runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Det er virkelig dybt skuffende, at Socialdemokratiet ikke kan støtte det her forslag.
Nu har I turneret land og rige rundt med, at I vil have lukket de her muslimske friskoler.
Her kommer der et lovforslag, som overholder grundloven, som overholder konventionerne, og som endda har nogle henvisninger til menneskeretsdomme, der gør, at det her er lovligt.
Hvorfor foreslår vi så det her?
Jamen det er jo, fordi vi vil gøre det sværere at drive de her muslimske friskoler, som Socialdemokratiet gerne vil have lukket.
Med det her vil man ikke kunne have koranundervisning på arabisk på en muslimsk friskole betalt af staten og herunder også socialdemokratiske skatteborgere.
Så hvorfor i alverden vil Socialdemokratiet ikke være med til at støtte det her?
Det overholder alt det, som Socialdemokratiet gerne vil have, inklusive at vi bruger menneskerettighedskonventionerne.
Det er inden for konventionernes rammer med domstolsafgørelser.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-22:
Det er dejligt, men det ændrer jo ikke ved, at vi i Socialdemokratiet grundlæggende synes, at det er rigtig vigtigt, at man går i skole sammen, og det er en anden diskussion, end hvad en pose nødder koster.
Det er jo nok ikke en hemmelighed, at det her forslag, trods det at det bliver kaldt noget andet, handler om de muslimske friskoler, og vi har også med bekymring set noget af det, der foregår på nogle af dem: antisemitisme, homofobi, parallelsamfund, kvindeundertrykkelse.
Vi har set, hvor mange af dem der er sat under tilsyn, og derfor er det også så ærgerligt, at Dansk Folkeparti har været med til at give flere penge til nogle af de pågældende skoler, nogle af de allerværste, da man sammen med regeringen har givet endnu flere penge til friskoler generelt, herunder de muslimske.
Vi synes, at det er et problem, når man samler sig på en skole, og derfor så vi jo gerne, at hvis der var over 50 pct. med ikkevestlig baggrund, men med indvandrerbaggrund, kunne man ikke modtage offentlig støtte.
Så er det sådan set underordnet, om man snakker engelsk, eller om der foregår noget på arabisk på de pågældende skoler.
Vi kan også senere diskutere, hvornår det er et europæisk sprog, og hvornår det ikke er.
Så derfor siger vi, at det er antallet, det handler om og ikke hvilket sprog.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Merete Riisager (LA), 2018-02-22:
Jeg vender som sagt meget gerne tilbage med et skriftligt svar fra de pågældende eksperter.
Det følger jeg selvfølgelig op på over for Dansk Folkeparti.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Altså, det har jeg fuld forståelse for.
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål.
Det er vigtigt, at man har afgørelser at læne sig op ad, så det ikke bare bliver en bestemt fortolkning af en artikel – det er jo vigtigt, at der er afgørelser.
Så vil ministeren støtte Dansk Folkepartis opfordring til, at der bliver fundet nogle henvisninger til afgørelser fra domstolen, der viser, at vores beslutningsforslag ikke kan lade sig gøre?
For vi har jo henvisninger til afgørelser, der viser, at det godt kan lade sig gøre at begrænse tilskuddet til muslimske friskoler, hvis fremmedsprogsundervisningen ikke foregår på europæiske sprog.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-02-22:
Tak for det.
Det er jo nogle voldsomme generaliseringer, som fru Marie Krarup kommer med: Vi ved, at de er til skade for integrationen; vi ved, at de her rum bliver brugt kontraproduktivt, i forhold til hvad der er hensigten.
Men Undervisningsministeriet har jo lavet en undersøgelse, der viser omfanget, altså hvor mange rum der er.
Og jeg vil bare bede om, at man, når man kommer med så voldsomme påstande, også dokumenterer dem.
Så det vil være mit svar tilbage.
Ja, selvfølgelig er det da sympatisk.
Er det sympatisk, hvis man misbruger dem?
Nej, det er det ikke.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Jamen jeg vil bare gerne have uddybet, hvordan det kan være sympatisk at stille nogle omgivelser til rådighed, som vi altså ved i mange tilfælde bliver udnyttet til at kontrollere og undertrykke nogle mennesker, der ønsker at leve et anderledes liv.
Hvordan kan det være sympatisk?
Der er ikke nogen, der siger, at man skal være forhindret i at bede en bøn, men det betyder ikke, at der skal være et bestemt rum, der er sat af til det, og hvor nogle kan kontrollere, hvem der kommer ind og beder sin bøn på en bestemt måde.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan synes, at det er sympatisk at lave sådan nogle omgivelser, som vi ved bliver brugt til det her.
Hvordan kan vi som lovgivere acceptere, at vores offentlige uddannelsesinstitutioner har lov til at lave nogle omgivelser, som vi ved er ineffektive i forbindelse med integration; som vi ved gør det svært for nogle muslimer, der ønsker at leve sekulært, at være til stede på sådan en uddannelsesinstitution?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-02-22:
Tak for det.
Jeg var ude at rejse i vinterferien og var i flere lufthavne, og jeg lagde mærke til, at de fleste lufthavne efterhånden har stillerum, refleksionsrum – altså rum, hvor de rejsende kan gå ind og få en pause, bede, eller hvad de nu har lyst til.
Det er jo en respekt over for de rejsende, der benytter sig af lufthavnene.
Noget af det, der blev lagt vægt på var vigtigt, var faktisk, at der skulle indrettes et stillerum, et refleksionrum, til medarbejderne.
Da jeg nogle år efter i en årrække var på Rigshospitalet, arbejdede jeg tæt sammen med præsterne og imamen, og vi havde også stor fokus på, at der skulle være et rum til rådighed for patienterne, som de kunne bruge til at trække sig tilbage for at bede eller bare have en stille stund.
Det er sjovt, at så kommer jeg i Folketinget, og så står vi her og diskuterer, om Folketinget skal beslutte, at offentlige uddannelsesinstitutioner ikke må have bederum, refleksionsrum eller stillerum.
Så jeg synes, der er flere ting i det her, hvoraf den ene selvfølgelig er det liberale princip om, at man som uddannelsesinstitution selv bør beslutte, hvorvidt der skal være et bederum, et stillerum eller et refleksionsrum, eller hvad man nu kalder det, på institutionen.
Det synes vi i Alternativet er en lokal beslutning, og derfor stemmer vi tydeligvis også nej til det her beslutningsforslag.
Det gjorde vi også, da vi stod her for et år siden.
Det er primært, fordi det altså er en autonom beslutning, som vi mener ligger i de offentlige uddannelsesinstitutioner og ikke hos os her i Folketinget.
Noget helt andet er, at hele ideen om, at man stiller et rum til rådighed for eleverne, hvor de elever, der måtte have glæde af det og brug for det, kan få en stille stund, faktisk er enormt sympatisk.
Dermed er det ikke sagt, at vi ikke anerkender, at der kan være problemer nogle steder, og de steder, hvor der er problemer, skal der selvfølgelig tages hånd om dem, og de skal selvfølgelig løses, men det kan ikke være en løsning, som består i, at vi i Folketinget gør det forbudt at lave de her rum.
Det må være noget, der foregår lokalt.
Så vi siger nej til beslutningsforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-22:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er vi jo ikke særlig uenige om det principielle, og jeg lagde også vægt på, at det, som måske er en kende uproportionalt i 2018, sagtens kan være proportionalt i 2019 eller 2020.
Og da et godt beslutningsforslag jo ikke kan fremsættes for tit, kan vi måske fremsætte det igen, og så kan vi nå frem til noget andet.
Selv meget små eksempler på bureaukrati er jo også bureaukrati.
Så det må vi jo prøve at bekæmpe, hvor det forekommer.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Tak for indlægget, og tak for det her lille halmstrå, som Liberal Alliance klamrer sig til for at få deres forklaring til at hænge sammen, altså at det er en administrativ byrde.
Det er også en kæmpe administrativ byrde at se, om der er et rum eller ej.
Hallo, det er altså ikke noget, der skal udfyldes mange formularer om.
Der skal faktisk ikke udfyldes nogen.
Det er et spørgsmål om, at der fysisk er et rum, som er sat af til bederum.
Det her forslag omhandler ikke rektorens eller skolelederens ret til at bestemme, om der skal være bøn på skolen i andre rum, men det omhandler et forbud imod at have et rum stående, der fast bruges til bøn.
For det er det, der giver den her sociale kontrol.
Den anden del af det, altså om der overhovedet skal være bøn på en skole, er et andet spørgsmål, som jeg mener skal afgøres lokalt.
Men det handler om, at man har ret til at have et rum, som kun er indrettet på det, og hvor vi erfaringsmæssigt ved, at hvis man har det, bliver det brugt til islamisk bøn, og det bliver brugt til social kontrol.
Det er ikke en administrativ byrde at overskue, om der er sådan et rum.
Det kan selv Liberal Alliance bare ikke påstå i seriøsitet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Det her forslag er udarbejdet for at gøre det sværere at drive en muslimsk friskole.
Det er bare ét forslag blandt en lang række.
Det overholder grundloven, det overholder konventionen, og der er henvisninger til afgørelser, så det burde egentlig være lige efter bogen, så Socialdemokratiet kunne stemme for det her og dermed støtte Dansk Folkepartis arbejde.
Men sådan som jeg kan forstå Socialdemokratiet, er det bare mundsvejr.
Socialdemokratiet tilhører de snakkende klasser.
Så snart det bliver konkret, vil man ikke gøre noget for at komme de her muslimske friskoler til livs.
Det må være konklusionen på hr. Lars Aslan Rasmussens tale.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Ja, ja, og det er halmstrået, der knækker kamelens ryg, ikke?
Men jeg tror måske, det dækker over, at vi er enige om, at der ikke bør være bederum, men at der så er nogle administrative ting, der gør, at Liberal Alliance ikke kan stemme for det her, og det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt.
Det viser jo også nogle af de problemer, vi står med her, altså at der er nogle, som egentlig ikke melder helt klart ud på de her områder, hvor de har en masse rigtige holdninger, men desværre ikke sætter dem igennem der, hvor der er behov for det.
Det lider integrationen under, og det er der så nogle af de mere sekulære, de såkaldte moderate muslimer, der især lider under, fordi de har det problem, at de får sværere ved at få lov til at leve det frie liv, som vi i virkeligheden ønsker her i Danmark.
Der tror jeg helt sikkert at Liberal Alliance også ønsker at de skal have mulighed for at leve det frie liv, som vi normalt er vant til i Danmark.
Det synes jeg er en manglende respekt for de mennesker, som føler det som et pres.
Der har været artikler i dagbladene.
Ordføreren for Socialdemokratiet nævnte, at vedkommende kendte til eksempler.
Jeg kender til eksempler.
Men det er ikke noget, der nødvendigvis kommer op på skolelederens bord, fordi det er meget, meget følsomt, og det er meget, meget svært at sige det i sin egen sociale sammenhæng, for det er der, man bliver udsat for det pres.
Så jeg synes, det er meget overfladisk bare at affeje det, som at der ikke er nogen problemer.
Det er der faktisk.
Og hvis der er bare ét problem, så synes jeg, at man bør sætte spørgsmålstegn ved, om vi som lovgivere skal sørge for, at der stilles omgivelser til rådighed, sådan at man bedre kan udføre en social kontrol, som de fleste af os faktisk synes er forkert.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-02-22:
Først vil jeg sige, at jeg slet ikke tror, at det ville løse de problemer, som fru Marie Krarup taler om, hvis man gjorde det forbudt at lave bederummene, for så ville folk givetvis lave de ulovligheder et andet sted.
Men noget andet er, om vi her i Folketinget bør lave politik på, at vi kender til eksempler.
Jeg vil bare som politiker, som også er valgt til at forsvare vælgernes interesser og i det hele taget sikre en eller anden form for demokratisk substans i vores arbejde, aldrig være en politiker, der stiller sig op og siger, at jeg vil lave politik på baggrund af, at jeg kender til eksempler.
Altså, det er fair nok, at vi kender til eksempler, og selvfølgelig skal vi også tage højde for dem, men det må jo ikke være det, som vi baserer vores nationale lovgivning på.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Jeg vil måske egentlig gerne bruge lejligheden til at blive lidt klogere på, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti gerne vil med det her beslutningsforslag.
Så jeg har egentlig bare et par enkelte spørgsmål.
Først og fremmest kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre: Hvis beslutningsforslaget bliver til lov på et tidspunkt, hvordan tænker DF's ordfører så at selve kontrollen eventuelt skal foregå?
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
B 57 er stort set identisk med et tidligere beslutningsforslag fra sidste år.
Dansk Folkeparti trak det gamle forslag tilbage og sendte det i høring, fordi det under førstebehandlingen kom frem, at der var nogle partier, der ville støtte forslaget, hvis det blev sendt i høring først.
Nu har forslaget så været i høring, og ikke overraskende har man fundet ud af, at der ikke er en voldsomt stor del af uddannelsesinstitutionerne, der har bederum – heldigvis, vil jeg sige.
På Uddannelses- og Forskningsministeriets område er det 10 ud af 37 institutioner, og på Undervisningsministeriets område er det 27 institutioner, der har svaret ja til, at de har bederum.
Men det er langtfra alle institutioner, der har svaret.
Så reelt ved vi ikke, præcis hvor mange der er, men der er i hvert fald mindst 37.
Det er sket, ved at det har været muligt for andre grupper af elever at holde øje med, om de har brugt bederummet til de obligatoriske islamiske bønner.
Et bederum har dermed skabt rammerne for, at der kan udøves en social kontrol af en art, der bestemt ikke er behov for på en dansk uddannelsesinstitution.
Dertil kommer, at der ét sted også er blevet fundet radikaliserende litteratur i et bederum.
Man kan derfor frygte, at bederum også giver rammer for en islamisk radikalisering.
Og ingen af delene er ønskværdige i Danmark.
Dette forslag løser naturligvis ikke alle integrationsproblemer i Danmark – langtfra.
Det løser ikke alle problemer med social kontrol i Danmark.
Men det kan måske hjælpe på bare et lillebitte område og kan gøre det nemmere for unge muslimer, der ønsker at leve et mere sekulært liv, at vælge en uddannelsesinstitution og føle sig godt tilpas der.
Vi har hørt andre partier på det seneste tale meget mere positivt om lovgivning på disse bløde integrationsområder – dér, hvor vi forsvarer dansk kultur og dansk frihed. Vi har hørt andre partier tale om, at det f.eks. er en god idé at lovgive om, at der faktisk skal være svinekød i institutionernes madplaner.
Det har vi hele tiden selv syntes i Dansk Folkeparti, for vi ønsker at forsvare dansk kultur og dansk frihed.
Derfor er vi selvfølgelig glade for, at der nu også er andre partier, der har fået det på den måde.
For desværre er det sådan, at det ikke bare går af sig selv at bevare og forsvare dansk kultur og frihed.
Vi er glade for, at undervisningsministeren har sendt et hyrdebrev ud til uddannelsesinstitutionerne om, at de bør overveje, om det er en god idé med et bederum.
Det er bare ikke nok.
For det har ikke fået bederummene til at forsvinde, og dermed har vi stadig væk de samme problemer med social kontrol.
For når vi ønsker at forbyde bederummene, er det jo for at give alle den frihed, som bør være selvskreven i det danske samfund, nemlig at man kan vælge at leve, som man ønsker, uden at blive overvåget og kontrolleret.
Vi havde derfor håbet meget på, at andre partier, især de partier, der udtalte sig positivt om forslaget sidste gang, havde kunnet bakke op om vores forslag.
Men jeg takker for dagens debat.
Tina Boel (SF), 2018-02-22:
I SF har vi stærkt fokus på problemerne med social og religiøs kontrol, og derfor har vi bl.a. lagt stor vægt på at få kvinder i isolerede religiøse miljøer i uddannelse og ud på arbejdsmarkedet.
Og vi har i to omgange været med til at styrke tilsynet på friskole- og privatskoleområdet, så man har sikkerhed for, at alle børn forberedes til at leve i et demokratisk samfund.
Men i SF mener vi, at fokus altid bør rettes mod de reelle problemer, og udbredelsen af religiøse bederum på danske uddannelsesinstitutioner er ikke noget stort problem.
Af de 1.261 uddannelsesinstitutioner, der ønskede at deltage i undersøgelsen, har kun 27 svaret, at de har et bede- eller fordybelsesrum.
Det samme forhold viste de høringssvar, der kom i forbindelse med behandlingen af forslaget i sidste samling.
For det tredje kan et forbud mod bederum på offentlige uddannelsesinstitutioner ifølge Institut for Menneskerettigheder let komme til at udgøre et indgreb i tros- og religionsfriheden og andre grundlæggende menneskerettigheder, der i dag er beskyttet i henholdsvis grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det vil SF ikke medvirke til, og derfor stemmer SF nej til beslutningsforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2018-02-22:
Med det kendskab, jeg har til uddannelsesinstitutioner – og det er faktisk et ret stort kendskab igennem rigtig mange år – så har jeg stor tillid til ledelsen på sådanne institutioner.
Og hvis der sker den type overskridelser af, jeg havde nær sagt ens personlige grænser som studerende, så håber jeg sandelig, at der er både lærere og rektorer og inspektører, og hvad ved jeg, som har sans for den slags ting.
De går midt imellem de unge, og de unge har jo også kendskab til hinanden.
Derfor, fru Marie Krarup: Det hører til i et demokrati, at man også er i stand til at forholde sig til det, der generer en, og det, der generer andre, og som man gerne vil lave om.
Det er jo også det, vi skal lære her, og det må vi hjælpes ad med.
Og jeg er en meget glad lytter til nogle, der har haft de problemer, som der blev gjort rede for i forbindelse med fru Marie Krarups indlæg her.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
De folk, der kommer med sådan nogle problemer her, gør det i dybeste hemmelighed.
Der er en meget, meget stor angst for at blive afsløret, fordi det har så store konsekvenser for deres private liv.
Det eksisterer, selv om det ikke er noget, som folk tør stå frem og sige i det åbne rum.
Jeg vil da håbe, der er nogle, der henvender sig til fru Marianne Jelved om det her problem, men det kræver jo, at de har dyb tillid til, at det ikke går videre – og det er jeg selvfølgelig også sikker på at de godt kan have.
Men problemet eksisterer; vi er flere, der har mødt det.
At fru Marianne Jelved ikke har mødt det, er ikke det samme, som at det ikke eksisterer.
Marianne Jelved (RV), 2018-02-22:
De er åbenbart ikke så sårbare, at de ikke kan henvende sig til fru Marie Krarup og fortælle om deres sårbarhed og det, de oplever.
Og derfor ville jeg være rigtig, rigtig taknemmelig – og jeg mener det faktisk dybt alvorligt – over at møde nogle af de unge, som er kommet til fru Marie Krarup for at beklage sig over den situation, som de oplever på deres uddannelsessted.
Jeg ville rigtig, rigtig gerne tale med nogle af dem.
Jeg har bare ikke mødt dem.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
De bliver jo betragtet, når de går derop.
Alle vil spørge dem: Hvad snakkede du med rektor om?
De folk, jeg har talt med, har slet ikke kunnet gøre det.
De er milevidt fra det.
Derfor er det forkert, at vi fra lovgivningens side tillader, at man har nogle omgivelser, som gør det meget nemmere at udføre den her form for social kontrol.
Selvfølgelig vil vi aldrig nogen sinde kunne løse alle problemer med social kontrol.
Det her er jo bare en lillebitte del af det.
Men vi er med til at gøre det muligt.
Vi giver skolerne lov til at opbygge en kulisse, der bliver brugt til et spil, som vi synes er forkert.
Og så tror vi, at eleverne selv kan løse det, men det kan de lige præcis ikke, fordi de er så sårbare i den her situation.
Marianne Jelved (RV), 2018-02-22:
Danmark hviler på en række grundlæggende frihedsrettigheder og en udstrakt decentralisering til lokalsamfund og institutioner lokalt.
Det har vi haft en tradition for gennem århundreder.
Religion er som bekendt en samvittighedssag og dermed en personlig sag, og derfor vedrører den enkeltes religiøsitet ikke andre.
Og derfor kan man selvfølgelig problematisere indretning af f.eks. bederum på offentlige uddannelsessteder, som forslagsstillerne til det beslutningsforslag, vi behandler nu, B 57, gør.
På den anden side skal vi altså ikke have et samfund med overstyring.
Det, man kan håndtere lokalt, skal vi selvfølgelig lade folk håndtere lokalt.
Der kan være masser af forhold, som spiller ind på det lokale niveau, og som vi ikke kan sidde og kende til her i Folketinget.
Og de studerende, der færdes lokalt på uddannelsesstederne, må forholde sig til det, der sker omkring dem, og derfor også bidrage til at få løst de problemer, der eventuelt kan være.
Det skal vi ikke som Folketing blande os i.
Der er studerendes råd, der er elevråd, der er alle mulige former for organisationer, der kan tage den type problemstillinger op, som B 57 behandler, og hvis et rum bruges eller kan bruges til bederum, må de studerende tage det op, hvis de mener, det fører til noget, som det ikke skulle føre til, nemlig kontrol af den enkelte.
Så det er meget enkelt: Vi skal have tillid til vores medmennesker rundtomkring i samfundet.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Det er nok ikke så svært.
Det er jo et spørgsmål om, om der er et rum eller ikke er et rum, altså et rum, der er sat af til det her.
Det er det, som beslutningsforslaget går ud på.
Det går ikke ud på, om der er bøn på skolen.
Altså, det er lige så svært som at finde ud af, om der er et fysiklokale på en skole.
Det tror jeg ikke man behøver sådan en hær af administratorer og en masse papir for at finde ud af.
Man kan vel ringe til rektor og spørge, om der er sådan et rum, og han kan næppe have et skjult bederum et sted; så jeg kan ikke se, at der er et administrativt problem i det her.
Marianne Jelved (RV), 2018-02-22:
Nej, og jeg er sådan set ked af, at hr. Alex Ahrendtsen ikke fangede min pointe i mit indlæg.
For jeg brugte helt bevidst ordet modersmål.
Jeg synes, vi har ansvar for som samfund over for børn, som ikke er myndige – i sagens natur – at de også får mulighed for at lære deres modersmål at kende, så de kan tale med deres bedsteforældre på deres modersmål, så de kan læse deres egen litteratur på deres modersmål.
Jeg synes faktisk, det er en forpligtelse, at vi også tænker på den måde.
Det gør vi så ikke, men det er i hvert fald en måde, som vi ikke behøver at begrænse – at man også lærer sit modersmål, samtidig med at man lærer andre ting og andre sprog, herunder dansk.
Tina Boel (SF), 2018-02-22:
I Danmark har vi tradition for både at have folkeskoler og frie grundskoler, og den struktur har SF ikke noget ønske om at gøre op med.
Samtidig har vi også et regelsæt for de frie grundskoler, der understreger, at undervisningen skal stå på mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
Derfor mener vi ikke, at der er behov for at stramme op på kravene til, hvilke sprog der undervises i, bl.a. fordi hovedsproget i en fri grundskole skal være dansk.
Kun i ganske særlige tilfælde kan ministeriet godkende, at undervisningssproget skal være et andet end dansk.
Den sidste mulighed synes SF fortsat der skal være, ikke mindst fordi vi lever i en globaliseret verden, hvor der bør være gode undervisningstilbud til de stadig flere fremmedsprogede børn og familier, også fra lande uden for Europa, der lever en kortere eller længere periode i Danmark.
Afslutningsvis vil jeg blot nævne, at SF allerede ved to lejligheder har været med til at stramme op på tilsynet med frie grundskoler, så vi har sikkerhed for, at alle skoler arbejder for at forberede eleverne til at leve i et samfund med frihed og folkestyre.
Derfor mener vi ikke, der er behov for yderligere stramninger af regelsættet for de frie grundskoler, og derfor stemmer SF nej til beslutningsforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2018-02-22:
Igen må jeg erklære mig uenig med hr. Alex Ahrendtsen.
Jeg beklager det faktisk, for det er meget svært at høre, at det her er en dialog.
Jeg begrundede det ud fra et kultursynspunkt, nemlig at de skulle kunne læse deres egen litteratur på deres modersmål, at de skulle kunne tale med deres bedsteforældre, som stadig væk bor i et andet land, hvor man taler et andet sprog end det, vi har af europæiske sprog f.eks. Så det er jo den kulturbaggrund, som jeg gerne vil støtte.