Pelle Dragsted (EL), 2016-11-08:
Det her er jo et af de forslag, som man, når det ligger nede i dueslaget, bliver sådan helt træt af allerede, fordi det fylder utrolig meget og er meget kompliceret.
Men det kan man jo ikke gøre så meget ved, det er en del af jobbeskrivelsen.
Det er et omfattende forslag, og det indeholder en lang række elementer.
Og vi synes egentlig også, at den her mere risikobaserede tilgang, som der lægges op til, er at foretrække, især i forhold til de små erhvervsdrivende, f.eks. det her med, at de ikke kommer til at skulle have en egen compliancefunktion og intern revision osv.
Det er selvfølgelig lidt vigtigt for os at vide, præcis hvilke virksomheder man mener skal være omfattet af kravet, og det kommer vi nok til at stille nogle spørgsmål om undervejs.
Det er også positivt, at stadig flere typer af virksomheder får whistleblowerordninger, hvor de ansatte anonymt kan henvende sig, hvis der foregår noget kriminelt i forhold til f.eks. hvidvask.
Så langt, så godt.
Der er også nogle elementer i lovforslaget, som gør, at vi umiddelbart er lidt betænkelige ved at støtte det.
Et af de hovedproblemer, som vi ser, er de her skærpede krav til kundekendskabsprocedurer for politisk eksponerede personer.
Det, som vi ser ske med det her direktiv, er, at man udvider personkredsen for den her kundekendskabsprocedure til også at omfatte politisk eksponerede personer, men ikke alene den politisk eksponerede person forstået som politikeren, for det kunne måske være o.k.
Vi er i hvert fald tilhængere af, at vi har et erhvervsregister og andet, som vi sådan set synes hele Folketinget burde registrere sig i.
Men også at lade det her skærpede tilsyn omfatte børn og forældre, nære samarbejdspartnere og en række andre personer med relation til folkevalgte politikere synes vi umiddelbart lyder lidt vidtgående, altså at private firmaer skal holde en så stor personkreds under et skærpet opsyn.
Man kunne måske forstå det i nogle af de lande, som har en lidt større sammenvævning mellem – nej, jeg lader være med at gå ned ad den vej.
Men i hvert fald kan man sige, at det altså er private selskaber, som skal holde en personkreds under skærpet opsyn.
Vi synes, det lyder som en ret omsiggribende kontrol af den berørte personkreds.
Så det, vi vil gøre, er, at vi vil stille nogle spørgsmål til, hvor omfattende den her registrering egentlig skal være, hvilke oplysninger man kan forvente der vil ligge, hvordan man vil opbevare de personfølsomme oplysninger, hvem der skal føre tilsyn, osv. Et andet problem i lovforslaget er det her med, at det i virkeligheden henviser til den her definition af terrorisme, som ligger i straffelovens § 114 b.
Det er jo kendt, at vi fra starten har været meget kritiske over for den meget uklare og vilkårlige definition af terror og støtte til terror.
En række eksperter har peget
på, at havde man støttet f.eks. Nelson Mandelas ANC i 1980'erne, mens han sad ude på Robben Island, så havde man kunnet dømmes for terror, og det er jo ikke hensigtsmæssigt.
Vi har også set derhjemme, hvordan en kurdisk tv-station blev anklaget.
Det gør simpelt hen, at det er for lemfældigt og umuligt for borgerne at vide, om støtten til en bestemt organisation eller fagforening i et eller andet land, som f.eks. bekæmper diktatur, er omfattet af terrordefinitionen.
Det er klart, at vi ikke kan forvente, at den bliver lavet om med det her lovforslag, men det er for os at se et yderligere problem ved lovforslaget.
Men vores primære bekymring vedrører altså den her kundekendskabsprocedure, som vi håber på at få lidt klarhed over, og så vil vi tage endelig stilling til forslaget i udvalgsbehandlingen.