runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Men ellers er jeg sådan set enig.
Vi har jo en målsætning om at blive fossiluafhængige i 2050.
Vi har taget nogle skridt med en energiaftale, der er lavet tilbage i 2012, vi er fuldstændig on track.
Nu foreslår vi så i øvrigt også en helt ny finansiering af den grønne omstilling, der vil gøre elektricitet billigere og derfor også via markedet ligesom drive noget efterspørgsel over mod el.
Og det kan jo ske – det gælder også det med CO2-udslip – inden for den internationale regulering, der er.
Altså, nu kan jeg se i aviserne, at der går noget snak om et stort nyt datacenter på Fyn.
Det skal jeg ikke gå dybere ind i.
Men hvis det måtte ske – og der er så nogle, der siger, at det vil øge elektricitetsefterspørgslen med så og så meget – kan man selvfølgelig godt vælge at sige, at det ikke er så godt, fordi det vil have en eller anden afledt effekt.
Man kan også vælge at sige, at det jo egentlig er ret fantastisk.
For hvis der kan komme en virksomhed, der bruger meget elektricitet, og placere sig i Danmark, hvor vi producerer vores strøm meget mere bæredygtigt end andre steder, så er det godt for kloden og godt for Europa.
Det er langt bedre, at det bliver placeret her, end at det bliver placeret i Polen og kører på kulkraft.
Så har vi i øvrigt et kvotesystem, der gør, at vi samtidig kan sikre, at de globale udfordringer bliver håndteret.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Hold da op, den skal jeg prøve at følge op på.
Måske skulle vi til at plante nogle flere – både for at der er noget at lege i for folketingspolitikerne eller kravle op i og se på udsigt fra, men også for at optage noget af alt det øgede CO2, som jo bliver udledt som følge af den her 2025-plan, landbrugsplan osv., som regeringen laver, og det er mellem 10 og 12½ pct.s øgning af CO2-udledningen.
Så når man nu laver en tiårsplan, helhedsplan er den blevet kaldt, hvornår er det så, man tænker klimaet ind i det?
For vi har jo nogle forpligtigelser, og jeg hørte også statsministeren i hvert fald italesætte, at der var nogle ambitioner.
Men hvornår lægges planen for at leve op til de aftaler og de mål, der er: EU's reduktionsmål, 2030-målene osv?
Er det først i 2025, vi lægger en femårsplan, eller hvornår er det, vi kommer i gang med det?
For jeg synes ligesom, det mangler her.
Vi kan se, at CO2-udledningen kommer til at stige for første gang i 25 år.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Jeg er slet ikke enig i den beskrivelse, og derfor giver det ikke nogen mening at spørge, om jeg er bekendt med, at noget er blevet sløret og noget er blevet tilbageholdt, altså fordi jeg slet ikke er enig i den beskrivelse.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-10-06:
Vi kan se, præcis hvilke ord der er fjernet, præcis hvilke omformuleringer der er sket af centrale notater, og præcis hvad der er blevet mørkelagt.
Så jeg vil gerne spørge igen: Har statsministeren været vidende om, at centrale advarsler er blevet slettet i de dokumenter, der er tilgået Folketinget, og at hele processen er blevet sløret i strid med miljøoplysningsloven og offentlighedsloven – ja eller nej?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Jeg deler slet ikke den der beskrivelse af den måde, som regeringen har informeret Folketinget på, og da jeg ikke deler afsættet til spørgsmålet, giver det jo ikke rigtig nogen mening at svare ja eller nej til det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-10-06:
For ganske få måneder siden, midt i sommerferien i virkeligheden, kom det frem, at regeringen har tilbageholdt væsentlige oplysninger for Folketinget og offentligheden om landbrugspakken.
I notater, der er tilgået regeringens mest magtfulde ministre, statsministeren selv, finansministeren, skatteministeren og erhvervs- og vækstministeren, har embedsmændene advaret regeringen, både om den omstridte regnemetode i miljøregnskabet i landbrugspakken, som danske eksperter har undsagt, og om, at pakken kan være i strid med internationale miljøregler, fordi den øger forureningen af vores drikkevand og vores vandmiljø.
I de notater, der er tilgået Folketinget om præcis det samme emne, er centrale ord fjernet, advarsler blevet nedtonet og tingene blevet omskrevet.
Mit spørgsmål er sådan set helt enkelt: Har statsministeren haft kendskab til, at centrale advarsler er blevet tilbageholdt for Folketinget?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Altså, ja og nej.
For det, der lidt har overrasket med den plan, vi har lagt frem her, er, at partierne jo ikke har markeret en opbakning til målsætningerne i planen.
For der har det været sådan, at det parti, der sad i opposition og havde en ambition om at få statsministerposten, ligesom har budt ind på målsætningen.
Altså, hvad er det, vi skal nå, hvad er det for et ambitionsniveau, vi har?
Og så kan man jo ansvarligt også begynde at bruge penge inden for det råderum, vel vidende at der egentlig er opbakning til, at der skal findes et råderum.
Men det er jo det, der er anderledes her.
Altså, jeg kan ikke komme i tanker om noget fortidigt eksempel, hvor der ikke har været buyin på ambitionen.
Socialdemokratiet har ikke nogen – i hvert fald ikke, som jeg har taget det ned – velstandsmålsætning for 2025.
Derfor er udfordringen den, at de første år frem til 2020 er der meget, meget lidt råderum, hvis man vælger den socialdemokratiske filosofi – omkring 12 mia. kr. – og hvis man vælger vores filosofi, er der det dobbelte, nemlig 24 mia. kr.
Derfor har det jo sin grænse, hvor meget man kan sidde og løse nogle »skal«-opgaver og bruge alle pengene, hvis man slet ikke har nogen klarhed over, om der er nogen, der efterfølgende vil være med til at skaffe de flere penge, der også skal til.
Det er jo det, der gør den her situation en lille smule vanskelig.
Når det er sagt, er jeg helt enig i, at dem, der melder en interesse, skal tages alvorligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Det er det lige præcis.
Og man må vel også bare sige, at nu hedder det jo så fint en helhedsplan og så endda for »et stærkere Danmark« – det kan man jo selvfølgelig kun blive i godt humør af – men man må vel alligevel sige, at det er set før, at en regering har fremlagt sådan en, skal vi kalde det en mellemfristet fremskrivning af dansk økonomi baseret på nogle forudsætninger, som jo ikke har dannet baggrund for en egentlig politisk aftale om, hvordan et flertal i fællesskab nu ser på udviklingen af Danmark de næste 10 år.
Derfor er det fuldstændig i naturlig forlængelse af det, at man prøver at lave en aftale om en så stor klump som et boligbeskatningssystem og viser danskerne, at det her Folketing kan træde i karakter og lave en aftale, som giver tryghed for boligejerne.
Og det er jo rigtigt, som statsministeren siger, at hvis man har en deadline hængende derude i et eller andet omfang – normalt hedder den for finansloven og lignende medio november – så haster det
sådan set.
Så er det med at komme i gang.
Og vi er i hvert fald klar.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Jeg er sådan set enig i, at der skal ske noget.
Og det kommer der også til.
Altså, den første forudsætning for, at der kan ske noget, er, at folk mener noget.
Regeringen mener noget.
Uden overhovedet at være polemisk om det, kan man sige, at regeringen har præsenteret et sammenhængende, balanceret bud på alle de problemstillinger, vi står med.
Det er lidt sværere, hvis man kigger hele vejen rundt i salen, at se, hvordan det matches.
Der er nogle skitser, nogle forhandlingsoplæg, og det er fint, og så er der blevet markeret en interesse.
Nu har vi åbningsdebatten, fuldstændig som vi plejer at have den, og så går der et forhandlingsforløb i gang, fuldstændig som der plejer at gøre det, om finansloven og med en deadline, fuldstændig som vi plejer at have en, der jo hedder et eller andet med primo eller medio november.
Og det er jo inden for den ramme, at der nu skal ske noget.
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre – og så tror jeg ikke, jeg har konkluderet forkert – har markeret en positivitet omkring regeringens boligpolitiske udspil.
Da jeg lyttede til SF's formands indlæg, da jeg lyttede til Enhedslistens indlæg, da jeg lyttede til Alternativets indlæg om boligbeskatning, kunne jeg ikke rigtig lige fornemme, at der var sådan rigtig meget perspektiv i det.
Så der er jo nogle partier, der har markeret en interesse her, og det er et naturligt udgangspunkt for at prøve at finde en løsning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Godt nok er den ikke genial, og den er ikke fuldstændig statsministerens drømmebillede, men jeg forstår bare ikke, at man så ikke tager højde for det her.
Man ved nu specifikt fra klimaministeren, at bl.a. den her plan er med til at øge CO2-udledningen med 10 pct. – Klimarådet siger 12½ pct. – og det er jo ret voldsomt.
Frem til 2025 har man ikke nogen plan for at håndtere det, og det har ikke noget med Facebook at gøre.
Jeg spørger bare: Hvorfor er de her ting ikke tænkt ind i den her plan, når vi nu ved, det er en bunden opgave?
Vi kan måske vente med at gå i gang med det til 2025, men vi ved, at jo længere vi venter, jo dyrere bliver det, så hvorfor ikke gribe muligheden og tænke det med ind i den her ikke geniale helhedsplan?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Altså, Danmark overholder sine forpligtigelser, også de nye forpligtigelser, vi påtager os via Parisaftalen.
Det er vores ambition, og det vil komme til at ske.
Jeg har godt hørt, at hr. Rasmus Nordqvist flere gange i løbet af debatten har været inde på, at alle mulige mål forpligter os, også de nye bæredygtighedsmål, og at vi nu skal rykke.
Jeg må bare sige, at Danmark er nr. 2 i verden på målopfyldelse, når vi snakker de nye bæredygtighedsmål – nr. 2.
Altså, der findes ét land i verden, der er tættere på at opfylde de nye bæredygtighedsmål end Danmark.
Skaber det så en forpligtigelse til at handle?
Ja, det gør det.
Men det er i en dansk kontekst primært en forpligtigelse til at handle ude i verden.
Det er jo også derfor, at den nye ulandspolitiske strategi, som kommer, vil komme med konkrete udspil til, hvordan vi bl.a. kan understøtte de nye FN-mål.
Men det er altså primært en udfordring med at hjælpe verden til at nå nogle mål, snarere end at det er et spørgsmål om, at Danmark skal lave Danmark om for at række ud efter dem.
Nicolai Wammen (S), 2016-10-06:
Tak for det.
Det siges, at en uge kan være lang tid i politik.
Det er jo tankevækkende, at bare i forbindelse med finanslovsdebatten var Venstres ordfører, hr. Jacob Jensen, ude at sige, at regeringens plan var intet mindre end genial.
Den blev sammenlignet med, da Svend Gehrs under VM i Mexico om Michael Laudrup sagde, at det blev ikke større.
I dag er statsministeren så kommet lidt mere ned i naturlig størrelse, og man må sige, at det mere er sådan en Jesper Olsen-tilbagelægningsdiskussion, vi har her.
Derfor vil jeg bare spørge statsministeren i al stilfærdighed: Hvad er det, der er sket, siden Venstres ordfører for så kort tid siden kunne kalde planen genial, og til at statsministeren i dag så står og siger, at nogen genial plan er det ikke?
Er det et udtryk for en pludselig opstået, om end klædelig, ydmyghed, eller er der sket noget, der sådan har ændret regeringens syn på det?
Og kunne statsministeren så ikke ved samme lejlighed også lige sige, hvad det så er, der er den inderste drøm for statsministeren?
Vi forstår også i aften, at det, man har lagt frem, i virkeligheden ikke er det, man allerhelst vil.
Så en pensionsalder forlænget med ½ år og en beskæring af SU'en er kun et første skridt på vejen, men kunne vi ikke få at høre, hvad det er, der har ændret sig, siden Jacob Jensen mente, at det var så genialt, til at statsministeren i dag siger, at det er det ikke længere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Jamen jeg er altid åben over for at diskutere, og mine ministre er åbne over for at diskutere særlige grønlandske vinkler, også danske indenrigspolitiske sager.
Selvfølgelig er vi det.
Det står jo endnu tilbage at få ført drøftelser i kredsen af danske partier her i Folketinget om, hvordan man vil forme et fremtidigt SU-system, som jo i øvrigt i den aftapning, regeringen har lagt op til det, er ændringer af vores SU-system, der træder i kraft om føje år, fordi vi jo fuldt ud respekterer det forlig, der gælder.
Og da jeg forudser, at det kan blive meget, meget svært at ændre på SU'en med hele den bredde i behold, som står bag den eksisterende SU-ordning, så er det her altså en problemstilling, som ikke er lige rundt om hjørnet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Mange tak.
Grønlændere i Danmark stemmer jo på danske folketingsmedlemmer, men historisk set har der også været et fokus fra de nordatlantiske medlemmer på de grønlændere eller de færinger, som der er i Danmark, og derfor synes jeg stadig væk, at det giver rigtig god mening, at man deltager i de her konkrete forhandlinger.
I forhold til SU-forringelser kunne jeg godt tænke mig at spørge, om der fra regeringens side er en åbenhed over for at finde en løsning for de grønlandske studerende i Danmark, hvis det er et ønske fra Naalakkersuisuts side.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Det er jo sådan, at satspuljeforhandlingerne hviler på den aftale, der er blandt nogle partier i Folketinget, som har taget et historisk lovgivningsmæssigt ansvar for at lave en bestemt satsregulering og derfor så også har, kan man sige, adkomst til at dele det provenu.
Der er fru Aaja Chemnitz Larsens parti og det mandat, fru Aaja Chemnitz Larsen sidder på, ikke med i det forlig, hvilket jo måske sådan set også er forståeligt nok, al den stund at det sådan set handler om, hvordan vi regulerer overførsler i Danmark og ikke i Grønland.
Så det er jo, som det er.
Men det må være sådan, at dem, der laver satspuljeaftalen, er de partier, der bærer den her aftale mellem hinanden.
Det der spørgsmål er jo sådan et, der gør, at danskerne bliver dødtrætte af at høre sådan nogle som os diskutere med hinanden.
For der er jo ikke noget indhold i det.
Det giver ikke nogen mening, at vi skal have en diskussion om, om jeg har et højere ambitionsniveau, før jeg bruger ordet genialt, end en ordfører har.
Det er jo tomt.
Det er jo bare ord.
Det er jo ligegyldigt.
Det er jo snak.
Det var da meget mere interessant, hvis hr. Nicolai Wammen ville sige noget om, hvilke geniale ambitioner Socialdemokratiet har.
Nu er det uger siden, at vi har fremlagt den her plan, som har sat en præcis målsætning op for 2025 for, hvor meget vi skal øge væksten og velstanden og dermed skabe forudsætninger for at udvikle vores velfærdssamfund, og til dato har Socialdemokratiet været tavst – tavst.
Og så skal vi stå og have sådan en snak om, hvilke ord vi bruger.
Folk bliver trætte af at høre på det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Mange tak, og mange tak til statsministeren for bemærkningerne til de nordatlantiske medlemmer.
Jeg vil også gerne kvittere for, at de områder, som Inuit Ataqatigiit har kæmpet for, bliver afspejlet i regeringens planer de kommende år, nemlig med fokus på børn og unge i Grønland og grønlændere i Danmark.
Så vil jeg gerne spørge ind til satspuljeforhandlingerne, for statsministeren nævner, at det er rimeligt, at de nordatlantiske mandater deltager i finanslovsforhandlingerne, og det er jo positivt.
Men hvor er det, det adskiller sig i forhold til andre konkrete forhandlinger, f.eks. satspuljeforhandlingerne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at vi har aftalt en række ting i energiaftalen.
Det er jo lige så rigtigt, at de forudsætninger, vi aftalte det på, er skredet.
For hele energiaftalen er bygget op på, at vi finansierer det her via PSO, og nu har vi altså den udfordring, at Kommissionen ikke anser den danske PSO som lovmedholdelig i EU-retlig forstand.
Og hvis man skal holde en aftale, er man jo også nødt til at holde aftalens forudsætninger, og vi har altså bygget et aftalegrundlag op på noget, der ikke kan finansieres på den måde, vi havde planlagt det på, og derfor er vi nødt til at se på det igen.
Jeg glæder mig også over, at det tilbud er blevet billigere, men altså, det er jo stadig sådan, at vi har en regning i forhold til det, vi forudsatte i 2012.
Nu har vi givet vores bud på det, og så må andre give deres bud på det.
Jeg har taget det ned fra debatten her i dag, at Socialdemokratiet gør sig tanker om, at vi skal øge skatterne for at finansiere det her.
Det er jeg ikke så meget for.
Vi har sådan set den ambition, at regningen for den grønne omstilling så at sige masseres ind i vores finanslov.
Det kræver så også, at der er plads til den.
Og der er jo den sammenhæng med det andet, vi har snakket om her i aften, at hvis man har lidt mod på at træffe nogle beslutninger, der øger råderummet, så er der også lidt større plads til en stor grøn regning, end hvis ikke man har det.
Tingene skal være i en balance.
Når det er sagt, indgår vi jo med de partier, der ønsker det, i en ansvarlig diskussion.
Vi har den ambition, at den grønne omstilling, som jo er foretaget i Danmark under skiftende regeringer, hvad enten det har været konservativt ledede regeringer, Venstreledede regeringer eller socialdemokratisk ledede regeringer – og vi har sådan set haft regeringsposten i en del år over de sidste 30-35 år – skal fortsætte.
Det er en ambition, jeg har.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Er der noget, der virkelig kan betale sig, så er det de kystnære møller, som vi jo i fællesskab har aftalt tilbage i 2012 og forpligtet os til, både Venstre og flere andre partier her i Folketinget.
Det er de billigste møller, som der overhovedet er blevet budt på.
Og selv om jeg har hørt adskillige Venstreministre sige, at det er de grimmeste møller i verden, og at de nærmest står på stranden, så er møllerne jo fra over 4,5 km og op til 10 km ude i vandet, og det vil indimellem kræve en kikkert at få øje på dem.
Og så er de jo de billigste.
Det vil være næsten lige så billig energi som fra møller på land, og derfor må det jo være sådan, at hvis vi skal levere på det, statsministeren lige har sagt, altså at vi ikke går tilbage i forhold til Parisaftalen, og at vi ingen backsliding laver, så har statsministeren også lige forpligtet sig til de kystnære møller, for ellers er det ikke muligt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Altså, grundlæggende handler det her om, at vi i regi af EU i fællesskab skal leve op til nogle internationale forpligtelser, og der tilbagestår jo også en stor diskussion om byrdefordelingen EU-landene imellem.
Jeg vil altså insistere på, at Danmark er en grøn førernation – vi er en grøn førernation.
Vi har en VE-andel, der ligger på toppen af det, vi også forudsatte, da vi lavede energiaftalen i 2012.
Og nu skal vi fortsætte det her, og det skal vi gøre på en realistisk og balanceret måde.
Det er jo også derfor, at vi bl.a. har tilkendegivet, at vi gerne indgår i drøftelser om at gøre den grønne regning håndterbar på finansloven, og vi diskuterer yderligere havvindmølleparker på sigt, altså ud over dem, vi har planlagt.
Det er vi helt åbne over for.
Det skal bare ske i en form, hvor de omkostninger, der knytter sig til det, så at sige kan masseres ind i vores budgetter, så det kan betales.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg er enig med regeringen i, at vi skal kigge på vækst og produktivitet og på, hvad der gør Danmark stærkere.
Klimarådet, der har regnet den igennem – og det er jo regeringens Klimaråd – siger, at vi i 2020 har en reduktion af CO2-udslippet på 31 pct.
Hvis 2025-planen ikke var kommet, havde vi nået de 40 pct.
Det vil sige, at vi altså falder i forhold til det, vi skal bidrage med.
Det går altså i den gale retning.
Er statsministeren opmærksom på, at der i Parisaftalen står »no backsliding«?
Og det betyder, at vi ikke må gå tilbage i forhold til det, vi har meldt ind i Paris.
Vi meldte ind med 37 pct. i Paris.
Er statsministeren enig med mig i, at når vi nu falder på grund af 2025-planen, går vi i den gale retning i forhold til den målsætning, vi har forpligtet os til i Paris?
Magni Arge (T), 2016-10-06:
I visse sammenhænge har vi en stor fordel af at være med i samarbejdet, og i andre sammenhænge har vi ikke så stor fordel af det.
Årsagen til, at vi står uden for EU, er, at vi ikke mener, at det tjener det færøske folk eller det færøske samfund at være med, fordi vi mister kontrollen over fiskeressourcerne, som vi lever af.
Men derfor kan der godt være meget stor fornuft i, at vi er med i f.eks. et EFTA-samarbejde.
Det har vi svært ved at få adgang til, fordi vi skal være medlem af WTO for at kunne blive medlem af EFTA.
Det må vi ikke, fordi vi f.eks. er begrænset af den udenrigspolitiske lov.
Men når det kommer til luftfart, har jeg absolut efterspurgt, at vi kan komme sammen med Danmark ind i det europæiske frie luftrum.
Thomas Danielsen (V), 2016-10-06:
Det, jeg forsøger på, er at oplyse lidt om de styrkepositioner, vi har i rigsfællesskabet.
Vi kan jo løfte hinanden i rigsfællesskabet, men jeg føler ikke, at ordføreren bidrager til, at vi løfter os sammen i rigsfællesskabet.
Jeg oplever, at man insisterer på, at man ønsker at lave arktiske forhandlinger selvstændigt fra Færøernes side, til trods for at konsekvensen af dette vil være, at Færøerne skal forhandle mod Danmark, mod Grønland og mod EU.
Tror ordføreren virkelig på, at Færøerne vil stå stærkere i interesser, som er fælles for rigsfællesskabet, hvis man trækker sig ud af det samarbejde?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo et emne, som jeg personligt er meget optaget af.
Jeg har selv været børnetalsmand i Grønland, og da jeg i et halvt års tid sad i Inatsisartut fik jeg stillet seks forskellige spørgsmål om, hvordan man kunne være med til at styrke børns rettigheder.
Et af dem er man i gang med at gå videre med, og noget af det, man peger på, er, at mere end 30 pct. af vores børn og unge i Grønland har en social sag.
Det synes jeg skriger til himlen, for det er kun de sager, vi kender til, og hvad så med alle de sager, hvor skolen eller naboerne eller familien måske ikke har gjort opmærksom på, at der faktisk er grund til bekymring for et barn?
Så vi står faktisk i en situation, hvor det her for mig at se bliver en større og større udfordring, i hvert fald når man ser på tallene.
Der er behov for, at man gør en indsats.
Noget af det, jeg konkret har peget på, er, at man skal have lavet nogle vejledende sagstal, som jo også er blevet diskuteret i Danmark.
Og jeg synes virkelig, at det haster.
Seksuelt misbrug af børn og omsorgssvigt over for børn kan vi simpelt hen ikke acceptere som samfund.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi får vendt den udvikling, og at vi får skabt en positiv spiral for børn og unge.
Christian Juhl (EL), 2016-10-06:
Jeg vil gerne høre ordføreren om, hvad hun synes der skal gøres, for at vi kan forbedre forholdene for børnene i Grønland, og om hun i givet fald kan se nogle muligheder for, at både Danmark og Grønland kan gøre en indsats i den sammenhæng.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Fra Inuit Ataqatigiits side mener vi, at når det er Grønland, der har nogle særlige interesser, bør vi også have en forhandlingsposition, som er stærkere end den, vi har i dag.
Det er jo Grønland, som har nogle interesser i forhold til de store hvaler, og derfor mener vi også, at man bør gå ind og se på, hvordan man kan styrke Grønlands position i de forhandlinger.
For det er Grønlands interesser, der er mest på spil i den her sag.
Karin Gaardsted (S), 2016-10-06:
Jeg anerkender naturligvis, at det lige præcis handler om de store hvaler, og det er mit indtryk, at der er en bestemt kvote, som grønlænderne må fange hvert år.
Så den del er der jo faktisk rigtig fint styr på, og det bliver overholdt, og det er, som det skal være.
Men såvidt jeg er orienteret, er der jo en grønlænder som bisidder, når Danmark forhandler om de her ting, og jeg vil gerne vide, om det ikke er korrekt, at der er et tæt samarbejde, og at der er en aftale mellem Grønland og Danmark om det, og at der er en grønlandsk bisidder.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo primært i forhold til de store hvaler, at Grønland har nogle særlige interesser.
Og det har Grønland jo, når vi snakker om de store hvaler.
Der er lavet en instruks fra rigsfællesskabets side – og der er jo nogle gange nogle knaster indadtil, som man er nødt til at forholde sig til.
Og det er der, hvor der kan være nogle modsatrettede interesser internt i rigsfællesskabet.