runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-01-10:
Tak for det.
Jeg vælger at høre ministerens ord sådan, at nu ser vi fremad, og at det i hvert fald bliver bedre i fremtiden.
Hvis jeg har misforstået det, vil jeg gerne korrigeres.
I Frankrig og i Belgien og vistnok også i Tyskland er det blevet håndhævet, også tidligere.
Derfor tænker jeg så – selvfølgelig også lidt foranlediget af, at ministeren vil rette henvendelse til de her lande – at hvis man i de lande har håndhævet reglerne, på trods af hvad det måtte medføre af ressourcer, hvorfor har vi så ikke gjort det i Danmark?
For nu står vi jo så i den her situation, at det åbenbart er almindeligt kendt blandt østeuropæiske chauffører, at i Danmark er der ikke nogen kontrol – der kører det, som det skal.
Det kan da ikke være tilfredsstillende for en justitsminister, tænker jeg.
Hvad er ministerens holdning til, at det åbenbart er almindeligt kendt af østeuropæiske lastbilchauffører, at politiet i Danmark accepterer weekendhvil i førerhuset, selv om det er ulovligt?
Hvad er ministerens holdning til, at det åbenbart er almindeligt kendt af østeuropæiske lastbilchauffører, at politiet i Danmark accepterer weekendhvil i førerhuset, selv om det er ulovligt?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen af 13. december 2017 på Lastbilmagasinet.dk »I Danmark må vi gerne«.
Kristian Jensen (V), 2018-01-10:
Det er sådan set ikke taktik – det skyldes egentlig bare Socialdemokratiets egne udsagn.
Altså, Socialdemokratiet har sagt, at man ikke ønsker at lave skattelettelser, og derfor er man selvfølgelig ikke blevet inviteret til forhandlingerne om skattelettelser.
Man har ikke været med til at finde pengene – de 2,5 mia. kr. – til at lette beskatningen af pensionsopsparingen, man har ikke været med til at finde milliarden til lavere skat for almindelige lønmodtagere, og derfor er man selvfølgelig heller ikke med til at bruge de penge.
Hvis Socialdemokratiet havde haft lyst til at tage ansvar, også for indretningen af vores kontanthjælpssystem, sådan at der er en større motivation til at komme i arbejde, så havde Socialdemokratiet selvfølgelig også været med til at fordele de midler, der er kommet ud af det.
Det er sådan – og det ved vi jo godt begge to – at her på Christiansborg er de partier, der er med til at finansiere en reform, også med til at udmønte de midler, der er skaffet, og derfor forhandler vi med de partier, der vil være med til at skaffe midlerne.
Benny Engelbrecht (S), 2018-01-10:
Som det vil være finansministeren bekendt, er der massiv kritik fra pensionssektoren og arbejdsmarkedets parter af det udspil, som regeringen er kommet med.
Af samme årsag er Socialdemokratiet jo også kommet med et konkret udspil til, hvordan man kan forbedre det, så det netop løser samspilsproblemet, og jeg vil selvfølgelig håbe, at regeringen vil overveje, om ikke det var en fornuftig idé at lave brede aftaler på det område.
Når man ikke gjorde det i første omgang, var det sikkert af mere taktiske hensyn, og det synes jeg måske er en forkert måde at adressere det på.
Naturligvis er vi det – det var jo sådan set os selv, der indledte arbejdet med det.
Kristian Jensen (V), 2018-01-10:
Det er sådan, at regeringen faktisk rydder op i de problemer, som den daværende S-ledede regering efterlod, og med aftalen om flere år på arbejdsmarkedet spillede vi så at sige første halvleg af den kamp, der skal til for at løse samspilsproblemet.
Med skatteudspillet lægger vi op til anden halvleg, og det kan vi godt gennemføre og stadig væk få løst problemet for rigtig mange danskere.
Sagen er den, at samspilsproblemet ikke gælder for folk, der betaler topskat, altså f.eks. for spørgeren og mig.
Samspilsproblemet gælder for de personer, der ikke betaler topskat.
Der er der et problem, og det er det, vi skal løse ved at give en skattelempelse, så gevinsten ved at spare op til pension bliver større, og det kommer regeringen med et forslag til for de 2,5 mia. kr., der er fra aftalen fra i sommer.
Benny Engelbrecht (S), 2018-01-10:
Af uransagelige årsager valgte regeringen i juni at lave den første del af pensionsaftalen uden at invitere til brede drøftelser – finansministeren ved godt, at Socialdemokratiet også ønskede at tage et ansvar på det område; det var sådan set os selv, der var med til at starte arbejdet med det.
Med kirurgisk præcision er det jo lykkedes regeringen at komme med et udspil, som ikke hjælper dem, som især har udfordringen med samspil, og derfor må man jo spørge: Er det i virkeligheden, fordi man ønsker at give nogle marginalskattelettelser for dermed at opnå nogle arbejdsudbudsgevinster i stedet for at løse det, som i virkeligheden er udfordringen, nemlig samspilsproblemet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-10:
Tak for det.
Det følger af køre-hvile-tids-reglerne, at chauffører ikke må afholde deres regulære ugehvil i køretøjet, og de regler skal naturligvis overholdes, også af udenlandske lastbilchauffører – det siger sig selv.
Det er vigtigt, at chaufførernes overholdelse af køre-hvile-tids-reglerne kontrolleres effektivt, først og fremmest af hensyn til færdselssikkerheden, men også for at sikre ordentlige forhold for chaufførerne.
Det er derfor politiets vurdering, at det er nødvendigt at observere et køretøj gennem længere tid, hvis man skal kunne kontrollere, hvilken type hvil der afholdes i køretøjet.
Som bekendt har regeringen sammen med Dansk Folkeparti med finansloven for 2018 afsat ressourcer til politiet til en målrettet kontrolindsats, der skal medvirke til at sikre ordnede forhold på transportområdet.
Rigspolitiet er også ved at undersøge, om der som led i den målrettede indsats også kan ske en øget kontrol af chaufførernes afholdelse af regulære ugehvil i køretøjet.
Rigspolitiet har bl.a. rettet henvendelse til kontrolmyndigheder i andre EU-lande med henblik på at indhente erfaringer om, hvordan reglerne om ugentlige hvil fortolkes, og hvordan kontrollen er tilrettelagt i disse lande.
Det er så Vejdirektoratet, der har fået opgaven med at kontrollere, at parkeringsreglerne overholdes.
Det er så, vil jeg sige, forventningen, at de initiativer samlet set vil kunne medvirke til at sikre nogle mere ordnede forhold på transportområdet.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-10:
Jeg oplevede egentlig, at rigtig mange interessenter tog positivt imod det.
Der bliver taget positivt imod hele det arbejde.
Det er jo ikke rigtigt, når spørgeren ligesom siger, at der ikke er sket noget på området, for der er jo sket rigtig meget på området.
Meget af det kommer til at blive samlet op med det større udspil, der kommer til foråret, for det handler også om at få økonomien til at hænge sammen, altså hele styringsgennemgangen.
Det gennemgik jeg også på det samråd, vi havde, om samme emne her i efteråret.
Jeg synes sådan set, at hvis man kigger på interessenterne, har de kvitteret for, at vi siger, at der skal lovgivning til at flytte dobbeltdiagnoseområdet, sådan at vi sikrer en ordentlig behandling til vores stofmisbrugere, som samtidig har psykiske lidelser.
Jeg synes, der er blevet kvitteret overordentlig meget for den nye kvalitetsplan, som Sundhedsstyrelsen nu skal lave, også for en række af de andre områder, hvor vi går videre end udspillet, og også for, at der nu kommer endnu et udspil, der også kommer til at udmønte de 845 mio. kr., vi har afsat på finansloven.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-01-10:
Det er jo et forsøg, der kan komme til at koste os ekstra, for det er jo indiskutabelt, at stærekasser, der bliver placeret i 1,4 m's højde, på grund af at de er bygget til at sidde i ATK-vognen i den højde, vil være udsat for massivt hærværk.
Vi skal således regne med, at de 20 stærekasser, som bruges her i forsøget, vil være ude af drift i store dele af året på grund af hærværk.
Jeg går ud fra, at når fotoudstyret bliver ødelagt, vil politiet i stedet for opstille en stærekasse i den højde, man har i de andre lande, så man ikke får ødelagt udstyret endnu en gang.
Spørgsmålet er, om ikke det vil være den bedste løsning at bruge fotoudstyret, der sidder i den rigtige højde, fra starten, og i stedet bruge de 20 fotovogne til andre opgaver end fartmåling.
Man kunne eventuelt supplere med, at de ATK-operatører og -biler kunne bruges som hjælp ved automatisk nummerpladegenkendelse – det, der hedder ANPG – for med dette udstyr installeret i vognene og med alle de placeringer, der er mulige med disse vogne rundtomkring i landet, kunne det være et brugbart hjælpemiddel til politiet til kontrol af eftersøgte kriminelle personer og køretøjer.
Hvad er ministerens holdning til brug af ATK-vognene til ANPG-opgaver eller andre opgaver, hvis de ikke skal bruges som ATK-vogne?
For det er spild af ressourcer at splitte bilerne ad og bruge dem lidt forskellige steder her og der.
Vi skal også tænke på operatørerne, og at de skal have arbejdsopgaver i en tid, hvor politiet er presset.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-10:
Jo, og lige nøjagtig penge er jo selvfølgelig en væsentlig del af det her – det er det altid – og de penge, ministeren deler ud nu, er jo i høj grad penge, som står over fra dengang, vi havde en socialdemokratisk ledet regering
Forhåbentlig har de samlet mange og gode renter, for de har jo i hvert fald ikke været ude at virke der, hvor intentionen var, lige nøjagtig i at binde vores sundhedsvæsen bedre omkring store sundhedshuse.
Hvad tænker ministeren om pengedelen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om den kritik, som eksperter ifølge DR og TV Syd rejser af, at Danmark i modsætning til Holland og Tyskland ikke løfter sit ansvar i forhold til at beskytte og monitorere Vadehavet, der på grund af dets naturrigdomme er gjort til nationalpark?
Hvad mener ministeren om den kritik, som eksperter ifølge DR og TV Syd rejser af, at Danmark i modsætning til Holland og Tyskland ikke løfter sit ansvar i forhold til at beskytte og monitorere Vadehavet, der på grund af dets naturrigdomme er gjort til nationalpark?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklerne »Eksperter giver opsang: Danmark er for slap til at bevare Vadehavet« på dr.dk og »Skarp kritik af Danmarks overvågning af Vadehavet« på tvsyd.dk.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Jeg er sikker på, at man lokalt kan finde en fornuftig løsning på det her, og det har jeg stor tillid til at både Naturstyrelsen og nationalparkbestyrelsen ser på sammen med den pågældende lodsejer.
For vi har et ønske om at kunne markedsføre lokalt producerede produkter i vores nationalparkområder, og det er der nok nogle dér, som finder en løsning på sammen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-10:
Det kan jeg i hvert fald bekræfte.
Så godt kender jeg jo thyboerne, at pragmatisme er vejen frem.
Men problemet ligger jo i virkeligheden slet ikke mellem nationalparkens bestyrelse og virksomhedsejeren eller i det her tilfælde landmanden.
Spørgsmålet er jo, om nationalparken vil fortsætte med at give en certificering, når man ikke oppebærer det samme areal af afgræsning inde i nationalparken.
Det ville jo sådan set give god nok mening, hvis man var skeptisk.
Der siger jeg bare, at hvis den situation måtte opstå, så hører jeg også ministeren være åben for, at så må man drøfte, hvordan man kan lave en løsning, hvor erhvervet kan tilgodeses, samtidig med at den vildtpleje, som Naturstyrelsen ønsker, også kan iværksættes og fortsættes.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Med hensyn til det, som også blev berørt af spørgeren, nemlig selve naturplejen, så er det bare bedre med tungere dyr, og det er jo den afvejning, der også har været fra skovriderens side.
Det er derfor, den arealomlægning sker.
Men med hensyn til hvordan man finder ud af det mellem den pågældende virksomhedsejer og nationalparken, har jeg stor tillid til, at man kan bruge en vis form for pragmatisme lokalt i Thy.
Simon Kollerup (S), 2018-01-10:
Det forholder sig sådan, at der er det store areal, som er det, spørgsmålet drejer sig om, og så har vedkommende fåreavler adgang til et par mindre arealer.
Men det er klart, at når man gerne vil have en bedrift med 140 får, så kræver det også et vist areal for at kunne få alle sammen på græs, og derfor vil jeg selvfølgelig bare spørge ministeren: Hvis nu det viser sig, at arealadgangen bliver en hindring for at kunne oppebære certifikatet, er ministeren så indstillet på at finde en løsning, så man både kan tilgodese vildthensynet, certifikathensynet og erhvervshensynet?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-10:
Tak for det, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Altså, jeg er blevet oplyst om, at den pågældende virksomhedsejer i oktober 2017 har fået forlænget sin certificering med 3 år, da Naturstyrelsen vælger ikke at udbyde forpagtning for et ud af tre arealer, som den pågældende har forpagtning på.
Derfor er det min oplevelse, at hvis den pågældende har sine får til at gå med mellemrum på de arealer, den pågældende så har lejet i området, jamen så må det være en tilstrækkelig forudsætning for, at man kan bruge den certificering.
Simon Kollerup (S), 2018-01-10:
Tak for det.
Spørgsmålet kommer jo på baggrund af den her artikel, som jeg omtalte, og jeg er sådan set enig med ministeren i, at det må være nationalparkens bestyrelse eller de grupper, som den nu nedsætter til at varetage det arbejde, der står for at tildele certifikaterne.
Det er jeg sådan set ikke uenig i; det er fornuftigt at gøre det på den måde.
Det, der er sagens kerne i den her case, er, at Thy Lam jo har haft adgang til et afgræsningsareal i nationalparkens område og dermed jo også kan godtgøre, at lammene og fårene ligesom er en del af nationalparken.
Det har man haft, sådan som jeg har fået det oplyst, i 15 år, og nu får man så at vide, at man ikke længere har adgang til det areal på grund af, tror jeg nok, hensynet til kronvildt, der skulle kunne tilgå det her areal, som jo altså for den lokale virksomhed er et meget stort areal, men i forhold til den samlede nationalpark er et meget lille areal.
Jeg havde den store fornøjelse at besøge fåreavleren her i mandags.
Drægtige får går i staldene, og der dufter af nystrøet halm, og i virkeligheden dufter der også meget sådan af virkelyst og af en lokal virksomhed, der får noget ekstra ud af produkterne, fordi man i den fantastiske ånd, som Nationalpark Thy blev født ud af, har lodsejere, landmænd, virksomheder sammen med naturelskere til at få det her projekt til at blive til noget.
Fåreavleren siger jo, at det her risikerer at blive dødsstødet til den her lille virksomhed, altså at man ikke kan få lov til at afgræsse inde på nationalparkens areal.
Så mit spørgsmål er reelt: Kunne man ikke forestille sig, at der var en løsning, hvor man delte de her 18 ha, som der er tale om, så der kunne være kronvildt på noget af det, og hvor der stadig væk er en afgræsningsadgang for den her lokale virksomhed og landmand?
Det tænker jeg kunne være en model, hvor man imødekommer begge hensyn, altså både til at pleje vildtbestanden, men også til at vedkommende landmand har adgang til fortsat at kunne søge og godtgøre, at han har adgang til at få det her certifikat.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-10:
Tak for det, formand, og tak for det stillede spørgsmål.
Overordnet er det nationalparkbestyrelsens ansvar at forvalte brugen af Nationalpark Thys logo.
Nationalparkerne har mulighed for at fastsætte bestemmelser om, hvordan nationalparkernes logo skal anvendes i forbindelse med markedsføring af lokale produkter.
Miljøstyrelsen har oplyst mig om, at Nationalpark Thy har etableret en ordning, hvorefter bl.a. lokale fødevareproducenter kan ansøge om at kunne anvende nationalparkens logo på deres produkter, og jeg har som udgangspunkt fuld tillid til nationalparkbestyrelsens administration af den ordning.
Jeg forventer, at nationalparkerne fortsætter det gode arbejde i lokalområderne i samarbejde med vores lokale virksomheder, herunder også Thy Lam, sådan at alle får mest muligt ud af de mange muligheder, nationalparkerne giver.
Jeg ønsker derfor ikke på det foreliggende grundlag at fastsætte nærmere regler for certificering og markedsføring af lokale produkter, da det bedst varetages af nationalparkerne i samarbejde med de lokale virksomheder og producenter.
Simon Kollerup (S), 2018-01-10:
Tak for det.
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet op: Mener ministeren, at der er behov for tiltag, der kan sikre, at Thy Lam får lov at beholde den certificering, der betyder, at Thy Lam kan markedsføre deres lam med Nationalpark Thys logo, nu hvor Thy Lam ifølge Naturstyrelsen ikke længere kan bruge et areal i Nationalpark Thy til afgræsning, jf. artiklen »Får ud af Nationalparken« fra Morsø Folkeblad den 5. januar 2018?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Det er, fordi hr. Kaare Dybvad sagde, at det var fru Jytte Andersen, der først foreslog, at man skulle have en ændret sammensætning af boformer og beboere.
Det er mange, mange år siden, at fru Jytte Andersen var boligminister i det her land, og der har været flere socialdemokratiske regeringer siden, og man har ikke gjort noget ved problemet.
Men det kan da godt være, at borgerlige regeringer heller ikke har gjort noget ved problemet.
Men jeg kan sige så meget: Der har aldrig før været en regering med Liberal Alliance som deltager, og der har aldrig før været en boligminister fra Liberal Alliance.
Det er der nu, og nu bliver der gjort noget ved problemet.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-10:
Bortset fra 3½ år har vi haft en borgerlig regering siden 2001, så det kan ikke være socialdemokrater, der er skyld i det hele, men jeg synes da, at ministeren skulle kigge på sin egen ghettoliste og se, at store byggerier som Taastrupgaard er bygget under borgerlige borgmestre.
Mange af vestegnskommunerne var jo borgerlige, da man byggede de her byggerier.
Så ministeren må hjem og læse på lektien, og så må vi jo se, om der er noget i skuffen den her gang, eller om det bare er endnu en borgerlig regerings plan for at rykke lidt rundt og lave nogle projekter, hvor man lærer at cykle eller sidder og spiser sammen eller laver branding af et område.
Det glæder jeg mig i hvert fald til at se.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-10:
Tak for det, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Vadehavet er et område af enestående betydning.
Området er udpeget som verdensarvssområde, nationalpark, EU-habitat og fuglebeskyttelsesområde, og derfor er det vigtigt, at vi følger med i, hvordan naturen og dyrelivet har det i Vadehavet, ligesom vi gør det i resten af landet.
Vi har et godt og stærkt samarbejde om Vadehavet både med Tyskland og Holland gennem Det Trilaterale Vadehavssamarbejde og lokalt i forhold til borgere, kommuner og erhvervsliv.
Danmark har et nationalt overvågningsprogram, og i programmet overvåges alt fra ålegræs til luftkvalitet.
Overvågningen af Vadehavet indgår som en integreret del af det nationale program.
Det er det nationale overvågningsprogram, som løfter vores forpligtelse til overvågning over for EU, og vi lever altså op til de krav, EU stiller.
I Vadehavet overvåges en række af de arter, der gør Vadehavet til et helt unikt område på verdensplan.
F.eks. skal vi i det nationale overvågningsprogram tælle en lang række fuglearter
hvert andet år.
I retningslinjerne for Vadehavssamarbejdet indgår en lang række beskrivelser af, hvordan overvågningen at Vadehavet bør foretages.
Danmark tager udgangspunkt i de retningslinjer, men har tilpasset overvågningen til den lokale anvendelse af Vadehavet.
Det viser sig i en øget overvågning for nogle arter og mindre for andre.
F.eks. foretages der ekstra overvågning af ålegræs, strandskader og gråsæler i Vadehavet, i forhold til hvad der foreskrives i EU-direktiverne, og det betyder bl.a., at gråsælerne overvåges mere i Vadehavet end i resten af landet.
På samme måde foretager vi ikke den samme overvågning for fisk, da der ikke er kommercielt fiskeri i den danske del af Vadehavet, som det er tilfældet i de øvrige lande.
Overvågningen i Vadehavet er dog stadig fuldt på niveau med den overvågning, vi foretager i de øvrige habitatog fuglebeskyttelsesområder i Danmark, og i regeringen har vi et stort fokus på det her, så jeg tør godt afslutningsvis slå fast, at regeringen prioriterer overvågning højt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-10:
Når vi diskuterer Vadehavet, som UNESCO har udnævnt til verdensarvsområde, og som er en nationalpark, kan man jo henføre til FN og Aichimål, og man kan tale om trilaterale samarbejder, og alle de ting er jo vigtige; det er vigtigt, at vi overholder vores aftaler.
Men den reelle og vigtigste af de vigtige grunde til, at vi skal beskytte Vadehavet, er jo dets naturrigdomme, som er fuldstændig enestående, og som mennesker – særligt tyskere – rejser langt for at få lov til at opleve.
Det vil sige, at Vadehavet og Nationalpark Vadehavet jo er noget, man er stolt af i min del af landet, og det er også noget, man tjener penge på, fordi det er en del af turisterhvervet, og som derfor er virkelig afgørende både for selvforståelsen, for vores områdes natur, men også for økonomien som en afledt effekt af den turisme, som Vadehavet tiltrækker.
Så det er noget, man går op i, og det er jo de vigtigste argumenter for, at man skal passe på Vadehavet.
Ministeren siger, at vi har et godt og stærkt samarbejde med Holland og Tyskland om at passe på Vadehavet.
Det kan være, at det er rigtigt, men jeg tillader mig at betvivle det, for den tidligere sekretariatsleder for Det Trilaterale Vadehavssamarbejde, Jens Enemark, siger noget helt, helt andet.
Han siger: »Danmark har forpligtet sig i en aftale - og de overholder ikke aftalen.
Det burde de, for Danmark er et ordentligt land.«
Hvordan hænger den meget, meget krasse kritik fra en fagmand, der har arbejdet med området så intensivt, sammen med den melding, som ministeren kommer med i dag?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-10:
Der må spørgeren væbne sig med tålmodighed i de næste 14 dage – længere tid er det ikke.
Men jeg kan sige, at det i hvert fald er rigtigt, som spørgeren også var inde på, at det, der er vigtigt, og som er de erfaringer, vi har lært fra Nederlandene, er, at der er et lokalt samarbejde, så i de vækstpartnerskabsaftaler, som jeg har lavet med de forskellige regioner her i løbet af efteråret, har vi alle sammen skrevet ind, at der skal være fokus på teknologipagten, og alle regioner i Danmark har committet sig til at gå ind i teknologipagten og samarbejde om, hvordan vi kan skubbe de her ting i gang.
Christine Antorini (S), 2018-01-10:
Noget af det, vi jo så kan glæde os over, er, at der faktisk er nogle, der har taget teten, fordi en del af hele tanken omkring teknologipagten er, at det både kræver et nationalt initiativ – det er også det, vi har ventet på – men også, at man regionalt skal tage fat, og der er man jo faktisk heldigvis i gang med at etablere teknologipagter flere steder.
Det kan vi jo så i det mindste også glæde os over.
Jeg håber, at regeringens nationale strategi går ind og understøtter det arbejde, der er i gang ude omkring i regionerne.
Men ministeren nævnte, at noget af det, der vil være et omdrejningspunkt for at udvikle de nødvendige kompetencer, der skal til på arbejdsmarkedet i forhold til hele bredden af teknologikompetencer, er en stor efterspørgsel på, at virksomhederne skal samarbejde direkte med uddannelserne.
Hvad går det mere præcis ud på?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-10:
Først vil jeg kvittere for glæden.
Jeg opfatter også Socialdemokratiet som gode partnere, når det handler om kompetenceudvikling og fokus på den digitale omstilling.
Man kan jo altid botanisere i, hvorfor det har taget den tid, det nu engang har taget.
Men vi har arbejdet effektivt med det.
Jeg har siddet som minister i over 11 år, og jeg har arbejdet med projekter, som nogle gange har taget 3-4 år.
Den her gang har vi været så effektive og sat så meget turbo på det, at vi er blevet færdige, lige godt et år efter at vi var startet med projektet.
Det vigtigste for mig er, at vi får en effektiv teknologipagt.
Vi har haft mange møder med de forskellige aktører, dvs. uddannelsesverdenen, virksomhederne, organisationerne, som har været meget involveret i det her.
Og det betyder, at når jeg lancerer det her i slutningen af januar, så kan vi starte med det samme, fordi vi har det rigtige grundlag for det.