runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2018-01-11:
Tak til ordføreren.
Da man indførte integrationsydelsen i 2015, var der jo rigtig stærk kritik af den fra bl.a. FN's Flygtningehøjkommissariat, Institut for Menneskerettigheder og stort set samtlige ngo'er.
FN's Flygtningehøjkommissariat vurderede på det tidspunkt, at integrationsydelsen ikke levede op til flygtningekonventionens artikel 23 og 24 og til Danmarks øvrige internationale forpligtelser om ikke at diskriminere.
Det, som jeg undrer mig over, er, at man slet ikke tager højde for de bemærkninger i lovforslaget.
Jeg vil egentlig høre, hvordan ordføreren ser på, at man, når man nu vedtager det her lovforslag, hvor man så begrænser integrationsydelsen yderligere, går ind og diskriminerer en række borgere i forhold til de øvrige borgere her i Danmark.
Det sidste er jeg enig i, og jeg tror også, ordføreren ved, at jeg synes, det er en rigtig god idé, at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at integrere folk i samfundet, og at de også får mulighed for at komme ud og arbejde.
Jeg er jo bare ikke enig i, at den der meget lave ydelse bidrager til det.
Nu nævner ordføreren selv starthjælpen.
Det, det her lovforslag handler om, er jo at nedsætte integrationsydelsen med yderligere 3 pct.
Er ordføreren slet ikke bange for, at det kan have sociale konsekvenser bl.a. for de her familiers børn i forhold til at kunne have et værdigt børneliv, om man så må sige?
Marcus Knuth (V), 2018-01-11:
Jamen jeg håber da i høj grad, det har sociale konsekvenser, nemlig at det har den konsekvens, at der er flere, der går ud og får sig et arbejde, således at vi ikke ser de her parallelsamfund, ghettoområder osv., hvor man ser folk, der er kommet hertil ofte fra ikkevestlige lande, som ikke bidrager til det danske arbejdsmarked med hele den katastrofe af ting, som det medfører: børn, der ikke lærer ordentligt dansk; forældre, der ikke arbejder; kriminalitet.
Altså, det er jo alt det, vi skal til livs, hvis vi vil have, at det danske samfund er et homogent samfund, som alle deltager aktivt i.
Laura Lindahl (LA), 2018-01-11:
Lovforslaget, som vi behandler her, følger jo aftalen om flere år på arbejdsmarkedet, som regeringen og Dansk Folkeparti indgik i juni sidste år, og selv om forslaget har fået kritik med på vejen, ændrer det ikke ved Liberal Alliances grundholdning.
Vi er nemlig helt overbeviste om, at en god integrationsproces sker med en fod inden for arbejdsmarkedet.
Derfor mener vi, at det både er meningsfuldt og fornuftigt at reducere satserne for integrationsydelsen med de 3 pct., som der lægges op til med dette forslag.
Ydelsesniveauet har betydning for incitamentet og tilskyndelsen til at tage et arbejde og blive selvforsørgende, og i Liberal Alliance ser vi det som et helt naturligt skridt i integrationsprocessen at blive selvforsørgende.
Lovforslaget indeholder jo også en omlægning af danskbonustillægget, hvor der fortsat vil være et økonomisk incitament til at lære dansk, samtidig med at man bevarer incitamentet til at komme i arbejde og bidrage til det danske samfund.
Det er altid god logik at sørge for, at det kan betale sig at arbejde.
I Liberal Alliance stemmer vi naturligvis for lovforslaget, og det er sådan set, fordi vi har en helt oprigtig tro på, at det vil betyde, at endnu flere træder ind på arbejdsmarkedet til gavn for den enkelte såvel som til gavn for samfundet.
Jesper Kiel (EL), 2018-01-11:
Jeg vil også gerne have lov at spørge fru Laura Lindahl, om der er en nedre grænse.
Hvis man mener, at det her virker, vil man bare fortsætte med at sænke integrationsydelsen hvert eneste år, og så mener man, at der kommer flere og flere i arbejde?
Marcus Knuth (V), 2018-01-11:
Jeg mener ikke, at man på nogen måde diskriminerer.
Tværtimod giver man mennesker et større incitament til at komme ud og have et rigtigt arbejde i den virkelige verden, og der er altså ikke noget sundere for en børnefamilie end at have en far og en mor, der ikke sidder derhjemme parkeret på sociale ydelser, men som går ud og tager et rigtigt arbejde, bidrager til samfundet og engagerer sig i samfundet.
Og det er jo det, vi har set integrationsydelsen gøre.
Så kommer ordføreren ind på, hvorvidt det her er konventionsstridigt osv.
Det, man kunne sige om starthjælpen og nu integrationsydelsen, er, som jeg tidligere har sagt, at den har bidraget meget positivt til, at massivt flere er kommet i arbejde, og jeg håber da, ordføreren er enig med mig i, at det er sundt, at folk kommer ud på arbejdspladserne og bidrager til samfundet i stedet for at sidde derhjemme.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-11:
Først og fremmest tak til SF for at fremsætte dette gode beslutningsforslag.
Lad mig starte med at slå fast, at i Alternativet har vi den holdning, at børn og unge slet ikke skal ryge, at færre skal ryge, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forebygge, at flere begynder at ryge, og at flere får kræft.
Og det var også derfor, at vi i marts sidste år fremsatte et beslutningsforslag om at sætte afgiften op, som der desværre ikke var andre partier der stemte for.
Jeg håber, der er nogle, der er blevet klogere i mellemtiden.
Regeringen og ministeren kender naturligvis godt til de skadelige virkninger, som cigaretter har, så jeg vil ikke stå og remse dem op her.
For regeringens målsætning er jo netop, at vi skal have den første røgfri generation i 2030.
Det er godt, og det er ambitiøst.
Derfor kan det også undre, at regeringen gør så lidt, for ikke at sige nærmest ingenting, og stort set overlader ansvaret til detailhandelen.
Hvordan hænger det sammen?
Sundhedsstyrelsen beskriver i en netop offentliggjort undersøgelse, hvordan antallet af rygere ikke er faldet siden 2011.
Altså, i 6 år er det ikke faldet, og hver femte dansker ryger stadig væk.
Det er altså ikke lykkedes på 6 år at få færre danskere til at ryge, på trods af at 72 pct. af de personer, der ryger eller har røget, slet ikke ville ryge, hvis de skulle leve deres liv om.
Jeg håber, ministeren er enig i, at det kan og skal gøres bedre, og at vi skal gøre mere.
Det er almindelig kendt, at supermarkeder stiller ting som slik og andre varer, som man kalder impulsvarer, tæt ved kassen for at friste folk til at gøre impulskøb, når nu de står i kø og keder sig ved kassen.
Det virker nemlig.
Så derfor mener jeg, det er dybt uacceptabelt, at vi i Danmark tillader, at man gør det samme med cigaretpakker.
Cigaretter præsenteres ofte i en fin glasmontre lige foran kasseekspedienten eller i et bredt, farverigt udvalg bag kasseekspedienten – med flotte fristende design, stor kreativitet og et enormt udvalg.
Ifølge Sundhedsstyrelsen er rygning den enkeltfaktor, der har størst negativ betydning for den danske folkesundhed.
Rygning er, som flere har nævnt i dag, skyld i en fjerdedel af alle dødsfald i Danmark.
Det ved alle vi, som står her i dag som ordførere for sundhedsområdet, godt.
De fleste rygere starter med at ryge i teenageårene, og det er derfor særlig vigtigt at forsøge at påvirke unge til ikke at begynde at ryge.
Ifølge Sundhedsstyrelsens seneste undersøgelse fra starten af 2018 er størstedelen af dem, der starter med at ryge, faktisk under 18 år, og derfor må vi gøre alt, hvad vi kan, for at ændre på den tendens.
Selv detailhandelen prøver at råbe os op; Coop forsøger at få politikere til at stramme reglerne for markedsføring.
Alt andet er uansvarligt.
Vi skal skrue på de håndtag, vi har.
Udsalgspriserne skal sættes op, pakkerne skal gøres mindre attraktive, og de skal ikke sælges lige ved siden af ekspedienten for at friste så meget som muligt.
Tak for ordet.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Der er mange af de forbud og reguleringer, der eksisterer i dag, som Liberal Alliance ikke har lagt stemmer til, som vi har stemt imod, og det vil vi gøre igen, hvis der kommer yderligere forslag til reguleringer og forbud.
Vi har p.t. ingen planer om at rulle noget af det, der eksisterer, tilbage.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-11:
Jamen jeg oplever da, at alle anerkender, at tobak er afhængighedsskabende.
Det er da også derfor, vi har taget en række initiativer til at sikre, at folk, der ønsker at stoppe med at ryge, kan få hjælp til det.
Vi har taget særlige initiativer målrettet nogle af de udsatte grupper, i forhold til at det også nogle gange kan være omkostningstungt at stoppe med at ryge.
Vi har en lang række rygestopkurser, som tilbydes overalt, lige fra på arbejdspladser til i kommunerne – en opgave, der også løftes i forhold til at sikre, at der er tilbud til stede.
Det, at Stopliniens telefonnummer og andet nu på cigaretpakkerne er kommet op i så stor størrelse, handler jo også om i langt højere grad at synliggøre over for dem, der har et ønske om at stoppe, at man kan få hjælp, og at man kan henvende sig.
Og det er da i høj grad noget af det, vi skal sikre.
Vi skal sørge for, at folk, der ønsker at stoppe med at ryge, får både den hjælp og den vejledning, som de skal have.
Det ændrer ikke på, at motivationen jo skal være der.
Og det, at der er så mange, der siger, at hvis de kunne gøre det om, så ville de ikke begynde med at ryge, er for mig jo bare et godt argument for – særlig i forhold til nogle børn og unge – at man skal lade være med at starte med den første smøg.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-11:
Så kunne jeg godt tænke mig høre om noget, for hovedparten af dem, der starter med at ryge i dag, er jo teenagere.
Anerkender ministeren, at børn og unge faktisk er dem, som f.eks. prisen påvirker mest, altså i forhold til om de starter med at ryge?
For de siger selv, at det betyder rigtig meget for dem.
Så har vi nogle af de her værktøjer, bl.a. den påskrift, der er på pakkerne i dag, men hvis man kigger på prisen og afgiften, er det noget af det, der hjælper allermest på børn og unge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er det ikke vigtigt at forebygge, for Kræftplan IV nævner jo næsten ikke forebyggelse?
Så bliver der nævnt det med erhvervsskolerne, men det er så blevet fjernet.
Jeg håber bare, ministeren anerkender, at vi skal gøre noget i forhold til børn og unge, og at vi skal gøre noget mere end det, vi gør nu.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-11:
Vi har et fokus som regering på at sikre, at børn og unge ikke begynder at ryge.
Det er derfor, vi har en ambitiøs målsætning om en røgfri generation i 2030, så ingen børn og unge ryger i 2030.
Det handler da netop om, at vi har et særligt fokus på børn og unge.
Når man er voksen og man har sin egen frihed til at gøre, hvad man vil, er det jo en anden diskussion, end når det gælder børn og unge.
Derfor fokuserer regeringens politik da netop på at undgå røg i forhold til børn og unge.
Det er også det, vi gør, både med partnerskabet og med kampagnen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-01-11:
Tak for det.
Ordføreren siger: Hvis man har en ambition om, at færre skal ryge – og nævner så, at retorikken er på en måde, hvor man næsten føler sig henført til en frihedskamp eller til ungdomsoprøret i 1970'erne.
Jeg vil lige undlade at komme med eksempler på, hvor det argument også kunne bruges, og bare spørge DF: Mener DF, at vi har et fælles mål om en røgfri generation i 2030, og mener DF også, at vi skal sætte initiativer i gang, der sikrer, at vi kan nå det?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-11:
Vi vil gerne bidrage til at hjælpe de mennesker, som ikke ønsker at ryge længere – og vi ved jo, at der er rigtig mange rygere, der gerne vil ud af deres forbrug af tobak.
Men vi vil ikke føre det her korstog mod rygning.
Men derfor kan vi jo stadig væk godt hjælpe dem, der har et seriøst alkoholmisbrug.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-01-11:
I SF anerkender vi også, at der kan være en social slagside.
Men måden at nå målet om en røgfri generation i 2030 på er jo først og fremmest at undgå, at vi får nye rygere.
Det handler netop om de unge.
Når de nu i detailhandelen igen og igen beviser, at de ikke kan finde ud af at håndhæve lovgivningen om, at man skal være 18 år for at kunne købe cigaretter, kunne det så ikke være en metode at sige, at nu vi henviser det til nogle enkelte kasselinjer?
Så bliver det i øvrigt lettere at kontrollere, om man rent faktisk overholder lovgivningen.
Eller har DF andre forslag til, hvordan man tvinger detailhandelen til at overholde loven?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-11:
Vi er helt enige i, at lovgivningen skal overholdes.
Vi har jo også været ude med et forslag om, at man kunne lave nogle automater, som tobakssalg skulle ske fra, og at man på den måde skulle lave noget automatisk id-kontrol i forbindelse med tobakssalg.
For vi er da enige i, at lovgivningen skal overholdes; det er jo en selvfølgelighed.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-11:
Mange tak.
Ordføreren taler om tempoet sådan i udviklingen af en forebyggelsespolitik og strukturelle tiltag på tobaksområdet.
Altså, her står Dansk Folkeparti helt stille, og man kunne måske næsten fristes til at sige, at Dansk Folkeparti er dem, der bakker på det her område.
Jeg har et konkret spørgsmål: Mener ordføreren, at der er for mange børn og unge, der ryger, i Danmark?
Det er det ene spørgsmål.
Og hvis man nu skulle sætte ordførerens klassifikationsstrategi ind på en skala fra 1 til 10, hvor 10 er det værste, hvor ligger cigaretterne så henne i Dansk Folkepartis klassifikationssystem?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-11:
Jeg synes da ikke, det er sundt for nogen børn og unge mennesker at ryge, så ja, der er da for mange unge mennesker, der ryger.
Det bør de ikke gøre.
Men at folk vælger, træffer en beslutning om at gøre noget, der er skidt for dem, må de gerne.
Det er sådan et frihedsideal, som vi har, i hvert fald i Dansk Folkeparti.
Man må også gerne spise flødeskumskager, selv om det ikke er godt for en.
Man må også gerne ryge en cigaret, selv om det ikke er godt for en.
Men derfor kunne man godt ønske, at de lod være.
I forhold til hvor skidte cigaretter er, vil jeg sige, at det ved jeg ikke.
Det tror jeg ikke lige jeg sådan kan stå her og vurdere på en skala fra 1 til 10.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-11:
Tak for det.
Jeg er glad for ordførerens udsagn om, at der er for mange børn og unge, der ryger.
Så har vi et udgangspunkt at arbejde med i forhold til Dansk Folkeparti, og det er jeg glad for.
Jeg vil spørge ordføreren: Vi kan jo se, at tobaksindustrien arbejder både med næb og kløer imod, at der skal indføres neutrale cigaretpakker.
Kan ordføreren måske give mig en begrundelse for, at industrien arbejder så markant imod at miste den reklamemulighed, de har på pakkerne?
Er det mon, fordi den er væsentlig for tobaksindustrien?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om, at ordføreren siger, at der også ligger nogle frihedsidealer i, at man selv kan få lov til at vælge: Er der set med Dansk Folkepartis øjne fornuft i, at vi laver regler for børn og unge under 18 år på det her område, eller gælder det også, at børn og unge skal have deres frihedsidealer til selv at vælge?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-11:
I forbindelse med de spørgsmål, der lige er stillet, og målsætningen om en røgfri generation i 2030 kunne jeg godt tænke mig høre, om ministeren anerkender det her problem.
Og jeg står her med tal fra Sundhedsstyrelsen, der viser, at 86 pct. af dem, der ryger, føler sig afhængig af nikotin, og at det derfor kan være, at de nogle gange skal hjælpes til at holde op med at ryge.
72 pct. af dem, der ryger, ville faktisk, hvis de kunne leve deres liv om, ikke ryge.
Så jeg synes, den her diskussion også handler om, hvordan vi kan hjælpe folk til at slippe af med noget, der simpelt hen har taget magten over dem.
Er det noget, som ministeren anerkender at vi simpelt hen er nødt til at gøre noget ved?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-11:
Vi har lavet en partnerskabsaftale med detailhandelen her i efteråret.
Vi kommer til at gøre status her i foråret 2018, og det ser jeg frem til.
Jeg oplever, at detailhandelen er meget optaget af, at vi sikrer, at den lov, der er der, nemlig at man ikke må sælge tobak til børn og unge, i langt større omfang vil blive overholdt – den skal overholdes – og at der derfor også er blevet taget en række initiativer fra detailhandelens side.
Jeg ser frem til at gøre status, for jeg synes, det er vigtigt, at man med et partnerskab også ser en forpligtethed fra detailhandelens side på det her område.
Det her handler jo ikke om, at erhvervsskoleeleverne nu bare skal have lov til at ryge.
Det handler om, hvordan man sikrer en røgfri generation, og der er forbud ikke det eneste svar, selv om det er det, Socialdemokratiet mener er det eneste svar.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-11:
Tak for det, det var et klart svar.
Og jeg håber, at alle forstår, at det er en klar, klar svækkelse, der er sket, af opfyldelsen af og muligheden for at nå i mål med en røgfri generation i 2030.
Det var Venstreregeringen, der sagde, at et af de mest virksomme midler, man kan have, er at fokusere på børn og unge.
Det blev skrinlagt, og jeg må tolke ministerens udtryk sådan, at det er det, ministeren kæmper for, selv om ministeren alligevel prøver at dække sig ind under, at der kom to andre partier i regeringen.
Vi har en regering, der nu lægger an til frivillige aftaler, partnerskaber med detailhandelen.
Mit næste spørgsmål til ministeren skal være: Er det ministerens indtryk, at detailhandelen frem til 2018 har levet op til sit ansvar?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-01-11:
Tak for det.
Jeg tænker, at ministeren måske også er enig i, at det er et faktum, at udviklingen mod målet om at nå en røgfri generation i 2030 er stagneret, og at der endda er en begyndende tendens til, at et stigende antal unge begynder at ryge.
Det kalder vel i virkeligheden på initiativer.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-11:
Jamen detailhandelen skal overholde aldersgrænserne.
Den lov skal overholdes.
Hvordan man så organiserer det ude i den enkelte butik – om det er med en særskilt kasselinje, om det er ved at placere tobakken under disken, eller om det er andre initiativer – er noget af det, som jeg mener at detailhandelen selv skal vurdere.
Men selvfølgelig skal de holdes op på, at de skal overholde lovgivningen.
Når noget er forbudt i Danmark, er det forbudt, og så skal man overholde lovgivningen.
Det gælder på det her område såvel som på andre områder.
Partnerskabet har vi indgået her i efteråret.
Så har vi den her kampagne målrettet unge, som vi jo i fællesskab har sat penge af til, og som er en flerårig kampagne.
Jeg tror, det er ekstremt vigtigt, at vi, når vi taler røg og unge, også anerkender de undersøgelser, der er lavet, som viser, at de unge sådan set ikke lytter til forældrene med deres formanende løftede pegefingre og Sundhedsstyrelsens indikationer om det ene og det andet.
Derfor er det vigtigt, at vi har en kampagne, der også er i øjenhøjde med de unge,
hvis vi skal sikre, at der er færre unge, der begynder med at ryge, eller flere, der forhåbentlig stopper med at ryge, hvis de er gået i gang med at ryge, og i det hele taget holder sig helt væk fra cigaretterne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-01-11:
Det er jo desværre ikke første gang – det sker igen og igen – at medierne beviser, at detailhandelen ikke overholder de her regler.
Det er selvfølgelig også derfor, forslaget er fremsat: Kan vi pålægge detailhandelen nogle restriktioner, der så gør, at de gør det?
Men jeg synes faktisk ikke, ministeren svarer på, om det kunne være en løsning, hvis partnerskabsaftalen ikke overholdes.
Så synes jeg også, at ministeren mangler at svare på spørgsmålet, om vi anerkender, at indsatsen er stagneret.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-11:
Jeg tror helt sikkert, at det har en værdi, at man kan reklamere med sit navn på en cigaretpakke.
Jeg går ud fra, at det er derfor, tobaksindustrien kæmper for det her.
I forhold til at regulere over for unge mennesker vil jeg sige, at der jo også er forbud mod, at unge mennesker køber alkohol.
Jeg skal da gerne indrømme, at i mine ungdomsår drak jeg også alkohol – og måske endda også, før jeg fik lov til at købe det.
Jeg føler ikke, at jeg sådan er blændet af et afsporet forhold til det.
Derfor har jeg sådan en lidt pragmatisk holdning til det her.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-11:
Og der er taget lovgivningsmæssige initiativer, også mens mit parti sad i regering sidste gang og havde sundhedsministerposten.
Så der er jo taget en lang række initiativer, som har gjort, at vi har haft en faldende kurve.
Nu har vi så haft en stagnation, og det er en udfordring.
Og vi kan også i forhold til børn og unge se, at vi har en udfordring.
Det anerkender jeg og regeringen til fulde.
Det er både derfor, vi har lavet en målsætning om, at vi skal have en røgfri generation i 2030, derfor vi har taget konkrete initiativer både med partnerskabet og med kampagnen, og derfor vi selvfølgelig løbende følger med i, om der kan være behov for yderligere.
Stine Brix (EL), 2018-01-11:
Jeg synes, at ministeren har taget nejhatten på i dag.
Altså, det handler bare om alt det, man ikke vil gøre, men der er meget lidt om, hvad man rent faktisk vil gøre.
Der er jo et helt klart problem her, når vi ved, at der er så mange unge, der begynder at ryge, og vi ved, at der er så mange, der dør og bliver syge af rygning.
Vi har nu en stagnation, og så hjælper det jo ikke meget, at man bare har sat en målsætning op.
Der skal jo nogle konkrete handlinger til, for at man rent faktisk kan nå det mål.
Der savner jeg altså at regeringen og ministeren kommer med noget konkret, der kan virke.
Den tidligere V-regering havde jo noget konkret i posen, f.eks. ønskede man at indføre røgfri skoletid på erhvervsuddannelserne.
Det har man nu droppet.
Og nu er det eneste, man har tilbage, nogle partnerskabsaftaler med nogle virksomheder, som helt klart har brudt loven, som ministeren selv siger.
Altså, hvor er regeringens politik på det her område?
Hvad vil man gøre for at vende den her udvikling, vi har nu?
Hvad vil man gøre, for at der er færre, der starter med at ryge, og færre, der bliver ved med at ryge?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-11:
Jeg har bestemt ikke taget nejhatten på, og hvis ordføreren lyttede til min tale, kunne ordføreren høre, at jeg nævnte adskillige af de initiativer, som vi har taget, både med partnerskabet og også med den kampagne, hvor vi i fællesskab har afsat penge, men som vi har brugt rigtig meget krudt og ressourcer på at få foldet ud på en måde, så vi forhåbentlig også når ud til de unge, som vi ikke har været i stand til at nå.
Det kan vi jo også se på kurvens tal.
Jeg mener, at målsætningen er vigtig.
Det er forpligtende.
Og det betyder selvfølgelig også, at man skal følge det løbende.
Jeg er heller ikke enig med ordføreren i, at partnerskabet ikke har en effekt.
Jeg mener også, det er vigtigt at have et partnerskab med aktørerne.
Jeg er heller ikke enig med ordføreren i, at det, at man ikke laver central lovgivning, betyder, at man ikke skal tage initiativer for at minimere røg ude på de enkelte institutioner – selvfølgelig skal man det.
Men forskellen er, om man vil forbyde ting herindefra, eller om man også vil kræve et lokalt engagement og en lokal forpligtelse, sådan at man som ledelse og som bestyrelse på en skole forholder sig til det, har en aktiv rygepolitik på skolen og sikrer, at man tager hånd om de problemer, der er.
Det gælder, hvad enten det er en erhvervsskole eller andre steder.
Det er jo også den diskussion, vi nu kan se forankre sig – f.eks. i kommuner, i forhold til om man må ryge på legepladser og andre ting.
Og jeg synes sådan set, at det er væsentligt, at man har den diskussion, men jeg synes også, at det er væsentligt, at man tager nogle af de her diskussioner lokalt og tager ansvar for dem.
Stine Brix (EL), 2018-01-11:
Hvor tålmodig er ministeren, i forhold til om partnerskabet virker?
Ministeren siger, at hun mener, at det virker.
Hvis nu Politiken gennemfører en ny undersøgelse om et halvt år og det viser sig, at det er lige så nemt for unge under 18 år at købe cigaretter, som det har været hidtil, hvor tålmodig er ministeren så med detailhandelen?
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål handler om, at ministeren siger, at man også skal have diskussionen lokalt.
Men det er jo ikke det, ministeren lægger op til.
Ministeren lægger op til, at der kun skal ske noget lokalt, at regeringen ikke skal foretage sig noget i forhold til f.eks. at sikre en røgfri skoletid for erhvervsuddannelseseleverne.
Hvorfor skal der være den forskel?