runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Ordføreren siger noget om det der med forholdet mellem natur og mennesker.
I Tyskland kom der her for nylig en undersøgelse, der siger, at de tyske vindmøller i Tyskland dræber 1.200 milliarder – 1.200 milliarder! – insekter hvert år, hvilket kan have stor betydning for biodiversiteten.
I det lys vil insekternes liv og deres bidrag til biodiversiteten vægte højere end at opstille vindmøller, som skulle bidrage til den grønne omstilling, hvilket nogle politikere synes var den rigtige måde at gøre det på.
Forestiller man sig, at en domstol vil skulle gå ind og sige: Næ, så kan I ikke stille vindmøller op; I må finde på en anden form for energi, fordi det her går ud over de her milliarder af insekter?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Jeg kender ikke til den konkrete undersøgelse.
Jeg tror, at sådan noget som pesticider i landbruget bærer et betydelig større ansvar for udryddelsen af arter, ikke mindst insekter.
Men det ville jo være noget, en domstol i så fald skulle tage stilling til.
Jeg synes, at det da er utrolig vigtigt.
For det er klart, at klimaforandringer også har en enorm betydning for biodiversiteten, så i det her tilfælde ville det jo blive en afvejning, der gik på, om der var andre og bedre muligheder for at nå det mål, man også skulle nå, nemlig klimamålene, og for at forhindre, at omstillingen havde de konsekvenser for biodiversiteten.
Det er jo sådan set det, vi hele tiden diskuterer her.
Nu ved jeg godt, at regeringen turnerer rundt med det om flagermusene.
Men helt ærligt er det jo en lidt dårlig undskyldning for en, i mine øjne, nølende og uambitiøs klimapolitik, at man pludselig kommer med et enkelt tilfælde, nemlig det om de her flagermus, som i øvrigt skyldtes en dårlig forundersøgelse fra det selskab, som gerne ville stille vindmøllerne op.
Christina Olumeko (ALT), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Der er visse rettigheder og regler, som vi i Danmark er så vant til, at vi stort set ser dem som en selvfølge.
Det er sociale, kulturelle, private og politiske rettigheder, der sikrer vilkårene i samfundet og for den enkelte borger, og det er en kontrakt, der er helt fundamental for et velfungerende samfund som det, vi lever i i dag.
Men samfundet og verden udvikler sig hele tiden, og det bør vores grundlov også afspejle.
Allerede fire gange har vi i Folketinget og med vores befolkning tilpasset vores grundlov, så den afspejler den ændrede samfundsudvikling.
Der er næppe nogen, der vil være uenig i, at verden har udviklet sig væsentligt, bare siden sidst grundloven blev ændret, i 1953.
Vi bliver hele tiden klogere, vi opfinder og udvikler ny teknologi, men vi møder også nye kriser og udfordringer.
Verdens klima, miljø og natur befinder sig lige nu i en kæmpe krise, der er så alvorlig, at vi må tænke dens konsekvenser ind i al den lovgivning, vi laver.
Derfor ønsker Alternativet sammen med Radikale Venstre, Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti at nedsætte en kommission, der skal undersøge mulighederne for en grundlovsændring, der indtænker den jordklode, vi alle sammen er forbundne med og afhængige af.
Klima-, miljø- og biodiversitetskrisen kommer til at få store konsekvenser for vores planet, og langt de fleste mennesker er indstillet på at handle.
Vores generation og de kommende generationer har krav på at leve i en verden, hvor de ikke skal bekymre sig om, hvorvidt den luft de indånder, vandet, de drikker, eller maden, de spiser, er ren nok.
Derfor er det også skammeligt, at vi i Danmark med vores grundlov i dag ikke lever op til de internationale konventioner, der forpligter alle verdens lande til at handle på krisen.
Danmark er blandt et fåtal af FN's medlemslande, der ikke har indført grønne bestemmelser i deres forfatning.
Se bare på vores naboer Sverige, Norge og Tyskland.
De har allerede indført grønne forfatninger.
Vi tror på, at en grøn grundlov vil gøre en forskel.
I lande med grønne forfatninger kan vi se, at vores jordklode vægter højere i juridiske retssager, og det er samtidig også med til at styrke den offentlige debat og at skabe en generel forbedring af lovgivningen.
Lad os tage vor grundlov ind i det 21. århundrede, for hvad er de menneskerettigheder, som grundloven i dag sikrer, værd, hvis planeten og dermed også Danmark rammes af et klimasammenbrud?
Vi mennesker er forbundne til og afhængige af vores jordklode, og det skal vores forfatning selvfølgelig afspejle.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-06:
Jo, det gør bestemt altid indtryk på mig, når man får melding om en spøgelsesbilistsituation og man er den eneste, der kører i den gale retning.
Så er det altid godt lige at trække ind til siden og tænke sig godt om to gange.
Jeg vil sige, at i den her situation tror jeg altså, at det er de andre, der kører forkert, bl.a. fordi vi kan se nogle af de problemer, der opstår i Tyskland, med at man pludselig politiserer grundloven.
Men jeg anerkender argumentet, og jeg bruger det selv tit, bl.a. i atomkraftdebatten, hvor jeg kan se, at mange af vores nabolande kører en anden vej end os.
Så kaster jeg præcis det samme argument tilbage, så respekt for det.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Nu er det, vi ønsker, på linje med hvad de 149 lande, heraf de fleste liberale demokratier, har gjort allerede, jo at give borgerne nogle rettigheder, ikke staten, men borgerne, til rent vand, ren luft osv.
Vi er ikke ude på at fratage borgerne nogen som helst rettigheder.
Det er jo rigtigt, at FN's Klimapanel heldigvis har det gode budskab, at vi kan nå det endnu – vi kan nå det endnu.
Men der er altså også det budskab, at hvis ikke vi gør noget, har vi et problem.
Anders Kronborg (S), 2024-02-06:
Tak for en spændende debat, som jeg også har fulgt med stor interesse.
Jeg synes, at ordføreren svarer interessant på spørgsmålet fra hr. Theis Kylling Hommeltoft, nemlig at regeringen fra 2019-2022 anser Radikale Venstre ikke for den grønneste regering, Danmark har haft.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Det var Helle Thorning-Schmidts regering fra 2011-2015.
Der lavede vi det største, bredeste og vigtigste energiforlig i danmarkshistorien, som jo betød, at vi reducerede prisen på havvindmøller med 60-80 pct. over en ganske kort årrække og dermed ikke bare ændrede, kan man sige, businesscasen for havvindmøller i Danmark, men for hele verdensmarkedet.
Det var også der, vi lavede en vandmiljøplan, der skulle redde havmiljøet, og helt konkret dæmmede det ind.
At hr. Lars Løkke Rasmussen så valgte at smide den på møddingen i sin regering fra 2016, er en anden sag.
Men vi gjorde det rent faktisk.
Det var faktisk ret historisk, hvad den regering formåede at lave på konkret niveau.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
I forhold til FN's klimarapport kan man jo se, at de også siger, at hvis man tager nogle tiltag, koster det noget – er det 3,5 procents reduktion af bnp?
Men det er jo ikke en brændende platform.
Der er jo intet sted i FN's klimarapport, hvor de siger: Jorden går under.
Det er der, jeg synes man skyder forbi.
Det er fair nok, at man har en politisk dagsorden, i forhold til hvad man gerne vil, men når man så skal skrive det ind i grundloven, altså nogle rettigheder, som skal begrænse, hvad politikerne må, og hvad de kan, og skrive, hvilke rettigheder borgere i et samfund har, så duer det ikke, at man opstiller det, som om vi har et dommedagsscenarie, for det er der intet i FN's klimarapport, som siger at vi har.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Tak, formand.
Vi er jo i den besynderlige situation – og det har vi været i mange år – at dele af kongeriget ikke er med i EU.
Det er kun Danmark, der er det, mens Færøerne og Grønland holder sig ude.
Det har medført store problemer for bl.a. Færøerne, der har svært ved at afsætte deres varer i EU.
Derfor har Dansk Folkeparti fremsat dette beslutningsforslag, der skal tilskynde regeringen til at få en frihandelsaftale mellem Færøerne og EU, så Færøerne kan afsætte deres varer i EU.
Samtidig vil det også afhjælpe toldbarrierer, og det vil gøre det lettere for Færøerne at afsætte deres varer, i stedet for at de skal sende dem til Rusland.
Det sidste har jo medført stor kritik, og jeg synes også, det er en urimelig kritik, for fødevarer er ikke omfattet af sanktionerne mod Rusland, og det er nemt for store lande at kritisere et lille land som Færøerne, fordi de har solgt varer til Rusland, nemlig fisk.
Færingerne er dybt afhængige af deres fiskeøkonomi, og derfor har kritikken af Færøerne også været noget hyklerisk.
Så jeg håber jo selvfølgelig på, at Folketinget i dag kan støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, så vi hjælper vore færøske venner med at få afsat deres varer i EU – i hele EU.
Det vil være til gavn for Danmark, for kongeriget og selvfølgelig for de færøske borgere.
Jeg ser frem til debatten.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Tak for svaret og for de gode intentioner.
Men det er også lidt underligt.
Jeg synes, at regeringen er lidt tilbagelænet.
Danmark har jo ansvaret for udenrigspolitik, og det her kunne man jo godt have opfattet som udenrigspolitik.
Danmark lægger 24 mia. kr. i EU.
Det er da en slat penge, og dermed har vi også krav på, at hele kongeriget bliver taget alvorligt.
Og derfor synes jeg nu nok, at regeringen kunne gøre lidt mere end bare at sige, at det er Færøernes ansvarsområde, og at vi derfor ikke rigtig kan blande os.
Det er ikke nok at støtte, vi bliver nødt til aktivt at gå ind i det.
Mit spørgsmål er så: Hvad er udsigten til, at Færøerne får den frihandelsaftale – på kort sigt, på lang sigt?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-06:
Tværtimod tilkendegiver jeg herfra, at vi ønsker at bistå Færøerne med at realisere en færøsk ambition.
Og jeg har sådan set gjort en del ud af at forklare – også ud over det, der egentlig fremgår af de talepapirer, jeg er udstyret med – at det i høj grad måske er en formalistisk indvending, vi har imod beslutningsforslaget her, nemlig en respekt for, at handelsområdet er et hjemtaget færøsk område, og at det er en skæv afspejling af rollefordelingen mellem de tre dele af rigsfællesskabet, hvis man sidder her i Folketingssalen og uden en dialog med Færøerne pålægger regeringen at gøre noget bestemt i forhold til noget, som er Færøernes kompetenceområde.
Det er et arbejde i proces, hvor jeg tillægger det, at der nu er godkendt det her memorandum of understanding – og jeg har også en fornemmelse af, at det kan føre til, at kommissionsformanden på et tidspunkt også kommer til at aflægge Færøerne et besøg – en positiv effekt, og oven i det ønsker vi altså at bistå Færøerne med at få de bedst mulige handelsrelationer til EU.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Det har jo været lidt dilemmafyldt for Færøerne.
Fordi de stod uden for EU, kunne de ikke rigtig få hul igennem.
Danmark siger så: Fordi I er udenfor, kan vi ikke rigtig blande os alt for meget.
Og der er det jo vores holdning i Dansk Folkeparti, at vi har en forpligtelse over for Færøerne til at blande os så meget som overhovedet muligt.
Det batter trods alt noget i EU, når Danmark banker på døren via et aktivt, rigt og ansvarligt medlemsland.
Er ministeren ikke enig i, at vi faktisk har den forpligtelse over for Færøerne?
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Men det, der er forskellen, synes jeg – og det er også der, hvor der er en uenighed mellem hr. Lars Boje Mathiesen og mig, og det er fair – er jo, at jeg sådan set stoler på FN's Klimapanel og på den stribe af forskere, der siger, at de valg, vi tager på det her område de næste 5-10 år, og de valg, vi ikke tager, ikke bare determinerer, hvilket liv vi kan få, men også gør det for vores børn, børnebørn og alle dem, der kommer efter.
Hastighedskravene til vores handlinger er altså alarmerende.
Derfor synes jeg, at generationsspørgsmålet står meget højt.
Hvis vi træffer uansvarlige økonomiske beslutninger, hvad jeg er imod, vil det gå ud over én generation, men ikke alle derefter; sådan er det ikke inden for natur og klima.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Ja, jeg deler mange af intentionerne bag det her forslag.
Mit spørgsmål til ordføreren går jo på, hvilket niveau af politisk konsistens ordføreren mener vi bør have, altså om man kan stemme sort lovgivning igennem og være en del af sorte politiske aftaler, som direkte er alt det, der skaber problemerne, som man så ønsker at løse med den her grønne grundlovskommission.
Er det en politisk konsistens, som ordføreren kan acceptere?
For hvis ordføreren, som ordføreren lige sagde, ikke synes, at der sker nok, og man er kritisk over for regeringens både miljø- og klimapolitik, så kunne man jo være med til at delegitimere det ved at trække Radikale Venstre ud af alle aftaler og holde op med at stemme sort lovgivning igennem i Folketingssalen.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Jeg tror, fru Theresa Scavenius refererer til den såkaldte Nordsøaftale, og det er rigtigt, at Radikale Venstre på linje med andre partier indgik den aftale, og at det, vi fik, var et stop for udledninger af olie og gas fra 2050, og det vil også sige et stop for de koncessioner, som går ud over den periode, og at det, vi i det politiske kompromis desværre måtte æde, var, at de koncessioner, der kunne gives forinden, måtte vi tage med.
Men fru Theresa Scavenius skal ikke være i tvivl om, og det har vi også manifesteret flere gange, at vi også ligger i dialog med andre af forligspartierne – og det er det, man kan, når man er med i forlig – og at vi og i øvrigt også SF ad flere omgange har opfordret til, at man får ændret beslutningen om at udvide med nye koncessioner i det hele taget.
Det er vores holdning, og det har vi ikke lagt skjul på, men hvis vi ikke var gået ind i det, og vi havde haft den samme holdning som fru Theresa Scavenius, så havde vi slet ikke kunnet få sat et stop for det og få sat en tidsgrænse for det, og det er jo fair, at man har forskellige politiske strategier for ændringer.
Men det er så begrundelsen for, at vi er med i den aftale, og at vi kæmper for at få den ændret endnu mere, end den allerede er blevet det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Jeg kender godt til jeres partis måde at drive politik på, og det er jo også fair nok.
Det er også bare derfor, det undrer mig, at I så vil have en grundlovsændring, som netop ligger på den meget, meget principielle boldbane, og hvor man netop ikke har den her meget, meget pragmatiske tilgang til politik, og det er de små skridt.
Det er for mig at se bare lidt svært at forstå, hvordan man kan arbejde på begge måder.
Energistyrelsen er ved at træffe beslutning omkring Hejrefeltet.
Ville Radikale Venstre, hvis det kom i Folketingssalen, stemme ja eller nej til den udvidelse?
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Vi vil prøve at finde den beslutning i forligskredsen, for det er der, den hører til.
Der er for mig at se intet til hinder for, at man forsøger at skabe en lovgivningsmæssig ramme, der ud fra en generationsbetragtning giver et langt bedre politisk fundament for at tage de politiske kampe i en forligskreds eller her i Folketingssalen.
Altså, det, at man ønsker en renere beskrivelse af menneskenes, borgernes, adgang til rent vand, ren luft og en ordentlig klimapolitik, vil jo kun styrke mulighederne for, at man så kan føre den rigtige politik i Folketingssalen og i forhandlingerne.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-06:
Mange tak.
At havmiljøet er presset, og at drikkevandet er under pres, er jo ikke noget nyt; det er jo ikke noget, der er sket over de sidste 14 dage.
Så vil hr. Martin Lidegaard ikke forklare mig, hvorfor I så valgte at vælte den grønneste regering, vi har haft?
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Vi opfattede desværre ikke den tidligere regering som den grønneste regering, vi har haft.
Vi opfattede, at vi kom et stykke af vejen, når det kom til at opstille klimamål, få en klimalov og også få nogle mål for udbygningen af vedvarende energi – der kom vi langt – men på implementeringssiden kom vi ikke langt.
Der er jo ikke blevet opstillet færre vindmøller på land, siden Anders Fogh Rasmussen sprang ud med sin ret antigrønne politik.
Der tror jeg faktisk, der bliver opsat færre vindmøller i dag, end der gjorde under Anders Fogh Rasmussens regime, og sådan kunne jeg også sige det i forhold til havmiljøet.
Jeg tror ikke, vores havmiljø på noget tidspunkt – måske lige bortset fra helt tilbage i 1980'erne, det tør jeg ikke sige – har haft det værre, end det har i dag.
Man skal måle politikere og regeringer på, hvad de gør, og ikke, hvad de siger.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Man kan sige, at når der ikke er opstillet vindmøller på land, er det jo, fordi folk ikke gider have dem.
Ordføreren snakker om generationskontrakter, og det synes jeg er spændende, men hvorfor gælder det kun for natur-, miljø- og klimaspørgsmål?
Hvorfor gælder det ikke også, i forhold til at den nuværende generation af politikere ikke har en ret til at forgælde den kommende generation ved at lave strukturelle 10-årsplaner eller finanslove, som rent faktisk strukturelt kører med et underskud?
Hvilken ret har den nuværende generation til at forgælde den kommende?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Jeg skal ikke gå så meget ind i substansen i årsagen til, at forslaget er fremsat, men sige nogle ting om det, der er sagt i debatten.
Et af argumenterne imod at nedsætte en kommission er, at grundloven kun er blevet ændret to gange før.
Jeg kan ikke se, at det er et argument.
Det er besværligt, ja, men det betyder ikke i sig selv, at det ikke kan gøres.
Det er en glidebane, ja, men den første ændring var også en glidebane, og den anden ændring var også en glidebane.
Tingene ændrer sig.
Siden Jyske Lov har det været tanken med love.
De er ikke statiske.
Noget, der er helt afgørende for en grundlov, er jo indretningen af staten, af riget.
Hvordan indretter man staten, og hvordan beskriver man staten?
Noget af det, der ville komme op, hvis man nedsatte en kommission, er altså det store spørgsmål: Hvordan skal riget indrettes?
Og som jeg har sagt mange gange før, er der en fuldstændig åbenlys total diskrepans mellem staten, riget, som det er, og det, som grundloven beskriver.
Hvis man ser på grundloven, kan man ikke se det rigsfællesskab, som vi lever i, overhovedet ikke.
Det er der ikke.
Det findes ikke.
Men i virkeligheden er det der.
Der er total diskrepans.
På Færøerne har man en lovgivningsmagt inden for det danske rige, som ikke har hjemmel i grundloven.
Man har ret til at opkræve skatter, og man har sin egen økonomi.
Det er der ingen hjemmel for i grundloven.
Man har sin egen folkekirke.
Ifølge grundloven reguleres folkekirken ved lov, altså folketingslov.
Folkekirken på Færøerne reguleres ikke ved folketingslov, men ved lagtingslov.
Der er ingen, der sætter spørgsmålstegn ved, om de love, som vedtages på Færøerne, og som man har vedtaget på Færøerne siden 1948, er love.
Det er love.
Det er dem, man lever under.
Derfor er der, synes jeg, et klart behov for, at man nedsætter en grundlovskommission, hvor man også tager andre ting ind.
Det skal man ikke være bange for.
At det er besværligt, er ikke et argument.
At det er en glidebane, er ikke et argument.
Alle de argumenter går imod selve idéen med lovgivning, som er, at man indretter forholdene mellem mennesker, sådan som de ønsker de skal indrettes.
Det har været tanken med love siden Jyske Lov.
Derfor synes jeg, det her er en god idé, specielt i en bredere forstand.
Det var det.
Nick Zimmermann (DF), 2024-02-06:
Jeg er totalt uenig personligt.
Jeg mener, at landbruget gør det kanongodt.
Jeg mener virkelig, de har taget et kæmpestort skridt i at reducere deres CO 2 -udledning, og jeg synes ikke, at danskerne forbruger meget generelt.
Jeg synes, at danskerne lever helt ganske almindeligt og forbruger de ting, som nu engang er nødvendige for at få deres hverdag til at hænge sammen.
Det synes jeg sådan set ikke der er noget mærkeligt i.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-02-06:
Det er jo rigtigt nok, at Venstre har rykket sig på den grønne dagsorden, også med skiftende formænd, men det ændrer ikke på, at jeg ikke er overbevist om, at en traktatændring, altså en grundlovsændring og en grøn traktat, som vi ser det i andre lande, vil sikre det her.
Forslagsstillerne refererer i bemærkningerne til forslaget til Tyskland, som har fået en grøn traktat i 1994, og siden 1994 har vi jo kunnet se, at Tyskland er blevet mere og mere afhængig af naturgas og fossil energi og også har brugt den periode siden 1994 til at udfase grøn atomkraft til fordel for mere fossil energi.
Så det står ikke tydeligt for mig, at en grundlovsændring vil sikre, at vi ikke får uhensigtsmæssige beslutninger i fremtiden.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Jeg vil gerne give ordføreren ret i, at det helt klart ikke kan stå alene.
Det var justitsministeren også inde på, og det er jeg meget enig i.
Det her kan ikke i sig selv garantere den udvikling, vi gerne vil have, men det er et instrument mere.
Det er noget at falde tilbage på, og så er det jo, som hr. Pelle Dragsted var inde på, også at sige, at vi står i en situation, altså lige præcis vores nulevende generationer, hvor det, vi gør og ikke gør de næste 5-10 år, har afgørende betydning for dem, der kommer lige efter os, hvormed vi på en eller anden måde anerkender, at det har lige så stor betydning for deres frihed og deres mulighed for at leve et godt liv, at vi faktisk håndterer de her ting som mange af de andre rettigheder, der er indskrevet i grundloven i dag.
Anerkender ordføreren ikke det?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-02-06:
Jeg deler absolut ønsket om at sikre frihed og muligheder for de næste generationer.
Jeg mener bare ikke, at den nuværende grundlov er til hinder for det.
Jeg mener, at der er masser af muligheder for, at siddende regeringer og også Folketinget kan sikre de rettigheder, der bliver efterspurgt, altså sikre en indsats for vores drikkevand, vores natur og vores klima.