runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Det var ikke, fordi jeg ikke ønskede at besvare det, men det var, fordi tiden ikke tillod det, og så var det i blind tillid til, at spørgsmålet ville blive gentaget, og det blev det så også.
Regeringen fremlægger et konkret forslag, når vi kommer ind i det nye år, og det er, hvad jeg kan oplyse om den sag for nærværende.
Det er ganske rigtigt beskrevet, hvad der var Venstreregeringens position.
Nu er der en ny regering, en ny regering, som tillader sig at bruge tiden hen over julen og nytåret til at tænke sine justerede udspil igennem, og det kommer.
Og det betyder, at jeg hverken kan garantere, at det bliver mere eller mindre.
Jeg kan garantere, at der kommer et udspil.
Nicolai Wammen (S), 2016-12-05:
Statsministeren virker jo, selv om han kun har været i spidsen for den nye regering i en uges tid, allerede noget træt, og det er der altså også mange danskere der er.
De har været på arbejdsmarkedet i mange år, og de glæder sig til at kunne gå på pension og nyde deres otium, og derfor var det jo også interessant, at statsministeren ikke ønskede at besvare spørgsmålet fra fru Mette Frederiksen tidligere i debatten, og det var sådan set meget enkelt.
For det fremgår af regeringsgrundlaget, at man ønsker at sætte pensionsalderen i vejret.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Tak for det.
Og i regeringsgrundlaget har vi understreget, at hele vores tilgang til de forhandlinger, der nu skal være i EU om et Storbritannien, der ønsker at forlade EU, skal være varetagelse af danske interesser.
Og det gælder jo også i et bredere perspektiv, der handler om rigsfællesskabet.
Jeg har ikke den konkrete status på, hvor langt det taskforcearbejde er, men jeg kan betrygge hr. Tórbjørn Jacobsen i, at det bestemt er vores intention at være i dialog også med Færøerne og Grønland om, hvad grønlandsk og færøsk position er i forhold til det komplicerede forhandlingsspil, der nu kommer i Europa.
Jamen jeg lægger så helt til grund, at det er, som det er beskrevet her.
Det skal jeg ikke anfægte.
Jeg ledte bare efter, hvor det iltre blod kommer fra, og så tænkte jeg, at det kunne udspringe af det.
Det var jo en interessant strid, for egentlig var det en dansk læge, som myndighederne ville udskifte med en færøsk læge, og så gik byen ellers i oprør.
Det er en upåagtet del af vores historie og det tætteste på, at vi har været i borgerkrig i nyere tid.
Og jeg håber og vil gerne udtrykke det fromme ønske, at det forbliver sådan.
Ja, så vil vi holde det kommunale selvstyre ansvarlige for det svigt.
Og det er jo præcis grunden til, at ældreministeren allerede i morgen – efter at have været i den her funktion i kun 1 uge – har et møde med Kommunernes Landsforening.
For det er jo kommunerne, der i sidste ende har ansvaret for at drive de kommunale plejehjem.
Det er vores ansvar at skabe rammerne om det økonomisk, organisatorisk m.v.
Det, som vi har brug for en diskussion med kommunerne om, er jo, hvad det er, der ikke fungerer, når man ser nogle af de eksempler, man ser, og så ser man heldigvis også en masse gode eksempler.
Og hvad er det eventuelt for initiativer, der skal tages lovgivningsmæssigt eller på anden vis for at sikre, at de dårlige eksempler forsvinder, og at de gode eksempler blomstrer frem i stedet?
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-12-05:
Det er jo helt rigtigt, at det er kommunernes ansvar, men til trods for store investeringer herindefra, altså bedre rammer, ser vi, at nogle kommuner stadig væk svigter deres ansvar.
Vi har altså forsøgt at hjælpe dem, men alligevel er der nogle, der svigter.
Er det så regeringens holdning, når man tager vægtskålene frem, at loddet for det kommunale selvstyre vejer tungere end ældre menneskers værdighed?
Er det virkelig det lod, der er det tungeste?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Man skal hele tiden lære af sine erfaringer, og erfaringerne fra sygehusområdet op gennem 00'erne er jo, at det, der for alvor rykkede og sørgede for, at vi fik bekæmpet ventelister, og at vi fik genskabt tilliden til det danske sygehusvæsen, som lå i ruiner i 2001, da VK-regeringen tiltrådte, var kombinationen af mange initiativer, herunder at patienterne blev frisat og fik den helt unikke patientrettighed, som man ikke undte dem, og som folk gik til valg på at afskaffe, men som endnu stod der, da der kom en socialdemokratisk ledet regering.
Der stod nemlig, at man kunne vælge privat behandling, hvis det offentlige ikke kunne levere til tiden.
Og det agter vi også at gøre.
Når hr. Pelle Dragsted siger, at vi har nogle planer om, at noget skal udliciteres, må jeg sige: Nej, vi har nogle tanker om, at man skal spørge til prisen og udbyde sine opgaver.
Det er ikke en ideologi, at det skal havne privat.
Jeg kan forstå, at det for hr. Pelle Dragsted er en ideologi, at det skal havne offentligt – det er også i en situation, hvor vi i dag har snakket om alle disse offentlige plejehjem, hvor en del af dem i hvert fald har nogle kvalitetsudfordringer.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-05:
En af de ting, som jeg synes virkelig gennemsyrer regeringsgrundlaget, er det her ønske om, at private selskaber og koncerner skal ind og tjene penge på vores fællesskab; det er forsyningsselskaberne og privatiseringer.
Det er også det her med, at man fremover igen vil tvinge kommunerne og måske også regionerne til at udlicitere, altså til at lade private koncerner komme ind og stikke snablen ned i fælleskassen og tjene penge på at drive f.eks. børnehaver og plejehjem – og det er måske også inden for sundhedssektoren.
Der er jo nogle forfærdelig dårlige erfaringer med det fra andre lande, ikke mindst fra Sverige, hvor vi jo har set nogle kæmpe skandaler: Dels forsvandt der millioner af kroner i skattely, dels var der simpelt hen så dårlige forhold, at den nye svenske regering har bremset op og stoppet det.
Statsministeren husker sikkert sagen om overbetaling af privatsygehusene under den borgerlige regering, hvor flere ministre jo endte med at få en næse.
Der var nogle, der sagde, at det var 900 mio. kr., der røg ud af skattekassen.
Jeg tror, at statsministeren selv mener, at det maks. var 100 mio. kr., men det er trods alt også penge.
Så spørgsmålet er: Er det planen?
Har man lært af de erfaringer, der er gjort herhjemme og andre steder, eller vil man bare køre på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Der er jo ikke lavet noget regeringsudspil endnu, og derfor kan jeg ikke fremlægge noget regeringsudspil.
Det kan jo bl.a. også aflæses af, at der netop om arbejdsudbud, og hr. Morten Bødskov siger det jo selv, er angivet et rum, et ambitionsniveau.
Hvis det var sådan, at vi vidste helt præcist og havde aftalt i detaljer, hvad det var for udspil, vi kom med, var der jo ingen grund til at skrive 55.000-60.000.
Så kunne der stå, at vi ønsker at udvide arbejdsudbuddet med 56.926 eller et eller andet.
Det er sådan, at der er dannet en ny regering for en uge siden, som er enig om et meget ambitiøst regeringsgrundlag med nogle meget klare sigtelinjer, og man kan se hele vejen igennem, hvad der ligesom er afsættet for det videre forløb, men det konkrete udspil kommer altså i 2017.
Morten Bødskov (S), 2016-12-05:
Tak for det, formand.
Det var nu familier, jeg talte om, men fair nok, sådan er det jo en gang imellem.
Jeg synes sådan set, at det bør være ret enkelt for statsministeren at svare på, for virkeligheden er jo den, at statsministeren godt ved det.
Statsministeren vil bare ikke fortælle det.
Han skjuler for de danske familier, hvordan den fremtidige pensionsalder skal tilrettelægges.
Tallene står jo i planen.
Når man i den plan, man havde før, kunne sige, at man ville hæve pensionsalderen med ½ år og samlet set øge arbejdsudbuddet med 40.000, og nu har en plan, hvor man vil øge arbejdsudbuddet med mellem 55.000 og 60.000, men ikke vil fortælle danskerne, hvad pensionsalderen er, er det jo kun, fordi man ikke vil fortælle det, men man godt ved det.
Så kan vi ikke få at vide, hvad planen er, når det handler om pension.
Skal pensionsalderen øges fra det halve år, man har forsøgt at presse danskerne ned i tidligere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jeg tror, at det lidt var en fortalelse, da hr. Morten Bødskov sagde af hensyn til de mange politikere, der havde planlagt deres pension.
Det var formentlig borgerne i al almindelighed, men fair nok.
Man kan jo spørge igen, og svaret er det samme.
Der er dannet en ny regering, den er dannet for en uge siden, og det er rigtigt, at et element i den regering er mit eget parti, Venstre, som da vi var i regering alene lagde meget præcise forslag frem, og nu er det ikke for at hidse nogen op, men det var så også forslag, der stod ubesvaret, der kom ikke rigtig konkrete bud så mange andre steder fra.
Nu er der dannet en ny regering, som altså indrømmer sig selv at komme med konkrete udspil i 2017, og sådan er det, og der vil man kunne se konkrete forslag folde sig ud.
Det kan jeg ikke foregribe her i aften.
Morten Bødskov (S), 2016-12-05:
Tak for det, formand.
Jo længere vi kommer ud på aftenen, jo større usikkerhed bliver der omkring regeringens økonomiske politik, ikke mindst for de mange familier, som jo er ved at planlægge pensionsalderen.
Statsministeren har jo selv lige sagt, at den tidligere regering, som han var i spidsen for, havde planer om at øge pensionsalderen med ½ år, han havde et mål for arbejdsudbuddet i sin økonomiske plan.
Jeg må forstå nu, at man har øget det mål i den nuværende regeringsplan, og så er det naturlige spørgsmål jo så, når man kan skrive ret præcist, hvordan man har tænkt sig at øge arbejdsudbuddet i den nuværende plan – det er altså et arbejdsudbud, der er højere end i den tidligere plan – hvorfor kan de danskere, som planlægger deres pensionsalder, så ikke få at vide, om regeringen har tænkt sig at ændre på det, man mente tidligere, altså at man øger pensionsalderen med ½ år?
Skal den hæves nu, når arbejdsudbuddet også skal øges?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Nu spekulerer jeg lidt på, hvad der er det operationelle bud i forlængelse af det spørgsmål, hvis det er sådan, at kommunerne ikke skal have ansvaret, altså om vi så skal drive plejehjemmene i statsligt regi eller vi skal lukke kommunen, eller hvad det egentlig er, vi skal.
Vi skal fastholde kommunerne på det ansvar, de har.
Vi skal sørge for at arbejde sammen med kommunerne om at fjerne de barrierer, der er – eller man kunne også sige de dårlige undskyldninger, der er – for, at man ikke løser opgaven godt nok.
Det er jo bl.a. derfor, vi allerede har sagt, at vi kommer med et moderniseringsprogram for den offentlige sektor, og at vi nedsætter en ledelseskommission, og det er derfor, ældreministeren har et møde med KL.
Ved siden af det ønsker vi så at frisætte den enkelte ældre, for det er jo også en del af det her.
Den enkelte ældre skal have nogle valgmuligheder og en mulighed for så at sige at vende ryggen til dårlige kommunale løsningstilbud.
Thomas Danielsen (V), 2016-12-05:
Jeg er helt med på, at vores kærlighed til Færøerne umiddelbart virker større end ordførerens, altså republikanernes kærlighed til Danmark.
Men jeg har sådan set også blot et spørgsmål om, om ordføreren kan se nogen fordele ved, at Færøerne skulle forhandle imod både Danmarks og Grønlands og resten af de arktiske landes interesser, altså som enkeltland.
Dernæst kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, når nu vi taler om grænsehindringer: Vi har jo i Venstre og Sambandspartiet, og jeg tror, jeg taler på vegne af hele Folketinget, en interesse i at fjerne så mange grænsehindringer mellem Færøerne og Danmark som muligt.
Hvad vil ordføreren anbefale at man tager hånd om, altså kaster sin kærlighed over af grænsehindringer?
Nu har vi fjernet en barriere, der var, i forhold til cpr-lovgivningen.
Der har Danmark lige fået sikret en ordning med den nuværende regering, som fjerner nogle af de mange barrierer, der er på cpr-området.
Hvad vil ordføreren opfordre til at Danmark kaster sig over som næste opgave?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Der er ingen tvivl om, at man er nødt til netop også at sikre, hvordan man kan få en økonomisk bæredygtighed, og det bliver en af de meget konkrete politiske diskussioner, tænker jeg i hvert fald, som jeg også håber man får inddraget befolkningen i.
Hvordan man har strikket samfundet sammen i dag, kan jo godt se anderledes ud i fremtiden, men der er ingen tvivl om, at man skal sikre, at der er råd til et velfærdssamfund på et tilstrækkeligt og et værdigt niveau.
Det vil være nogle af de ting, som jeg i hvert fald vil kæmpe rigtig, rigtig meget for at fastholde.
Carsten Bach (LA), 2016-12-05:
Tak for svaret på det.
De samme dele af det færøske politiske system, som ønsker selvstændighed, ønsker også en afvikling af bloktilskuddet.
Er det så ordførerens vurdering, at det samme vil være realistisk for Grønland, og vil det have en positiv eller negativ effekt for udviklingen af det grønlandske samfund og den grønlandske økonomi?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Mange tak for spørgsmålet.
Der er faktisk blevet lavet en undersøgelse, som viser, at det er helt op til 74 pct. i Grønland, som er interesseret i selvstændighed i forskellig grad.
Så man kan sige, at det ser lidt anderledes ud på Grønland.
Der er et bredt ønske om, at man får selvstændighed.
Jeg synes, at det er vigtigt, at man også putter nogle flere nuancer ind i hele den her debat, og det er jo derfor, at jeg synes, at det er vigtigt, at den her forfatningskommission kommer ud og snakker med folk og ligesom sikrer, at befolkningen også bliver taget med i de her drøftelser, fordi det jo netop handler om, hvad vi skal leve af, og hvad det er for nogle værdier, hvad det er for en retning, vi gerne vil have for Grønland fremadrettet.
Carsten Bach (LA), 2016-12-05:
Det er jo sådan, at visse dele af det politiske system på Færøerne har et brændende ønske om selvstændighed, dog må vi jo forstå på meningsmålingerne her inden for de seneste dage, at der faktisk er et lille flertal i befolkningen på Færøerne, der ikke ønsker selvstændighed.
Er det ordførerens vurdering, at det samme er gældende på Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Mange tak.
Vi er også glade for det samarbejde, vi har med de øvrige partier her, herunder samarbejdet med Enhedslisten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Så vil jeg bare på vegne af Enhedslisten sige, at vi ser frem til at samarbejde på det her område, men selvfølgelig også på en lang række andre områder.
Vi er rigtig glade for det samarbejde, vi har med IA her i Folketinget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at socialområdet er et hjemtaget område, men der, hvor man kan samarbejde, er jo bl.a. i forhold til de 32 områder, som Danmark stadig væk varetager på vegne af Grønland.
I forhold til socialområdet er det jo bl.a. at udveksle viden mellem Grønland og Danmark.
I forhold til uddannelse mener jeg også, at det at sikre, at de studerende bliver fastholdt i uddannelse og kommer tilbage til Grønland, er noget, som Grønland og Danmark også burde samarbejde om.
Hvad angår erhvervsudvikling, mener jeg også, selv om det er hjemtaget, at det kunne være rigtig interessant at se, hvordan vi kunne samarbejde noget mere om det.
For der er ingen tvivl om, at Grønland er nødt til at tænke nyt i forhold til at få nogle indtægter og i forhold til at sikre, at der sker erhvervsudvikling, og der ser jeg da gerne, at Danmark er en af de samarbejdspartnere, som man også kigger til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Jeg synes jo stadig væk, det her er et meget, meget vigtigt spørgsmål, og jeg så også meget gerne, at Danmark og Grønland kunne arbejde sammen om en meget ambitiøs klimaindsats.
Så kunne ordføreren løfte sløret for, hvad der nu er af nye grønne takter i Grønland, efter at IA er blevet en del af regeringen?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan jo så glæde Alternativets ordfører med at sige, at det i hvert fald er skrevet ind i regeringsgrundlaget, at man vil arbejde på at finde nogle løsninger i forhold til at tiltræde Parisaftalen.
Det kræver nogle interne drøftelser, for at man kan nå til enighed om, hvad det er, Grønland endeligt beslutter sig for, og hvordan man kan sikre et flertal for det.
Når vi oplever klimaforandringerne på så tæt hold og vi ser, at temperaturen i Arktis stiger med dobbelt hastighed, så giver det rigtig, rigtig god mening, at vi som nogle af dem, der oplever klimaforandringerne så tæt på, også er med til selv at tage ansvar.
Christian Juhl (EL), 2016-12-05:
Jeg vil også sige, at jeg synes, det er meget interessant, at grønlænderne diskuterer selvstændighed og en egen grundlov, men hvis nu ordføreren skulle berolige de folk, der synes, at det da er noget trist noget i forhold til samarbejdet med Danmark, hvad kunne man så sige til dem?
Altså, jeg mener: Jeg har også flere gange mødt det med, at man siger: Nej, nej, Danmark mister indflydelse oppe i Arktis og sådan nogle ting, hvis ikke vi har rigsfællesskabet.
Hvad vil ordføreren sige til den slags spørgsmål?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Mange tak.
Der, hvor vi mangler kredsdommere, er jo i Sermersooq Kommune, hvor Nuuk ligger, og hvor der typisk ikke er et rekrutteringsproblem.
Jeg tror på, at man skal graduere sagerne.
Vi har allerede en mulighed i retsplejeloven til at sikre, at vi får forsvarsadvokater, og at vi får juridisk uddannede dommere ind til at varetage opgaverne, ligesom anklagedelen også kan sikre nogle jurister på det område.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg er meget enig i betragtningerne, og problematikken er jo lige præcis, som ordføreren også selv er inde på her til sidst, at p.t. er der ikke nok grønlandske jurister.
Så spørgsmålet er, hvordan vi så får danske jurister til at tage til Grønland, indtil vi får uddannet nok grønlandske jurister.
Så det er mere en kommentar.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Vi har i dag fire retskredse i Grønland, og vi er gået fra at have 17 – mener jeg vi havde tidligere.
Og jeg synes, det er vigtigt at fastholde nærhedsprincippet og sikre, at man får behandlet sin sag så tæt som muligt på, hvor man bor.
Samtidig synes jeg også, det er vigtigt, at man sætter spørgsmålstegn ved, om det professionelle niveau er højt nok, at man tør debattere nogle af de ting, der måske godt kan være lidt svære at drøfte.
Men jeg synes i virkeligheden, at det her med retssikkerheden er enormt vigtigt, at man både på anklagersiden og på forsvarersiden og i forhold til kredsdommerne sikrer, at de er ordentligt klædt på til deres opgave, så man også lever op til lovgivningen.
Det synes jeg giver anledning til, at vi også fra Retsudvalgets side – for det er jo det fagudvalg, som netop har været i Grønland, og som skal være med til at tage et ansvar sammen med Grønlandsudvalget – kigger på, hvordan vi kan være med til at løfte justitsområdet, kigger 5-10 år frem: Hvad er det, der er behov for på den lange bane?
Jeg så jo rigtig gerne, at der var flere grønlandske jurister, og det er den debat, jeg bl.a. har rejst i Grønland.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-05:
Tak for det, og tak for talen.
Og også fra mig et meget stort tillykke med regeringsdannelsen.
Vi har jo været på tur sammen med Retsudvalget i Grønland.
Kunne ordføreren komme med nogle kommentarer til problematikken med nærhedsprincippet i forhold til kredsdommerne og problemerne med at finde de rette kompetente mennesker til at varetage funktionerne, og hvad ordføreren har gjort sig af tanker på det område?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Jeg tænker i hvert fald, at det er vigtigt at understrege, at det at tage et ansvar, et globalt ansvar, ikke er i modstrid med at skabe erhvervsudvikling, men at de to ting godt kan gå hånd i hånd.
Og det synes jeg er et rigtig vigtigt budskab at sende, også fra Grønlands side.
Tak for spørgsmålet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Det er Venstre, der sidder derovre, så det er derfor, der er lidt larm på de bageste rækker.
Tusind tak for det svar.
Jeg er personligt rigtig, rigtig glad for, at man får en god og progressiv grøn politik, og det er netop også nogle af de ideer, som IA har været ude med tidligere, om en stor klimaindsats i forhold til nye erhvervsindsatser i Grønland.
Så en cadeau til, at man nu får hejst klimaflaget i Grønland.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige tillykke til IA med regeringsdeltagelsen, og så vil jeg selvfølgelig også ønske held og lykke med den proces, man har sat i gang, om en forfatningskommission.
Det, jeg vil gerne spørge om, er, at jeg er bekendt med, at man har ret store ambitioner i forhold til socialområdet og de initiativer, man fra IA's side vil tage på dette område, og det, jeg synes der kunne være relevant at høre ordføreren om, er, hvordan vi kan sikre, at der fremadrettet kommer et godt samarbejde mellem Danmark og Grønland på socialområdet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Med selvstyreloven, som et flertal i Folketinget stemte for, er grønlandsk det officielle sprog.
Sådan som jeg ser tingene, er IA også dem, som er den realistiske stemme, den pragmatiske stemme i arbejdet.
Det var jo Demokraterne, der fremsatte et forslag om, at engelsk skulle have en højere prioritering end det danske.
Der mener vi fra IA's side, at det er vigtigt, at vi netop sikrer, at vores unge får en uddannelse, som jeg også har peget på, og at vi netop samarbejder om at få så mange igennem uddannelsessystemet som overhovedet muligt.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-05:
Tak for det, og tak for talen.
Det er altid dejligt at høre nyt fra Grønland.
Jeg vil gerne lige dvæle lidt ved det omkring kriminalloven.
Nu er det sådan, at det nye fængsel i Nuuk snart bliver indviet, og det er jo en stor forandring, der kommer til at ske i Grønland, nemlig ved at de personer, der begår meget grov kriminalitet, fremover kommer til at kunne afsone i Grønland.
Men det er et fængsel, og man har jo aldrig haft et fængsel før, og når vi med Grønlandsudvalget har besøgt f.eks. arresthusene, har det altid slået os meget tydeligt, at der har været tale om en helt anden måde at straffe på, hvor resocialiseringen næsten har været den allerstørste del af straffen.
Og det har jeg i hvert fald personligt glædet mig meget over på.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Hvis der skal være flere penge til en bedre folkeskole, kræver det, at vi får gang i væksten i det danske samfund og holder op med at sakke bagud i forhold til Sverige og Norge, som har langt højere vækstrater, end vi har i Danmark.
Lad os prøve at starte med at snakke om den del, og så snakker vi bagefter om, hvordan man fordeler pengene.
Og i første omgang gør vi det internt i regeringen.
Jacob Mark (SF), 2016-12-05:
Så hvis der skulle være en sum penge til at lave bedre skole for i fremtiden, hvad jeg bestemt håber på, og valget ligesom igen igen står mellem at tilføre dem til privatskolerne eller måske bruge dem på vores fælles skole, så vil Konservative gå ind og argumentere for, at man denne gang så bruger dem på vores fælles folkeskole?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Fra Konservatives side synes vi faktisk, folkeskolen har en kæmpestor værdi.
Men vi er også borgerlige, og vi kan godt lide frie valg.
Jeg tror ikke, det er det, man regulerer på koblingsprocenten, der gør, at flere vælger privatskolerne til.
Men jeg kan sige fra Konservatives side, at det ikke er sådan, at vi er gået til valg på og har slået os stort op på, at den her kobling skal reguleres.
Der er andre partier i regeringen, for hvem det har været mere hjerteblod, end det har været for Det Konservative Folkeparti.
Nu står det i regeringsgrundlaget, og så er vi loyale i forhold til det.
Men for os er det mest afgørende sådan set, at vi får sikret en god folkeskole som et faglig værdifuldt tilbud til alle elever.