runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Tak, og tak for en rigtig god tale.
Som ordføreren ved, er vi i Alternativet meget optaget også af vores produktion af fossil energi, altså jagten på olie og gas.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Socialdemokratiet mener, at det klimapolitisk kan forsvare at blive ved med at jagte nye olie- og gasressourcer i Nordsøen.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Der er ingen tvivl om, at hvis vi skal nå i mål med omstillingen af transportsektoren, er vi nødt til politisk at skubbe på.
Og man kan sige, at forskellen på det mål, som Socialdemokratiet formulerede – og som regeringen i øvrigt brugte det meste af et halvt år på at prøve at skyde ned, indtil man så selv formulerede et andet mål – og regeringens eget mål jo er, at regeringen ikke vil bindes op på målet.
Og derfor har det set med vores briller sådan set været vigtigt at sige, at vi tror og håber, at teknologiudviklingen vil muliggøre, at vi kommer endnu længere, men at vi vil binde os op på at presse en udvikling igennem.
Og det er derfor, vi leder efter et bindende mål.
Og der er vores udgangspunkt jo de 500.000 grønne biler, som vi selv har spillet ud med.
Jeg tror i virkeligheden også, at det vil betyde, at det, man er nødt til at starte op, altså den udvikling, man er nødt til at sætte i gang, meget vel kan betyde, at der så kommer flere grønne biler, fordi teknologien vil gøre det.
Men teknologien går uden om Danmark i den nuværende situation, fordi der ingenting sker.
Og det betyder, at der er gode nye grønne biler, som ikke bliver introduceret på det danske marked, fordi man ikke ved, om det danske politiske system er villigt til at modtage dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Jamen det lyder godt.
Så må vi finde en struktur for, hvordan vi kan få drøftet det og italesætte det og afklare, hvad det er for nogle aktører, som vi kan inddrage i de processer.
Det synes jeg faktisk er væsentligt.
Når man ser på, hvor mange uden for Christiansborg der gerne vil give os gode råd, så tror jeg egentlig, at vi kan få noget ud af at inddrage civilsamfundet derude i nogle processer, hvor vi kommer frem til, om det er realistisk at lave en god plan, hvor vi kommer i mål tidligere.
Så vil jeg gerne kvittere for, at der har været nogle elbilforhandlinger, hvor jeg synes der kørte et fint parløb, som tegner konturerne af, at der kunne være et godt samarbejde i et andet flertal efter et valg.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Hvad er det for et konkret mål på elbilsiden ordføreren tror vi skal fastsætte?
Det er jo med i vores forslag til vedtagelse i dag.
Socialdemokratiet har tidligere haft sådan en halv million, og regeringen har sagt en million.
Hvad er det for et antal, vi skal prøve at nå i 2030 på elbilområdet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Tak for et rigtig godt spørgsmål.
Jeg deler helt og fuldt Dansk Folkepartis betragtninger her, og jeg er meget glad for den aftale, vi lavede.
Det var en ansvarlig aftale – og jeg var glad for, at Dansk Folkeparti tog et ansvar her – som jo også betød, at prisen blev reduceret ganske markant.
Vi er gået fra en støtte til vindenergi på 25 øre pr. kilowatt-time til efter det udbud at være nede på lige på den anden side af 2 øre pr. kilowatt-time.
Det er meget markant.
Og det gør jo også, at den grønne omstilling bliver langt, langt billigere.
Og det er jo ikke kun et resultat af regeringens og Dansk Folkepartis aftale – det er også et resultat af, at der er sket en massiv teknologiudvikling, når det handler om udviklingen af vindenergi.
Skal vi nå de mål, der er sat, så kræver det, at der sker en teknologiudvikling, og det er der heldigvis sket her, og det har jeg da en klar forventning om vil ske på en lang række områder, herunder også på landbrugsområdet og andre områder, som er vigtige i forhold til få reduceret udledningerne af CO 2 og få gennemført den grønne omstilling.
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-29:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti indgik jo her i 2017 en aftale med regeringen om teknologineutralt udbud af landbaseret VE, og vi fik for nylig resultaterne af det udbud, som viste, at støttebehovet til landbaseret VE er reduceret til nærmest en tiendedel af, hvad det var før i tiden.
Det er jo et glædeligt resultat, og jeg er sikker på, at ministeren er enig med mig i, at det er rigtig godt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Jeg kan bare sige, at det mål, der er sat, jo faktisk er senest i 2050.
Når jeg kigger på nogle af de sager, der bliver udsendt i EU, og også, hvor vi selv står, så er vi faktisk parate til at kigge på, om ikke det kan lade sig gøre før 2050.
Jeg finder, at med de tiltag, der er gjort – energiaftalen, klimaudspillet – er vi nået et væsentligt stykke.
Jeg tror da, jeg deler med et bredt flertal i Folketinget en forventning om, at der også kommer nye teknologier, som kan være med til at spille en afgørende rolle.
Det er jo også baggrunden for, at vi i energiaftalen øger de midler, vi bruger på forskning og udvikling på energiområdet, ganske markant, så vi kommer op på 1 mia. kr. i 2024 til det.
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Men det var da rart at høre ministeren sige så klart, at regeringens politik ikke er tilstrækkelig.
Det er jo så en indrømmelse i dag, vi kan tage med.
Jeg vil bare følge op på det, hr. Søren Egge Rasmussen sagde, som var, at vi har fået 31 år, eller vi har lavet os et fælles mål om, at i løbet af de næste 31 år skal Danmark være et land, der ikke udleder mere CO 2 , end vi selv optager.
Det vil sige, at vi har 31 år til at løbe en strækning.
Lige nu løber regeringen med et tempo, hvor det vil tage 131 år at nå i mål.
Det vil ikke tage 31 år, men 131 år.
Hvis det her var en maraton, og det kan man jo godt sige, hvor det gælder om at komme i mål og gøre det i tide, hvordan skal resten af befolkningen så tro på, at vi kan nå det sidste stykke, når man løber med et tempo lige nu, som man vel nærmest kan kalde kravletempo?
Hvordan skal vi så nå noget?
Man løber med et tempo, hvor det vil tage 131 år.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Når jeg kigger på, hvad det er for udspil, der er kommet fra regeringen, både den aftale, vi har på energiområdet, og regeringens klimaudspil, så er der ingen grund til ikke at være ganske godt tilfreds med det.
Men jeg vil da også godt understrege, at det ikke er tilstrækkeligt.
Der bliver både frem mod 2030 og også efter 2030 brug for yderligere initiativer.
Den måde, hvorpå vi bedst kan løfte det her, er jo ved, at vi får EU til at løfte sit niveau i forhold til CO 2 -reduktioner.
Danmarks samlede udledninger udgør 0,1 pct. af verdens CO 2 -udledninger.
Vi kan jo her godt opfatte os som verdens centrum, men skal vi for alvor få gjort noget, skal det internationale niveau øges.
Og her arbejder regeringen superaktivt og heldigvis med et meget, meget bredt flertal, herunder også Socialdemokratiet, i ryggen for, at EU skal øge sit ambitionsniveau, og presser dermed også på for, at resten af verden øger sit ambitionsniveau.
Skal det her virkelig lykkes, er vejen, at vi får øget det internationale niveau og får det op på samme høje klinge, som Danmark er på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Og tak for en rigtig god tale.
Nu nævnte ordføreren, at vi er enige om, hvornår vi skal i mål.
Og jeg er godt klar over, at der ligger sådan et mål om, at vi skal være et nulemissionssamfund i 2050.
Men det er jo et mål, der er fastlagt, inden vi fik IPCC-rapporten, der ligesom gjorde opmærksom på, at vi faktisk skal gøre noget mere.
Så jeg synes egentlig ikke, vi står i en situation, hvor man med rette kan sige, at vi er enige i, at vi først på det tidspunkt skal være i mål.
Jeg har prøvet at læse mig til, hvad Socialdemokratiet så mener, og partiet har sådan nogle formuleringer om, at man skal være fossilfri i 2045.
Vi arbejder selv i Enhedslisten for, at vi skal prøve at lave en god plan for, hvordan vi kan være et nulemissionssamfund i 2040.
Det kræver virkelig meget, men det er sådan set noget, som er realistisk.
Jeg vil godt høre ordføreren, om det ikke er korrekt, at vi nok er nødt til at revidere målsætningen, altså om vi kan vente helt til 2050 med at komme i mål med at være et nulemissionssamfund, eller om vi skal gøre det lidt før.
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Ordføreren har jo ret i, at man kun kan bruge pengene én gang, og det vil sige, at den milliard kroner, man bruger for at betale nogle andre for at gøre et eller andet, ikke kan bruges i Danmark til at hjælpe den danske landbrugssektor til at blive mere effektiv.
Ville det ikke være meget bedre at bruge de penge til at hjælpe den danske landbrugssektor med at komme i mål med det, vi ved vi skal nå, frem for at bruge pengene på at købe noget i andre lande?
Jeg synes bare, det virker helt mærkeligt, at man ikke bruger pengene herhjemme på at gøre noget, vi ved vi skal have gjort.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Nu er der nogle gange, hvor man har mulighed for at se frisk på tingene – det har man bl.a. efter et valg.
Men jeg synes jo også, at vi har en mulighed, når de her mere end 50.000 mennesker giver opbakning til et borgerforslag, hvori man foreslår, at der skal laves en dansk klimalov.
Det er jo den mulighed, sådan et borgerforslag giver.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om De Konservative vil være med til, at man tager det borgerforslag meget alvorligt og sådan set samles om at gøre en større indsats, end vi gør nu
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Vi har den udfordring, at vi skal levere på de her klimaindsatser, og det gør vi naturligvis gerne.
Hvis vi så læner os op ad Det Miljøøkonomiske Råd, peger de jo faktisk på, at den løsning, som regeringen laver her, er en af de mest omkostningseffektive.
Fru Ida Auken er så meget fokuseret på Danmarks klimaregnskab, men det kan klodens klimaudfordringer ikke bruge til meget.
Derfor plukker vi rent faktisk de lavesthængende frugter med den her model, som man laver fra regeringens side, til gavn for hele klodens klima og ikke kun Danmarks klimaregnskab.
Erik Lund (KF), 2019-01-29:
Altså, jeg vil igen spørge: Hvad er nok?
Altså, som jeg også har givet udtryk for, er vi og andre bekymrede for den udvikling, der har været, men vi mener så også, at de tiltag, der nu er taget, bærer i den rigtige retning – og det er en retning, vi gerne vil i – og så får vi sat speed på fra 2030.
Det vil vi være tilfredse med.
Men hvis vi blandt Folketingets partier kan komme frem til at finde nogle løsninger, der kan gøre det endnu hurtigere, er vi med på at tage en drøftelse om det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Jeg synes, jeg hører to ting fra De Konservatives ordfører, nemlig at man er glad og helt enig i regeringens politik, men samtidig også, at der er en anerkendelse af, at det jo slet, slet ikke er nok, på en eller anden måde.
For vi skal lige pludselig til at løbe rigtig hurtigt i 2030.
Og normalt plejer De Konservative ikke at være nogle, der bare sender regningen videre til kommende generationer, men faktisk nogle, der gerne vil give en gave videre.
Erik Lund (KF), 2019-01-29:
De Konservative tager altid borgerforslag meget alvorligt.
Det er selvfølgelig noget, vi vil drøfte i den konservative gruppe, hvordan vi vil forholde os til, men selvfølgelig skal det også afstemmes mellem regeringspartierne.
Og så træffer vi afgørelse derefter.
Vi kan se, at med den teknologi, der har været igennem mange år, og den teknologi, der kommer, så kommer det til at gå meget stærkere end det, som der er lagt op til her – det er jeg helt sikker på.
Om vi kommer i mål i 2050, kan jeg ikke spå om, men jeg tror i hvert fald, at hvis alle gode kræfter byder ind her med ny viden, ny teknologi, så tror jeg vi kommer et rigtig, rigtig langt stykke hen ad vejen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Jeg kunne så lytte mig til, at klimaet bør være den største bekymring, og at man fra konservativ side lægger vægt på, at vi skal frem til at være klimaneutrale i 2050, og at man anerkender, at det er et mål, som man arbejder efter.
Når man så kigger på det, regeringen har skitseret i sin klimaplan og – hvad skal man sige – de manglende handlinger, der er i den, så har vi altså udsigt til med regeringens politik, at vi så kan nå målet i år 2150, hvis det er det tempo, som man har skitseret på det sidste.
Jeg har sådan set bare stillet ministeren et spørgsmål, som han har været nødt til at svare på her lige inden debatten.
Og tak for det.
Men kan ordføreren ikke se, at med det, der ligger i den her klimaplan, er det altså nødvendigt, at vi gør noget mere?
Jeg kan godt forstå, at man skal være lidt loyal, når man sidder i regering, men kan ordføreren ikke se, at der simpelt hen skal noget markant mere til, hvis vi skal nå frem til at være et CO 2 -neutralt samfund i 2050 i Danmark?
Erik Lund (KF), 2019-01-29:
Jeg tror, vi skal passe på med at sige: Hvad kan vi nå i regeringen, og hvad kan vi nå i den kommende regering, uanset om det bliver den ene eller anden?
Jeg tror, at hvis vi skal nå de her mål, skal vi i fællesskab – alle sammen – finde nogle løsninger, og det tror jeg faktisk at både Konservative, men også alle andre vil.
Nu er jeg selvfølgelig en ny herinde, men jeg tror, at det der med, at man bliver ved med at sige, at nu skal den regering gøre sådan, og får vi en ny regering, skal den gøre sådan, skal vi passe på med.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi i fællesskab får truffet nogle beslutninger og får lavet nogle løsninger – så tror jeg vi kommer i mål.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Men det er jo ikke bare, at vi går i den rigtige retning; vi sænker reduktionstempoet til en fjerdedel.
Det vil sige, at vi har haft en kurve, der er steget hurtigt, og nu sænker vi den.
Og så skal dem, der kommer bag efter os, løbe rigtig hurtigt.
Der ligger noget asocialt i det i forhold til dem, der kommer efter os.
Nu har man ikke villet se på landbruget fra regeringens side, men man har set lidt på transportområdet, men der er jo også hele forbrugssiden, eksempelvis levetid på produkter, brug af ressourcer osv.
Er det noget af det, man også vil byde ind med fra Det Konservative Folkepartis side?
Erik Lund (KF), 2019-01-29:
Om det er hurtigt nok er svært at sige, men det er i hvert fald det tempo, som vi mener er fornuftigt.
Vi kan se, at når vi kommer frem til 2030, skal det pludselig gå stærkt.
Men vi tager, som man siger, de lavthængende frugter først, og så fra 2030 skal der virkelig speed på.
Men vi bakker op om regeringens holdning til det her, og vi mener faktisk, at det er en god måde at gøre det på.
Vi har også hørt fra andre ordførere – jeg ved godt, hvor man vil hen – at når vi snakker om landbrug osv., skal vi finde nogle tiltag.
Men det er ikke noget, man bare lige gør fra den ene dag til den anden.
Så derfor bakker vi op om, at det er fra 2030, der kommer virkelig speed på.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Tak for det.
Og tak til den konservative ordfører både for den her tale og for andre gode indlæg i klimadebatten.
Jeg synes bestemt, at ordføreren klarede interviewet i Altinget til ug med kryds og slange.
Der var ikke nogen, der blev lokket i fælder, fordi de lige var startet herinde.
Men når nu ordføreren siger – hvad jeg gerne vil kvittere for at De Konservative ofte har været, nemlig dem i blå blok, som har stået fast på det grønne synspunkt – at vi skal gå foran, og at det ikke er de små knapper, vi her skal dreje på, signalerer ordføreren jo også en alvor, som jeg synes er vigtig.
Ministeren mener jo, og det hørte vi før, at regeringens plan er rigeligt i forhold til ambitionerne, men jeg kunne godt tænke mig at stille det spørgsmål, jeg også stillede til ministeren: Når nu der bliver lagt op til at reducere med 6 mio. t fra nu af, altså CO 2 naturligvis, frem til 2030, og når vi ved, at hvis vi kommer dertil, mangler vi knap 40 mio t fra 2030 til 2050, er den måde, vi omstiller på lige nu, så hurtig nok?
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Jamen kære ordfører,
vi har jo spillet ud med, hvad vi vil på transportområdet og elbilerne.
Og vi var faktisk de første, der sagde, at vi tror på, at vi kan gå efter 1 million elbiler, hvis vi tør.
Vi har også sagt, at man kunne kigge på firmabilerne og på de offentlige køretøjer, og hvordan man kunne kigge på beskatningen af hele registreringsafgiften.
Det har vi spillet ud med, så hvis ordføreren bliver træt, må det jo være af sig selv, fordi man står og siger noget, der ikke er sandt.
Regeringen står med en statsminister, som taler rigtig flot, taler om 1 million elbiler og kommer med et forslag, som ifølge regeringens egne beregninger giver 1.000 elbiler.
Og nu kan vi så forstå, at det er faldet til 150.
Er det noget, vi skal klappe i hænderne ad nu?
Det er det altså desværre ikke.
Så selv om jeg gerne vil have den positive diskussion, bliver vi også nødt til at holde fast i, at det ikke bliver med den her regering ved roret, at der for alvor kommer til at ske noget på transportområdet og landbrugsområdet.
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Det Miljøøkonomiske Råd har jo ligesom gjort det klart, at den mest omkostningseffektive CO 2 -reduktion, vi kan foretage, bl.a. er ved at kombinere de her CO 2 -kvoter, hvilket ordføreren så er imod.
Så det er et af virkemidlerne.
Men jeg forstår bare ikke, at det så igen skal gøres til, at det er, fordi vi er sorte og vi er slemme.
Tag vores transportudspil, som ordføreren nu også spørger til, og som åbenbart heller ikke er godt nok.
Prøv at finde jeres eget frem.
Ordførerens parti har ikke lanceret transportpolitiske forslag til grøn omstilling i transportsektoren, som tilnærmelsesvis kan måle sig med regeringens udspil, som vi nu er i fuld gang med at implementere.
Så min anke går bare på den iscenesættelse, som jeg bliver så træt af, som man har behov for for at skygge over alle de positive resultater, vi leverer fra Danmarks side af.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Tak for det.
Jamen jeg havde heller ikke forventet, at ordføreren ville sige, at man ikke bakkede op om regeringens politik.
Men jeg prøver bare at appellere til, at den alvor, som ligesom synes at være gået op for verden ude omkring, hvor rigtig mange borgere skriver under på, at vi skal have hævet ambitionerne, og hvor rigtig mange insisterer på, at vi må kunne gøre mere, måske kunne være en anledning for De Konservative til at være nogle af dem i regeringsblokken, som gerne vil inviteres, som vi også siger i vores forslag til vedtagelse, til at aftale nogle lidt mere konkrete målsætninger, f.eks. for de grønne biler, end det, som ordføreren selv sagde var en fin ambition, men jo ikke et mål, regeringen vil hænges op på.
Der kunne jeg godt tænke mig, at statsministerens flotte ord blev vekslet til et egentlig mål, så vi ved, hvad vi har at regne med.
Og selv om jeg anerkender, at De Konservative har trukket i den rigtige retning, kunne vi godt tænke os at komme helt over målstregen.
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Altså, jeg er da glad for, at Venstres ordfører blev revet med af visionerne, og det kunne jo være, det var dem, man skulle gribe til i stedet for at gribe til at købe kvoter i andre lande.
Man bruger 1 mia. kr. om året på at købe aflad, man foretager langt, langt størstedelen af klimaindsatsen med LULUCF og med kvotekøb.
Det kan ordføreren ikke benægte.
Det står jo sort på hvidt i regeringens plan, at man køber sig til de her ting i stedet for at gå i gang med de ting, jeg beskrev heroppe.
Kunne ordføreren ikke forklare mig, hvorfor man ikke bruger pengene på at foretage omstillingen af både transportsektoren og landbruget i stedet for at give sig til at købe kvoter i andre lande?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Hvis hr. Jens Joel var så optaget af det, havde hans parti og andre partier jo indgået en aftale med regeringen inden juleferien, hvor der også var lettelser i firmabilbeskatningen på elbiler.
Der tænkte Socialdemokratiet og andre partier mere taktik, inden de tænkte på at få skabt konkrete løsninger.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Jeg tror, man skal have taget en ph.d. i Christiansborgsnak, hvis man skal forstå det der argument.
Vi ønsker en billigere, bedre, mere fordelagtig firmabilbeskatning for grønne biler.
Regeringen siger, at det gør de også.
Når jeg så spørger ministeren, om ministeren og regeringen vil stemme for det, hvis det bliver fremsat i Folketinget i næste uge, siger ministeren: Nej, for vi har ikke lavet en elbilsaftale før jul.
Det er jo ikke til at forstå for udenforstående.
Hvis vi alle sammen er enige om det, kan vi vel stemme for det i næste uge, kan vi ikke?
Det var et konkret eksempel på at rette lidt op på, at vi kun får 150 elbiler ud af regeringens politik.
Så vil regeringen støtte en grøn firmabilbeskatning, som faktisk, så vidt jeg har forstået, er regeringens politik, men hvor man stemte imod, da vi stillede ændringsforslaget før jul?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Jamen regeringen er da absolut indstillet på at gøre mere i forhold til udbredelsen af både elbiler og andre grønne køretøjer.
Derfor havde vi også gerne set en bredere aftale om elbilerne, da vi diskuterede det her for ganske kort tid siden.
Der indgik bl.a. også overvejelser og forslag om firmabilbeskatning – det er jo ingen hemmelighed, det har været fremme i det offentlige rum – og der kan jeg kun ærgre mig over, at det ikke lykkedes, at oppositionen også ville være med til at få en bredere aftale om det.
Jens Joel (S), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg synes, det virker rimelig åbenlyst også på nogle af mine kollegers spørgsmål, at tempoet lige nu ikke er højt nok, hvis vi skal nå i mål i 2050.
Vi skubber jo en rigtig, rigtig stor opgave foran os.
Men hvis vi bare skal være sådan helt konkrete, for det kan også blive lidt abstrakt, kunne ministeren så forestille sig, at vi kunne gøre mere i forhold til eksempelvis at fremme elbiler?
Jeg stillede godt nok spørgsmålet i september, men jeg fik svar fra ministeren i den her uge på, hvad regeringens forslag her vil betyde, og når svaret er, at det giver 150 flere elbiler i 2019, ved jeg jo, at regeringen også har foreslået, at man kunne ændre firmabilbeskatningen.
Det er jo et meget konkret forslag.
Kunne ministeren forestille sig, at man stemte for det, hvis det kom i Folketingssalen i næste uge?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til borgerforslaget må vi læse på det og kigge på, hvad indholdet i det er.
Vi må se på, hvilke muligheder der er.
Og dertil har jeg faktisk en fornuftig tilgang og også en åbenhed i forhold til at diskutere nogle af de løsningsforslag, der kunne ligge i borgerforslaget.
Erik Lund (KF), 2019-01-29:
Vi kigger da også hele tiden på forbrugssiden.
Der var en ordfører – jeg kan ikke huske hvilken – der var inde på, at vi da også kan sænke vores forbrug af energi.
Og vi har snakket om, hvad kommunerne f.eks. gør, og hvad regionerne gør.
Nu ved jeg ikke, hvor længe regionerne er her, men hvad gør i hvert fald kommunerne for at lave de her energitiltag?
Og der kan jeg sige, at det, jeg har oplevet i den kommune, jeg selv er i, og i mange andre kommuner, er, at man er kommet rigtig, rigtig langt.
Der har man taget de lavthængende frugter.
Og det er rigtigt, at regeringens anlægsramme har spærret for det her, men man har haft mulighed for at søge nogle dispensationer, og det kan godt være, det er ad den vej, man skal gøre det, for at kommunerne kan få endnu mere gang i energirenoveringerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Jamen jeg kan se, at der står i regeringspartiernes forslag til vedtagelse, som nok heller ikke bliver vedtaget – der er nok ikke noget, der bliver vedtaget, når vi skal stemme om de her vedtagelser – at Folketinget skal opfordre regeringen til at arbejde for at fortsætte en ambitiøs grøn omstilling, der skal gøre Danmark til et klimaneutralt samfund senest i 2050.
Jeg kan ikke helt få det til at stemme overens med, at regeringen så har et udspil, som sikrer, at vi kommer i mål i 2150.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Vil det ikke være rimeligt, at vi starter lidt på en frisk; at vi tager imod det her borgerforslag, som kommer i mål i løbet af et halvt døgn?
Mens vi har snakket, er der 2.000 mennesker, der har skrevet under på kravet om, at vi skal have en ny klimalov.
Kan ministeren ikke se muligheden i det?