runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Det, vi har sagt, og det gentager jeg meget gerne her, er, at det skal være i god tid inden 2030, og vi skriver stadig 2024 i kalenderen.
Så nej, det bliver ikke, inden der skal stemmes om pensionsalderen næste gang.
Det har vi sagt fra starten af.
Vi har et forlig, og vi står selvfølgelig ved det forlig, vi har indgået.
Ligesom ordføreren for Radikale Venstre sagde, går vi ikke til den her opgave med den stemning, at velfærdsforliget har været dårligt for Danmark.
Velfærdsforliget har været godt for Danmark.
Det er en meget, meget vigtig del af den stærke offentlige økonomi.
Vi er et arbejderparti, og vi kan godt lide, at folk går på arbejde, og vi kan godt lide, at folk går på arbejde, så længe de kan.
Men netop fordi vi oprindelig er et arbejderparti, ved vi også, at mennesker ikke er ens, og vores liv og vores arbejdsliv er også forskelligt fra hinanden.
Jeg mener, at vi med den debat, vi har startet nu – nu har vi den her i dag Folketinget i dag – har mulighed for både at få talmaterialet på plads og tænkt os ordentligt om, og i god tid inden 2030 kan vi så have forhandlet en ny aftale på plads.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Tak til statsministeren for at sætte en tyk, fed streg under, at forudsætningen for at kunne investere i velfærd og grøn omstilling bl.a. er, at de økonomisk ansvarlige partier indgik velfærdsforliget i 2006.
Det, jeg godt vil spørge statsministeren om, er nogle socialdemokratiske annoncer, der var i avisen her i sidste uge, som sagde, og jeg citerer: Vi har gjort det før.
Lad os gøre det igen.
Der var så et billede af Arne, som jo lagde navn til tidlig pension.
Det, jeg godt vil spørge om, er, hvad præcis det er, der skal gøres igen – altså mere konkret end blot at starte en debat og pege på retfærdighed og værdighed.
Og hvis ikke statsministeren kan blive mere konkret på det, kan hun måske give et praj om, hvornår vi så kan se frem til at der bliver præsenteret en mere konkret plan fra regeringens side.
Er det i nytårstalen, er det i en valgkamp, eller er det noget helt tredje?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-10:
Tak til statsministeren.
Ligesom nogle andre ordførere har været inde på, er jeg også glad for, at statsministeren nævner ordet værdighed.
Værdighed er jo også at skabe et system på menneskers præmisser frem for udelukkende på økonomiens præmisser.
Værdighed er også at kunne sætte tempoet op og ned i løbet af livet, og det er jeg sikker på at statsministeren er enig med Alternativet i.
Som statsministeren er inde på, er det i dag svært at skifte karriere og fag undervejs i livet.
Det kan være svært at sætte tempoet ned for f.eks. at passe syge familiemedlemmer eller at arbejde deltid for at undgå nedslidning.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om Socialdemokratiet ligesom Alternativet også ser et behov for, at vi gør det nemmere at sætte tempoet op og ned i løbet af livet.
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Hvis jeg skal være helt ærlig, virker det på mig, som om Alternativet mest er optaget af at sætte tempoet ned i alting.
Prisen for det er jeg ikke i tvivl om både er et dårligere velfærdssamfund, en markant udsættelse af den nødvendige grønne omstilling og sikkert en række skævheder i vores samfund som følge deraf.
Jeg kan til gengæld godt lide tanken, som bliver fremført her, om, at vi igennem et arbejdsliv både skal kunne gå den ene og den anden vej, for selvfølgelig kan der opstå situationer omkring vores familie eller omkring vores eget helbred, hvor man har behov for at arbejde mindre for så måske til gengæld i andre perioder at kunne arbejde mere.
Mange virksomheder er jo gode til at sørge for det her af sig selv.
Jeg synes, det er relevant, at det også er noget, arbejdsmarkedets parter diskuterer med hinanden.
I forhold til det her med at skifte fag vil jeg sige, at det er noget, vi bliver nødt til at blive bedre til, for bare den teknologiske udvikling gør jo, at mange menneskers arbejdsliv ser forskelligt ud, fra da man oprindelig uddannede sig til senere.
Det kunne jo også være et grundlag for at støtte nogle af de uddannelsesreformer, vi er ved at lave, hvor der er lidt mindre uddannelse i starten af arbejdslivet, men til gengæld bedre mulighed for at uddanne sig senere.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Jeg er rigtig glad for at høre, at statsministeren betoner vigtigheden af, at vi har en stærk økonomi, for det er forudsætningen for en høj velfærd.
Derfor er jeg interesseret i at høre, om statsministeren har gjort sig nogen tanker om, hvordan vi skal tilvejebringe en finansiering, og hvordan vi skal skaffe arbejdskraften, hvis det er sådan, at vi sender flere på pension end det, der ligger i velfærdsforliget.
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Må jeg ikke indledningsvis sige, at jeg synes, at dem, der forhandlede velfærdsaftalen tilbage i 2006, gjorde et godt stykke arbejde, men de glemte jo at forholde sig til, hvad der skulle ske på et tidspunkt.
Selv Det Konservative Folkeparti forestiller sig vel ikke, at man bare kan arbejde, til man er hvad – 80, 90, 100 år?
Det tænker jeg trods alt.
Så der bliver jo nødt til at være en balance i det her.
Vi skal selvfølgelig blive ved med at have holdbarhed i dansk økonomi, og vi skal blive ved med at føre en ansvarlig økonomisk politik, men man kan godt ændre på pensionsalderen og stadig væk have holdbarhed i dansk økonomi.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Nu har min partiformand i et tidligere liv udtalt, at det her kunne være løsningen, og nu taler jeg på vegne af Moderaterne, og der går vi meget op i, at de lovforslag, der bliver implementeret, faktisk er nogle, der virker.
Hvis der overhovedet ikke er noget, der tyder på, at et sådant lovforslag her skulle få udviklingen i den rigtige retning, så er det den helt forkerte vej at gå, og især når der er den bivirkning, at vi får nogle udsatte yderligere marginaliseret.
Vi vil hellere bruge tiltag, vi faktisk tror på virker.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Jeg tror ikke, at vi i SF kan lykkes med at rulle alle regeringens skattelettelser tilbage, men jeg tror, at det er afgørende, at man starter et sted.
Nogle af de erhvervsskattelettelser, man har givet, nogle af de aktieskattelettelser, man har givet, løber samlet op i 5 mia. kr. for det, man har gjort uden for personskatteområdet.
Det mener vi skal rulles tilbage.
Det samme gælder for det, at man hæver grænsen for, hvornår man skal betale topskat, for det mener vi også er helt forkert.
Så vil jeg til det første spørgsmål, ordføreren kommer med, sige, at jeg er glad for, at vi er enige i SF og i Socialdemokratiet om mange af de her spørgsmål og om retningen i det her, men hvor kan diskussionen foregå?
Diskussionen kan jo foregå der, hvor Socialdemokratiet ønsker det.
Man har jo sagt, at man vil genforhandle velfærdsaftalen inden for velfærdsforligskredsen.
Det vil jo holde en meget stor del af Folketingets partier ude af den debat.
Det kan jeg ikke forstå hvorfor skulle være hensigtsmæssigt fra Socialdemokratiets side.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Det er, fordi den kedelige del af politik, som handler om at sørge for, at pengene passer, jo er nødt til at være med her.
Det er lidt, som da hr. Karsten Hønge for 14 dage siden stod her i salen i en debat, også med mig, og sagde, at vi skal have øjeblikkelige forhandlinger om det her spørgsmål nu.
Hertil svarede vi, at SF jo ikke er en del af forliget.
Så SF vil gerne have forhandlinger om noget, hvor SF ikke sidder med ved bordet.
Det, jeg bare gerne vil høre ordføreren om igen, er: Hvis SF gerne vil tage ansvar for at forbedre det nuværende pensionssystem, vil SF så også tage ansvar for, at pengene skal passe?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Det vil vi gerne, og vi har jo faktisk tilbudt, at hvis man åbner for forhandlinger inden og vi kan finde noget i fællesskab, vil vi gerne koble os op på en velfærdsaftale.
Men det er jo forkert at påstå, at man ikke kunne lave noget i samarbejde.
Det gjorde man jo med retten til tidlig pension med Arnepensionen, så der har vi jo samarbejdet.
Som jeg har forstået det, er det, man vil gøre inden for velfærdsaftalen, noget, der skal forhandles inden 2030, og der er vi vel på den anden side af et folketingsvalg. Så jeg kan ikke forstå, hvorfor man siger, at det er en meget lille kreds, der må diskutere det her.
Hvis man gerne vil have en bred debat i det danske samfund og i det danske Folketing, så inviter da også folk ind til at træffe beslutningerne.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Tak for det.
Jeg havde egentlig et andet spørgsmål, men nu vil jeg godt lige følge op på det spørgsmål, som hr. Frederik Vad stillede.
For jeg hørte, at ordføreren sagde: 5 mia. kr. kan jeg godt finde.
Men vi ved jo, at 1 år, hvor vi ikke lader pensionsalderen stige, koster 29 mia. kr.
Så nu har vi et regnestykke.
På den anden side står der plus 5 mia. kr., som vi skal finde i ekstraskatter rundtomkring i erhvervslivet og fra alle dem, hvis jeg har hørt rigtigt, som har mere end andre, og der taber vi så noget arbejdsudbud.
Kan ordføreren få det her regnestykke til at gå op?
Hvor er det, jeg tager fejl?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Når vi siger, at nogle af de skattelettelser skal rulles tilbage, så kommer vi jo med noget finansiering til den her diskussion.
Jeg har ikke hørt andre komme med finansiering.
Alle andre snakker om holdbarhed eller råderum alene.
Så hvis man skal gøre det regnestykke op, må det da være sådan, at SF faktisk har bragt nogle penge med til bordet, mens alle andre sidder og siger, at vi kan lave den prioritering inden for eksisterende økonomiske rammer.
Det kan godt være, man kan det.
Men hvis der skal bringes penge til bordet, har vi i SF også forslag.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Ja, men hvis mit regnestykke var rigtigt, og det skal jeg ikke kunne sige hundrede procent, men lad os sige, at der mangler 24 mia. kr., så er det da trods alt også en sum hvert år, ikke?
Altså, helt ærligt, det må man da tage stilling til, inden man begynder at komme med alle de gode ting, som man alle sammen kunne sætte hak ved i virkeligheden.
Så det, som jeg hører, er sådan set: Jamen altså, vi er lidt ærgerlige over, at det her koster så mange penge, for hvis det ikke kostede så mange penge, ville vi gerne gøre alle de her ting.
Og hvor er vi så henne?
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Tak for det.
Det er dejligt at se ordføreren på talerstolen.
Der var jo ikke meget i den tale, jeg som socialdemokratisk ordfører ikke var enig i.
Den var fremragende, og vi deler de samme politiske ambitioner, og sådan har jeg det tit med ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget: Fortryder SF, at SF ikke er med i det velfærdsforlig, som laver rammerne for, hvordan vores pension skal være?
For det er jo inde ved det bord, at den her diskussion først og fremmest kan foregå.
Det var punkt 1.
Punkt 2 er: SF bliver ved med at sige, at det er skattelettelser, der skal finansiere alle velfærdsforbedringer.
Skal de skattelettelser, der er blevet givet til almindelige mennesker, det, der f.eks. betyder, at en enlig sygeplejerske har omkring 8.000 kr. mere om året, når vores skattepolitik er blevet implementeret, også rulles tilbage?
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Det er jeg faktisk enig med hr. Sigurd Agersnap i.
Det var trods alt ikke SF, der bragte det på banen som et regeringsparti.
Det var Socialdemokratiet.
Det, jeg egentlig ville spørge SF's ordfører om, var, at talen jo handlede meget om økonomisk ansvarlighed, og jeg er sådan set helt enig med SF i, at vi virkelig skal have økonomisk ansvarlighed.
Noget, der sikrede det, var velfærdsaftalen fra 2006, hvor SF desværre ikke var med.
Men noget andet, der jo også sikrer fremtidig økonomisk ansvarlighed, er at stemme for, når vi næste år skal hæve pensionsalderen til 70 år fra 2040.
Kommer SF til at stemme for det?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Der har vi sagt, at bliver der indkaldt til forhandlinger og kan vi finde en aftale, kan vi godt stemme for, at den stiger, men ellers gør vi det ikke, for vi er ikke med i velfærdsaftalen af en årsag.
Den årsag er jo kun blevet styrket igennem årene, da forudsætningerne for velfærdsaftalen også er forsvundet, altså efterlønnen, og at pengene blev brugt på velfærd.
Det er helt grundlæggende antagelser i eller forudsætninger for den aftale.
Så vil jeg bare sige, at det, jeg siger om økonomisk ansvarlighed, er, at vi skal være økonomisk ansvarlige, men at man jo også må kigge på, om det er realistisk med den økonomiske ansvarlighed, der ligger i velfærdsaftalen. Er det realistisk med den indeksering, der er af levealderen, og at pensionsalderen følger op med levealderen, hvis ikke folk har lige så sund aldring, som man forudsatte dengang?
Så begynder de forudsætninger at smuldre, og så ryger den økonomiske ansvarlighed.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
hvordan hænger det så sammen med økonomisk ansvarlighed?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Bliver der ikke indkaldt til forhandlinger, og ligger der ikke en aftale, stemmer vi ikke for, at pensionsalderen stiger til 70 år.
Det mener jeg sagtens man kan gøre økonomisk ansvarligt inden for den økonomi, der er i Danmark.
Det princip, som jeg jo kan høre regeringen er blevet enige om, er, at når levealderen stiger, skal pensionsalderen følge med op.
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Tak for det, og tak til SF's ordfører for talen.
Det fører så også til den misforståelse, jeg har hørt flere SF'ere sige, nemlig at Socialdemokratiet nu er begyndt at sige det samme, som SF har sagt hele tiden.
Men det har SF ikke sagt.
SF stemte imod det, da vi hævede pensionsalderen til 68 år, og SF stemte imod det, da vi hævede den til 69 år.
Det vil sige, at alle de penge, vi har lige nu, og som vi faktisk bruger til at investere, jo er nogle penge, som SF har været imod at vi skaffede.
Det er jo ikke sådan, at man kan sige, at man har samme politik, hvis vi, hver gang vi skal gøre stigningen mindre, er på samme hold, men hver gang vi faktisk skal sikre det økonomiske fundament, er SF ikke med.
Så er det jo ikke samme politik, og det synes jeg man skylder at fortælle.
Dermed er det jo også et helt relevant spørgsmål, når der bliver spurgt: Vil man stige ind i velfærdsaftalen?
Vi har faktisk finansiering, for der er jo en velfærdsaftale, og der er en overholdbarhed.
Den har SF jo så ikke bidraget til.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Det er jo rigtigt.
SF og Socialdemokratiet har jo ikke sagt det samme på det her område på bredden af pensionsdiskussionen.
Det, som vi har sagt det samme om, er jo retten til tidlig pension, hvor vi har kæmpet i samme retning.
Altså, grunden til, at vi har opjusteret råderummet ad et par omgange med den her regering, er jo, at beskæftigelsen går bedre, end man havde regnet med.
Så synes jeg ikke, man behøver at tale uenigheden større op, end hvordan pensionsalderen fremadrettet skal følge stigningen i levealder.
Det oplever jeg egentlig at vi snakker lidt om på samme måde, og det er jo den diskussion, der må være ud over det.
Det bliver et lidt specielt regnestykke, for det, SF skal finde finansiering til, er Pensionskommissionens forslag, kan jeg sige, på 29 mia. kr.
Det må alle andre vel også skulle finde finansiering til.
Og indtil videre, i hvert fald, hvis det er det, vi bliver enige om, flakser svaret derfor i vinden.
Hvordan vil alle andre finansiere det forslag?
Jeg har ikke sagt, at vi kan gøre det med skatter alene.
Jeg har bare sagt: Vi er i hvert fald kommet med et forslag til, hvordan man kan finansiere noget af det.
Og så er det måske også lidt hårdt at sige: Nu har vi i regeringen startet en debat, eller måske er det Socialdemokratiet, der har startet den, men det må være et oppositionsparti, der kommer med de første forslag til finansiering.
Måske skulle man også begynde at lave det arbejde i regeringen.
Rosa Lund (EL), 2024-12-10:
Det er jo klar tale, så på den måde kan jeg virkelig være glad for, at jeg kan være Venstre behjælpelig med at sige helt klart og ærligt, at man synes, at pensionsalderen bare skal stige og stige.
Og så er det lige meget, om man er sosu-assistent, som er fuldstændig nedslidt, fordi man går på arbejde hver dag og har gjort det i mange år og har hjulpet vores gamle borgere i det her samfund, eller at man er pædagog og derfor har sindssygt ondt i ryggen, fordi man laver så mange løft hver dag.
Der synes Venstre, at pensionsalderen bare skal blive ved med at stige og stige.
Det synes jeg er meget klar tale, og det er nærmest meget modigt med den ærlighed fra hr. Kim Valentins side.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Okay, det var selektiv hørelse på et andet plan, men så må jeg jo sige det igen.
Vi siger, at vi meget gerne vil diskutere og drøfte, hvordan vi får fleksibilitet ind.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Tak for det.
Jeg læste på et tidspunkt et interview med hr. Dennis Flydtkjær, der fortalte, at seniorpensionen var man ikke så stor fan af.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-10:
Jeg kan faktisk godt huske det interview, som det er taget ud af en sammenhæng af, og jeg tror, at det var omkring Arneplus, hvor der var en diskussion om, om man skulle fortsætte med efterløn med seniorpensionen eller seniorførtidspensionen, hvor vi sagde, at det vigtigste for os var, at man havde gode muligheder for tilbagetrækning, hvis man var nedslidt.
Men om det lige præcis skulle være de her tre ordninger, eller man kunne gøre noget af det, som regeringen også har lagt op til, at man kunne slå dem sammen eller gøre noget andet, var vi sådan set åbne over for.
For det er klart, at ændrer man ikke på nogle ting, og de forhandlinger er jo nu aflyst, står vi fuldt inde for, at der både er en Arnepension, en seniorpension og de efterlønsregler, der trods alt er tilbage, men der er jo ikke så meget tilbage af dem.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Det blev også sagt om Arnepensionen i sin tid, som blev vedtaget.
Det blev sagt om lønløftet til offentligt ansatte, som endte med at blive vedtaget, og som jo i dag betyder, at masser af social- og sundhedsassistenter ser ud til at få en markant bedre løn, end de ellers ville have fået.
Der er fængselsbetjentene, og folk kan trække sig tidligere tilbage, end de ellers ville.
Nu er hr. Dennis Flydtkjær jo med i et parti, hvor der er enormt mange i folketingsgruppen, som var aktive i at afskaffe efterlønnen tilbage for – hvad? – efterhånden 15 år siden.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Dennis Flydtkjær: Kan Danmarksdemokraterne indgå i et blåt samarbejde efter et folketingsvalg, hvor der sættes spørgsmålstegn ved Arnepensionen, den resterende del af efterlønnen og seniorpensionen?
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Men det giver jo ikke nogen mening, for det er præcis de samme indvendinger, der var, da vi lavede Arnepensionen og lønløftet, og Socialdemokratiet forventningsafstemte nøje med folk, og det var jo derfor, de løsninger, der endte med at komme på bordet, var nogle løsninger, som svarede til det, vi havde kommunikeret.
Den forventningsafstemning har vi jo.
Vi har sagt, at det her skal gøres økonomisk ansvarligt.
Vi vil ikke gamble med muligheden for at kunne investere i kræftbehandlingen.
Men vi mener, at der er nogle uretfærdigheder i pensionssystemet, som skal ændres.
Nu vil jeg gerne spørge hr. Dennis Flydtkjær igen: Står hegnspælene i forhold til tidlig tilbagetrækning – altså efterløn eller det, der er tilbage af den, seniorpension og værdig tilbagetrækning – hvis blå blok vinder magten efter et folketingsvalg?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-10:
Jeg synes faktisk, jeg svarede meget tydeligt på den del til hr. Nick Zimmermann.
Vi har ikke nogen intention om og vil ikke afskaffe de tre dele.
Men kunne man lave en forhandling, hvad regeringen selv har lagt op til, hvor man kiggede på dem samlet for at lave nogle gode tilbagetrækningsregler?
For vi har fuldstændig den samme intention som mange andre: Er man nedslidt i Danmark på arbejdsmarkedet, skal man have mulighed for at komme derfra på en god måde.
Betyder det så, at man vil afskaffe noget?
Nej, det gør det ikke, men man kan lave en forhandling, som regeringen jo så med rette kan indkalde til, så vi kan få sat fokus på de ting, og hvor man skal lave en masse gode løsninger for folk, men først i 2030 og trædende i kraft fra 2045.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Ordføreren kommer ind på det her med at kunne slå ordningerne sammen, og det vil jeg gerne spørge lidt uddybende ind til.
For som jeg ser det, dækker det over nogle forskellige problemer i vores samfund.
Seniorpensionen er en lappeløsning på den førtids- og fleksjobreform fra 2012, hvor det er blevet alt for svært at få et fleksjob og alt for svært at få en førtidspension.
Så det er jo folk, som er nedslidte, syge, som har en lav grad af arbejdsevne, og som af den årsag ikke kan være på arbejdsmarkedet, og man siger så, at man, når du har nået den her alder, gerne vil sikre dig noget værdighed.
Det er det, seniorpensionen handler om.
Tidlig pension handler om uligheden i, at vi ikke har lige mange år efter pensionsalderen, at der er nogle, der har været mange flere år på arbejdsmarkedet end andre, altså en værdighed og en rettighed i forhold til, at du ikke skal visiteres og stå med hatten i hånden.
Så hvad for nogle overvejelser gør Danmarksdemokraterne sig der i forhold til så at blande dem sammen?
For det er jo lidt to forskellige målgrupper.
Det er to ret vigtige problemstillinger, vi skal have løst, men det er også lidt to forskellige målgrupper, hvis ordføreren kan følge mig.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-10:
Ja, det kan jeg sagtens følge, og det er jo heller ikke et nemt spørgsmål at svare på, hvordan sådan en kommende model skulle være, og regeringen har jo også selv sagt, at de vil lave sådan en Arneplus, hvor man også har overvejet, hvordan man kunne gøre det på en anden måde, uden egentlig så at komme frem til det.
For i dag er der jo nu tre tilbagetrækningsordninger, og hvor det måske også er lidt forvirrende for folk at finde ud af, hvad for en man skal vælge.
Så er der i øvrigt bare den tilføjelse, og jeg ved godt, at det ikke var det, der blev spurgt om, at der måske også mangler et fjerde parameter, altså at kigge på arbejdsmiljøet.
For det kunne måske også være klogt nok, at man i stedet for at tænke på, hvad man gør, når folk er nedslidt, gjorde en større indsats for at undgå, at folk blev det, eller at man tænkte på, at folk med 40 år på arbejdsmarkedet måske kunne have et arbejdsliv, hvor de godt kunne blive der, ved at blive omskolet, eller at der i højere grad kunne være udstyr, der kunne hjælpe med at løfte ting, hvor hr. Nick Zimmermann sagde, at han havde stået og løftet paller.
Skal man måske i stedet for have redskaber, der kunne løfte nogle ting for en, så man ikke bliver nedslidt?
Så der er jo mange aspekter i sådan en diskussion, og jeg ved godt, at det ikke svarer hundrede procent på det, der bliver spurgt om, men der er jo mange andre ting, man skal tage højde for i forhold til et værdigt arbejdsliv, end bare pensionsalder og tilbagetrækningsordninger, og hvor man måske også kan kigge på arbejdsmiljøet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Det er i hvert fald en klar anbefaling, når Danmarksdemokraterne skal finde ud af, hvad for et mandat de går til forhandlingerne med, ikke at komme til at rode det sammen.
For så kan man risikere, at man, når det drejer sig om to målgrupper, der har enormt meget brug for en tilbagetrækningsordning, enten rammer den ene gruppe eller den anden gruppe uhensigtsmæssigt.
I forhold til folkepensionsalderen kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor Danmarksdemokraterne står.
For jeg er nemlig helt enig i arbejdsmiljøindsatsen, og jeg synes, man har svigtet i forhold til velfærdsaftalen fra 2006 og på mange andre parametre.
Vi skal jo gerne gøre, at folk kan blive og gerne blive efter pensionsalderen.
Men hvor synes Danmarksdemokraterne at pensionsalderen skal være?