runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jeg synes, det er godt, at de folk, der er kommet hertil på grund af en for svag udlændingepolitik, ikke har stemmeret i Danmark.
Jeg synes, at vi skal forhindre, at de får arveret til Danmarks hus, for det er jo det, de får, når de bliver statsborgere; for så kan de ikke udvises af landet, og deres børn får lov til at være her for altid.
De får de samme rettigheder som os, der er statsborgere i forvejen.
Så det er virkelig godt, at vi er meget, meget restriktive på det her område, for ellers bliver vi jo løbet over ende.
Så det bekymrer mig ikke; det bekymrer mig omvendt, hvis de alle sammen får statsborgerskab.
Det er ikke en totalitær tænkning at sige, at vi skal være påpasselige med at give statsborgerskab til folk, der kommer fra en islamisk kultur eller er muslimer.
For det er jo en overbevisning, som er udtryk for antifrihed.
Det er et problem, at man der skelner mellem kristne og muslimer og giver rettigheder, i forhold til at man synes, at kvinder er mindre værd.
Al den slags går præcis imod den frihed, vi har i Danmark, og som jeg sætter meget stor pris på, og som jeg vil forsvare.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Jeg har stadig væk svært ved at forstå, hvordan man kan tale om demokratiske rettigheder og så samtidig have som målsætning, at så stor en gruppe af dem, der bor i Danmark, ikke har stemmeret, altså at man mener, at det er godt, eller at den gruppe skal blive større.
Men der er noget, jeg ikke helt forstår.
Og derfor kunne den oplysning om, hvilken religion de har, jo sådan set være underordnet.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jamen det er sådan med alle livets forhold, at man ikke bare kan generalisere ud fra et enkelt træk hos et menneske.
Men det er vigtigt for os som politikere at vide noget om det, at vide mest muligt.
Og en af de ting, som vi i hvert fald ved, er, at jo flere muslimer der er i Danmark, jo sværere er det for folk at blive integreret.
For jo stærkere et modsamfund der er; jo større en muslimsk minoritet der er, jo mere vil der være parallelsamfund.
Så det er selvfølgelig en form for lovmæssighed, så vidt som der overhovedet kan være lovmæssigheder i samfundsforhold.
Men det er noget, som erfaringen viser giver større og større problemer.
Så alene af den årsag skal man være påpasselig.
Men derfor er der da enkeltmennesker, der godt kan handle anderledes, og som ikke lever deres religion ud.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Det er jo helt fantastisk.
Jeg synes selv, at det, jeg sagde, i høj grad var sund fornuft.
Og jeg mener, at noget af det mest udanske er at gå til angreb på og ville registrere, hvad man tænker, og hvad man tror, og hvad man siger, og hvilken seksualitet man har osv. osv.
Og jeg vil til min død kæmpe for, at de begreber ikke bliver antastet, heller ikke selv om det så er i DF's hellige navn i kampen mod muslimerne, for det er en grim og udansk tendens.
Vi registrerer ikke noget, der ligger inden for det område der, for det har været et grundlæggende princip i vores demokrati i alle de år, jeg har levet, og det bliver det ved med at være.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
I et oplyst samfund skal der være religionskritik – det skal der være.
Det er islamofobi, når man står heroppe på Folketingets talerstol og siger, at islam ikke skal fylde mere i samfundet – eller hvilken formulering der nu bliver brugt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Men det er da korrekt, at Nye Borgerlige ved sidste valg, så vidt jeg husker i Københavns Omegns Storkreds, havde opstillet en kandidat, der havde iransk baggrund.
Og så vil jeg bare sige, at det da er lidt mærkeligt, at man ikke engang kan få et statsborgerskab, når man er iraner, men man kan godt repræsentere Nye Borgerlige herinde.
Kan ordføreren slet ikke se, at der er et eller andet hykleri i det?
Ordføreren understreger netop, at man kan være en god samfundsborger og komme fra Iran, og at det ikke kun handler om, hvor man kommer fra, for ellers ville man jo ikke opstille folk til Folketinget.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Lad os lade være med at massetildele statsborgerskaber til folk, der kommer fra de lande, hvor vi har dårlige erfaringer.
Det er netop det, hele det her går ud på.
Vi havde mange forskellige opstillet ved sidste valg.
Vi havde en mand med jødisk baggrund; vi havde en homoseksuel mand; vi havde den her kandidat, som havde muslimsk baggrund.
Vi havde mange forskellige.
Nu skal jeg lade være at sige det her fra talerstolen, men de omtalte sig selv i nogle ret kradsbørstige vendinger, hvilket var rigtig morsomt, fordi vi netop godt kan lide at tage lidt let på tingene.
Så det står jeg fuldstændig ved.
Men vedkommende er ikke opstillet den her gang.
Men det havde vi sidste gang, selvfølgelig, det er fint.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Nu kom vi tilbage til den debat, vi havde før, om landene.
Der mener ordføreren – og nu citerer jeg ordføreren – at dem fra de lande er mere kriminelle end de fleste.
Det sagde ordføreren.
Vi kan jo prøve at spole tilbage bagefter.
De er mere kriminelle end de fleste.
Det tror jeg ikke på, for det første.
Og for det andet: Når man tager et land som udgangspunkt, kommer der også en forfulgt kristen, der bare bliver afvist.
Sådan er det jo.
Hvis det er prisen, er det en høj pris at betale.
Det kan også være en forfulgt, der ikke tror på noget, eller en forfulgt, der tror på en helt syvende religion.
Det betyder så, at Danmark bliver udansk, ved at vi ikke tager os af dem, der er forfulgte, og som vi synes skal have en hånd rakt ud for at blive beskyttet.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Som det første er jeg nødt til at sige, at ordføreren simpelt hen ikke kan finde ud af at citere.
For det, jeg sagde, var, at dem, der kommer fra de muslimske lande, har vi et statistisk belæg for er mere kriminelle end danskere, når de kommer hertil – og det er både dem og deres efterkommere.
Det var det, jeg sagde, og det gentager jeg gerne.
Tro mig, jeg har sagt det rigtig mange gange, og jeg ved nogenlunde – som regel i hvert fald – hvad det er, jeg siger.
Den anden ting, som jeg egentlig gerne vil anfægte med det her, er, at ordføreren jo også blander nogle ting sammen.
For det, ordføreren taler om der, er asyl, og vi vil have et fuldt asylstop.
Så det handler slet ikke om, at der er nogle flere, der skal ind i landet overhovedet.
Det her handler om statsborgerskab, og ja, der anerkender vi fuldt ud, at vi har nogle lande, som vi kan se statistisk at vi har dårlige erfaringer med.
Selvfølgelig skal de ikke have statsborgerskab.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Nu kan jeg ikke bruge erfaring til noget som helst, for jeg har også nogle erfaringer, men de er nok noget anderledes end ordførerens.
Nu prøver jeg så at citere en gang til: Der er statistisk sikkerhed for, at de er mere kriminelle end andre.
Nu sagde jeg så den sætning.
Jeg tror, at jeg næsten ramte den.
De andre er det ikke.
Og det er dem, ordføreren diskriminerer, og det synes jeg er ganske, ganske uanstændigt og ganske udansk.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Men jeg vil sige, at der da også er rigtig mange dele af Enhedslistens politik, som jeg også synes er helt hen i vejret, sådan er det.
Vi kan konstatere, at der er blevet ført en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik, der har gjort stor skade på vores samfund.
Vi kan også konstatere, at der er blevet delt statsborgerskaber ud til så mange mennesker, der aldrig burde have haft det, at det også har gjort skade på vores samfund.
Og vi vil bare gerne redde Danmark, punktum.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Tak for ordet.
Så er vi der igen – igen skal vi debattere, hvordan vi bedst udpeger, udskammer og stigmatiserer muslimer.
Jeg kan mærke, at jeg ligesom dele af befolkningen er ved at få nok af politisk stigmatisering og udskamning af udvalgte religioner, af islamofobien og specifikt racismen.
Selv coronaen skal muslimer og minoriteter have skyld for.
Det er ikke alene i den offentlige debat, men endda af politiske kollegaer her i demokratiets ypperste højborg.
Bør vi ikke holde os for gode til at adskille grupper i befolkningen, særlig når det er vores job at samle befolkningen, ikke mindst når landet er i krise?
Det er trist, at så mange muslimske medborgere udsættes for hadforbrydelser, mens regeringen vender det blinde øje til, og trist er et forslag som dette fra Dansk Folkeparti, hvor alene det, at et menneske er muslim, er nok til, at vedkommende skal mistænkeliggøres.
En religion og en muslim er i sig selv ikke en trussel, ligesom alle andre religioner ikke er det.
Jeg kommer ikke til at forholde mig nærmere til forslaget ud over at komme med et rungende nej.
Sådan et forslag fortjener dog en klar og tydelig kritik.
Ønsket om at registrere folks religion og vurdere dem ud fra den er uhyggeligt.
Vi har i verdenshistorien alt for ofte set religiøse mindretal blive forfulgt og slået ihjel på grund af deres religion, ligesom vi ser det i Kina, hvor de muslimske uighurer forfølges og interneres i arbejdslejre for at blive gjort til rigtige kinesere og i nogle tilfælde også bliver slået ihjel.
Sådan er det ikke, og sådan skal det aldrig blive her i Danmark.
Havde nogen fortalt mig for 20 år siden, at vi i Danmark ville komme til at diskutere forslag ud fra Dansk Folkepartis antimuslimske præmis, havde jeg ikke troet dem.
Hvis vi ikke vender denne udvikling nu, tør jeg slet ikke tænke på, hvor vi står om 20 år.
Derfor er vi nødt til at sige klart og tydeligt nej: Nej til stigmatisering, nej til udskamning og nej til diskrimination på baggrund af hudfarve, religion og seksualitet, nej til lovgivning om påklædning, nej til lovgivning om at tage værdigenstande fra flygtninge, nej til udrejsecentre, der minder om fængsler, nej til at lade børn i stikken, fordi staten ikke bryder sig om deres forældre, nej til dobbelt straf, nej til islamofobi og nej til racisme – og afslutningsvis nej til dette skammelige forslag om at registrere menneskers religion med det slet skjulte formål at frasortere muslimer i statsborgerskabsprocessen.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jeg ved ikke, om det var Folketinget, som hr. Sikandar Siddique talte til, eller en eller anden menighed ude bag skærmene eller på Facebook.
Men derfor vil jeg alligevel sige noget, for jeg synes, det er mærkeligt, at man svinger sig helt op i de her hysteriske højder og taler om racisme, islamofobi, folkedrab og alle mulige forbrydelser
– halløj, det drejer sig om, at vi skal stemme om, hvem der skal have statsborgerskab, og så må vi ikke få oplysninger om dem.
Det er absurd.
Det er fuldstændig absurd.
Der er nogle, der vil bruge den oplysning, og der er nogle, der ikke vil bruge den oplysning, men hvorfor skal det være hemmeligt?
Det mener jeg er udemokratisk og ligeud tåbeligt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Fru Marie Krarup, det, der er udemokratisk, er at registrere folks religion.
Det, der er udemokratisk, er at stille forslag, som vil sende Danmark et skridt hen imod at blive et totalitært samfund.
Det her forslag minder mig om det Tyskland, hvor man registrerede jødernes religion.
Det her er udansk.
Det her er udemokratisk.
Det overrasker mig ikke, at fru Marie Krarup ikke kan se det, for det er det, Dansk Folkeparti har stået for i 20 år, nemlig at udskamme vores muslimske minoriteter, men det her er en glidebane, vi er på vej ud ad, fru Marie Krarup, og derfor er det et klart og rungende nej herfra.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Ja, hr. Sikandar Siddique kan jo stemme, hvad han vil, men jeg registrerer blot, at hr. Sikandar Siddique ønsker at indskrænke demokratiet og ønsker at indskrænke de oplysninger, som folk kan få, når de skal stemme.
Vi ønsker at forsvare demokratiet, vi ønsker at forsvare friheden, for
er der noget, der er ødelæggende for friheden og demokratiet, så er det jo lige præcis, hvis islam bliver en stærkt tilstedeværende kraft i Danmark.
Så er det, vi får et totalitært regime; så er det, der bliver forskel på folk; så er det, der bliver over- og underborgere.
Det skal vi da undgå.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Jeg ved ikke, hvor fru Marie Krarup har gået i skole, men jeg vil gerne fortælle fru Marie Krarup, nu, hvor vi snakker så meget om islam, at der er forskel på en troende muslim og en truende muslim – det ene staves med o, og det andet staves med u.
Der er en kæmpe forskel.
Og når man går ind og vil lave en registrering af folks religion, er vi simpelt hen ude på en glidebane, hvor Frie Grønne under ingen omstændigheder vil være med.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Tak for talen.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Det ved jeg ikke.
Men jeg kan fortælle ordføreren én ting, og det er, at uanset om det er kristne, jøder eller muslimer, der er forfulgt, så tager Frie Grønne utvetydigt afstand fra forfølgelsen.
Så hvis det forholder sig sådan, at det er kristne, der er forfulgt, så er vores holdning fuldstændig klar: at det er uacceptabelt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Jeg ville bare gerne have, at ordføreren også nogle gange satte fokus på den del af diskriminationen og forfølgelsen.
Når det er sagt, kan ordføreren så definere, hvad islamofobi er?
For jeg er med på det, i forhold til at man forskelsbehandler på grund af religion, men jeg oplever også, at ordet bliver brugt sådan lidt skamløst nogle gange, altså hvis man kritiserer en imam, eller hvis man kritiserer religiøse særregler.
Det mener jeg sådan set ikke er islamofobi; jeg mener, at det er sundt, at man også kan kritisere religion, herunder også islam, uden at man lider af en sygdom.
Susan Kronborg (RV), 2021-03-10:
Det er en meget, meget interessant diskussion, og det takker jeg mange gange for.
Det Radikale Venstre er faktisk meget enig i, at der på den her måde sker en demokratisk kortslutning med den her måde, vi agerer inden for indfødsretsområdet på, for konsekvensen af det her beslutningsforslag vil være, at man lige netop ikke følger de kriterier, som der sådan set blev stemt om.
Dansk Folkeparti har altså så måttet sige: Okay, så kan vi blive enige om x-, y- og z-kriterier, men alligevel ender det så med, at der er nogle, der kommer på listen, som jo ikke ville være kommet på listen, hvis det var, at man havde fulgt Dansk Folkepartis ønske, og hvis de havde 90 mandater, og så ender det med, at man med det her forslag kortslutter den demokratiske proces, ved at man så gerne vil have endnu en chance for at stemme nej.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-10:
Tak for det.
I virkeligheden vil jeg sige noget, som jeg synes jeg har sagt tidligere på dagen, da vi behandlede det foregående beslutningsforslag om, at man ligesom skal kunne kategorisere lovforslag efter, hvor folk kommer fra i verden, hvilket land man kommer fra.
Og der sagde jeg, at vi ikke synes, man skal kunne beslutte, om folk skal have statsborgerskab, på baggrund af hvor de kommer fra, når nu det ikke er en del af de kriterier, vi bruger til at tildele folk statsborgerskab.
Og det er der en god grund til, for man kan jo godt komme fra et land, som nogle andre også kommer fra, som ikke er gode samfundsborgere, og stadig selv være en god samfundsborger.
På samme måde vil jeg sige til det her, at man jo godt kan være muslim eller ortodoks kristen og stadig være en god samfundsborger og stadig sætte loven over sin religiøse overbevisning og stadig være godt integreret.
Jeg kan høre, at forslagsstillerne går meget op i, at man fra Dansk Folkepartis side skal kunne stemme imod nogle bestemte karakteristika, men vi mener i SF, det er forkert, at man de facto skal kunne forhindre folk i at få statsborgerskab, når det ikke er en del af de kriterier, vi opstiller, når folk skal ansøge.
Og derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Tak til hr. Christian Juhl for hr. Christian Juhls filosofiske overvejelser om liberalisme, og hvad det vil sige at være liberal.
Jeg vil sige, at den dag, jeg lader en kommunist definere, hvad det vil sige at være liberal, er den dag, der er to torsdage i en uge.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-10:
Vi vil jo netop tilbage til selve grundloven, til ånden i grundloven.
Som jeg har fået fortalt, var den første formand for Indfødsretsudvalget Grundtvig selv.
De første ansøgere var seks personer, og som jeg forstår det, var tre af dem tidligere tyske soldater, og de kom til en egentlig samtale med selve formanden for Indfødsretsudvalget, Grundtvig.
Så når vi foreslår, at man skal indføre samtaler, så er det ikke bare at indføre, så er det at genindføre det.
Det der med – hvis man kan kalde det det – et bunkebryllup med flere tusind, der, fordi de har levet op til nogle firkantede regler, men måske i virkeligheden er tilhængere af Islamisk Stat eller dybt radikaliserede, godt kan få det danske statsborgerskab, vil vi helt væk fra.
Vi mener ikke, der er noget galt i at sige, at man da skal være dansk sindet.
Man skal rent faktisk gerne ville Danmark for at kunne få det danske statsborgerskab.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Jamen er vi ikke enige om, at efter 1945, da vi skulle lave aftalen om mindretallene nord og syd for grænsen, blev vi enige om, at vi ikke laver sindelagskontrol?
Sindelagskontrol er noget meget grimt.
Jeg skal ikke nævne, hvem der opfandt det i forrige århundrede.
Jeg spørger bare: Er ordføreren tilhænger af sindelagskontrol, og at én person sådan skal vurdere efter en samtale, om man er i stand til at være dansk?
Og kommer det så også til at gælde dem, man ikke kan lide i Danmark på et tidspunkt?
For der er jo næsten ingen grænser for, hvor langt ordføreren og de to ordførere fra de andre nationalkonservative partier efterhånden vil gå.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-10:
Jeg synes, det er helt ved siden af at sige, at det er bindegalt, når vi Konservative bare gerne vil tilbage til ånden i grundloven – den måde, grundloven blev skrevet på, den måde, grundloven blev implementeret på i de første år, efter at den blev underskrevet og indført i 1849.
Jeg synes, det er indbegrebet af sund fornuft, og jeg er sikker på, at hr. Christian Juhl, hvis han havde en virksomhed, heller ikke bare ville ansætte folk uden at tage dem til en samtale først.
Så det at sige, at man skal til en samtale for at få det danske pas, kan jeg ikke se noget som helst problematisk i, tværtimod.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Den måde, man tildeler statsborgerskab på i Danmark, har faktisk altid undret mig.
Det har altid undret mig, at man puljer det hele sammen på ét stort lovforslag, pærer og bananer og det hele blandet sammen i et, og at man ikke har mulighed for at vurdere individuelt.
I Nye Borgerlige – det kommer nok ikke bag på nogen –
ønsker vi ikke at tildele statsborgerskab til dem, som kommer fra de muslimske lande, hvor vi har statistisk belæg for, at de og deres efterkommere er mere kriminelle, når de kommer hertil.
Vi mener heller ikke, at kriminelle skal have statsborgerskab.
De skal udvises, og hvis det er udlændinge, skal de udvises konsekvent og efter første dom.
Der er rigtig mange ting i den måde, man tildeler statsborgerskab på i dag, som undrer mig.
Men hele grundlovens intention var jo netop, at man ud over at være båret af sin egen overbevisning som folketingsmedlem jo kunne tildele statsborgerskab ved lov, og som det tidligere er anført her, var der en anden måde at gøre det på helt tilbage til ja, Grundtvig, men også helt i starten, da grundloven virkede.
Vi synes sådan set, det er fuldstændig legitimt, at man opdeler på lande.
Det er fuldstændig legitimt at have en holdning til – og vi kan jo se det rent statistisk – at der bare er nogle lande, vi har dårlig erfaring med.
De skal ikke have statsborgerskab.
Det er sund fornuft.
Så det ville altså ikke være, at vi så de her kæmpestore puljer halvårligt med 2.000-3.000-4.000, som blev givet statsborgerskab med lukkede øjne – som en tidligere ordfører sagde – hvor folk bare stemmer for.
Nej, det ville faktisk være en mulighed for individuelt at vurdere, og så kunne man opdele det i nogle forskellige lovforslag, og der ville måske maksimalt være en 200-400 stykker om året, som så ville få dansk statsborgerskab.
Det ville sådan set også være ganske fornuftigt efter vores mening.
Det er sund fornuft, så derfor støtter vi selvfølgelig det her beslutningsforslag.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Tak for det.
Ordføreren sagde: Vi borgerlige vil gerne ind og vurdere helt tæt på.
Det undrer mig slet ikke, at Nye Borgerlige synes, at det burde være dem og Dansk Folkeparti, der alene skulle have lov til at gøre det.
Men jeg vil gerne spørge: Hvor langt går den forskelsbehandling, som Nye Borgerlige vil have?
Der findes jo sikkert også dårligt integrerede svenskerne, bulgarere, tyskere, italienere, som er undtaget den her regel om lande, kan jeg forstå på nogle af dem, der har taget ordet i dag.
Hvor går grænserne?
Der findes også sønderjyder og nordjyder, som ikke er så godt integreret som københavnere, og omvendt.
Jeg mener: Man kan jo blive ved ret længe.
Det var derfor, jeg stillede spørgsmålet: Er I virkelig tilhængere af sindelagskontrol helt ned i dybden, som tyskerne var mellem 1933 og 1945?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Det er utroligt, hvad man skal høre fra en kommunist.
Det er ret vildt.
Det her handler jo ikke om sindelagskontrol.
Det her handler om sund fornuft.
Det er selvfølgelig klart, at det preller lidt af på spørgeren.
Det handler grundlæggende om, at man selvfølgelig stemmer efter sin egen overbevisning.
Det står sådan set helt klart og tydeligt i grundloven.
Det gælder selvfølgelig også i forhold til dem, der skal have statsborgerskab.
Vi siger så bare åbent og ærligt: Vi ved, at der er nogle, vi har dårlige erfaringer med, og vi ved, at der er nogle, vi har bedre erfaringer med.
Vi vil faktisk gerne have mulighed for at stemme ja til nogle.
Lige nu er der ét stort puljet lovforslag, hvor alle er på, og det stemmer vi nej til, fordi der er rigtig mange, vi ikke vil tildele statsborgerskab.
Men som hr. Christian Juhl nævnte tidligere, er der eksempelvis dansksindede sydslesvigere, som vi gerne vil give statsborgerskab.
Der er sikkert også nogle canadiere, nogle amerikanere og alle mulige andre, som bidrager og er til gavn for Danmark, som vi gerne vil give statsborgerskab, men som vi ikke kan i dag, fordi det hele er puljet sammen på et lovforslag.
Så en mere individuel vurdering er bare sund fornuft
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Kommunisterne røg ud af Folketinget i 1978, nej, det passer ikke, det var i 1980'erne.
Men derudover vil jeg gerne sige, at hvis man bruger landegrupper, er man jo tvunget til at generalisere.
Så kan der være ni gode mennesker, som i den grad er blevet danske helt ind i hjertet, som knokler løs med alt det, som Nye Borgerlige gerne vil have at de gør.
De har selvfølgelig deres egne meninger og deres egen tro.
Det er det, vi er tilhængere af i Danmark, nemlig at der trods alt også er den frihed for dem.
Så er det jo en grim generalisering bare at sige: Folk fra de her lande skal ekskluderes, og det vil sige, at de kan knokle hele deres liv, men de kan aldrig nogen sinde blive danske statsborgere.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Ja, sådan er det, og det er jo bl.a., fordi hr. Christian Juhls parti har været med til at føre en fuldstændig forfejlet udlændingepolitik igennem årtier.
Men ja, det er ikke en ret at få statsborgerskab, og ja, du kan bo og leve et dejligt liv i Danmark uden at få statsborgerskab, og hvis du overholder vores lovgivning, tilpasser dig osv., er det jo ganske fint.
Men det er ikke en ret at få dansk statsborgerskab, så selvfølgelig vil det være sådan.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Nu blev jeg lidt forvirret her til sidst, for nu siger ordføreren, at sådan er det, og så vil der være nogle, man kommer til at stemme nej til, som man egentlig godt ville have stemt ja til, og hvis man overholder dansk lov, opfylder kriterierne og sådan noget, bør man egentlig kunne få statsborgerskab
Okay, så må ordføreren forklare, hvad det var.
Så skal jeg bare spørge: Er det, at man kommer fra et bestemt land, simpelt hen nok til, at man er diskvalificeret?
En borger, der kommer fra et bestemt land, vil aldrig nogen sinde kunnet opnå statsborgerskab, er det Nye Borgerliges opfattelse?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Ja, det er det.
Som jeg sagde i min tale: De, der kommer fra de muslimske lande, hvor vi har statistisk belæg for, at både de og deres efterkommere er mere kriminelle, når de kommer hertil, end danskere, skal selvfølgelig ikke have dansk statsborgerskab.