runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Der kan sidde nogle danskere derude og tænke, at nu er der en regering, som har fået magten, at der er et bredt flertal i Folketinget, som bakker op om, at der skal et nyt asylsystem til, og at der tilmed er en regering, som har sagt, at de er villige til at gå forrest, og hvis man så ikke engang fra ordførerens partis side, som jo har regeringsmagten, kan sige, at det er deres ambition, at det kommer til at ske i indeværende valgperiode, kan ordføreren så forstå, at de danskere tænker: Hvad kan vi så forvente?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Altså, det ville jeg da være stærk modstander af, hvis man havde gjort det.
Nu var det så også et hypotetisk eksempel, for det har vi jo ikke gjort.
Vi arbejder målrettet på, at det her skal lykkes.
Og det er jo rigtigt, at det ikke er det endelige modtagecenter, men jeg synes da, at selve tankegangen fint illustreres af noget af det internationale samarbejde, der nu, sådan som det blev lanceret i går, indledes med Tunesien og Rwanda.
Der skal jo være en gensidighed.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-02:
Tak for ordet.
Når vi er en række ordførere, som kredser lidt om det her med tiden, er det jo, fordi Socialdemokratiet i modsætning til tidligere regeringer har sagt noget nyt, nemlig at man er klar til at gå forrest.
Noget af det, der for Nye Borgerlige har været udfordringen med de løfter, man har givet til danskerne i årevis, har jo været, at man har sagt ét, men at man, når man så har fået magten, har sagt, at det kan man alligevel ikke på grund af internationale spilleregler, EU eller konventioner.
Men det, som Socialdemokratiet sagde i februar 2018, var, at sigtet var at få flere med, men at man var klar til at gå forrest, og at man håbede på danskernes opbakning til det her.
Og derfor er der måske en berettiget forventning til, at man fra Socialdemokratiets side gør noget andet end det, som politikere tidligere har lovet danskerne.
Og derfor synes jeg også, det er helt rimeligt at følge op på hr. Marcus Knuths spørgsmål omkring tiden.
Og det er ikke for at være polemisk, men spørgsmålet er bare: Hvad kan danskerne forvente – er det i den her valgperiode, eller hvornår er man klar til at gå forrest?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-02:
Ja, det er også mit klare indtryk, at det er folk, der har en sund, positivistisk indstilling til, hvordan man bedriver sociologisk forskning.
Og det er et godt udgangspunkt, at man ikke starter med en problemformulering, der er drevet af, hvad der giver én en god mavefornemmelse, og hvad det er for nogle forskningsresultater, man godt kunne tænke sig at ende ud med.
Så ja, det er også min opfattelse ligesom hr. Henrik Dahls, at det her er lødig forskning, som man trygt kan læne sig op ad.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at det i det serviceeftersyn, som jo er råt for usødet, usminket, sandheden på bordet, svesken på disken, fremgår, at jernbanen til trods for de investeringer, der er lavet, og som jeg var inde på under det forrige spørgsmål – ca. 28,8 mia. kr. er der investeret i nyanlæg i en 10-årig periode – fremstår som nedslidt, umoderne, udfordret og teknologisk tilbagestående.
Og det er, fordi der ikke er sikret tilstrækkelige investeringer i jernbanen igennem årene.
Jeg skal jo understrege, at det ikke kun er i de forgangne 10 år, som spørgeren er inde på, men at det jo i virkeligheden er igennem en lang periode før det.
Elektrificeringen blev stoppet i 1990'erne, og vi har signaler, der er mellem 50 og 100 år gamle, og det tog, IC4, der skulle have været grundpillen i dansk togdrift, kender vi jo desværre alle historien omkring.
Det er åbenlyst, at det ikke er en situation, vi kan leve med, og det er også derfor, jeg er glad for, at et bredt flertal i Folketinget rent faktisk har bakket op om en ny kurs, et nyt spor.
Vi skal have nye signalsystemer, for de gamle kan ikke holde meget længere, vi skal have elektrificeret jernbanen, fordi vi ikke kan blive ved med at leve med, at togdriften i Danmark kører på diesel, og vi skal også have nye tog, fremtidens tog, for det fortjener danskerne i det 21. århundrede.
Vi kan ikke få det ene uden de andre, men når investeringerne er gennemført, vil de være med til at skabe en mere moderne jernbane, som ikke længere fremstår nedslidt, som ikke længere fremstår umoderne, som ikke længere fremstår udfordret, og som ikke længere fremstår teknologisk tilbagestående.
I den forbindelse er det også vigtigt at bemærke, at det altså kun er cirka en fjerdedel af udgifterne til jernbanen, der rent faktisk er gået til nyinvesteringer.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-03:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder således: Hvad er ministeren holdning til, at den danske jernbane ifølge regeringens serviceeftersyn af jernbanen fra maj 2020 fremstår nedslidt, umoderne, udfordret og teknologisk tilbagestående, i lyset af at der i perioden fra 2009 til 2019 blev bevilget 132 mia. kr. på anlæg og drift af jernbanen?
Ja, det er jeg enig i, og jeg kommer lidt over til Banedanmark i det næste spørgsmål.
Men jeg vil godt dvæle lidt mere ved det her krav.
For jeg kan forstå, at regeringen lægger op til, at man går over til såkaldte prognoser fra 2020, hvor man så nedjusterer prognoserne i forhold til, hvad man sådan realistisk set kan præstere.
Og så er det så det, der bliver fastsat som et krav til DSB, og det gør man så årligt.
Hvem har ministeren tænkt sig skulle tage stilling til sådan nogle reducerede krav?
Er det en politisk stillingtagen, eller er det noget, der skal ske administrativt imellem departementet og DSB?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-03:
Jeg forestiller mig, at vi også skal drøfte de ting, når vi skal kigge på langsigtede aftaler, på infrastruktur og transport i det hele taget.
Men jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige i, at vi ikke kan fordre, at DSB og andre aktører kan køre bedre end det, som skinnerne og signalsystemerne osv. giver mulighed for.
Derfor er vi nødt til leve med en kortere periode i nogle år, hvor der kan være en reduceret punktlighed, for at vi så derefter kan komme ud på den anden side og få en langt bedre punktlighed.
Og vi er ikke uenige om, at målet er en langt bedre kundepunktlighed end i dag.
Ja, jeg forestiller mig faktisk, hvis ellers kalenderen tillader det for os alle, at vi drøfter lige præcis det spørgsmål allerede i morgen på det møde, som jeg har indkaldt transportordførerne til.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, med hensyn til den nye jernbane, som skal anlægges over Vestfyn, at det for den del af arbejdet, som skal foregå i det åbne land, jo netop ikke lægges hos Banedanmark, men at den del af gennemførelsen derimod lægges hos Vejdirektoratet.
Og det er jo ud fra en betragtning om, at Banedanmark har mange opgaver.
Men ud over at Banedanmark har mange bolde i luften, har de også leverandører, som har mange bolde i luften, og som de kan være stærkt afhængige af, og hvor leverandører kan blive deciderede stopklodser – deciderede stopklodser – for nogle af de projekter, som Banedanmark skal gennemføre.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-03:
Jeg hilser det velkommen, at der gøres et forsøg på at aflaste Banedanmark, bl.a. ved den nye jernbane hen over Vestfyn.
Det tror jeg er meget hårdt tiltrængt, og jeg vil godt følge op på det der med ressourcerne hos Banedanmark.
Indtil for cirka et år siden kendte jeg ikke begrebet validator.
Nu har jeg fundet ud af, at det er en meget vigtig funktion inden for jernbanesektoren, en uddannet person, en meget erfaren person, der er i stand til at vurdere de her projekter.
Og de er jo blevet en knap ressource, en flaskehals, som gør, at projekterne mange gange bliver forsinket og fordyret.
Jamen top!
Jeg er klar, jeg rydder kalenderen.
Afslutningsvis vil jeg så lige slå fast, at jeg tror, det er meget vigtigt, at vi nu fokuserer vores kræfter på at få tog til tiden på vores eksisterende jernbane, og at vi holder op med at iværksætte nye storstilede prestigeprojekter som det ned igennem Østjylland med en ny jernbane og en jernbanebro over Vejle Fjord.
Og derfor vil jeg spørge ministeren, om han er enig i den tilgang.
Lad os nu fokusere alt på at få togene til at køre til tiden.
Jeg tror, det er det, der lokker passagererne tilbage i kupéerne.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-03:
Der er ingen tvivl om, at det, der på den helt korte bane skal gennemføres, er de tre store projekter, som jeg indikerede, altså en elektrificering, et signalsystem og nye tog – i en lidt anden rækkefølge, fordi signalsystemet skal på plads – førend vi kan gennemføre elektrificeringen, og det uagtet at der selvfølgelig eksempelvis også er en ny jernbane over Vestfyn, som skal laves samtidig.
Men der, hvor hovedfokus skal ligge, bliver at sikre de ressourcer, der er nødvendige for at gennemføre de projekter, der allerede er besluttet, og især signalsystemet, som nu heldigvis, som det også fremgår af serviceeftersynet, er kommet ind i en positiv gænge.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-03:
Jeg vil gerne kvittere for, at der i det hele taget er lavet et serviceeftersyn, der gør, at vi får et overblik på tværs af jernbanen.
Jeg tror, at det, der har manglet, har været, at vi fik det der overblik på tværs af bl.a. DSB og Banedanmark, sådan at vi ved, hvad det betyder for den anden del af sektoren, hvis vi gør sådan og sådan med den ene del.
Så det vil jeg gerne kvittere for, og jeg kan også garantere for, at vi vil være med til konstruktivt at følge op på det.
Men det er altså en meget alvorlig karakteristik, vores jernbane har fået, og selv om der er gode forklaringer på meget af det, så tror jeg jo, at der er mere at gøre politisk.
Vi må et spadestik dybere.
Bl.a. tror jeg, at der kunne være et problem med den måde, vi organiserer jernbanen på.
Spørgsmålet er, om Banedanmark har fået for mange bolde i luften.
Som ministeren sagde som et svar til et tidligere spørgsmål, er der jo rigtig mange projekter, som ikke er rullet ud, fordi de bliver forsinket, og der er andre grunde til det.
Kunne det være, at Banedanmark simpelt hen ikke har kræfter nok til at have så mange bolde i luften på en gang, og at det kan være årsagen til, at der er forsinkelser og fordyrelser, og at vi egentlig bruger mange penge uden at mærke effekten, og at det i sidste ende går ud over passagererne?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-03:
Det ligger faktisk implicit i de store investeringer, der kommer til at blive lavet på jernbanen i de kommende år, hvor det, når man laver et stykke vejarbejde på en vej, så er naturligt, at folk godt forstår, at man skal nedsatte hastigheden.
Det er jo desværre lidt den samme udfordring, vi har på jernbanen, nemlig at man så må indsætte togbusser i den periode, hvor der er afbrydelser af togtrafikken, og det vil have en direkte konsekvens.
Så det handler faktisk ikke så meget om DSB, men i virkeligheden mere om Banedanmark og det, om der overhovedet er en kanal at køre på.
Og det bliver vi nødt til at være realistiske i forhold til.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Der skal man lige være klar over, at det rigtige citat jo er: myndighederne.
Det var jo flertal, der blev sagt på det pressemøde.
Ansvaret er regeringens, ansvaret var regeringens, og det står vi på mål for.
Og der kan man jo så som Folketing og vælgere finde ud af, om vi gjorde det rigtige i rette tid i forhold til at håndtere epidemien.
Men vi rådførte os med en række myndigheder – præcis som vi har sagt hele tiden.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-03:
Jeg tror selv på, at det helt afgørende for passagererne er, at der kører tog til tiden, at de kan stole på køreplanen, og derfor er der jo et meget vigtigt begreb, der hedder punktlighed omkring hele planlægningen af vores togsystem.
Det er jo så også derfor, jeg synes, det er værd at dvæle ved, at ministeriet i det netop gennemførte serviceeftersyn af jernbanen siger noget om kundepunktlighedskravene til DSB, som jo i 2020 f.eks. er 86 pct., hvilket er langt over det, der er præsteret i det foregående år, og som ligger omkring 79 pct., og jeg kan se, at ministeren lægger op til at reducere kravet til kundepunktligheden for DSB.
Hvad gavner det passagererne, at vi politikere reducerer kravet til DSB i stedet for at prøve at løse det og få flere tog til tiden?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Regeringen har løbende handlet ud fra et ønske om at være åben og inddragende i håndteringen af coronakrisen.
Samtidig kunne vi i begyndelsen af marts se, hvordan udviklingen i smittespredningen gik faretruende stærkt, og der var behov for resolut handling for at afbøde virusspredningen i Danmark.
Fra den 1.-11. marts gik tallet fra 4 til 514.
Den sundhedsfaglige rådgivning var dengang entydig: Vi skulle have brudt smittekæderne.
Anbefalingen var derfor at nedbringe den menneskelige kontakt og aktivitet mest muligt.
Myndighederne fremlagde en række værktøjer, som vi kunne benytte.
Noget kom fra Sundhedsstyrelsen, herunder at minimere aktiviteten og den sociale menneskelige kontakt – det var det, jeg var inde på – undgå offentlig transport i myldretiden, opfordre til hjemmearbejde og begrænse besøg på plejehjem og sygehuse.
Det har også været lagt åbent frem over for Folketinget.
Men det er jo ikke kun Sundhedsstyrelsen, der har rådgivet regeringen, det har også en lang række andre sundhedsmyndigheder gjort, herunder Statens Serum Institut, og myndigheder i øvrigt, både nationalt og internationalt.
Elementerne hentede vi altså hos en bred kreds af myndigheder, og i sidste ende var det, som regeringen jo også har sagt fra starten af, en politisk beslutning, hvilke redskaber der blev taget i brug, og det står regeringen fuldstændig på mål for.
Når forskellige hensyn skal afvejes, må det være en politisk beslutning, som selvfølgelig vil tage afsæt i myndighedernes rådgivning.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-03:
Tak for det, og tak for ministerens besvarelse.
Vi forsøgte jo, som ministeren måske kan huske, i Folketingssalen i sidste uge også at få svar på det her spørgsmål og ikke så meget en vurdering af, om det var fornuftigt eller ej at lukke ned.
Der er jo meget, der tyder på, at det var fornuftigt, at man gjorde det – i hvert fald under en eller anden form.
Men vi vil gerne have svar på spørgsmålet: Var det efter anbefaling fra myndighederne og i givet fald hvilke myndigheder, at man valgte at lukke ned?
Jeg synes, at der kommer et lidt andet svar i dag, men det er stadig ikke et svar på det spørgsmål, jeg stiller her i Folketingssalen.
Det vil jeg da så lige gentage, for vi forventer selvfølgelig som folketingsmedlemmer, der skal føre en vis form for parlamentarisk kontrol med regeringen, at vi får svar på de spørgsmål, der bliver stillet.
Derfor vil jeg godt lige gentage spørgsmålet for ministeren, så vi er sikre på , at der bliver svaret fuldstændig klart og utvetydigt på det, og spørgsmålet lyder jo sådan her: Kan ministeren oplyse, om der var en sundhedsfaglig myndighed, der anbefalede den nedlukning?
Og kan ministeren oplyse, om der i det hele taget var en myndighed, der anbefalede nedlukningen?
Når jeg spørger på den måde, er det jo, fordi statsministeren sagde, at det var efter anbefaling fra myndighederne, at man valgte at lukke ned.
Så mit spørgsmål til sundhedsministeren er altså: Var der nogle myndigheder, der anbefalede regeringen, at man lukkede ned, og var det en sundhedsfaglig myndighed, der anbefalede nedlukningen?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
Det er nu præcis det samme, jeg siger i dag, som det, jeg sagde, sidste gang vi havde den her diskussion.
Det er altid ærgerligt at gentage sig selv, men det er man jo nødt til at gøre, når man får det samme spørgsmål.
Altså, regeringen rådførte sig i dagene op til den delvise nedlukning med en række ministerier og en række myndigheder og også med organisationer internationalt.
En så omfattende beslutning er ikke kun baseret på rådgivning fra én myndighed, men det er et politisk ansvar, hvor man har rådført sig med en række relevante myndigheder.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-03:
Det er jeg med på, altså at regeringen rådførte sig med en række myndigheder, og det gør man forhåbentlig i alle den slags beslutninger, der skal træffes i forhold til coronaindsatsen.
Men spørgsmålet lyder, og jeg vil godt lige gentage det: Var der en myndighed, der anbefalede – og det var det, statsministeren sagde – den nedlukning?
Ja, nu prøver vi lige en gang til for prins Knud.
Ministeren siger – og det er rigtigt, det var det, statsministeren sagde – at myndighederne anbefalede nedlukningen.
Så spørger jeg så ministeren, hvad det var for nogle myndigheder, eller hvad var det for en myndighed, der gjorde det.
Synes sundhedsministeren ikke, at danskerne har krav på at vide, hvem det var, der anbefalede det, statsministeren sagde på det pressemøde?
Er det for meget forlangt?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-03:
Tak for det, formand.
Mit spørgsmål lyder således: Hvad er ministerens holdning til, at landstrafikken for jernbanen i Danmark er faldet markant i perioden fra 2009 til 2019, i lyset af at der i samme periode blev bevilget 132 mia. kr. til drift og anlæg af jernbanen, samt i lyset af at der i samme periode var pæn fremgang i landstrafikken i lande som Sverige, Norge, Tyskland og Storbritannien?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg næppe behøver at sige, tager jeg naturligvis jernbanen lige så alvorligt, som spørgeren gør.
Derfor er jeg faktisk glad for, at vi har mulighed for at drøfte det her i dag under to spørgsmål, og derfor opfatter jeg det også først og fremmest som konstruktivt, at spørgeren har stillet spørgsmålet.
Jeg skal dog for god ordens skyld lige gøre opmærksom på en lille ting i forhold til præmissen med beløbet, som spørgeren nævner, på de 132 mia. kr., der er bevilget, jævnfør svaret på spørgsmål nr. S 298.
For isolerer man den del, der handler om, hvad der faktisk er investeret i nyanlæg på jernbanen, så er det jo et betragteligt mindre beløb, vi taler om, faktisk et beløb, en bevilling på 35 mia. kr. over samtlige 10 år og et træk på den bevilling på blot 28,8 mia. kr.
Her gemmer sig altså noget af forklaringen på en del af udfordringen, altså dette, at der er en række af de store projekter, som vi er blevet enige om i fællesskab, som ikke har fået tilstrækkeligt afløb, og som også har været stærkt forsinkede.
Så derfor er vi selvfølgelig nødt til at kigge på nogle af de iboende styrker, der er i jernbanen.
Det er jo ikke mindst at transportere mange mennesker hurtigt mellem de store byer og i øvrigt transportere mange mennesker i de tæt bebyggede områder.
Toget spiller også en helt central rolle i samspillet med øvrige transportformer – busser, biler, cykler – og i det hele taget med hensyn til at sikre større grad af mobilitet og også med andre former for transport.
Så samspillet mellem transportformerne er meget vigtigt.
Og hvis vi skal styrke det og udnytte togets styrkeposition, skal vi investere klogt og i de rigtige projekter, og det er også det, som vil være regeringens proces fremadrettet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-03:
Tak for svaret.
Ja, vi er meget enige om, at vi ikke kan undvære jernbanen.
Det er vi helt enige om.
Det er også derfor, vi sammen har bevilget de her mange penge.
Jeg er med på, at de ikke alle sammen endnu har fundet afløb, og det er et af problemerne.
Og det er en af de udfordringer, som vi skal arbejde sammen om at få løst nu her.
I Sverige er der en stigning på 21 pct., i Norge en stigning på 31 pct., i Tyskland en stigning på 21 pct. og i Storbritannien en stigning på 30 pct.
Hvad tror ministeren er årsagen til det meget uhyggelige tal, som jo er der, på trods af at vi faktisk har bevilget så mange penge til jernbanen?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-03:
Noget af det skyldes jo naturligvis, at biltrafikken i den samme periode også er steget og bilejerskabet er steget.
Samtidig har der også været forskellige tiltag – ikke mindst Storebæltsrabat og den slags ting – som gør, at det har været gjort mere attraktivt at vælge personbilen frem for jernbanen.
Og samtidig har vi haft de udfordringer, der har været med at få gennemført de projekter, der er blevet besluttet.
Altså, at man har investeret bredt i jernbanen, er jo ikke det samme, som at projekterne så også bliver udført rettidigt, desværre.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-03:
En så omfattende beslutning er ikke og kan ikke være baseret på rådgivning fra én myndighed alene.
Flere forskellige myndigheder, naturligvis også sundhedsmyndigheder, er involveret i den gruppe, som regeringen rådfører sig med.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Det, jeg hører og håber, jeg kan konkludere på det her, er, at ministeren følger meget tæt op, så vi sikrer, at der hverken blandt fgu-eleverne, stu-eleverne eller fgu-eleverne er nogen, der efterfølgende vil opleve ikke at have fået den støtte og den hjælp til, at de faktisk kommer igennem med det resultat, som de gerne skulle have, så vi alle sammen kan være forvisset om, at de i sidste ende når det niveau og den uddannelse, som de nu hver for sig har behov for.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-03:
Jeg er fuldstændig enig med min gode kollega hr. Jens Henrik Thulesen Dahl i, at vi står i en situation, hvor nogle af fgu-eleverne og stu-eleverne i den grad har behov for at få forlænget deres uddannelsesforløb, simpelt hen fordi de ikke har fået den faglige læring, som de har behov for for at komme videre.
Og der er jo nogle af dem, der heldigvis er godt kørende; der er også nogle af dem, som ude på deres fgu-institution er ved at tage en erhvervsgrunduddannelse, og som skal ud i et forløb, der ikke er et undervisningsforløb på institutionen, men ude i et erhvervsrettet forløb.
Der har regeringen jo fuldstændig glemt de fgu-elever, der er under egu-ordningen i forhold til den trepartsaftale, der er lavet.
Det betyder jo, at der er nogle fgu-institutioner, der lige nu står i en rigtig, rigtig presset situation, for de har både nogle elever, der mangler læring fra undervisningssituationen, men de står også i en situation, hvor deres sandsynlighed for at få en praktikplads er blevet reduceret markant med den trepartsaftale, som regeringen har indgået.
Og det kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre ministeren om, altså hvad ministeren vil gøre for ikke at tabe eleverne dér.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvad spørgeren mener med, at regeringen har glemt egu, så det bliver spørgeren nok nødt til at afklare, for at jeg kan give et ordentligt svar på spørgsmålet.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-03:
Jamen vi står jo med nogle fgu-elever, som har mistet nogle måneders undervisning, hvilket kan være helt afgørende for, at nogle af dem kan komme godt videre i et forløb, og vi står samtidig i en situation, hvor nogle af dem – dem, der går på et egu-forløb – samtidig kan se, at der nu gives næsten fuld lønkompensation til de elever, der kommer fra de erhvervsfaglige uddannelser, altså fra eud-systemet.
Men dem, der går i fgu-systemet via egu'en, vil ikke samtidig opleve, at de får den økonomiske håndsrækning, der er givet med trepartsaftalen.
Det gør jo de her fgu-elever endnu mere sårbare, end de ellers ville være.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Men det er jeg da som minister fuldstændig bekendt med, og derfor forstod jeg heller ikke rigtig det der med, at vi skulle have glemt nogen.
I parentes bemærket
har ordføreren jo selv været med til at fremsætte et beslutningsforslag, hvor man end ikke ville give lærlingene en håndsrækning; man ville bare helt fladt udbetale pengene til arbejdsgiverne uden at stille nogen former for modkrav.
Det har bare ikke noget at gøre med lærlingeaftalen, som ordførerens parti vel at mærke ikke havde tænkt sig skulle se sådan ud, som den nu er kommet til at se ud.
I virkeligheden har jeg det sådan, og det er jo sådan helt generelt og særligt for den her gruppe, at jeg er meget optaget af de unge i al almindelighed, og så er jeg optaget af den her gruppe i særdeleshed, og det er jo, fordi det er en gruppe, som er særlig sårbare.
Så jeg vil gerne give håndslag på, at det her er noget, jeg har tænkt mig at blive ved med at følge meget tæt med i, og hvor jeg bestemt også vil vende tilbage til Folketingets partier, hvis og når der bliver behov for at skulle bruge yderligere redskaber.