runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2019-10-03:
Man kan jo have de bedste intentioner, men hvis fakta så er, at man får skabt fattigdom, at man får gjort det sådan, at omkring 60.000 børn rent faktisk lever i fattigdom, er det sådan set ligegyldigt med intentionerne, eller hvad man havde af motiver.
Jeg mener, at hvis ikke 3.000 kr., for det er jo det regnestykke, der kom ud af det, skal være et incitament til faktisk at søge arbejde, så skal man da befinde sig i den gode ende af lønskalaen, f.eks. folketingsmedlemmer eller tidligere ministre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Jeg tror, det var statsministeren, der i sin daværende egenskab sagde, at nu skulle det der Christiansborgtaktik eller sådan noget forligsjura på Christiansborg ikke stå i vejen for, at vi fik en indholdsmæssig diskussion om de nedslidtes forhold, og jeg vil egentlig bare sige, at det er der, vi står.
Det, vi savner, er jo, at der er nogen, der lægger en model på bordet for, hvordan man kan lave en afgrænsning, som virker fornuftig, også for dem, som jo ikke kommer med på vognen.
Altså, hvordan sikrer man de menneskers vilkår?
Sidst jeg slog det op, var det 280.000, der stadig væk er en del af efterlønsordningen, og som betaler ind til efterlønnen, selv om det er en ordning, som Socialdemokratiet turnerer rundt og siger er afskaffet.
Arne, som jeg har forstået det på en journalist, der var til stede under den socialdemokratiske kongres, siger, at han hellere vil på efterløn end på sådan en ordning, som Socialdemokratiet taler om her, men det er jo ham, der er spydspidsen i forhold til at skulle være inde i ordningen.
Marcus Knuth (V), 2019-10-03:
Mange tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for et fantastisk oplæg.
Jeg er rigtig glad for den bekymring, der bliver givet udtryk for i forhold til Socialdemokratiets udlændingepolitik, for jeg har selv meget svært ved at forstå den og ved at beskrive udlændingepolitikken.
For inden valget, som hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, var der en ambition om at arbejde sammen med blå blok om en stram udlændingepolitik, og nu på den anden side er det lempelse på lempelse i samarbejde med de røde partier.
Nogle gange er det godt at få et billede på tingene sådan visuelt, så vi kunne tage et medlem af dyreriget, altså et dyr simpelthen, det kunne f.eks. være en løve, der stolt kæmper for, hvad den har kært, eller en struds, der stikker hovedet i jorden, eller måske en kamæleon, der skifter farve efter behag.
Men dyreriget er som sagt stort, så jeg vil lade det være op til hr. Kristian Thulesen Dahls fantasi.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte en lille smule i samme boldgade, for nu har jeg hørt hr. Kristian Thulesen Dahl tale om en mand, der hedder Arne, rigtig mange gange.
Og jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl, at man i Dansk Folkeparti næsten ikke kan vente med at komme i gang med at hjælpe Arne.
Der er simpelt hen for lang tid til foråret, og det er jeg sådan set enig i, for jeg er også vældig utålmodig.
Nu sagde hr. Kristian Thulesen Dahl også lige før, at i Dansk Folkeparti ønsker man faktisk forbedringer for mennesker, som er nedslidte i årene op til pensionsalderen – dem vil man rigtig gerne gøre noget for.
Meget tyder på, at der er en hel masse, vi kan blive enige om.
Så kunne jeg godt tænke mig at få et helt konkret løfte fra Dansk Folkeparti om noget andet, der kommer til at ske næste år.
Ud over at vi skal tale noget mere om Arne, kommer der også til at være en afstemning om, hvorvidt folkepensionsalderen skal stige igen.
Det er altså ikke kun den her famøse model, som vi alle sammen glæder os til at se.
Men skal folkepensionsalderen stige igen?
Vil Dansk Folkeparti stemme for eller imod, når det kommer til afstemning i salen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Nu får vi på et tidspunkt en lang debat om seniorpension her i salen.
Jeg håber, at man der får foldet ud, at det er ganske mange flere mennesker end 130, der vil føle sig hjulpet af den ordning.
Men det kommer jeg gerne tilbage til.
I forhold til det her med, om vi så kan tage yderligere skridt for at hjælpe nedslidte seniorer, vil jeg sige: Ja, selvfølgelig kan vi da det, og vi er helt parat til at gå ind i den diskussion.
Og når Socialdemokratiet åbenbart vil vente til næste sommer, kan det jo være, at SF bliver mere utålmodige og forinden vil lægge et forslag på bordet om, hvad man sigter på, og hvordan man agter at få det igennem, altså hvem det er, der skal have ret til sådan en på objektivt grundlag baseret ordning om, at man, hvis man har arbejdet som murer i så og så mange år, har ret til at gå på folkepension før andre.
Og så vil jeg meget gerne se det.
For mange snakker om det her, men dem, der udfordrer os på spørgsmålet, er meget, meget træge med hensyn til at lægge noget som helst på bordet om, hvad de forestiller sig at ville have vores støtte til.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-03:
Så det er da bedre end det, vi har i dag, for det, vi har i dag, duer slet ikke.
Så det er jo ikke så svært at regne ud, hvorfor vi stemmer for det.
Men det, jeg spurgte om, var: Er det virkelig ambitionsniveauet i Dansk Folkeparti?
der er spørgsmålet igen: Er I mus, eller er I mænd, når det kommer til i virkeligheden at række en hjælpende hånd til de mennesker, som enten er udslidte eller har været længe på arbejdsmarkedet?
Det kan så lede over til det næste spørgsmål: Når vi kan finde en model for, at der er sammenhæng mellem, hvor mange år man har været på arbejdsmarkedet, og hvornår man får mulighed for at gå på pension, er det så en tankegang, som Dansk Folkeparti kan gå ind på?
Vil I række en hjælpende hånd, eller vil I spænde ben her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Det var da godt nok et spøjst spørgsmål – altså det første og ikke det sidste.
For altså, med hensyn til det der med de 130 personer er det da mærkeligt, at SF så vil stemme for det, hvis det virkelig er så elendigt med den seniorpension.
Hvis folk er så nedslidte, at de ikke kan arbejde 15 timer om ugen, er det så ikke logisk, at de har oplevet f.eks. et sygdomsforløb, at de har været inde og ude af arbejdsmarkedet i perioder?
Altså, det handler jo om mennesker, der har slidt og slæbt sig frem til nu 6 år før folkepensionsalderen at kunne få ret til en værdig afgang fra den del af arbejdsmarkedet, de har været på.
Det er da logisk, at mange af de her mennesker ikke kommer fra en fuldtidsbeskæftigelse og ind i en hundrede procents – i citationstegn – sygemelding, der berettiger til seniorpension.
Det er da logisk.
Så derfor synes jeg, det er en meget, meget mærkelig måde at sætte det op på, at det er 130 mennesker, det drejer sig om.
Jeg havde nær sagt, at hvis det var det, hvorfor vil SF så overhovedet stemme for?
For så vil det være en meget, meget dyr løsning for 130 mennesker.
Det handler da om en masse mennesker, der får ro i sjælen, fordi de ved, at de 6 år før folkepensionsalderen faktisk på en mere værdig måde kan få lov til at få en ydelse og ikke blive belastet af, at de bliver udspurgt af kommunens jobcentre og skal komme til samtaler og alle mulige ting.
Det burde SF da juble over.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-03:
Dansk Folkeparti er jo en del af aftalen om en ny seniorførtidspension, og jeg tror da også, det vil ende med, at alle vil stemme for, når det forslag engang kommer, for som jeg kan se det, hjælper det helt op imod 130 mennesker om året.
Det består mest i at røre rundt i gryderne; ordningen kommer til at omfatte 17.150 mennesker, men det er jo folk, der kommer fra andre overførselsindkomster.
Reelt vil det hjælpe 130 mennesker om året.
130 mennesker om året?
Nu kan vi gå tilbage til dyreriget: Er I mus eller mænd i Dansk Folkeparti?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Jeg er fuldstændig enig i, at antallet betyder noget.
Jeg har besøgt Aalborg Portland flere gange.
De står vel for 2 pct. af Danmarks energiforbrug, og en del af det er baseret på fossile brændsler.
Jeg tror også, at statsministeren er ret godt bekendt med Aalborg Portland som en stor virksomhed i Nordjylland.
Det er derfor, vi skal nå den her målsætning, som vi har tilsluttet os, på en måde, hvor vi sikrer, at vi lever op til de ting, vi sætter os som mål, men gør det på en måde, så vi ikke bare eksporterer et problem til andre lande.
Så har vi jo ikke løst noget.
Lige præcis her troede jeg egentlig jeg havde fundet en eller anden vej igennem til den radikale formand.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Hele pointen med kampen mod klimaforandringer er jo, at alle er nødt til at stramme sig an.
Alle lande er nødt til at gøre deres yderste, og det er jo der, hvor vi ser en mulighed for, at Danmark kan være i den grønne førertrøje og vise vejen.
Det er jo bare der, hvor man bliver lidt bekymret, når man så alligevel ikke kan få hr. Kristian Thulesen Dahl til at tage de ord i sin mund, at det handler om, at Danmarks udledning af drivhusgasser i 2030 skal reduceres med 70 pct.
Og det er jo, fordi – og jeg bruger en terminologi, jeg ved hr. Kristian Thulesen Dahl går meget op i – antallet betyder noget i den her sammenhæng.
Antallet af tons CO 2 , der udledes i Danmark, betyder noget, og hvis ikke det er 70 pct., hr. Kristian Thulesen Dahl mener vi skal reducere med, hvad er antallet så?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi synes, det er vigtigt, at man tager klimaforandringerne alvorligt, og at det er utrolig vigtigt, at vi samarbejder om at løse den opgave.
Som jeg også sagde i min tale, tror jeg ikke på, at man kan nå det, medmindre vi i et meget, meget bredt samarbejde, både her i Folketinget, men også med erhvervslivet, landbruget osv., står sammen om det og finder løsningerne til at nå derhen.
Det er jo en klar erkendelse, også fra regeringens side, at man ikke aner, hvordan man skal nå frem til den 70-procentsreduktion.
Så vi bliver jo nødt til at have nogle rigtig, rigtig grundige diskussioner om, hvordan vi når det mål.
Det mål skal vi jo nå på en måde – som jeg også siger i min tale – så man fortsat i Danmark har vækst og udvikling, så man ikke afvikler.
Det er jo ikke et mål for os at nå de 70 pct., ved at vi f.eks. halverer dansk svineproduktion, hvis man så øger svineproduktionen i Ukraine og Polen og der så kommer et større klimaaftryk ud af det.
Jeg ved ikke, om det er hr. Morten Østergaards måde at løse det på.
Nu troede jeg ligesom ud fra indledningen, at der var glæde over, at vi havde fundet et eller andet her, at der var noget over landegrænserne, vi blev nødt til at se på.
Men lige præcis i den sidste del af Morten Østergaards tale indsnævrede man det så til kun at gælde Danmark, og der var ikke noget som helst om verden i det hele taget.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Op med humøret, hr. Kristian Thulesen Dahl, det skal nok gå alt sammen, tror jeg.
I hvert fald kan man sige, at når det kommer til Dansk Folkeparti, så behøver de jo ikke engang at samarbejde med folk for at tage farve af dem.
For jeg kan mærke, at den grønne farve, vi altid har båret i Radikale Venstre, også har smittet af på hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti.
Det er stærkt.
Jeg vil bare uforbeholdent rose, at man har tilsluttet sig målet om 70 pct.s reduktion i udledningen af drivhusgasser i Danmark inden 2030, og så bare bede hr. Kristian Thulesen Dahl om at sige i dag, så vi får det sagt endnu en gang fra talerstolen – nu har hr. Jakob Ellemann-Jensen også gjort det – at det handler om en 70 pct.s reduktion i Danmarks udledning af drivhusgasser inden 2030.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Nej, det er fuldstændig åbenbart, at på det her punkt er den socialdemokratiske formand som statsminister kommet rigtig skidt fra start – rigtig skidt fra start.
Og jeg bruger jo også åbningsdebatten i dag til at appellere til Socialdemokratiet om at huske på det, der blev sagt i valgkampen – det, danskerne blev lovet – og det er altså en anden retning end den, der forhandles om, når støttepartierne kommer ind i forhandlingslokalet.
Det er klart, at hvis man nu laver en finanslov her i efteråret, hvor man laver nye lempelser, fordi der bliver presset nye lempelser igennem, ja, så står vi jo et endnu ringere sted, når vi mødes igen, end vi gør nu.
Nu er det så de første ti lempelser, vi taler om, og effekten af dem, og kan vi så se i møde, at det fortsætter i det tempo, ja, så har jeg sagt, at man i virkeligheden gør tre gange så stor skade, hvis man bare kigger på det i forhold til antallet, hr. Morten Østergaard, som Helle Thorning-Schmidt gjorde, da hun var statsminister.
Marcus Knuth (V), 2019-10-03:
Tak for et fint svar.
Og hvis jeg må gøre emnet lidt mere konkret og denne gang gå uden om dyreriget, vil jeg spørge, om hr. Kristian Thulesen Dahl fortsat har tillid til statsministeren, når hun udtaler, at hun vil fortsætte med en stram udlændingepolitik, set i lyset af de mange lempelser, der er blevet lagt for dagen siden valget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Jeg kan jo kigge ned og prøve at se, hvad jeg får af associationer.
Ja, det er godt med jer.
Altså, jeg stod i en meget mystisk situation, da jeg var i Debatten med Clement Kjersgaard i tirsdags og havde en duel med hr. Morten Østergaard.
Det mærkelige var, at jeg måtte gå over på hr. Morten Østergaards side og erklære mig enig med ham over for sådan en journalist, og det er jo sjældent, men det måtte jeg der, fordi hr. Østergaard fortalte om alle de lempelser, han nu havde fået igennem i udlændingepolitikken.
En stor forandring, en ny retning, et nyt systemskifte, tror jeg hr. Østergaard endda betegnede det som.
Og der må jeg jo bare sige – med det, jeg også læste op i min tale, som var baseret på citater fra Socialdemokratiet fra valgkampen – at den tidligere statsminister i den grad havde ret, da han sagde, at man tager farve af dem, man samarbejder med.
Vi må sige, at Socialdemokratiet godt nok har taget farve af Det Radikale Venstre i udlændingepolitikken, og det er skidt for Danmark.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Jeg tror, at man skal være forsigtig med at skyde hinanden motiver i skoene, som man godt ved ikke er rigtige; altså det her med, at vi skulle mene, at børnefattigdom er i orden.
Sådan er der jo ikke nogen, der tænker.
Jeg tror, at det bedste værn mod fattigdom er arbejde, og at det bedste værn mod børnefattigdom er, at forældrene har et arbejde.
Og jeg tror, at den bedste kur mod negativ social arv er arbejde.
Man går på arbejde, man forsørger selv sin familie, og man bidrager til samfundet.
Og det er den rigtige vej.
Ida Auken (RV), 2019-10-03:
Stort tillykke med formandsposten.
Jeg skal lige sunde mig over den der, for det var måske ikke så fint.
Jeg synes, det er en virkelig god nyhed, at Venstre støtter målet med 70 pct.s CO 2 -reduktion i 2030, for det fik vi jo et klart svar på i dag.
Det, der måske ikke står helt klart, og som jeg vil spørge ordføreren og formanden for Venstre om, er, om det så også betyder, at Venstre er klar til at forpligte sig til 70-procentsmålet i en bindende klimalov.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Det var egentlig ikke for at tale med uld i mund eller tale udenom; det var egentlig for at vise en imødekommenhed i forhold til den fremstrakte hånd, som sundhedsministeren er kommet med.
Men det kan måske give svaret på, hvorfor nogle er blevet ministre, og hvorfor nogle ikke er blevet det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-03:
Ved et tidligere spørgsmål afviste ordføreren, at han havde uld i munden.
Det er vist så genintroduceret her, for det er jo rigtigt nok, som ordføreren peger på, at Socialdemokratiet ser en løsning, hvor vi kan bevare regionerne, men hvis jeg ønskede at høre Socialdemokratiets position, kunne jeg jo spørge sundhedsministeren.
Nu spurgte jeg ordføreren: Hvad er Venstres position?
Altså, regionerne varetager jo en vigtig samfundsopgave med sygehuse, og som ordføreren vil vide fra sin tid som miljøminister, varetager de vigtige opgaver i forhold til jordrensning – opgaver, som peger langt ud i fremtiden, hvorfor det selvfølgelig er vigtigt at diskutere problemer, men også at diskutere strukturer.
Og derfor vil jeg gerne bede om Venstres holdning til spørgsmålet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Undskyld, jeg tager den lige et skridt tilbage: Jeg er med på, at meget af den her debat desværre kom til at handle om regionerne, og det ærgrer mig pokkers meget.
For vi kom til at tale strukturer i stedet for at tale patienter og i stedet for at tale sammenhæng, og det var jo det, der var baggrunden for den sundhedsreform.
Det hele endte desværre med at handle om strukturer.
Det glæder jeg mig til, og jeg sætter pris på, at sundhedsministeren har indkaldt til det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-03:
Tak for det.
I foråret fremlagde Venstre jo en stor sundhedsreform, hvor man foreslog at nedlægge regionerne.
Det gav en heftig debat i befolkningen, og det gav også det, man vel kan kalde en fordomsfri debat i Venstre, hvor flere af ordførerens partimedlemmer var ude at sige – ganske fornuftigt, synes jeg – at det var en ganske ufornuftig idé.
Men ordføreren holdt fast og holdt fanen højt og svarede i kandidattest, og når ordføreren blev spurgt, at regionerne selvfølgelig skal nedlægges.
Er det fortsat ordførerens og Venstres synspunkt, at regionerne skal nedlægges?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Tak for det relativt ledende spørgsmål.
Jeg vil først lige anholde præmissen om, at vi bare vil brænde hele råderummet af, for det vil vi bestemt ikke.
Jeg har så sagt her i dag, at vi også er parate til at reservere en del af det råderum til at nå de ambitiøse klimamål, for nogle skal jo finde pengene, og vanen tro er det os.
Men derudover har jeg da den grundlæggende indstilling, at jeg egentlig tror, at borgerne er bedre til at administrere deres penge, end selv jeg er.
Jeg tror egentlig, at borgerne har det godt med at have deres egne penge i deres egne lommer, og jeg synes, at vi skal belønne de mennesker, der går på arbejde hver dag, særlig dem med de laveste indkomster, for det er dem, der holder Danmark i gang.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Tak for det.
Ja, det var jo egentlig ikke rigtig noget svar, men hvis man lytter til svarene, der er givet tidligere, kan man høre, at vi skal fortsætte med at brænde hele det økonomiske råderum af i staten og intet i privaten – og så er krydset jo nok ved det socialdemokratiske Venstre så at sige.
Men fred være med det.
Jeg er egentlig enig i et ja til, at det er vigtigt med et stærkt velfærdssamfund.
Og jeg vil bare spørge, om hr. Jakob Ellemann-Jensen også deler en skelnen mellem privat velfærd og offentlig velfærd og mener, at der måske skal være en fin balance i måden, vi bruger pengene på, så vi også giver noget til den private velfærd i form af skattelettelser, lige så vel som vi investerer i den offentlige velfærd.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Det ødelægger jo lidt mit svar.
Tak for spørgsmålet.
Vi er et parti, som bekender os til velfærdssamfundet.
Jeg synes, at velfærdssamfundet er godt, jeg synes, det er vigtigt, og jeg synes, det giver os muligheder.
Det giver nogle lige muligheder i vores samfund, som jeg tror er et vigtigt fundament for den tillid, som vores samfund også skal være præget af.
Jeg deler ikke den opfattelse, der synes at være nogle steder, nemlig at liberalisme kun handler om den offentlige sektors størrelse og om topskat.
Og det er heller ikke mit indtryk, at Liberal Alliance i nye klæder gør det.
Men jeg skal nok få placeret os på den skala lidt senere.
Jeg har ikke mine briller med, så jeg kunne ikke se den helt tydeligt herfra.
Brillerne var en rekvisit, jeg ikke måtte tage med.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for en glimrende tale til hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Det er den helt almindelige liberalisme ikke.
Men jeg er selvfølgelig nysgerrig efter, om hr. Jakob Ellemann-Jensen vil bevæge partiet over i en liberal retning.
Jeg har taget en lille tavle med for at gøre det ekstra pædagogisk, hvor hr. Jakob Ellemann-Jensen kan hjælpe mig med at placere Venstre.
Er det i retning af 2015-Venstre, hvor man gik til valg på skattelettelser i top og bund – reformer, der skulle gøre Danmark rigere, og en begrænset vækst i det offentlige forbrug – eller er det en fortsættelse af 2019-Valgkampsvenstre, hvor man siger: Vi vil det samme som Socialdemokratiet, bare uden skattestigninger?
Jeg skulle lige til at spørge ordføreren, hvor han vil placere krydset, men så ville han selvfølgelig sige, at det skulle placeres ved Venstre.
Men hvad er det for et Venstre, man får under hr. Jakob Ellemann-Jensens ledelse?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Det bestræbte jeg mig
sådan set på at svare på.
Det er rigtigt, at vi har et retsforbehold, og det er rigtigt, at asylpolitikken ligger i Danmark, men det er jo ikke det samme som at sige, at vi derfor skal stå alene med løsningerne.
Altså, jeg tror, det er vigtigt at finde internationale løsninger, at finde fælles europæiske løsninger på det her problem, for det er altså ikke sådan, at man pludselig fra sin båd, der har krydset Middelhavet, popper op i Padborg.
Der er altså et helt europæisk kontinent, man bevæger sig igennem.
Og derfor har vi brug for at stå sammen med de andre europæiske lande om det her for at få løsninger, som også kan lade sig gøre i virkeligheden og ikke bare er et fatamorgana.
Som jeg sagde nu her, synes vi, at ambitionen er rigtig, vi synes, at ambitionen er vigtig, og vi synes også, det er vigtigt, at vi rammer det her mål på en ægte grøn måde.
Nu blev jeg tidligere spurgt, om jeg ville forpligte mig til at stemme for denne og hin lov, og som jeg svarede der, kan jeg jo ikke sige, at jeg svarer for en lov, hvis indhold jeg ikke kender på andet end titlen.
Vi går med åbent sind ind i de her forhandlinger, og vi har de prioriteter, som jeg nævnte her før.
Vi synes, det her skal være ægte grønt, vi synes, at muligheden for, at Danmark fortsat også på det her område er et foregangsland, er noget, vi i den grad skal udnytte.
Ida Auken (RV), 2019-10-03:
Der har været meget grin i dag, men måske få klare svar, og det er måske også klogt lige at tænke sig om.
Men når industrien siger, og når alle partierne siger: Vi kan godt lave en bindende rammelov, hvor vi siger, at nu sætter vi rammen og sætter os målet, og så lægger vi en handlingsplan bagefter, så vi når det mål – det bliver svært at nå målet, men vi skal gøre det sammen – så synes jeg, det er vigtigt, hvorvidt Venstre er med på det mål på en bindende måde eller ej.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-03:
Det vakte jo en del postyr i Venstre, ja, ligefrem vrede, hvis man skal tro Berlingske, da Enhedslisten, SF, Radikale Venstre og regeringen lavede den her aftale om et midlertidigt børnetilskud.
Og kendsgerningen er vel, at børnefattigdommen jo nærmest eksploderede under den tidligere regering, og at vi nåede op på et antal på omkring 60.000 børn, som levede i fattigdom.
Kendsgerningen er også, at man med det midlertidige børnetilskud giver en hjælpende hånd til nogle af de hårdest ramte.
Det er 14.000-15.000 familier og omkring 28.000 børn.
Hvorfor al den vrede i Venstre over at give en hjælpende hånd til nogle af de hårdest ramte af den politik, som Venstre selv har ført – til nogle af de fattigste?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Det er dygtige journalister, og dem er jeg sådan set også glad for.
Men jeg synes altså fortsat, at den her balance mellem at have et arbejdsrum for en regering og så at have en mulighed for at kigge i kortene er vigtig.
Det er derfor, jeg siger, at hvis vi skal justere på den balance, hvis den ikke er det helt rigtige sted, så lad os se på en sådan justering.
Sådan et land skal vi ikke være.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-10-03:
Det er egentlig derhen, jeg synes Venstre godt kunne hjælpe os med at nå.
Jeg synes jo ikke, at det er nogen skam at blive klogere i politik.
Vi ved jo, at 22 ud af 30 journalister, som har modtaget Cavlingprisen for at afsløre nogle af de største skandaler i centraladministrationen, siger, at deres sag aldrig nogen sinde ville være kommet frem med de nuværende regler.
Så gør det ikke indtryk på Venstre, at det nu blot er et af to partier, som står på mål for den her lovgivning, og som blokerer for, at vi kan få mere indseende med, hvad magthaverne laver?