runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Vi kunne se fordelen ved, at Italien har lavet en bilateral aftale med Tunesien.
Nu var ordføreren og jeg også på Lampedusa, og der kunne vi jo nemlig se, hvor effektivt det egentlig var at lave et partnerskab med et tredjeland.
Altså, halvdelen af dem, der kom sidste år, er kommet i år.
Det synes jeg faktisk er værd at bemærke, og i forhold til det juridiske, og hvordan og hvorledes det skal se ud, vil jeg sige, at jeg faktisk synes, at det er et ret spændende aspekt, og det vil jeg gerne tage med videre.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Der kan godt være nogle ting, vi bør være enige om i forhold til fakta, og nu sagde hr. Mohammad Rona jo her på talerstolen, at der var 1.200 på tålt ophold, og at det var faldet meget på Kærshovedgård.
Men er hr. Mohammad Rona ikke enig i, at vi faktisk har flere på tålt ophold nu, end vi nogensinde har haft?
Altså, den 30. juni 2023 var der 172 udlændinge på tålt ophold, og i eksempelvis december 2021 var antallet 143.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Jeg kender ikke de nøjagtige tal, som hr. Peter Skaarup læser op.
Det, jeg sådan set refererer til, handler sådan helt grundlæggende om, om der er styr på tilstrømningen, og om der er styr på antallet af dem, vi sender ud af Danmark.
Det er det.
Ud over det handler beslutningsforslaget sådan set også om Rwanda.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Men er der det?
Er der styr på dem på tålt ophold?
Altså, vi har folk, der lever på tålt ophold på Kærshovedgård og flaner rundt i Jylland og kører andre mennesker ned med vanvidskørsel, altså, så de dør af det.
Er der styr på dem, der er på Kærshovedgård?
Hr. Mohammad Rona sagde, at der var 1.200 tidligere.
Det har der aldrig været.
Der har aldrig været 1.200 på Kærshovedgård, men der er 172, hvis vi taler tålt ophold – 172 i 2023.
Der er også flere med kriminel meldepligt i 2023, end der var i 2021.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Nu svarer jeg gerne lige igen på spørgsmålet, selv om det overhovedet ikke handler om det, vi snakker om i dag.
Det er fuldstændig korrekt, at de mennesker jo ikke skal være i Danmark.
De har sagt nej til Danmark.
Danmark har givet dem muligheden.
De har sagt nej.
De skal ikke være i Danmark.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Hr. Kim Edberg Andersen bliver ved med at tale om hånddukker og om, hvad vi mener, og at der ikke er konsistens i regeringspartiernes ordførere.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Mohammad Rona, som jo også er opstillet i Nordjyllands Storkreds, om en ting.
Da hr. Kim Edberg Andersen blev valgt til Folketinget, var han imod de internationale konventioner.
Nu er han i et parti, der er for de internationale konventioner.
Hvor tror ordføreren at de nordjyske vælgere kan forvente at hr. Kim Edberg Andersen er om 1 år?
Har ordføreren et godt bud på det?
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Det har jeg faktisk ikke noget godt bud på, men jeg håber da, at han holder sig på den rigtige side, altså der, hvor hr. Kim Edberg Andersen er nu, dvs. der, hvor man er for konventionerne.
Rosa Lund (EL), 2024-05-07:
Den britiske regering er presset.
Der skal være valg om mindre end 1 år, og i et forsøg på at vende de dårlige meningsmålinger har den britiske premierminister presset et lovforslag igennem parlamentet, der tilsidesætter den europæiske menneskerettighedskonvention og andre internationale konventioner, så de britiske myndigheder nu kan sende asylansøgere til Rwanda og undgå at behandle deres sager i Storbritannien.
Socialdemokratiet i Danmark har siden 2018 haft en erklæret ambition om at overlade ansvaret for asylansøgere til Rwanda.
I mere end 3 år, fra 2019 til 2022, arbejdede en ministeriel taskforce og en særlig ambassadør under forskellige socialdemokratiske ministre målrettet på at lande en skudsikker aftale med Rwanda om et såkaldt modtagecenter.
Og det var ikke, fordi præsident Paul Kagames autoritære styre i Rwanda var modvilligt indstillet over for de danske tilnærmelser.
Jeg har jo selv på to rejser til Rwanda stiftet bekendtskab med, hvor galt det står til med menneskerettighederne i Rwanda.
Hele vejen i det her forløb hævdede Socialdemokraterne, at deres modtagecenteridé kunne realiseres med fuld respekt for Danmarks internationale forpligtelser, altså bl.a. flygtningekonventionen, den europæiske menneskerettighedskonvention og torturkonventionen.
Modtagecenteret så bare aldrig dagens lys trods den socialdemokratiske iver, trods danske ministerbesøg i Rwanda, trods millioner af kroner, der nu er kanaliseret til Rwanda, og trods Kagamestyrets tydelige interesse i samarbejdet.
Jeg har jo lyst til at tilskrive mig selv og Enhedslisten en del af forklaringen på, at det her projekt ikke lykkedes for Socialdemokraterne.
Vi har nok ikke hele æren.
Det, det nok mest skyldes, er, at Socialdemokraternes påstand om, at rwandamodellen kunne realiseres inden for rammerne af konventionerne, ikke holdt vand.
I Storbritannien har man åbenlyst ikke samme respekt for konventionsmæssige forpligtelser, som et flertal i Folketinget trods alt har.
Vi har jo ikke tilsidesat konventionerne i Danmark.
Det har man været nødt til at gøre i Storbritannien for at kunne lave rwandamodellen.
Der er vi heldigvis ikke.
For alle tre regeringspartier, både Socialdemokraterne, Venstre og Moderaterne, står fast på konventionerne, og det er vi glade for i Enhedslisten.
Så tak for det, og tak til det flertal her i salen, der sammen med Enhedslisten vil stemme Dansk Folkepartis beslutningsforslag ned.
Det er sjældent, at vi er enige med særlig Socialdemokraterne og Venstre om udlændingepolitikken, men vi er enige med regeringen i, at det her forslag er dårligt.
Enhedslisten kan ikke støtte det.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
I Alternativet ønsker vi en værdig og human flygtningepolitik, og vi ønsker at arbejde for en fælles EU-løsning, der kan hjælpe mennesker på flugt, og derfor skal Danmark også tage en del af ansvaret.
Derfor mener vi ikke, at det er en god eller solidarisk løsning at sende flygtninge til Rwanda, hvor de både skal have behandlet deres sag, men også efterfølgende vil få ophold, hvis de bliver anerkendt som flygtninge.
Rwanda ligger geografisk længere væk fra Syrien og Afghanistan, end Danmark gør, og derfor kan det jo næppe betragtes som et nærområde eller en løsning, der løser problemet med menneskesmuglere.
Dertil er Rwanda et land med store menneskerettighedsproblemer, og derfor er det fuldstændig uforsvarligt og uetisk at sende mennesker til Rwanda, der har taget den lange flugt til Danmark.
I EU må vi løfte i flok og hjælpe de flygtninge, som banker på vores dør, på en human og værdig måde.
Derfor stemmer Alternativet imod forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Så vil jeg bare gerne høre, hvorfor Alternativet har lavet valgforbund med Socialdemokratiet her til EU-valget, for det betyder jo, at de stemmer, der bliver leveret til Alternativet, med stor sandsynlighed ender hos Socialdemokratiet, og de danske socialdemokrater går jeg da ud fra vil arbejde for det her i Europa-Parlamentet.
Så hvis man er så meget imod et så centralt område, hvorfor forærer man så sine stemmer videre til Socialdemokratiet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Det er jo et af de elementer, som er afgørende i forhold til vores retsforbehold, at det er en national opgave i forhold til tildeling af asyl.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-07:
Jeg er jo klar over, at f.eks. opgraderingen af SIS, altså Schengen Information System, er en af de ting, der bl.a. skal sørge for, at vi får bedre oplysninger om de migranter, der kommer hertil.
Men det bringer mig jo sådan set lidt hen til den anden pointe, nemlig at regeringen også har lovet at udsende en ambassadør, der skal hjælpe med at få strammet op på menneskerettighedskonventionen og på de her andre elementer omkring konventionerne.
Det er jo ikke sket endnu, og der kunne jeg godt tænke mig på et eller andet tidspunkt at få et eller andet tilsagn fra en eller anden i regeringen om, at det snart sker.
Nu har vi jo efterhånden på vej ind i det andet år, uden at det er sket, og det kunne da være rart, om man fik gang i den proces.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Jeg har ikke forberedt mig på den del på vej op på talerstolen her, men jeg ved, at det et arbejde, der i øjeblikket ligger et eller andet sted mellem Justitsministeriet og Udenrigsministeriet.
Men jeg er sikker på, at vi kan finde ud af at sende en status til hr. Steffen Larsen.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-07:
Spørgsmål og spørgsmål, men jeg vil gerne udtrykke min uforbeholdne ros til regeringen i dag for ærligheden – og jeg ved godt, at der står dødskys mellem linjerne her; lad os bare sige det, som det er – i forhold til presset på Danmarks grænser.
Så først skal der lyde den ros.
Den anden ros er, at regeringen går efter en europæisk model.
Det har vi hele tiden talt for, og det handler dels om at sikre solidaritet mellem europæiske lande, dels om at sikre en vis solidaritet mellem kontinenter.
Så det er egentlig ikke et spørgsmål, men hermed min velmente, oprigtige og ikke spottende ros.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Jamen jeg kan forsikre fru Zenia Stampe om, at man som udlændinge- og integrationsminister må tage al den ros, man kan få, for det er ikke så tit, det sker.
Så det er jeg glad for, uanset hvem den kommer fra.
Og jeg er da enig i det udgangspunkt, som bliver skitseret, altså at der selvfølgelig skal være udvikling i Afrika; at det sikres på ligeværdig basis med en række af de partnere, vi har dernede; at de unge, der vokser op, også har reelle muligheder.
Det har vi selv sat 1,1 mia. kr. ekstra af til i går i forbindelse med den konference, vi havde her i København.
Og det er jo det, der på lang sigt skal sikre, at folk ikke har lyst til at flygte til Europa eller rejse som migranter til Europa, altså at der selvfølgelig er nogle muligheder i de lande, hvor de er.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-07:
Der fik jeg så alligevel lyst til at stille et spørgsmål, og det er oprigtigt, for jeg synes, at der tit bliver blandet nogle ting sammen her.
Illegale indvandrere, altså unge mennesker fra Nordafrika, der kommer til Europa, er jo ikke dem, der ender i Danmark.
De ender nede i Sydeuropa eller i Tyskland; de kommer ikke herop.
Det har man et stort problem med i de lande, og de kunne lære af os.
Men dem, der kommer til Danmark, er jo flygtninge og ofte også folk, der ender med at få tilkendt asyl.
Så jeg er enig i, at vi skal hjælpe med noget udvikling, ikke mindst i de lande, der måske allerede i dag løfter et stort ansvar i forhold til flygtninge, men – ikke for at korrigere – det er jo ikke de her nordafrikanere, der ender hos os.
Det er dem, der kommer fra lande, hvor man rent faktisk har en grund til at flygte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Vi har fået en del fra f.eks. Eritrea, som er et land, hvor der er en meget forfærdelig situation i øjeblikket.
Men det er klart, at sigtet jo ikke kun er at sørge for, at dem, der er i flygtningestrømmene lige nu, får nogle muligheder i deres egne lande; det gælder jo også i Vestafrika og det centrale Afrika og en række lande, hvor befolkningen vokser meget, meget hurtigt, og hvis ikke man gør noget for, at de har nogle muligheder der, hvor de er, så får vi problemer på længere sigt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu tager ministeren velvilligt imod ros fra Radikale Venstre, og jeg tror, at hvis det var mig, der modtog den ros, så ville jeg kalibrere mit politiske kompas, men sådan er vi jo så forskellige.
Men jeg vil egentlig spørge ministeren: Tror ministeren ikke, at når et parti, i det her tilfælde Socialdemokratiet, går ud i en valgkamp og siger, at det, de vil kæmpe for i den næste valgperiode, er lukning af muslimske friskoler, fængsler i udlandet, f.eks. i Kosovo, loft over ikkevestlig indvandring, en rwandaløsning, og at der ikke åbnes for lavtlønnet arbejdskraft osv. osv., så forventer vælgerne også, at det er det, som Socialdemokratiet vil lægge sig i selen for at få gennemført i den næste valgperiode, og at det derfor måske kan undre en del vælgere, at Socialdemokratiet nu, hvor de har mulighed for at stemme for et konkret beslutningsforslag hernede i salen, der handler om at følge Storbritanniens eksempel og etablere et center i Rwanda, så stemmer imod, og at man alligevel lemper adgangen for udenlandsk arbejdskraft, at man ikke indfører et loft over ikkevestlig indvandring, og at fængslet i Kosovo også falder til jorden, altså at det kan undre en del vælgere, at alle de løfter, man har givet i valgkampen, ikke rigtig bliver til noget?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Først vil jeg sige, at jeg hviler så meget i mig selv og har så meget tiltro til de resultater, vi har leveret på det udlændingepolitiske område – der er flere, der er rejst ud, end der er kommet ind de sidste 5 år – selv om der selvfølgelig også er løfter, vi ikke har indfriet, at jeg godt kan tåle at få ros, også fra folk, som traditionelt ikke er enige med mig.
Det er kun rart, at folk har lyst til at anerkende ens arbejde, også selv om man er uenig med dem på nogle punkter.
Så vil jeg sige, at jeg ikke er enig i, at vi ikke har leveret, eller at vi skulle have leveret i modstrid med det.
Der er stadig en proces omkring fængslet i Kosovo; vi har ikke åbnet for lavtlønnet arbejdskraft uden for EU; der er stadig et arbejde for at sikre et modtagecenter; vi står sådan set meget stejlt over for muslimske friskoler, men vi har jo kunnet konstatere, at vi de gange, hvor vi har haft det oppe i forhandlinger med Folketingets partier, så stort set også er det eneste parti, der står stejlt og har lyst til at kontrollere, og det er jo et parlamentarisk vilkår, der er for alle partier.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Jamen altså, i den her valgperiode har man jo stort set ikke lavet andet end lempelser, så når man går så hårdt ud i valgkampen og lover en masse stramninger, ovenikøbet et loft over ikkevestlig indvandring, og så løber fra alle de løfter, tror jeg, det undrer en hel del danskere.
Ministeren siger det her med, at presset mod Danmark – det gentager han igen og igen – ikke er så stort.
Fordi presset mod Europa er stort, og fordi vi har en indre fri bevægelighed i Europa, vil alle de mennesker inden for en kort årrække have fri adgang til Danmark, og det er jo det, der er dybt uholdbart i den nuværende situation, og det er derfor, vi har brug for grænsekontrol, og det er derfor, vi har brug for en rwandaløsning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Jamen det er også derfor, vi har brug for en europæisk løsning.
Så det var dejligt at få den støtte argumentatorisk.
Og så vil jeg også bare sige, at jeg ikke tror, at indvandrerkvinder, som nu skal arbejde 37 timer for at få kontanthjælp, opfatter det som en lempelse.
Jeg tror da, at de opfatter det som en stramning, og det er da en af de ting, vi har lavet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Tak for det.
Jeg vil godt have lov at botanisere lidt i ministerens forståelse af ordet helst.
Hr. Steffen Larsen spurgte ind til den ambassadør, vi blev lovet i forhold til konventionerne.
Der kunne man jo forstå, at udenrigsministeren helst ville skrive en bog frem for at komme med en ambassadør.
Det kan man forstå.
Det kan vi læse i dag.
Er det ikke også virkeligheden, at Socialdemokraterne nu helst vil snakke om Rwanda?
I valgkampen mener jeg ikke at vi fik nogen helst'er.
Det var sådan meget sikkert.
Der skulle være en rwandaløsning.
Jeg mindes også, at der var en, som nu er minister, der rendte rundt i Rwanda og fortalte om fortræffelighederne ved den model.
Ministerens forståelse af ordet helst implicerer, at man gerne vil have en løsning A, men så må der også være en løsning B. Jeg kan forstå, at ordet helst her betyder, at halvdelen af Europas lande går med på rwandaløsningen, men hvad er plan B?
Hvad nu, hvis kun 11 andre lande vil være med eller 1 land eller ingen lande?
Hvornår holder man op med at ville noget helst og begynder at levere på det, man har lovet, nemlig en løsning med Rwanda, som dengang i udgangspunktet kun var med Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Jeg troede, jeg skulle i Folketingssalen, og så er man lige pludselig med i »Klog på Sprog« med hr. Morten Messerschmidt og hr. Kim Edberg Andersen, der spørger om, hvad ordet helst betyder.
Jeg ved det jo heller ikke.
Jeg er jo ikke sprogprofessor, men jeg forstår det da sådan, at det betyder, at man hellere vil noget end noget andet.
Og det var jo præcis det, jeg sagde i min indledning.
Vi vil hellere have en europæisk løsning.
Det er det, vi arbejder for nu.
Og hvis det så ikke kan lade sig gøre, må vi jo på et tidspunkt vende tilbage og lave en dansk bilateral løsning.
Så jeg forstår ordet på den måde, men jeg har jo ikke forsket i det eller siddet og lavet sådan dybdeborende analyser af de forskellige udtryk, vi har i det danske sprog.
Jeg tror, at de fleste godt kan forstå, hvad det betyder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Jeg tror, de fleste danskere, indtil ministeren gik på talerstolen, i hvert fald havde en idé om, hvad ordet helst betød.
men lad nu det ligge.
Som ministeren siger, vil man hellere have en europæisk løsning, og det er jo fair nok.
Hvornår kan danskerne så forvente, at man laver en bilateral løsning?
Altså, hvor lang tid vil man hellere have en fælles europæisk løsning?
Er det bare, lige indtil næste gang der bliver udskrevet valg, hvor man så igen hellere vil have den bilaterale indtil efter valget, og der vil man så hellere noget andet igen?
Eller kan vi få en tidsramme, der siger, at ministeren, som er et rart menneske, hellere vil have en fællesskabsløsning, altså en EU-orienteret løsning, indtil f.eks. august 2024, og så får vi en bilateral løsning?
Eller betyder ordet hellere sådan ubegrænset, altså en syltekrukke?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Jeg er ked af at måtte sige det til hr. Kim Edberg Andersen, men jeg tror faktisk ikke, de fleste danskere følger debatten herinde i Folketinget.
Jeg har ikke sat noget tidsmæssigt i forhold til det.
Jeg kan se, at vi bevæger os i den rigtige retning.
Flere og flere EU-lande bakker op om den her type løsning, og det er jo det, som vil gøre alle glade, også hr. Kim Edberg Andersen, også Dansk Folkeparti, fordi det er det, som vil gøre, at heller ikke vores nabolande kommer til at tage imod så mange irregulære migranter.
Et land som Østrig fik forrige år 109.000 asylansøgere, hvoraf en stor del var fra Bangladesh, som jo er et land, hvor der stort set ikke er nogen, der bliver anerkendt som flygtninge.
Dem får man nemmere ved at vende rundt, og det er ubetinget positivt, at man indfører det.
Det er også ubetinget positivt, at man skaber en større it-integration mellem de systemer, som behandler migranter og asylansøgere, der kommer til Europa, sådan at man i de forskellige lande hurtigere kan sende oplysninger mellem hinanden for at sikre sig, at folk ikke shopper rundt mellem landene for at søge asyl det sted, hvor man måske har den bedste chance for at få det.
Så der er nogle positive elementer i den her pagt, og den tager et vigtigt skridt fremad, men jeg har aldrig forsøgt at bilde nogen ind, at den løser problemerne.
Det har jeg aldrig sagt, og det mener jeg heller ikke, og der er også nogle ting i den, som vi heldigvis ikke er forpligtede af, og som jeg synes er forkerte, bl.a. det, at man begynder at omfordele flygtninge.
Det mener jeg vil udgøre en tiltrækningsfaktor til Europa.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-07:
Jeg støder jo på, at ministeren her selv – og tilgiv mig, for jeg ved godt, det er på kanten af emnet – taler positivt om asylpagten.
Nu har jeg læst den igennem, og jeg har studeret den, og jeg har svært ved at finde den samme positivitet omkring asylpagten.
For der er ikke nogen mekanismer i det, som reelt set og grundlæggende løser problemet, andet end hvis man kan tvinge medlemslandene til at betale for at løse problemerne.
Derfor er mit spørgsmål egentlig, om den er positiv.
For den løser ikke det grundlæggende problem, den håndterer ikke de ydre grænser, og den håndterer heller ikke den reelle tilstrømning.
For de her borgere kan jo reelt set, i samme øjeblik de får opholdstilladelse, flytte sig rundt imellem landene.
Så spørgsmålet bliver jo egentlig, hvad det er ved asylpagten, ministeren ser som noget positivt.
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Så vi skal altså hive nogle nye ind til at lave den her kommission, en anden bunke mennesker, der skal ind og lave det her arbejde.
Det er jo fint nok.
Jeg skal lige forstå, hvad ordføreren mener vi får ud af den her kommission, i forhold til at vi allerede i dag har mulighed for at få afprøvet det.
I det øjeblik vi er i tvivl – og det er jo netop det, vi gør med mindstelønsdirektivet – får vi afprøvet det i retssalen.
Mener ordføreren ikke, at vi kan have tillid til det retssystem, der allerede er i dag, siden vi også bliver nødt til at gøre brug af en kommission?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg har lige givet fru Karin Liltorp en bog, som jeg har skrevet, om EU-Domstolen, hvor det er fyldigt dokumenteret med sager, hvordan EU-Domstolen ikke overholder EU-traktatens rammer.
Den sag, som fru Karin Liltorps regering har anlagt, handler om, hvorvidt mindstelønsdirektivet er i overensstemmelse med EU-traktaten.
Det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, handler om, hvorvidt EU-traktaten er i overensstemmelse med grundloven.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-07:
I beslutningsforslaget bliver der opremset en lang række sager, som hr. Morten Messerschmidt mener kunne være i strid med grundloven.
Kan hr. Morten Messerschmidt lige fortælle, hvilke af de sager som der ikke findes borgere, myndigheder, organisationer og virksomheder i Danmark der kunne påberåbe sig en retlig interesse i at få afprøvet om var i overensstemmelse med grundloven, hvis de pågældende myndigheder, organisationer eller borgere måtte ønske det?
Hvilke af de sager kunne ikke rejses?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Vi kan starte med Rottmann.
Det, at EU-Domstolen afgør, at det er EU-relevant, om et land tildeler og frakender indfødsret, har jeg meget svært ved at se hvem der skulle have en retlig interesse i.
For dem, der jo typisk vil gøre noget gældende, vil have den modsatte interesse end at få prøvet grundlovsmedholdigheden.
Det vil jo typisk være folk, der har fået nægtet indfødsret eller fået den frataget, som vil argumentere for, at det vil være grundlovsstridigt så at sige eller på anden måde lovstridigt.
De ville jo ikke have en interesse i at få prøvet, om Rottmannafgørelsen er grundlovsmedholdelig.
Dem, der retligt har en interesse eller politisk har en interesse i at få afprøvet, om EU f.eks. må blande sig på indfødsretsområdet, vil jo være folk, der er modstandere af den lemfældige uddeling, der er, af indfødsret, og det tror jeg bare ikke at Domstolen vil komme frem til er retligt relevant.
Det er en politisk holdning, og derfor er det ikke en retlig interesse i retsplejelovens forstand, og derfor vil de ikke få lov til at anlægge sagen.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-07:
Hvis den danske stat mente, at det var i strid med grundloven, kunne den danske stat jo rejse en sag og få den prøvet ved Højesteret.
Så der er jo en stat i Danmark, som så ville have en retlig interesse i at få afprøvet det, hvis man vitterlig mente, at der var en afgørelse, der klart var i strid med grundloven.
Så det er der jo stadig væk også dér.