runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Nej, det er der jo ikke så meget underligt i.
For det giver os jo muligheden for at udvise den pågældende.
Hvis den her sikkerhedsvurdering så viser sig at gå i opfyldelse, altså at den pågældende er en risiko og gør noget senere hen, kan vi jo ikke udvise vedkommende, hvis han først er blevet dansk statsborger, medmindre han så har et andet statsborgerskab.
Så det er altså sådan set en relevant betragtning, og det sker desværre ofte, at vi siger nej til statsborgerskab til nogle, som af PET er vurderet til at være en sikkerhedstrussel.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Jeg har fuld tillid til, at hvis PET måtte have nogle forhold, der skulle gøres gældende om forskellige personer, så gør de det.
Men det, at man sådan skal gå ind og tjekke alle mulige hele tiden, og det, at der gøres forskel, altså at der for nogle, der er født i Danmark, gælder nogle ting, og at der for nogle andre, der også er født i Danmark, gælder nogle andre ting, synes jeg bare er et helt forkert princip og en helt forkert tilgang.
Naser Khader (KF), 2017-05-19:
Inspireret af den sidste taler: I Danmark er jeg ikke født, men her har jeg hjemme.
Jeg søgte selv om dansk statsborgerskab som 18-årig og skulle bl.a. til en samtale i Politigården med en politibetjent, og jeg skulle opfylde en hel del kriterier, og det synes jeg er meget fair.
For det er jo ikke et retskrav i Danmark, at man får statsborgerskab, men det er noget særligt, vi skal tildele folk, der gør en indsats for at blive en del af det her samfund.
Det er også derfor, at vi i De Konservative vil have endnu strammere regler i forhold til folk, som har grundlæggende antidemokratiske holdninger.
Vi kunne egentlig godt tænke os, at vi får en endnu bedre screening i forhold til de folk, som hader vores demokrati.
De skal ikke tildeles dansk statsborgerskab, selv om de opfylder nogle af de andre kriterier.
Så vi håber og regner med, at regeringen er på vej med en reform i forhold til statsborgerskab, og det glæder vi os til.
SF's beslutningsforslag om, at unge udlændinge født i Danmark skal kunne blive danske statsborgere blot ved at afgive en erklæring, uden at der bliver stillet krav om nogle danskkundskaber på et vist niveau eller kendskab til danske samfundsforhold, er vi ikke tilhængere af.
Vi skal ikke tilbage til de regler, der gjaldt tidligere.
Vi synes også, det er vigtigt i en tid, hvor vi er truet af folk, der har nogle radikaliserede holdninger, at efterretningstjenesten kommer ind over ansøgningerne.
De skal vurdere, om de unge udlændinge kunne være til fare for landets sikkerhed.
Danske statsborgerskaber skal i højere grad tildeles personer, der reelt er integreret, og som bidrager positivt til Danmark, og som vil Danmark, og derfor afviser vi SF's beslutningsforslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-19:
Tak for debatten.
SF har med dette beslutningsforslag ønsket at sende et stærkt signal til de unge, der er født og opvokset i Danmark, og som ofte ikke kender andet, om, at vi ikke betragter dem som dem, men som os.
I et folketingsår med rigtig mange debatter om netop integration ville det have været et smukt signal, at Folketinget afsluttede debatterne med en anerkendelse af, at vi ikke selv skaber modsætningen.
Vi stiller ufattelig mange krav til unge med anden etnisk baggrund.
De skal ofte gøre alting dobbelt så godt og gøre sig dobbelt så umage i forhold til etniske danskere for at bevise, at de vil være en del af samfundet.
Og med lovændringen sidste år har vi også gjort tilværelsen for de unge meget mere usikker, fordi de nu på lige fod med de voksne skal prøves i diverse test m.v. for at opnå statsborgerskab og ikke mindst sikkerhed for, at det liv, som de indtil videre har levet, kan leves videre med venner og familie, sociale aktiviteter, uddannelse og meget andet.
Det er netop det skønneste ved at være ung, at drømme kan realiseres lige der, hvor livet ligger foran dig, men det forudsætter altså den nødvendige tryghed.
Vores unge, alle unge, skal allerede meget tidligt forholde sig til, hvordan de tænker sig at deres voksenliv skal udvikle sig.
De skal tidligt tage stilling til, om de vil forsøge at kvalificere sig til gymnasiet, eller om de drømmer om at blive mekanikere eller social- og sundhedsassistenter.
Det er jo også et faktum, at de når at træde ind i voksenlivet, mens de er i gang med en uddannelse.
Til ungdommen hører også tid til forelskelse, tid til rejser ud i verden, tid til familieplaner og meget andet.
I SF mener vi, at vi i Folketinget har et medansvar for at skabe håb og udvise tillid til de unge.
Det er det, de unge gror af.
Derfor er jeg også ked af, at der mangler opbakning til forslaget.
Jeg vil ikke afvise, at vi på et tidspunkt fremsætter det igen.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Nu har SF jo ikke længere Socialdemokratiet at tage hensyn til.
Derfor undrer det mig egentlig, at man bare genfremsætter det.
Hvorfor ikke fjerne det her vandelskrav?
Hvorfor må man ikke få dansk statsborgerskab ved erklæring, selv om man har begået kriminalitet?
Hvorfor skal man være født her?
Er det ikke nok, at man er kommet hertil som 3-årig eller som 5-årig?
Hvordan skulle det her forslag se ud, hvis man ikke bare skulle genfremsætte et tidligere forslag, men helhjertet gik ind og førte SF's politik på det her område?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-19:
Det er, fordi SF synes, at det var et glimrende forslag, som vi desværre aflyste sidste år.
Vi genfremsætter det, fordi vi synes, at det er en rimelig måde at gøre tingene på.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Formålet skulle jo være at sikre, at unge mennesker, der på trods af at de er født og opvokset i Danmark, hader Danmark så meget, at de ønsker at begå terrorisme, ikke får et dansk statsborgerskab.
Altså, udenlandske forældre er kommet til Danmark og har fået børn i Danmark og har opfostret nogle børn, som har udviklet sig til terrorister, og disse synes Enhedslisten selvfølgelig skal have dansk statsborgerskab.
Det synes jeg så ikke.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
Nu kan jeg ikke redegøre for, hvad Enhedslisten vil.
Jeg tror, det var en fortalelse fra ordførerens side.
Når der lægges ekstra krav oven i det, som man i forvejen skal som dansk ungt menneske, og hvad der bliver krævet af vores alle sammens børn i Danmark, så mener jeg det er benspænd.
For et barn, der er født og opvokset i Danmark, er her jo på lige fod med mine to sønner, og hvis der yderligere skal stilles en hel masse krav oven i det, mener jeg det er benspænd.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Jeg synes godt, at ordføreren kan fremlægge den politiske holdning, man har til statsborgerskab.
Der er også sådan en lidt underlig og mærkelig formulering, der går igen i ordførerens beskrivelse af det, altså benspænd, og at det at stille krav er benspænd.
Er det at stille krav i skolen benspænd, altså også i forhold til almindelige danskere, der har dansk statsborgerskab?
Er det benspænd?
Er det benspænd, at de skal op til eksamen for at vise og demonstrere, hvad de kan?
Altså, det giver jo en lang diskussion.
Jeg mener ikke, det er benspænd.
Hvad er det, Enhedslisten vil med statsborgerskabet?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-19:
Hun er dansk statsborger, hun har etnisk danske forældre.
Hun skal selvfølgelig straffes for de alvorlige forbrydelser, og forhåbentlig får hun en hjælp, der gør, at hun aldrig kunne finde på at planlægge sådan noget en anden gang.
Hvem ville det hjælpe at tage statsborgerskabet fra hende?
Hvem ville det hjælpe, at hun ikke havde noget statsborgerskab?
Hun er født i Danmark, hun planlægger alvorlig kriminalitet – det, hun gør, er ulovligt – og det skal hun selvfølgelig straffes for.
Som sagt handler den her diskussion om mennesker, som er født i Danmark og har levet hele deres liv i Danmark – børn, der er født i Danmark.
Hvis de begår kriminalitet eller planlægger kriminalitet, skal de straffes, præcis ligesom jeg skal straffes, hvis jeg begår kriminalitet.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-19:
Vi mener i Liberal Alliance, at de krav, vi i dag stiller til folk, som ønsker dansk statsborgerskab, er helt rimelige: at man skal kunne tale dansk, at man ikke skal være kriminel, at man skal kende til dansk kultur og historie, og at man skal være selvforsørgende.
Og vi mener, at man skal have nogle meget, meget stærke grunde til at kunne se bort fra disse.
For det er i Danmarks interesse at sikre, at kun dem, som for alvor vil Danmark i ord og i handling, bliver danske statsborgere.
Og en helt essentiel del af det er altså, at man behersker sproget på et ordentligt niveau, og at man har en forståelse for den danske kultur.
Derfor mener vi, at det er fuldstændig afgørende, at vi ikke herindefra sender et signal ud til forældre om, at de skal slække på dansk, altså at de skal slække på sprogkravene.
Tværtimod skal vi sende et stærkt signal herfra om, at det er fuldstændig afgørende, at også børnene lærer det danske sprog.
Og derfor stemmer vi imod forslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
I Alternativet støtter vi naturligvis det her beslutningsforslag, B 110.
Jeg har desværre også hørt mange ulykkelige historier fra unge, den gruppe, som Venstres ordfører nævnte problemfrit kan få statsborgerskab.
Men hvorfor så stille alle de her benspænd?
Vi skal selvfølgelig sikre lettere og hurtigere adgang for denne gruppe af unge.
Da kravene blev skærpet tilbage i november 2015, sagde vores daværende ordfører, fru Josephine Fock: »I Alternativet er vi helt og aldeles imod den her del af forslaget, som vi i den grad finder modarbejder integrationen og sammenhængskraften i samfundet.
Vi ser det som et symbolsk indgreb, som indfører et skadeligt skel imellem dem og os i stedet for at tilstræbe et større vi.«
Det kan ikke siges mere tydeligt, og det skal siges tydeligt.
I dag tager vi et skridt i den rigtige retning i forhold til et større vi og mod et mere rummeligt fællesskab.
Og det er godt, rigtig godt.
I Alternativet kunne vi dog godt ønske os, at SF var gået skridtet videre og havde fjernet nogle af de krav, der stilles.
Derfor vil vi gerne stille et ændringsforslag, der ikke inddrager den del af B 110, der opstiller en række andre krav.
I Alternativet mener vi, at når du er født i Danmark, når du er opvokset i Danmark, når du har gået i skole i Danmark og har danske venner, så har du al mulig grund til at føle dig dansk.
Det signal mener vi er utrolig vigtigt at sende, hvis vores unge i Danmark skal føle sig hjemme, og det skal de; og vi tror på, at det har en stor inkluderende værdi.
Som sagt bakker vi op om forslaget, men vi ønsker at gå skridtet videre.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Tak for det.
Jeg har nok ikke fået formuleret mig helt skarpt nok, og det må jeg så beklage.
Men den her gruppe får jo i dag netop ikke problemfrit dansk statsborgerskab, for de skal op til indfødsretsprøven, og de skal tjekkes af PET, eksempelvis.
Så det, jeg spurgte om, var, om man ikke kunne se et problem i, at den PET-test eksempelvis ikke blev foretaget.
Men jeg vil så spørge Alternativet om noget – for på det her punkt minder Alternativet og Enhedslisten jo ganske meget om hinanden: Nu taler vi om, at man skal være født og opvokset i Danmark, men hvad nu hvis man er kommet hertil som ganske lille, f.eks. som 3-årig eller som 5-årig?
Hvorfor så ikke også have en erklæringsadgang i de tilfælde?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
Det vil jeg da på ingen måde udelukke, men nu er det jo bare ikke det, vi drøfter i dag.
Det er jo fuldstændig oplagt, at man, hvis man er født og opvokset i Danmark, kan få lov til at være dansk.
Så det er det, vi drøfter i dag.
Nu har man jo for vane at hive nogle ret specielle eksempler op af skuffen eller posen, eller hvad vi skal kalde det.
Det synes jeg er lidt svært at forholde sig til.
Som jeg sagde før, har vi en stor gruppe af unge, som føler, at der bliver opstillet en hel masse benspænd, altså at der bliver gjort en hel masse for, at de ikke skal få dansk statsborgerskab og dermed reelt føle sig som en del af det danske samfund.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vi gerne vil have lavet den måde, vi kigger på det her på, fuldstændig om.
Men jeg tror, at det vil føre for vidt at begynde at redegøre fuldstændigt for Alternativets politik på det område.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Det synes jeg jo endelig at ordføreren skulle gøre.
Jeg har jo forgæves forsøgt at få svar fra Enhedslisten, med hensyn til hvad de egentlig mener der skal til for at opnå dansk statsborgerskab, og jeg har aldrig nogen sinde fået et klart svar.
Jeg har også spurgt Alternativet og fru Josephine Fock om det samme, og jeg har sådan set heller ikke fået et klart svar derfra.
Så jeg vil egentlig bare spørge ordføreren: Hvad mener ordføreren der skal til for at få et dansk statsborgerskab?
Skal man kunne tale dansk?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-19:
Nu er det jo sådan, at man for overhovedet at komme i betragtning til at få dansk statsborgerskab skal have permanent ophold, og der bliver jo i forvejen stillet nogle ret strikse krav, kan vi sige.
Som jeg sagde til ordføreren før, er vi ikke enige i den måde, hvorpå der bliver opstillet den her lange række af benspænd for at føle sig dansk og være en del af Danmark.
Vi har nogle forslag til, hvordan man kan gøre det på en anden måde, og det skal gøres på en helt anderledes måde både end det, som fremgår af de kriterier, der er i det her forslag, men også i det hele taget.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Jeg synes, at det, ordføreren siger, helt sprogligt simpelt hen ikke holder, fordi det jo ikke er et spørgsmål om at vælge imellem sin mors og fars identitet.
De har deres egen identitet.
Barnet har da sin egen identitet, og man foretager jo ikke et valg ved at sige, at der er et bestemt land, man identificerer sig mere med end det andet.
Så vælger man ikke mellem sin mor og sin far, så vælger man i forhold til landet.
Jeg mener simpelt hen, at der er tale om to forskellige ting – undskyld mig.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Ja, det er jo også det, vi drøfter.
Vi kan eksempelvis tage sådan en som sigøjnerbossen Gimi Levakovic, som kom hertil som 3-årig, men ikke har dansk statsborgerskab.
Så det, jeg kan udlede, er, at sådan en som ham synes Alternativet også pr. automatik burde have fået statsborgerskab, og så ville det jo i hvert fald være fuldstændig udelukket nogen sinde at kunne udvise ham.
Astrid Krag (S), 2017-05-19:
Jeg kan nu hilse fra nogle af dem, jeg kender, hvor mor og far har hvert sit statsborgerskab, og sige, at det faktisk er en helt konkret og relevant og ikke fundet på-problemstilling, man står med som forældre i den situation.
Men det var faktisk slet ikke det, jeg ville spørge om.
Det var mere et helt konkret spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2017-05-19:
Det er jo sådan, at hvert år har staten en ramme for økonomi.
Inden for den ramme er økonomien fordelt fuldt ud.
Vi understøtter folkeskole, vi understøtter sundhedsvæsen, vi understøtter ældrepleje, vi understøtter politi, vi understøtter udvikling, uddannelse og forskning.
Den ramme er sådan set fyldt op for indeværende år.
Det betyder, at jeg ikke har midler, jeg bare kan sende i en bestemt retning.
Det, vi laver med modellen, som jeg har præsenteret her, er, at vi sikrer, at der bliver afsat midler til, at vi lever op til 0,7.
Det synes jeg at vi skal glæde os over fremadrettet.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at regeringen nu foreslår en genopretning af sit regnskabsrod omkring det her med udviklingsbistanden.
Men det løser det jo sådan set ikke rigtig på den korte bane.
Hvad med de 1,8 mia. kr., der eksempelvis har været omtalt for indeværende år som følge af færre asyludgifter, og som står og venter på bl.a. at blive sendt ud til at forbedre kvinders rettigheder, få flere piger i uddannelse?
Hvordan får vi løst det på den korte bane, både med beløbet fra sidste år og i år som følge af færre asyludgifter?
Kristian Jensen (V), 2017-05-19:
Jeg ville aldrig turde bruge ord som regnskabsrod om et princip, som vi har overtaget fra den daværende regering med bl.a. radikale udviklingsministre.
Det er for stærkt et ord at bruge for mig.
Jeg overlader det til den radikale ordfører at kalde det system, vi har overtaget, rod.
Jeg vil kigge fremad og se på, at det system, som vi lægger fra nu, sikrer, at vi får det justeret ind i den 3-årige løbende periode.
Det betyder, at når vores udgiftsskøn for asylmodtagere her i 2017 bliver justeret ned, bliver midlerne til udviklingsbistand justeret op.
Der er vurderingen i øjeblikket, at der skal være en nedjustering, der svarer til, at vi skal overføre 1,8 mia. kr. til udviklingsbistand i Udenrigsministeriet.
Jeg overlader det trygt til udviklingsministeren at præsentere den nærmere gennemgang af, hvorledes de midler så skal bruges.
Men der vil være en overflytning til udviklingsbistanden i indeværende år på grund af lavere asyltal og dermed lavere asyludgifter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Det vil i hvert fald – det vil jeg gerne anerkende – være en langt bedre model end i dag.
Derfor siger vi, at nu kan finansministeren sætte kroner og øre på, hvor meget der mangler, for at man lever op til det, man har aftalt i finansloven at afsætte til verdens fattigste.
Det kunne man tilbagebetale – det kan godt lade sig gøre.
På den måde kunne man altså leve op til sit eget formål for 2016 ved at give pengene og så fremadrettet lave den model, som finansministeren taler om.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Det er jo lidt noget regnskabsrod, når man ikke får brugt de penge, man skal, på udviklingsbistanden – når man ikke får brugt dem på at forbedre kvinders rettigheder, får flere piger i uddannelse osv.
Når man har afsat et beløb til udviklingsbistand, som man så ikke får brugt som følge af færre asyludgifter, så skal man have de penge ud at arbejde.
Så det er jo lidt noget rod.
Og det er jo herligt, at man nu også indser, at det er nogle penge, der skal ud at arbejde.
Så det glæder mig at høre.
Jeg kunne godt tænke mig lige at få uddybet, hvornår vi så forventer det sker.
Hvor længe skal de her mennesker, der har behov for hjælp, vente?
Hvornår får vi sendt de her penge ud at hjælpe de steder, hvor der er allermest behov for det?
Jeg tror, det haster rigtig meget.
Hvorfor vente på alle de her modeller, når der er så mange, der venter på hjælp?
Kristian Jensen (V), 2017-05-19:
Derfor skal jeg bare for god ordens skyld gentage, at det, som nu bliver kaldt regnskabsrod, altså var gældende i 2012 og 2013.
Der blev afsat midler på forslaget til finanslov og i den vedtagne finanslov, som ikke blev udnyttet, fordi man ikke regulerede i sidste ende af 2012 og 2013.
Det, vi laver nu, er en midtvejsregulering, hvor vi kan se, at asyltallene er blevet lavere på grund af de opstramninger, regeringen har lavet.
Dermed bliver udgifterne lavere, og så overfører man pengene.
De penge skal sammenholdes med, at vi i år allerede i den vedtagne finanslov har det højeste niveau for humanitær hjælp nogensinde, nemlig 2,4 mia. kr.
Så midlerne til den akutte hjælp er sådan set til stede i det, vi har.
Og jeg er ret sikker på, at udviklingsministeren meget, meget hurtigt også er klar med en model til at fordele de 1,8 mia. kr., der vurderes at skulle flyttes retur fra reservationen til flygtningemodtagelse til udviklingshjælp og udviklingsbistand.
Christian Juhl (EL), 2017-05-19:
Der er to ting i det her.
Der er selvfølgelig en politisk holdning til, hvor meget vi skal bruge på det, og derfor er der jo forskellige interesser.
Der er jo den afgørende forskel, at den tidligere regering havde en væsentlig margin ned til de 0,7 pct. Da behøvede man ikke at diskutere, om man nogen sinde holdt 0,7 pct., for det var målet faktisk at komme længere end 0,7 pct.
Det er det jo formelt set også for den her regering, for regeringen har i sit strategipapir skrevet, at det skal være mindst 0,7 pct.
Nu fremturer finansministeren med, at det skal være 0,7 pct.
Der står i strategien, at det skal være mindst 0,7 pct.
Det husker jeg, fordi jeg selv har været med til at prøve at presse på for at få der til at stå »mindst«.
Men jeg vil gerne spørge: Hvorfor var regeringen så så stædig sidste år, da bl.a. hr. Holger K. Nielsen rejste spørgsmålet over for forskellige ministre og sagde, at nu var det ved at gå galt?
Og som fru Lisbeth Bech Poulsen nævnte her, kunne det ikke lade sig gøre selv i december at flytte regeringen.
Kristian Jensen (V), 2017-05-19:
Allerførst vil jeg sige, at det, vi drøfter her, er en principiel model.
Det er altså ikke en model, der er afhængig af, om man er på 0,7 eller 0,73 eller 0,79 eller 0,8 et eller andet.
Det er en principiel model for, hvorvidt det, der bliver afsat, også bliver brugt.
Jeg har nævnt det nogle gange: Det, vi laver her, er et nybrud også i forhold til den tidligere regering, der i 2012 og 2013 afsatte flere midler til udviklingsbistand, end der reelt blev brugt på området, fordi man ikke fik justeret ned, og fordi man ikke havde en mekanisme, der trak det ud over årene, sådan at man fordelte de forskelle, der måtte være, og sikrede, at man over et 3-årigt løbende gennemsnit altid ville nå det aftalte og afsatte beløb, som i regeringens øjne skal være 0,7 pct.
Vi vurderede sidste efterår, hvad de seneste opdaterede skøn var, og brugte de kilder, der var, for, hvad udgiftsniveauet ville være.
Og det var dem, vi indrettede vores administration af udviklingsbistanden på.
Christian Juhl (EL), 2017-05-19:
Nu er jeg ikke så gammel, at jeg behøver at få det gentaget.
Jeg hørte godt ministerens svar, og jeg vil også gerne sige: Lad os da prøve at kigge på den model.
Men det er jo ikke let at se på sådan en model, når man bare lige får et par stikord i en tale.
Jeg vil gerne se på papir, hvordan det fungerer.
Det er sandsynligt, at det kan rette lidt op på de ting.
Men det passer ikke, at ministeren brugte de tilgængelige kilder sidste år.
Han brugte gamle kilder i december, og der var en enorm stædighed, da vi diskuterede det.
Alle kunne se det.
Alle kunne se, at det var logik, at man ikke på 2-3 uger kunne nå op på det antal flygtninge, som der var budgetteret med.
Der var en stædighed i regeringen, og min mistanke er, at man selvfølgelig gerne ville have overbudgetteret, så man kunne putte pengene tilbage i kassen til skattelettelser eller andre mærkelige ting, som regeringen også vil have gennemført.
Så kan ministeren sige: Det var det ikke.
Men hvorfor var man så så stædig på det tidspunkt – det er derfor, jeg spørger om det – og påstår noget andet?
Kristian Jensen (V), 2017-05-19:
Jeg anerkender fuldt ud, at vilkårene i december 2016 var ligesom vilkårene i december 2012 og 2013, hvor fru Lisbeth Bech Poulsens parti sad i regering, nemlig at man ikke til sidst på året fik justeret udgiftsskønnene, sådan at man regulerede udviklingsbistanden op, så det, man havde givet tilsagn om, også var det, der blev afsat i året.
Det er jo en udvikling, som vi har set tidligere, og udfordringen løses alene ved at lave en model, hvor man både laver det bedst mulige skøn for udgifterne til flygtninge og erkender, at der er noget regnskabsteknisk, man først kan afklare efter nytår, og at BNI jo forandres fra de skøn, man har i december, til det endelige regnskab er klar.
Så når man endeligt skal gøre op, hvad man kommer til at afsætte, så er man et stykke henne i den næste finanslov, før man præcis kan gøre det.
Den model, jeg har præsenteret i dag på regeringens vegne, sikrer, at vi over et 3-årigt forløb løbende altid får afsat de 0,7 pct. af BNI, der gør, at vi lever op til FN's målsætning.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Nu ser jeg ellers De Konservative som den grønne flanke i den borgerlige blok, og det her fremmer jo bæredygtighed.
Det fremmer jo det, at man køber lokalt producerede varer, som man ikke har brugt lange fysiske strækninger på at transportere.
Derfor fremmer det jo bæredygtighed.
Det er også det, man kan se i de lokale initiativer, der har været rundtomkring i Europa.
Derfor vil jeg da opfordre De Konservative til at overveje, når de nu synes, at intentionerne i det her forslag er gode, at være med til at lave en fælles beretning på området.