runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Tak for en i udgangspunktet en fin tale; altså tak for tydeligt at sige, at I ikke vil besparelserne, og også tak for at sige, at I vil inddrage de forskellige foreninger, der er, når deres forhold skal drøftes i en videre proces.
Jeg synes jo, det bliver sådan lidt uldent, og jeg synes også, at det er sådan et nybrud, at nu skal det lige pludselig handle om ikke at ville stemme for et politisk forslag, fordi det ikke må være på Liberal Alliances præmisser.
Altså, det her handler jo om, at man fremsætter beslutningsforslag, og så stemmer man jo for dem, hvis man enig, og imod, hvis man er uenig.
Så jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren sige, om man er enig i det beslutningsforslag, der ligger, hvor man altså fastholder koblingsprocenten på det nuværende niveau, især i betragtning af at man for ikke ret mange uger siden var ude at sige, at man ikke ville sænke koblingsprocenten.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Vi har den klare opfattelse, at man ikke skal forringe friskolernes økonomi.
Det kan man håndtere på flere måder.
Vi har umiddelbart, som sagerne står, intet som helst ønske om at sænke koblingsprocenten.
Man må jo sige, at hr. Ole Birk Olesen, som nu er gået, i debatten her har peget på, at der er snævert forbundne kar mellem folkeskolen og de frie skoler.
Måtte vi komme igennem med vores målsætning om, at der tilføres rigtig, rigtig mange penge til folkeskolen, så kan det da være noget, der måtte være til diskussion på et tidspunkt.
Men jeg vil også sige, at det der med at fortælle os, at det her vil være med til at skabe ro, køber vi ikke.
Det kunne man jo læse på DR's hjemmeside tilbage i maj i år, og der skulle koblingsprocenten sættes op til 80.
Så det er jo ikke et ønske om at prøve at skabe ro og konsensus; det er et forsøg på at fastlåse koblingsprocenten i den nuværende situation, og så i øvrigt give sig selv frit lejde til at ændre den i det øjeblik, der kommer et andet politisk flertal.
Det spil vil vi ikke være med i.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Der har jo været sådan ret meget misundelse, må man sige, fra Socialdemokraterne, i relation til at nogle frie grundskoler har haft en opsparing.
Vi har også hørt om f.eks. Bordings Friskole i København, der har sparet op til vinduer, og andre, der sparer op til andet.
Jeg vil spørge den radikale ordfører, om den radikale ordfører ikke kan være med til både at bekræfte og at sætte et par ord på, at der – i modsætning til folkeskolen – i de frie grundskolers budgetter jo ikke skelnes mellem det, man skal bruge til undervisning, og det, man skal bruge til anlæg eller til vedligehold og andet, og at det derfor de facto er sådan, at koblingsprocenten skal dække det hele, og at det så selvsagt påhviler en ansvarlig bestyrelse at skulle spare op, såfremt man laver renoveringer eller udbygninger eller på andre måder skal ændre bygningsmassen.
Det står i kontrast til folkeskolen, der jo ofte har et anlægsbudget, et driftsbudget, og også har en kommunalbestyrelse bag sig, der kan gribe ind, hvis der er skimmelsvamp i den ene ende eller noget andet.
For jeg synes, det er en dimension, der lidt har manglet i debatten i dag.
Marianne Jelved (RV), 2019-11-21:
Jamen jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører, for det er afgørende at se for sig, at den koblingsprocent, de penge, vi – forældrene sammen med offentligheden – giver til den frie skole, dækker alt på den frie skole.
Det får mig så til at sige, at jeg sådan set en gang imellem kunne være fristet til at prøve at lave lidt strammere regler for, hvordan kommunalbestyrelserne må forvalte folkeskolerne.
For der har vi virkelig nogle gange fået sat en kæp i hjulet, når vi har lavet en skolereform, hvor vi forudser, at sådan og sådan skal den indrettes og skolen skal bære præg af den reform, Folketinget har vedtaget, og der så er meget langt imellem de godbidder, hvor man kan se det.
Og der siger kommunen mange gange: Jamen vi har ikke penge nok.
Så jeg synes også, der er et problem, når vi taler uddannelse, for uddannelse er det, vi lever af – vores fremtid – og den opdragelse, vi giver vores børn, uanset hvilken skoleform de vælger, har vi jo som Folketing et ansvar for, og det vil jeg gerne være med til at drøfte, altså hvordan vi kan stramme kursen lidt over for kommunalbestyrelserne.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Tak for det svar.
Altså, jeg tror sådan set, når vi taler om folkeskolerne, at vi har behov for at afdække, om vi ikke kan give flere frihedsgrader, også flere ledelsesmæssige frihedsgrader, til de enkelte skoler for også at få noget af den dynamik og medejerskab, der jo ligger i de frie skolers kultur.
Men i relation til noget af det, som ordføreren sagde i sin ordførertale om hele det her spørgsmål om forsyningspligten, ser jeg sådan set også en problemstilling, der knytter sig til nogle af de mindre, frie grundskoler, der ligger landdistriktsområderne, nemlig at de jo grundlæggende har overtaget forsyningspligten fra en folkeskole, og der er vi også nødt til at drøfte, hvad det så betyder, for det giver nogle andre bindinger, også af de frie grundskoler, end det, der oprindelig var lagt i loven.
Marianne Jelved (RV), 2019-11-21:
Det svar var jeg rigtig meget glad for.
Både i mit spørgsmål fra talerstolen tidligere i dag og heroppe har jeg forsøgt at få frem, at begrundelsen for de frie skoler ikke må være, at de erstatter en folkeskole, der er nedlagt; det synes jeg faktisk er forkert, og derfor må de finde en anden måde at gøre det på.
Men det bliver oplevet som en forsyningspligt, eller en forsyningslettelse, for kommunalbestyrelsen, og det vil jeg meget gerne være med til at diskutere, også i offentligheden.
Jacob Mark (SF), 2019-11-21:
Før man konstaterer, at nogen siger noget, der er sagligt og fagligt forkert, skal man lige lytte, for det, jeg sagde, var, at SF gerne vil have muligheden for, når vi laver det her socialøkonomiske tilskud, at vi, hvis vi finder ud af, at 76 pct. ikke er det bedste tal, men at 74 pct. måske er et bedre tal, kan tage økonomien fra de sidste 2 pct. og bruge den på en anden måde, f.eks. på de frie grundskoler.
Den mulighed vil vi gerne have.
Det har vi ikke med det forslag, der ligger her.
Det er rigtigt, at man med det her forslag godt kan lave en samlet omfordeling, men vi vil have mere frihed end det, når vi sidder i forhandlingerne.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Jeg synes jo, at der var en nuanceforskel, når man hørte ministeren og man så efterfølgende hørte den socialdemokratiske ordfører sådan ligesom tale for hele Socialdemokratiet, i forhold til det her med om nogen stempler ud af fællesskabet.
Der vil jeg jo egentlig bare starte med et helt åbent spørgsmål, altså om fru Marianne Jelved mener, at man som forældre, hvis man vælger en friskole, så har valgt at vende fællesskabet ryggen.
Stempler man så ud af fællesskabet?
Marianne Jelved (RV), 2019-11-21:
Nej, det gør man ikke.
Men jeg har en vis svaghed – jeg kan lige så godt sige det her fra talerstolen, for så er der ingen, der behøver stille mig spørgsmål og den slags mere – for Socialdemokratiet, og derfor undgår jeg nogle gange at pege sådan nogle sætninger ud, som virkelig provokerer mig voldsomt.
Dem venter jeg med at komme med til et andet tidspunkt under fire øjne, fordi jeg nødig vil blive uvenner med Socialdemokratiet.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Jeg synes jo, det er trist, at SF ikke stemmer for det beslutningsforslag, som vi behandler i dag, for SF har jo ellers forsøgt at indikere, at man sådan set ønskede, at der skulle være ro omkring den økonomiske situation på de frie grundskoler.
Det er jo sådan set det, beslutningsforslaget handler om.
Der står intet i beslutningsforslaget, som er i modstrid med SF's ønske om, at der skal ske en anden omfordeling end den, der er i dag.
Det står der intet om.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvad er det præcis, der er SF's argumentation for at stemme imod?
Er det, at man er bange for at lægge sig ud med regeringen?
Eller er det, at man grundlæggende ikke står ved det, man hidtil har sagt, nemlig at man ønsker ro og stabilitet omkring økonomien på de frie grundskoler?
Jacob Mark (SF), 2019-11-21:
Vi ønsker ro, men jeg tror ikke, at der kommer ro, ved at vi stemmer for det her forslag, når der så venter et arbejde, som SF i øvrigt har fået igennem i regeringsforhandlingerne, om et socialøkonomisk tilskud.
For os i SF har en koblingsprocent på 76 aldrig været et helligt tal eller et mål.
Vi gik forrige gang til valg på, at man skulle hæve den til 74 pct.
Hvorfor er det, at 76 pct. lige pludselig er blevet et helligt tal?
Vi vil gerne have den mulighed i forhandlingerne sammen med friskolesektoren og privatskolesektoren, at vi – hvis vi finder ud af, at vi ved at tage 1 pct. af koblingsprocenten og bruge den på en meget smartere måde end i dag kan lave et megagodt socialøkonomisk tilskud, hvor man belønner dem, der tager et socialt ansvar, og straffer dem, der ikke gør – så kan gøre det.
Den mulighed har vi jo ikke, hvis vi stemmer for det her forslag.
Så i stedet for at låse mig og SF til et eller andet beslutningsforslag her i salen vil jeg meget hellere ind at lave en rigtig god lovgivning ovre i ministeriet, der sørger for at få friskolerne og privatskolerne endnu mere med på det sociale ansvar – forhåbentlig også sammen med Venstre.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Men det, som SF's ordfører siger, er jo simpelt hen faktuelt forkert, nemlig at det her beslutningsforslag skulle betyde, at man ikke kan lave en omfordeling under koblingsprocenten.
I dag, og det har ministeren jo svaret i et spørgsmål fra mig, er det sådan, at under koblingsprocenten på de 76 svinger den reelle koblingsprocent til de enkelte skoler mellem 65 pct. og 98 pct.
Det vil den også kunne, selv hvis man vedtager dette beslutningsforslag.
Så hvorfor er det, at SF ikke vil stemme for?
Er det grundlæggende, fordi man ønsker at sænke koblingsprocenten, ligesom regeringen gør?
Ellers burde det da være det letteste i verden at stemme for.
Jo mere man lytter til Socialdemokraterne i den her debat, desto mere klart bliver det, at det her kun er et ideologisk korstog mod det frie skolevalg, mod de rettigheder, som grundlæggende har eksisteret siden 1855, og som jo er en del af en stærk, stærk dansk skoletradition, hvor forældrene har retten til at vælge det skoletilbud, der er bedst for deres børn.
Jeg synes jo, det er trist, at Socialdemokraterne på ingen måde tager bestik af, at der hverken i befolkningen eller her i Folketinget er opbakning til det ideologiske korstog fra Socialdemokraternes side.
Ministeren sagde tidligere, at Socialdemokraternes forslag om omfordeling går ud på at sikre, at de steder, hvor der ligger en friskole tæt på en folkeskole, skal man ikke have støtte.
For tager jeg Midtals Friskole, som ligger i Helved på Als – og det kan jo godt være, at det er dér, Socialdemokraterne ønsker de frie grundskoler hen – så ligger den omkring 3 km og endnu mindre i luftlinje fra den lokale folkeskole.
Er det det, vi skal forstå med omfordeling?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Det centrale ved friskolerne er jo netop, at de er fri .
Er det slet ikke en anledning for ministeren til at overveje – hvad skal vi sige – den kritik, der jo også ligger af politiske dispositioner i friskolerne?
Der ligger ofte kritik af kommunerne for, at de har disponeret forkert ved at lukke skoler, og der ligger måske også en kritik af Christiansborg, i forhold til at man i virkeligheden har lavet nogle reformer, som mange forældre slet og ret ikke ønsker.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Jo, det mener jeg faktisk er den alvorlige del af det her, særlig fordi det, man jo kan se, er, at der sker en stærk stigning efter kommunalreformen, hvor kommunerne bliver større, og det vil sige, at kærligheden til de små skoler bliver mindre, og derfor lukker rigtig mange folkeskoler i kølvandet på kommunalreformen.
Det synes jeg er rigtig trist, fordi jeg sådan set mener, det udsulter områder, hvis der ikke er en skole.
Og når jeg laver den skelnen, som jeg gør, også i min tale, er det, fordi jeg har overordentlig stor kærlighed til mennesker, der gerne vil drive skole, fordi det er godt for et samfund og selvfølgelig også for, at man skaber fællesskaber i et samfund.
Så der er den differentiering.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-21:
Nu ligger såvel friskoler som folkeskoler jo i et spektrum, hvor nogle er sådan mere elitære, set ud fra hvor de har deres rekrutteringsgrundlag, og andre er ikkeelitære.
Og derfor er det jo noget vrøvl – det siger jeg nu, hvor det er ministeren selv, der først brugte ordet vrøvl om noget, der faktisk ikke er noget vrøvl – at ministeren sammenligner gennemsnittet af folkeskoler med en af de mest elitære privatskoler, der findes, nemlig Herlufsholm.
Ministeren kunne jo lige så godt have sammenlignet Herlufsholm med Endrupskolen i Fredensborg, Tranegårdskolen i Gentofte eller Dronninggårdskolen i Rudersdal, for nu at tage de tre skoler, der har det højeste gennemsnit blandt eleverne, og som derfor også har en forældrekreds, som ser ganske anderledes ud end i den gennemsnitlige folkeskole.
Så det var jo noget vrøvl.
Men det er meget kendetegnende for den måde, ministeren har grebet det her an på – også det med hele tiden at tale om de frie skolers overskud.
De frie skoler skal bruge deres overskud til at renovere bygninger, og hvis man kigger ud i landet, er der i hvert fald én ting, der er helt sikker: Den gennemsnitlige fri- og privatskole har ikke lige så gode bygninger som den gennemsnitlige folkeskole.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Nu kommer ordføreren jo så med nogle eksempler på nogle skoler, hvor jeg også har et ønske om at sprede eleverne – det sagde jeg også i min indledende tale.
Altså, vi har jo i Socialdemokratiet et ønske om, at skoler i høj grad skal afspejle befolkningssammensætningen.
Det er jo derfor, at vi i Socialdemokratiet er optaget af, hvordan man tegner skoledistrikter på det kommunale niveau hos vores borgmestre; det er derfor, vi er optaget af det her i Folketinget; det er derfor, vi har indkaldt til forhandlinger om det som noget af det allerførste.
En af de første aftaler, vi overhovedet har landet her, har jo handlet om fordelingen af elever på de gymnasiale uddannelser.
Så i forhold til det, at ordføreren kan komme med eksempler på andre skoler, der så er offentlige, og hvor elevsammensætningen er skæv, vil jeg sige, at der skal vi bruge en anden redskabskasse, og det er vi i gang med.
Det er faktisk dér, vi allerførst har landet aftaler, for vi har en anden opfattelse af, hvad folkeskolens og dermed også fri- og privatskolernes opgave i samfundet er, end Liberal Alliance har.
Vi mener, at det skal være en social smeltedigel, hvor vi lærer hinanden at kende på kryds og tværs.
Vi kommer jo til at skulle bo i opgang med hinanden, vi kommer til at skulle være hinandens chefer, medarbejdere og kollegaer.
Vi skal kende hinanden på kryds og tværs – det vil vi insistere på.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-21:
Jamen held og lykke med det projekt at få børnene fra Rudersdal til at gå i skole i Ishøj osv.
Det bliver dejligt at se, når det lykkes en dag – især hvis det kan foregå ved frivillighed.
Hvis man tvinger folk til at busse deres børn rundt, er det jo knap så sjovt.
Så det håber jeg ikke at ministeren er ude på.
Men stadig vil jeg sige, at det jo er helt useriøst at sammenligne en af de mest elitære privatskoler med en gennemsnitlig folkeskole.
Hvis man vil sammenligne, må man sammenligne de mest elitære privat- eller friskoler med de mest elitære folkeskoler – for de findes også der.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Jamen altså, i forhold til at man skal sammenligne, vil jeg sige, at det jo er forskellige redskaber, der skal til for at gøre noget ved den koncentration, der er af elever på folkeskoler, og så de redskaber, der skal til i den anden ende.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad det er, ordføreren gerne vil have at vi skal sammenligne.
Jeg mener, at der er et kæmpe problem på begge de typer af skoler, som ordføreren nævner, og jeg mener, det er helt urimeligt, at vi betaler samme kroner og øre-beløb.
Jeg vil i øvrigt sige, at der jo er masser af kommuner i Danmark, hvor man gør det – i øvrigt på socialdemokratisk initiativ – at man giver flere penge til skoler, der løfter et større socialt ansvar, end til folkeskoler, der ikke gør.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Når man hører ministerens tale i dag, kan man jo høre, at det grundlæggende er misundelse og en ideologisk modstand hos Socialdemokraterne, som er sådan grunden til, at Socialdemokraterne ønsker at knægte de frie skoler i Danmark og grundlæggende knægte forældrenes og børnenes frie skolevalg.
Det her er en ideologisk kamp mod det frie skolevalg og mod friskolerne i Danmark.
Ministeren siger, at alle skolerne får det samme i tilskud.
Det er jo faktuelt forkert.
Ministeren har selv svaret mig, at under koblingsprocenten på de 76 ligger der en meget, meget stor omfordeling, som jo betyder, at spændet i de frie grundskolers tilskud svinger mellem 65 pct. og 98 pct.
Nu har man jo haft hele valgkampen og al tiden siden valgkampen til at fortælle om, hvad det præcis er, Socialdemokraterne ønsker at omfordele yderligere.
Kunne ministeren ikke fortælle det på talerstolen i dag, så vi kan komme ud over den her ideologiske kamp og måske begynde at høre, hvad det er, Socialdemokraterne egentlig mener?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod den del, som ordføreren sagde om misundelse.
Hvad er det, vi skulle være misundelige på?
Altså, hvem er det, der er misundelig på hvem?
Den del af spørgsmålet forstod jeg ikke, så det kan være, at ordføreren lige vil gentage det.
Så synes jeg jo egentlig, at jeg lagde ret meget til grund heroppe, at jeg synes, friskolesektoren og privatskolesektoren er meget forskellige.
Så til det der med, at vi skulle have et eller andet imod friskoler og privatskoler, vil jeg sige, at ja, det har vi, dér, hvor man ikke har en ordentlig elevsammensætning.
Ja, det har vi.
Der mener vi ikke at man løfter hele opgaven.
Men jeg synes måske også, man fra Venstres side skulle tage ned, at vi faktisk har et ønske om at styrke de små lokale skoler, der er blevet etableret, og som skaber fællesskab ude i lokalsamfundet.
Det synes jeg måske det ville klæde Venstre at man faktisk lyttede til.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Jo, men den omfordeling sker jo allerede i dag.
På trods af hvad ministeren har stået og sagt her i salen i dag, nemlig at alle får det samme, så får de jo ikke det samme.
Det viser ministerens svar på det spørgsmål, jeg har stillet til ministeren.
Det tilskud, man får, spænder sådan set mellem 55 pct. og 98 pct. Så der sker jo en meget stor omfordeling i dag til de små friskoler.
Det er jo også derfor, at regeringens forslag ville have fatale konsekvenser for en lang række skoler, hvis man tog 300 mio. kr. fra friskolerne, og ville betyde lukningen af op mod 100 friskoler, særlig dem i yderområderne.
Så kan ministeren ikke sige konkret, hvad det er, Socialdemokraterne vil, ud over at føre en ideologisk kamp mod friskolerne?
Hvad er det for en omfordeling, der skal ske?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-21:
Det synes jeg jo egentlig at jeg har været ret konkret om.
Det fremgik jo også af svaret.
Det giver næsten sig selv.
Vi har fremlagt et forslag, hvor vi ønskede at skære i koblingsprocenten, som er den samme for alle.
Så er det rigtigt, at der er en underliggende mekanisme, som ordføreren har fået svar på.
Vi ønsker at skære i koblingsprocenten generelt og så kompensere, hvis man er en skole, der eksempelvis ligger meget langt væk fra de steder, hvor der er folkeskoler.
Ja, det er da en mulighed, og det vil jeg da gerne kigge på.
Jeg er sådan set fordomsfri, i forhold til hvordan vi går til det.
Vi har taget vores forslag af bordet nu, og det vil sige, at nu skal vi jo finde andre veje til at opnå det, som vi ønsker i regeringen.
Og jeg vil sige i forhold til det her med, om man løfter en opgave eller ej i friskolesektoren, at det jo er få år siden, at vi har haft en koblingsprocent på 71 – på det tidspunkt steg antallet af friskoler i Danmark.
Så vores forslag om at sætte den ned til 71 pct. igen er at bringe friskolerne et sted hen, hvor man var for få år siden, og hvor der var en stigning i antallet af friskoler i Danmark.
Det er bare for at sige, at det der med at sætte det op, i forhold til at man så lukker en hel sektor eller lukker hundredvis af skoler, og hvad der ellers har været ude at gå derude, mener jeg simpelt hen er noget vrøvl, og nu gentager ordføreren det så her.
Selvfølgelig kan der være skoler, der lukker – altså, skolerne har jo også selv et ansvar for at få tingene til at løbe rundt – men man ligger generelt med relativt store regnskabsmæssige overskud ligesom det her.
Det samme gør sig jo ikke rigtig gældende, hvis vi ser på andre dele af den offentlige sektor.
Nogle steder gør man, andre steder gør man ikke – det her er så et af de steder, hvor nogle skoler har haft rigtig store overskud.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Tak for talen og bemærkningerne.
Talen udløser også fra min side et par bemærkninger og et spørgsmål.
Den første bemærkning handler om Herlufsholm som eksempel – det kan man selvfølgelig godt tage, men det er et lidt specielt eksempel.
Jeg er godt klar over, at der er en forkærlighed for lidt skæve eksempler.
Når man sætter registreringsafgiften ned, kan Socialdemokraterne også godt lide at putte en Ferrari ind som regneeksempel på besparelsen – det er måske ikke sådan det mest typiske.
Med hensyn til det husholderiske ville staten få en milliardudgift, hvis den skulle løfte forpligtelsen til at undervise alle børn og man teoretisk forestillede sig, at friskolerne ikke eksisterede, så på den måde er friskolerne jo alt i alt meget, meget rentable for staten.
Den egenkapital, som friskolerne har, skyldes jo typisk, at man følger Undervisningsministeriets anvisninger i forhold til egenkapital.
Så mit egentlige spørgsmål er: Vil ministeren regulere de anvisninger, der er til egenkapital?
Så enkelt kan man jo løse problemet.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Det må alligevel være en svær debat, altså når man står helt alene som det eneste parti, som ønsker at nedsætte koblingsprocenten.
Det er jo sådan, at hvis man gerne vil ud i et ideologisk korstog, er det rigtig godt at have nogle, der går med, for ellers ender man med at stå derude med fanen alene, og det er jo det, vi ser at ministeren gør lige nu.
Så jeg vil i virkeligheden bare stille det sådan helt åbne spørgsmål: Hvorfor ikke tage bestik af den sal, som ikke ønsker at nedsætte koblingsprocenten, og så stoppe med at udskamme de frie skoler, dem, som rent faktisk løfter et ansvar, og i stedet anerkende, at er de ikke hinandens forudsætninger, så hjælper de i hvert fald hinanden, og de bygger hinanden op.
De er ikke hinandens modsætninger.
Vil ministeren ikke gå den vej, når hun nu kan konstatere, at der ikke er ét andet parti i Folketinget, som synes, man skal gøre som ministeren, nemlig at nedsætte koblingsprocenten?