runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Altså, var det ikke i Holland, man udbød grønne obligationer, og var det ikke 46 mia. kr., man fik finansieret nærmest på en dag?
Så det er selvfølgelig en af de ting, som jo er rigtig interessante.
Men noget andet er, at vi også må forstå, at der er penge i vores samfund til den type investeringer.
Hvem skulle have vidst, at vi kunne bruge, nogle siger op til 200-300 mia. kr. på corona?
Hvem vidste, vi havde de penge?
Tænk sig, hvis vi havde sagt, at vi ville investere nogle af de penge, og det kan også være ved lån, på grøn omstilling.
Jeg er sikker på, at de investeringer kommer tilbage igen.
Derudover har vi jo i Alternativet i vores regeringsprogram finansieret 20 mia. kr. om året til bæredygtig omstilling i 4 år, bl.a. ved at beskatte pensionsudbetalinger.
Kim Valentin (V), 2021-10-07:
Tak for det, og tak til hr. Torsten Gejl for en god ordførertale, hvor man kan mærke, at ordføreren brænder for det, som Alternativet går ud på, den grønne dagsorden, og jeg har derfor et par spørgsmål i den retning.
En af de store ting på den grønne dagsorden er jo, hvordan vi finansierer alle de her investeringer, der skal foretages, og det er sådan i forhold til mængden af grønne obligationer, at der simpelt hen ikke er nok grønne obligationer i cirkulation.
Hvordan vil Alternativet øge mængden af grønne obligationer?
Pause Pause (Pause), 2021-10-07:
Mødet er udsat.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jeg er jo generelt ikke meget for at indrømme, når jeg i bagklogskabens lys godt kan se, at en anden beslutning ville have været bedre.
Men det er da fuldstændig rigtigt, at det har vist sig, at de vacciner, man endte med at køre med, egentlig var mere effektive, og at det måske var klogt at vente på dem.
Det mente jeg ikke politisk på det tidspunkt.
Jeg var som så mange andre forarget over, at man fratog danskerne det valg.
Jeg havde også regnet med, at ordningen ville være meget mere populær.
Det blev den ikke, og så er man jo det klogere.
Men at springe derfra og så over til at sige, at det betyder, at udlicitering til enhver tid er en dårlig idé, og at det hele skal kollektiviseres, er lige lovlig fantasifuldt.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-07:
Nej, og det er selvfølgelig også fair nok, og det skal ordføreren jo heller ikke stå og kunne redegøre for.
Jeg kan bare konstatere, at det i hvert fald var den klare vurdering, at det ikke havde nogen betydning for den generelle smittebekæmpelse i landet, at det ikke havde en betydning i forhold til, at man kunne bekæmpe smitteudbredelsen, og at det dermed heller ikke havde nogen betydning for, hvor hurtigt restriktionerne kunne tilbagerulles.
Derfor er det vel bare et udtryk for, at man, hvis man sikrer sig, at man holder en ordning i det kollektive system – det, der er offentligt finansieret, når vi taler om vaccinationsprogrammer – så kan gøre det både bedre og mere effektivt, end man kan, hvis man laver en udlicitering, hvad Liberal Alliance så her åbenbart har insisteret på af ideologiske årsager.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Det er jo en fornuftig brug af skatteydernes penge at sikre, at vi finansierer over skatten, at folk kan blive vaccineret, og det var fornuftigt at give folk den valgfrihed på det tidspunkt.
Jeg kender jo ikke de der beregninger, og jeg kan ikke gennemskue dem, men det lyder da meget dyrt, og der må være en eller anden god forklaring på det, som jeg i hvert fald ikke kender til, men måske gør ordføreren.
Det kan også være, at det var, fordi de ikke skulle give så mange vaccinestik, men blev betalt for den samme opgave, og stykprisen så var højere.
Jeg ved det ikke.
Jeg kender ikke tallene.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Nu er der mange konfirmationstaler, der starter med, at taleren siger, at nu er jeg jo ikke nogen stor taler.
Det er jeg glad for at hr. Alex Vanopslagh ikke gjorde, men jeg vil gerne medgive, at jeg faktisk synes, at hr. Alex Vanopslagh er en dygtig taler.
Men jeg synes, det er lidt interessant at tale om det der omkring udgifterne i forhold til corona.
Men et sted, hvor Liberal Alliance i hvert fald har været villige til at spendere penge, er jo i forhold til den såkaldte tilvalgsordning i forhold til vacciner.
Og der var det jo sådan, at det efterfølgende viste sig, at en gennemsnitlig pris for en vaccine i tilvalgsordningen lå på et sted omkring 4.250 kr., hvorimod en vaccine i det offentlige system lå på omkring 218 kr.
Faktisk var det sådan, at prisen i august måned, hvor der var en stor tilgang af vacciner til det offentlige vaccinationsprogram, i det private vaccinationsprogram lå på 43.000 kr. for en vaccine.
Mener hr. Alex Vanopslagh, at den ordning, som Liberal Alliance kæmpede så ihærdigt for, var en fornuftig brug af skatteydernes penge?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jeg har hverken noget imod opkvalificering eller at udnytte de muligheder, der nu engang er i Danmark, men problemet er stort, problemet er akut, og derfor skal vi selvfølgelig også have udenlandsk arbejdskraft.
Vi skal også se på ydelserne, og vi skal også se på skatterne, og det udelukker ikke hinanden.
Det erkender jeg, og jeg ville ønske, at Enhedslisten også erkendte, at de to ting ikke behøvede at udelukke hinanden.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Fordi en regering gør det, er det jo ikke nødvendigvis fornuftigt, og vores understøttelse var, da jeg var arbejdsløs i 80'erne, altså relativt højere og tættere på lønnen, end den er i dag.
Der er meget, meget større forskel på løn og understøttelse i dag.
Jeg vil gerne spørge om noget, og der er tre ting, som jeg ikke forstår at de borgerlige slet ikke tænker på.
Arbejdsulykker udgør i dag sygeperioder, der svarer til 21.000 heltidsstillinger.
Der er 12.000 lærlinge, som ikke kan finde en læreplads, selv om der er mangel på arbejdskraft.
Hvorfor er det ikke sådan nogle ting, man satser på?
Man kunne også tage de flygtninge og indvandrere, der er her, og som ikke må få lov til at arbejde.
Vi har jo masser af arbejdskraft i landet, hvis man vil bruge den.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Der er både mangel på den kvalificerede, specialiserede arbejdskraft, men der er også mangel på tjenere og rengøringsmedarbejdere og mange andre.
Så der er en stor mangel på arbejdskraft, og der er det rigtigt, at Liberal Alliance gerne vil bruge den økonomiske gulerod.
Vi vil gerne fjerne topskatten, så dem, der allerede er i arbejde, gerne vil arbejde mere, og vi vil gerne gøre de første 7.000 kr. skattefrie, så dem, der ikke er i arbejde, men tager et lavtlønnet arbejde, får mere ud af det, og vi vil også gerne sikre os, at ydelserne ikke er urimelig høje, for så får man en større gulerod ved at tage et arbejde, og det er jo derfor, vi skruer på de håndtag.
Selv regeringen gør det.
Når der skal skrues på nogle håndtag, der øger udbuddet af arbejdskraft, er det ved at sænke ydelserne eller forkorte ydelserne, i det her tilfælde for dimittenderne.
Men det samme gør sig også gældende for andre på offentlige ydelser.
Det er jo ikke sådan, at dimittender er de eneste, der reagerer på økonomiske incitamenter.
Kim Valentin (V), 2021-10-07:
Tak for et forsøg på et svar.
Det andet spørgsmål, jeg har, handler om, at der nu bliver talt om lækage i fødevareproduktionen, og det kom der en god forklaring på hvorfor man ikke tror på.
Men hvad med lækage i energiproduktionen?
Hvordan vil Alternativet forhindre lækage i energiproduktionen?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet, for når det handler om lækage i fødevareproduktionen, handler det om, at hvis vi stopper med at producere her, er der andre, der vil producere det, mens med energiproduktionen ser jeg det som omvendt.
Vi kommer til at lave verdens største grønne stikkontakt i Nordsøen i 2030 med den her kæmpestore energiø med 64 fodboldbaner fyldt med installationer af nogle gigantmøller rundtomkring.
Jeg er ked af, hvis det er sådan, at jeg misforstår spørgsmålet, men jeg synes faktisk, det er den anden vej rundt: Jeg tror, det er de andre, der skal til at producere rigtig godt med energi for at følge med os.
Altså, nu er klimaet jo ikke en enkeltsag.
Klimaet berører os alle sammen – det berører alle områder i samfundet.
Så det er ikke, fordi vi kun lytter til én grøn bevægelse.
Jeg nævnte Novo Nordisk, og de er ikke de eneste fra erhvervslivet, der siger: I er nødt til at komme med nogle spilleregler, som vi kan bruge, for at vi kan være innovative og skabe nye løsninger.
Det duer ikke, at vi ikke ved, hvornår der kommer en klimaskat.
Det duer ikke, at vi ikke ved, hvad den er på.
Så der er et krav fra mange i samfundet om, at vi skal løse det her.
Hvad har vi gjort?
Vi har været nødt til at sætte foden ned.
Det er jo ikke sådan, at alle partier er med i alle aftaler.
Der opstår en gang imellem en situation, hvor man er nødt til at sige: Det her kan ikke passe i forhold til det, vi har lovet vores vælgere, så vi kan ikke grønstemple det her.
Vi er nødt til at sikre, at der i hvert fald er en tydelig grøn stemme i Folketinget.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Det er nu også mit indtryk, at partierne her i Folketinget gør det, men det er jo sådan, at vi er valgt til at varetage nogle helhedsinteresser – vi kan ikke bare sådan gå ind i en enkeltsag og sige, at vi kun lytter til dem, der har den enkeltsag.
Jo, det kan man godt, men så afskærer man jo sig selv fra indflydelse over tid, og det er nøjagtig det, der er sket for Alternativet her.
Det, der er tale om, er, at vi har indgået en rammeaftale, og det vil sige, at der er en lang række initiativer, der skal udmøntes over de kommende år.
Implementeringen af den aftale har Alternativet sat sig uden for at få indflydelse på.
Så spørgsmålet er jo, hvor meget, når det kommer til realiteterne, Alternativet har gjort for at reducere landbrugets CO 2 -udledning ved at holde sig udenfor sammenlignet med de partier, der har været inde og tage et ansvar.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jeg synes i øjeblikket, at man her i Folketinget er tilbøjelig til at fejre klimaaftaler, som om vi nu næsten var i mål.
Samtidig ser vi ude på Slotspladsen, at de grønne studenter og klimabevægelsen demonstrerer.
Folk skal nærmest bæres væk fra Folketingets trappe, folk sultestrejker.
Det gør utrolig meget indtryk på os i Alternativet, at de, som lever og ånder for klimaet, er så utrolig utilfredse med det, vi gør.
Og der er vores opgave, føler jeg i øjeblikket, at prøve at bygge en bro, sådan at der kommer en bedre balance mellem de holdninger og den viden, der er udenfor, og så det, der sker inde i det her ting.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Jamen jeg behøver jo ikke at sige mere, når vi er enige, vel?
Så jeg vil bare sige: Lad os sørge for at bruge den urkraft, der er i befolkningen, for folk synes, at mange politikere er noget gumpetunge, hvad angår det her klima.
Og så må vi se at få noget mere drift i det, så de også kan forstå det ovre på den blå side, nemlig at der skal meget mere tempo på.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Ja, og det er altid et dilemma – det skal jeg ikke underkende.
Vi har modtaget rigtig mange tilkendegivelser, også fra de grønne organisationer, som vi modtager råd fra, om, at det var klogt, at der var et enkelt parti, som sagde: Det her vil vi simpelt hen ikke være med til.
Det er et spørgsmål om vores troværdighed, det er et spørgsmål om vores integritet, og hr. Jens Rohde vil også en gang imellem komme i situationer, hvor han er nødt til at lade være med at gå med i ting, han ikke kan se sig selv i.
Jamen det er vise ord.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for den gode prioritering i ordførerens tale.
Jeg synes, at den er velplaceret, og jeg har også selv været i tvivl om, hvad der ville være bedst at gøre i en situation, hvor landbrugsaftalen blev, som den blev.
Det er jo et dilemma, som vi har oplevet før, hvor Alternativet er gået ind i nogle forlig, mens Enhedslisten stod udenfor, og derfor er der ikke noget principielt forkert i at stå udenfor efter min mening.
Man kan være stærkere, når man står udenfor; man kan også være stærkere, når man er med i et forlig.
Det er et helvedes dilemma – undskyld, det er et grimt dilemma – at stå i her i Folketinget.
Det handler tit om, om man kan være med til at skabe større udenomsparlamentarisk aktivitet ved at stå udenfor eller ved at være indenfor efter min mening, for det har vi brug for.
Vi har brug for befolkningen til at sige til os, ligesom de gjorde i valgkampen for 2 år siden: Vi skal videre, vi skal meget videre, og I er uambitiøse med det mål, der opstillet nu.
Det er jeg helt enig i.
Og der vil jeg sige, at uanset om vi har et ben inde i forliget eller et ben udenfor, har vi en ufattelig stor borgerlig dødvægt i det her spørgsmål.
Og de borgerlige vil hænge fast, for det er jo derfor, de vil ind i forliget, nemlig for at dæmpe det her ned.
Og der synes jeg vi må finde veje ud af det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jamen den er vi ikke helt færdig med endnu, og vi vil gøre, hvad vi kan.
I det hele taget er vi glade for små eksperimenterende skoler, pasningsordninger, organisationer og hele vækstlaget i civilsamfundet med alle dets frivillige også.
Så stod det til os, måtte man gerne skubbe lidt af den offentlige økonomi ud i civilsamfundet og i højere grad involvere det i at løse samfundsopgaver.
Mette Abildgaard (KF), 2021-10-07:
Tusind tak for at turde indrømme, at det også er en beslutning, man nu efterfølgende reflekterer over.
Jeg synes jo netop, at vi har en diskussion med hinanden lige nu om centralisering og om muligheden for at holde så meget lokalt, som nu kan lade sig gøre.
Vi har jo netop set, at mange af de her pasningstilbud er opstået som en reaktion på, at man i en kommune har besluttet at lukke de lokale tilbud, og derfor er det kun desto mere en undren fra min side over, at man har truffet den her beslutning.
Men blot en tak for svaret.
Og så håber jeg, at vi kan samarbejde løbende om, hvordan vi kan rette op på den fejl, der er begået.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet.
Altså, ordføreren træder på Alternativets ømme tå i hele den store aftale om minimumsnormeringer, som jo er en fantastisk aftale efter vores mening.
Den er slet, slet ikke kommet i mål endnu, men det er klart et skridt i den rigtige retning.
Der har vi også sammen med De Radikale prøvet at kæmpe for en større frihed til de små spændende, alternative, selvstændige pasningsordninger, og den kamp er ikke helt færdig endnu.
Det er noget, vi virkelig vil fortsætte med, for ja, vi kan godt lide de småbitte frie initiativer.
Vi får faktisk en del skældud af vores følgere, som har alle hånde små ordninger, som de gerne vil beholde.
Mette Abildgaard (KF), 2021-10-07:
Tak for det.
Tak til ordføreren for en tale, hvor man kunne mærke engagementet.
Jeg vil tillade mig at spørge ind til en lidt anden ting.
Lige for tiden er der et borgerforslag – som jo er en ordning, Alternativet i den grad har været bannerfører for og ophav til – som går imod den beslutning, Alternativet desværre har været med til at træffe, om at forbyde muligheden for at oprette nye private daginstitutioner i Danmark, og som samtidig gør det umuligt at hive overskud ud af de eksisterende.
Så nu, hvor de, der har haft succesfulde Rudolf Steiner-børnehaver og lavet små lokale institutioner, råber op og samtidig peger på, at der frem mod 2030 kommer 18 pct. flere børn i daginstitutionsalderen, hvordan kan det her så være svaret på det, altså at forhindre ildsjælene i at engagere sig i at oprette tilbud som det her?
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
En aftale er en aftale, og det tager jeg for givet også er en selvfølge for alle dem, der deltager i aftalen.
Nu er det jo sådan, at det er min partiformand, fru Isabella Arendt, som har deltaget i forhandlingerne om det her, og det er hende, der også vil følge de løbende forhandlinger.
Så længe vi alle sammen kan se hinanden i øjnene og gå konstruktivt til det i den ånd, der skal være, nemlig at vi ønsker CO 2 -reduktioner, men at der skal være den nødvendige balance – og det har faktisk også været min opfattelse, at det har regeringen hele tiden gået efter, altså at der skal være den nødvendige balance –
så er jeg ganske sikker på, at vi nok skal få udmøntet det, der skal udmøntes, på en fornuftig måde, hvor ingen får alt, men hvor alle kan se sig selv i det og kan være i det, og det er jo det afgørende.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-10-07:
Tak for talen.
Jeg synes, at der har været flere gode taler i dag, og det her var absolut en af de bedste.
Så er jeg også glad for, at ordføreren nævnte George Orwell, som jo var demokratisk socialist.
Det er der jo mange der glemmer, når man bruger ham til – hvad skal man sige – at slå kommunistiske samfund i hovedet med.
Det var netop om modsætninger mellem det totalitære samfund og de demokratiske idéer.
Det er også det, jeg synes jeg lidt hører i ordførerens tale.
Med hensyn til det totalitære i dag er der mange af os, der angriber techgiganterne og siger, at de måske er de nye totalitære regimer.
Og hvordan håndterer vi så de der giganter?
Der er jeg faktisk oprigtig nysgerrig på at høre, hvad ordføreren mener vi kan gøre ud over selvfølgelig at udstyre vores børn med den dannelse og ånd og de redskaber, der skal til for at være kritiske demokratiske borgere.
Jeg har selv en 8-årig bonusdatter, og jeg synes, det er meget, meget svært at agere som forælder i en verden med sociale medier, telefonafhængighed, og hvad der ellers følger.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Mange tak, og også tak for det gode samarbejde i øvrigt.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er hammer stolt af at komme fra Grønland.
Det er noget, der virkelig bliver indpodet i os, når man kommer fra Grønland.
Og jeg mener, det er så afgørende, for man kan faktisk se en sammenhæng mellem de seksuelle overgreb og selvmord, altså at hvis vi løser det forebyggende, har det også en positiv effekt andre steder.
Kasper Roug (S), 2021-10-07:
Mange tak for en fremragende tale, som jo også skitserede mange af de udfordringer, der sådan set også er i Grønland i dag.
Altså, der er ingen tvivl om, at Grønland er nået rigtig, rigtig langt, men der er stadig væk et stykke vej endnu.
Noget af det, som jeg lagde mærke til at ordføreren dvælede lang tid ved, og som er rigtig spændende, synes jeg, er, at regeringen allerede nu har hjulpet med omkring 80 mio. kr. til at sagsbehandle, specielt i børnesagerne.
Og ordføreren nævner også en ting som etablering af børnehuse.
Kan ordføreren sætte nogle flere ord på, hvordan vi eventuelt ville kunne hjælpe hinanden med at blive bedre, både inden for sagsbehandling, selvfølgelig, men også måske sætte nogle flere ord på, hvordan børnehusene kunne være en gevinst på det område?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Helt enig.
Jeg ville virkelig ønske, at vi netop fik skabt den der kobling, også mellem forskning og erhvervsudvikling.
Altså er der nogle muligheder, hvor vi skal opfinde nogle løsninger i virkeligheden, som vi ikke har i dag.
Så kunne Grønland jo sådan set også være et rigtig interessant sted.
Men jeg ved også, at sådan noget som datacentre også er noget, man overvejer, hvor vi jo har nogle fordele i forhold til den kulde, der er i Grønland.
Så jeg ser sådan set rigtig store potentialer på det grønne erhvervsudviklingsområde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jamen lige præcis.
Jeg tænker, vi har en opgave i fællesskab med faktisk at få vist, både hvilke muligheder der er, og at Grønland kan fungere som en demonstration, et udstillingsvindue, som ordføreren siger, man egentlig også som et demonstrationssted for nye idéer og nye løsninger på det her område.
Det kunne være grønt byggeri, men også andre ting.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest synes jeg, der er nogle gode initiativer hjemme i Grønland, hvor man netop har sagt: Vi ønsker ikke, der skal være olieudvinding i Grønland.
Vi ønsker, der skal være mere vandkraft f.eks. Men noget, jeg synes også er ret interessant, er et initiativ, vi har været med til at få finansiere, og det er FabLab, som er et laboratorium, hvor man netop kan udvikle innovative løsninger, i Sisimiut som en del af at de institutioner, der allerede er.
Det synes jeg er super interessant, og jeg ved også, at der er noget undersøgelse i gang i forhold til, hvordan vi kan lave bygninger, der ligesom passer til et arktisk klima.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for talen.
Man bliver altid lidt klogere.
Jeg kunne også godt tænke mig at blive lidt klogere på, hvilke muligheder vi egentlig har.
Grønland kunne lære af Danmark, Danmark kunne måske også hjælpe Grønland i forhold til den grønne omstilling.
Hvad er der for nogle udviklingsmuligheder, som vi ikke har grebet endnu?
Jeg mindes selv, og det ligger jo år tilbage nu, at jeg som uddannelses- og forskningsminister havde en del at gøre med Center for Arktisk Teknologi i Sisimiut, som jo netop har en masse fantastiske udvekslingsmuligheder.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Ja, tak.
Der er et behov for at gøre alt, hvad vi kan, i forhold til at sikre fred i Grønland.
Vi har underskrevet en Ilulissataftale for mere end 10 år siden, som netop handler om, at alle otte arktiske lande ønsker, at der skal være fred i området, og jeg mener faktisk, at det i virkeligheden er en model til efterlevelse; at vi godt kan samarbejde.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Det er hermed gjort.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Ja, tak.
Helt konkret kunne jeg godt tænke mig, at der kom sikring af våben, sådan at våbnene ligesom var låst af, ikke nødvendigvis i et dyrt aflåst skab, men med en ret billig løsning, man kan få, sådan at man kan sikre, at et våben f.eks. ikke kan skyde.
Det kan man godt købe en ret billig løsning på; det er noget, der koster 150 kr., så det tænker jeg at vi godt kan tillade os at stille krav om.
Det andet er i forhold til at sikre, at der er en aldersgrænse, sådan at det ikke går ud over helt små børn.
Og jeg har også oplevet, at en nabo havde en tragisk ulykke, og det hang som en sort sky over familien, at der havde været den her vådeskudsulykke som en del af barndommen.
For der er i virkeligheden rigtig mange ofre i sådan en sag.
I forhold til det andet med lavspænding er det et komplekst område.
Jeg ved ikke, om jeg har tiden til at svare på det, men jeg håber, at ordføreren vil stille spørgsmålet om det igen.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål, og det ene går på det med lavspænding, og det andet er i forhold til våbenlovgivning.
Altså, jeg kender ikke den liberale udstrækning af våbenlovgivningen i Grønland.
Hvilke initiativer kunne fru Aaja Chemnitz Larsen ønske sig at der blev taget herfra i forhold til at håndtere våben bedre?
Det andet spørgsmål er, om ikke tiden er løbet fra det her med at holde et lavspændt niveau med den aktivitet, der allerede er.