Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Det er rigtigt nok, at alle i overskriftsform er enige om, at der skal være mindre bureaukrati og færre regler i Danmark, men det er ikke ret mange medlemmer af Folketinget, som har forstået, at det ikke er nok bare at ønske, og at det er ikke nok bare at gå til det usystematisk og så tro, at man får resultater.
Det burde være indlysende, for det har man jo forsøgt i 175 år uden at være kommet nogen steder.
Men det er det ikke, og det afspejler den debat, vi har haft her i dag om vores beslutningsforslag jo også.
Vi har netop hørt Moderaterne fulde af optimisme mene, at hvis bare vi kører på og arbejder lidt hårdere, så kommer vi i mål; så får vi færre regler og mindre bureaukrati nog færre administratorer.
Men det gør vi ikke.
Man er nødt til at have nogle systematikker, nogle værktøjer, nogle redskaber og nogle metoder til at gøre det, som sikrer, at man ikke bare kører videre i det samme spor, som ikke giver andet end mere og mere bureaukrati og flere og flere regler og flere og flere administratorer.
Og det er det, vi foreslår her.
Vi foreslår tre ting.
For det første et loft over antallet af medarbejdere, der arbejder med administration og ledelse i staten.
For det andet at omfanget af erhvervsøkonomiske byrder som følge af dansk lovgivning bliver kortlagt, målt, og at man opsætter mål for det.
Og for det tredje at antallet af regler, der bebyrder borgerne, også får et loft.
I forhold til det andet punkt, altså omfanget af erhvervsøkonomiske byrder som følge af dansk lovgivning, målte vi det med ret stor succes, da vi sad i regering sidst.
Hver gang vi pålagde erhvervslivet en byrde, opgjorde vi, hvor mange timer det måtte forventes, at erhvervslivet blev pålagt af administration.
Så hvis vi pålagde dem en indberetning eller betaling af et nyt girokort eller noget andet, som koster administration for virksomheder, så estimerede vi, hvor mange timers arbejde det ville medføre for erhvervslivet.
Så gangede vi det med en timeløn, og så slog vi fast, hvor stor en byrde det var for erhvervslivet.
Der havde vi så som mål, at vi skulle fjerne for 4 mia. kr. mere, end vi indførte, og vi nåede målet om de 4 mia. kr.
Det gjorde vi ikke som noget nemt, men vi nåede målet, fordi vi netop havde et mål.
Det var nok det, jeg var mest stolt over som erhvervsminister overhovedet, altså at vi havde fået afskaffet faktisk rigtig mange regler og lettet de administrative byrder for erhvervslivet, og jeg var rigtig ærgerlig over, at det første, der skete i Erhvervsministeriet, da jeg overdrog ministerposten til hr. Simon Kollerup, min efterfølger, var, at man så holdt op med at gøre det.
Og så stoppede afbureaukratiseringen over for erhvervslivet fra den ene dag til den anden med regeringsskiftet i 2019.
Vi synes, man skal indføre det igen, og vi synes ikke kun, det skal være erhvervslivet, der skal have glæde af, at man målrettet arbejder med at afskaffe regler og bureaukrati.
Det skal borgerne også, og det skal staten også, og det er derfor, der er to mål mere med i det her forslag til en bureaukratilov.
Vi kan håbe, måske.
Vi ved jo godt, at når vi foreslår noget, bliver det automatisk afvist af flertalsregeringen, undskyld, mindretalsregeringen – det skal jeg lige vænne mig til at sige; det er jo nye tider.
Den nye mindretalsregering afviser jo alle beslutningsforslag, desværre.
For man er nødt til at nå frem til, at man skal gøre en systematisk indsats og ikke bare overbevise sig selv om, at man skal arbejde hårdere, for så kommer vi ingen steder.