runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg vil bare lige gøre det kort.
Jeg har aldrig oplevet, at Grønland nogen sinde har sagt tak til USA, fordi man er blevet beskyttet igennem alle de år, de har været der.
Lad det ligge.
Det er ikke derfor, jeg tager ordet.
Jeg vil gerne høre noget om den der selvstændighedsforfatningskommission, som er i gang med et omfattende arbejde.
Det, der kan undre, er, at en del af kommissoriet ikke er at klarlægge Grønlands økonomi efter selvstændigheden.
Der er faktisk ikke kommet et eneste tal for, hvad det egentlig kræver at være et selvstændigt land.
Jeg har selv søgt nogle af tallene hos det danske Finansministerium, som har hjulpet mig med at udarbejde nogle tal for, hvordan det ville være, hvis Grønland skulle udrede det hele.
Vi taler jo – et slag på tasken – om mellem 6 mia. kr. og 7 mia. kr. pr. år for at sikre selvstændighed.
Og det er altså uden nogen form for bloktilskud.
Kan det ikke undre fru Aleqa Hammond, som jo ikke er med i den her forfatningskommission, at den del af det slet ikke er med i det arbejde, man laver?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak.
Jeg synes jo sådan set også, at det, når vi snakker om klima, er vigtigt at snakke om FN's verdensmål.
Jeg har jo valgt at engagere mig her i Folketinget i den tværpolitiske netværksgruppe, som vi har i forhold til at arbejde for FN's verdensmål.
Jeg så også gerne, at vi fra Grønlands side gjorde noget mere.
Så vi har bl.a. taget initiativ til et forslag, som skal drøftes i Inatsisartut, om, hvordan vi også kan være med til at bidrage til at leve op til de her verdensmål fra FN, som der er.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-05:
Nu foregreb fru Aaja Chemnitz Larsen mit næste spørgsmål, som netop var om Parisaftalen.
Så jeg vil blot sige, at jeg er glad for at høre, naturligvis, at fru Aaja Chemnitz Larsen vil arbejde videre på at få Grønland til at tiltræde Parisaftalen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Det korte svar er ja.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi fra Grønlands side også tager medansvar.
Og vi udleder jo ikke lige så meget.
Jeg synes, det er vigtigt også af politiske årsager, at vi sender et signal om, at vi også er med til at tage et globalt medansvar der, hvor vi er i stand til det.
Vi har jo nogle rigtig gode eksempler i forhold til f.eks. vandkraftværker rundtomkring i Grønland.
Jeg synes sådan set, at det kunne være på sin plads, at man fra naalakkersuisuts side og fra Grønlands side også tiltrådte Parisaftalen.
Der er jo en uenighed i naalakkersuisut, som det også er blevet nævnt tidligere.
Når man sidder i en koalition, er der flere partier, som har forskellige holdninger.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-05:
Mange tak.
Jeg vil også gerne takke fru Aaja Chemnitz Larsen, først for ordførertalen og, som det har lydt fra andre spørgere her i aften, også for samarbejdet.
Naturkatastrofen i Nordgrønland er flere gange blevet nævnt, og Grønland er jo et af de områder i verden, der mærker klimaforandringerne tydeligst.
Man kan nærmest sige, at I er på klimaforandringernes frontlinje.
Derfor er mit spørgsmål: Er fru Aaja Chemnitz Larsen enig i, at en ansvarlig grønlandspolitik også inkluderer en ansvarlig klimapolitik?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Jeg tror ikke nødvendigvis, at vi bliver enige, og jeg tænker heller ikke, at vi, når jeg har 30 sekunder, kan nå at blive enige.
Jeg synes stadig væk, at der er behov for nogle nye traditioner, i forhold til at man inviterer folk med til brede forlig.
Det giver rigtig god mening, at vi sidder med.
Så jeg køber ikke det argument, og jeg synes, der er behov for at lave nogle nye traditioner her i Folketinget, så de grønlandske folketingsmedlemmer også kan blive hørt i højere grad.
Søren Espersen (DF), 2017-10-05:
Pointen er jo, som jeg sagde, at Grønland bliver hørt.
Det er bare via de korrekte kanaler.
Altså, uden sammenligning i øvrigt er der Bornholm.
Bornholm kan ikke sammenlignes med Grønland på nogen områder statsretligt, men kunne man forestille sig, at vores to medlemmer fra Bornholm kom til forsvarsforligsdrøftelser og skulle have en særstilling, hvad angår forsvaret?
Det kan man ikke forestille sig – eller at det skulle være på den måde på Færøerne.
Det er den forretningsgang, der er blevet aftalt, og som alle er interesserede i.
Jeg tror, at Landsstyret i Grønland ville synes, det var underligt, at fru Aaja Chemnitz Larsen som repræsentant for IA skulle sidde og forhandle forsvarsforlig i Danmark, eller at fru Aleqa Hammond, som ikke er medlem af noget parti, skulle sidde og forhandle forsvarsforlig i Danmark.
Det gør man simpelt hen ikke.
Det er ikke udslag af nogen ond vilje om, at nu skal Grønland ikke høres.
Grønland bliver hørt, for Grønland er med, præcis som de altid har været ifølge forfatningen, og som det foregår fra regering til Landsstyre.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-05:
Først vil jeg sige, at vi er rigtig glade for, at amerikanernes tilstedeværelse i Grønland er med til at bidrage til verdensfreden.
På det område er vi ikke i tvivl om at det er med til at skåne os for megen dårligdom.
Men når det er sagt, synes jeg stadig væk også, at Danmark og Grønland og USA har en forpligtelse i henhold til Igalikuaftalen til at sikre, at der er en gennemsigtighed, hvad angår deres aktiviteter i Grønland, hvilket vi efterlyser i dag.
Hvad angår forfatningskommissionens arbejde, betragter jeg det ikke som det endelige arbejde, med hensyn til hvordan Grønland i fremtiden skal blive selvstændigt.
Jeg betragter det som en del af opgaven for at klarlægge nogle retningslinjer for fremtiden, altså hvordan Grønlands vej til selvstændighed vil blive.
Forfatningsarbejdet vil omfatte et forslag til forfatning inden for kongerigets egen grundlov, sådan som det er aftalt mellem Grønland og Danmark internt.
Jeg tror, det er den rigtige retning.
Jeg tror, at det er det første skridt i den rigtige retning.
Men jeg tror også helt bestemt, at det ikke er et arbejde, som jeg betragter som værende det endelige.
Efter det første skridt tager man det næste.
Søren Espersen (DF), 2017-10-05:
Det kan man så mene, men jeg mener jo personligt, at netop økonomien er vigtig, altså om et land har bæredygtighed nok til at kunne eksistere selv uden bloktilskud, som jo i øjeblikket dækker 55-56 pct. af hele det grønlandske budget.
Jeg mener, det er direkte uansvarligt, at man ikke tager det som det allerførste i forsøget på at finde ud af, hvordan man egentlig kan komme til at leve.
Der er bare de tal, vi har fået fra Finansministeriet, og som fru Aleqa Hammond selv kan finde på Folketingets hjemmeside.
Det er noget med, at hvis man forestiller sig, generøst sagt, at der er 30.000 mennesker i Grønland, som betaler til landskassen – og det tror jeg ikke der er – så skal hver af disse skatteydere, ud over den nuværende skattebetaling, udrede cirka 250.000 kr. om året, altså ud over den skat, de betaler nu.
Det er så astronomiske tal, at det forekommer helt uansvarligt, at det netop ikke er det centrale i forarbejdet i forsøget på at lave en selvstændig stat.
Jeg synes ikke, det er i orden.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-05:
I den sammenhæng kunne jeg også godt tænke mig at spørge fru Aleqa Hammond om noget, og det er, om de klima- og miljømæssige konsekvenser af den førte danske politik på nogen måde bekymrer fru Aleqa Hammond.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-05:
Ja, det er jeg, og det gør Grønland også.
Grønland har igangsat den helt store omlægning af sin energisektor fra oliebaseret energiforsyning til energi fra vandkraft.
Det har gjort, at Grønland i dag har ren energi i 75 pct. af vores elforbrug i det samlede grønlandske samfund.
Det synes jeg er den rigtige retning at gå i en ansvarlig klimapolitik.
Når det er sagt, tog Grønland aktivt del i Parisaftalen, og det var også for at kunne få en vinkel på det set fra et oprindeligt folks synspunkt.
Og der mener jeg også, at Grønland har spillet en meget vigtig rolle.
Det ser vi også i vores økonomi, hvor isen lægger sig senere end normalt og forsvinder tidligere end normalt, og det har naturligvis haft konsekvenser for fangernes indkomst, som er baseret på deres færden på isen og havet, og det rammer også nationaløkonomien.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-05:
Tak for ordførertalen.
Nu refererede jeg tidligere til, at Grønland jo er i klimaforandringernes frontlinje, men man er jo også i frontlinjen i forhold til forværringen af havmiljøet, hvilket påvirker både fiskeri og turisme.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Aleqa Hammond, om hun også er enig i, at en ordentlig og ansvarlig Grønlandspolitik inkluderer en ordentlig og ansvarlig klima- og miljøpolitik.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-05:
Nu har vi ikke et tusind år gammelt fællesskab; vi har et 300 år gammelt fællesskab mellem Danmark og Grønland.
Det er jo sådan, at vi har gymnasier i Grønland, hvor vi tager vores gymnasiale uddannelse.
Vi har også et universitet i Grønland, som optager flere og flere studerende hvert evige eneste år.
Meget ofte er det sådan, at selv om de tager deres uddannelse på universitetet i Grønland, er det ikke nødvendigvis udelukkende det danske sprog, som er det vigtigste.
De skal kunne læse på højt plan på engelsk, og de uddannelsesretninger, som man ikke kan tage i Grønland, tager man i Danmark eller i de nordiske lande.
Jeg synes ikke på nogen måde, at de kommer og siger, at deres danskundervisning har været for dårlig, til at de kan komme ind på uddannelsesstederne.
Det har jeg ikke hørt i samme grad, som går spørgeren refererer til.
Det andet sprog er dansk, og det bliver vi så undervist i.
Jeg fik undervisning i dansk allerede fra 1. klasse.
Når det er sagt, har vi også et tredje sprog, som er engelsk, og alle tre sprog er obligatoriske sprog, der skal læres i det grønlandske samfund.
Der undervises i både grønlandsk, dansk og engelsk, og man underviser ikke i færre timer i dansk i dag, end man gjorde tidligere.
Men man diskuterer, hvorvidt dansk skal fylde i fremtiden, om det skal ligge på samme niveau som engelsk, eller om dansk skal ligge på et lavere niveau end engelsk, for vi tænker også på den internationale arena, og at vi gerne vil have vores unge til at uddanne sig, ikke bare inden for kongerigets rammer, men også, at de har mulighed for at uddanne sig på engelsk i det samarbejde andre lande, som vi har.
Jeg synes, at det et naturligt skridt i retning af en globaliseret verden.
Marcus Knuth (V), 2017-10-05:
Mange tak.
En helt central pointe, som jeg føler at ordføreren ikke helt kom ind på, er grønlændernes mulighed for at interagere med omverdenen.
En ting, jeg ikke forstår, er, hvorfor man ikke vælger at opprioritere det danske sprog, i stedet for hvad jeg ser som en form for nedprioritering.
Når det kommer til adgangen til gymnasier, når det kommer til adgangen til universiteter, er det danske sprog en forudsætning og, hvis man skal tage det et skridt videre, også adgangen til Europa gennem Danmark.
Jeg føler, at den politik, man kører i Grønland, desværre hæmmer muligheden for rigtig, rigtig mange dygtige, kompetente unge grønlændere, som gerne vil videre i gymnasiet, som gerne vil videre på universitetet, så de ikke får de samme muligheder her i verden.
Kan ordføreren komme lidt ind på, hvad man vil gøre fra Grønlands side for at opprioritere det danske sprog og dermed muligheden for videreuddannelse?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-05:
Men det er også helt i orden.
Det er jeg på ingen måde i tvivl om at alle ønsker.
Derfor synes vi også, det er utrolig vigtigt, at vi engagerer os i vores ungdom og vores børn, således at alle får sig en uddannelse i fremtiden, og så alle får den bedst mulige opbakning til at kunne klare sig og være selvforsørgende i et samfund.
Vores økonomiske zone, sømilegrænsen på 200 mil, virker langtfra hundrede procent endnu.
Men jeg ser en større indtjening i de grønlandske farvande i fremtiden.
Jeg ser også en større indtjening i den grønlandske turisme i fremtiden.
Jeg ser også en økonomisk gevinst, ved at Grønland nu har fået hjemtaget sin råstoflovgivning.
Og jeg tror også helt bestemt, at Grønlands vej frem til mere selvforsyning vil være med til at styrke vores økonomi.
Sådan som det er i dag, er 75 pct. af vores elforbrug baseret på vandkraft, og jeg tror også, at det på mange måder har været med til at styrke vores økonomi og gøre os fri for olie, som vi skal sejle op hver gang.
Marcus Knuth (V), 2017-10-05:
Mange tak.
Jeg forstår udmærket godt, at man ønsker at inkludere engelsk i en del af uddannelsen, men helt ærligt, Grønland er en del af Danmarks rigsfællesskab.
Det mest naturlige for en ung grønlandsk mand eller kvinde, der går videre til gymnasiet, der går videre til universitetet, er jo at gå videre i det danske system.
Selvfølgelig er engelsk vigtigt, men helt ærligt, hvor mange grønlændere går så videre i et britisk eller amerikansk system?
Det tror jeg ikke er særlig mange.
Er det naturlige ikke, når nu vi har et tusind år gammelt fællesskab, at unge grønlændere lærer dansk, så de kan komme i gymnasiet, så de kan komme på universitetet?
Rune Lund (EL), 2017-10-05:
På De Konservatives landsråd i 2015 sagde De Konservatives formand, Søren Pape Poulsen, som er justitsminister i dag, om offentlighedsloven, som jo omhandler ministerbetjeningsreglen, folketingspolitikerreglen og kalenderreglen, følgende: »... her det seneste års tid har jeg gået og søgt svar på, om der er grund til at have de paragraffer.
Jeg synes ikke, de grunde er tungtvejende nok.«
Det må man sige er en meget markant udtalelse.
Det er 2 år siden, og nu er der gået næsten 1 år, siden justitsministeren blev justitsminister.
Det Konservative Folkeparti har et flertal i Folketinget, der ønsker lige præcis det, som justitsministeren sagde på De Konservatives landsråd.
Så hvad er det egentlig, der sker?
Hvornår bruger De Konservative det flertal, der er, til at rulle de tre paragraffer i offentlighedsloven tilbage?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Jeg vil sige, at nej, vi har ikke en særstilling, og det er sådan set heller ikke det, vi forventer.
Vi forventer bare at blive respekteret.
Vi forventer sådan set også helt stilfærdigt at blive hørt respektfuldt.
Jeg synes, der har været en positiv tendens.
Nu var jeg til møde med finansministeren i går og roste også regeringen, i forhold til at jeg synes, at vi bliver hørt i højere grad, end vi er blevet hørt tidligere.
Det er jo sådan, at naalakkersuisut er begyndt at være opmærksom på at komme med nogle klare krav.
Det var sådan set også det, jeg kom ind på i min tale, i forhold til hvad man gerne vil på justitsområdet.
Når der er forsvarsforlig, skal vi da også være på banen og have nogle klare holdninger til det.
Men ja, jeg synes, at vi skal høres som folketingsmedlemmer på lige fod med alle andre, altså have mulighed for det.
Søren Espersen (DF), 2017-10-05:
Det handler om det her med at inddrage Grønland.
Det bliver nu igen sagt af fru Aaja Chemnitz Larsen, at Grønland ikke bliver inddraget.
Jo, det gør Grønland, men regeringen forhandler med landsstyret, og det er blevet gentaget mange, mange gange.
Forretningsgangen er, at de to regeringer samarbejder – det gør man om kriminalforsorgen, det gør man om politiet, det gør man om forsvaret.
Det, det drejer sig om, er, at de to grønlandske folketingsmedlemmer ikke har en særstilling i Folketinget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak til spørgeren.
Den naturkatastrofe, som skete, skete i Nordgrønland og ikke i Østgrønland, bare lige for at kommentere på det.
Jeg har jo flere gange sagt tak til regeringen.
Jeg har sagt tak til Forsvaret.
Det synes jeg er på sin plads.
Det vil jeg meget gerne gentage.
Når vi snakker om Forsvaret og grønlænderes deltagelse i Forsvaret, så synes jeg, at det skal baseres på frivillighed.
I Grønland har vi jo meget fokus på samfundsopgaverne, de civile opgaver, fordi det er dem, der fylder langt det meste.
Derfor synes jeg også, at det er det, der skal være fokus på.
Kigger vi på situationen i dag, ser vi, at der jo sådan set allerede i dag er grønlændere i Forsvaret, og folk er rigtig glade for dem.
Det er i hvert fald det, jeg hører rundtomkring i Forsvaret, fordi de jo kan bidrage på lige fod med alle andre.
Jeg synes bare, der er noget skævt i, at det kun er det, vi har fokus på.
Jeg synes også, vi skal have fokus på noget lokalt, og vi skal sikre, at der er en forsvarsuddannelse i Grønland, for det vil være meget lettere ligesom at få integreret i det grønlandske samfund, hvis der er flere grønlændere i Forsvaret.
Marcus Knuth (V), 2017-10-05:
Mange tak.
Jeg er meget interesseret i at høre ordførerens synspunkter på forsvarsområdet.
Vi så jo efterfølgende værdien af vores fælles indsats med at hjælpe de ramte bygder.
Jeg synes egentlig, at værdien taler for sig selv, herunder statsministerens ønske om at hjælpe de ramte bygder med et stort millionbeløb.
Det er jo et fællesskab, som går, jeg vil sige næsten tusind år tilbage.
Jeg vil næsten kalde det mere end et fællesskab.
Jeg vil kalde det en enhed på tværs af Danmark, Grønland og Færøerne.
Jeg vil høre ordføreren, om man ikke kan se fordelen i, at grønlændere, der deltager i forsvarets arbejde, deltager i det samlede arbejde, ikke kun – i gåseøjne – i en grønlandsk indsats i en eller anden form for lokal grønlandsk enhed, netop fordi vi har så meget tilfælles.
Vi har sproget, vi har kulturen.
Og det at skabe en lokal grønlandsk enhed, der ikke er en del af, lad os sige rigsfællesskabets arbejde, tror jeg vil være skadeligt.
Og jeg synes netop, at det arbejde, vi har set her på det seneste, hvor forsvaret fra Danmark og Grønland arbejder sammen, understreger vigtigheden af, at vi arbejder sammen, og at vi ikke laver lokale enheder.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak.
Jeg har sådan set et mantra i forhold til det politiske arbejde her i Folketinget set med grønlandske briller, og det er: intet om os uden os.
Altså, jeg synes, vi skal sidde med.
Man kan sige, at hvad angår Kriminalforsorgen og politiet og forsvarsforliget – de her helt konkrete forlig, som handler om noget, hvor der også er grønlandske interesser på spil – er det vigtigt, at vi sidder med.
Så der tænker jeg at vi er meget enige.
Det håber jeg virkelig.
Selv om der er mange traditioner her på Christiansborg, er man også nogle gange nødt til at åbne op i forhold til måske at lave nogle nye traditioner.
Det har regeringen jo f.eks. gjort i forhold til finanslovsforhandlingerne, hvor vi lige som nordatlantiske medlemmer har været til sættemøder med finansministeren, og det synes jeg er rigtig positivt.
Så derfor er jeg også fortrøstningsfuld, og jeg synes, det er principielt for Grønland, for det er jo noget, som ikke kun kommer Grønland til gavn, når jeg sidder her, men sådan set også kommer Grønland til gavn i fremtiden, når vi kommer med til de her forhandlinger.
Politik handler om at skabe resultater, og det sker ved forhandlinger.
Rune Lund (EL), 2017-10-05:
Jeg synes bestemt også, det kunne være en interessant ting at få lavet en grundig analyse, sådan at vi har et kvalificeret grundlag at tage en diskussion på om, hvordan vi sikrer, at der er ens standarder overalt i rigsfællesskabet på det område.
Det, som jeg lige vil følge op med her til sidst, er: Hvordan tænker ordføreren at vi kan få en demokratisk kultur her i Folketinget, hvor vi i højere grad inddrager f.eks. fru Aaja Chemnitz Larsen, når vi har forhandlinger, som direkte vedrører Grønland?
Har ordføreren nogle overvejelser om, hvordan vi kan sikre os en mere demokratisk kultur, hvor det vil være naturligt, at repræsentanter for Færøerne og Grønland er en del af forhandlingerne og sidder i forhandlingslokalet, når vi sidder og forhandler om ting, som har direkte betydning for f.eks. grønlandske forhold?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak til spørgeren.
Det kunne jo sådan set være ret interessant at få lavet en analyse, for som spørgeren nævner, står der jo både i regeringsgrundlaget og i bemærkningerne til selvstyreloven, at man skal arbejde efter en standard, der svarer til den danske standard.
Det kunne jo sådan set være interessant at lave en analyse, som pegede på, hvordan standarden egentlig er i Grønland set i forhold til, hvordan standarden er i Danmark.
Formålet med selvstyreloven og med de her bemærkninger er jo også, at når det på et tidspunkt skal hjemtages, kræver det, at det har en ordentlig standard.
I dag ved vi bare, at der er et kæmpestort efterslæb.
De her 40 mio. kr. er en rigtig god start, og jeg synes, det er rigtig positivt, at regeringen har lyttet til os og taget det med i deres eget finanslovsudspil.
Men det er en start, for behovet er langt større end de 40 mio. kr.
Rune Lund (EL), 2017-10-05:
Der kommer jo forhandlinger om en flerårsaftale for Kriminalforsorgen nu her efter efterårsferien.
Så virker det mærkeligt, når vi har forhandlingerne, når vi har diskussionerne, at der så ikke er f.eks. en repræsentant fra IA
til stede.
Jeg synes, det er dybt mærkværdigt, og jeg kunne egentlig godt tænke mig, at statsministeren også i dag kom med en udmelding om, om det er en demokratisk måde, vi fører forhandlinger på i Folketinget i dag.
I den forbindelse vil jeg gerne lige nævne, at hvis man læser regeringsgrundlaget, kan man se, at der står: »Og vi vil arbejde for en standard på danske ansvarsområder på Færøerne og i Grønland, som svarer til standarden i Danmark ...«.
Nu var fru Aaja Chemnitz Larsen selv inde på de fysiske rammer, og det er jo også relevant for diskussionerne om de åbne anstalter, altså Kriminalforsorgens arbejde i Grønland.
Hvordan tænker ordføreren at det kan blive en del af de forhandlinger, vi skal have om Kriminalforsorgen nu her efter efterårsferien?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak.
Vi har jo lavet et samlet udspil, og noget af det, jeg vil fremhæve, er et uddannelsesløft.
I justitsvæsenet snakker man om equality of arms, altså at der er en ligestilling, i forhold til hvilke kompetencer man har, så både forsvarer, anklager og kredsdommer får løftet deres uddannelsesmæssige kompetencer.
Det synes jeg er et sted, hvis jeg skal pege på én ting.
Derudover er der jo selvfølgelig det med de fysiske rammer.
Jeg har tidligere talt om den barak, som findes i Sisimiut, som jeg synes er upassende og utidssvarende som repræsentant for staten, og der så jeg meget gerne at man fandt en anden løsning.
Et andet eksempel kunne være politistationen i Qaanaaq i Nordgrønland, hvor der er behov for, at man får sikret nogle ordentlige fysiske rammer.
Det handler jo også om det personale, der arbejder under staten i dag.
Marcus Knuth (V), 2017-10-05:
Jeg vil begynde med at beklage, for jeg mente Nordgrønland, ikke Østgrønland.
Det var en talefejl.
Men jeg er jo utrolig glad for, at vores forsvar gør rigtig, rigtig meget for at rekruttere mere i bl.a. Grønland.
Min pointe er blot, at jeg tror, det er godt, hvis det er som en del af det samlede Forsvar.
Det er ikke for at sige, at f.eks. et hjemmeværn, som man også har talt om i Grønland, ikke kunne være en god idé.
Men jeg tror, at jo mere man kan gøre det som en samlet indsats og have et tæt samarbejde, også i forhold til sprog og i forhold til samarbejde mellem politiet, mellem Forsvaret, mellem Hjemmeværnet osv., jo bedre er det for alle.