runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg blev helt nervøs – man kunne ligefrem se det på mig, tror jeg – da hr. Jens Rohde sagde, at det var, som om jeg nærmest havde sagt noget fornuftigt.
Hr. Jens Rohde har længe været som et fyrtårn for mig, og jeg ved, at man skal holde behørig afstand, ellers sejler man på grund.
Det kigger man på, og det er jo derfor, det er en individuel tildeling, som ministeren også sagde.
Derfor bruger man det jo allerede i dag, og så kan hr. Jens Rohde kalde det, hvad han vil.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Tak for ordet.
Det lyder på debatten, en lille smule som om man tror, at det her primært handler om at forhindre de kloge hjerner fra Congo i at komme hertil og ikke det, som egentlig ligger i forslaget, nemlig at få landene til at tage deres egne statsborgere tilbage, altså den gruppe af statsborgere, som enten er kommet hertil som illegale immigranter eller er folk, der er kommet og har begået forbrydelser, mens de har været her.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
Tilfældet med lovforslaget her er, at man ved at oprette en ny kategori vil lægge et pres på EU-plan; et klart signal vil man sende til de her lande: Nu tager I jeres statsborgere tilbage, ellers er der lukket land, indtil I kommer på bedre tanker.
Kan ordføreren bekræfte, at det er det og den intention, der ligger i forslaget, og ikke en intention om at holde hjernekirurger og forskere, som kommer fra Congo, ude?
Rune Lund (EL), 2020-01-10:
Det beslutningsforslag, vi behandler her, går jo ud på, at der skal indføres en absolut regel om, at der – som det står skrevet i bemærkningerne – ikke under nogen omstændigheder må udstedes visum til borgere fra lande, hvis regeringer nægter at modtage egne statsborgere, hvis de udsendes som afviste asylansøgere.
Efter Enhedslistens mening er det at blande æbler og pærer, for hvad har det forhold, at en regering nægter at modtage egne statsborgere, at gøre med, at mennesker i Danmark, herunder mennesker med dansk statsborgerskab, kan have et helt forståeligt behov for at modtage besøg af familie og venner fra et bestemt land?
Forslagsstillerne i Dansk Folkeparti giver udtryk for det efter min og Enhedslistens mening meget naive håb, at borgere, der rammes af den stramme visumpraksis, vil, som det står skrevet, lægge et pres på deres egne landes myndigheder, så de igen vil begynde at modtage egne statsborgere.
Desværre er mange af de lande, vi taler om her, ikke ligefrem mønsterdemokratier, og derfor er det også naivt at tro, at de vil lytte særlig meget til, hvad danskere, der ikke må få besøg, eller afviste visumansøgere siger til dem.
Dansk Folkeparti vil have et absolut stop for visumudstedelse til borgere fra bestemte lande.
Et absolut stop betyder, at der skal siges nej til visum, også i situationer, hvor udstedelse af visum er i dansk erhvervslivs eller den danske stats interesse, eller hvis der f.eks. er tale om en fremtrædende kunstner.
En særlig vanskelighed ved forslaget er, at forslagsstillerne forestiller sig, at borgere fra de pågældende lande skal forhindres i at få visum, ikke bare til Danmark, men til hele Schengenområdet.
For det første vil det nok være svært at få alle Schengenlande med på Dansk Folkepartis idé, og for det andet, hvis det ikke lykkes, vil det jo fortsat være muligt at rejse ind i Danmark på et Schengenvisum udstedt af et andet land; Schengenvisa gælder som bekendt til hele Schengenområdet, ikke bare til et enkelt land.
Det er en uskik, når stater ikke lever op til deres folkeretlige forpligtelse til at modtage egne statsborgere.
Det skal stater naturligvis gøre.
Det har dog næppe forbedret Danmarks forhandlingsposition i forhold til lande som Iran eller Irak, der nægter at modtage egne statsborgere, når de udsendes med tvang, at statsministeren for nylig har givet udtryk for, at visse danske statsborgere, der mistænkes for fremmedkrigeraktivitet, ikke må komme til Danmark og ikke skal retsforfølges i Danmark.
Man har endda gennemført en hastelovgivning, så fremmedkrigermistænkte administrativt kan frakendes statsborgerskabet uden dom.
Derfor klinger det lidt hult, når regeringen og højrefløjen i andre sammenhænge prøver at få både afviste asylansøgere og udenlandske lovovertrædere sendt til deres hjemlande, når vi ikke engang kan modtage vores egne statsborgere for at få dem dømt for de ugerninger, de har gjort.
Enhedslisten kan ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Nej, fru Pernille Vermund.
Lad mig her blive i de der mere eksistentialistiske betragtninger.
Der var jo tidligere i historien to store eksistentialister – de var i øvrigt begge to på venstrefløjen, overbeviste kommunister – Jean Paul Sartre og Albert Camus.
Albert Camus blev jo hældt ud af kommunistpartiet, fordi han ikke mente, at målet helligede midlet.
Han mente jo ikke, at man skulle fortælle de ungarske flygtninges historie i Vesteuropa, for så kunne man skuffe Belancour, som han sagde – det var nemlig de kommunistiske fagforeninger på de franske autofabrikker.
Det er jo forskellen: om man tror på, at målet i enhver henseende helliger midlet, eller om det ikke gør.
I den forstand repræsenterer hr. Morten Messerschmidt og fru Pernille Vermund Jean Paul Sartre; jeg repræsenterer Albert Camus.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Er sandheden ikke nærmere, at det her er en sag, hvor det mål, altså at få udlændinge, som ikke længere har ret til at opholde sig i Danmark, ud, ikke vægtes lige så højt for Radikale Venstre, som de mål, man har, når man indfører de sanktioner, som Radikale Venstre selv har været med til at stemme for?
Altså, er det ikke det, der er sandheden?
Det, at vi har illegale immigranter, at vi har kriminelle udlændinge, vi ikke kan komme af med, betyder i virkeligheden mindre for Radikale Venstre end alt det, som man har været med til at sanktionere andre lande for, og som jo alt andet lige også må siges at have ramt borgere, som måske har lidt under det.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Sanktioner skal indføres meget målrettet – det er jo vores linje.
Altså, vi er faktisk meget skeptiske over for sanktioner som middel, netop fordi de ofte rammer de forkerte, og det har vi ikke noget ønske om.
Derfor er vi f.eks. glade for, når man med de sanktioner, man lavede over for Rusland, har prøvet at være meget præcis over for, hvem det er, man rammer, sådan at man i videst muligt omfang undgår at ramme befolkningen.
Så nej, det kan jo være et nødvendigt middel, som man trækker op, men man skal være ekstremt varsom med, hvordan man bruger det.
Det er jo lige netop det, der så er forskellen, for vi accepterer ikke, at man bare laver sådan noget totalitært, som at nu gør vi sådan her over for det enkelte menneske, der jo ikke har noget ansvar i mange af de lande, de bor i, for, om deres regering tager udrejste borgere tilbage, eller om den ikke gør.
Og så siger vi så: Det kan ikke under nogen omstændigheder, uanset hvordan deres visumansøgning er og hvad formålet med den er, lade sig gøre at komme hertil.
Det er jo totalitarisme, og ja, det bryder vi os ikke om.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Tak for ordet.
Ordføreren siger, at det er socialistisk at ramme det enkelte menneske i et land, fordi landet som stat ikke opfører sig, som vi ønsker det.
Betyder det, at Radikale Venstre ikke går ind for sanktioner mod lande, der gør, hvad vi ikke ønsker, de skal gøre – økonomiske sanktioner, handelssanktioner osv.?
Betyder det, at Radikale Venstre ikke går ind for den type sanktioner?
Eller betyder det, at Radikale Venstre går ind for den type sanktioner, men ikke mener, at det rammer den enkelte borger i et land, at man undlader at handle med landet eller på anden vis indfører sanktioner?
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Den står for hr. Morten Messerschmidts helt egen regning, og det er jo en stærk forenkling af den diskussion.
For det er jo ikke sådan, at vi ikke anerkender nationalstaten.
Det har vi dog aldrig sagt, i hvert fald ikke i den tid, jeg kan huske – at man ikke anerkender nationalstaten.
Det gør vi ud fra den virkelighed, der er.
Men derfra og så til at lave sådan en total embargo over for det enkelte menneske på baggrund af en stats ugerninger, i forhold til hvordan vi synes de skal opføre sig, mener vi er forkert.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jo, men der er jo dog alligevel tale om, at man i de øvrige kategorier har regler, som er forskellige.
Jeg går ud fra, at for en radikal er man ikke dansker og congoleser og nigerianer, så er man jo bare et menneske – det er sådan Rousseaus tanke, ikke? – men er man så uheldig at være født i et land, der ligger i kategori 4, er det jo en tilfældighed.
Er man heldig at være født i et land, der ligger i kategori 2, er det en tilfældighed, og så må det vel også for hr. Jens Rohde være totalitært, at man skal underlægge sig den slags tilfældigheder?
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Nej, for det er ikke kollektivistisk.
For der skal tages udgangspunkt i en konkret vurdering af den visumansøgning, der kommer.
Det, Dansk Folkeparti siger, er, at man i alle tilfælde afviser, på baggrund af at et land ikke opfører sig, som vi synes at landet skal opføre sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Tak, formand.
Nu er jeg ganske sikker på, at ordføreren er langt mere inde i Maos ugerninger, end jeg er.
Så den reference vil jeg lade stå.
For det forhold, at nogle lande så placeres i kategori 5, 4, 3 osv., har jo også en konsekvens for den enkelte.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Tak for det.
Ministeren har jo på ganske glimrende vis redegjort for alle de praktiske problemer, der er ved det her forslag.
Det, der er kendetegnende for mange af de her lande, er jo, at de er bedøvende ligeglade med deres borgere.
Så hvorfor skulle de overhovedet tage notits af sådan et initiativ?
Det tror jeg ikke har den store effekt.
Jeg kan så sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg tror faktisk netop, at fremkommeligheden i Venstre i forhold til Dansk Folkepartis forslag er blevet betragtelig større, siden jeg trådte ud af Venstre, for der er jo ikke noget bolværk mod Dansk Folkepartis indflydelse længere i Venstre.
Det er jo det, der er problemet, hr. Morten Messerschmidt.
Der er jo ikke noget liberalt bolværk.
Nu, hvor jeg står her og taler om det at være liberal, må jeg bare sige, at jeg vidste ikke, at hr. Morten Messerschmidt var en fuldtonet socialist.
Det er jo udtryk for en kollektivistisk tankegang, så tankerne næsten går tilbage til formand Maos kulturrevolution i 1966, når man mener, at det enkelte individ er ansvarligt for dets regerings og stats gerninger, og at det enkelte individ skal straffes herfor.
Det er da udtryk for den totale kollektivisme.
Det må jeg så sige fortæller lidt om, at der ikke er ret langt fra den yderste højrefløj til den yderste venstrefløj, hvis man tager den lige linje og bukker den op i en cirkel, som nogle teoretikere ynder at gøre.
Så det undrer mig lidt, at hr. Morten Messerschmidt, som jeg egentlig betragter som borgerlig og i øvrigt med et på nogle områder liberalt og på andre områder konservativt livssyn, kan finde på at dyrke kollektivismen i den grad, som han gør i det her forslag.
Da jeg fortsat betragter mig selv som grundlæggende liberal, og det er Radikale Venstre også, kan vi ikke støtte det her forslag, både af praktiske og principielle årsager.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Nu skal jeg jo ikke stå her og være politisk sjælesørger, og jeg synes, at det er en undersøgelse, vælgerne selv skal foretage.
Men vi andre kan være behjælpelige ved at sætte tingene sammen.
Det er jo sådan, at i modsætning til Europa-Parlamentet, hvor jeg tjente de sidste 10 år, kan man jo her i Folketinget rent faktisk se, hvordan politikerne har stemt.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Nu er jeg jo ny i Folketinget.
Dansk Folkeparti har siddet her i mange år, og I har bedre erfaring med, hvordan det foregår her.
Min fornemmelse er, at der er en række partier, som til mange af de forslag, der kommer, siger, at det er en rigtig god idé, og alligevel stemmer imod.
Det betyder, at man i virkeligheden benytter en retorik – også ude blandt befolkningen – hvor man siger ét, men når det så kommer til, hvilken knap man skal trykke på, så stemmer man noget andet.
Kan ordføreren bekræfte, at den opfattelse, jeg indtil nu har fået, bliver delt af ordføreren?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Det kan jeg på enhver måde bekræfte.
Vi er rigtig glade for udefrakommende bidrag til det danske arbejdsmarked, men må jo også bare konstatere, at den udlændingepolitik, som har været ført de seneste 30 år, har gjort, at der er kommet nogen flere ind, som ikke er i den kategori, ordføreren nævner, og det ønsker vi selvfølgelig at rette op på.
Vi anerkender jo fuldt ud, at som tingene står nu, er visumreglerne en del af Schengenreglerne, dvs. at det hører under EU, og derfor har vi selvfølgelig også ud fra et ønske om rettidig omhu præciseret i lovforslaget, at det her handler om, at regeringen skal rejse sagen på et såkaldt RIA-møde, altså et møde i det europæiske Ministerråd, og det skulle egentlig være ganske enkelt.
Jens Rohde (RV), 2020-01-10:
Grundlovsdag har også altid i mit hoved på en eller anden måde været sådan en nationaldag.
Hr. Naser Khader nævnte jo selv 17. maj i Norge.
Jeg ved ikke, om nogen af ordførerne har været i Norge på en 17. maj, men det er en fantastisk oplevelse.
Det har grundlovsdag jo fået lidt karakter af.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-10:
Tak for ordet.
Det er blevet udsat rigtig mange gange, og vi synes, det er blevet udsat for mange gange.
Så vi kan ikke bakke forslaget her op.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
I stedet for at have den her sådan meget principielle og også relevante diskussion om overvågning i forhold til borgernes frihed synes jeg, man skal forholde sig til det, der ligger her, og til, at et flertal i Folketinget i Danmark har besluttet, at EU på det her område skal have indflydelse på vores politik.
Har man besluttet det, er det jo tudetosset at gå i gang med en revision af reglerne, før man har svaret på de EU-domme, som venter, særlig når vi ved, at de højst sandsynligt falder inden for ikke særlig længe.
Så Nye Borgerlige bakker naturligvis fuldt op om, at når man skal kigge på de her regler igen, skal man gøre det på et fuldt oplyst grundlag, så vi ikke sætter gang i noget nu, som alligevel skal ændres inden for et halvt år.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-10:
Tak for ordet, formand.
Vi står i dag med regeringens ønske om at udsætte evalueringen af logningen for niende gang.
Hver gang er Folketinget blevet kritiseret, hver gang bliver vi kritiseret af organisationer fra hele verden, og hver gang beder Institut for Menneskerettigheder os om at gennemføre evalueringen.
Borgerrettigheder er tilsidesat, demokratiet er sat på pause.
EU-Domstolen har ved flere lejligheder afgjort, at logningen er i strid med menneskeretten.
Det var ikke en overraskelse, for det samme havde domstolen i Tyskland og i Nederlandene allerede gjort, og Norge, Irland, Sverige og Det Forenede Kongerige har allerede rettet ind.
Alle omkring os har stoppet den ulovlige logning, men i Danmark bliver vi ved.
Overvågning er åbenbart lig med frihed.
Siden sidst har vi set en enorm teleskandale.
I årevis fejllæste politiet mastedata, offentligheden manglede reel viden om teledataenes manglende præcision, og afgørende oplysninger herom blev ikke engang overgivet til domstole og forsvarsadvokater i tide.
Det undrer mig derfor, at partier i Folketinget kan afvise at evaluere den ordning.
Hvad er det, vi er bange for?
Ministeren vil udsætte evalueringen og ændringen af logningen, fordi man venter på to igangværende sager ved EU-Domstolen.
Men det er jo ikke en fremtidig ting: Generaladvokaten fremlægger sit forslag til en afgørelse på onsdag.
Med andre ord: Dommen kommer formentlig, før vi vedtager at vente på den.
Og hvad kan vi så forvente os af denne dom?
Er ministeren af den opfattelse, at EU-Domstolen vil bryde med alle andre jurister end ministeren selv og pludselig sige: Hov, vi tog fejl, selvfølgelig må I tilsidesætte retten til et privatliv, retten til et familieliv, retten til en retfærdig rettergang og retten til frie tanker og ytringer?
Selvfølgelig gør EU-Domstolen ikke det.
De vil bekræfte, at ulovlig logning stadig er ulovligt.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2020-01-10:
Det kan jeg ikke love dig.
Det må du spørge justitsministeren om.
Man ved jo ikke med EU, om de kommer med de ting, de har lovet.
Men når Kommissionen kommer med nogle retningslinjer, når Domstolen kommer med sin afgørelse, så mener jeg, at man bør se på det – ikke før.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Tak for det.
Det var så ikke lige det svar, jeg havde håbet på.
Men så vil jeg spørge om noget andet, nemlig om ordføreren og ordførerens parti så ikke i det mindste kunne være enige i, at det her er sidste gang, vi ser den her udskydelse.
Vi kan ikke blive ved med at udsætte det en gang til, og nu må det være sidste gang.
Vi skal ikke op på det her runde tal, nr. 10.
Det ville være enormt ærgerligt.
Nu er det sidste gang, og vi skal ikke udskyde det mere.
Tak for det.
Det var, fordi ordføreren sagde det her med, at det er problematisk med den her logning, der sker af lovlydige borgere, og det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Derfor ville jeg bare høre, om det ikke kunne være en åbning for, at vi så målretter logningen, så det ikke går ud over lovlydige borgere.
For det er jo sådan set det, andre EU-lande gør, altså målretter den, så der ikke sker den her generelle og udifferentierede logning.
Så kunne ordføreren, når nu ordføreren tidligere har sagt, at det er et problem i forhold til lovlydige borgere, ikke være positiv over for det?
Naser Khader (KF), 2020-01-10:
Lovforslaget er en genfremsættelse af et lovforslag, vi fremsatte før valget, men som måtte udgå på grund af valget.
Logningsreglerne i Danmark forpligter teleudbydere til at registrere og opbevare oplysninger om tale- og internettrafik til brug for efterforskning og retsforfølgelse.
Det kan være problematisk for lovlydige borgere, at de bliver overvåget, men vi mener, at det er et meget vigtigt redskab for politiet og efterretningstjenesterne at bruge i forhold til større forbrydelser.
Vi har indre fjender iblandt os, der er kampen mod terror, bander osv., og derfor er det vigtigt med logning.
Det skal også understreges, at de der oplysninger ikke bare kan bruges af en nysgerrig politibetjent.
Der skal en dommerkendelse til, når det skal udleveres til politiet eller efterretningstjenesterne, og så skal strafferammen for lovovertrædelsen være mindst 6 år.
Så det er, når det er meget, meget relevant, at det bliver brugt.
Vi mener, det er fornuftigt at udskyde revisionen af logningsreglerne, således at vi kan tilpasse dem EU's afgørelser.
Der verserer i øjeblikket to sager ved EU-Domstolen om de franske og belgiske logningsregler, og Europa-Kommissionen har også været ude og sige, at de vil komme med nogle retningslinjer om, hvordan medlemsstaterne skal fastsætte logningsreglerne, og det er med udgangspunkt i den dom, der var fra 2016.
Derfor giver det ikke mening at revidere loven nu, før der kommer svar både fra Kommissionen, men også fra EU-Domstolen, og det sidste forventes at komme i maj måned.
Så det giver ikke mening at gøre noget ved det før efter maj i år.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-01-10:
Tak for det.
Det er min fjerde dag i Folketinget, og så skal jeg sætte mig ind i logningsregler – pyha.
Nu står vi her igen, selv om Tele2-dommen er meget klar og siger, at en bred, udefineret masseovervågning af samtlige borgere i det her land er i strid med grundlæggende liberale borgerrettigheder og menneskerettigheder.
Men nu bliver det foreslået igen at udskyde revisionen af logningsreglerne, som netop muliggør dette.
Det kan meget vel være, at regeringen gerne vil vente med at revidere logningsreglerne, til der igen falder en dom, men det ændrer ikke på, at reglerne skulle have været revideret for mange udskydelser siden.
Vi ønsker en revidering af logningsreglerne og kan derfor ikke bakke op om en udskydelse, så SF støtter ikke forslaget.
Naser Khader (KF), 2020-01-10:
Det kan også være, det ender i den retning.
Men jeg mener, vi skal vente på EU-Domstolen og Kommissionens retningslinjer, så vi kan have nogle ensartede regler i de forskellige EU-lande.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-10:
Tak for ordet og tak for debatten.
Med lovforslaget lægges der op til, hvad der jo også er blevet sagt nogle gange – jeg tror faktisk, at alle ordførerne efterhånden har sagt det – at udskyde revisionen af de gældende logningsregler til folketingsåret 2020-2021.
Det omfatter bl.a. Tele2-dommen fra 2016.
Men det er også vigtigt at holde sig for øje, at her er der tale om en kompliceret sag, og adgangen til loggede oplysninger har afgørende betydning for mulighederne for at efterforske og strafforfølge kriminalitet.
Tele2-dommen efterlader, i modsætning til hvad der er blevet anført, faktisk væsentlig fortolkningstvivl, i forhold til hvordan de nationale bestemmelser om logning kan indrettes, så de er i overensstemmelse med EU-retten.
Og siden 2017 har der været løbende drøftelser i EU-regi om, hvordan medlemsstaterne kan indrette deres regler, så de lever op til Tele2-dommen.
Europa-Kommissionen har tilkendegivet, at Kommissionen vil udarbejde fælles retningslinjer på området.
Og så verserer der, hvad der også er blevet nævnt, desuden sager for EU-Domstolen i øjeblikket, som kan få betydning for vores muligheder for at indrette vores logningsregler.
Danmark har indgivet indlæg for EU-Domstolen sammen med ikke mindre end 16 andre medlemsstater, hvor regeringen har opfordret EU-Domstolen til at genoverveje visse af udtalelserne, som EU-Domstolen afgav i Tele2-dommen.
EU-Domstolen forventes at afsige domme i sagerne omkring maj i år, og ikke, som det blev anført tidligere her fra talerstolen, om et øjeblik.
Det er regeringens opfattelse, at det er vigtigt, at udformningen af de nye logningsregler sker på et fuldt oplyst grundlag, og at rækkevidden af Tele2-dommen fastlægges i fællesskab med de øvrige EU-lande og Europa-Kommissionen.
Til sidst skal jeg bemærke – også fordi det er blevet rejst – at det følger af EU-Domstolens praksis, at en medlemsstat hurtigst muligt skal rette ind efter en EU-dom.
Hvornår det så er, afhænger af omstændighederne i den konkrete sag.
Justitsministeriet har i forhold til den foreliggende situation og i forhold til Tele2-dommen vurderet, at det er muligt at udskyde fremsættelsen af lovforslaget om revision af de danske logningsregler.
Det skyldes bl.a., som jeg sagde indledningsvis, at der er tale om en kompliceret sag, og det skyldes også, at udskydelsen af revisionen vil gøre det muligt at tage højde for EU-Domstolens kommende domme og Europa-Kommissionens kommende retningslinjer på området.
Det er derfor regeringens opfattelse, at revisionen af de danske logningsregler bør udskydes til folketingsåret 2020-2021.
Med de bemærkninger vil jeg takke for ordet, og jeg ser naturligvis frem til den videre behandling her i Folketinget og står meget gerne til rådighed for at svare på spørgsmål.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-10:
Tak for det.
I 2017, lidt efter at den her Tele2-dom jo var kommet, sagde man fra Justitsministeriets side, at man nok havde 12 måneder til ligesom at få bragt det her i orden.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er ministerens opfattelse, at Danmark så hurtigt som muligt har gjort alt, hvad vi kunne, for at iværksætte foranstaltninger, der gør, at vi opfylder det, der gør sig gældende i den her dom, om at bringe os inden for de helt grundlæggende rettigheder i charteret om, at man ikke skal udsættes for generel og udifferentieret lagring af samtlige trafikdata og lokaliseringsdata?
Rune Lund (EL), 2020-01-10:
Tele2-dommen siger jo, at man ikke kan lave en generel og udifferentieret overvågning af borgerne.
Det er det, der foregår, og derfor er det, der foregår, ulovligt.
Men lad mig så stille følgende spørgsmål: Mener ministeren, at det her lovforslag styrker frihedsrettighederne i Danmark og/eller styrker friheden i Danmark?