runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Ja, jeg kan jo ikke være uenig i det, der bliver sagt her af fru Pernille Vermund.
Jeg er enig i, at der er behov for at få tempo på de her investeringer, og at der er behov for at få planlagt dem.
Jeg mener også, hvad jeg nok også hørte der sådan lå i spørgsmålet, at der skal være noget handlepligt.
Hvis der er et risikoområde og man ikke kan blive enig lokalt eller ikke vil eller noget andet, skal der være en handlepligt til at beskytte.
Så skal man jo sikre, at den måde, man gør det på, ikke betyder, at der kommer problemer ved siden af i nabokommunen, længere ude i vandet eller andre steder.
Det er jo fuldstændig oplagt.
I dag kan vi desværre se, at en del af de projekter, også dem, der har fået statslig støtte, faktisk ikke kommer i mål og ikke kommer i gang, fordi der er så mange, der klager, og fordi naboerne bliver uenige, og så vil nogle have en afstemning nogle steder.
Så ender det med at være laveste fællesnævner, der blokerer for, at vi kan beskytte meget, meget store værdier.
Det har vi ikke råd til.
Det har man måske haft tidligere, men det har vi ikke råd til længere.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak, og det er dejligt at høre.
Jeg vil også bare gerne tilkendegive, at jeg håber – og det er også det, jeg hører ordføreren sige – at vi sammen kan bruge de elementer, man er enige i i det her beslutningsforslag, ud over hvad der ellers måtte være fra Alternativets side, som man synes er vigtigt at få ind i et forhandlingsforløb, og have det med i rygsækken, når vi skal over i ministeriet, så vi kan være sikre på at have en lille tjekliste for at se, om vi nu kommer hele vejen rundt.
Kunne det være en farbar vej herfra?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-16:
Jeg har registreret og hørt hvert et ord, der er blevet sagt i debatten,
selv om jeg ikke har været til stede i salen.
Det hele bliver jo sendt på tv, så jeg har hørt hele debatten, og jeg fastholder min opfattelse af, at det vil være sådan, at man foregiver, at man imødekommer tingene, men i virkeligheden kører regeringen bare fuldstændig videre, som om beslutningsforslaget ikke var blevet fremsat.
Så det er kommunikation, vi foretager, når vi har debatterne her i salen om den slags beslutningsforslag.
Det er desværre ikke noget, der fører til, at miljøet får det bedre, men det er jo ikke forslagsstillernes skyld.
Det kan de ikke gøre for.
Det kræver, at man sidder med regeringsmagten, at man kan gøre noget ved tingene og rykke på dem.
Der er vi mange der synes, at der skulle rykkes lidt mere.
Det er jo også nemmere at sige, når man ikke selv sidder med ansvaret.
Så er det nemt bare at sidde og kræve handling, men hvor ville det være en god idé, hvis vi havde en anden kultur i Folketinget, hvor vi faktisk kunne tage imod beslutningsforslag, i stedet for at vi bare altid helt automatisk afviser dem.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Tak for det.
Ordføreren har muligvis ikke nået at registrere det, men jeg var på talerstolen tidligere, og der markerede jeg bare klart og tydeligt, at vi tager de her problemstillinger alvorligt og ser på dem.
Jeg er med på, at det måske ikke lige passer ind i hr. Rasmus Jarlovs kommunikation osv., og det er fair nok, men vi har i hvert fald en klar ambition om, at vi skal gøre noget ved de her ting.
Det er ikke kun ord, og jeg havde også med i min markering, at der bliver indkaldt til et møde i ministeriet formentlig i midten af juni for at prøve at følge op på de initiativer, der allerede er sat i gang.
Det er vi fuldstændig enige i.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-16:
Tak for det.
Der er blevet sagt mange ord, og ingen af dem kommer til at gøre en forskel for et eneste menneske eller et eneste dyr, men alligevel har der jo været en masse lange indlæg.
Man kan godt ærgre sig over, at man skal bruge sin store bededag på den slags pseudoarbejde, altså at diskutere et forslag, som er fuldstændig dødfødt fra starten.
Det siger jeg ikke som en kritik af forslaget.
Jeg synes, det er helt legitimt, at man fremsætter forslaget, men det er ærgerligt, at vi er i den situation, at vi ved, at regeringen altid stemmer forslag ned, når de kommer fra oppositionen, af rent princip, uanset hvor gode forslagene måtte være.
Det lander jo på den måde, som man kunne have forudset lige fra starten af uden overhovedet egentlig at have åbnet forslaget, nemlig på den måde, at regeringsordførerne kommer tingene i møde ved at sige: Det kigger vi på, og vi tager de gode idéer med.
På et eller andet tidspunkt kører regeringen jo så selvfølgelig fuldstændig videre, uanset om forslaget var blevet fremsat eller ej.
Så jeg synes egentlig ikke, at der er så meget mere at sige til det.
Det bliver desværre ikke til noget, men der er mange gode idéer i det, og jeg vil gerne takke Enhedslisten for at have taget alle de initiativer, som man har gjort, og lagt et meget, meget stort stykke arbejde i det.
Det er en skam, at den slags arbejde egentlig ikke rigtig kan føre til noget, men sådan er det.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Jamen velbekomme.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Tak for det konkrete eksempel.
Det er et godt eksempel, hvor vi i Alternativet – og det kan jeg høre at regeringen også er – er indstillet på, at vi søreme skal sørge for, at den gift ikke siver ned i vores drikkevand.
Det er bare en kvittering herfra.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Nu står jeg med beslutningsforslaget her.
Der er en pind, der hedder, at overskudsjord ikke må deponeres oven på eksisterende eller planlagte områder for indvinding af drikkevand.
Der mener jeg jo klart at man fint kan anlægge et forsigtighedsprincip, så der er skærpede krav til de analyser, der skal ligge til grund der.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Jeg synes altså også, det bliver en lidt for blød mellemvare.
Ordføreren står og siger, at der faktisk er ting i det her beslutningsforslag, som ordføreren er enig i.
Der er også ting, ordføreren ikke er enig i.
Men når der nu er ting, ordføreren er enig i, og ordføreren direkte bliver spurgt om at komme med et eller andet, bare én ting, som ordføreren mener at kunne afhjælpe det problem, vi har samlet Folketinget om at diskutere i dag, så kunne det da være rigtig fint bare lige at høre et eksempel.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Nu vil jeg jo heller ikke stå og skuffe hr. Kim Edberg Andersen her fra talerstolen og blive alt for tydelig i min kommunikation, for så ved jeg jo, at det ville skuffe.
Men jeg tror også, jeg sagde meget tydeligt i min ordførertale, at vi har regler på området nu.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi får tydeliggjort dem, altså at man indskærper over for kommunerne, at det er dem, man arbejder med, og at man bruger det.
Samtidig er der jo nedsat et udvalg, som arbejder med det her, og som også kommer med en afrapportering, og der er jeg i hvert fald klar til at gå med til at lave nogle ting der.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det.
Men der var jo som sædvanlig ikke rigtig noget konkret.
Og jeg kan ikke forstå det, for det er ikke ret lang tid siden, at den selv samme ordfører var ude at sige, at det var en kæmpe sejr, og regeringen havde et kæmpe flertal.
Det var dengang, klimaministeren fik lov at beholde sin taburet.
Og så er jeg bare sådan, for jeg er jo en simpel mand: Jamen er der ikke bare ét konkret forslag?
Hvad har Moderaterne?
For Moderaterne har jo for ganske få dage siden nærmest været ude at sige, at de havde styr på det hele, og regeringen kunne gøre, hvad de havde lyst til.
Har Moderaterne bare ét konkret forslag – ikke sådan noget fluffy snak, bare ét konkret forslag?
Hvad ville Moderaterne gøre med f.eks. ulovlig jordflytning?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Men jeg ser bare frem til, at et af de næste step i det her i hvert fald er, at vi mødes i ministeriet formentlig midt i juni måned og så kan tage ind, hvor langt man er nået i analysen af de her forskellige ting, for at prøve at få løst lige præcis nogle af de her ting.
For de problemer, som vi bl.a. har set i de her meget uhensigtsmæssige sager for nu at sige det på den måde, er der jo ikke nogen af os der vil være vidne til.
Det skal der gøres noget ved, og det er jeg helt sikker på at der bliver gjort noget ved.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-16:
Jeg er ikke sikker på, at jeg har helt den samme optimistiske tilgang til det.
Det er måske derfor, jeg vælger at stoppe i Folketinget.
For jeg synes, at en stor del af det arbejde, vi laver, er fuldstændig uden resultater.
Der er meget, meget lange debatter og rigtig meget snak, men der sker ikke noget som helst.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Jo, det synes jeg lyder fornuftigt.
Og selv om jeg er enig med hr. Rasmus Jarlov i, at der er mange debatter, der er fuldstændig ligegyldige i den her sal, så er der også nogle debatter, som tvinger os til at skaffe os en masse viden om noget, som det er utrolig vigtigt at vi finder ud af noget om med henblik på forhandlinger, der kommer, og undersøgelser, der kommer, hvor vi er nødt til at skabe et stærkt resultat, og beslutningsforslag kan nogle gange sikre, at vi får den debat.
Så jeg er enig i, at der er meget, som jeg står her og føler egentlig er ligegyldigt, men i det her tilfælde, f.eks. til det forslag, fru Leila Stockmarr har, kan man sige: Jo, det er et af dem, der kan bæres videre ind.
Vi bliver tydelige på det.
Drikkevandet er vigtigt og reglerne og testene.
Så i det her tilfælde synes jeg faktisk, at det er en debat, der modner vores muligheder for at tage nogle fornuftige beslutninger i en sag, der er virkelig vigtig.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tusind tak til ordføreren for at have læst og sat sig ind i, hvad jeg godt ved er et ret detaljeret og omfattende forslag.
Jeg vil også gerne anerkende, at ordføreren særlig slår ned på det her med, at jorden så i videst muligt omfang skal håndteres der, hvor den produceres, eller hvor overskuddet produceres, og jeg ved også, at ordføreren jo selv er ordfører for infrastrukturprojekter – eller modstand mod nogle af dem, i hvert fald.
Der vil jeg egentlig bare også høre ordføreren, såfremt vi ikke får det med videre her i denne her proces, om det så ikke var en mulighed, at man tog det videre, altså det spørgsmål omkring overskudsjord i forbindelse med nogle af de sager, der opstår, når vi fremadrettet skal se på og godkende store infrastrukturprojekter.
Hvis vi ikke får det spørgsmål med her, vil jeg høre, om vi, Enhedslisten og Alternativet, så ikke sammen med andre partier kan arbejde for, at når man f.eks. laver et Lynetteholmsprojekt eller bygger rigmandskvarterer i Nordhavn, der producerer en benzinholdig overskudsjord, så skal regningen også være en del af det beslutningsgrundlag, når man vedtager så store projekter.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Tak, formand.
Enhedslistens beslutningsforslag indeholder mange forskellige forslag til at stoppe ulovlig flytning og deponering af forurenet jord i Danmark.
Og når der er så mange forslag, så bliver diskussionen lidt et arbejdsrum, hvor vi kan diskutere, hvad det er, der vil føre fremad, og hvordan vi kan hjælpe hinanden med at kvalitetssikre det, mere end det bliver sådan et spørgsmål om, om vi kan sige ja til hele pakken i dag.
Jeg har lidt svært ved at få helt overblik over nogle af de forslag, som er i pakken, i forhold til den sideløbende proces, der er i ministeriet lige nu.
For de er også ved at arbejde med nogle af dem, og jeg har svært ved at få overblik over, hvordan det lige kommer til at se ud.
Jeg kan så se, at der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at det »så vidt muligt« skal håndteres der, hvor det er gravet op.
Det skal altså deklareres, for at det er tilladt at bruge det hos en bondemand, så vedkommende kan nivellere sin jord, så han kan køre på det med sine maskiner, eller for at det kan bruges til at bygge en vindmølle, eller for at det i det hele taget må flyttes væk.
Så skal man finde ud af, hvad der er i det her jord.
Ministeren nævnte selv en type rejsekort.
Det er vel, når vi har en stor bunke jord, der skal et sted hen, at vi skal finde ud af, hvad det er, den indeholder.
Er det frisk jord, kan det sendes af sted.
Er det forurenet i en eller anden grad, er der et problem.
Vi skal vel have deklareret det, for et af problemerne er jo tit, at de kommuner, der modtager det, ikke aner, hvad der er i.
Så hvis vi kan sætte et mærkat på jorden, der hedder, at den her jord har den her beskaffenhed, så bliver det jo også lettere at finde ud af, hvad vi skal med det.
Noget andet er, at den her debat og vores møde i Miljøministeriet i går jo har vist, at det her skal løses i samarbejde med forskellige ministerier.
Der skal jo sættes en prop i, for ellers står vi jo bare med et evigt oprydningsproblem.
Der viser det sig altså, at f.eks. ministeren for øer og landdistrikter og andre skal ind over for at finde ud af, om de regler, der gælder, i forhold til at landmændene kvit og frit og lovligt må tage imod jord til f.eks. at dække et stort hul eller andet, er gode nok, eller om de har åbnet for, at der kan blive transporteret og deponeret en del ulovlig jord.
Nu er der ikke så mange ministre, der bekymrer sig om, hvad der sker i andre ministerier.
De har travlt nok med deres eget, men her skal der i hvert fald samarbejdes for at løse det.
Når vi kigger ned over de mange forslag i det samlede beslutningsforslag, er vi er ret tæt på at være positive over for det hele i Alternativet, særlig hvis formuleringen om så vidt muligt flyttes længere frem, altså i forhold det her med, at jord skal håndteres på stedet.
For hvis vi skulle håndtere al jord på det sted, hvor det er gravet op, så var det godt nok svært at bygge vindmøller og andre af de nødvendige ting.
Så selvfølgelig skal jord kunne flyttes, men vi skal vide, hvad det er for noget, vi flytter, formand.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-16:
Tak for det, og først og fremmest tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslaget og dermed også give anledning til en rigtig god debat i dag her i Folketingssalen om et emne, som jo har fyldt meget ude i offentligheden, men som også optager rigtig mange af os herinde på Christiansborg, fordi det er så åbenlyst, at der er en udfordring.
Vi kan altid stå og være uenige om, hvordan nogle lige præcis vender nogle sætninger heroppe fra.
Jeg håber virkelig, at det også kommer til at gøre sig gældende.
Jeg synes, der er rigtig mange gode tanker i det forslag, som er kommet fra Enhedslisten her.
Der er også dele af det, hvor jeg er mere i tvivl om, om det lige er den rigtige vej at gå frem, og jeg synes egentlig også, at nogle af de ting, ministeren løftede i forhold til nogle af problematikkerne med enkelte af delene, var ret valide.
Derfor er det ikke nødvendigvis lige hele forslaget, vi ser som noget, der skal gå igennem, men jeg synes, at det er et godt stykke arbejde.
Jeg kunne også rigtig godt tænke mig, hvis vi kunne arbejde med en beretning, også gerne med regeringspartierne, så vi rent faktisk får bundet ikke regeringen, men hinanden op på, at vi ønsker at handle på det her område.
Jeg ser i hvert fald med meget, meget stor bekymring på, at man bare har kunnet dumpe forurenet jord på marker rundt omkring, uden at vi egentlig har kontrol med, hvad det er, der ryger hen over forskellige kommunegrænser, og hvad vi derfor også får lagt ud på områder, hvor der er forholdsvis kort ned til vores grundvandsspejl og vores drikkevand.
Tusind tak for oplægget, vil jeg sige til Enhedslisten, og jeg ser virkelig frem til arbejdet fremadrettet med alle partierne, og jeg glæder mig til, at regeringen indkalder.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-16:
Det korte svar er: Jo, det mener jeg.
Jeg vil komme med en lille anekdote.
Så bliver de sendt op på 2. etage, men får at vide, at de skal ned til 1. etage.
Det er lidt den følelse, jeg nogle gange har herinde i Folketinget, fordi det ene ministerie henviser til det andet ministerie, som henviser til det tredje ministerie, som så skyder tilbage til det første ministerie.
Det virker nogle gange, som om den ene hånd ikke aner, hvad den anden laver, og hvis vi skal løse så kompleks en problemstilling, som det her faktisk er, er vi nødt til at gå på tværs af de forskellige ministerier.
Jeg synes virkelig, vi skal arbejde for at få gjort op med den silotænkning, der i særdeleshed gør sig gældende her i Folketinget, for ellers får vi ikke løst de her konkrete problemer, der eksisterer ude hos danskerne.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak til fru Mette Thiesen for en rigtig god tale.
Jeg vil gerne kvittere og takke for det gode samarbejde med Dansk Folkeparti.
Som ordføreren også siger, er det jo næsten et fuldtidsarbejde bare at dække det her enkelte aspekt af miljøområdet.
Det er næsten et fuldtidsarbejde at finde ud af, hvilken minister man skal gå til, om man har fået svar nok, og om der ligger mere under.
Vi har så via journalister løbende fundet ud, at vi ikke har fået tilstrækkeligt med svar.
Derfor er det fuldstændig afgørende, både med hensyn til vore miljø, men jo også for, at vi kan lave parlamentarisk kontrol, at vi kan arbejde på tværs af fløjene, for langt hen ad vejen handler det her jo om at udfordre et system, der nu også er baseret på et politisk flertal.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hun har nogle refleksioner over oplevelsen med overhovedet at skulle finde ud af, hvordan man får løst det her, hvad det er, vi er oppe imod, når vi bliver druknet i slides og redegørelser fra forskellige myndigheder, der ikke nødvendigvis taler sammen, og når vi bliver kastet rundt mellem ministre.
Mener ordføreren ikke også, at det er en stor del af problemet?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-16:
Det er desværre nok sådan, at man er nødt til at have miljøministerposten, før man virkelig kan gøre noget ved tingene, for man er nødt til at have den hærskare af mennesker, som kan gennemarbejde alle detaljer og alle forslag, før man kan sætte dem i værk.
Vi synes, der er rigtig mange gode forslag i det, Enhedslisten har lagt frem.
Vi må også erkende, at vi ikke har apparatet til selv at dykke ned i hver enkelt af dem og kvalitetstjekke, om der er nogle uhensigtsmæssigheder gemt nogle steder.
For det er et meget omfattende forslag, Enhedslisten har lagt frem.
Det ville egentlig også overraske mig, hvis Enhedslisten selv havde sådan et fuldt parat; så vil vi i hvert fald gerne vide, hvordan man skaffer det for det budget, man har som politisk parti.
Så det er en udfordring, at vi er så relativt magtesløse, som Folketinget er.
Der er så mange ting, vi skal regulere, men vi har i virkeligheden slet ikke kræfterne til at gøre det.
Men altså
Undskyld, jeg fik ikke svaret på spørgsmålet, men store dele af det, I foreslår, kan vi godt være med på.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak til ordføreren for ærligheden, og tak – i hvert fald fra Enhedslistens side – for at sætte ord på det, som man måske også sidder og tænker selv uden at sige det så direkte og så højt.
Jeg har også stemt for, at vi, når det kommer til stykket, får en form for handlekatalog med nogle forslag, som måske er meget gode, hvis man laver god kommunikation om dem, og så kan det ellers køre videre, indtil der kommer en ny mediehistorie.
Men alligevel vil jeg spørge: Hvad mener ordføreren at vi kan gøre?
Nu har vi alligevel nogle forslag.
Har ordføreren alligevel ikke nogle input til, hvordan man kan få bare lidt mere ud af regeringen, end man ellers ville have fået, hvis man bare lænede sig tilbage i stolen?
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Det ville da have været underligt, hvis det var, at ordføreren, som har skrevet et forslag til vedtagelse, ikke selv syntes, det var et fantastisk forslag til vedtagelse.
Det tror jeg da er helt åbenlyst, ikke?
Men vi kan bare sige det på den måde: Uanset hvilket ordvalg, der nu er tale om, er det jo en måde at få adresseret de udfordringer, der ligger, på.
Og jeg har ikke hørt nogen her, der har været på talerstolen og ytret sig på forskellige måder, som ikke synes, at klimasikring osv. er et vigtigt emne, som vi skal prioritere og gøre noget ved.
Det bærer det da med al tydelighed præg af i hele debatten, og det synes jeg er godt, så jeg ser da også frem til, at vi kan få et godt samarbejde på det.
For så vidt angår det med at inddrage viden hører jeg da ikke nogen sige, at vi ikke skal inddrage viden.
Selvfølgelig skal vi da inddrage al mulig viden, der kan bruges fornuftigt, i det.
Det er sådan set det, vi var i gang med og fik sat i gang for nogle år tilbage, hvor vi jo også bad f.eks. kommunerne om at prøve at få noteret og registreret de udfordringer, de har, sådan at det kunne indgå i det.
Og så peger spørgeren her nu på nogle forskellige andre råd, som også har nogle bud på det.
Jeg vil da bare sige det sådan: Kom ind med al den tilrådighedstående viden.
Vi har brug for det.
Og så skal det da indgå i det videre arbejde på området.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Jeg havde egentlig planlagt at spørge om noget andet, men jeg bliver nødt til lige at spørge om det sidste, ordføreren sagde: at der skulle være betydeligt overlap mellem de to vedtagelsestekster.
Altså, det, vi foreslår i en samlet opposition – og det er et ret stærkt signal, at så mange partier står sammen med et ønske til regeringen – er jo, at vi får en 100-årsplan, der er baseret på anbefalinger fra et eksternt klimasikringsråd, ligesom vi har Klimarådet, der rådgiver os i forhold til klimaloven.
Det er der overhovedet ikke nogen steder at finde i det, regeringen har fremlagt.
Der har man en retorik om, at man er på rette vej, og at man er i gang med de her ad hoc-tiltag.
Der vil jeg bare have lov til at fremhæve: Jeg kan ikke se, hvad overlappet er, men hvis ordføreren synes, at det er så klart, hvorfor kan man så ikke sige ja til det, vi foreslår?
Hvis man synes, at det er så ens, så kunne man jo bevise, også over for danskerne, at man er villig til at samarbejde med Folketinget om noget, vi ved kommer til at række så langt ud i fremtiden og langt ud over den her regeringsperiode og den her midterregerings liv.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Vi har måske flere prioriteter som nummer to.
Der er mange andenpladser her i Socialdemokratiet, tror jeg.
Der er da nok en lille fortalelse i det, for jeg blev nok lidt grebet der, men jeg synes jo stadig væk, at det sådan problemmæssigt lige p.t., også for at sikre danskerne, er noget, der sammen med forsvaret er rigtig vigtigt for os.
Det må jeg sige.
Og selvfølgelig står jeg på mål for, hvad jeg har sagt, for jeg håber også, at vi følger det op med handling.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-16:
Nej, det er jo heller ikke noget med, at man negligerer det.
Altså, det er også flot at være nummer tre, kan man sige, men jeg synes bare, at man herinde bliver holdt til ansvar for, hvad man siger, og også må kunne forsvare det, man siger.
Og ordføreren sagde jo, at det var prioritet nummer to for Socialdemokratiet.
Det undrer mig bare lidt, for det er ikke det, vi ser, når man har afsat 1,3 mia. kr. til klimasikring.
Så det er måske lige sådan til lejligheden lidt friskt at sige, at det er prioritet nummer to for Socialdemokratiet.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Jeg tror, at jeg svarede lidt på det før til ordføreren fra LA.
Med hensyn til om man kan sige, at det er en fortalelse: Det vil jeg ikke sige det er.
Men dermed negligerer vi jo på ingen måde – det håber jeg også ordføreren ved – skoleområdet, sundhedsområdet eller nogen af alle de områder, hvor faktisk prøver at lave meget politik.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-16:
Jeg studsede også lige over, at klimasikring skulle være prioritet nummer to for Socialdemokratiet.
Er det vigtigere end folkeskoler og sygehuse for Socialdemokratiet?
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Som ordfører stod jeg og fik spørgsmål om to store problemer.
Selvfølgelig har vi andre ting, vi vil løse.
Vi vil gerne løse immigrationsproblemer.
Så kan det godt ske, at man ikke synes, at vores politik og velfærdspolitik virker, men vi er stadig væk et af de lande, hvor der er flest, der er glade, både for at gå på arbejde og for at leve her.
Vi skal næsten også holde nogle væk fra at komme hertil, fordi det er sådan et dejligt land.
Og det synes jeg jo også vi har en del af æren for.