runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-25:
Tak for ordet.
Det er fuldstændig uacceptabelt, når nogen har til hensigt at skabe utryghed på arbejdspladser eller andre steder i Danmark med eksplosiver eller bombesprængninger, sådan som det skete i sommer.
Det skal være trygt at gå på arbejde i Danmark.
Heldigvis var eksplosionerne ikke i arbejdstiden, men så heldige er vi ikke nødvendigvis hver gang, og dem, der gjorde det, skal vide, at her falder hammeren altså.
Initiativerne i det her lovforslag er inddelt i to dele.
Det drejer sig bl.a. om, at sprængninger mod offentlige bygninger fremover skal betragtes som angreb på staten og i virkeligheden flyttes over i terrorkapitlet i straffeloven.
Så på den måde er der ikke tale om en nykriminalisering.
Formålet er, at man her så kan hæve straffen med indtil det halve, selv om straffen i straffelovens § 183, stk. 1 og 2 dog allerede er henholdsvis 12 år og livstid.
Så det er måske lidt begrænset, hvad en forøgelse ligesom vil have af effekt, da eksempelvis livstid jo ikke kan forøges.
Og så er det sådan set allerede nu muligt at hæve straffen med indtil det halve.
Man kan se på straffelovens § 81 B, som jeg vil citere her: »Begås en af de i denne lov« – altså straffeloven – »omhandlede lovovertrædelser på offentligt tilgængeligt sted ved brug af skydevåben eller af våben eller eksplosivstoffer, som på grund af deres særdeles farlige karakter er egnet til at forvolde betydelig skade, jf. § 192 a, stk. 1, uden at forholdet er omfattet af § 81 a, kan straffen forhøjes med indtil det halve.«
Så det kan sådan set allerede finde sted.
Så den første del af lovforslaget er, at man rykker paragraffen om kriminalisering et andet sted hen og ligesom markerer og signalerer, at der her er tale om et angreb mod staten.
Der vil man hæve straffen med en tredjedel, og der er jo ikke nogen, der sådan bare går rundt med eksplosiver eller sådan noget for sjov.
Så der er lagt op til, at det nu så kan hæves fra en udmåling på mellem 2 år 8 måneder og 3 år og så forhøjes til mellem 3½ år og 4 år.
Så det ser Radikale Venstre umiddelbart positivt på, fordi der ikke er nogen, der går rundt med bomber eller eksplosiver for sjov.
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-25:
Sprængninger ved offentlige bygninger og institutioner skaber stor utryghed i befolkningen, og det er et angreb mod vores fællesskab, og det er et angreb på vores land.
Sprængninger bringer almindelige borgeres liv i fare, og det har skabt en trussel mod borgernes tryghed i deres ellers normale, rolige liv.
Det er derfor helt naturligt, at den danske lov skal afspejle, at det må betragtes som et angreb på staten eller et angreb på Danmark, når nogen forsøger at sprænge en lokal politistation i luften eller en anden offentlig bygning for den sags skyld.
Da det ikke er klart i loven i dag, hvornår der er tale om en terrorlignende handling, så præciserer vi det.
Sprængninger rettet mod offentlige bygninger eller institutioner er omfattet af straffelovens § 114 A om terrorlignende handlinger, og det er en forbrydelse mod Danmark.
Sammen med det skal straffen for besiddelse af sprængstoffer og tilbehør også øges, så når man fastsætter straffen for ulovlig besiddelse af våben eller eksplosivstoffer, der på grund af deres særdeles farlige karakter er egnet til at forvolde stor skade, så skal det også indgå som en skærpende omstændighed, at man var i besiddelse af det på et offentligt tilgængeligt sted eller et andet sted, hvor mange mennesker færdes eller opholder sig.
Og det hilser vi rigtig velkommen i Dansk Folkeparti.
Vi vil dog gerne høre et par eksempler på, hvilken type straf der så kunne blive tale om.
Men i dag kommer vi forhåbentlig et godt skridt videre i retning af bekæmpelse af terrorhandlinger, og det siger vi ja tak til.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-25:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget er en genfremsættelse af lovforslag nr. L 197, der blev fremsat den 13. marts 2019 af den daværende justitsminister.
Det bemærkes, at lovforslagets § 1, nr. 3, om politiets erhvervelse af rettigheder, genstande eller andet materiale, der i et nærmere bestemt omfang er udbudt på internettet, er ny i forhold til den oprindelige udgave af lovforslaget, ligesom der er foretaget enkelte lovtekniske justeringer.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet og håber, vi kan få en ordentlig drøftelse af forslaget, og så må vi se, hvor vi står til den tid.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2020-02-25:
Tak for det.
Jeg troede, at formanden sagde, at jeg havde en kommentar til forslaget.
Det har jeg ikke, men jeg har til gengæld en ordførertale, som jeg gerne vil holde.
For vi har jo her i sommer oplevet en række bombesprængninger i København – sprængninger, som har bragt almindelige borgeres liv i fare og også har været med til at skabe en berettiget utryghed i vores hovedstad.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, lægger derfor også op til, at straffen hæves med indtil det halve, når der er tale om sprængninger rettet mod offentlige bygninger og institutioner.
Der er ifølge Rigspolitiet en kobling mellem nogle af de bombesprængninger i København og bandemiljøet.
Siden efteråret 2018 har banderne på ny været i konflikt med hinanden, og det har ført til en lang række eksplosioner, bilafbrændinger, drab og drabsforsøg.
Bandekrigerne har med andre ord skabt en alvorlig situation i Danmark, som vi er forpligtet til at adressere, for det er vores opgave at beskytte danskerne mod den forråelse, som vi ser i de her miljøer.
Vi er heller ikke interesseret i, at bandekriminelle fra andre lande drager over Øresund for at udøve deres kriminalitet her i Danmark.
Derfor skal vi sætte hårdt ind over for deres ulovlige aktiviteter, og det mener vi at lovforslaget her er med til.
I lovforslaget fra Justitsministeriet er der fremhævet en dom, hvor en gerningsmand bragte fem tidsindstillede rørbomber til sprængning i en kælder på et hospital.
Her ødelagde bomberne for et betragteligt beløb, og samtidig havde han anbragt fem tilsvarende bomber på et andet hospital.
De sidste fem blev heldigvis fundet af politiet, før sprængningen fandt sted.
Han fik 4 års fængsel.
Der fremhæves også en anden dom, hvor en 33-årig mand truede med en håndgranat og afsikrede den rundt om livet på en kvinde, inden han til slut kastede granaten igennem en butiksrude, hvor den så eksploderede og medførte skader for 250.000 kr.
Han fik en fængselsstraf på 2 år og 6 måneder.
Det er jo ikke ligefrem nye domme, men de vidner alligevel om, at der trænger til at blive strammet gevaldigt op på det her område.
De bombesprængninger, som vi har set i København, og som jeg har nævnt, hører til i den allermest alvorlige kategori af forbrydelser, og derfor mener vi i Venstre, at det er på sin plads, at forbrydelsernes alvor afspejles i straffen, og at straffene dermed hæves.
Jeg kan derfor meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-25:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, er endnu et i rækken i implementeringen af den trygheds- og sikkerhedspakke, som regeringen fremlagde i efteråret.
Vi har jo set en tendens til eksplosioner i og omkring Københavnsområdet, og det er desværre noget, som afspejler en situation, som er meget velkendt i Sverige og særlig udbredt i den sydlige del af Sverige, hvor man bruger det som afskrækkelse og afstraffelse, typisk relateret til bandekriminalitet.
Det er ikke et fænomen, vi på den måde tidligere har set så udbredt, og derfor kan vi se, når vi kigger på strafferammen for anvendelse af eksplosivstoffer, at det nok har haltet lidt efter i nogle af de bandepakker, vi har gennemført tidligere, hvor vi jo har skærpet straffene massivt, både over for bandemedlemmer og ikke mindst over for brugen af skydevåben.
Derfor har regeringen nu fremsat det her lovforslag, som altså handler om at skærpe straffene markant for brugen af eksplosivstoffer og dermed også skærpe indsatsen mod eksplosivstoffer.
Lovforslaget indeholder forslag om, at sprængning rettet mod offentlige bygninger og institutioner skal betragtes som angreb på staten, og det vil sige, at strafferammen i sådanne tilfælde kan udvides med indtil det halve.
Samtidig vil straffen for besiddelse af ulovlige våben og eksplosivstoffer på offentlige steder også blive skærpet.
Det er altså for dels at sende et signal om, at man ikke skal begive sig ud i at bruge eksplosivstoffer, hvis ikke man havde forstået det i forvejen, dels at sørge for, at straffene her følger med de skærpelser, vi har lavet for andre lignende eksempler, f.eks. i forhold til skydevåben i forbindelse med de bandepakker, vi har gennemført.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Tak for de meget positive bemærkninger hele vejen rundt.
Vi synes, det er vigtigt, som det også er blevet sagt af flere, med den her mulighed for at forfølge kriminalitet på nettet, hvortil kriminaliteten flytter over, at politiet får de værktøjer, som skal til, både i forhold til køb af ulovlige genstande, men også i forbindelse med at bruge agenter i sager, bl.a. om børneporno, hælervarer, narko og våben og eksplosivstoffer.
Så tak for den positive opbakning.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-25:
Tak for det.
I Liberal Alliance støtter vi også lovforslaget.
Vi mener, at det er naturligt, at når kriminalitet i højere og højere grad flytter over på nettet, må politiet og deres beføjelser, så at sige, også følge med, og det gælder også i forhold til brug af agenter.
Der er nogle regler, der begrænser politiets brug af agenter, som er både kloge og effektive, og det betyder bl.a., at politiet ikke kan bruge agenter i efterforskningen af små lovovertrædelser, at det skal være af afgørende betydning for opklaringen, og at der skal være en begrundet mistanke.
Som vi forstår lovforslaget, gælder den her type begrænsninger så at sige fortsat, og det er også noget af det, vi lægger vægt på, når vi støtter lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-25:
L 104 skal give politiet bedre mulighed for at efterforske kriminalitet på internettet.
Lovforslaget udvider politiets adgang til at anvende agenter i efterforskningen af sager om udbredelse og besiddelse af børnepornografi samt salg af hælervarer, narkotika, våben og eksplosivstoffer, når disse lovovertrædelser begås ved brug af internettet.
Lovforslaget giver også politiet mulighed for at erhverve rettigheder, genstande eller andet materiale, der i nærmere bestemt omfang er udbudt på internettet, uden at agentreglerne finder anvendelse.
Lovforslaget udvider kredsen af de personer, der kan udføre agentvirksomhed.
Når forbrydere finder nye veje til at begå forbrydelser, må vi give politiet mulighed for at følge med.
Forbrydere skal ikke have lov til at slippe fri, de skal fanges, dømmes, og er de udlændinge, skal de ud – konsekvent og efter første dom.
Nye Borgerlige støtter nærværende lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2020-02-25:
Jamen jeg vil meget gerne være med til at nuancere frihedsbegrebet, for vores frihedsbegreb i Enhedslisten er ikke som sådan borgerligt i den forstand.
Altså, jeg tror, at lighed i den grad er en forudsætning for frihed.
Og derfor mener jeg også, at det, der skaber tryghed, er, at vi har et stærkt velfærdssamfund, at vi ikke er så langt fra hinanden.
Jeg mener ikke, at det er overvågning, der skaber den tryghed.
Men jeg er for så vidt enig med ministeren i, at tryghed er en forudsætning for friheden, og min påstand vil så bare være, at det er lighed.
Til spørgsmålet: Det var faktisk noget, som Liberal Alliance var inde på tidligere, og nu kan jeg så forstå på ministeren, at der skal være forhandlinger.
Men er ministeren så ikke enig i, at når man laver så stort et indgreb i danskernes frihedsrettigheder, er det fornuftigt at have en solnedgangsklausul på lovforslaget?
Pernille Skipper (EL), 2020-02-25:
De konsekvenser, vi står over for, hvis ikke vi er i stand til at løfte den her opgave, er jo voldsomme.
Nogle forskere ville sige, at vi kan forvente flere hundrede millioner klimaflygtninge.
Det betyder jo, at vi står over for risikoen for et globalt kaos, hvis ikke vi tager det her alvorligt.
Det er i virkeligheden et spørgsmål om fremtidige generationers liv og deres mulighed for at leve under ordnede forhold på kloden.
Det er vor tids allerstørste politiske udfordring, og lige om lidt tæller vi 3 måneder, fra vi indgik aftalen om en klimalov, uden at vi har set en indkaldelse eller en mødeplan eller noget som helst om klimahandlingsplanen.
Der må jeg bare slutte af med at konstatere, at det synes jeg faktisk er alvorligt.
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Jo, det kan jeg sådan set godt, og jeg synes, at det, vi sammen lagde ind i forståelsespapiret, var utrolig klogt, altså først en klimalov og så efterfølgende en klimahandlingsplan eller –planer.
For som fru Pernille Skipper redegør for – hr. Morten Østergaard sagde det også – så er det en kæmpe strukturel forandring af det danske samfund, vi står over for, hvis vi skal i mål.
Og vi skal i mål, og vi vil i mål.
Det er jo det, der er skønheden, synes jeg, ved det nye politiske flertal, altså at klima ikke er noget, vi sådan snakker om som noget sekundært eller noget nede på opgavelisten, men det er faktisk noget af det, vi prioriterer højest i fællesskab.
Umiddelbart derefter – det håber jeg stadig væk er gældende, og jeg kan jo næsten ikke svare andet, end at vi arbejde og regner på højtryk.
Fru Pernille Skipper siger det i virkeligheden selv, nemlig at det er meget, meget store forandringer, og det er meget store beslutninger.
Og vores ansvar er jo selvfølgelig også, når vi så møder Folketingets partier, at vi har et beslutningsgrundlag, der er så godt som overhovedet muligt.
Så det er egentlig kun for at behandle det ordentligt og substantielt tungt nok.
Der er ikke andet i det end det.
Pernille Skipper (EL), 2020-02-25:
Jamen det er jo godt, at regeringen skynder sig, og al respekt for, at det tager tid at planlægge et forhandlingsforløb.
Og det er også vældig spændende med de klimapartnerskaber, som regeringen har indgået.
Jeg har fuld forståelse for, at vi ikke kan løse det her på en eftermiddag.
Det er klart.
Men opgaven vokser jo, jo længere tid vi venter.
I forståelsespapiret aftalte vi, at vi skulle lave en klimalov inden udgangen af 2019.
Vi fik den sådan lige møjet på plads, for lige til sidst kom der i hvert fald en aftale om en klimalov.
Og så står der i forståelsespapiret, at vi umiddelbart efter skal gå i gang med forhandlingerne om handlingsplanen.
Det gjorde vi jo, fordi den der 70-procentsmålsætning ikke kan løses på en enkelt eftermiddag.
Det indebærer en omstilling af hele vores samlede samfund i løbet af de næste 10 år.
Vi kan ikke bare nøjes med at gå i gang med at forske noget mere og vente på, at der kommer et quick fix, for det har vi ikke tid til.
Vi skal i gang med at omstille landbruget.
Vi skal i gang med at omstille vores transportsektor.
Industrien skal overgå til bæredygtig energi.
Altså, vi skal virkelig, virkelig meget.
Så kunne statsministeren ikke bekræfte, at der er en grund til, at vi sagde, at det skulle være umiddelbart efter, for jo længere tid, der går, jo sværere bliver opgaven?
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Må jeg ikke lige først sige i forhold til det med samtykke: Det, der ligger til grund for forståelsespapiret – og det er vi i alt loyale over for – er samtykke.
Det er det, de fire partier har været enige om.
Så har vi nu fået betænkningen fra Straffelovrådet, som jo, som fru Pernille Skipper også siger, faktisk lægger mere vægt på frivillighed.
Jeg synes selvfølgelig, der er grund til at høre, hvad de siger, og der er også grund til at se på, hvad der kommer ind i høringsfasen.
Men jeg synes måske, at det, vi skal koncentrere kræfterne om, når vi går i gang med forhandlingerne om, hvordan lovforslaget så skal se ud, er de erfaringer, de omkringliggende lande har.
For nogle arbejder med det der såkaldte frivillighedsbegreb, og andre med samtykke.
Men udgangspunktet er en samtykkelovgivning, nøjagtig som vi har aftalt det tidligere.
I forhold til det om klima forventer jeg, at vi når rigtig meget i indeværende år, herunder i første halvår.
Jeg har ikke en dato, jeg kan sætte på for, hvornår forhandlingerne går i gang, men jeg lover, at vi skynder os alt det, vi overhovedet kan.
Og der er ikke noget ændret fra regeringens side, hverken i forhold til vigtigheden af arbejdet eller at det haster.
For vi har jo den fælles opgave at bruge den her valgperiode til ikke alene at komme i gang på klimaområdet – det er vi med finansloven og forskningsmilliarden og med vedtagelsen af en klimalov – men også til at komme i gang med de her klimahandlingsplaner.
Så vi skynder os alt, hvad vi overhovedet kan, og vi skal være nået et godt stykke, inden vi går på sommerferie.
Det er jeg meget, meget enig i.
Pernille Skipper (EL), 2020-02-25:
Tak for det.
Det siger jeg, for det har der jo været noget forvirring om, efter at Straffelovrådet er kommet med deres anbefaling, som netop ikke går på, at det skal være samtykkebaseret, men som baserer sig på begrebet frivillighed.
De gennemgår også den substantielle forskel, så det er vigtigt at holde sig det for øje.
Vi glæder os til forhandlingerne på baggrund af statsministerens kommentarer her i dag.
Så vil jeg gerne tale om vejret eller måske nærmere om, at det ikke er helt, som det plejer at være.
For vi har haft noget voldsomt vejr i Danmark de seneste måneder.
Vi ser oversvømmelser flere steder i Danmark; huse, der står under vand; diger, der går i stykker; sandsække, der bliver fundet frem af kommunerne.
Vi har også haft en af de varmeste vintre i 100 år.
Hjemme hos mig er tulipanerne kommet op af jorden, og der er kirsebærtræer, der er sprunget ud, og vi er stadig væk i februar.
Klimaforandringerne sker lige op i ansigtet på os hver eneste dag.
Jeg er glad for, at det er lykkedes os at blive enige om en 70-procentsreduktionsmålsætning.
Jeg synes, det er en kæmpe sejr, at vi har fået den aftale om klimaloven.
De forhandlinger er ikke startet endnu.
Kan statsministeren fortælle os, hvornår de forhandlinger starter?
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Jeg har faktisk også fulgt erfaringerne fra København på det område, og jeg tror, at det er noget af det, vi skal kigge mere ind i.
Vi sidder og arbejder på vores konkrete forslag i nærhedsreformen, og det er noget af det, vi meget, meget gerne vil diskutere, også i dybden, med Folketingets partier.
For selv om jeg synes, at der en gang imellem er en tendens til, at der kommer nogle lokale kommunale krav, som er unødvendige, hvad angår bureaukrati, så ligger en meget, meget stor del af ansvaret her i huset for den bureaukratisering, der er sket af den offentlige sektor.
Hvis jeg direkte adspurgt bliver spurgt, om jeg mener, at én nattevagt er nok til 41 ældre plejekrævende mennesker – og man er plejekrævende, når man er på et plejecenter, ellers kommer man i hvert fald ikke som udgangspunkt dér i dag – så er svaret da nej.
Så der er jo noget, der ikke er godt nok.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-02-25:
Men man må også erkende, at det kræver mere finansiering.
Så når vi snakker om én nattevagt til 41 beboere, at det jo tydeligt, at der nok bør være mere end én til stede, især hvis den ene så er optaget af computerarbejde – det tror jeg slet ikke at der er mulighed for på sådan en nattevagt.
Så det er jeg enig i.
Og jeg kan også se i Københavns Kommune, at noget af det, SF's tidligere sundhedsborgmester, fru Ninna Thomsen, lykkedes med, jo var at fjerne smartphonesene for sosu-assistenter og sosu-medhjælpere, ikke fordi de ikke måtte have en telefon, men for at de ikke skulle hænge sig i minuttyranniet og i stedet for få fagligheden tilbage.
Så jeg er med på tendensen, men hvad er det næste skridt for at nå dertil?
Hvad må det næste skridt så være?
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Ja, det har vi.
Og det, vi i mine øjne først og fremmest har brug for, er jo at få sadlet om i den offentlige sektor, så vi ikke bliver ved med at ansætte personale, der ikke har noget med borgeren at gøre.
Og nu er vi i gang med at diskutere politi, og det, der er sket i politiet, er jo sammenligneligt med det, der er sket på ældreområdet, og med det, der også er sket på dele af sundhedsområdet, nemlig at vi, som årene er gået, har ansat flere og flere mennesker, der ikke har noget med borgeren at gøre, som arbejder i den offentlige sektor, men arbejder med alt det, der ligger rundt om det, der er kernevelfærden.
Og vi kan først for alvor få leveret tid i ældreplejen den dag, vi som Folketing tør at regulere anderledes – at lede i stedet for at styre og sige, at vi faktisk ikke har behov for den dokumentation, og nej, vi har ikke behov for, at vores medarbejdere bruger 1 time eller 2 i snit, når de er ansat i ældreplejen, til at sidde bag ved en computerskærm.
Vi vil faktisk hellere have dem til at være sammen med de ældre.
Så når jeg bliver spurgt, hvad det er, der for alvor skal til, ud over velfærdsøkonomien, hvor vi er gået i gang, så er svaret at få medarbejderne væk fra de computere og væk fra det papirarbejde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-02-25:
Det synes jeg lyder fornuftigt og rigtigt, og jeg er også glad for, at vi i den her finanslov faktisk kigger i retning af de ensomme ældre for at sørge for, at de får en mere værdig dagligdag, da det jo ofte er dem, der ikke får så meget opmærksomhed som andre.
Men ud over at VIVE-rapporten i går viste, at der er udfordringer på vores plejehjem, især om natten, så har en anden VIVE-rapport jo vist, at vi også er udfordret i forhold til vores ældrepleje generelt, altså hjemmehjælpen.
Folk får simpelt hen mindre hjemmehjælp derude, og det er bl.a. til rengøring og helt almindelige, basale ting.
Og jeg er med på, at vi kan gøre meget med en nærhedsreform; jeg er med på, at vi kan gøre meget med bedre kommuneaftaler og med en bedre finanslov.
Men det, der er lagt op til indtil videre – også med den velfærdslov, som regeringen forhåbentlig snart fremlægger – er jo i virkeligheden at følge demografien, og det vil sige, at vi bliver flere ældre, men det vil være inden for den samme økonomiske ramme.
Jeg anerkender, at vi altså har haft mange år med besparelser på ældreområdet med en borgerlig regering, men vi har vel brug for at gøre mere end bare at løfte demografien.
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Men jeg synes jo, at det, der er styrken ved Danmark, er, at jeg tror, vi kommer til at levere.
Jeg synes, at det, der er styrken nu, er, at vi har et forståelsespapir, som er så ambitiøst, som det er.
Vi har fået lavet en rigtig god finanslov, afsat flere penge til forskning, og vi har fået aftalt en klimalov.
Vi skal i gang med at få den vedtaget lige om lidt.
Og vi har også fået det stærkest tænkelige tilsagn, ikke alene fra vores befolkning, som kom før mange af os, men også fra dansk erhvervsliv i forhold til at ville være med til at løfte opgaven.
Det, der nu er vores opgave, er at få bundet de ting sammen, så vi også kan træffe de bedste og de klogeste og mest langsigtede beslutninger.
Det kan godt være, at det tager længere tid, end nogle synes det skal tage.
Jeg håber så selvfølgelig også på forståelse for, at det bl.a. på skatteområdet kræver ret tunge beregninger, og vi skal være sikre på, at det, vi lægger frem, er ordentligt.
Men jeg deler sådan set den politiske utålmodighed.