runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jo, altså, det ville gøre ondt, hvis regeringen og dermed mig som minister ikke tog social kontrol alvorligt, og jeg tror, det er meget vigtigt at forstå, at nu er vi nået langt med det, man kunne kalde parallelsamfund i fysisk forstand, altså boligområder, hvor der er parallelkultur, men man skal bare huske på, at man jo sagtens kan opretholde et parallelsamfund inde i sit eget hoved.
Og den kamp er meget længere og meget større end det, der handler om sådan at nedbryde de fysiske parallelsamfund.
Susie Jessen (DD), 2023-03-22:
Ja, og jeg tror, at ministeren og jeg langt hen ad vejen er enige om, at der skal være et stort fokus på det her.
Jeg har også lige set det der program fra DR om, hvad der foregår i Sverige lige nu med imamer, der faktisk sælger kvinder, og det er jo virkelig alarmerende.
Og samtidig ser vi jo også tal fra Danmark, der viser, at det er, jeg tror over 20 pct. eller sådan noget, der ikke selv kan bestemme, hvem det er, de skal giftes med – altså, der er så meget social kontrol i hjemmet.
Så gør det ikke ondt inde i ministerens socialdemokratiske hjerte, hvis det er sådan, at der ikke kommer noget videre arbejde med det her?
Altså, ministeren har jo slået sig op på at være en strammer i udlændingepolitikken.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-22:
Tak til ministeren.
Det var selvfølgelig et lidt frækt spørgsmål, for jeg gik jo ud fra, at forsvarsministeren og regeringen selvfølgelig vil fejre NATO-jubilæet, og derfor kunne jeg gå direkte til spørgsmålet om, hvor meget der skulle afsættes til den fejring.
Sagen er jo, at NATO er en fantastisk institution.
Det er jo NATO, der sikrer friheden.
Det er ikke EU, det er ikke FN, det er NATO, der sikrer, at EU er et frit forbund af selvstændige lande, som sammen sørger for at beskytte os mod ydre fjender.
Når et F 35-fly flænger himlen over os med dets dybe rumlen, eller når vi ser Leopard 2-tankvogne rette deres rør mod øst eller harpunmissilerne beskytter ukrainerne, så skyldes det jo alt sammen NATO.
Det er NATO, der sikrer friheden, og uden et stærkt forsvar, uden et stærkt militært samarbejde, kan demokratierne ikke overleve.
Sådan har det været i årtusinder.
Vi skal tilbage til Grækenland, hvor det for første gang gik op for folk, hvor vigtigt det var at have et forsvar over for tyranner, nemlig da perserne overfaldt de gamle athenere og de trak sig tilbage til Salamis og derfra beskyttede sig og overvandt tyrannen.
Og det skyldtes jo, at de havde et søværn og et forsvar, der kunne matche det.
Har vi ikke det, kan vi ikke beskytte os.
Det har NATO været med til at sørge for, og Danmark er et stolt medlem, og derfor er jeg lykkelig for, at ministeren lægger op til, at vi fejer det her på behørig vis.
Dansk Folkeparti vil selvfølgelig også gerne være med til at finde de midler.
Har ministeren gjort sig nogen overvejelser over, hvordan fejringen kan foregå?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-22:
Tak for det.
Jeg tænker, at jeg vil starte et andet sted, nemlig med at slå fast, at det er helt på sin plads, at 75-året for NATO's grundlæggelse markeres i april 2024.
75-året er en god mulighed for at minde hinanden om, hvilken stor rolle NATO har spillet for at sikre fred og sikkerhed i Europa, men samtidig også markere, at NATO siden grundlæggelsen i 1949 har leveret et kæmpe bidrag til europæisk og transatlantisk sikkerhed gennem kollektiv afskrækkelse og forsvar samt NATO-operationer, bl.a. på Balkan, hvor danske soldater jo har leveret store, vigtige bidrag.
Med andre ord er det selvfølgelig vigtigt at få markeret fødselsdagen.
Hvor meget der så skal bruges på den markering, tænker jeg vi kommer til at drøfte i forsvarsforligskredsen.
Der er jeg sådan set åben for de forslag, der måtte være, selvfølgelig også i respekt for, at vi sikrer en bred geografisk markering, men jo også ud fra det synspunkt, at de partier, der er med i et kommende forsvarsforlig, så også er med til at skaffe de midler, der skal bruges på markeringen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-22:
Tak, formand.
Hvor mange penge synes ministeren der skal sættes af til at fejre NATO's 75-årsfødselsdag næste år?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Hvis det ligesom insinueres, at Danmark så er det sidste, så er det en forkert insinuation, for det er ikke sådan, det er.
Vi er balancerede.
Vi har et direkte program, som bl.a. har den ambition at aktivere det egyptiske civilsamfund.
Det har vi.
Jeg tror, de fleste egyptere kigger derhen, hvor der er nogle, der kan tilbyde et bedre liv, mad på bordet, beskæftigelse, stabilitet, fred og sikkerhed.
Hvis man er kristen i Egypten, tror jeg man kigger på: Har jeg mulighed for at udleve min religion i det her land, selv om den overvældende del af befolkningen er muslimer?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-22:
Tak for det.
I forhold til spørgsmålet om dobbeltstandarder: Det er jo ikke bare en oplevelse, at Vesten bevæger sig rundt i dobbeltstandarder.
Altså, for 20 år siden indledte man en ulovlig krig i Irak og har smadret løs på det land.
Det har skabt stor destabilisering i hele regionen, bl.a. i kraft af at Islamisk Stat er opstået som terrorbevægelse.
Så der er god grund til, at man opfatter det som dobbeltstandarder.
Hvem tror ministeren den egyptiske befolkning vil kigge til med håb?
Er det en regering, der påtaler deres egen regerings undertrykkelser, eller en regering, der lukker øjnene og taler købmandskab og erhvervsfremme?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Det er jeg sådan set enig i, men nu er det også kun spørgeren, der ligesom lægger til grund, at vi lukker øjnene for de her ting og ikke taler med vores gode venner i Egypten om det.
Vi taler med vores gode venner i Egypten om det.
Det er så ikke det første, vi taler med dem om.
Det er ikke sådan, at vi tager en kæmpe megafon frem og råber det ind i hovedet på dem.
Det er ikke der, vi starter, men vi diskuterer da de emner med dem.
Jeg gjorde det så sent som i går, ret præcist.
Hvad synes du jeg skal svare?
Det var egentlig afsættet for den diskussion.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-22:
Hvis vi skal blive på det mellemmenneskelige niveau, vil jeg sige, at der er meget få i min omgangskreds, jeg sætter pris på, som benytter sig af en strategi med slesk tale og billig portvin.
Der sætter jeg sådan set pris på, at hvis jeg bevæger mig ud over noget, begynder at gøre noget, der er forkert, så har jeg gode venner til at sige til mig: Nu bevæger du dig ud på en forkert kurs.
Sådan er det vel også i internationale relationer.
Selvfølgelig skal vi anerkende de gode ting og de fremskridt, der måtte ske i Egypten, men hvis vi lukker øjnene for de menneskerettighedskrænkelser, der foregår, er vi jo ikke nogen god samarbejdspartner.
Og det er ikke et godt signal at sende, hverken til Egypten eller til FN, i forhold til hvilken rolle vi vil spille i FN's Sikkerhedsråd.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Jamen det er jo ikke et spørgsmål om at turde eller ikke turde.
Det er jo et spørgsmål om, hvordan man agerer klogt i den verden, vi lever i, og det gælder vel i virkeligheden i alle de relationer, man indgår i.
Hvis man nu forestiller sig, at det var en direkte mellemmenneskelig relation, altså en mellem mig og spørgeren, der skulle bygges op, og min indgang til det så var, at jeg startede og sluttede med at holde store foredrag for spørgeren om alt det, jeg ikke kan lide ved spørgeren, vil det så være befordrende?
Og de er til at få øje på.
Og hvis ikke vi får et positivt samspil med f.eks. lande i Afrika, oplever vi lande, der i højere og højere grad eksponerer sig mod Kina i stedet for – altså kommer endnu mere uden for vores egen interessesfære.
Vi kommer til at opleve lande, som ikke får held med en økonomisk omstilling, der gør, at der er et håb for deres egen befolkning i deres eget land, og som derfor starter en rejse mod Europa i form af et kæmpe migrationspres.
Det er jo det, vi skal agere i, og det skal vi gøre med selvrespekten i behold, og derfor skal vi også påtale ting, når der er noget at påtale, og det gør vi også.
Det er også derfor, vi har et program – vi har sat penge af til direkte at støtte det egyptiske civilsamfund.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-22:
Nej, det har jeg sådan set ikke, for som spørgeren også ved, har jeg jo ikke haft mange måneder til at være forsvarsminister i.
Det er jo også derfor, at jeg bærer titlen fungerende forsvarsminister.
Men når det så er sagt, er jeg jo helt enig i spørgerens motivation for det her spørgsmål, nemlig hvordan vi kan sikre, at man også får folkeliggjort det arbejde, som NATO gennem årtier har gjort for at sikre fred og frihed, og jo ikke mindst også det meget stærke sammenhold, der er i NATO.
Og det skal vi selvfølgelig også gøre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-22:
For os i Dansk Folkeparti er det i hvert fald vigtigt, at vi forankrer NATO i folkeligheden og i det danske samfundssind, for det er afgørende for, at vi har den forudsætning fremover.
Og vi vil meget gerne stille os til rådighed, hvis ministeren har tid og lyst på et tidspunkt – vi møder meget gerne op til et møde.
Der skal afsættes penge.
Der skal også involveres nogle i civilsamfundet, for at vi kan gøre det her til en succes.
Er det rigtigt forstået?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-22:
Tak for det.
Jeg er godt med på, at det er skatteministeren, der har det her ansvarsområde, men det er jo noget, der går ud over erhvervslivet, og der er ministeren ansvarlig.
Vi har set det med en CO 2 -afgift, som regeringen også ønsker at pålægge landbruget, nu kommer den her kilometerafgift på transporterhvervet, og jeg må bare sige, at hvis jeg var virksomhed derude, ville jeg godt nok være bekymret for, hvad for en afgift der så kommer næste gang.
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om det er ministerens opfattelse, at regeringen ved henholdsvis en CO 2 -afgift på landbruget og nu en kilometerafgift på vejtransporten fører en erhvervsvenlig politik.
Der, i sit interview, nævner ministeren det som en topprioritet.
Der står specifikt: »... så vores erhvervsliv står stærkest muligt i den internationale konkurrence ...«.
Morten Bødskov (S), 2023-03-22:
Erhvervslivet gør det fremragende og er med til at sikre vækst og beskæftigelse i Danmark.
Men jeg er nødt til at sige til spørgeren, som jeg også har forsøgt at formidle til spørgeren inden spørgsmålet her, at spørgsmål omkring den kilometerbaserede vejafgift for lastbiler hører til hos skatteministeren.
Det er spørgeren, der har ønsket, at vi skal have den her form for dialog, og det må spørgeren jo selv afgøre.
Men vi har jo ressortansvar i en regering og i Danmark, og derfor hører spørgsmål om det altså til hos skatteministeren.
Tak for spørgsmålet.
Det går fremragende.
Dansk erhvervsliv gør det decideret fremragende.
Vi har en tårnhøj beskæftigelse.
De sikrer milliarder i eksport og er med til at sikre, at Danmark topper ranglisten, bl.a. i vurderingen af, hvordan og hvor man skal etablere sin virksomhed.
Det går faktisk så godt, at dansk økonomi har klaret sig utrolig godt gennem coronakrisen og vi nu har en stærk økonomi, lav ledighed og høj beskæftigelse, og når man ser på vores vækst i samfundet, stiger den også.
Vi står som sagt med et utrolig stærkt udgangspunkt, som betyder, at vi topper internationale lister for både konkurrenceevne og rammevilkår.
Et af de punkter, hvor vi virkelig står stærkt, er inden for turismeområdet, hvor man kan se, at på trods af coronakrisen rykker turismen virkelig nu.
Ser man på antallet af overnatninger, går det stærkt fremad.
Ser man på kyst- og naturturismen, går det stærkt fremad.
Ser man bredere på de såkaldte outdooraktiviteter, ja, så kan man rolig sige, at det er accelereret efter coronakrisen.
Regeringen har også sagt, at vi ønsker en stærk grøn omstilling, og det gør vi ved at fremrykke målene for klimaneutralitet, som man kan se af vores regeringsgrundlag.
Vi ønsker ydermere en 110-procentsreduktion af CO 2 -udslippet i 2050 i forhold til 1990 og har samtidig en hel række andre ambitiøse mål på det grønne.
Som spørgeren ved, og som jeg også har forsøgt at formidle inden spørgsmålet her, hører det her spørgsmål til skatteministerens ressort.
Hvis man har spørgsmål om en kilometerbaseret vejafgift for lastbiler, er det skatteministeren, der skal besvare det spørgsmål her i Folketingssalen.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-22:
Tak for det.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-22:
Jamen jeg tror ikke, jeg kan tilføje så meget mere.
Og uden at gå i rette med den fungerende formand, tror jeg også at vi er lidt uden for spørgsmålet, som går på, hvad jeg siger til markeringen af 75-årsjubilæet for NATO.
Og der tror jeg ikke, jeg kan komme det meget nærmere i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-22:
Det er jeg glad for at høre.
Forsvarsviljen skal jo altid forankres i en folkevilje, og hvis folkeviljen til at forsvare sig ikke er der, bliver landet jo ikke forsvaret, ligegyldigt hvor mange kanoner man har.
Så det er jo egentlig det grundlæggende arbejde, vi skal gøre, og fejringen af NATO vil være en del af det, så vi atter gør forsvaret til en normal del af det danske samfund og dermed også det danske folk.
Er ministeren enig i den betragtning af forsvarets vigtighed?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-03-22:
Det er fuldstændig korrekt forstået.
Jeg er enormt optaget af bredde og folkelighed, specielt på forsvarsområdet.
Og derfor tænker jeg, at vi får rig lejlighed til at drøfte det her, både i den eksisterende forsvarsforligskreds, men for den sags skyld også i forbindelse med det forsvarsforlig, der bliver indgået.
Det har vi også selv en interesse i som land, ikke mindst i den aktuelle vanskelige udenrigspolitiske og forsvarspolitiske krise, som vi står i.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-22:
Tak for det, formand.
Men grundlæggende handler det her vel om, hvilken side man står på, og hvis man vil stå på menneskerettighedernes side, bliver man vel også nødt til at sende det klare signal til den egyptiske civilbefolkning og til de 65.000 mennesker, som sidder fængslet, fordi de har gjort opmærksom på, hvad de mener er ret og rimeligt, og hvilke rettigheder man bør have i et samfund, at Danmark står på deres side; at når vi mødes med dem, rejser vi naturligvis – ud over at vi skal diskutere de andre dagsordener – også den her dagsorden i respekt for den kamp, de fører.
Og det er vel vigtigt, både i forhold til at sende det signal til den egyptiske civilbefolkning og den egyptiske statsleder, men vel også til det verdenssamfund, hvis opbakning vi ønsker til, at vi får en plads i FN's Sikkerhedsråd, fordi de så vil vide, at det er de værdier, Danmark står på mål for, og at vi tør lade vores røst høre, når der foregår menneskerettighedskrænkelser, uanset hvor i verden det foregår.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Ja, Danmark vil gerne i FN's Sikkerhedsråd.
Det kræver også, at vi så har opbakning til det derude.
Danmark vil også gerne forfølge en hård linje i forhold til Ukraine.
Det kræver så, at der er global opbakning til det.
Det var en kamp op til afstemningen omkring resolutionen, hvor 141 lande bakkede op.
Jeg er fuldstændig bekendt med – også fra direkte samtaler – at en del af de 141 lande ikke er der næste gang, når vi går skridtet videre og skal snakke om accountability f.eks. Og en af grundene til, at de ikke er der, er, at de har en fornemmelse af et Europa, der har dobbeltstandarder, og et Europa, der altid peger fingre og ikke har nogen dybere – set med deres øjne – forståelse for kompleksiteten i deres samfund.
Det er den virkelighed, vi befinder os i.
Og det er den virkelighed, vi ønsker at engagere os i, og det gør vi med fuld respekt også for en dansk menneskerettighedsdagsorden, som vi tager op, hver gang vi har chancen for det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-22:
Tak for det, formand.
Jeg vil egentlig gerne fortsætte der, hvor fru Trine Pertou Mach sluttede.
Nu siger udenrigsministeren, at der ikke er noget, der er sort-hvidt, og det er jo rigtigt, at det er meget få ting i verden, der er fuldstændig sort-hvide.
Men ministeren er vel også enig i, at der trods alt er sket et skifte fra den udenrigspolitik, man tidligere har ført, og som man har kaldt en meget værdibaseret udenrigspolitik, som netop handler om at forsvare menneskerettigheder, globalisme, lighed og retfærdighed rundtomkring i verden og også adressere det, når man oplever brud på det, uanset hvilke relationer vi har til de stater, der har den slags diktatoriske tilbøjeligheder, og så til den form for pragmatisk realisme, som udenrigsministeren selv gør sig til talsmand for.
Den kom jo i hvert fald til udtryk under statsministerens besøg i Egypten, hvor det indtryk, der blev efterladt i offentligheden – og, må vi jo formode, også i den egyptiske civilbefolkning – var, at hele diskussionen om menneskerettigheder og menneskerettighedskrænkelser ikke har været en central diskussion i de drøftelser.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Jeg synes, det tegnes alt for sort-hvidt op.
Vi har f.eks. Det Danske-Arabiske Partnerskabsprogram, hvor vi yder direkte støtte til det egyptiske civilsamfund.
Statsministeren mødtes også på sin rejse til Egypten – som jeg jo ikke har et detaljeret indblik i, for jeg var ikke selv med – med repræsentanter fra det civile samfund.
Så det er på en eller anden måde at stille nogle ting over for hinanden.
Nu må jeg ikke stille spørgsmål, men det kunne jo være spændende egentlig at få et bud på, hvordan Enhedslisten synes man skulle have en relation til et land som Egypten – om man skulle afbryde de diplomatiske forbindelser, indtil de var i fuld overensstemmelse med vores forståelse af menneskerettighederne, eller hvordan.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-22:
Ikke desto mindre efterlader det lidt en fornemmelse af, at den her pragmatiske realisme, som udenrigsministeren har talt om, i virkeligheden virker som et meget voldsomt skifte væk fra nogle af de grundprincipper og grundpræmisser, som dansk udenrigspolitik er bygget på, hvor den her ligeværdighed jo ikke kun er med autoritære regimer og autoritære ledere, hvis det er i vores egen interesse, men med de befolkninger, der bor i de her lande.
Hvordan tror udenrigsministeren i virkeligheden den egyptiske befolkning, menneskerettighedsorganisationer, kigger på Danmark, når man kommer på besøg og gør rigtig meget ud af partnerskaber og erhvervslivssamarbejde og pyramider og ikke menneskerettighedssituationen i landet?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Nej, det er det ikke, og det er også en mærkelig oversættelse af det, jeg sagde.
Jeg startede f.eks. med at betone hele klimakrisen, som jo er en global krise.
Jeg sluttede af med at nævne Egyptens rolle fra tid til anden som mægler i forhold til Israel og Palæstina.
Så det er jo bredspektret.
Selvfølgelig skal man også kunne diskutere menneskerettigheder, og det er mig bekendt også sket under statsministerens besøg.
Der vil jo helt som sædvanlig afgå et referat til Det Udenrigspolitiske Nævn.
Det vil der også gøre om det timelange møde, jeg så sent som i går havde med Egyptens udenrigsminister, hvor jeg tror vi brugte de 20 minutter på at diskutere lige præcis det her spørgsmål om forskellige syn på menneskerettigheder.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-22:
Tak for det.
Men så håber jeg, at ministeren, når det bliver ministerens tur igen, vil uddybe, hvad den dialog så er gået ud på.
Men jeg forstår af den måde, som ministeren svarer på, at de interesser, som Egypten er relevant for, i virkeligheden er at undgå migration og at fremme danske erhvervsinteresser.
Det er en sælsom konklusion på det, som Egypten jo også er.
Jeg deler fuldstændig analysen – det tror jeg også vi har diskuteret i andre sammenhænge – af, at Danmark og Europa og det såkaldte Vesten har mistet troværdighed og naturlig legitimitet som spiller i forhold til det, vi samlet set kalder det globale syd, og det at række ud og skabe ligeværdige partnerskaber, ligeværdige alliancer eller ligeværdige relationer er fuldstændig bydende nødvendigt, hvis man gerne vil fastholde den regelbaserede verdensorden under FN.
Så deri er vi fuldstændig enige.
Men konklusionen må jo så også være, at man stadig væk er nødt til at forholde sig utrolig kritisk over for autoritære regimer, uanset hvor i verden de befinder sig, også når de befinder sig på den modsatte side af Middelhavet og har potentiale som store købere og aftagere af danske erhvervsløsninger på klimafronten.
Så hvori består det ligeværdige i forhold til den egyptiske befolkning, som lever under massiv undertrykkelse, og som har en berettiget forventning om, at vi også står på mål for deres rettigheder, står på deres side, når det gælder kampen for demokrati, pluralisme, retfærdighed, ligeværdige liv og ordentlige rettigheder?
Er det ikke en del af det ligeværdige partnerskab, så det ikke kun er et ligeværdigt partnerskab med en undertrykkende præsident og et undertrykkende regime, men også med befolkningen?
Er det ikke relationen med dem og deres opbakning, vi i virkeligheden har brug for, hvis man faktisk skal stå på mål for den verdensorden?
Så det var to spørgsmål.
Er det alene interesse for migrationsbekæmpelse og fremme af danske erhvervsløsninger, uden skelen til, at man i dansk udenrigs- og udviklingspolitik i virkeligheden har stået på mål for menneskerettighederne igennem ganske mange år?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-22:
Tak for det.
Ja, verden er jo ustabil.
Der er mange kriser – der er klimakrisen, der er migrationskrisen, der er en helt ny geopolitisk virkelighed – og i det lys er vi helt naturligt nødt til at række ud og søge fælles løsninger og prøve at etablere ligeværdige partnerskaber og nok i virkeligheden især med lande i det, man kalder det globale syd, selv om jeg ikke bryder mig meget om den betegnelse, for det er ligesom at putte alle mulige meget forskellige lande ned i den samme boks.
Men det rokker bare ikke ved, at Egypten her som Nordafrikas folkerigeste land og regionens største økonomi er en vigtig partner.
Egypten er et land, der direkte mærker konsekvenserne af krigen i Ukraine i form af høje fødevarepriser.
Egypten er et land, der står til at blive hårdt ramt af klimaforandringer.
Derfor er det også et land, der i høj grad efterspørger danske løsninger, f.eks. til at accelerere landets grønne omstilling, og det betyder noget for at kunne levere på globale klimaambitioner.
Samtidig kan det bruges til at styrke samhandelen og eksporten til Egypten.
Egypten er også et stort værtsland for flygtninge og migranter samt et vigtigt oprindelses- og transitland for irregulær migration mod Europa.
Ifølge de sidste tal, jeg selv hørte – med det lille forbehold, at min hukommelse kan svigte mig eller kilden kan være upræcis – tror jeg, der aktuelt er 9 millioner flygtninge i Egypten.
Sidste år så man en stor stigning i antallet af egyptere, der tager mod Europa over den centrale middelhavsrute, og det er jo noget, vi skal tage alvorligt.
Og her er det vigtigt, at vi bliver ved med at udbygge samarbejdet med Egypten, særlig gennem EU.
Så det er bare for at indikere rigtig mange danske og europæiske interesser, og det munder jo ud i, at hvis man vil række ud og etablere ligeværdige partnerskaber, kan det ikke gøres fra et skrivebord i Europa.
Så er vi nødt til også at indgå bilateralt i en reel dialog og lytte til de perspektiver, et land som Egypten har.
For Egypten er også en væsentlig aktør i håndteringen af regionale konflikter.
Så det er vigtigt at have den her dialog uden selvfølgelig at glemme, at menneskerettigheder også kan drøftes, og det var også tilfældet under statsministerens besøg.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-22:
Tak for det.
Med henvisning til statsministerens besøg i Egypten i sidste uge og møder med præsident al-Sisi vil ministeren så svare på, hvilke danske interesser det er, som Egypten er relevant for, herunder om regeringens melding om at vise respekt og lydhørhed over for samarbejdspartnere forskellige steder i verden er årsagen til, at demokrati og menneskerettigheder ikke var på dagsordenen for statsministerens besøg?