver rejst et spørgsmål om nævnets medlemmer.
Til det vil jeg bare sige, at i dag sidder der jo medlemmer, bl.a. ministerierepræsentanter, som kun i enkelte sager ville skulle kunne bidrage med særlig sagkyndig viden.
Det behov mener jeg egentlig med det her lovforslag bliver dækket, ved at Psykolognævnet og hvert enkelt medlem af Psykolognævnet kan indhente sagkyndig bistand.
Det tror jeg er ganske, ganske vigtigt, for det, som jeg hører som det fælles ønske, er, at vi får styrket fagligheden i det her.
Det næste, hvor der også sådan bliver hejst et lille bekymringsflag – og det forstår jeg sådan set også godt – er omkring øget brug af retningslinjer og kriterier.
Og Psykolognævnet skal offentliggøre vejledende retningslinjer for de autoriserede psykologers pligter efter lovens kapitel 2, og lovens kapitel 2 er så lovforslagets indhold.
Det vil sige, at det her med de vejledende retningslinjer sådan set er skrevet ind.
Nu er der selvfølgelig en rigtig god mulighed for at gå tilbage i udvalgsarbejdet – og det håber jeg at alle udvalgsmedlemmerne vil gøre – og se på, om lovforslaget lever op til forventningerne med hensyn til de her vejledende retningslinjer.
Ellers vil jeg gerne takke for en god debat.
Jeg synes, det er fantastisk at stå her igen og få lov til at diskutere socialpolitik.
Jeg kan jo mærke begejstringen, og det er hjerteblod for alle dem, som sidder her i salen i dag.
Så tusind tak for debatten.
Carl Holst (V), 2016-11-29:
Den ligger i, at man netop med lovforslaget får præciseret, at det er sager af principiel karakter – det er ikke alt, man skal gå efter, men det er sager af principiel karakter, man skal have sit fokus på.
Det er derfor, jeg bruger udtrykket, at man bliver mere proaktiv i forhold til at kunne rejse sager af egen drift, men ikke forstået på den måde, at det var det, lovforslaget gik på.
Når det så er sagt ...
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-11-29:
Mange tak.
Og mange tak for de pæne ord hele vejen rundt fra alle partiernes ordførere i anledning af min udnævnelse.
Det vil jeg gerne kvittere for, og jeg vil også gerne her lægge op til, at vi får et godt samarbejde på tværs af partierne i Folketinget.
Jeg har en interesse i at arbejde godt sammen med alle, lige meget hvilket politisk udgangspunkt man måtte have.
Lovforslaget, vi har behandlet her i dag, handler jo om to forskellige ting.
Det har stort set alle ordførere været inde på.
Først og fremmest handler det om den her lille del, der handler om befordringsgodtgørelse til kommunalbestyrelsesmedlemmer, der skal foretage borgerlig vielse.
Der skal man sørge for, at der er et lovgrundlag for, at man kan gøre det, og som jeg har forstået det, er der fuld opbakning i det spørgsmål, og det vil jeg gerne kvittere for.
Lovforslaget har så også et andet element, der handler om, at Statsforvaltningen skal have mulighed for at målrette det kommunale tilsyn mod sager, som ud fra en overordnet vurdering af sagens betydning for kommuner og regioner kan ses i et bredere perspektiv.
Baggrunden for denne del af lovforslaget er en kritik fra Statsrevisorerne, og det skal man jo altid tage alvorligt.
Der har været kritik af – en skarp kritik endda – at Statsforvaltningens tilsyn med kommunerne er utilstrækkelig, og at Statsforvaltningens tilrettelæggelse af tilsynsopgaverne ikke er tilstrækkelig målrettet og effektiv.
Derfor vil vi med det her lovforslag understøtte Statsforvaltningens muligheder for at kunne agere mere proaktivt, herunder rejse sager af egen drift, og på den måde samlet set kunne medvirke til, at Statsforvaltningen kan påtage sig en større og mere aktuel rolle i forhold til afklaring af lovligheden af kommuners og regioners aktiviteter.
Der er dog flere, som har forskellige spørgsmål i forhold til denne del af lovforslaget.
Der har været rejst spørgsmål f.eks. om fogedfunktioner fra Dansk Folkeparti og også i forhold til evalueringen af loven fra samme, og det vil jeg rigtig gerne gå dybere ind i i en drøftelse med fru Karina Adsbøl og de øvrige ordførere, så vi kan få afklaret de spørgsmål, der måtte være.
Så er der nogle, der siger: Kunne man ikke bare tilføre flere ressourcer?
Kunne det ikke bare være løsningen?
Jeg vil i hvert fald gerne advare imod, at man bare stirrer sig fuldstændig blind på at putte flere ressourcer i som den løsning, der er, forstået på den måde, at vi jo taler om, at Statsforvaltningen i dag bruger tid på en række sager, som de ikke bør bruge så meget tid på, og hvis der er noget, der plejer at kunne forene dette Ting på tværs af partier, er det, at vi ikke skal spilde de offentlige midler på alt for meget bureaukrati, der ikke fører til noget i den virkelige verden.
Dem håber jeg selvfølgelig at jeg kan feje af banen, og hvis jeg ikke kan det, hvis jeg ikke kan sørge for at gøre folk mere trygge ved det her lovforslag, som er et godt forslag, må vi jo tage en dialog om det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-11-29:
Tak for det.
Jeg glæder mig til samarbejdet.
Der er ikke grund til at tærske meget langhalm på det her beskedne lovforslag, ud over at det måske med fordel kunne have været delt op i to.
Det er en uskik, at man putter to meget vidt forskellige forslag ind i det samme forslag,
tænker jeg.
Kørselsgodtgørelse til kommunale giftefogeder har jo, som andre også har nævnt, ærlig talt ikke ret meget med Statsforvaltningens generelle virke at gøre, til gengæld er det en rigtig god idé, som SF bakker op om.
Og med de ord ser vi frem til udvalgsbehandlingen af forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-29:
Først og fremmest vil jeg sige tillykke til økonomi- og indenrigsministeren med posten.
Økonomi- og indenrigsministeren og jeg kender jo hinanden fra gamle dage i Radikal Ungdom, hvor han var formand, da jeg meldte mig ind, og det mindes jeg med stor glæde.
Så derfor et stort tillykke med posten.
Jeg kan så også starte hans karriere som økonomi- og indenrigsminister med at meddele, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Den første del handler om at give kommunerne mulighed for at give kørselsgodtgørelse til kommunalbestyrelsesmedlemmer, når de skal ud at foretage borgerlige vielser.
Så det synes vi er en god idé.
Den anden del af lovforslaget handler om at give Statsforvaltningen mulighed for at kunne prioritere mellem de sager, som de kører.
Jeg kan forstå på den debat, der har været indtil nu, at nogle gerne vil have afsat flere ressourcer til statsforvaltningerne, så det generelt kan gå hurtigere.
Det synes jeg sådan set er rimeligt nok at bringe op som ønske, men i Radikale Venstre synes vi, at det uanset hvad er en god idé, at Statsforvaltningen prioriterer de sager, som de nu engang har, altså så de mest alvorlige sager – de sager, hvor en borger f.eks. er kommet i klemme over for en kommune eller noget andet – kan blive behandlet hurtigt, sådan at borgeren kan komme videre.
Og det er jo så, uanset hvor lang sagsbehandlingstiden i øvrigt er.
Så derfor synes vi, det er fornuftigt, og vi er også glade for, at regeringen følger op på den kritik, Rigsrevisionen er kommet med, af netop det forhold.
Så vi vil rigtig gerne støtte op om, at der bliver ryddet op i det.
Så der er støtte fra Radikale Venstre til lovforslaget.
René Gade (ALT), 2016-11-29:
Tak for det.
Jeg står her på vegne af vores sædvanlige ordfører, Torsten Gejl, der desværre ikke kunne være her.
Det giver mig den fornøjelse at kunne ønske ministeren tillykke.
Jeg vil forsøge at være stand-in så mange gange, jeg kan, i det her udvalg.
Nu får vi se, om det lader sig gøre.
Vi er ligesom de andre partier også meget positive over for første del af forslaget om befordringsgodtgørelsen, og det er et klart ja.
Omvendt er vi i en position, hvor vi nok er meget skeptiske i forhold til den anden del.
Vi ser ambitionen som god, ligesom det også er blevet sagt fra flere sider, men har behov for at se, hvem det er, der falder igennem risten.
Altså, vi har set, at der blandt de sager, der blokerer for, at man kan nå tingene i rette tid, er gode eksempler på, at der simpelt hen er nogle, der måske ikke skulle have været sendt af sted.
Men hvem er det, der skal sidde og vurdere det her
Hvordan skal det ske?
Hvor mange fejl og mangler vil der være?
Vi har allerede set fornuftigt materiale på det, men vi vil godt kigge endnu dybere i det.
Så har vi egentlig et princip, der gør, at vi taler i retning af, at det her er positivt.
Og hvis vi nu kan komme over en hurdle, der gør, at det bliver mere effektivt og vi derved sparer nogle penge, sådan at vi kan komme til at levere en bedre service, så er det jo entydigt godt.
Der er samtidig en finesse i forhold til den scanningsproces, der ligger forud.
Som vi har forstået det indtil videre, er der måske noget at komme efter dér, ved at man slipper for at lave den her forscanning.
Så vi kan ikke melde noget ud endnu, men vi er skeptiske.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-11-29:
Nu skal det ikke hedde sig, at jeg er den eneste ordfører, der ikke ønsker den nye minister tillykke, så selv om jeg har gjort det tre gange tidligere, vil jeg benytte lejligheden her i Folketingssalen til at gøre det igen.
Jeg glæder mig meget til samarbejdet, om ikke andet så på sådan et lovforslag som det her, hvor hovedomdrejningspunktet er at nedbringe sagsbehandlingstiderne, hvilket jo er liberalt hjerteblod.
Forslaget har som bekendt to dele, hvor den første handler om kommuners mulighed for at yde befordringsgodtgørelse til kommunalbestyrelsesmedlemmer, som foretager borgerlige vielser.
Det har allerede været praksis i en stor del af kommunerne at udbetale godtgørelsen, så med forslaget sikrer man egentlig bare, at denne praksis også bliver lovlig.
Efter Liberal Alliances opfattelse er det et kommunalt anliggende at vælge, om man skal betale befordringsgodtgørelse, når der foretages borgerlige vielser.
Den anden del af forslaget er som sagt en nedbringelse af sagsbehandlingstiderne ved at give Statsforvaltningen en større grad af fleksibilitet i forhold til at udvælge de sager, som de finder det mest væsentligt at føre tilsyn med først.
Det er en opfølgning på en kritik fra Statsrevisorerne, der kritiserede sagsbehandlingstiderne, og at der ikke prioriteres tilstrækkeligt i sagerne.
Liberal Alliance kan støtte begge elementer og vil derfor naturligvis også stemme for forslaget.
Carl Holst (V), 2016-11-29:
Tak, formand – jeg holdt også en lang pause, det anerkender jeg.
Når det så er sagt, er det også vigtigt, at vi får tydeliggjort, at det her jo ikke så skal ende med, at der er relevante sager, der falder væk, hvilket jeg fornemmede en bekymring for.
Forhandling
Er det i orden, at jeg fortsætter?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Hvis man ser på de samlede energiomkostninger til at gennemføre energiforliget, hvordan det bliver, i forhold til hvordan det så ud i 2012, jamen så er det sådan set blevet billigere end forventet, og det fandt man jo først ud af, da man havde holdt de to udbud på de kystnære møller og Kriegers Flak, og så synes jeg da, at det er lidt mærkeligt, at man vil fortsætte en modstand mod de to gode projekter.
Jeg vil godt høre ministeren, om ikke ministeren kan se et kæmpe eksportpotentiale i det lave prisniveau, vi nu er kommet frem til.