runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Først synes jeg, det er meget rørende at høre om hensynet til mindretallet.
Så får ordføreren måske lejlighed til at tænke over, hvilken mindretalsbeskyttelse man indregnede efter afstemninger i 1972, 1986, 1993 og 2001, hvor vel at mærke dem, der ønskede mere EU, var flertallet, mens vi andre altså var mindretallet.
Så i forhold til hvad man fra Dansk Folkepartis side tænker om, om vi skal følge Storbritannien: Jamen det afhænger jo af, hvad brexit kommer til at betyde.
Det er klart.
Som jeg nævnte over for hr. Jan E. Jørgensen lige før, ved vi jo ikke, hvad det er for en aftale, og hvordan den kommer til at se ud i virkeligheden, og vi ved heller ikke, hvor Danmark står, men det her er da en historisk mulighed for at lette anker i forhold til et på mange områder historisk katastrofalt EU-samarbejde, så man skal da bruge de muligheder.
Men den forespørgselsdebat, vi har rejst i dag, siger jo ikke, at Danmark partout skal følge brexit.
Det, vi for det første siger, er: Hvilke muligheder giver det for at reformere EU?
Men med den meget, meget lille ambition om at reformere noget som helst, som vi hører fra udenrigsministeren – og jeg går ud fra, at den er endnu mindre hos hr. Jens Rohde – er det klart, at der bliver det mest oplagte alternativ at finde andre måder at samarbejde på.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Ja, så længe dette flertal ikke tramper på mindretallet.
Det skal man jo lige huske på.
Et demokrati skal jo ikke måles på flertallets ret til at gøre med mindretallet, hvad man vil.
Det er jo derfor, folkeafstemninger er så katastrofale, fordi det efterlader mindretallet, som typisk er sådan 48 pct., tilbage på perronen uden mindretalsbeskyttelse.
Det er jo så en anden diskussion.
Men jeg synes jo, det er interessant, at hr. Morten Messerschmidt siger, at der ikke er noget nyt i, at Dansk Folkeparti mener, at briterne viser vejen.
I det radioprogram, som vi begge to har lavet igennem en del år, har jeg jo meget ofte spurgt Dansk Folkeparti, hvad man egentlig mener om, hvorvidt briterne viser vejen, og om man skal følge briternes vej.
Svarene har været ualmindelig forskellige, alt efter om man har spurgt hr. Morten Messerschmidt, om man har spurgt hr. Kenneth Kristensen Berth eller hr. Søren Søndergaard.
Så jeg kunne godt tænke mig at få et sådan helt præcist svar på, om hr. Morten Messerschmidt helt af sit hjerte mener, at briterne har vist vejen, og at det er den vej, man skal følge.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Nej, altså – undskyld, formand, tak –
hvor ordføreren ser EU som det, der skal hindre det, han kalder for højrepopulisme, så har jeg det sådan, at hvis en befolkning ønsker at leve under et regime, en regering, et politisk parti, som er det, som ordføreren kalder for højrepopulistisk, ja, så er det et frit demokratisk valg.
Der skal vi ikke have et EU, som på den måde udøver censur, altså går ind og begrænser landenes muligheder for f.eks. på arbejdsmarkedet, udlændingepolitik, grænsekontrol, socialpolitik og familiepolitik at føre en politik, som ordføreren måske er uenig i.
Det er faktisk det, der er demokrati, altså at man accepterer folk, man er uenig med, hvis de har flertallet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Er det så bare et afpillet EU med flere embedsmænd og et mere højrepopulistisk politisk indhold, som ordføreren ønsker; er det det, man mener med folkeligt, eller er det reelt folkeligt?
For det vil jo ikke være at lave mindre demokrati, men tværtimod mere demokrati.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Det betyder, at den politiske beføjelse, som i dag desværre ligger i Kommissionen, ønsker vi ført tilbage til Rådet.
Det vil også være langt enklere, for Rådet er jo netop demokratisk sammensat.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Tak til ordføreren for en tale, der jo er Nigel Farage værdig – og det var ikke et kompliment, hvis ordføreren skulle være i tvivl.
For ordføreren nævner jo også det udemokratiske i, at man ikke har stemt på de kommissærer, der er.
Betyder det, at ordføreren vil gå ind for en demokratisering af valg af eksempelvis kommissærer, så der er direkte valg til Kommissionen for europæerne?
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Man kan sige, at forskellen på hr. Jan E. Jørgensen og undertegnede nok er, at jeg ser det i et længere perspektiv end hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg nægter ganske enkelt at betragte briterne som tabere.
Jeg nægter at tro på, at briterne med deres stiff upperlip vil lade sig kyse af et EU, der godt nok gør, hvad man overhovedet kan.
Jeg nægter simpelt hen at tro, at et land, der både har kunnet knuse kejser Vilhelm, Napoleon og Adolf Hitler, også vil lade sig hundse rundt af folk fra Bruxelles.
Så ja, jeg har en klippefast tro på, at briterne sikkerhedspolitisk, økonomisk, geopolitisk og på alle andre områder om ganske få år vil have rejst sig og stadig væk vil kunne synge »Rule Britannia!«.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Arh, det gør jeg så ikke.
Er der noget som helst i den hidtidige udvikling i Storbritannien, som hr. Morten Messerschmidt synes giver ham belæg for den her meget fantastiske beskrivelse af et Nirvana, må man forstå, som briterne vil nærme sig inden for en overskuelig årrække?
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Nu var det i sidste uge, at Underhuset stemte ja til aftalen.
Den afventer vi så at se træde i kraft.
Og så tror jeg, man skal vente nogle år.
Altså, det er klart, at Danmark jo er i en helt anden situation end briterne.
Man kan sige, at nærmest i takt med at vi har mistet territorium, har briterne udvidet deres de sidste 400 år, så derfor er vi i en lidt anden styrkeposition.
Og der skal briterne da vise vejen.
Jeg føler mig overbevist om, at inden for ganske kort tid, når briterne får beføjelsen tilbage, så vil man have lavet frihandelsaftaler, både med de tidligere Commonwealth-lande, som jo i den grad er mere interessante end de fleste EU-lande, men jo også med amerikanerne og også med canadierne – Mercosur, NAFTA osv.
Og det vil da vise vejen for en helt anden måde at lave politik på, også økonomisk politik på verdensscenen, end at være i den dér eurozone, som hr. Jan E. Jørgensen vel beder til en fem gange om dagen.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jeg skal bare høre: Altså, er det korrekt forstået, at hr. Morten Messerschmidt mener, at Danmark skal gøre som briterne?
Briterne har vist vejen ud af EU, og vi skal følge i deres fodspor.
Er det der, hvor Dansk Folkeparti står i dag?
For i så fald har vi jo en nyhed.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Jeg vil sige til hr. Jens Rohde, at jeg i mit svar lige før faktisk også talte om vigtigheden af, at vi generelt set løfter arbejdstagerrettighederne i hele EU – ikke kun i Danmark, men i hele EU.
Og det er vigtigt, at f.eks. den sociale søjle med de 17 mål er noget, man måler landene på.
Sker der reelle fremskridt for almindelige mennesker?
Får almindelige mennesker gavn af det indre marked – også i andre lande – eller gør de ikke?
Det er da et rigtig vigtigt spørgsmål og en opgave, vi kan være med til at løfte i fællesskab.
Det er noget, vi er sammen om.
EU-samarbejdet løfter jo landene i fællesskab.
Når vi integrerer vores markeder, som vi har gjort, får vi en højere vækst, end hvis vi havde haft 28 forskellige nationale markeder.
Så derfor er der en fælles gavn af det.
Det er vigtigt, når der er en produktivitetsgevinst, at der er mekanismer, der sikrer, at den så også bliver fordelt ordentligt mellem arbejdstagere og virksomheder.
Der har vi et system i Danmark, og jeg ville ønske, at de andre lande også havde sådan et system.
For det er rigtigt, at vi er udsat for unfair lønkonkurrence, når der bliver produceret under ringere forhold i andre lande.
Det er rigtigt, og det vil jeg også medvirke til at undgå.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Når jeg hører debatten her, tænker jeg jo på Jørgen Varnæs fra »Matador«, der står dér og holder sin tale som konservativ folketingskandidat; danske kvinder køber danske varer for at støtte den danske arbejdsmand.
Det bliver sådan en national præmis, vi diskuterer fællesskabspolitik på, og det kan være meget godt, men det signalerer jo også, hvordan vi sådan har gravet os ned i et hul, hvor man ikke kan diskutere EU på en fællesskabspræmis.
Og det er sådan set fint nok, for vi vil jo alle sammen gerne værne om den danske arbejdsmarkedsmodel.
Men sandheden er jo også, at vi har besluttet i fællesskab – og der skal vi lige huske, at EU jo aldrig er mere end det, vi selv gør det til – at vi har fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital.
Og når man har det – og dermed fri bevægelighed for arbejdskraften – er man jo også nødt til at have nogle fælles standarder og diskutere arbejdsmarkeds- og arbejdstagerrettigheder på det europæiske marked, hvis man skal sikre, at den fri bevægelighed også giver en vis form for tryghed.
Og derfor kan man jo ikke bare stå dér og tale om den danske arbejdsmarkedsmodel.
Hvad synes ministeren om det forslag, som 3F er kommet med på transportområdet, som jo faktisk er europæisk politik?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Tak til ordføreren.
Altså, jeg tror, det er vigtigt at slå fast, at EU-samarbejdet jo også er et kompromis mellem de medlemslande, der er med i EU.
Eksempelvis synes vi fra Socialdemokratiets side og fra regeringens side, at det er vigtigt at sikre, at arbejdstagernes rettigheder respekteres fuldt ud, at de kollektive overenskomster respekteres fuldt ud.
Vi ønsker, at det bliver styrket i samarbejdet, altså ultimativt.
Anne Paulin (S), 2019-10-31:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, handler om Ledningsejerregistret og er af teknisk karakter.
Der er flere elementer i lovforslaget, som jeg vil redegøre for.
For det første er der spørgsmålet om at undgå, at vi havner i en situation, hvor Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet risikerer at yde ulovlig statsstøtte i overgangen til det nye og mere effektive Ledningsejerregister, som et samlet Folketing stemte for i 2017.
Ledningsejerregistret er et register over vores nedgravede infrastruktur.
Det kan være elkabler, fjernvarmerør, kloakrør, naturgasrør og antennekabler.
Ledningsejerregistret hjælper entreprenører til at få oplysninger om, hvilke rør og kabler der ligger i jorden på det sted, hvor de skal grave, og hvem der ejer disse rør og kabler.
Meningen med Ledningsejerregistret er altså på godt dansk at undgå, at entreprenører kommer til at grave rør eller kabler over til gene for samfundet som helhed, eller at den samme vej skal graves op flere gange inden for få måneder, fordi man ikke har fået koordineret arbejdet.
For 2 år siden blev det besluttet politisk, at Ledningsejerregistret skulle videreudvikles, så entreprenørerne fremover kan finde de relevante oplysninger digitalt.
Og for at give ledningsejerne tid til at blive klar til at udlevere disse oplysninger indførte man dengang en overgangsperiode på 3½ år.
Efterfølgende er man blevet opmærksom på, at loven dengang blev skruet sammen på en sådan måde, at Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet i overgangsperioden kunne risikere at komme til at yde ulovlig statsstøtte.
Det vil kunne ske, hvis en privat aktør i overgangsperioden vil konkurrere med ministeriet om at modtage og videredistribuere oplysninger om nedgravede rør og kabler mellem entreprenører og ledningsejere, inden ministeriet i midten af 2023, efter planen, får dette som myndighedsopgave og dermed får monopolet på det.
Den situation skal vi selvfølgelig undgå, og det gør vi med overgangsbestemmelser, som betyder, at man fremrykker myndighedsopgaven til at gælde allerede fra den 1. januar 2020.
Et andet væsentligt element i lovforslaget handler om at tilpasse lovændringen fra 2017 til EU's persondataforordning, GDPR.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Og jeg skal hilse fra De Radikale og sige, at de også støtter lovforslaget.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-31:
Tak for ordet.
Et sikkert energinet og gasforsyningssikkerhed er i stigende grad et ansvar, der går på tværs af de europæiske grænser.
Vores fælles energiinfrastruktursystem er fundamentet for, at hjulene i vores samfund rent faktisk kører rundt.
Det er vores forsyningssikkerhed, der ligger til grund for, at vi kan tænde for varmen og lyset hjemme i stuerne, på arbejde og i offentlige institutioner.
I Danmark har vi en meget høj forsyningssikkerhed, og det skal vi sikre fortsat også gælder fremadrettet.
Spørgsmålet om forsyningssikkerhed går på tværs af EU.
Det er et fælles anliggende, såvel dansk som europæisk.
Det er derfor vigtigt, at der kommer bedre overensstemmelse mellem dansk og europæisk lovgivning.
Forsyningssikkerhed er i stigende grad ikke alene et dansk anliggende.
Lovforslaget pålægger, at relevante medlemsstater aktivt tager stilling til regulering af sammenkoblingslinjerne til og fra tredjelande.
Det er jo meget aktuelt i forhold til diskussionen fra i går.
Lovforslaget bringer dansk lovgivning i bedre overensstemmelse med både EU-forordningen og opretholdelse af gasforsyningssikkerhed, samtidig med at dansk lovgivning i større grad tilpasser sig reglerne for naturgas på det europæiske marked.
Samtidig præciseres ekspropriationsreglerne for gasforsyning, og det handler jo om, at man rent faktisk kan få lagt ledningerne ned i jorden, og de reguleringer, der er i den forbindelse.
Det vil fortsat fordre en høj forsyningssikkerhed, og derfor skal man have de her ting til at virke.
Det skaber mere lige markedsvilkår og en større gennemsigtighed i tarifpriserne.
Det er til gavn for de enkelte borgere og virksomheder i Danmark og i EU.
Venstre støtter forslaget.
Anne Paulin (S), 2019-10-31:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, handler bl.a. om at styrke gasforsyningssikkerheden.
Med lovforslaget sikres det, at lov om naturgasforsyning bringes i bedre overensstemmelse med EU-forordningen om gasforsyningssikkerhed, og det præciseres, at ansvaret for gasforsyningssikkerhed er et fælles ansvar mellem myndigheder og markedsaktører.
Behovet for denne præcisering er aktualiseret af gasforsyningssikkerhedssituationen i forbindelse med renoveringen af Tyrafeltet, som i en årrække vil udfordre den danske gasforsyningssikkerhed.
Der er derfor brug for klarhed omkring forsyningssikkerheden, altså at det er et fælles ansvar, som både myndigheder, men også markedsaktører skal bidrage til at opretholde.
Dertil kommer, at lovforslaget indebærer en gennemførsel af ændringer i gasdirektivet, der betyder, at der skal være klarhed omkring, hvordan gasforbindelser mellem EU-lande og tredjelande er reguleret.
Med ændringen i gasdirektivet sikres det således, at nye gasledninger mellem EU og tredjelande også er omfattet af direktivets regler og ikke er noget, der forhandles bilateralt mellem tredjelande og de enkelte medlemsstater.
Lovforslaget har endvidere til formål at præcisere reglerne vedrørende ekspropriationsadgang for gasinfrastruktur, så det bliver mere tydeligt, hvilke regler der gælder i forhold til opstrøm, transmission og tilslutning af biogas til gasnettet.
Lovforslaget vil dermed også være med til at gøre det mere enkelt at føre biogas ind i gassystemet.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og jeg skal hilse fra fru Ida Auken og sige, at De Radikale også støtter lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2019-10-31:
Jeg har ikke i forbindelse med den her konkrete lovbehandling nogen kommentarer i den retning.
Jeg vil dog henvise til det ganske grundige samråd, som ordføreren jo indkaldte mig til forleden, hvor jeg synes, at jeg svarede endog ret udførligt på de spørgsmål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-31:
Jeg vil godt høre ministeren om hans overvejelser om det, vi tidligere har drøftet i forbindelse med et samråd omkring Viking Link, hvor vi havde en dialog om, hvor stor en beføjelse en minister skal have med hensyn til de der store anlægsprojekter, som lidt flyver under radaren.
Og så har der jo så også været en kritik fra Vestjylland af de processer, der har været omkring den planlagte masteopsætning.
Er det noget, ministeren vil tage initiativ til, altså at der kommer lovændringer, som vedrører de to emner?
Dan Jørgensen (S), 2019-10-31:
Tak for det.
Jeg står her med et indstillingsnotat til Venstres folketingsgruppe ...
Jeg tror ikke, det var til mig.
Det ligger heroppe.
Jeg takker ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Forslaget indeholder tre hovedpunkter.
For første skal vi sikre en korrekt gennemførelse af den nye elmarkedsforordning, der er vedtaget som en del af vinterpakken Clean energy for all Europeans.
Vinterpakken skal overordnet set styrke den grønne omstilling i EU og dermed sikre ren energi til EU's borgere.
Udgangspunktet for den nye elmarkedsforordning er, at alle aktører i elmarkedet skal være balanceansvarlige.
Det vil sige, at aktørerne skal være ansvarlige for de ubalancer, som de skaber i elsystemet.
Der er med forordningen dog en mulighed for at undtage mindre VE-anlæg fra balanceansvaret.
Der er i dag små VE-anlæg, der ikke er balanceansvarlige, og med lovforslaget bliver det muligt at fastholde den praksis.
Dermed måske også sagt til hr. Morten Messerschmidt, at det jo i virkeligheden er en videreførelse af en praksis, vi reelt har.
Det betyder, at deres vilkår ikke forringes, når elmarkedsforordningen træder i kraft den 1. januar 2020.
Der er typisk tale om små egenproducenter, der enten leder meget små mængder el ud på nettet eller slet ingen.
Der er derfor en begrænset risiko for, at produktionen fra disse anlæg skaber ubalancer i nettet.
For det andet: Lovforslaget giver mulighed for kabellægning af eltransmissionsnet af forskønnelseshensyn alene.
De ændrede regler har således ikke til formål at give Energinet mulighed for at gennemføre enhver ændring af eltransmissionsnettet alene af hensyn til forskønnelse.
Det vil kun være i ganske særlige tilfælde, at der kan foretages ændringer i transmissionsnettet alene af hensyn til forskønnelse.
Disse særlige tilfælde vil være afgrænset til politiske aftaler herom og den finansiering, som der træffes politisk beslutning om.
For det tredje ophæves en bestemmelse i elforsyningsloven, der omhandler pristillæg i form af et grundbeløb for el produceret på decentrale kraft-varme-anlæg med naturgas eller biogas som brændsel.
Det følger af energiaftalen fra 2004 og er genbekræftet af energiforligskredsen i 2014, at grundbeløbet er en midlertidig ordning.
Ordningen kan ikke forlænges i dens nuværende form som følge af EU's opdaterede statsstøtteregler.
Statsstøttegodkendelsen udløber derfor ved årsskiftet, og lovgrundlaget for grundbeløbet ophæves derfor med dette lovforslag.
Der er altså tale om en ordensmæssig ophævelse, så vi sikrer overensstemmelse mellem den danske lovgivning og statsstøttegodkendelsens udløb.
Jeg vil gerne endnu en gang takke for interessen for lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Tak for det.
Lovforslaget rummer en række gode ændringer, som Liberal Alliance kan støtte.
Og jeg skal sige fra Nye Borgerliges ordfører, at Nye Borgerlige også støtter lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Flere ordførere har jo været inde på, hvad det er for en god pose blandede bolsjer, vi behandler her.
Først og fremmest handler det her om at lave en gennemførelse af dele af vinterpakken, og det er glædeligt at se det gode danske medlem af Europa-Parlamentet, som har spillet en aktiv rolle i vinterpakken, i salen her i dag.
Det er vigtigt, at vi tænker sammen, når vi tænker udbredelsen af vedvarende energi, og det er jo bl.a. det, vi gør med de ændringer, der ligger her.
Jeg skal ikke stå og gennemgå det hele, da det er blev gjort så grundigt af andre.
Orla Østerby (KF), 2019-10-31:
Tak for det.
Punktet her med L 16 omhandler dels fastsættelse af regler med elforsyningslovens bemyndigelse og mulighed for undtagelse fra kravet om balanceansvar.
Og her tænkes naturligvis på de mindre anlæg, f.eks. små solcelleanlæg, sådan at vi i den danske lovgivning sikrer, at man her er fri for balancedelen.
Desuden er der jo i det her lovforslag, L 16, taget hensyn til kabellægning med eltransmissionsnet.
Det er jo de anlæg, som vi ser skal være rundtomkring i Danmark, og også dem, vi har i forvejen, hvor man i særlige naturområder får mulighed for at kabellægge det i et vist omfang, og det giver rigtig god mening, at vi tager det med her.
Og endelig skal lovforslaget jo sikre, at elforsyningslovens bestemmelser om pris i form af grundbeløb til elektricitet produceret af decentrale kraft-varme-anlæg med naturgas og biogas ophører med udløbet af 2019.
Det Konservative Folkeparti støtter L 16.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-31:
Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Nogle gange, når vi har sådan nogle ændringer af gældende lov, kigger man jo efter, hvor meget der ændres her, og om der er andre ting, som egentlig også skulle håndteres.
Og i forbindelse med de planer, der er omkring at etablere Viking Link og de 500 elmaster, som så bliver opført i det jyske, har jeg noteret mig, at der blandt naboer og borgergrupper har været en utilfredshed med manglende åbenhed omkring de processer.
Jeg kan ikke rigtig se, at det så er et element, der her – hvad skal man sige – håndteres fuldt ud.
Men i hvilket omfang er borgerne sikret i de her tilfælde, hvor man sådan set også har projekter, der går den i modsatte retning, og hvor man får flere højspændingsmaster op?
Så jeg vil sådan set gerne have belyst via udvalgsarbejdet, om den kritik kan imødekommes i dette lovforslag eller det er noget, som ligesom skal tages med i et kommende lovforslag.
I forbindelse med Viking Link har vi jo også diskuteret, om det er rimeligt, at en minister har så store beføjelser til egenhændigt at kunne godkende projekter til over 200 mio. kr.
Hvis det er sådan, at Energinet skal udvide sit ledningsnet, uanset om det er med elmaster eller gasledninger, så har vi egentlig nogle processer, hvor ministerkompetencen godt nok er meget stor.
Men det kræver selvfølgelig en ændret lovgivning omkring de vilkår, som Energinet har.
Og det synes jeg måske at der er god grund til at ændre på.
Der kan være flere aspekter omkring Energinet, fordi de kun aktivt må forholde sig til udvidelse af gasnet og elnet, og med den klimadagsorden, vi har, kan der sådan set være behov for at have langt større fokus på, om lagring af energi i nogle tilfælde kan være noget, som skal sammentænkes med en udbygning af ledningsnettet.
Så jeg synes egentlig, at der er behov for mere ændret lovgivning, end lige det her lovforslag lægger op til.
Men vi kan jo nok få svar på i dag, om ministeren har tænkt sig, at der skal komme endnu et ændringsforslag, som vedrører Energinet, for ligesom at komme frem til at gøre vilkårene mere moderne og mere klimaorienterede, end at man bare har sådan et statsligt selskab, som udelukkende kan rulle infrastruktur ud i form af flere ledninger.
Vi kan altså støtte lovforslaget, som det ligger, men vi har de her spørgsmål, som jeg ikke er sikker på bliver imødekommet i ændringerne til det her lovforslag, men det ville jo være en mulighed.
Men med hensyn til det med åbenhed kunne det være fint, hvis det kan flettes ind her.
I forbindelse med de ændrede kompetencer er det nok et andet lovforslag, vi skal have frem, men det må ministeren jo kommentere på senere.
Signe Munk (SF), 2019-10-31:
Lovforslaget skal overordnet sikre, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med elmarkedsforordningen, og udmønter også dele af PSO-aftalen.
Derudover er vi også meget tilfredse med, at man udvider muligheden for at tage hensyn til forskønnelse i forhold til transmissionsnettet.
Så SF støtter lovforslaget.