runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2016-09-06:
Jeg ville egentlig også gerne have spurgt Socialdemokratiets ordfører om det her, fordi jeg har en forhåbning om, at de to store og på mange måder hæderkronede partier i Danmark kunne hjælpe med at tage et ansvar, som jeg synes ikke bliver taget i dag.
Det gælder hele debatten om boligskatten.
Boligskatten virker som en rød klud, når man nærmer sig et valg, og har været det i mange år.
Den er farlig at snakke om, fordi den skaber utryghed hos mange.
Men jeg mener faktisk, det er vores ansvar som politikere at gå ind og skabe tryghed ved at tale om boligskatten.
For når jeg hører værdierne, der nævnes af ordføreren her – også af den tidligere fra Socialdemokratiet – så er det jo fuldstændig i tråd med vores i Alternativet.
Vi vil nemlig gerne skabe mere lighed i samfundet, og diskussionen om det, vi egentlig har bygget Danmark på, altså vores velfærdsmodel, hvor der er nogle, der ikke skal få lov til at malke noget på andres bekostning, kunne jeg egentlig godt tænke mig at vi fik tilbage.
Altså, hvordan kan vi få jer til at tage boligskatten op?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg ved ikke helt, hvad der ligger i spørgsmålet, for jeg fornemmer sådan lidt, der ligger, at boligejerne er nogle, man godt kan give noget mere beskatning, fordi det er de rige.
Men det mener jeg faktisk ikke det er.
Det er sådan, at det at bo i parcelhus er en ganske almindelig boligform, og den billiger vi sådan set i Dansk Folkeparti.
Det, der er vigtigt, er, at vi får lavet et boligbeskatningssystem, som folk har tillid til, og som folk har tillid til også rækker længere frem.
Og det er vi forpligtet til.
Men vi har ikke det dér tankesæt, som nogle har, om, at boligejere er de der rige.
Når man kigger på, hvad boligejerne også får lavet af renovering og andet, den omsætning, som boligejerne skaber for det danske samfund, så er det rigtig positivt med nogle boligejere.
Nej, det mener vi ikke, og så kigger vi også sådan lidt tilbage i tiden, til dengang der var valg – så længe siden er det faktisk ikke, det var jo sidste sommer – og her husker jeg, at i hvert fald de blå partier og også mit eget parti, Dansk Folkeparti, gik til valg på, at det bedre skulle kunne betale sig at arbejde, og de eksempler, man tog frem, var jo bl.a. lavtlønsgrupperne.
For så skal det selvfølgelig ske i den anden ende, altså så det bliver mere attraktivt at tage et lavtlønsjob og dermed også, så de i de faggrupper, hvor de måske har et højere uddannelsesniveau, vil søge de stillinger.
Det vil give et bedre arbejdsudbud.
Når man hører, at virksomhederne taler om, at de mangler kvalificeret arbejdskraft, så er det ikke altid oppe i toppen, så er det altså nogle gange også nede i bunden, og det ville en skattelettelse i bunden jo også medvirke positivt til at afhjælpe.
Jesper Petersen (S), 2016-09-06:
Meget af debatten om både finansloven og 2025-planen koncentrerer sig jo om spørgsmålet om topskatten.
Jeg vil egentlig bare godt ud fra sådan nogle af de lidt forskellige meldinger, der har været fra Dansk Folkeparti, bede om en bekræftelse på, at man også i Dansk Folkeparti mener, ligesom vi gør, at det at lette topskatten ikke er svaret på de udfordringer, som Danmark står med i øjeblikket.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Jeg har to også ret specifikke spørgsmål til Dansk Folkeparti.
For der er jo i hvert fald to områder, hvor regeringen med sit forslag med kirurgisk præcision rammer lige ind i hjertekulen på Dansk Folkeparti.
Det ene har Enhedslisten allerede nævnt, og det er den grønne check, som man vil bruge til at finansiere afskaffelsen af PSO'en på finansloven med.
Men her vil jeg gerne spørge: Skulle vi ikke sammen prøve at finde en anden løsning på det ved simpelt hen at lave en ny PSO-ordning, så også erhvervslivet betaler deres del, og som er mere socialt afbalanceret?
Det vil vi i hvert fald gerne være med til, og det er et konkret spørgsmål.
Så vi kan skåne pensionisterne.
Det andet er, at vi i dag kan læse, at de ændringer på børnechecken eller børneydelserne, som regeringen foreslår, faktisk rammer allerallerhårdest i landdistrikterne, som Dansk Folkeparti og Radikale Venstre normalt kæmper for, og som jo er et vigtigt område.
For hvis vi begynder at skære ned især derude i landdistrikterne, hvor det i forvejen gør ondt, så rammer vi faktisk dobbelt.
Så skulle vi ikke måske også få sat en prop i det hul?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg er glad for igen at få spørgsmålet om den grønne check, for det fik jeg heller ikke svaret Enhedslisten på før.
Der er ingen tvivl om, at den grønne check, som Dansk Folkeparti sådan set har medvirket til for netop at modvirke skævheden i forhold til PSO'en, vil vi meget gerne være med til at kigge på en løsning for – også en løsning, hvor erhvervslivet, hvad skal man sige, også tager deres del af byrden, således at vi kan få en grøn omstilling, som er fair fordelt mellem både erhvervslivet og borgerne.
I dag er det en bremse, også set i forhold til erhvervslivet.
Dermed ikke sagt, at jeg vil lægge hovedet på blokken og sige, at den grønne check overhovedet ikke bliver rørt.
Man kunne jo godt forestille sig, at man rammer et lille hjørne, hvis man får lavet det, men det er vi nødt til at gå nærmere ind i, når vi går i gang med forhandlingerne.
Omkring børneydelse vil jeg gerne sige, at der også er eksempler på, det må vi erkende, at det her i forhold til de meget store børneflokke bliver brugt som et middel, fordi pengene er så store.
Det vil vi meget gerne se på, og vi har tidligere været ude med et forslag om, at det skulle være til maks. tre børn, og vi er også meget åbne over for at kigge på at lave en mulighed for at fade den stille og roligt ud, i forhold til hvor meget man får til det sidste barn eksempelvis ud over to, tre eller fire børn.
Det er nogle diskussioner, vi gerne vil tage, og det siger vi også ærligt til vælgerne.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Tak for tilsagnet om måske at finde en revideret PSO-løsning.
Vi så jo sådan set gerne, at man bibeholdt et brugersystem, måske på virksomhedsdelen, og så kunne man så finde en anden finansiering for borgerne.
Det synes jeg vi skal snakkes ved om, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg er ikke sikker på, jeg helt forstår argumentationen omkring børnefamilieydelserne.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Så skal man heller ikke underkende, at man altså har en stor økonomi, når man har en stor børneflok, også i forhold til børne- og ungeydelsen, som jo kører helt op til det attende år.
Derfor er der ingen tvivl om, at hvis man sådan skal ændre den kulturarv, som nogle af de her har med, så bliver man også nødt til at kigge på og sørge for, at det ikke går hen og nærmest blive en indtægtskilde, som fylder så meget i den økonomi, som nogle af de familier har.
Og der er ingen tvivl om, at nogle indvandrerfamilier har en meget, meget stor økonomi i forhold til børne- og ungeydelsen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Jeg synes, ordføreren skal sige til de familier på Mors og i Vestjylland og i Sønderjylland op på Sydsjælland og alle mulige andre steder, som man tit kalder landdistrikter, at de skulle have en anden kultur, de skulle ikke få så mange børn.
Det er 100.000 danske børnefamilier, der bliver ramt.
Det er rigtig, rigtig høje beløb – 14.000 kr. har vi hørt i dag fra én familie.
Det betyder, at man ikke kan komme på ferie.
Vi har brug for, at der bliver født flere børn i det her land.
Ja, men i den her plan bliver pengene fundet hos de ældre, de nedslidte, børnefamilierne, de syge, de ledige.
Jeg kan ikke forstå, når der på DF's hjemmeside står »Vi står vagt om de svage«, at det netop er de grupper, der skal betale for, at det specielt er de rigeste i Nordsjælland, der skal have store skatterabatter.
Derfor vil jeg bare gerne høre ordføreren, om den her plan er skruet sammen på en måde, så DF kan se sig selv i den, eller om DF's såkaldte sociale samvittighed betyder, at man endelig siger: Nej, det er ikke de her, der har mindst, der skal betale?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har været henne.
Vi har jo tydeligt sagt, at finansieringsdelen er der, hvor de store knaster er.
Og så er det jo ikke en DF-plan, det er regeringen, der er kommet med en plan.
Vi kalder den et idékatalog, og hvorfor gør vi det?
Det gør vi, fordi vi synes, der er gode ting i planen, og så synes vi, der er ting i, som ser rigtig svære ud, og noget af det er jo bl.a. på finansieringsdelen.
Så jeg kan i hvert fald bekræfte her, at det sociale islæt, som vi kæmper for, altså at det skal være socialt lige, vil vi selvfølgelig også kæmpe for her.
Men derfra og til at sige, at der skal være en særlig økonomisk gevinst ved at få mange børn, er der langt.
Jeg håber virkelig, at alle forældre får børn, fordi de vil have børn, og fordi de elsker deres børn, og ikke fordi der er økonomi involveret i det.
Det må være det, der driver folk til at få børn.
Det skal ikke være, fordi man får børne- og ungeydelse, og det er det, der kan gøre, at der er en vis gevinst ved det.
Selvfølgelig kan man finde eksempler, og det er også fair nok.
Vi vil også gerne kigge på, hvad det er for en model, vi skal have, og vi vil gerne kigge på, om det skal handle om antal, om det skal være en udfasning, men vi vil gerne kigge på det, i forhold til at det ikke skal være for pengenes skyld, at folk får børn.
Jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti har været med til at lave fripladser, og det vil sige, at alle de her børn, om der er børne- og ungeydelse eller ej, kan komme til fodbold.
Mange partier er også helt enige om, at der skal være fripladsordning, så de her børn kan komme i daginstitution, de kan komme til alt det, de gerne vil, uanset om der er børneydelse eller ej.
Så vil jeg gerne sige, at når man regner ud, om man kan få enkeltydelse og alt muligt ude i kommunerne, altså tilskud til udsatte familier, så regner man ikke engang børneydelsen med.
Så det er ikke noget med, at nu ændrer det her det hele for de her børn.
Det vil selvfølgelig ændre noget i forhold til økonomien.
Hvis man har syv eller otte børn og man eksempelvis ender på en model, hvor man kun kan få til tre, så bliver der nogle færre penge.
Men hvis man har så mange børn, er den største indtægtskilde, den familie har, hvis man ellers er på kontanthjælp, jo børne- og ungeydelsen – det er jo den, der kommer til at bære det.
Og det er ikke fair, at vi har familier, som kommer ud i, at når deres børn fylder 18 år, så vælter deres økonomi.
For det er jo reelt det, der sker, fordi børneydelsen fylder så meget.
Thomas Jensen (S), 2016-09-06:
Tak, fru formand.
Jeg lyttede med interesse til ordførerens tale på vegne af Dansk Folkeparti, og jeg bed mærke i en formulering; jeg hørte, at 2025-planen blev omtalt som et idékatalog, og det må jo være foruroligende at høre for finansministeren.
Men ellers har jeg et spørgsmål, der går på, om Dansk Folkeparti er enig med Socialdemokratiet i, at når der skal foretages prioriteringer frem mod 2025, er det afgørende, at der også bliver prioriteret midler til velfærd frem for skattelettelser, så vi også i fremtiden kan have et godt og velfungerende velfærdssamfund.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Det er vi helt enige i, og derfor er udgangspunktet også meget godt: at regeringen har flyttet sig fra at ville have nulvækst til dog nu at anerkende, at der er behov for en lille, moderat vækst.
Vi har jo sagt, at der er behov for en vækst på 0,8 pct., og det er der faktisk også andre der har bekræftet os i at der er behov for, også når vi ser på den demografiske udvikling.
Altså, vi lever længere.
Vi lever også længere med vores sygdomme, og derfor er der også et pres på bl.a. medicinudgifter.
Så der er vi sådan set helt enige.
Det er jo også derfor, at vi med hensyn til den her prioritering af skattelettelser vil sige, at vi sådan set ikke er imod at give skattelettelser, hvis der er råd til det.
Vi siger bare, at i det råderum, der er nu, er der ikke plads til skattelettelserne; der er plads til, at vi kan opretholde det velfærdssamfund, som vi kender i dag.
Thomas Jensen (S), 2016-09-06:
Det lyder godt.
Der er noget, som jeg synes manglede i ordførerens tale.
Det er, når det handler om, hvornår folk, der har været på arbejdsmarkedet i mange år, skal have lov til at gå på pension.
Jeg synes jo som socialdemokrat, at det, der er spillet ud med fra regeringens side, er rimelig hård kost.
Derfor kunne jeg også godt tænke mig at høre – og jeg er helt sikker på, at Dansk Folkeparti også har en holdning til det – om det virkelig kan være rigtigt, at man skal bede folk om at blive længere på arbejdsmarkedet om ganske få år.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Ja, i regeringens forslag er en del af finansieringskilden jo at hæve folkepensionsalderen med 6 måneder.
Så kan man diskutere, om 6 måneder er meget eller lidt, men for nogle vil 6 måneder være det sidste.
Derfor siger vi, at den reform, der er lavet, og hvor man hæver pensionsalderen, er vi faktisk en del af, så den står vi sådan set på mål for.
Den retorik, der var tilbage i 2006 osv., gik jo på, at når man laver om på pensionsalderen, skal man gøre det med det helt lange lys på, således at folk kan indrette sig på det, både i forhold til deres økonomi og i forhold til deres bolig.
Derfor mener vi, at det er forkert sådan med kort varsel at komme ind og sige: Nu ændrer vi på det her.
Og vi mener faktisk, at man knæsætter et princip – og det er vi lidt kede af – når man sådan kan ændre i nogle aftaler, man har lavet, som rækker langt frem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Jeg ved ikke, om ordføreren selv har børn – det mener jeg nu – men man kan ikke finansiere vinterstøvler og børnefødselsdage og fodboldkontingent og alt muligt andet for børnepenge.
Det kan man ikke og specielt ikke under den her regering, som har DF som støtteparti.
For ikke nok med at 100.000 familier, der hovedsagelig bor i landdistrikterne, bliver ramt, så det virkelig kan mærkes, så bliver også 33.000 børn gjort fattige med det kontanthjælpsloft, som Dansk Folkeparti er med til at støtte.
Er det ikke på tide, at DF siger, at de faktisk gerne vil leve op til det, de siger, de er, altså et socialt orienteret parti, og sige stop?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Men det er også klart, at som situationen har udviklet sig, står vi nu i en situation, hvor der jo i hvert fald er udsigt til, at der kommer færre flygtninge til Danmark.
Det skyldes nok ikke mindst bl.a. situationen omkring Tyrkiet, og den situation betyder så, at der relativt set skal anvendes færre midler i Danmark på udviklingsbistand, og at man så i højere grad kan prioritere hjælp til indsats i eksempelvis nogle af de nærområder, hvor der er ganske store udfordringer.
Det vil vi selvfølgelig gerne drøfte med regeringen for at finde ud af, hvordan man løser det på en sund og fornuftig måde.
Men selve princippet om, at man beregner efter DAC-metoderne, er jo sådan set i orden.
Der har været nogle diskussioner om, hvorvidt regeringen så fulgte de gældende principper, og i Folketinget skal det jo altid være sådan, at vi kan dykke ned i og efterprøve, om disse modeller nu også passer.
Men hvis de i øvrigt gør det, jamen så er der jo ikke noget galt i at bruge de internationale standarder.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Det synes jeg tegner positivt, i forhold til at 2025-planen vender den tunge nedad, om jeg så må sige.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, er i virkeligheden i forhold til udviklingshjælpen, for det har vi faktisk slet ikke berørt, og jeg hørte ikke ordføreren berøre det.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordførerens holdning til.
Hvordan ser Socialdemokraterne på den fordeling, og mener Socialdemokraterne, at den fordeling er rimelig, i forhold til hvad man bruger indenlands og udenlands osv.?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Vores udgangspunkt er, at vi slet ikke mener, at der skal være en skattereform, og hvis man ikke går ind i det rum og det scenarie, behøver man jo heller ikke at skaffe en finansiering ved eksempelvis at skære ned på SU-området.
Jeg synes i øvrigt, at det er værd at bemærke, for det synes jeg måske er gået lidt tabt i den offentlige debat, at mange tror – jeg så bl.a. et debatindlæg i Politiken forleden om det – at det kun handler om kandidatdelen af uddannelserne, hvor man skærer ned på SU'en.
Og det gør det jo ikke, det gælder hele raden af uddannelser.
Og det vil sige, at ud over at der er en udfordring for dem med en lang videregående uddannelse, er det jo altså også en række helt almindelige mennesker, folk, som starter på VUC, som så kommer ud på den anden side af uddannelsen med en formodentlig ret stor studiegæld.
Og det er jo en alvorlig bekymring.
Så jeg håber selvfølgelig, at regeringen har tænkt sig generelt at respektere de forlig, som er indgået hele vejen rundt – det gælder SU, og det gælder energiforlig og en række andre forlig, som er gældende inden for de områder, som regeringen prøver at adressere.
Og vi ser som sagt ikke et behov for at gå ned ad den vej.
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Det er jeg faktisk meget enig med ordføreren i, altså at det er rigtig vigtigt at understrege, at det er alle studerende, der bliver ramt her, at det er over en bred kam, og at det kommer til at få store konsekvenser for den sociale mobilitet og formentlig også for gennemførelsesprocenten og alt muligt andet.
Og det er derfor, jeg stillede det spørgsmål, som jeg nu vil gentage.
For Socialdemokraterne sidder i forligskredsen om SU.
Og så må det være op til regeringen, om de vil opsige forliget.
Kan vi få den garanti fra Socialdemokraterne?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Tak, formand.
Så skal jeg gøre mit svar kort.
Vi ønsker jo slet ikke at gå ind i en reform, som kræver en finansiering, der er taget fra det område.
Jeg synes, det vil være meget, meget uklogt af regeringen at gøre det, for generelt er det altså sådan, at det her land er bygget op på konsensusdemokrati og brede forlig.
Det vil være sund fornuft, at man holder fast i de forlig.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Den retorik, som hr. Benny Engelbrecht nu benytter om en mulig kommende lettelse af topskatten, ligner meget den retorik, som hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokraterne benyttede om den lettelse af registreringsafgiften, som blev gennemført med finansloven for dette år.
Altså, det er meget, meget ondt at lette topskatten, det var også meget, meget ondt at sænke registreringsafgiften.
Alligevel har Socialdemokraterne meddelt, at man efter et valg, hvis man får magt, som man har agt, ikke vil hæve registreringsafgiften igen.
Kan hr. Benny Engelbrecht her og nu sige, at den lettelse af topskatten, som hr. Benny Engelbrecht ligefrem mener ikke er næstekærlig, vil Socialdemokraterne annullere efter et valg, såfremt Socialdemokraterne skulle vinde regeringsmagten?
Altså, er der et passende forhold mellem den retorik, som hr. Benny Engelbrecht nu bruger om, hvor frygtelige topskattelettelser er, og så at Socialdemokraterne kan sige, at hvis de kommer til magten, vil de annullere topskattelettelserne?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Nu havde jeg lige sådan set frem til, efter hr. Anders Samuelsen bebudede, at det ikke længere handlede om økonomiske argumenter og den slags ting, men at det alene var værdipolitik, som var afgørende for Liberal Alliance, at vi så kunne få et elegant slag om det – fair nok.
Vi aner jo ikke, hvornår der kommer et valg, vi ved ikke, om der efter et valg kommer en socialdemokratisk ledet regering, vi ved ikke, hvornår vi igen må få ansvaret for landet.
Derfor må vi sige, at en prioritering af, hvilke ting, hvilke uhyrligheder den her regering måtte indføre, som vi i givet fald skal rette op på, må komme, når vi står i en valgsituation og skal præsentere det over for vælgerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det var da dejligt.
Det synes jeg at alle, der lytter til Socialdemokraterne, skal vide, altså at når Socialdemokraterne bruger en meget svulstig retorik om, hvor vanvittigt det er at lette topskatten, og at det ikke er næstekærligt, så er det ikke ensbetydende med, at Socialdemokraterne vil hæve topskatten igen.
Det er naturligvis, fordi Socialdemokraterne godt ved, at det er klogt for dansk økonomi at sænke skatten på den sidst tjente krone – Socialdemokraterne ønsker bare, det er nogle andre, der skal gøre det.
Og hvis nogle andre gør det, vil Socialdemokraterne ikke annullere den beslutning, men blot glæde sig over, at nogle har gavnet dansk økonomi, og at Socialdemokraterne kan leve med en bedre økonomi, hvis Socialdemokraterne kommer i regering igen.
Christian Poll (ALT), 2016-09-06:
Tak for det.
Jeg hørte med glæde, at PSO lige blev nævnt i ordførerens tale.
PSO er altså den her støtteordning, vi har, som er ret godt skruet sammen, og som støtter opstillingen af vedvarende energi.
Den finansieres, ved at der bliver lagt en afgift på energiforbruget, sådan at det også bliver dæmpet.
Regeringen vil desværre forsøge at afskaffe den her ordning, og det bekymrer os meget.
Jeg håber ikke, at det lykkes, men der er en potentiel risiko for det.
Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokratiet: Hvis I genvinder magten efter et valg, vil I så indføre en PSO-ordning eller en lignende ordning igen, hvis den skulle blive afskaffet i den her omgang?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Tak, formand.
Vi er jo helt klar over, at den udfordring, der er i forbindelse med PSO'en, som den ligger i dag, skal løses.
Det var også det, jeg sagde i min ordførertale.
Jeg kan også godt læse i regeringens forslag, at den finansiering, som man godt nok skriver tages fra råderummet, jo i virkeligheden kommer fra, at man afskaffer den grønne check.
Det vil sige, at folk, som tjener under 379.900 kr., kommer til at betale for afskaffelsen af PSO'en.
Det er en lidt pudseløjerlig måde at gøre det på, synes jeg ærlig talt; det må kunne gøres anderledes.
Men vi vil gerne være med til at tage ansvar i dette efterår for at finde frem til en varig løsning på det, men det er også klart, at det skal være en retfærdig og fair løsning, som ikke går ud over især pensionister og lavtlønsgrupper.
Christian Poll (ALT), 2016-09-06:
Det lyder godt, og det tager jeg som en forholdsvis positiv melding.
Er begge dele noget, ordføreren kan svare ja til?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Der er jo faktisk en række uadresserede spørgsmål i regeringens oplæg, som hr. René Christensen meget rigtigt kaldte et diskussionsoplæg.
Det drejer sig bl.a. om spørgsmålet om PSO, som ikke er besvaret, for finansieringen via råderummet er jo ikke rigtig en løsning i den sammenhæng.
Men der er f.eks. også spørgsmålet om ejendomsbeskatning, som er uadresseret, og vi står her i dag og debatterer finanslov og 2025-plan, uden at regeringen endnu har fremlagt et forslag til, hvad der så skal ske på ejendomsbeskatningsområdet.
Så på mange måder famler vi faktisk lidt i blinde endnu, men det er klart, at vi gerne går ind i forhandlingslokalerne vedrørende både PSO og ejendomsvurderinger.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Tak, og tak for ordførerens indlæg.
Fra radikal side er vi jo også stærkt optaget af at kunne give et Danmark videre, der er endnu bedre end det, vi fik, ligesom generationer af danskere har gjort før os.
Og i den sammenhæng – lige præcis når vi taler om vores børns fremtid – er der to ting, som jeg ikke rigtig hørte at ordføreren kom ind på, og som han måske gerne vil præcisere her.
Det ene er den massakre, som regeringen lægger op til i forhold til vores grønne omstilling, og som jeg på et tidligere indlæg har forstået at Socialdemokraterne også vil kæmpe imod, ligesom I står inde for det energiforlig, som vi i fællesskab har sat på benene, og ikke accepterer de forringelser.
Det andet er fattigdomsydelserne, som vi jo også har stået skulder ved skulder om at bekæmpe, hvilket jeg går ud fra at Socialdemokraterne nu i deres oplæg til forhandlinger har indkalkuleret, da vi selvfølgelig ikke mener, at der skal ske så store forringelser af de ydelser, så tusindvis af danske familier ikke har råd til at give deres børn en ordentlig opvækst.
Men det ville være dejligt at få de to ting præciseret, også at der er sat finansiering af til det i Socialdemokraternes plan.