Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-26:
Altså, jeg bliver jo nødt til at korrigere hr. Henning Hyllested, for hr. Henning Hyllested har noget imod, at chauffører bliver vognmænd, for ellers ville hr. Henning Hyllested ikke gå ind for et loft over, hvor mange chauffører der kan få lov til at blive vognmænd.
Det er jo – og det har hr. Henning Hyllested også argumenteret levende for – fordi konkurrencen blandt vognmændene bliver for stor, hvis der bliver for mange af dem – mener hr. Henning Hyllested.
Derfor vil han have et loft.
Det afskaffer vi nu, og derfor er hr. Henning Hyllested imod den her lovændring.
Men der er jo ikke noget flertal for noget synspunkt om, hvad der skal gøres ved den lov, som hr. Henning Hyllested omtaler, om godskørsel og overenskomstkrav osv.
Der er et mindretal i Folketinget, der vil have, at kun én overenskomst skal være gældende på området.
Så er der et eller flere partier, som ønsker, at flere overenskomster skal være gældende på området.
Og så er der også nogle partier, som mener, at overenskomster er noget, som arbejdsmarkedets parter klarer, og at det i princippet slet ikke bør stå i lovgivningen.
Tak for det.
Nu vil jeg starte med noget, der måske er en hemmelighed for mange her i salen, nemlig at tilbage i 1993, hvor jeg netop var flyttet til Aarhus, stillede jeg op til kommunalvalget som 20-årig for Venstre.
Jeg var valgt af Venstres Ungdom til at stille op på Venstres liste.
Det var en meget lidt succesfuld kampagne.
Jeg havde ingen penge til at føre kampagne for, jeg havde ingen penge til at få trykt tryksager eller plakater, så jeg var meget lidt synlig og blev naturligvis heller ikke valgt.
Det mest betydende element i min valgkamp var, at jeg fik optrykt ét læserbrev i Århus Stiftstidende, som handlede om én ting, nemlig at det kommunale hyrevognsnævn i Aarhus skulle nedlægges.
Læserbrevet argumenterede passioneret for, at den planøkonomi, der var på taxiområdet i Aarhus, med et hyrevognsnævn, der bestemte antallet af vogne, der kunne være der, og hvordan de måtte køre, skulle afskaffes.
Der skulle i stedet være fri etableringsret og fri konkurrence for forbrugernes skyld.
Jeg tror ikke, at det hyrevognsnævn dengang frygtede for sit liv i Aarhus.
Dertil var min kampagne for lille og for ubetydelig.
Men jeg kan konstatere, at når den her lov bliver vedtaget og træder i kraft den 1. januar 2018, så er mit valgløfte fra 1993 i Aarhus om at nedlægge det kommunale hyrevognsnævn blevet ført ud i livet, selv om jeg ikke blev valgt til byrådet i Aarhus dengang – tak for applausen, hr. Henning Hyllested – og derfor glæder jeg mig selvfølgelig i dag, og jeg glæder mig over den positive modtagelse af lovforslaget, som ordførerne her har givet.
Det er jo også i overensstemmelse med den aftale, vi har lavet.
Aftalen om modernisering af taxiloven, som danner grundlaget for lovforslagets udformning, var lang tid undervejs, og det er ingen hemmelighed, at de forskellige politiske grundholdninger gjorde det svært at lande en aftale.
Men det gjorde vi, og det er jeg både stolt over og glad for, for lovforslaget er tiltrængt.
Formålet med lovforslaget er at fjerne nogle af de mange begrænsninger, der i dag er på området for erhvervsmæssig persontransport i biler.
Ved at fjerne nogle af begrænsningerne får erhvervet bedre mulighed for at konkurrere på forskellige parametre, f.eks. på pris eller service over for kunderne.
Og lad mig nævne de tre vigtigste begrænsninger.
I dag er det forbudt at være vognmand, altså tilbyde kørselsservice erhvervsmæssigt i selskabsform.
Det må kun være en enkeltmandsvirksomhed.
Det forbud ophæves.
I dag er det forbudt at køre uden for kommunegrænsen og hente kunder, der gerne vil køre med en.
Det forbud ophæves.
Og det sidste, men efter min mening allervæsentligste punkt, er, at antalsbegrænsningen også ophæves, sådan at alle nu i dag kan etablere sig som vognmænd og få lov til at køre taxa som erhverv i egen virksomhed.
Lad mig her knytte en kommentar til hr. Henning Hyllested fra Enhedslisten, som, synes jeg, har det også for en socialist mærkelige synspunkt, at arbejderne ikke skal have lov til at blive kapitalister.
Taxachaufførerne skal ikke have lov til at spare op til egen bil eller låne til egen bil og så drive vognmandsvirksomhed som selvstændige.
De skal med lovgivningen tvinges til fortsat at være chauffører hos en vognmand, der har det privilegium at kunne få lov til at være kapitalist på området med egen virksomhed.
Det er idealet for en erhvervspolitik i Danmark på taxaområdet.
Der er nogle få mennesker, der skal have det privilegium at kunne få lov til at være vognmænd, og alle andre, der gerne vil ind i branchen, kan kun få lov til at være ansatte hos vognmanden.
Lovgivningen skal sørge for, at de ikke får lov til at blive vognmænd.
Det synspunkt forstår jeg ikke.
Samtidig indfører vi nye og mere moderniserede krav om opsamling af data.
Dataindsamlingen har flere formål.
For det første skal den gøre det muligt for myndighederne at føre kontrol med erhvervet.
For det andet skal indsamlingen af data om nødvendigt kunne bruges i forbindelse med klagesagsbehandlingen, således at fakta om en given taxatur altid vil være til stede, altså en fordel for forbrugerne.
Fremover vil der, fordi vi afskaffer en række begrænsninger i erhvervet, være endnu bedre muligheder for, at taxivirksomhederne kan effektivisere og udvide deres forretning.
Taxivirksomhederne får med andre ord mulighed for at vokse, fordi antalsbegrænsningen og den geografiske begrænsning fjernes.
I det hele taget kan den enkelte virksomhed fremover indrette sig, som den finder det mest hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med, hvad kunderne efterspørger.
Med lovforslaget indføres én type tilladelse og ét sted, hvor der skal søges om tilladelse.
Ved at centralisere behandlingen af alle ansøgninger i Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen vil der ud over en ensartet behandling af alle ansøgninger også ske et ensartet tilsyn af, at de, der har fået en tilladelse, fortsat lever op til kravene.
På den måde sikres det også, at konkurrencen på taximarkedet sker på mere lige vilkår.
Alle skal leve op til de stillede krav, og risikoen eller sandsynligheden for kontrol vil ikke afhænge af, hvor i landet et firma har til huse.
Den nye ramme skaber med andre ord mulighed for, at der kan konkurreres på en fair og lige måde.
I forhold til priserne åbnes der også op for en større konkurrence, idet det landsdækkende prisloft vil være på et niveau, der sikrer, at der bliver muligheder for både at konkurrere under loftet, samtidig med at der sikres mulighed for et økonomisk grundlag for taxibetjening overalt i landet.
I forhold til taxibetjening i landdistrikter bliver det nemt at være et lille kørselskontor i et landdistrikt, idet kapitalkravet kun er på 40.000 kr., og de samme 40.000 kr. kan bruges som kapital for at få en tilladelse til erhvervsmæssig persontransport.
Jeg er meget tilfreds med, er det er aftalt, at der udarbejdes flere evalueringer af loven, med henblik på at vi kan analysere, hvordan de nye rammer påvirker branchen.
Kommer der mange nye spillere på banen?
Sker der noget med efterspørgslen?
Hvordan bliver prisniveauet?
Vi vil også i evalueringerne se særskilt på taxibetjeningen i landdistrikterne, da vi jo som bekendt har haft særlig fokus på det.
Et andet vigtigt element i evalueringerne bliver at holde øje med den teknologiske udvikling inden for kontrolsystemer og med udenlandske erfaringer på det felt.
Udviklingen går utrolig stærkt inden for dette felt, og det gælder om at have fingeren på pulsen.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen i denne positive ånd og vil selvfølgelig svare på udvalgets spørgsmål hurtigst muligt, således at vi forhåbentlig kan nå at få vedtaget lovforslaget, 4 uger før loven skal træde i kraft.