Torsten Gejl (ALT), 2022-05-06:
Tak, formand.
Jeg tror, at hvis man skulle give Alternativet et mellemnavn, så skulle det være gennemsigtighed.
Vi mener, at vi har for lidt gennemsigtighed i Folketinget, og det her udmærkede forslag til at bringe mere gennemsigtighed ind i det politiske arbejde støtter vi selvfølgelig.
I 2013 vedtog regeringen bestående af Socialdemokraterne, Radikale og SF med støtte fra Venstre og Konservative en ny offentlighedslov, som Radikale og SF så ikke er med i længere.
De dengang nye regler havde til formål at beskytte politisk følsomme sager.
Allerede dengang mødte det faktisk stærk kritik i den offentlige debat og her i salen, og det gør det jo fortsat.
Offentlighedsloven, som den er nu, fører til alvorlige begrænsninger, i forhold til hvilke oplysninger journalister og borgere kan kræve indsigt i.
Eksempelvis blev det muligt at hemmeligholde faglige vurderinger om beslutningsgrundlag.
Jørgen Albæk Jensen, professor ved Aarhus Universitet, har bl.a. udtalt, at offentlighedsloven er relativt stram, set i forhold til hvad man ser i andre lande omkring os, og at man derfor sagtens kan lempe uden at ødelægge regeringens muligheder for at føre politik.
Ombudsmanden har tidligere slået fast, at ministerbetjeningsreglen har ført til en markant indskrænkning i offentlighedens adgang til at få indblik i den siddende regerings brug af embedsværket.
Hvis myndighederne laver en meget snæver afgrænsning af en aktindsigtsanmodning uden at fortælle journalisten om det, bliver virkningen for journalisten i realiteten den samme, som hvis myndighederne faktisk skjulte oplysningerne.
Alternativet mener, at en ny offentlighedslov skal tjene demokratiet og bidrage til, at enhver siddende regering kan blive set over skuldrene af folketingsmedlemmer, kritisk presse og borgere.
Således undgår man, at en regering har informationsmonopol.
Borgerne skal have et reelt oplyst grundlag at stille politikere til ansvar på, når krydset skal sættes.
Derfor er vi glade for lovforslaget, som vi førstebehandler i dag, som netop vil ophæve de bestemmelser, som friholder kalenderføring, ministerbetjening og dokumenter udvekslet mellem ministre og folketingsmedlemmer fra at være omfattet af retten til aktindsigt.
Som forslagsstilleren siger, er det helt essentielt for et demokrati, at befolkningen og pressen har mulighed for at kontrollere de valgte politikere, så magtmisbrug undgås, og tilliden mellem befolkningen og magthaverne bevares og gerne højnes.
I Alternativet har vi også bemærket, at der omkring oplysninger fra Miljøministeriet er større åbenhed, og ligesom SF tænkte vi, at det måske kunne være en model.
Jeg er fungerende miljøordfører og har lige forhandlet om 15 naturnationalparker til næsten 1 mia. kr. i Miljøministeriet, så jeg har været i rigtig, rigtig mange situationer der, og der har ikke været nogen som helst måde, hvorved den øgede åbenhed i Miljøministeriet har begrænset vores forhandlinger overhovedet.
Vi er glade for, at det er blevet annonceret, at de fortsatte forhandlinger skal foregå i en bred kreds.
Det betyder, at en debat som den i dag giver rigtig meget mening, fordi vi kan tage lidt hul på det og udveksle idéer osv., og det synes jeg også vi har gjort.
Så vi glæder os rigtig meget til de forhandlinger, og vi takker Enhedslisten for at lave den her øvelse, så vi alle sammen kan debattere os lidt ind på emnet, før vi forhåbentlig skal til at skabe meget, meget mere lys i den danske demokratiske proces.
Tak, formand.