runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2020-10-21:
Tak for spørgsmålet.
Det glæder mig, at der nu er vedtaget en rådshenstilling med fokus på større klarhed og bedre koordination mellem EU-landene.
Det kommer borgere, rejsebranchen og danske virksomheder til gode.
Lad mig først præcisere, at rådshenstillingen ikke lægger op til fælles EU-rejsevejledninger, som spørgsmålet indikerer.
Henstillingen er bredere og handler om øget EU-koordination af covid-19-relaterede rejserestriktioner.
Det vedrører håndtering af ind- og udrejse samt ikke mindst tilgang til test, karantæne og andre indrejserestriktioner.
Rådsindstillingen er ikke en fiks og færdig løsning, som nu skal tvinges ned over hovedet på medlemslandene.
Det vil fortsat være op til det enkelte medlemsland at træffe de nødvendige beslutninger for at holde smittetrykket nede.
Der er således tale om en anbefaling, ikke et påbud.
Sammen med justitsministeren og sundhedsministeren ses nu på, hvordan en mulig dansk gennemførelse kan se ud, og det arbejde er godt i gang, men det er som nævnt komplekst.
Et væsentligt aspekt er også overvejelserne om den danske tilgang til rejsevejledninger, herunder muligheden for at lave regionale rejsevejledninger.
Danmark har indgået aktivt i forhandlinger om henstillingen.
Vi har bl.a. lagt vægt på, at ECDC, altså Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, får data om testning på regionalt niveau.
Vi har fra regeringens side gennem hele forløbet understreget betydningen af valide data og sundhedsfaglig forsvarlighed.
Det er en klar ambition, at vi så hurtigt som muligt får implementeret rådshenstillingen i Danmark på en hensigtsmæssig måde.
Hovedhensynet er og bliver dog danskernes sundhed og sikkerhed.
Det går vi ikke på kompromis med.
Her spiller det naturligvis også ind, at smitten i øjeblikket stiger meget kraftigt i rigtig mange europæiske lande, desværre er der også en smittestigning her i Danmark.
Det taler jo ikke just på den korte bane for en mere lempelig tilgang til rejser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-10-21:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil udenrigsministeren arbejde for en hurtig implementering af de fælles EU-rejsevejledninger i Danmark, som regeringen den 13. oktober 2020 selv har været med til at vedtage?
Jeppe Kofod (S), 2020-10-21:
For det første har vi jo præget den rådsindstilling, som faktisk kun blev vedtaget i sidste uge.
Det er det, vi taler om, og jeg var selv til stede på mødet, og her understreges behovet for at få regionale tal for test og for incidens og også tal af en kvalitet, som man kan stole på, så man kan lave regionale rejsevejledninger.
For vi er selvfølgelig interesseret i at få et godt og robust grundlag ligesom den model, vi har i dag, som er en klar og objektiv model, der hviler på automatik og objektive kriterier.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-21:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at en gerningsmand først 8 år efter første anmeldelse får sin dom og ovenikøbet opnår en strafrabat, og er ministeren af den opfattelse, at man bør fjerne strafrabatter på domme med en lang sagsbehandlingstid?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Jeg skal ikke forklare og forsvare de andre partiers politik.
Derfor er det selvfølgelig fornuftigt at forhandle bredt i Folketinget.
Jeg er godt klar over, at det selvfølgelig ikke er Dansk Folkepartis ønske, at man skal tage de partier, der befinder sig til venstre for Socialdemokratiet, med i en aftale, jævnfør placeringen på det politiske spektrum.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-21:
Når jeg spørger lidt mere ind til det, er det jo, fordi vi i den her mulige politiforligskreds også har partier med som Det Radikale Venstre og Enhedslisten – partier, som måske traditionelt ikke vil være med til at gennemføre initiativer, i Folketinget, der strammer op over for gerningsmænd, der begår vold.
Det har vi i hvert fald set eksempler på tidligere, hvor de partier – ja, i øvrigt sammen med Socialdemokraterne – har stået bag ret lemfældige straffe på nogle forskellige områder.
Så derfor vil jeg godt spørge ministeren: Vil ministeren sørge for, at der uanset de forhandlinger kommer et lovforslag, der fjerner strafrabatten?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Jo, og jeg siger heller ikke, at situationen skal løses i forhandlinger.
Jeg siger bare, at det er et af de elementer, som er bragt ind i forhandlingerne, og som jeg ser positivt på jævnfør det, jeg lige har sagt.
Jeg tror imidlertid ikke, vi skal bilde os ind, at spørgsmålet om de lange sagsbehandlingstider kan løses med det greb alene.
Jeg tror, vi skal kigge, hvad vi også har lagt op til, på at tilføre politiet og anklagemyndigheden ressourcer, sådan at sagerne kan komme hurtigere igennem sagsbehandlingen.
Der er i øvrigt også det spørgsmål, som fru Karina Adsbøl var inde at berøre ganske kort, nemlig det her med, om vi skal kigge på at samle flere sager, altså at vi jo godt kan gøre det sådan, at vi siger, at når der er et eller andet antal sager, så får vi dem pådømt, i stedet for at man, om jeg så må sige, kan trække processen, ved at der kommer nye forhold til, som så skal kumuleres med.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-21:
Tak for det, og tak til fru Karina Adsbøl for nogle gode spørgsmål, og egentlig også tak for nogle gode svar – hvis vi kan tro på, at der kommer til at ske noget.
For det, som Dansk Folkeparti vil her, er jo, at vi vil afskaffe strafrabatten i de sager, hvor det er sagsbehandlingstiden, der gør, at man får rabat.
Til det siger ministeren så, at det vil ministeren diskutere i den forligskreds, der måske ser ud til at komme omkring politiets forhold.
For man kunne jo godt have den holdning – og det er den holdning, vi har i Dansk Folkeparti – at hvis en gerningsmand har begået grov vold mod et offer, jamen så er det sådan set ligegyldigt, om myndighederne er lidt langsomme med at få pådømt den sag.
Det er stadig væk grov vold.
Det er stadig væk fuldstændig vanvittigt, at man benytter vold som middel til at gå efter bestemte ofre.
Er ministeren ikke enig i det?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Nu skal vi jo se, hvad Dansk Folkeparti vil være med til, når det kommer til stykket, i forbindelse med forhandlingerne om politiforliget, og om Dansk Folkeparti vil være med eller ej.
Jeg søger jo mit flertal så bredt som muligt, og jeg forventer da også, at vi kan lave en aftale om politi og anklagemyndighed, som også vil omfatte røde partier.
Og jeg tror sådan set ikke, at vi støder på en uoverstigelig hindring i forhold til spørgsmålet om strafrabatter, i den henseende.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-21:
Jeg er da rigtig glad for, at ministeren vil være med til at afskaffe de her strafrabatter, for det er utrolig vigtigt, at man ikke kommer ind i en retssal og der så allerede sidder nogle, der siger, at den her sag har varet for længe, så der bliver man nødt til at lave nogle rabatter.
Men spørgsmålet er så, om justitsministeren vil gå sammen med Dansk Folkeparti, og uden om de røde partier, såfremt der er nogle af dem, der ikke vil være med til det her, så vi i fællesskab kan få skabt et flertal, og så vi ikke skal se, at man giver strafrabatter i forhold til de her lange sager.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Men ja: Jeg synes, at det vil være fornuftigt at kigge på at reducere strafrabatten eller fjerne strafrabatten.
Der er en begrænsning i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention – som jeg sagde før – men det må vi finde ud af hvordan vi kan håndtere.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-21:
Tak for det.
TV 2 har lige vist en dokumentar, »Forført af Jakob«, om en ubehagelig voldsmand, som stalker de her piger, og som også slår den ene af pigernes far ned.
Det var en meget voldsom dokumentar, hvor den her person har flere sager og ligesom spekulerer i at lave nye sager, fordi retssystemet siger, at man – kan man sige – skal samle sagerne.
Så de her pigers retsfølelse er jo ikke særlig stor, i forhold til retssystemet og hvordan det virker i dag.
Ud over det kunne de jo hverken få tilhold eller andet i forhold til den her Jakob, og derfor vil jeg gerne følge op med et spørgsmål til ministeren, altså om ministeren vil bakke op om Dansk Folkepartis forslag om at afskaffe strafrabatten ved sager, der har lange sagsbehandlingstider, og dermed gå uden om det – kan man sige – umiddelbart røde flertal, der ser ud til ikke at ville afskaffe den her strafrabat.
For Dansk Folkeparti er det utrolig vigtigt med ofrenes retsfølelse, og at de har en tro på, at det retssystem, vi har, også fungerer, og når man ser bl.a. den her dokumentar, »Forført af Jakob«, sidder man jo tilbage med det indtryk, at vi altså har et system, der i den grad trænger til forbedringer.
Så derfor vil mit spørgsmål til justitsministeren være, om ministeren sammen med Dansk Folkeparti vil være med til at afskaffe de her strafrabatter, og det skal jo, kan man sige, gå hånd i hånd.
Jeg er godt klar over, at sagsbehandlingstiderne skal ned, men det skal også være sådan, at vi sikrer ofrenes retsfølelse.
Så er det noget, som ministeren vil være med til?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-21:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er en urimelig venteposition at efterlade ofrene i.
Alt for mange danskere, der har været udsat for en forbrydelse, sidder fast i systemet og får ikke den retfærdighed, de har krav på, så de kan komme videre i deres liv.
Lange sagsbehandlingstider har betydning for både den forurettede, de sigtede og de tiltalte, men jo også for vores alle sammens retsfølelse og mulighederne for at opklare forbrydelser.
Derfor har regeringen, som spørgeren også ved, et skarpt fokus på at sikre, at sagsbehandlingstiden på tværs af hele straffesagskæden bringes ned, så tidsrummet fra forbrydelsen begås, til den skyldige afsoner sin straf, forkortes mest muligt.
Ofre for kriminalitet skal føle, at det nytter at gå til politiet.
Oplevelsen af retfærdighed skal tilbage.
Derfor indeholder regeringens oplæg til en ny flerårsaftale også en række initiativer, der skal styrke straffesagsbehandlingen i politiet og i anklagemyndigheden med det formål, at sagsbehandlingstiden kan bringes ned.
Konkret er det regeringens mål med oplægget, at der bl.a. skal tilføres flere hænder til behandlingen af straffesager i politiet og anklagemyndigheden.
Derudover vil regeringen arbejde på at identificere og iværksætte konkrete tiltag, som kan reducere sagsbehandlingstiden på tværs af hele straffesagskæden.
Samtidig vil regeringen begrænse brugen af såkaldte strafrabatter på grund af en lang sagsbehandlingstid.
Sidste år iværksatte jeg en undersøgelse af mulighederne for at begrænse brugen af strafnedsættelse inden for rammerne af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Vi skal nemlig gøre op med urimelige rabatter til kriminelle.
Derfor er Justitsministeriets embedsmænd ved at se nærmere på, hvordan reglerne kan ændres, og jeg ser frem til at drøfte det under flerårsforhandlingerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-21:
Jeg ved ikke helt, om tiden er med eller mod ministeren her, men ministeren stiller i hvert fald nogle principper op, som han har svært ved selv, synes jeg, at forsvare.
Hvis der er nogle, der bryder ind, kan man forsvare sig med den – altså imod tyve eller røvere, voldspersoner, der kommer ind.
Det er det, som regeringen vil afskaffe muligheden for.
Der spørger hr. Peter Skaarup: Hvad må man så?
Altså, er det, fordi man skal bruge køkkenkniven i stedet for?
Hvad er det for nogle våben, eller hvad er det for nogle midler, som justitsministeren mener at borgeren fremadrettet skal kunne bruge til at værne sig mod ulovligt indtrængende, når nu han vil forbyde pebersprayen, som jo i forhold til f.eks. en kniv, der ligger i køkkenskuffen, ikke forvolder nær den samme skade imod den røver, den voldsperson, der forsøger at trænge ind på en ejendom?
Jeg er glad for, at vi kommer så langt.
Så jeg håber ærlig talt, at skatteministeren, hvad angår den optimisme, som han tilkendegiver ligger ovre i Klimaministeriet, vil blive en lille smule mere inspireret af den, og så tage den med næste gang, vi skal diskutere det her forslag.
Så vi glæder os til at se beregningerne og så forhåbentlig også en lidt mere optimistisk skatteminister.
Morten Bødskov (S), 2020-10-21:
Min fornemmelse er, at han altid er glad, fordi den her regering gør det rigtig godt på klimaområdet.
Vi er jo selvfølgelig åbne over for at se på, hvordan det her instrument også kan tilpasses den nye tid, vi er i, med de store udfordringer, vi står over for på klimaområdet.
Men der er bare nogle ting, som man lige skal have med i baghovedet her.
Grundlæggende er det jo en rigtig god ordning, som bliver benyttet af rigtig mange.
Den er med til at hjælpe familier med en travl hverdag, og den er med til at sikre, at man kan få lavet et håndværkerarbejde, som man jo måske i bedste fald bare skal holde sig fra og sætte den organiserede arbejdskraft til.
Så det er grundlæggende en god ordning, og den synes vi skal fastholdes.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-21:
Men er det så sådan, at vi måske, i stedet for at det bliver ved gisningerne – som jeg så fornemmer det er lige nu – kunne få lidt mere faktuelle ting på bordet?
Altså, vil ministeren komme med nogle beregninger, som så illustrerer, om det ville slå hul i kassen, så at sige, hvis man gav den her mulighed?
Så kunne det også være – hvis nu man siger, at man må bruge 3 års fradrag til de grønne tiltag – at den halvdel af pengene, der i dag bliver brugt på ikkegrønne tiltag, ville komme over i den grønne boks, og at ministeren så i hvert fald ville gøre klimaministeren glad.
Og det er vel ikke at kimse ad.
Først og fremmest hører jeg ministeren sige, at man ikke afviser noget og grundlæggende er åben for input, men at det måske ikke er det rigtige sted, og så forstår jeg, at der er to argumenter i det.
Det ene skulle være noget med administrationen af det, og det andet skulle være noget med, at det kan blive dyrere.
Men det vil jeg da så gerne høre lidt om.
For hvis det allerede i dag er i 50 pct. af de tilfælde, hvor man benytter sig af håndværkerfradraget her, at det går til grøn teknologi, hvad er det så, der skulle gøre det vanskeligere rent administrativt at håndtere, hvis man akkumulerer det?
, og det er så 36.000 kr.
Det er en større udskrivning, og man har så mulighed for at få installeret det.
Det vil give nogle flere muligheder, og det vil give nogle flere muskler at gøre grønt og godt med, så at sige.
Jeg kan heller ikke helt forstå, hvorfor der skulle være en økonomisk udfordring i det, for fradraget ligger der jo i dag.
Er det, fordi ministeren opererer med, at der er nogle, der i dag ikke benytter sig af det, og at der, hvis man laver man friere muligheder, vil være flere, der benytter sig af det?
Men hvis det er det, der er argumentet – og det kan jeg se på ministerens hovedbevægelse at det er – er det så et særlig godt argument?
For vil det ikke være i sådan den grønne ånd at sige, at jo mere borgere, husejere, derude selv kan gøre for at få forbedret deres samlede CO 2 -regnskab og energiregnskab, jo bedre?
Så min tanke og Dansk Folkepartis tanke er, at vi siger: 3 år frem, og det er så maks. 36.000 kr., man kan bruge.
Det skal der være noget kontrol med.
Men helt grundlæggende må ministeren altså komme på banen med nogle flere og bedre argumenter, før vi dropper den idé.
Morten Bødskov (S), 2020-10-21:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det er faktisk et rigtig godt spørgsmål, for det vedrører jo en ordning, nemlig den såkaldte boligjobordning, som – kan man sige – både er en god ordning, men jo også en populær ordning.
Den bliver også kaldt håndværkerfradraget, og den er jo bl.a. med til at give incitamenter til energirenovering af private boliger og er altså også med til at hjælpe travle familier i en travl hverdag.
Det har helt fra ordningens indførelse – og det ved jeg også at spørgerens parti har været involveret i – været et afgørende hensyn, at det her skulle være relativt nemt at administrere både for borgerne, men jo også for virksomhederne og selvfølgelig også for myndighederne.
Virkeligheden er den, at håndværkerydelserne med fradraget, som man jo altså får for dem, allerede i dag i vidt omfang benyttes til grønne ydelser, om man vil.
Således vedrører cirka halvdelen af de indberettede fradrag håndværkerydelser i forbindelse med energibesparelser, f.eks. isoleringsarbejde og udskiftning af vinduer.
Så der er meget grønt i ordningen allerede i dag, og derfor er det en god ordning, og regeringen lægger ikke som udgangspunkt op til at ændre ordningen.
Det er klart, at vi selvfølgelig lytter til, om der er idéer til, hvor den kan forbedres.
Men det er klart, at hvis der skal bruges flere penge på ordningen som her, skal der selvfølgelig også en finansiering til.
Det giver sig selv, og så synes jeg også, det er en pointe, når man ser på den krise, som dansk økonomi er kommet i som følge af coronapandemien, at håndværkerfaget jo ikke på nuværende tidspunkt er et af de erhverv, som er allerhårdest presset.
Tværtimod er beskæftigelsen i byggebranchen blandt håndværkerne altså høj.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-21:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til at gøre håndværkerfradraget mere fleksibelt for at fremme grønne investeringer hos boligejerne og fastholde arbejdspladser i byggebranchen – eksempelvis ved at skabe mulighed for at kunne spare sammen over flere år, i stedet for at beløbet altid skal bruges på 1 år?
Morten Bødskov (S), 2020-10-21:
Jeg vil sige, at det faktisk er blevet rigtig godt at diskutere med hr. Morten Messerschmidt.
For jeg tror, at vi, når det handler om den grønne dagsorden, jo langt hen ad vejen er enige om vigtigheden af at prioritere det, og det glæder mig meget, og de drøftelser, vi nu også har om biler, synes jeg også går rigtig godt.
Når det handler om den her ordning, nævner hr. Morten Messerschmidt jo selv argumenterne.
Det er klart, at det, hvis man akkumulerer beløbene, så kan animere flere til at bruge ordningen.
Det skal man bare have med.
Det andet er jo så også, at man skal huske på, at der her er et konjunkturhensyn i forhold til arbejdsmarkedet i øvrigt.
Og det er de argumenter, som jeg ved at spørgerens parti selv har været inde over, dengang man drøftede, hvordan ordningen skal sammensættes.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-10-21:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at regeringen anbefaler, at en lang række arrangementer aflyses, uden at sikre kompensation til de berørte erhverv?
Simon Kollerup (S), 2020-10-21:
Tak for spørgsmålet.
Jamen vi arbejder jo på højtryk for på bedst mulig vis at holde hånden under dansk erhvervsliv igennem coronakrisen.
Konkret har regeringen sammen med et bredt flertal i Folketinget introduceret en række historisk store hjælpepakker til at afbøde nogle af de konsekvenser, som virksomheder oplever.
Men corona er stadig i det danske samfund, og derfor har sundhedsmyndighederne besluttet at skrue ned for aktiviteten med nye restriktioner.
Det rammer visse dele af dansk erhvervsliv hårdt, og derfor indgik regeringen og en række partier, herunder Venstre, en aftale, der giver ekstra hjælp til de særlig hårdt ramte erhverv.
Jeg er glad for, at vi med den aftale er enige om, at leverandører til private fester og sociale begivenheder med mindst 50 deltagere afholdt uden for private hjem og haver skal have adgang til kompensationsordningen for selvstændige og den, der gælder for de faste omkostninger.
Det betyder dog ikke, at alle vil være omfattet af kompensationsordningerne.
Arrangører af private fester og sociale begivenheder, der bliver aflyst som følge af anbefalingen om at begrænse social aktivitet, kan ikke kompenseres, da der er tale om en anbefaling.
Hvis de skulle kompenseres via de eksisterende kompensationsordninger, som er godkendt efter krisestøttebestemmelserne fra Europa-Kommissionen, ville det være nødvendigt at indføre et egentlig forbud.
Jeg er helt opmærksom på, at vi beder nogle erhverv om at bære en ekstra byrde som led i indsatsen mod den øgede coronasmitte, og jeg har både stor medfølelse med, men selvfølgelig også forståelse for deres situation.
Det er en vanskelig opgave at finde den rette balance med henblik på at holde smitten nede med de mindst mulige omkostninger.
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-21:
Regeringen mener selvfølgelig fortsat, at der er behov for at se på den fremtidige indkvartering af afviste asylansøgere og kriminelle udlændinge.
Vi vil derfor præsentere en samlet løsning for indkvartering af udlændinge uden lovligt ophold i den her folketingssamling.
Vi er af den overbevisning, at vi skal føre en politik, hvor vi bruger pengene fornuftigt.
Det ville have kostet 1 mio. kr. om året pr. person at drive det center.
Det er over tre gange så meget, som det koster at have en person indkvarteret på et udrejsecenter i dag.
Vores opfattelse er, at det ville være spild af penge, og at vi kan få meget mere hjemrejsepolitik for de samme penge.
Regeringen arbejder derfor på en anden og bedre løsning, for vi har på ingen måde glemt planerne om at se på en alternativ indkvartering af de udlændinge, der er dømt til udvisning.
Jeg forstår fuldstændig, at det kan skabe utryghed at skulle bo tæt på folk, der er dømt for kriminalitet, og som ikke har nogen fremtid i Danmark.
Det ville være tilfældet, ligegyldigt hvor den her gruppe er placeret.
Det hørte vi også fra borgere på Møn og på Sydsjælland i forbindelse med den borgerlige regerings aftale om indkvartering dernede.
Derfor arbejder vi også benhårdt for, at udlændinge, der ikke har noget lovligt ophold i Danmark, rent faktisk rejser hjem.
Det bliver vores allerførste hjemrejselov.
Den vil indeholde en lang række initiativer, der skal sikre, at flere personer uden lovligt ophold rejser hjem.
Derudover har jeg også opsagt kontrakten med Dansk Flygtningehjælp, som hidtil har haft opgaven med at rådgive afviste asylansøgere om deres hjemrejse, og vi har lagt opgaven hos Hjemrejsestyrelsen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-10-21:
Tak, hr. formand.
Hvordan kan det være, at regeringen ikke har sikret flytning af kriminelle afviste asylsøgere fra Kærshovedgård i Midtjylland, til trods for at Socialdemokraterne klart lovede det før valget i juni 2019?
Simon Kollerup (S), 2020-10-21:
Senest har vi gjort det for de leverandører, der er til de private arrangementer, altså sociale begivenheder, som bliver afholdt uden for de private hjem.
Jeg er helt sikker på, at det her er en debat, vi kommer til at vende tilbage til.
Vi har forbedret tingene før, og vi må se på, om vi kan gøre det fremadrettet også.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-10-21:
Tak for det.
Jamen så er svaret til de berørte erhverv jo, at det er, hvad der inden for andre erhverv de facto kaldes erstatningsfri regulering.
Det synes jeg faktisk ikke er rimeligt.
Når vi som forældre, skoler og andre påtager os det ansvar at lytte til anbefalingerne og reagerer for at begrænse smittetrykket, så efterlades der en regning hos nogle erhverv.
Simon Kollerup (S), 2020-10-21:
Jeg er ikke i tvivl om, at det rammer hårdt, når man oplever en omsætningsnedgang, og det gør det, uanset om den kommer som følge af en anbefaling eller som følge af et påbud.
Jeg konstaterer bare, er for de hjælpeordninger, vi har fået godkendt via de her krisestøttebestemmelser i Europa-Kommissionen, skal der ligge et påbud til grund.
Og vi har løbende i arbejdet med at bekæmpe smitte under corona både brugt forbud, men også brugt anbefalinger, og det har været ud fra konkrete vurderinger af, hvornår man skulle gøre hvad.
Men målet er selvfølgelig i fællesskab at bekæmpe smitten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-10-21:
Synes ministeren egentlig, at det er rimeligt?
Simon Kollerup (S), 2020-10-21:
Jamen der er ingen tvivl om, at vi undervejs i coronakrisen, som kom ud af det blå, meget pludseligt og med voldsom hastighed, har skullet navigere igennem en smittebekæmpelse, som har bestået af anbefalinger, men også af påbud.
Og når vi taler om konkret kompensation, er det bare sådan, at hvis vi skal kompensere via de kompensationsordninger, vi har, og som er godkendt efter de her krisestøttebestemmelser fra Europa-Kommissionen, så skal der ligge et egentligt forbud mod det.
Det, vi kan gøre, og som vi arbejder på, er at minimere omkostningerne for de her berørte virksomheder ved at varsle tingene i bedre tid, og det arbejder vi konkret på en model for.