runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2020-12-15:
Ja, det kunne jeg da meget godt tænke mig, for jeg er helt enig med hr. Sjúrður Skaale i, at det jo er forfærdelig belastende for personen, hvis det er sådan, at en sag trækker så lang tid ud.
Det kan godt være, at vedkommende har været involveret i noget skidt, men det gælder om at få konstateret det prompte og få en afklaring, så personen kan komme videre med sit liv.
Og vi har altså nogle mennesker her, der har været igennem voldsomt lange ventetider med deres sager, og som måske får ødelagt deres liv af det.
Det kan gå ud over familien.
Det kan gå ud over ens job.
Alle mulige dele af ens liv kan det gå ud over, at man er sat på pause.
Så jeg synes, det er en fælles opgave at sørge for, at det ikke er 8 eller 10 år, men at det er 1 eller 2 år maks. i sådan nogle sager.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Tak for det.
Selvfølgelig skal ofre og gerningsmænd begge have afklaret det her hurtigt.
Jeg synes, det var en meget fin formulering: At livet bliver sat på pause – specielt hvis man er uskyldig, for så er dommen jo uretfærdig.
Nu sagde ordføreren, at han havde specielt øje for ofrene, men Dansk Folkeparti har også et godt forhold til skatteyderne.
Hvad mener ordføreren om de sager – nu var jeg selv inde på en af dem – som er blevet ført i Finansiel Stabilitets navn siden finanskrisen, hvor der er brugt en halv milliard skattekroner til advokatsalær osv., og hvor næsten ingenting er blevet drevet ind?
Det har været en kæmpe byrde for staten økonomisk set, for retssystemet og for domstolene, og de fleste sager er endt med, at dem, der er blevet stævnet, er blevet frifundet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-12-15:
Jamen det synes jeg er et rigtig fornuftigt input, og det tager jeg med tilbage til vores retsordfører, som sidder og forhandler de her ting.
Og igen: Det er jo vores tilgang, at på de områder, der er hjemtagne, og som vi har ansvaret for her på Christiansborg, skal vi sørge for, at vi har de samme servicemål og kan levere den samme service til borgerne.
Der skal på de hjemtagne områder ikke være forskel på den service, vores borgere kan forvente.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Jeg siger tak til ordføreren for hans imødekommende tale.
Nu taler han om, at der er nogle ting, han gerne vil tage med sig til de videre forhandlinger, og der vil jeg bare give ham et forslag.
Nu er det sådan, at man bevilger flere penge til de 12 politikredse i Danmark, men f.eks. ikke til den på Færøerne.
Der er ikke så store bunker på Færøerne i øjeblikket, som der er visse steder i Danmark, men den færøske kreds får ikke penge gennem den aftale, som nu bliver lavet.
Der bliver ikke ført flere penge til den færøske kreds, men kun til de 12 i Danmark, så måske kunne ordføreren tage det med sig til forhandlingerne: måske at give lidt flere penge til den færøske kreds.
Jeg har været i forbindelse med dem, og de siger, at et lille beløb ville gøre ganske stor forskel, altså nogle få 100.000 kr. ville gøre rigtig stor forskel for at få nedbragt de bunker, som der trods alt er.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-12-15:
Tak for det.
Og som nogen måske opdagede før, så var jeg ikke lige helt skarp på konceptet, så der bliver måske en lille smule gentagelse, men det håber jeg I overlever.
Jeg vil gerne starte med at takke forespørgerne, fru Aaja Chemnitz Larsen og hr. Sjúrður Skaale, for at sætte fokus på den her problemstilling.
Som hr. Christian Juhl også sagde, er det jo en urimelig situation, at der er så store sagsbehandlingstidsforskelle på tværs af rigsfællesskabet, og det skal vi selvfølgelig have gjort noget ved.
Vi kender alle sammen de her historier og de konsekvenser, de lange sagsbehandlingstider har psykisk, både for dem, der er anklaget, og dem, der venter på, at en dom kan falde, så de kan komme videre med deres liv.
Det skal vi selvfølgelig have gjort noget ved.
Vi kender også historier om borgere og erhvervsdrivende, der ikke anmelder forbrydelser, fordi de ikke kan overskue et mangeårigt forløb i et retssystem, som de ved er ved at bryde sammen.
Vi så i forrige uge en kronik fra tre byretspræsidenter, der også råbte vagt i gevær, og som er usikre på, om den plan, som regeringen har lagt, er nok til at få rettet op på de her problemstillinger.
Regeringen bærer overhovedet ikke den skyld alene, for det her er en problemstilling, der går mange år tilbage.
Det er noget, der har været talt om igen og igen her i Folketingssalen.
Nordatlantiske mandater, før de nuværende, har taget det op, kan man se, når man kigger tilbage i tiden.
Derfor står vi jo med en fælles udfordring med, at vi den her gang får gjort de rigtige ting, så vi sikrer os, at vi får rettet op, både på sagsbehandlingstiderne generelt, men især også på den her ulighed, som der er mellem de forskellige rigsdele.
Det, vi gerne vil diskutere i dag, er: Hvad er det, der skal til, for at vi ikke kommer til at stå her igen?
Og det er jo, så vi kan være sikre på, at vi en gang for alle rent faktisk forandrer noget, så vi ikke havner i samme situation igen.
Så det glæder vi os til at diskutere i dag, og vi ser frem til en konstruktiv debat.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-15:
Ja, det kan jeg jo ikke tilføje så meget andet til.
Christian Juhl (EL), 2020-12-15:
Jamen jeg vil gerne fortsætte sammenligningen: Der ligger en del bygder i Grønland, hvor der bor mellem 50 og 200 mennesker.
Hvis vi har en landsby ved Silkeborg, er den ikke så isoleret som bygderne i Grønland.
Men prøv at tænke sig at leve i en bygd, hvor en person har slået en anden person ihjel, og der skal gå år, inden sagen om den forbrydelse bliver afgjort ved en domstol.
Det er jo lige så alvorligt som det eksempel, som ordføreren nævner.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-15:
Det er jo rigtigt, at det langtfra er en til en.
Men jeg synes måske også, at det eksempel, jeg brugte her – med vanvids-, flugt-, dødsbilisten, man kan kalde det, hvad man har lyst til, som jo ifølge dagspressen og Københavns Politi efter at have dræbt et barn stadig væk ikke er kommet for retten for sin første sag, der var næsten 2 år gammel, og som var næsten lige så alvorlig, altså som kunne være endt lige så alvorligt– er sådan et konkret eksempel bare fra i dag på, at det ikke er sådan, at sagsbehandlingstiden i meget alvorlige kriminalsager i Danmark sådan bare er fuldstændig, som vi gerne ville have det.
Så det er jo ikke, fordi vi står uden udfordringer her og udfordringerne kun er i Grønland og på Færøerne.
Men det ændrer jo ikke på, at der er en udfordring, og det er også derfor, at området er prioriteret: Man tilfører flere penge, bl.a. til at sikre rekrutteringen af fængselsbetjente og politifunktionærer osv.
Christian Juhl (EL), 2020-12-15:
[Lydudfald]
... snakker om lige præcis en til en i hele rigsfællesskabet.
Jeg bor i Silkeborg.
Der bor cirka lige så mange i selve Silkeborg by som i hele Grønland.
Der ville jo lyde et ramaskrig, hvis der var tre gange så lang ventetid på at få afgjort en sag i Silkeborg by med de ting, der sker der – alt andet lige – end der er i f.eks. København, Odense eller Aarhus, der ligger lige ved siden af.
Folk ville jo sige: Det vil vi ikke finde os i.
Men vi har jo lovet hinanden, at i rigsfællesskabet prøver vi at give lige muligheder.
Og hvis det koster lidt ekstra i en del af rigsfællesskabet i forhold til en anden, er vi jo nødt til at finde pengene til det.
Og når det er en tredobling, er det jo ikke nok bare at sige – som ordføreren sagde: ikke helt en til en.
Nej, det er godt nok langtfra en til en.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-15:
Ja, men jeg kan ikke forestille mig andet, end at der er fuldstændig enighed om hensigten og om at have sympati for det mål.
Og jeg ved jo også, at man i fællesskab, også med den grønlandske politikreds, har haft et særligt fokus på ikke mindst at styrke de sager, der handler om seksuelle overgreb mod børn, sådan at de sager bliver ekspederet hurtigere og mere effektivt, og at det får nogle konsekvenser.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-15:
Tak for svaret.
Jeg håber i hvert fald, at det er noget, som ministeren vil tage med og kigge lidt videre på.
For man må erkende, at sagsbehandlingstiderne i Grønland er mere end tre gange så lange, som de er i Danmark.
Så jeg håber, det er et område, man vil kigge på.
Og så kan man jo sige, at kommer der den her politireform, så vi får de samme politikredse alle steder i rigsfællesskabet, vil det også være naturligt at kigge på en ensartethed, når det kommer til ventetiderne.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Det synes jeg var en meget god udmelding, må jeg sige.
Det er sådan set det, der skal til faktisk.
Mener ordføreren, at der kan være fare for, når der nu er meget store advokatsalærer i de her sager, at der måske er en interesse blandt visse grupper i samfundet i at få de her sager til at køre så længe som muligt, således at der kan trækkes så mange penge ud af dem som muligt?
Peter Skaarup (DF), 2020-12-15:
Ja, eller i hvert fald ved så mange instanser som muligt, hvor det giver penge i kassen for de pågældende advokater.
Det kan man slet ikke udelukke.
Vi møder også i Folketinget af og til nogle, der henvender sig til os om sager, hvor det tyder på, at det er ret udsigtsløst at få ret, men hvor der stadig væk er advokater i gang med at prøve at mingelere rundt med sagerne det næste sted og det næste sted og det næste sted.
Der må vi jo så på bedste beskub prøve at rådgive og sige, at det måske var en idé ikke at fortsætte herfra.
For det fører måske ikke til noget ud over at sætte ens liv på pause.
Og man lever kun én gang.
Naser Khader (KF), 2020-12-15:
Tak, formand.
Tak til hr. Sjúrður Skaale for at bringe den her forespørgselsdebat om en central problemstilling ind her i salen.
Når en borger begår en kriminel handling, skal vedkommende naturligvis stilles for en dommer, have udmålt sin straf, afsone sin straf og igen have mulighed for at blive resocialiseret i samfundet.
Ingen retssikkerhed, ingen retsstat.
Begrebet retssikkerhed dækker over de garantier, der skaber en retsstat.
Retssikkerhed sikrer borgere mod vilkårlige, uforudsigelige overgreb fra statens side.
Det vil sige, at loven gælder på samme måde for alle, uanset social status.
Et andet centralt princip er, at enhver, som er mistænkt for en forbrydelse, er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og skal stilles for en kompetent og uafhængig domstol.
Derfor skal afstanden mellem forbrydelse og dom også være så kort som muligt.
Det er i den anklagedes interesse, og det er klart også i ofrenes interesse, og det er i retsstatens interesse.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi på det seneste har set forbrydere få rabat på grund af sagsbehandlingstid.
Det kan vi ikke have i et retssamfund, det gør ondt på retsfølelsen.
Derfor har retsstaten også et ansvar for at afdække de muligheder, som kan forkorte og begrænse den tidslige afstand mellem anklage og udfaldet af en handling, altså dom eller frifindelse.
Så det er en meget relevant debat, vi får her.
Og en del af det, der efterspørges, bliver også imødekommet i de igangværende politiforhandlinger, og bl.a. derfor er vi Konservative med i flertallets forslag til vedtagelse, hvor man erkender, at sagsbehandlingstiden fra anmeldelse til dom er meget central for retssikkerheden, og vi noterer os, at den igangværende aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2021-2024 bl.a. afsætter ressourcer til straffesagsbehandling i Danmark med henblik på at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Og ikke mindst omfatter oplægget også Færøernes og Grønlands politi og adresserer en række af de særlige problemstillinger, der gør sig gældende henholdsvis på Færøerne og i Grønland.
Så det er, synes jeg, et fint forslag til vedtagelse, og en del af de ting, der efterspørges, er at se i den kommende politiaftale.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-15:
Tak for ordet.
I SF mener vi, at en kort sagsbehandlingstid fra anmeldelse til dom og eventuelt til senere afsoning er et helt centralt element i retssikkerheden, og det gælder egentlig både for ofrene, som har brug for at få sat et punktum hurtigt, men det gælder faktisk også for de anklagede, så de kan komme videre med deres liv.
Så er der selvfølgelig også et samfundshensyn at tage til den generelle retsfølelse i samfundet, altså ved at man kan se, at sager også fremmes med en vis hastighed.
Det er centralt for os, at alle led i kæden følges ad, og at der er tilstrækkelige ressourcer i vores system til at klare de opgaver, som vi som politikere har adresseret.
Derfor er det også vigtigt, at sagspukler, der kan løses med en eventuel opgradering af politi og anklagemyndighed, ikke bare skubbes videre til domstolene og kriminalforsorgen, så der bliver pukler dér, for så er vi lige vidt.
Vi er jo netop i gang med at forhandle en reform af politiets og anklagemyndighedens økonomi for de næste par år, og det ligger i regeringens oplæg, at der skal sættes penge af til straffesagsbehandlingen i Danmark for at kunne nedbringe sagsbehandlingstiden.
Det er rigtig vigtigt.
Jeg tror, det er noget, der kommer til at tage længere tid, såfremt vi kan blive enige om, at det er en god idé.
Men det er, som ministeren også sagde, ikke noget, man gør med et snuptag.
Og så har vi jo desværre også haft den situation, at vi har haft covid-19, som har betydet, at domstolene har været lukket ned, og det har i hvert fald ikke gjort noget godt for sagsbehandlingstiderne.
Regeringen har selvfølgelig også afsat ekstra midler til sagsophobningen, men vi har jo nu engang kun de dommere, som vi har, og det kan i sig selv udgøre en barriere.
Det fremgår jo af vores politiske forståelsespapir tilbage fra juni 2019, at vi ønsker et ligeværdigt, et positivt og et styrket partnerskab i rigsfællesskabet, og det gælder selvfølgelig også på retsområdet.
Ministeren har allerede nævnt nogle af de initiativer, som han finder vigtige, og som kan bidrage til at løse nogle af udfordringerne på Færøerne og i Grønland.
Når det så er sagt, har vi jo også noteret os de ulykkelige eksempler, som er blevet bragt frem her i dag f.eks. med meget lange sagsforløb på Færøerne.
Der er bl.a. en sag, hvor en ung mand var sigtet i 4 år, en relativt banal sag.
Og der er sagerne med de færøske banker efter finanskrisen.
Det duer selvfølgelig ikke i et retssamfund, og derfor er ambitionen jo også – det må den i hvert fald være – at nedbringe sagsbehandlingstiderne.
Om vi kan nå at adressere det i politiforliget, kan jeg blive mere usikker på, men jeg tror, at vi har en bunden opgave foran os i forhold til at få løst det her, og vi havde jo sådan set også et udmærket samarbejde i forbindelse med sidste års finanslov i forhold til at sikre ordentlige løn- og arbejdsvilkår især i Grønland.
Så jeg ser frem til at have en fortsat dialog omkring det her, og jeg vil sige, at vi kan støtte det forslag til vedtagelse, der ligger.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-15:
Jeg synes, det er en spændende tanke, men jeg tænker også, at der kan være meget stor forskel på kompleksiteten i visse sager.
Så de tider, som spørgeren angiver, kan give god mening i visse situationer, men der kan også være nogle tidspunkter, hvor man hen ad vejen finder ud af, at der lige dukker noget nyt op, som man er nødt til at efterforske – vi skal ikke bare efterforske det, men vi skal efterforske det grundigt.
Derfor er det svært at sætte så konkrete tidsangivelser på alle forbrydelser, tror jeg.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at det skal gå så hurtigt som muligt fra sigtelse til frifindelse eller straf.
Jeg citerede selv Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som siger, at det skal ske inden for en rimelig frist.
Det er jo begge rimelig elastiske formuleringer.
Hvad mener ordføreren om den tanke, at staten selv satte sig nogle begrænsninger, som ikke sagde inden for en rimelig frist eller så hurtigt som muligt, men at staten sagde, at hvis det er den slags sager, så skal der gå f.eks. maks. 6 år.
Ville ordføreren mene, at det var en god idé, at man selv satte sig de her begrænsninger?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-15:
Tak for ordet.
Det siges, at en kæde ikke er stærkere end det svageste led, og det samme gælder det, der hedder straffesagskæden, nemlig fra politiet opdager gerningsmænd på gaden, eller fra der bliver indgivet en politianmeldelse, til at politiet efterforsker sagen, giver den videre til anklagemyndigheden, der finder anledning til at udarbejde et anklageskrift, som så kan fremsendes videre til domstolene, der måske vælger at sætte personerne i fængsel, og til at de så til sidst skal afsone i kriminalforsorgen – altså fra kriminalitet til dom.
Det er heldigvis ikke alle og kun de færreste, der på et tidspunkt får behov for at være i kontakt med politiet.
Men har man behov for hjælp, fordi man enten selv er udsat for en forbrydelse eller kender nogen, der er det, så skal politiet og retten selvfølgelig være der for en.
Det skal foregå hurtigt – så hurtigt som muligt.
Det er en helt elementær del af retssikkerheden, at der er en vished i forhold til den forbrydelse, man er blevet udsat for, eller måske endda selv har begået.
De seneste år har vi set, at særlig anklagemyndigheden har været presset.
Der har været flere politistationer i København, hvor der er kommet et egentlig påbud fra Arbejdstilsynets side, og når der generelt er pres i strafferetsplejen på forskellige områder, så påvirker det alle anklager på landsplan.
Vi ser sagsbunker, der vokser kraftigt.
Og det leder jo frem til, at sagerne kommer sent for retten.
Derfor var Radikale Venstre meget optaget af, at vi i finansloven sidste år fik styrket anklagemyndigheden.
Det lykkedes at få 50 mio. kr. ekstra afsat til det.
Og vi er glade for, at der i regeringens oplæg til ny aftale for politi og anklagemyndighed er fastholdt det løft, som var meget vigtigt for Radikale Venstre i sidste finanslov.
Men som sagt er kæden ikke stærkere end det svageste led, og noget tyder på, at noget af det, vi særlig skal kigge på fremadrettet, er domstolene, hvor flere retter på det seneste har meldt ud om stigende berammelsestider, altså at der for nogles retters vedkommende først er ledige retsdage i 2022.
Det siger jo sig selv, at når en sag først er kommet sent for retten, så bliver det svært at få en sag afgjort inden for rimelig tid.
Vi ser også, at det på kriminalforsorgsområdet bl.a. er svært at få besat alle stillinger, og at belægningsprocenten er rigtig høj.
Så vi har en opgave i sammen at sørge for, at alle led i straffesagskæden bliver styrket, fordi straffesagskæden og dermed retssikkerheden og strafferetsplejen ikke er stærkere end det svageste led.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-15:
Ja, hundrede procent sikkert.
Der må man bare sige, at når det gælder Grønland, så spiller den danske stat jo en stor rolle i forhold til centrale dele af det, der foregår.
Derfor er man jo også nødt til at have et samarbejde omkring det her, som nedbringer de ventetider og nedbringer de udfordringer, der er i det grønlandske samfund.
Men spørgsmålet er bare, hvordan man så graver sig ind på de udfordringer.
Og det nytter i hvert fald ikke noget, hvis der går lang tid, inden man kan komme ind og afsone, for så er der jo stor risiko for, at den unge måske laver ny kriminalitet, allerede inden den unge kommer ind at afsone det, vedkommende skulle afsone oprindelig.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-15:
Mange tak.
Der bør jo netop være et særligt fokus på de unge, hvis vi gerne vil forebygge kriminalitet.
Vi har lige fået nogle svar fra ministeren, som peger på, at mange af de her sager, som handler om de helt unge kriminelle, kan have en behandlingstid på op til et år.
Derfor mener vi, at det bør have et særligt fokus.
Er det noget, som Dansk Folkeparti også er enig i?
Peter Skaarup (DF), 2020-12-15:
Det er jo et meget stort spørgsmål om, hvordan man gør det bedst, men der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at det håb, man kan have, måske specielt med hensyn til visse steder i det grønlandske samfund, er, at man får foretaget den rigtige forebyggelse over for de unge.
For der kan være nogle ældre determinerede kriminelle, som bare er ude i noget uføre med alkohol, hash og andre ting og sager, hvor det kan være svært at gøre så meget – man skal selvfølgelig ikke opgive; det er ikke det, jeg siger – men for de unge kan man måske gøre en forskel med bedre information om, hvad det betyder for ens liv, hvis man kommer ind i en kriminel løbebane.
Så vil jeg lige sige til det her spørgsmål om ventetider i Grønland, at der jo er nogle helt grundlæggende problemer dér, som vi stadig væk er nødt til at se på.
Der er gjort nogle ting, men der skal jo mere til, desværre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-15:
Mange tak for ordførerindlægget.
Det er rigtig glædeligt, at ordføreren satte fokus på ofrene.
Det er vi meget enige i hos IA.
Måske særlig når vi snakker Grønland, har vi ikke talt særlig meget om ofrene, men talt mere om gerningsmændene.
Vi mener, der er behov for, at der skal være et fokus netop på ofrenes rettigheder.
Det er derfor, de her ventetider er så vigtige at få nedbragt.
I Grønland har vi 34 gange så meget personfarlig kriminalitet som i Danmark, dvs. vold, voldtægt og seksuelle overgreb.
Vi ved også samtidig, at der er et stigende antal anmeldelser af seksuelle overgreb på børn, hvilket vi mener er positivt, fordi der har været et rigtig stort antal sager, der ikke er blevet anmeldt.
Samtidig bør et fokus jo i virkeligheden også være på, hvordan vi kan forebygge, og hvordan vi kan hindre, at kriminalitet sker.
Det er måske i virkeligheden det gyldne spørgsmål, som jeg tænker kunne være interessant også at høre om ordføreren har nogle tanker om.
Hvordan kan man sikre, at man samtidig kigger på kriminalitetsforebyggelse?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-15:
Der må jeg nok til den sidste sådan konkrete del henvise til justitsministeren, da jeg er lidt uden for mit eget ordførerområde her.
Jeg vikarierer for vores retsordfører, der er på barsel.
Men jeg ved, at en del af grunden til, at man ikke sådan en til en har de samme løsninger nu for alle politikredsene, altså inklusive de nordatlantiske, jo også er, at der gør sig nogle særlige forhold gældende omkring de nordatlantiske mandater, og at man så til gengæld har truffet andre foranstaltninger for at prøve at styrke retssikkerheden og hele straffesagskæden i bl.a. Grønland, f.eks. ved at sørge for at forbedre mulighederne for at rekruttere fængselsbetjente og lignende ved at tilføre ekstra midler i forbindelse med finansloven.
Men for sådan et mere konkret svar på den første del af spørgsmålet må jeg nok henvise til justitsministeren.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-15:
Mange tak.
Og mange tak for talen.
Ministeren taler jo om, at man ønsker en ensartethed mellem Grønland, Danmark og Færøerne i rigsfællesskabet på justitsområdet, og det kan vi kun bakke op om.
Det står jo sådan set også i selvstyreloven.
Mig bekendt er politiforliget stadig væk i gang, og det er ikke lukket endnu.
Men man kigger kun på at nedbringe sagsbehandlingstiderne i Danmark.
Kunne man forestille sig, at man som en del af politiforliget også tænkte Grønland og Færøerne ind i forhold til den del, der handler om at nedbringe sagsbehandlingstiderne?