runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Jeg vil i hvert fald gerne svare på, hvad vi mener om udtalelsen fra ICJ.
Hvis ordføreren prøver at fiske efter, at jeg skulle være enig i den udtalelse, så siger jeg blot, at vi bakker op om Israels ret til at forsvare sig.
Jeg mener ikke, og det sagde jeg i øvrigt også i min tale, at Israel behøver at rette sig efter den.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Jeg kunne høre på talen, at Liberal Alliance støtter tanken om en tostatsløsning, så ser Liberal Alliance grænserne fra før 1967 som det, der skal være en kommende palæstinensisk stat, og hvordan kommer vi i så fald hen i retning af det?
For det er jo ikke nok bare at ønske sig det.
Så hvad er det for nogle områder, og hvordan ser hr. Lars-Christian Brask processen frem imod en anerkendelse af en palæstinensisk stat for sig?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-04-08:
Først må den krig, der er i Gaza i øjeblikket, ophøre, og så må man til forhandlingsbordet.
Vi har i Liberal Alliance tidligere sagt, at grænserne fra 1967 er det, vi arbejder ud fra, og det, vi tilskynder – det er altså grænserne fra før krigen i 1967.
Jeg er ret sikker på, at det retssamfund, vi har, er det, der er udgangspunktet i de fredsforhandlinger, der kommer til at ske, og den tostatsløsning, som forhåbentlig over tid bliver en realitet.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Tak for svaret.
Jeg er rigtig glad for, at Liberal Alliance så klart siger, at det omfatter både Gaza, Vestbredden og Østjerusalem.
Det, der kunne være spændende at høre, er: Hvornår kunne Liberal Alliance forestille sig at man kunne give palæstinenserne det her håb om, at man kan se en fremtidig stat?
Det er en situation, hvor Gaza er bombet til murbrokker, og nok så farligt, også lige i øjeblikket, er der den her fordrivelse af palæstinenserne på Vestbredden, samtidig med at der er den her enorme overflytning af befolkningen ind i Vestbredden af israelere.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-04-08:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance støtter vi regeringens tilgang, og som udenrigsministeren har sagt: opretholdelse af den internationale retsorden – hak ved det; besættelsen må ophøre – hak ved det; tostatsløsning – hak ved det.
Danmark har fordømt besættelserne, og Danmark har understøttet de her EU-sanktioner.
Udenrigsministeren har også sagt, at det bliver der fortsat arbejdet på.
Vi har en vedtagelsestekst sammen med De Konservative.
Jeg ved ikke, om jeg skal læse den op nu.
Formanden nikker til, at jeg skal læse den op.
»Folketinget konstaterer, at Israel skal respektere det palæstinensiske selvstyres territorium.
Folketinget konstaterer ligeledes, at en tostatsløsning er den løsning, der formelt kan sikre palæstinensisk suverænitet, hvilket repræsentanter fra det palæstinensiske selvstyre har afvist gentagne gange, når de historisk er blevet forelagt en sådan løsning.«
Det var en vedtagelsestekst, der kommer med De Konservatives og vores billigelse.
Der er formentlig en magt af en vis størrelse, der må indlede de forhandlinger mellem den israelske stat og det palæstinensiske selvstyre, og det kan jo kun ske så hurtigt som muligt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg tror egentlig, at jeg vil følge op der, hvor hr. Karsten Hønge slap, og så spørge ordføreren om, hvor ordføreren ser den magt, der skal lægge det pres på Israel, hvis ikke det bl.a. er Europa og Danmark.
Netanyahu har jo klart erkendt, at han ikke ønsker oprettelsen af en palæstinensisk stat.
Så det er vel svært at forestille sig, at der skal komme den tostatsløsning, som vi er enige om skal komme, med afsæt i 1967-grænserne, hvis ikke der er et internationalt samfund og nogle aktører dér, som presser på.
Men jeg vil godt spørge om den stærke magt, som ordføreren taler om: Hvem er det, ordføreren har i tankerne?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-04-08:
Jeg kan jo godt spekulere i, at det kunne være Saudi-Arabien, eller at det kunne være Frankrig eller whatever.
Det må tiden vise.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Så er der det i forhold til domstolens juridiske vurdering, som jo konstaterer, at alle stater i verden har et ansvar for at håndhæve folkeretten og dermed også at gøre op med den ulovlighed, der findes.
Hvad ville det i Liberal Alliances øjne være rigtigt at Danmark gjorde udenrigspolitisk på den brede klinge, altså udenrigs-, handels- og alt muligt andet-politisk, for aktivt at efterleve dén juridiske vurdering og leve op til vores forpligtelser i forhold til håndhævelsen af retsordenen og folkeretten?
Martin Lidegaard (RV), 2025-04-08:
Sidst jeg tjekkede Danmarksdemokraternes politik – og det vil jeg medgive er et stykke tid siden – ønskede man en tostatsløsning, og det synes jeg også at fru Inger Støjberg har sagt gentagne gange.
Men vil ordføreren ikke medgive, at hvis der slet ikke er en palæstinensisk stat tilbage og Israel har, om jeg så må sige, færdiggjort sin okkupation, er det meget svært at se en tostatsløsning for sig, og at hvis Israel nogen sinde – og det ønske tror jeg vi deler – skal kunne se en fredelig fremtid i møde, vil det sandsynligvis kræve, at der er en tostatsløsning?
Så jeg kerer mig også meget om den israelske civilbefolkning og deres fremtid, ligesom ordføreren gør, men jeg kan ikke se andet, end at det er direkte kontraproduktivt for Israels langsigtede interesser, at den nuværende regering med Netanyahu i spidsen og en meget marginal højrekoalition, insisterer på at fortsætte det her.
Ja, men nu er det jo ikke Hamas, der styrer Vestbredden; det er jo lige præcis Hamas' største politiske rival i Palæstina, nemlig Fatah, som jo sådan set på mange ledder og kanter har en helt anden tilgang til det her spørgsmål.
Så det understreger sådan set bare pointen, at dem, man undergraver mest her, er den fredelige del, ikke terrordelen, om man så må sige, af det palæstinensiske selvstyre, hvorimod man så indirekte styrker Hamas med den politik, man fører.
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Ja, men jeg synes stadig væk, at det ville være fantastisk med en tostatsløsning, men jeg tror, det er uladsiggørligt i øjeblikket, og det ligger til grund for, at jeg tror, det er ganske vanskeligt med en tostatsløsning nu.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Mange tak.
Jeg synes, ordføreren får sagt meget tydeligt, at Danmarksdemokraternes ønske er også, at der skal findes rammen for en tostatsløsning, og så er mit simple spørgsmål blot: Hvilken fysisk geografisk ramme skal palæstinenserne have?
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Det er kun, fordi jeg er i tvivl, at jeg lige spørger for at være helt sikker: Spørger ordføreren, om jeg er sådan fuldstændig klokkeklart vil stå her og sige, hvilket land palæstinenserne skal have?
Er det det, jeg bliver spurgt om?
Jeg tror, at det, jeg vil svare, er, at det, der skal forhandles om, er en tostatsløsning, hvor alle kan se sig selv i det, men også med en fuldstændig klar opbakning til, at man ikke kan forhandle med en terrororganisation, og at jeg til enhver tid og mit parti til enhver tid vil bakke op om Israels ret til at forsvare sig.
Det blev måske lidt kringlet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
I den vedtagelsestekst, som jeg læste op, som der var mange partier bag, står der også, at Israel har retten til fred og sikkerhed, men der står også, at det er grænsedragningen fra 1967, som er udgangspunktet.
Det kan jeg jo så høre at det ikke er for Danmarksdemokraterne, når man siger, at det er i orden, at ekstremistiske israelere besætter store dele af Vestbredden og fortsætter med det, og siden 2024 har der været voldsomt stor aktivitet.
Så mit spørgsmål er blot: Er det Vestbredden, de skal have, eller skal de have noget andet?
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Jeg vil ikke stå og udtale mig om, præcis hvad de skal have.
Jeg synes, det er et spørgsmål, som jeg også sagde lige før, om, at man får lavet en forhandling, men jeg kan ikke se en mulig forhandlingsløsning lige nu, fordi parterne er så langt fra hinanden.
Men når det så er sagt, vil jeg stadig væk sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi bakker op om Israels ret til at eksistere, og at Israel er det eneste demokratiske land i Mellemøsten, som bliver angrebet fra alle sider.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at staten Israel har ret til at forsvare sig, og opfordrer til, at der arbejdes for en fredsløsning, der omfatter en tostatsløsning med udgangspunkt i virkeligheden 2025, og som sikrer Israels grænser, sikkerhed og frihed.
Det er i den forbindelse vigtigt at understrege, at repræsentanter fra palæstinensisk side skal anerkende Israels ret til at eksistere.«
Christian Friis Bach (V), 2025-04-08:
Tak for ordet.
Jeg står her som midlertidig udenrigsordfører for Venstre i lyset af hr. Michael Aastrup Jensens udnævnelse til ambassadør til Europarådet, og tak til Radikale Venstre og SF for at rejse en meget vigtig dagsorden.
I Venstre og i regeringen følger vi, som vi også har hørt det fra udenrigsministeren, udviklingen i regionen meget tæt, og vi tager klart afstand fra den uacceptabelt høje vold.
Vi er dybt bekymrede over den fortsatte konflikt, de store menneskelige lidelser og den alvorlige humanitære situation, og vi håber inderligt, at der kan findes en vej mod fred og en varig løsning.
Det kræver politisk mod og ansvar på begge sider, og for Venstre står det klart, at den eneste realistiske og bæredygtige løsning fortsat er en tostatsløsning, hvor Israel og Palæstina lever side om side i fred og sikkerhed og med gensidig anerkendelse.
Danmark er jo en internationalt orienteret nation – og i Venstre er vi et internationalt parti – og vi har stor gavn af og en stærk interesse i den regelbaserede verdensorden, og den er i de her år under pres, og derfor er det vigtigt, at vi står fast.
Vi skal bakke op om de internationale institutioner, og det gælder også Den Internationale Domstol i Haag.
Danmark og Venstre anerkender jo ikke nogen form for israelsk annektering af de besatte områder, og vi fordømmer bosættelser.
Ikke alene er bosættelserne i strid med folkeretten, men de udgør også en alvorlig barriere for enhver reel mulighed for en tostatsløsning, og vi tager i særdeleshed stærk afstand fra de bosættere, som med vold forsøger at fordrive eller chikanere palæstinensere og tvinge sig adgang til nye områder.
Vi har derfor støttet EU's målrettede sanktioner mod ekstremistiske bosættere, som jo er et sanktionsregime, som både går efter en indefrysning af aktiver og går efter rejsemuligheder.
Det er afgørende, at vi i Danmark og EU konsekvent skelner mellem Israel og de besatte områder i vores handelsaftaler og i vores samarbejdsaftaler, og det gør vi.
De aftaler finder ikke anvendelse i de besatte områder, og Danmark har jo i lyset af den alvorlige situation også taget skridt til at skærpe tilgangen til eksport af våben og dual use-udstyr til Israel, og der anlægges nu en meget restriktiv linje i vurderingen af de konkrete sager.
Danmark er nu medlem af FN's Sikkerhedsråd, og det giver os en særlig forpligtigelse til at stå vagt om folkeretten og bidrage konstruktivt til fredelige løsninger, og kravet om at agere inden for folkeretten og beskytte civile er noget, den danske regering vedvarende tager op i den diplomatiske dialog med Israel og i alle internationale sammenhænge og bilateralt gennem EU som medlem af Sikkerhedsrådet.
Så der lægges fra Danmarks side – og det bidrager Danmark til – både i EU og i FN et vedvarende internationalt pres.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Jo, jeg kan sagtens se idéen i det, og som jeg sagde, tror jeg også, det måske kunne være meget godt i en anden tid end lige præcis den, vi lever i.
I forhold til det der med at forsøge at forudse tingene lige nu, hvor fru Trine Pertou Mach eksempelvis selv nævner det med indkøb af militært materiel, hvor vi jo for kort tid siden ville sige, at det da ville være helt naturligt at købe det af USA, så kan man sige: Arh, der er vi måske ikke helt så sikre på det mere. Hvis vi for bare et par år siden havde sagt, at der kommer en situation igen i Europa, hvor der er lande, der sender kampvogne ind mod hinanden, og hvor vi graver skyttegrave og sender granater i hovederne på hinanden,
eller hvis nogen havde forudsagt, at vi skulle komme i en handelskrig, så tror jeg, de fleste ville sige: Arh, der har vi været, det gør vi ikke igen, så dumme er vi alligevel ikke.
Vi går ikke i gang med en handelskrig, hvor lande kaster sig ud i at forsøge at begrænse hinandens handlemuligheder.
Eller man ville sige: Arh, vi graver ikke skyttegrave mere i Europa.
Og så lige pludselig er det det, vi gør.
Lige pludselig er der en allieret som USA, der truer med at annektere dele af det danske kongerige.
Jeg mener bare: Idéen er meget godt tænkt, men i en anden tid.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-04-08:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance stoler vi på, at regeringen rådfører sig med relevante eksperter og generelt får en god og seriøs rådgivning.
I Liberal Alliance ser vi ikke et behov for, at der nedsættes en ekspertgruppe, og vi frygter, at det vil trække det hele i langdrag.
Regeringen, og Danmark for så vidt, har brug for fleksibilitet og manøvrerum, hvilket de ikke vil have, hvis vi skal vente på en ekspertgruppes anbefalinger.
Jeg skal hilse fra DF, som heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Tak for åbenheden.
Jeg ramte jo åbenbart den helt rigtige ordfører med det her spørgsmål.
Det var jeg ikke klar over at ordføreren havde erfaring med.
Og det er nemlig fuldstændig rigtigt, at det kan være fuldstændig afgørende for, at en person kan gennemføre en uddannelse, og det er jo godt for vedkommende, men også for os alle sammen.
Så jeg håber virkelig, at man vil tage ind i overvejelserne, om man ikke har glemt noget her, eller at man i hvert fald kan evaluere på det senere og se, om der ikke er noget, der bør samles op på.
For det gælder jo ikke kun på ungdomsuddannelserne; det må også gøre sig gældende her.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Ja, og det er jo vigtigt, som jeg også nævnte i min tale, netop at gøre sig løbende erfaringer, og hvis vi nu ser, at det er et stort problem, at der f.eks. er rigtig mange på de erhvervskandidater, der har funktionsnedsættelser og oplever, at det er et problem for dem, at de ikke kan få SPS-støtte, så er det i hvert fald ikke noget, jeg personligt vil stille mig i vejen for.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med efter- og videreuddannelse, og at der jo er nogle beregninger, der viser, at der ikke er så mange, der kommer til at tage videreuddannelse senere i livet, fordi der er rigtig mange svære ting.
Jeg ved godt, at ordføreren selv har gjort det, men det er jo rigtig svært, og det kan være rigtig bøvlet.
Så hvis nu det viser sig, at der kun er 10 pct., der kommer tilbage og tager den efterfølgende videreuddannelse, mener ordføreren så, at det er nok?
Eller er der andre ting, der så skal ses på, og er ordføreren betrygget i, at det kommer til at ske?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Som jeg nævnte i min tale, er det enormt vigtigt for mig og for Moderaterne, at vi baner vejen nu for mere livslang læring.
Jeg tror på, at den her ændring bliver en vejbereder til mere livslang læring.
Det, som betrygger mig, er jo, at vi ikke lukker af for nogen af dem, der vælger den her 75-ECTS-uddannelse, eller som har gået på den.
De kan jo alle sammen komme tilbage og få 45 ECTS-point mere og dermed fylde op til 120 ECTS, som en heltidskandidatuddannelse er i dag.
Så er det rigtigt, at Finansministeriet regner med, at det ikke er ekstremt mange af dem, der vil gøre det.
Men det er jo baseret på kendt adfærd.
Der er der jo ikke så mange, der vælger at gøre det, som jeg tilfældigvis gjorde.
Det var nok også hjulpet lidt på vej af corona, der gav mig mulighed for det.
Men jeg tror da på, at der er mange, der har appetit på mere uddannelse, specielt når vi gør det på den her måde, vi gør nu, hvor det netop skal være en vekselvirkning mellem arbejdsliv og studier.
Det tror jeg på bliver godt.
Jamen jeg forholder mig jo ikke til, om jeg er enig eller uenig i fremskrivningen.
Fremskrivningen er, som den er.
Det, jeg siger der betrygger mig, er, at vi ikke lukker af for, at nogen som helst af dem, der har taget den her kandidat på 75 ECTS-point, kan komme tilbage og læse mere, hvis de ønsker det.
Jeg tror på, at vi gerne vil uddanne os mere, ikke mindst, idet vi ser, at der sker en masse med AI og teknologiske fremskridt, der gør, at vi om 10 år, 20 år, tror jeg, får et enormt behov for videre uddannelse.
Så er det rigtigt, at Finansministeriet regner, som de gør, og det gør de jo på baseret på kendt adfærd og på den historik, der er.
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-08:
Tak for ordet, formand.
Der er sagt mange kloge ting og været rigtig gode spørgsmål, men jeg fortsætter stimen.
Det Konservative Folkeparti støtter det her lovforslag, der følger op på kandidatreformen og bygger videre på intentionerne om mere fleksible og erhvervsrettede kandidatuddannelser.
Vi er særlig positive over for de justeringer, der gør det muligt at etablere flere fleksible modeller, især 1+2-modellen, hvor de studerende kan få su på den første del, inden de påbegynder beskæftigelse ved siden af studiet.
Det er en model, der gør erhvervskandidatuddannelserne mere attraktive og sikrer, at den studerende får de nødvendige akademiske færdigheder, før de træder ud på arbejdsmarkedet og kombinerer deres uddannelse med det.
Vi har kæmpet for evalueringer undervejs.
Jeg har kaldt det alt fra nødbremse til håndbremse og til alle mulige forskellige ting i forhandlingerne.
Men det, der er afgørende, er, at vi lytter til både aftagere, universiteter og alle andre, når vi kigger på det her, og også de studerende, og det synes jeg faktisk vi er lykkedes med efterhånden.
Der er også planlagt evaluering af reformen i 2028, og det tænker vi er rigtig fornuftigt.
Det er vigtigt, at denne evaluering bliver grundig og danner grundlag for eventuelle justeringer, og vi opfordrer også til, at man allerede nu sikrer muligheder for at afprøve forskellige modeller inden 2028.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget og ser frem til det videre arbejde med at sikre en erhvervskandidatordning, der er til gavn for både de studerende, virksomhederne og vores samfund som helhed.
Vi vil fortsat arbejde på at sikre de her fleksible løsninger, mindre bureaukrati og bedre muligheder, også for de internationale, engelsksprogede uddannelser.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Tusind tak for det, og tak for en ret nuanceret og ærlig tale, synes jeg faktisk, set i forhold til de udfordringer, der jo tegner sig med den her reform.
I forhold til sektordimensioneringen vil jeg spørge om, hvordan Konservative som parti egentlig står der.
For jeg har i hvert fald nogle store bekymringer i forhold til adgangen for danske virksomheder til den kvalificerede arbejdskraft, ikke bare lige engelsksprogede studerende, men også bare danske studerende.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om man fra Konservatives side kunne se, at man måske også skulle ind og kigge på den del af reformen på et senere tidspunkt.
Så ordføreren anerkender simpelt hen ikke, at de tal, der kommer fra Finansministeriet, er de bedst mulige tal, vi har for at kunne forudse det her.
Ordføreren er simpelt hen uenig i den fremskrivning, der er lavet, eller hvordan skal jeg forstå det?
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-08:
Det har ikke været nogen hemmelighed, at vi har været bekymret mange gange undervejs.
For det er vigtigt, at det lykkes, og ikke går ud over den uddannelsesmængde, vi har brug for i Danmark for netop at kunne kvalificere vores erhvervsliv og vores fremtid for både de studerende og øvrige aftagere.
Derfor har det også været vigtigt for os med evalueringer undervejs og stille og rolige tiltag, så vi ikke får kørt vores uddannelser i sænk eller får foretaget os noget, der ikke er godt for det danske samfund.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Nu er ordføreren jo flink at nævne, at jeg har erfaring.
Så reglerne er jo, kan man sige, en smule rigide, i form af at man netop skal være su-berettiget for at kunne få det.
Det er jeg sådan set personligt åben for at man kunne kigge på og ikke mindst senere, hvis vi kan se, at det faktisk er et problem, der opstår.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Tak til ordføreren, som jo har en del erfaring, må man bare sige, med uddannelsessystemet på både den ene og den anden side af katederet.
Jeg vil spørge ind til noget, som ikke har fyldt så meget, heller ikke for mig selv, må jeg nok indrømme, i arbejdet med den her reform, men som jeg er blevet opmærksom på i det her lovarbejde.
Vi kan jo konstatere, at der er kommet flere unge eller flere studerende med funktionsnedsættelser og behov for ekstra støtte.
Det bliver der råbt op om i høringssvarene, og det håber jeg virkelig at I i Moderaterne og forligspartiernevil se på.
For de risikerer altså at blive mere trængt med det her nye uddannelsessystem, for man kan ikke få SPS, specialpædagogisk støtte, på de nye erhvervskandidater, fordi de jo ikke er su-berettigede i den tid, hvor man som studerende arbejder i en virksomhed.
Det håber jeg altså man kan se på og se på at finde en løsning på.
Vi sidder lige nu konkret og forhandler på erhvervsuddannelsesområdet om at sikre, at den her støtte også kan følge med ud i en praktik.
Kunne man ikke se på at gøre noget lignende eller i hvert fald evaluere, om der er plads nok til de her studerende?
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Tak for det.
Men så lad os tage den anden del, nemlig det, som jeg hører ordføreren sige i forhold til forringelser, nemlig 1-årige kandidater.
Vil SF være dem, der holder fast i det efter et valg, eller vil man være klar til at se på den del af den her aftale?
Sofie Lippert (SF), 2025-04-08:
Det er meget sandsynligt, at SF vil holde fast i, at man skal kunne blive ved med at udbyde kandidater på 75 ECTS-point, for jeg synes ikke, det ville være i orden, hvis vi satte alt det arbejde i gang og så fjernede muligheden.
Men SF er klart åben for, hvis der skulle tegne sig et flertal for det, at lave nogle helt andre rammer for det, for det er jo især rammerne, der er problemet i den her reform, altså at vi tvinger det ned over hovedet på universiteterne.
Så det ville vi være åbne for, hvis der tegner sig et flertal.
Men der er jo et forlig, og derfor er det svært at sige, hvordan det står efter et valg
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-08:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag et lovforslag, der udmønter centrale dele af den politiske aftale om en reform af universitetsuddannelserne, en aftale, som vi i Liberal Alliance er en del af, og vi står naturligvis bag det samlede reformspor og støtter derfor også lovforslaget.
Det er et lovforslag med rigtig mange forskellige elementer, og jeg kommer ikke til at stå heroppe fra talerstolen og redegøre for alle de enkelte delelementer, men jeg vil nøjes med at fremhæve to elementer, som også må siges at have været offentligt debatteret.
Så lad mig starte med en af de helt store knaster, nemlig omlægningen og oprettelsen af kandidatuddannelser på 75 ECTS-point, og jeg tror jo, det er vigtigt for mig at starte med at sige, at det ikke er en opfindelse, som er groet i Liberal Alliances baghave.
Men når det er sagt, så er det noget, vi har accepteret, og det har vi gjort af to forskellige årsager.
Et andet omdiskuteret element i lovforslaget er erhvervskandidatuddannelserne, et element, som vi i Liberal Alliance er meget positive over for, og hvor vi virkelig håber, at de justeringer, vi bl.a. sidst i december har været med til at foretage, også vil gøre, at ordningen bliver et reelt og et attraktivt alternativ til den ordinære uddannelsesform, som vi har på de fleste af vores uddannelser i dag.