runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Det var netop fru Karina Lorentzens gode forsvar for retsstatens principper i sin ordførertale, der fik mig til at tage ordet.
Det er jo, fordi det undrer mig en lille smule, at man, når man i SF – heldigvis vil jeg sige – er meget optaget af retsstatens principper, på en eller anden måde ikke er det lige her.
De her mennesker har jo også rettigheder, selv om de er et andet sted i verden.
Jeg synes da, at det bør være det danske, for vi har, som jeg også sagde før, langt bedre muligheder for at retsforfølge de her mennesker og dermed potentielt straffe dem.
Vi har også langt bedre mulighed for at sikre, at børnene får en god barndom.
Nu ved jeg jo ikke, hvad det er for en potentiel situation, vi snakker om her, og hvor det andet statsborgerskab er, men jeg vil da sige det på den måde, at vi lige nu står med den situation i Syrien, at kurderne – altså Danmarks allierede – er i knæ; det er et svagt samfund.
Og jeg synes faktisk, at vi skylder dem, der kæmper for præcis de samme demokratiske rettigheder, som vi gør, at hjælpe dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Hvad hvis det er folk med dobbelt statsborgerskab, hvor man både har et dansk statsborgerskab og f.eks. et syrisk statsborgerskab?
Hvad hvis børnene har dobbelt statsborgerskab?
Hvorfor er det så nødvendigvis det danske, der er det afgørende?
Hvorfor kan det ikke være det syriske, så de kan blive i Syrien?
Man kan også sige, at det i forhold til at ifalde straf kunne være nemmere at finde beviser og vidner osv. og så faktisk få strafforfulgt nogle af de her mennesker.
Men det afgørende i mit spørgsmål er: Hvis der er et dobbelt statsborgerskab, hvorfor kan det så ikke være det syriske statsborgerskab, der er det tungtvejende, i stedet for at det nødvendigvis skal være det danske?
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Jeg vil sige, at for mig at se handler det her ikke om folk udefra.
Der er jo, som hr. Kristian Thulesen Dahl udmærket godt ved, tale om danske statsborgere.
Det handler heller ikke om at åbne nogen dør, når man anholder den her mistænkte mand, i det sekund han lander i lufthavnen.
Det er det første.
Det andet er, at jeg mener, at man af hensyn til landets sikkerhed skal tage forældrene hjem, hvis de er danske statsborgere, for vi har altså meget bedre mulighed for at retsforfølge dem her, og vi har meget bedre mulighed for at holde øje med, at de ikke går og planlægger nye terrorangreb.
Så jeg synes ikke, at det kun handler om at skubbe børnene foran sig.
Det handler både om børnenes rettigheder, men i den grad også om rigets sikkerhed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Tak, og tak til fru Rosa Lund for ordførertalen.
Det kommer selvfølgelig ikke som nogen overraskelse, at Enhedslisten ønsker at åbne døren til Danmark op for folk udefra – heller ikke hvis det er tidligere krigere i Islamisk Stat.
Det ville komme som en overraskelse, hvis Enhedslisten på noget felt overhovedet ønskede at lukke døren lidt i.
Men mit spørgsmål går på børnenes situation, som Enhedslisten også har været meget optaget af som et særligt punkt, og man har en følelse af, at de ligesom De Radikale lidt skubber børnene foran sig i den her diskussion og siger: Lad det være en diskussion om børnene; de skal have lov til at komme til Danmark.
Jeg vil bare spørge fru Rosa Lund om, hvordan man stiller sig, hvis der kommer børn til Danmark på den konto, for hvad så med deres forældre?
Skal de så ifølge Enhedslisten også have mulighed for at komme til Danmark, så familien er holdt samlet?
Eller mener Enhedslisten, at der, hvis deres forældre er fremmedkrigere og faktisk er skyldige, kan være en differentiering her – eller hvad?
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Det er jo en meget alvorlig debat, vi har her i salen i dag.
Jeg deler dybtfølt den bekymring, der er for IS-krigere, fremmedkrigere, syrienskrigere, eller hvad vi nu skal kalde dem, som kommer til Danmark.
Jeg deler også den bekymring, der er for, at de er et andet sted i verden, hvor de også kan begå deres forfærdelige terrorhandlinger.
Det er for mig at se både et spørgsmål om fremmedkrigere, som er taget ud af landet for at kæmpe for noget, som vi i den grad ikke tror på.
Det er for mig at se et spørgsmål om situationen i de kurdiske områder, altså dem, der har været Danmarks allierede – for demokrati, for lige rettigheder i kampen mod Islamisk Stat.
Jeg synes også, at det er et spørgsmål om børnene.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi her fra Folketinget sender et signal om, at vi altid vil bekæmpe antidemokratiske og kvindefjendske kræfter.
I løbet af debatten i dag – men også debatten om det her generelt – har vi hørt mange sætninger om, om vi skal sige velkommen til de her mennesker.
Jeg vil bare understrege, at jeg ikke synes, vi siger velkommen til nogen, når vi anholder dem i det sekund, de lander i lufthavnen.
Det synes jeg også er fornuftigt at man gør.
Det er jo det, der er sket med den fremmedkriger, som er kommet tilbage til Danmark.
Jeg er glad for, at han er anholdt i lufthavnen.
Danske statsborgere kan ikke afvises ved grænsen, og der er jo her tale om en mand, der er mistænkt for meget alvorlige forbrydelser.
Det er forbrydelser, som skal efterforskes, så vedkommende kan retsforfølges.
Derfor har danske myndigheder jo også for længst varetægtsfængslet denne mand in absentia og anmodet om at få ham til Danmark.
Derfor må man også sige, at det er noget af et kursskifte, som regeringen er ude i her.
Hos Islamisk Stat er det politikere, der dømmer.
Hos Islamisk Stat bliver man dømt, hvis man mener noget andet end dem selv.
Det gør man ikke i Danmark – og heldigvis for det.
Det samme gælder jo alle andre, som i Danmark har begået kriminalitet ud fra ideologiske eller andre religiøse overbevisninger.
Vi straffer altid ud fra handlinger.
Det gjorde vi, da det kom til Blekingegadebanden, det gjorde vi med nazisterne, og det har vi gjort ved alt andet ideologisk funderet kriminalitet.
Det synes jeg at vi skal blive ved med.
I Danmark kan de her mennesker blive retsforfulgt, i Danmark kan PET holde øje med dem, og i Danmark kan de komme for en domstol.
er det netop på grund af landets sikkerhed – netop på grund af sikkerheden – at vi skal have dem til Danmark.
Det er klart, at det kræver en opprioritering af kriminalforsorgens antiradikaliseringsprogrammer.
Det burde der ikke være nogen tvivl om.
For mig at se og for Enhedslisten at se
er det en enormt usikker situation også for Danmark at have disse her mennesker gående rundt i en IS-lejr, hvor de kan planlægge deres terrorisme.
Så jeg synes, man skal spørge sig selv, hvem man har mest tillid til – danske domstole eller Islamisk Stat.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-20:
Jeg synes sådan set ikke, at det er i uoverensstemmelse med retsstatens principper og internationale konventioner.
Jeg kan sagtens se en masse dilemmaer i det: Er det godt, at de bliver i Syrien, hvor de kan radikalisere andre?
Er det godt, at de kommer hjem, hvor de kan radikalisere herhjemme?
Nej, det er det heller ikke.
Jeg anerkender, at vores efterretningstjenester formentlig har begrænset kapacitet til at holde øje med folk, og jo flere af dem , som vi kan forhindre i at komme tilbage til Danmark, jo bedre, for så er der simpelt hen færre at holde øje med.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Det, jeg i hvert fald kan garantere, er, at hvis vi tager de her danske børn hjem, så vil vi stoppe den radikalisering, der kan finde sted for de børn der, hvor de er nu.
Så det at tage dem hjem vil jo kun være til mere tryghed, til mere sikkerhed, frem for at de udvikler sig til potentielle fremmedkrigere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Tak, formand, og tak til hr. Kristian Hegaard for ordførertalen.
Hr. Kristian Hegaard og andre herinde har jo lagt et sådan meget følelsesmæssigt engagement i det med børnene, og man tænker lidt, at det er at prøve at have børnene foran sig i en kamp, fordi man tænker, at det i særlig grad taler til følelserne hos danskerne.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Jeg ved nu heller ikke, hvor mange IS-krigere der ville ryste i bukserne over det forslag til vedtagelse, som Nye Borgerlige har været med til at lægge frem.
Jeg tror faktisk, hvis vi skal være helt ærlige, ikke rigtig, at der er nogen af dem, der ser dem.
Derfor er det her jo et udtryk for, hvad det er for en debat, vi har her i dag, men også hvad det er for et grundlæggende syn, vi så arbejder under.
Der anerkender jeg da gerne, at der kan være en forskel forstået på den måde, at vi arbejder inden for de konventioner, som vi jo som et lille land har en stor interesse i at være en del af.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-20:
Mette Thiesen, undskyld, jeg retter på formanden igen.
Tusind tak.
Nu kunne vi jo læse det her hårde forslag til vedtagelse fra Socialdemokratiet og Venstre og Liberal Alliance – jeg er sikker på, at IS-krigerne ryster i bukserne, når de ser det – altså meget ironisk sagt; der står jo ikke sådan rigtig noget.
Jeg vil sådan set bare spørge ordføreren, hvorfor det er, at Socialdemokratiet insisterer på at sætte internationale konventioner over danskernes sikkerhed og tryghed.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
De børn befinder sig i en ulykkelig situation, tilsvarende befinder børn fra alle mulige andre lande med samme slags forældre sig i en ulykkelig situation – særlig de små børn, som uforskyldt er født ind i det.
Det ændrer bare ikke ved, at de er i deres forældres varetægt.
Vi skal da gøre, hvad vi kan, for at hjælpe de børn, der befinder sig i de lejre, der, hvor de er, men vi ønsker sådan set ikke at få de her mennesker tilbage til Danmark – altså de voksne.
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Jeg er enig i, at de her børn befinder sig i en meget ulykkelig situation, men det er jo en ulykkelig situation, som vi kan gøre noget ved, ved at vi for det første ikke fratager dem statsborgerskabet og for det andet tager til Syrien og henter de danske børn, som lige nu befinder sig i IS-lejre i Syrien.
Den ulykkelige situation kan regeringen og hr. Jeppe Bruus være med til at tage børnene ud af.
Og det er mig fuldstændig uforståeligt, at man ikke vil det.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Så jeg tænker, at vi kommer til at tage den debat i december.
Til det der med straf og skyld, som jeg kan høre at man hænger sig meget i: Det, vi taler om her, er, at jeg siger, at de her børn befinder sig i en rigtig ulykkelig situation, fordi de er børn af nogle forældre, der har truffet et aktivt valg, og at de er i forældrenes varetægt.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-20:
Så det vil sige, at jeg skal forstå på ordføreren, at ordførerens parti fortsat sætter internationale konventioner over danskernes sikkerhed og tryghed og ikke anerkender, at vi faktisk var nogle partier – Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige – som netop stemte for at fratage alle IS-krigere deres danske statsborgerskab, uagtet at de så blev statsløse, fordi vi netop værner om Danmark og danskerne.
Men jeg kan så forstå, at Socialdemokratiet stadig væk sætter konventionerne højere end danskernes sikkerhed og tryghed.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Jeg medgiver hundrede procent, at det her er dilemmafyldt, men i forbindelse med at vi skulle negligere, at det er et spinkelt grundlag, vil jeg sige, at vi her taler om forældre, som har tilsluttet sig et af de værste terrorregimer i historien, og som har truffet et aktivt – og det anerkender Det Radikale Venstre så også, kan jeg forstå – og bevidst valg om at vende Danmark ryggen, og så ønsker vi sådan set ikke, at de her mennesker skal komme retur.
Så kommer der nogle børn i klemme, og det er selvfølgelig en ulykkelig situation, men det er udtryk for, at man er i sine forældres varetægt.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Jeg er med på, at der er få bemærkninger i den her runde.
Det er interessant, at man siger, at børnene ikke er skyldige, for normalt straffer vi sådan set kun for skyld – særlig, når det er noget, der er så indgribende, som når der er tale om statsborgerskab.
Kan ordføreren ikke godt følge, at det her med, at vi går forrest for at fratage børn nogle af de helt grundlæggende rettigheder, som der er tale om her, på så spinkelt et grundlag, er lidt specielt?
De har jo ikke vidst, hvad de gik ind til, og de har sådan set ikke selv gjort noget for at pådrage sig den skyld, de bliver straffet for.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Nej, børnene er ikke skyldige, men de er i den uheldige situation, at de er sammen med nogle forældre, der har truffet nogle valg, og medmindre man mener, at man skal rejse ind og med tvang og uden forældrenes accept fjerne de her børn, befinder de sig jo bare i den situation, at de er i deres forældres varetægt, ligesom alle andre børn er det rundtomkring i verden, og vi ønsker ikke, at de her forældre kommer tilbage til Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det, ordføreren nævnte, med, at fremmedkrigere godt vidste, hvad de gik ind til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om, hvad så logikken er i at straffe børn i forbindelse med det, man må forstå er på vej om et par uger?
Mener ordføreren, at børn tilsvarende godt ved, hvad de er gået ind til og derfor er skyldige og skal have frataget deres statsborgerskab?
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Det er jeg fuldstændig enig i.
De her børn er uskyldige.
Men hvis Socialdemokratiet og hr. Jeppe Bruus er enig i, at de her børn er uskyldige, så har jeg bare så svært ved at forstå, hvorfor de skal straffes.
Kan hr. Jeppe Bruus forklare mig, hvorfor man som regering i den her situation vælger at straffe uskyldige børn?
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Jeg vil starte med at slå enighederne fast, for dem er der rigtig mange af i den her debat også.
Det Radikale Venstre tager også stor afstand fra de mennesker, der forlader Danmark for at kæmpe islamisters sag, for at begå uhyrligheder i et andet land – uhyrligheder, der angriber og anfægter de demokratiske værdier, vi lever efter.
Det afskyr vi alle, hver og en!
Men vi må også tro, at vores retssystem kan straffe dem, for ellers har vi grundlæggende ikke tillid til det system.
For der er ikke nogen, der synes, det er fedt at få danske syrienskrigere, der har terroriseret og måske slået ihjel og er medskyldige i at sende tusindvis af mennesker på flugt, hjem.
Men hvis det, at nogle mennesker kommer hjem, gør, at vi så har bedre styr på dem, fordi vi får sat dem i fængsel, fremfor at der er risiko for, at vi ikke ved, hvor de er i Syrien eller andre steder, kan det være mere trygt og mere sikkert, at de er herhjemme, så vi har styr på dem.
Og hvis det, at nogle kommer hjem, gør, at vi har styr på dem, fremfor at de måtte blive befriet i et fængsel og derefter kan tumle rundt, som de vil, skal vi gøre det.
Til gengæld har dobbeltmoral også fyldt en stor del af den her debat.
Mange politikere er optaget af at sende udlændinge, der begår kriminalitet i Danmark, hjem til deres hjemlande, men når det så er en dansker eller flere, der tager til udlandet og begår ikke bare kriminalitet, men meget alvorlig kriminalitet, så er det så så galt, at de lande synes, at de danske statsborgere skal sendes hjem.
Så er der spørgsmålet om børnene, som jo optager Det Radikale Venstre rigtig meget.
Der er her tale om danske børn af danske statsborgere, og det er gået fuldstændig over gevind, når nogle foreslår at ofre børns helt grundlæggende rettigheder, ofre børns retssikkerhed i en retsstat, som man må forstå på det forslag, der er på vej om et par uger.
Så mens deres forældre, de voksne har vendt ryggen til vores værdier i Danmark, har de børn altså højst vendt sig rundt uskyldigt i deres mors mave, og Danmark skal ikke vende de her børn ryggen.
Vi skal ikke straffe børn for deres forældres handlinger.
Børn kan arve deres forældre, men ikke deres skyld.
Vi kan ikke være bekendt at lade uskyldige børn være ofre i de ansvarlige voksnes politikersnak, for hvis ikke politikerne kæmper for børnene, hvem gør så?
»Folketinget tager skarpt afstand fra fremmedkrigeres gerninger.
Danske børn af disse personer har ikke vendt Danmark ryggen og er uden skyld.
De skal hjem af hensyn til barnets tarv og for at stoppe eventuel radikalisering.«
Mads Fuglede (V), 2019-11-20:
Jo, jeg tror, man skal se på alle konventioner, og egentlig mener jeg, at man ofte vil være i en situation, hvor konventionerne har fået en præcedens, som er anderledes end det, der var konventionens ånd i sin tid.
Og så kan man enten tage op, om man i fællesskab, internationalt, skal revidere dem, fordi vi har en interesse i, at de her konventioner findes, eller også kan man aktivt søge at få genforhandlet, hvordan de skal fortolkes.
Og det gør man jo via det internationale domstolssystem.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-20:
Tak for den konstatering.
Det næste spørgsmål, synes jeg jo så må være – også i forlængelse af fru Mette Thiesens spørgsmål: Er de konventioner, vi tilsluttede os lige efter anden verdenskrig, i 1950'erne, bl.a. flygtningekonventionen fra 1951, tidssvarende?
Jeg ved godt, hr. Mads Fuglede siger, at det beskytter de små lande.
Men hvis vi er i en situation, hvor det, der beskytter de små lande, ikke længere beskytter de små lande, fordi tiden er løbet fra konventionerne, var det så ikke en idé at kigge på dem med friske øjne?
Mads Fuglede (V), 2019-11-20:
Det er jeg helt enig med hr. Peter Skaarup i.
Vi er i en situation, hvor det har udviklet sig sådan, at det, vi gjorde i sin tid, bl.a. i samarbejde med Dansk Folkeparti, kan vise sig ikke at være nok, selv om vi gjorde meget rigtigt.
Og derfor forventer jeg, at man vil indkalde os til drøftelser om at få løst det her, i takt med at det har udviklet sig til at blive et større problem for os.
Og det er jo helt rigtigt, at det, at vi ser et styre i Tyrkiet, som man mere eller mindre letsindigt har givet en eller anden form for hånds- og halsret over en del af politikken på det område, jo gør, at vi bliver nødt til at orientere os i en ny verden.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Jeg ved ikke, om det er sådan et forsøg på at lave det, man kalder for en stråmand.
Vi arbejder inden for rammerne af konventionerne, i lighed, som jeg egentlig også forstår det, med både Venstre og Konservative, som har været med til at lave et forslag til vedtagelse sammen med Nye Borgerlige.
Betyder det, at det giver os nogle udfordringer, når vi skal håndtere de her situationer?
Det gør det da.
Det har regeringen sådan set også svaret på mange gange at det gør.
Det ændrer bare ikke ved, at man, hvis man tror på et retssamfund og anerkender, at konventionerne sådan set også giver Danmark nogle fordele, så arbejder inden for dem.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-20:
Tak til hr. Mads Fuglede for talen.
Jeg synes, der blev sagt nogle rigtige ting, men jeg vil da også sige til hr. Mads Fuglede, at det, som jo er sket for ganske nylig, er, at Erdogan er gået ind i det nordlige Syrien.
Og det betyder jo en totalt ændret situation, fordi amerikanerne i en periode har bedt de vestlige lande om at tage sig af de her syrienskrigere.
Det er så af en eller anden grund ikke lykkedes, og det kan der være rigtig gode grunde til at vi ikke har ønsket at gøre.
Og så sent som i går blev det jo sagt, at nu blev nærmest hovedparten af dem sat fri.
Det, der egentlig er anledningen til mit spørgsmål, er, at når hr. Mads Fuglede siger, at den nuværende regering har videreført nogle af de ting, den tidligere regering har gjort, så er det rigtigt.
Men har vi ikke en helt ny situation lige nu, som gør, at det er nødvendigt med rettidig omhu?
For det er da ikke særlig godt, når vi vedtager hastelovgivning i Folketinget, at man endnu ikke har fjernet nogen statsborgerskaber fra syrienskrigere?
Mads Fuglede (V), 2019-11-20:
Så synes jeg, at fru Mette Thiesen hører noget andet end det, jeg siger.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-20:
Jeg ved godt, at det har Venstre hele tiden sagt, for Venstre taler og taler, men sætter aldrig handling bag.
Man kan høre en fru Inger Støjberg, en Mads Fuglede, man kan høre en Morten Dahlin, man kan høre flere af dem her fra Venstre, som er såkaldte strammere, og som igen og igen agiterer for, at nu skal vi være hårde, men så sker der absolut ingenting.
Jeg er bare nødt til at få ordføreren til igen at bekræfte, at Venstre sætter internationale konventioner, der er lavet i en helt anden tid og med et helt andet formål, over danskernes sikkerhed og tryghed, for det er det, jeg kan høre ordføreren stå og sige.
Mads Fuglede (V), 2019-11-20:
I Venstre opfatter vi de internationale konventioner som en del af det internationale system, der holder hånden under en lille stat som Danmark.
Småstater lever i en verden, hvor de stærkeste har ret, og jo flere internationale regler og konventioner, man har, des bedre stillet er man som en lille stat.
Nogle gange er de her konventioner skruet sammen på en sådan måde, at vi gerne vil udfordre nogle af de afgørelser, der kommer i forbindelse med dem.
Det har vi hele tiden sagt vi gerne vil hjælpe med at gøre, men det betyder ikke, at vi vil demontere det system, der gør, at et lille land som Danmark er et sikrere land, end vi ville være uden en international retsorden.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-20:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at Venstre vil gøre alt, hvad man kan.
Men hvorfor kan man så høre Venstre igen og igen sige, at man sætter internationale konventioner, der er lavet i en helt anden tid og med et helt andet formål, over danskernes sikkerhed og tryghed?
Det virker meget hyklerisk.