Per Larsen (KF), 2024-11-22:
Tak for det, formand.
Se, vi har jo et stort behov for at få flest mulige organer til rådighed til de patienter, som har behov for et nyt organ.
Det har vi drøftet ofte her i Folketinget og ved mange andre debatter rundtomkring i Danmark, for det er et emne med mange følelser.
Derfor skal vi også gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at flest mulige af os får taget stilling til organdonation, altså om vi ønsker at være organdonorer, hvilke organer vi vil donere, om vi ikke ønsker at være organdonorer, eller om vi ikke vil tage stilling og på den måde jo så overlader det til de efterladte.
Men det skal imidlertid være en løsning, hvor borgerne aktivt skal tilmelde sig ordningen, så der ikke er tale om nogen som helst form for tvang.
Vi Konservative fik jo sammen med Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti vedtaget B 65 den 19. maj 2022 med 95 stemmer for og ingen imod.
Der foreslog man, at det skal gøres obligatorisk for alle over 18 år at tage stilling til organdonation, men at det skal være frivilligt.
Vi foreslog, at de, som ikke har taget stilling, med jævne mellemrum bør have en venlig henstilling om at tage stilling.
Det kan jo ske i mødet med det offentlige, eksempelvis når der udstedes og fornyes kørekort, når der udstedes og fornyes f.eks. sygesikringsbevis, når der udstedes et nyt pas osv., eller at man, når nogen slår op i den personlige sundhedsjournal i forbindelse med eksempelvis et lægebesøg, så lige får en venlig påmindelse om at tage stilling.
Jeg hæfter mig også ved, at Det Etiske Råd rent faktisk i 2023 kom med en opbakning til den model.
Det var vi selvfølgelig vældig tilfredse med.
Et samlet Etisk Råd vurderer, og jeg citerer her, at en tilskyndelse til at tage stilling til organdonation kan hjælpe til med at gøre den enkelte borger mere afklaret.
Derfor anbefaler rådet i udtalelsen også, at der indføres en mere systematisk form for tilskyndelse til at tage stilling til organdonation.
I forbindelse med udtalelsen udtalte rådets formand, Leif Vestergaard Pedersen: Stillingtagen til organdonation bringer to væsentlige etiske hensyn i spil over for hinanden.
På den ene side pligten til at hjælpe dem, for hvem nye organer kan være et spørgsmål om liv eller død
, og på den anden side hensynet til et af samfundets og sundhedslovens mest grundlæggende principper, nemlig princippet om den enkeltes selvbestemmelse og integritet.
Den anbefaling, rådet nu kommer med, er vores bud på en afbalanceret afvejning, som både tager hensyn til princippet om selvbestemmelse og pligten til at hjælpe.
Lovforslaget om ændring af sundhedsloven er en udmøntning af regeringens beslutningsforslag nr. B 126, folketingsåret 2023-24, forslag til folketingsbeslutning om ændring af samtykkeloven for organdonation til en blød model af aktivt fravalg fra det fyldte 18. år.
Det blev jo så vedtaget af regeringspartierne, Radikale Venstre og Alternativet den 23. maj 2024.
Med lovforslaget foreslås det, at der indføres aktivt fravalg til organdonation i en blød model, altså en model, hvor det kommunikeres til alle over 18 år, at de automatisk er donorer.
Men der er jo så bare det ved det, at man fortsat skal registrere sig i Organdonorregisteret, før man faktisk er tilmeldt.
Det synes vi er meget uhensigtsmæssigt og kan skabe forvirring, for det skaber kun forvirring, og vi risikerer simpelt hen, at en stor gruppe mennesker kommer til at gå rundt og forestille sig, at de er tilmeldt, hvad de jo altså ikke er.
Socialistisk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten er således ikke forpligtet til at stemme for indførelsen af en blød model af aktivt fravalg til organdonation fra det fyldte 18. år, selv om vi er med i aftalekredsen bag national handleplan for at styrke organdonationsområdet.
Jeg vil derfor bede om, at den aftale respekteres, og igen vil jeg sige, at vi skal sikre langt flere organer til dem, som har behov for det, men at donationerne skal være frivillige.
Tak for ordet.