runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-08:
Først vil jeg sige, at jeg er meget enig.
Jeg tør ikke på stående fod udtale mig skråsikkert om statistikken, men i nogle af de konkrete sager, hvor det bliver omtalt, kan vi jo se, at der desværre har været mange med udlændingebaggrund, hvad enten det er af herkomst eller med andet statsborgerskab.
Det er jo også en af årsagerne til, at vi har skærpet reglerne på området ved at indføre hjemmel til at udvise en udlænding, hvis den pågældende idømmes en ubetinget frihedsstraf for vanvidskørsel efter straffeloven.
I forhold til de yderligere skærpelser, når det kommer til vanvidskørsel, forventer vi at kunne fremlægge noget inden for relativt kort tid.
Magnus Heunicke (S), 2025-01-08:
Jeg har også derefter inviteret Helsingør Kommune til et møde, så vi kan drøfte kommunens rolle som miljømyndighed og selvfølgelig det videre forløb i den her sag.
Det er sådan, at vi i dag ikke har fastlagt internationale grænseværdier for PFAS i luft.
Så der har vi altså ikke nogen, vi lige kan tage ned.
Derfor har jeg bedt Miljøstyrelsen om at arbejde på at tilvejebringe det nødvendige vidensgrundlag, så der kan udarbejdes nationale grænseværdier for udledning af PFAS-stoffer til luften gennem industrirøg.
Det er jo så, som spørgeren også ved, Helsingør Kommune, der er miljømyndighed i den konkrete sag, der spørges til her.
Kommunen har givet en miljøgodkendelse til virksomheden tilbage i 2007, og der er nu også udstedt et undersøgelsespåbud.
Og så er der også sket det, at Accoat den 6. december meddelte, at de har besluttet at lukke deres fabriksgrund inden for et år.
Der er jo andre borgere og andre kommuner i Danmark, der kan have den her bekymring og har brug for hjælp.
En kommune, der er godkendelses- og tilsynsmyndighed – altså Helsingør eller andre kommuner – har mulighed for at fastsætte grænseværdier i virksomhedens miljøgodkendelse, hvis der er risiko for væsentlig forurening.
Generelt er det sådan, at kommunen for en godkendelsespligtig virksomhed som f.eks. Accoat ikke bare kan , men er forpligtet til at gribe ind, hvis der findes ulovlige forhold eller overhængende alvorlig fare for menneskers sundhed.
Til sidst vil jeg så sige, at jeg også vil inddrage ordførerne i Folketinget.
Jeg har indkaldt til et ordførermøde om præcis den her problemstilling, som jeg afholder her, jeg tror, det er den 16. – om en uges tid i hvert fald.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-01-08:
Selv tak.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Jeg vil bare sige tak for opbakningen.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-01-08:
Tak for det, og tak til Radikale Venstre for at fremsætte et godt beslutningsforslag.
I Alternativet mener vi, at det er fuldstændig nødvendigt, at vi med det samme får lavet en ambitiøs plan for dagtilbudsområdet og også sat et ambitiøst mål for, hvor mange pædagoger der skal være i de danske dagtilbud.
Et mål om 75 pct. pædagoger i dagtilbuddene ville sørge for, at der på de fleste stuer kunne være to pædagoger og en pædagogmedhjælper eller en pædagogisk assistent, og det mener jeg og masser af andre forskere også er det, der skal til for, at vi skaber de optimale forhold for, at børnene i dagtilbuddene kan trives og udvikles og vi kan sende nogle sunde og raske børn videre i grundskolen.
Det kan lyde lidt hårdt, men jeg mener, at vi har en børneminister, som behandler dagtilbudsområdet og småbørnsområdet meget stedmoderligt.
Det er det desværre også blevet i mange år.
Vi har godt nok fået loven om minimumsnormeringer, og det ser jeg mere, som at man stoppede ulykken.
Det er selvfølgelig et stort løft, og det er vi stolte af at vi også var med til i Alternativet, men det, der er kommet igennem nu med minimumsnormeringer, er jo overhovedet ikke tilstrækkeligt.
Der skal meget mere til, og derfor kommer vi selvfølgelig også til at støtte det ændringsforslag, som Enhedslisten og SF stiller omkring, at der skal laves en plan, og jeg håber, at der vil komme bred opbakning til det.
Hvis vi sørger for mange flere pædagoger i dagtilbuddene, vil der også være økonomiske fordele ved det.
En analyse viser, at det vil mindske sygefraværet.
CEPOS har regnet på, at hvis man får så lavt et sygefravær, som der er i de fem kommuner, der har det laveste sygefravær blandt pædagoger, så vil vi kunne spare en halv milliard.
Så der har vi den første halve milliard, som skal finansiere forslaget.
Det vil øge trivslen blandt de ansatte.
Det vil også øge trivslen blandt børnene.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om, og jeg tror også, at vi hurtigt kan finde den anden halve milliard ved bare at øge børnetrivslen generelt.
Så er der et sidste perspektiv, som både Dansk Folkepartis ordfører, Danmarksdemokraternes ordfører og måske også nogle af de andre blå partiers ordførere var inde på.
For hvis vi f.eks. får indført nedsat arbejdstid, 4-dagesarbejdsuge og nogle af de andre ting, som Alternativet kæmper for, så vil børnene skulle være mindre i institution, og så vil der også skulle være færre personaler til børnene.
Så hermed også sagt her fra talerstolen, at det jo også kan være en del af løsningen.
Alternativet kommer til at støtte op om det her beslutningsforslag, fordi vi, som jeg sagde i min indledning, mener, at det er fuldstændig nødvendigt, at der kommer nogle ambitiøse mål for pædagogantallet i dagtilbuddene.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2025-01-08:
Det synes jeg faktisk er en devaluering af den pædagogiske faglighed, som jeg håber Moderaterne vil være med til at ændre i de forhandlinger.
Ellers synes jeg, det er rigtig fornuftigt, at man ser på at få mere praksisfaglighed ind i ungdomsuddannelserne.
Den generelle idé støtter vi meget op om, men jeg kan faktisk være urolig på netop det her områdes vegne.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-01-08:
Vi cutter længden på pædagoguddannelsen en lille bitte smule, men vi styrker jo samlet set pædagoguddannelsen.
Så det, der bliver nævnt her, er jo ikke helt korrekt.
Derudover vil jeg sige, at ja, jeg vil da gerne anerkende, at bl.a. ordførerens parti har været med til at lægge et pres, men det er den her regering, der har gennemført det.
Så det giver ikke nogen mening at sige, at vi ikke prioriterer området.
Mai Villadsen (EL), 2025-01-08:
For jeg har stået nede på den der talerstol eftermiddag efter eftermiddag og spurgt statsministeren, om ikke vi skulle gøre noget for de lavtlønnede offentligt ansatte – primært kvinder – og endelig lykkedes det.
Endelig lykkedes det, fordi statsministeren formentlig godt kunne se, at der var noget ræson i at gøre det til et valgkampstema.
Så det er jeg vildt stolt over.
Men det kom fra pres fra de røde partier.
Minimumsnormeringer var heller ikke lige statsministerens eller Socialdemokratiets kop te.
Det kom som pres fra de røde partier, og her tæller jeg Radikale med.
Så jo, der er sket noget med strukturerne, og jeg tror sådan set også, at Moderaterne bidrager relativt positivt, men nye opfindelser fra den nuværende regering ud over at ville skære noget af fra pædagoguddannelsen kan jeg ikke se.
Så jeg savner faktisk virkelig initiativer for strukturerne, omend jeg vil sige: Kæmpe ros for lønløftet; det er så vigtigt.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-01-08:
Det er sådan set meget i forlængelse af min kollega, som jo påpeger, at det bør være strukturerne, vi kigger på.
Der må jeg tilstå, at jeg er noget forundret over at høre ordføreren sige, at regeringen ikke prioriterer det her område.
Altså, nu er der blevet nævnt en del tiltag, som den her regering har gennemført.
Det er bl.a. lønløftet.
Når det er blevet gennemført fuldt ud fra næste år af, kommer en uddannet pædagog til at gå fra at tjene omkring 39.000 om måneden til 44.000 om måneden.
Det er en ret markant stigning i deres løn.
Vi har indført minimumsnormeringer på 1,6 milliarder.
Vi er igang med at forhandle om en ungdomsuddannelse, der skal stile direkte mod pædagoguddannelsen, og vi har lavet en opkvalificeringspulje.
Hvordan kan ordføreren sige, at vi ikke prioriterer det her område?
Mai Villadsen (EL), 2025-01-08:
For jeg tror, der er behov for en samlet handleplan.
Jeg tror på, at der er behov for, at vi sætter os ind i et lokale i fællesskab og ser på alle de knapper.
For det er rigtigt, at der ikke er et enkelt greb, man kan tage.
Så havde vi taget det; det er jeg ret overbevist om.
Men jeg tror på, som ordføreren også lægger op til, at der er behov for, at vi sætter os sammen – og så kan man være enig eller uenig i måltallet – og kigger på alle grebene, som er kommuneøkonomi, løn, forskellige uddannelser og praktikpladser og vilkår på alle mulige måder.
Det tror jeg, så det håber jeg meget kan lykkes.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-01-08:
Tak for det.
Vi er jo heller ikke uenige.
Jeg spørger bare, fordi der sådan lidt er en stemning i lokalet af, at der er behov for at trække i nødbremsen og få sat benhårdt ind her og nu.
Det, der var mit budskab, da jeg stod på talerstolen, og som også var flere af mine kollegaers budskab, var jo, at det er strukturerne, den er gal med.
Det er strukturerne, der gør, at der er for få, der vælger pædagogiske fag, og det kræver ikke – og det er jo derfor, at det er relevant at spørge Enhedslisten om det, for de har stillet et ændringsforslag – nødvendigvis en stor, samlet katastrofeforhandling, men det kræver, at man skruer på knapperne de rigtige steder, sådan at vi får ændret strukturerne.
Er Enhedslisten ikke enig med mig i det?
Mai Villadsen (EL), 2025-01-08:
Tak for spørgsmålet.
Når jeg hver dag er med til at aflevere min søn nede i en vuggestue, er jeg jo enormt glad og taknemlig og tilfreds med alle de voksne, der er der.
Men kunne jeg ikke godt se, der burde være flere?
Jo, helt bestemt.
Ville jeg sige i en undersøgelse, at forholdene er gode?
Ja, det tror jeg egentlig.
Men bør de være bedre?
Helt bestemt.
For virkeligheden er jo den, og jeg tror, at hvis ikke vi sætter ind her, får vi et meget større problem på sigt med børn og unge – det er der jo allerede – som mistrives, som ikke er blevet set, som ikke er dygtige til relationsdannelse, og som simpelt hen ikke har de kompetencer, vi har behov for fremadrettet, eller rettere de har behov for.
Vi ønsker jo alle sammen det bedste for vores børn, og vi har en kæmpe tiltro til de voksne, der er der.
Men jeg tror også, at rigtig mange forældre, selv om de er glade for det, der er, drømmer om noget mere, og det gør jeg i hvert fald både på mit eget barns, men også på alle de andres vegne.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-01-08:
Tak for det, og tak til fru Mai Villadsen for talen.
Jeg synes, den var god, og jeg er enig i meget af det, der bliver sagt.
Vi har diskuteret andelen af pædagoger og pædagogisk personale generelt rigtig meget i dag.
Det er også relevant; det er jeg faktisk helt enig i.
Man kan jo også vælge at kigge på tilfredshedsundersøgelsen blandt de forældre, som har deres børn gående i en daginstitution.
Og jeg vil egentlig bare spørge fru Mai Villadsen: Hvorfor tror Enhedslisten, at det kan være?
Hvordan kan det være, at tilfredsheden kan være så stor, når der bliver malet et billede af, at meget er forfærdeligt?
Mai Villadsen (EL), 2025-01-08:
Pædagoger har fagligheden til at give børn og unge en god start på livet.
Danske børn bruger i gennemsnit 37 timer om ugen i enten vuggestue eller børnehave.
Det er rigtig mange timer.
Og vi ved fra forskning, at uddannede voksne har en afgørende betydning for kvaliteten af den tid, børnene bruger i deres institutioner.
Ja, faktisk er uddannede voksne det vigtigste parameter for kvaliteten.
Så derfor er den her debat yderst relevant.
Den er jo også særlig relevant, fordi en rapport forrige år blotlagde, at blot 10 pct. af de danske vuggestuer har en tilfredsstillende kvalitet.
Det er alt, alt for lidt, som både ordføreren og ministeren kom ind på tidligere i den her debat.
Det skyldes formentlig også, at der nu er stuer, hvor der ikke er en eneste pædagog at finde, ikke en eneste uddannet pædagog, og faktisk er det nu sådan, at hver fjerde uddannet pædagog ikke har en anden uddannet kollega til at spare med på stuen; noget, der helt sikkert også betyder noget for trivslen på arbejdet og for, om man har lyst til at fortsætte i sit fag.
Altså er vi nu kommet ind i, hvad jeg vil mene er en nedadgående spiral.
Det ser man også på tallene: Kun 51 pct. – lige over halvdelen – af de ansatte i danske vuggestuer og børnehaver er nu uddannede.
Det er ikke godt nok.
Så noget skal der gøres.
Derfor vil jeg gerne sige tak til Radikale Venstre og ordføreren for at rejse en meget, meget vigtig debat.
Det er også rigtigt, når mange andre siger, at måltal ikke gør det alene, for pædagoger og uddannede opstår jo ikke ud af det blå.
Det handler også om kommuneøkonomi, det handler om uddannelse, det handler om løn og rekruttering på alle mulige andre parametre.
Det er derfor, vi fra Enhedslisten og SF's side også har stillet et ændringsforslag til det her ellers udmærkede forslag om at lave en handlingsplan i fællesskab.
Jeg er sådan set ganske enig i måltallet fra ordføreren, men jeg kan også godt lytte mig til, at det er resten af Folketinget ikke, og derfor håber jeg virkelig, at ministeren tager fat i den her debat og laver en reel handlingsplan sammen med et bredt Folketing for at sikre en øget rekruttering af pædagoger til vores vuggestuer og børnehaver.
Det er der i den grad behov for.
Fagligheden er desværre for nedadgående derude, og det har altså enorme konsekvenser for vores børn, og det kan vi ikke være bekendt.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-08:
Åh, jeg synes, det er svært med procenter, for at være helt ærlig.
Der er ingen tvivl om, at 51 pct. jo er alt for lavt.
Jeg tror, at vi alle sammen herinde kan blive enige om, at vi meget gerne ser en meget højere procentsats, men jeg kommer ikke til at stå her fra talerstolen og sige, at jeg gerne vil have 80 pct. eller 90 pct. – det ville da være rigtig rart.
Men lad os da arbejde konstruktivt hen mod, at vi får flere til at vælge den uddannelse, og at vi får flere ud i vores daginstitutioner til at passe vores børn.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Jeg går også ind for, at vi skal have flere pædagogiske assistenter.
Jeg vil have lov til at insistere på, at vi skal have en bund af uddannede pædagoger.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-01-08:
Som jeg sagde, mener jeg og Socialdemokratiet, at den er gal med strukturerne.
Det er eksempelvis derfor, at vi gerne vil kigge på en ny ungdomsuddannelse, nemlig epx, som bl.a. skal lede hen til pædagoguddannelsen, sådan at flere unge i løbet af deres ungdomsuddannelse får blik for f.eks. at arbejde med børn i en børnehave eller i en daginstitution.
Det kunne vi godt tænke os, og det er jo en måde, man kan gøre noget strukturelt på, og det er det, vi gerne vil.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-01-08:
Jeg mener, at ordføreren gør sig skyldig i at gøre den her debat noget mere polariseret, end den behøver at være.
Som fru Anni Matthiesen også nævnte, bliver det meget sort-hvidt, altså at man enten er pædagog eller pædagogmedhjælper, og at det så er enormt afgørende.
Der er selvfølgelig ikke nogen tvivl om – det anerkender vi jo alle sammen – at det ville løfte dagtilbudskvaliteten, hvis vi fik mere pædagogisk personale, men spørgsmålet er også, hvad der er vejen dertil.
Kan vi bare tvinge folk til at komme ind på den uddannelse, eller skal vi skabe nogle strukturer, der tilskynder til at komme ind på uddannelsen?
Det er jo også det, som vi, der repræsenterer regeringen, har oplistet en masse eksempler på at vi har taget initiativer til at gøre.
Jeg vil også gerne lidt i forlængelse af det, som min kollega hr. Thomas Skriver Jensen nævnte om, at en pædagogmedhjælper med mange års erfaring altså også kan løfte kvaliteten, sige, at det ser jeg da selv med min etårige i vuggestuen, der får enormt meget ud af en pædagogmedhjælper.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren mener, at det er lige så risikabelt at lade et barn blive passer af en pædagogmedhjælper som det er at blive fløjet af en, der ikke er uddannet pilot.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
For mig er det en ret for barnet til at blive mødt af en høj kvalitet, og en høj kvalitet er lig med uddannede pædagoger.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-01-08:
Jeg synes jo også, det er ærgerligt, at børneområdet ikke fylder mere for regeringen, og som sagt havde vi jo stemt for, hvis det var forhandlinger om at skulle højne kvaliteten for dagtilbuddene.
Men jeg kan ikke forstå, at man, så vidt jeg har forstået beslutningsforslaget, også vil indføre det her over for de private daginstitutioner.
Er det ikke at blande sig lidt for meget nu, hvor man i forvejen har tromlet minimumsnormeringerne hen over dem, og de står med større udgifter til bureaukrati, end de offentlige?
Og jeg er virkelig bekymret for, at vi ser, at der er mange af de private daginstitutioner, der kommer til at lukke i år eller i de næste år.
Artiklerne om det begynder allerede at pible frem.
Så hvorfor er det sådan, at Radikale har taget de private med i deres beslutningsforslag?
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Måske er jeg en lille smule belastet af dengang at have forhandlet minimumsnormeringerne, og jeg prøvede jo allerede dengang at få et måltal ind.
For mig er det lige så vigtigt, at der er en pædagogandel, som det er, at der er en til tre og en til seks.
Så selv om jeg jo principielt er enig i, at det ikke er, fordi tallet er vigtigt, er det ambitionen, og jeg er bange for, at det bare bliver ved snakken.
For nu er det 2 år siden, vi fik kvalitetsundersøgelsen, og alligevel er der ingenting sket.
Regeringen har ikke prioriteret nogen penge oven i de minimumsnormeringer til at sikre, at der kommer flere uddannede pædagoger, og jeg tror, at vi bliver nødt til at lave en samlet plan, og at vi bliver nødt til at sætte pengene af til det, for at det bliver til virkelighed.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-01-08:
Jeg synes, det er sådan lidt som at skulle høre på, at hvis man ikke stemmer for det her beslutningsforslag, så er det bare snak om, at man faktisk ønsker bedre daginstitutioner.
Jeg er helt enig i diagnosen, som Lotte Rod stiller, men ikke i kuren, og Lotte Rod fik også nævnt det her med, hvis man bare opstiller et måltal.
Altså, det ville Lotte Rod være den første til at sige var idiotisk.
Men essensen af det her beslutningsforslag er jo måltallet, og hvis man nu havde fremsat et beslutningsforslag om, at man skulle lave en handlingsplan og forhandle om at højne kvaliteten i dagtilbud, så ville vi selvfølgelig stemme for det.
Så jeg forstår ikke, at man har lagt vægt på måltallet, og at man i stedet ikke laver et andet beslutningsforslag.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Jeg har også selv været pædagogmedhjælper, og jeg elskede det, men vi bliver da nødt til at kunne have en diskussion om kvalitet og faglighed og kræve, at der er uddannede pædagoger, uden at det behøver at være en kritik af andre.
Kunne I forestille jer, at vi havde den samme diskussion i skolen, altså at vi skulle lade være med at stille krav til, at man skal være læreruddannet?
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-08:
Tak for at uddybe det.
Men nu var det forslagsstilleren, der tog ordet omsorgssvigt med op på talerstolen, og der vil jeg jo bare sige, at ligesom forslagsstilleren har haft en Marie, har jeg haft en Bonni og en Lisa, men jeg har også haft et pædagogisk personale, der har passet godt på mine børn, som hedder Ditte og Indira, som har gjort en fremragende indsats, og som vi her mange, mange år senere ikke glemmer.
Så jeg vil bare appellere til, at man kigger samlet på det, og at man taler det her fag op.
For det er nogle sindssygt dygtige medarbejdere, vi har derude.
Jeg bed mærke i, at ordføreren i sin tale sagde det her med et kollektivt omsorgssvigt, vi oplever derude.
Det er et meget voldsomt ord.
Så derfor vil jeg spørge ordføreren: Mener ordføreren virkelig, at der foregår et kollektivt omsorgssvigt, altså at vores dygtige medarbejdere ude i institutionerne rundtomkring i Danmark begår et kollektivt omsorgssvigt?
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Socialdemokratiet gjorde det også, sidst jeg foreslog det.
I stedet for at gøre det til en diskussion om, at vi skulle have flere pædagoger, skulle det handle om de pædagogiske assistenter.
Jeg siger det lige en gang til: Jeg går ind for, at der skal være flere pædagogiske assistenter.
Jeg synes, det er en god uddannelse.
Jeg kender selv flere dygtige pædagogiske assistenter, men Socialdemokratiet skal bare holde op med at bruge det som en undskyldning for, at I ikke vil prioritere at bruge de penge, det koster at øge minimumsnormeringerne, så vi kan have det sådan, at tre ud af fire af de ansatte i vores institutioner er uddannede pædagoger.
Og Socialdemokratiet har stadig ikke svaret på, om man faktisk vil prioritere at bruge de penge, det koster at gøre det til virkelighed.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-01-08:
Jamen Socialdemokratiet går op i det, og det er jo derfor jeg spørger; det er derfor, jeg prøvede at skrive en ordførertale, der var sådan relativt ideologisk.
Men jeg er bare stadig væk i tvivl om noget.
I det der arbejdsfællesskab, som der jo er tale om i eksempelvis en børnehave, hvad er det så for en rolle, de pædagogiske assistenter skal have, og hvorfor skal de føle sig mindre værd?
Hvis jeg var pædagogisk assistent og lyttede til fru Lotte Rod lige nu, ville jeg føle mig talt ned til.
Jeg ville føle min faglighed taget talt ned til.
For pædagogisk assistent er i sig selv et fag, som kræver noget.
Det er nogle kompetencer, man kan bruge i sin hverdag.
Det er dygtige mennesker.
Vil fru Lotte Rod ikke lade være med at tale ned til de dygtige mennesker og i stedet for svare på det, jeg spørger om, og forklare, hvilken rolle fru Lotte Rod anser at de pædagogiske assistenter skal have?
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Jeg går også ind for, at der skal være flere pædagogiske assistenter, og det er der jo også stadig plads til.
Men jeg ønsker, som det blev nævnt som eksempel før, at hvis der er en stue, hvor der er tre voksne, så skal de to af dem være uddannede pædagoger, og hvis der er fire voksne, skal tre af dem være uddannede pædagoger.
Og det er, fordi det betyder noget, at man har en pædagoguddannelse.
Jeg tror, at det allerbedste, vi kunne gøre for de pædagogiske assistenter, jo i virkeligheden ville være at sørge for at få uddannet vores dagplejere til at være pædagogiske assistenter.
Der ligger jo en kæmpe mulighed i det
, så hvis Socialdemokratiet faktisk går op i det, synes jeg, at man skulle lægge en plan for at styrke det.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-01-08:
Jeg tror, at hvis jeg fik en kage, som bestod af 75 pct. bund, ville jeg sende den tilbage og sige nej tak, men man må forstå, at det er det, fru Lotte Rod mener at man skal have.
Altså, bunden udgør de 75 pct., og de 25 pct. er så det, der er tilbage til resten.
Man får bare lyst til at spørge – og det er, fordi jeg oprigtigt er i tvivl – hvad det så er for en rolle, de pædagogiske assistenter skal have i de daginstitutioner og børnehaver, som fru Lotte Rod ønsker sig.
Hvad er det for en rolle, de skal have?
Hvad er det, de skal lave?
Og hvorfor skal de fylde så lidt?
Jeg kunne et eller andet sted faktisk sige det samme om pædagogmedhjælperne.
En pædagogmedhjælper med mange års erfaring – og dem er der ret mange af i det danske samfund –
løfter en fantastisk opgave, og det kunne lige så godt have været en af dem, som tog sig af fru Lotte Rods eget barn og hjalp med at forstå, hvad det var, der gik galt i kommunikationen.
Så kunne fru Lotte Rod ikke bare forklare lidt om, hvad det så er for en rolle, de andre faggrupper skal have, hvis 75 pct. partout skal være pædagoger?
For jeg mener faktisk, at faggrupperne hver især løfter et fantastisk stort ansvar og gør det rigtig godt.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Men det kan være, at Venstre vil være med til ud over vores forslag her at lægge en andel af pædagogiske assistenter oven i det.