runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2018-10-11:
Mange tak, formand.
Her er der jo igen tale om et rigtig godt og positivt forslag, som kommer, fordi det rent faktisk er en kæmpestor succes med vores krydstogtturisme.
Det er sådan, at den virkelig vokser voldsomt i København.
Og da det er sådan, at havneområderne i København er omfattet af lovgivning, er vi nødt til at ændre lidt på lovgivningen, for at der bliver plads til at udvide arealet til krydstogtturisme.
Det er grundlæggende positivt.
Det er noget, vi socialdemokrater kan bakke op om.
Skulle der være nogen til stede – nu har vi Erhverv Norddanmark i tilhørerlogen – som sidder og tænker, om det nu er noget, som københavnerne får, som de ikke får mulighed for at få i Aalborg, som også har krydstogtturisme, skal de være opmærksomme på, at det jo ikke er sådan, at vi åbner statens pengepung og bruger penge på noget, men vi ændrer lovgivningsmæssigt nogle regler for netop at kunne forbedre de muligheder, der er, for krydstogtturisme.
Det er positivt.
Når det så er sagt, kunne det jo godt være, at der, når vi engang – forhåbentlig meget snart – skal have en masterplan for infrastruktur, skal være en pulje penge til havneinfrastruktur til nogle af de ting, som havnene har brug for også i relation til krydstogtturisme, og at det er noget af det, man kan støtte og styrke.
Det vil vi i hvert fald fra Socialdemokratiets side være positive over for.
En af de ting, som jeg er stødt på i forbindelse med håndteringen af det her lovforslag, er spørgsmålet om, hvordan man forsyner de her krydstogtskibe med strøm, mens de ligger til kaj.
Og noget af det, der har været fremme i medierne, er, at det ikke er dem alle sammen, der er tilkoblet et landelanlæg, så de kan få grøn strøm om bord på skibene og forurene noget mindre.
Der er simpelt hen i nogle tilfælde tale om, at det er dieselosende skibe, som forurener, udleder partikler og andet.
Der kunne vi godt fra Socialdemokratiets side tænke os at få ministeren til at uddybe lidt, hvordan det egentlig ser ud.
Vi er helt med på, hvor kæmpe en succes det er med krydstogtturisme, og vi vil gerne have mere af det.
Det er godt for vores økonomi.
Det er dejligt, når der er nogle, der gerne vil besøge os.
Men hvis det har den sideeffekt, at det forurener, kan vi så gøre noget konstruktivt for at gøre det bedre?
Kan man f.eks. stille krav om, at det skal være elanlæg fra landjorden, som giver grøn strøm, der kobles op til, osv.?
Det vil vi gerne spørge aktivt ind til.
Men i udgangspunktet er vi meget, meget positive over for den her succes, og at vi ændrer loven, så der bliver plads til noget mere.
Vi så gerne, at flere byer kunne få glæde af noget af det her, og at der kommer en pulje, der kan styrke den her positive udvikling.
Men det konkrete forslag går vi meget gerne konstruktivt ind i.
Kim Christiansen (DF), 2018-10-11:
Jamen vi er selvfølgelig positive over for forslaget.
Generelt er vi lidt skeptiske i de situationer, hvor man nedlægger muligheden for industri og erhvervshavn til fordel for boligbyggeri.
Vi har set nogle grelle eksempler på det, og vi kan jo få det resultat ud af det, at man føler sig generet af havnemiljø osv.
I det her tilfælde er det jo et spørgsmål om at flytte en erhvervshavn lidt og give mere plads til krydstogtskibe, så det er jo ikke umiddelbart boligbyggeri, man viger for.
Så i det her tilfælde virker det ganske fornuftigt, også fordi det vel er et af de største turismetiltag i København med de her krydstogtskibe, så det giver god mening.
Jeg synes, at det var en fin pointe, hr. Rasmus Prehn havde i forhold til grøn strøm.
Det glæder jeg mig til at høre et svar på, og også et svar i forhold til affaldshåndteringen, og hvordan man gør, når de her store skibe kommer ind.
Så jeg synes, at det ville være godt at få pindet det ud.
Men ellers er vi meget positive over for forslaget.
Rosa Lund (EL), 2018-10-11:
Jeg kan sagtens tale om det her på en anden måde, men jeg synes nu bare, det er et ret principielt spørgsmål, når det handler om den private ejendomsret, som er en grundlovssikret rettighed.
Nu skal jeg prøve at gøre det så konkret som overhovedet muligt, og lad os så sige, at man ikke river nogen bygninger ned.
Jeg bor på Nørrebro, ret tæt på Mjølnerparken, og jeg synes, at regeringen, som ordføreren i en eller anden grad repræsenterer, skylder et svar på, hvor de her mennesker, som så ikke længere må bo der, så skal bo.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-11:
Venstre er også begejstret for det her lovforslag, der bl.a. er affødt af succesen med krydstogtskibene.
I det hele taget har Danmark jo succes med at være anløbssted for de store krydstogtskibe, lige fra Skagen og Aalborg i nord til en række andre byer, herunder København.
Nu er der så kommet et behov for at ændre indretningen af erhvervshavnen, så vi kan få en mere fleksibel og bedre udnyttelse af kajstrækningen i Ydre Nordhavn.
I dag er arealet Ydre Nordhavn ubebygget og under opfyldning, og opfyldningen forventes at være færdig i 2020.
I dag er det sådan, at Ydre Nordhavn er inddelt i fire områder, hvoraf et område er søterritorium i dag.
Dette søterritorium skal bevare sin form og må derfor ikke udnyttes til opfyldning og inddæmning af arealet, men på de resterende områder i havnen kan man indrette det anderledes, så vi sikrer bedre betingelser for den udvikling, vi gerne ønsker i området. Krydstogttrafikken er vokset meget, og vi forudser, at den vokser endnu mere.
Og jeg er enig med de to foregående talere i, at vi selvfølgelig også skal være opmærksom på, at disse krydstogtskibe udleder temmelig mange partikler, når de ligger der og tøffer med deres generatorer, der laver strøm, for der skal bruges rigtig meget strøm på sådan et krydstogtskib.
Der kan vi jo skele til vore gode venner i Skåne, hvor Ystad Havn nemlig for længe siden har løst det problem med skibe, der lægger til, og har lavet landstrøm, som de kan tilsluttes, når de lægger til kaj.
Så der kan vi jo lade os inspirere af vores svenske venner.
Det er således, at der i dag kun udnyttes 1.100 m af kajlængden til krydstogttrafikken og der egentlig er 1.800 m til rådighed, men nu får vi med det her lovforslag mulighed for at etablere en fjerde krydstogtterminal derude, nord for de tre allerede eksisterende, og dermed mulighed for at øge den her aktivitet, som betyder rigtig meget for hovedstadsområdet og vores omsætning her.
Der bliver også mulighed for, at det rekreative område i havneområdet kan udnyttes bedre.
Så alt i alt er det her et rigtig godt forslag, som bidrager til at styrke vores alle sammens hovedstad og lokomotiv, København, endnu mere.
Så skulle jeg også hilse fra min konservative kollega og sige, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Tak for det.
Det er lige før, det minder om det, man hører i en byrådssal, når vi snakker om højde på huse osv.
Men lad det være.
Også i Liberal Alliance er vi glade for, at vi med lovforslaget her kan være med til at imødekomme den store efterspørgsel fra markedet, der er for krydstogtskibe.
Det kan enhver jo se.
Derudover bliver det muligt også at etablere en fjerde krydstogtsterminal nord for de eksisterende terminaler på Oceankaj, som den hedder.
Det betyder, at hele kajstrækningen på Oceankaj nu kan bruges til krydstogttrafik.
Det er selvfølgelig positivt, at vi får mulighed for at lade flere krydstogtskibe lægge til i Nordhavnen.
Den kommende Nordhavnstunnel og metrostationerne i Nordhavnen vil hurtigt kunne lede krydstogtgæsterne til centrum til glæde og gavn for det danske erhvervsliv.
Vi bør fra politisk hold naturligvis gøre, hvad vi kan for at skabe bedre rammer for det danske turismeerhverv, der både skaber vækst og arbejdspladser.
Så kan jeg i øvrigt undre mig lidt over, at vi i Folketinget skal detailplanlægge så snævert, at vi skal ændre en lovgivning, når nye skibe skal anløbe nye kajanlæg.
Lad det være en eftersætning til min tale.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for det, beklager forsinkelsen.
Forslaget er jo allerede meget godt ridset op af de tidligere ordførere, så lad mig bare komme direkte til Alternativets pointer.
Det er et plus, at vi udvider i forhold til turismen.
Grunden til, at jeg var lidt forsinket, var, at jeg sad lidt og gravede i, at vi faktisk i København blev tilbudt at få etableret de her landstrømsanlæg allerede tilbage i 2016, hvor der blev takket nej.
Der er lidt usikkerhed omkring, hvorfor der blev takket nej til en relativt billig investering.
Så vi står i en situation, hvor vi faktisk kunne have forberedt os på den her situation, hvor vi vil udvide kapaciteten i forhold til krydstogtskibe og turister.
Det er rigtig, rigtig ærgerligt.
I Alternativet har vi haft dialogen og samtalen.
Betyder det, at staten så skal gå ind og løfte den opgave, som kommunen har sagt nej til, fordi staten nu går ind og siger, at vi skal udvide kapaciteten?
Eller skal kommunen gå ud og finde den finansiering selv, og hvordan gør den det?
Det er egentlig mange af de spørgsmål, der også er blevet stillet fra Enhedslistens ordførers side, og det er vigtigt, synes jeg, at få styr på, inden Alternativet kan tilslutte sig lovforslaget fuldt ud.
For ellers er der en stor risiko for, at vi bonner forkert ud på den grønne bundlinje, altså at det går ud over både sundhed og miljø – ikke kun for københavnerne, men også for sjællænderne.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-11:
I Radikale Venstre kan vi godt støtte det her lovforslag.
Vi synes, det er udmærket at give By & Havn og Københavns Kommune nogle flere muligheder for at udvikle havnen til krydstogtskibe.
Der ligger et, synes vi, meget interessant høringssvar fra det, der, så vidt jeg husker, hedder Østerbros Havnekomité, som adresserer nogle af de miljø- og klimaudfordringer, som også Alternativet og Enhedslisten berørte i deres taler.
Der ønsker de bl.a., at vi ved lov kræver, at de her skibe skal sættes til strøm for at undgå partikeludledning og også CO2-udledning, og også at vi får håndteret affald og toiletter på disse skibe.
De forslag synes vi er udmærkede, og i hvert fald er intentionen den rigtige.
Det vil vi gerne opfordre regeringen til at kigge på.
Det er formentlig ikke Transportministeriet, der skal gøre det, man måske Miljøministeriet.
Som vi forstår lovforslaget, udelukker det ene ikke det andet.
Vi synes, det er en god idé at udvikle havnen, så derfor kan vi godt stemme for lovforslaget.
Men vi vil gerne deltage i et arbejde om at lave nogle af de andre tiltag ved siden af i en anden aftale eller i et andet ministerium.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Tak for det, og tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at sikre en mere fleksibel anvendelse af erhvervshavnen og kajstrækningerne i Københavns Ydre Nordhavn.
Da den gældende lov fastsætter meget detaljerede regler for arealernes anvendelse, kan en ændring heraf derfor alene ske med Folketingets samtykke.
Lovforslaget skal desuden muliggøre, at der kan etableres en fjerde krydstogtterminal nord for de tre eksisterende terminaler på Oceankaj.
For at muliggøre en mere fleksibel anvendelse af arealerne på opfyldningen i Ydre Nordhavn skal lovforslaget desuden gøre det muligt, at opfyldningen fremadrettet kommer til at bestå af to områder mod i dag tre områder: et område til erhvervshavn og et område til maritime og rekreative faciliteter.
Det medfører samtidig, at inddelingen ændres lidt, så det samlede areal udlagt til erhvervshavn m.v. reduceres, mens arealet til maritime og rekreative faciliteter øges, ligesom anvendelsesmulighederne for dette område udvides til gavn for byens borgere.
Denne byudvikling vil naturligvis foregå efter de sædvanlige planprocesser i Københavns Kommune med høringer osv. Inden jeg så slutter af, skal jeg lige svare på spørgsmål fra de mange ordførere, som talte om vigtigheden af at få landstrøm ud til krydstogtskibene.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et vigtigt problem at løse.
Når de producerer strøm derude med deres motorer, deres dieselmotorer, så sender de partikler ud over Københavns befolkning, og derfor ville det være bedre, hvis de fik strøm fra land, sådan at de kunne slippe for at sende de partikler ud. Problemet her er ikke, at der er for få landstrømsanlæg.
Det ville i hvert fald ikke løse problemet, at vi stillede en masse landstrømsanlæg op.
Problemet er, at skibene ikke er udstyret til at modtage strøm fra land.
Ni ud af ti skibe kan ikke modtage landstrøm, og det vil sige, at hvis vi opstillede det krav, at de skulle kunne modtage landstrøm, så ville ni ud af ti skibe ikke lægge an ved København, men f.eks. i stedet ved Malmø.
Og det får vi ikke færre partikler ud af; vi får bare partiklerne udledt i Malmø, og så flyver de med vinden til København og gør den samme skade.
Men vi får mindre turisme og færre indtægter fra krydstogtturisme i København.
Så derfor er løsningen jo den, som regeringen har fremlagt i sit klimaudspil, og som alle, der er interesseret i forslaget, kunne have orienteret sig i, nemlig at vi igangsætter et arbejde med Østersøregionens andre lande og byer, hvor vi i fællesskab vil stille krav om, at krydstogtskibe, der anløber vores byer, skal kunne modtage landstrøm.
Hvis vi gør det på den måde og får sådan en aftale, får det en effekt, hvorimod det andet om, at vi alene i København skal stille krav om landstrøm, alene har en effekt af en symbolsk karakter, nemlig at skibene så i stedet lægger til i andre havne i Østersøen, og at vi alligevel får partiklerne til København.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Tak for kommentaren.
Jeg synes, at det er meget fornuftigt at indgå et samarbejde også med Sverige og de andre lande om, at vi i fællesskab lægger pres på, at de her skibe skal have det her landstrømsanlæg, men jeg synes samtidig også, at man må sige, at det virker mærkeligt at vedtage en lovgivning nu, hvor vi udvider vores havneområde og vi samtidig ikke stiller de her skærpede krav, når vi ved, at det giver luftforureningsproblemer i områderne.
Er det ikke oplagt, at Danmark faktisk også tør gå foran på det her område?
Jeg kunne godt tænke mig et lidt mere – hvad skal man sige – forpligtende svar fra ministeren om, hvordan vi får det her til at ske hurtigst muligt.
Jeg synes heller ikke, at det kan være rimeligt over for de mennesker, der bor i området, at man bare skal leve med den øgede luftforurening, som kommer af det, og det er mit indtryk, at svenskerne sådan set gerne vil være med på også at lave noget, og så er det jo klogt nok at gøre noget i samarbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Som lovgivningen er allerede i dag, kan man kræve, at beboere flytter ud af deres bolig, når man river deres bygning ned i forbindelse med en udviklingsplan for et boligområde.
Nu tilføjer vi, at man også kan bede folk om at flytte fra deres bolig ved salg, altså ikke kun ved nedrivning, men også ved salg.
Det gør vi bl.a., fordi vi synes, at det er dumt, at man for at udvikle et område nødvendigvis skal rive bygningen ned, for at det kan lykkes.
Vi synes, det er bedre, at man udnytter de gode ressourcer, der er, f.eks. ved et salg, til at udvikle området.
Det kan jeg ikke forstå Enhedslisten har noget imod.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Jeg må sige, at jeg synes bestemt ikke, at det er godt at sælge ud af vores almene boliger.
Nej, for jeg synes, at vores almene boliger har en ekstremt stor værdi for det danske samfund.
Jeg er godt klar over, at Liberal Alliances hedeste drøm ville være at få privatiseret hele boligmassen.
Jeg kan godt gennemskue, hvad projektet er i det.
Men jeg synes sådan set, at ministeren også skylder et svar på, hvor de her mennesker, som bliver presset ud af deres boliger, skal bo henne.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Men størstedelen af den her forandring kan jo ske ved naturlig fraflytning.
I de her områder er der en naturlig fraflytning på 12 pct. om året.
Det vil sige, at allerede efter 5 år er 60 pct. af boligerne fraflyttet.
Vi har en plan, der siger, at man skal være færdig i 2030, det vil sige 12 år, efter vi vedtager den her lovgivning – 12 år – hvor man på 5 år kan nå 60 pct. fraflytning ved naturlig fraflytning.
Så de skal selvfølgelig bo de steder, hvor de bor i dag, når de flytter.
Så har vi i øvrigt en mekanisme, som siger, at ved salg skal de genhuses primært inden for eget område, altså i den afdeling, som de bor i i dag.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for det.
Jeg var med ministeren en hel del ad vejen.
Vi er jo enige om, at der er udfordringer, spørgsmålet er hvordan.
Vi blev ikke inviteret til de sidste forhandlinger, desværre.
Professor John Andersen har udtalt: Regeringens indikatorer for parallelsamfund måler en række socio-økonomiske indikatorer, som viser forskellige former for ulighed og social udsathed.
Men der findes ingen forskning eller undersøgelser, der viser, at der er sammenfald mellem det, og at man er imod samfundets gængse normer.
Det skal forstås på den måde, at jeg hørte ministeren til sidst sagde – og det er derfor, jeg ikke er med mere – at de her mennesker selv vælger at bo i de her områder, at de også vælger at være kriminelle.
Der er en professor her, der siger, at der ikke er noget sammenfald.
Det er strukturel og social skæv boligpolitik f.eks., der har gjort, at mennesker er blevet grupperet i de områder.
Så mit spørgsmål er: Har ministeren noget forskning eller nogle undersøgelser, der viser, at der er et sammenfald mellem de her socio-økonomiske indikatorer, og at man faktisk også selv vælger at være imod samfundets gængse normer?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Jeg har ikke noget imod, at man er imod samfundets gængse normer.
Der findes mange normer, som bare er tradition og vane, og som man gerne må være imod.
Når jeg taler om normer, der er vigtige, er det de helt grundlæggende normer for vores samfund, nemlig normer om, hvordan man må opføre sig over for andre, hvilket samfundssind man skal udvise, når man er i fællesskaber osv.
Det ser man bl.a. udfordret, når vi i nogle af de områder ikke kan sende politi eller postvæsen eller ambulancer eller brandvæsen ind, uden at de bliver mødt af unge mennesker fra området, som ikke bliver irettesat af områdets øvrige beboere, når de kaster med sten eller på anden måde angriber myndighederne, når de kommer ud i områderne.
Jeg kender ikke til et eneste område, som ikke er et ghettoområde i Danmark, hvor den slags ting sker.
Det sker kun i de områder, vi taler om her.
Så ja, jeg synes, at der er ret stort bevis for, at dette antisamfundssind, som man taler om her, findes i de områder og i den udstrækning kun i de områder.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Det er jo interessant, for det er vel det skrøbelige ved at vælge statistikkerne og lægge dem på det niveau, de er lagt, for det klinger ret hult, at man vil ekspropriere, at man vil fratage grundlovssikrede rettigheder, når tre hårde udsatte områder som Motalavej, som Korskærparken, som Munkebo ikke er på listen længere.
Så må man stille sig de her spørgsmål: Har regeringen opgivet at gøre noget ved problemerne i de områder?
Men hvis ikke, hvad har man så tænkt sig at gøre ved dem?
Og hvis de her tre områder kan forandre sig uden at blive revet ned, hvorfor skulle de andre så ikke kunne gøre det også?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Nu har jeg mange gange i den her debat hørt påstanden om, at det skulle være i strid med grundloven
Grundloven definerer præcis, at man kan ekspropriere – at man kan ekspropriere – hvis det tjener almenvellet.
Så kan vi have forskellige opfattelser af, hvad der tjener almenvellet.
Jeg har den opfattelse, at det tjener almenvellet at få gjort op med de her parallelsamfund, og jeg har også den opfattelse, at når man giver massiv offentlig støtte til boligorganisationer for at løse sociale problemer, og de så i virkeligheden skaber sociale problemer, har man, ud over at det tjener almenvellet, også en mere ophøjet moralsk legitimitet, når man sætter ind over for det med de midler, som er nødvendige.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, som vi behandler her, handler om de midler, som er disponeret for Landsbyggefonden i de udsatte boligområder i de kommende år.
Regeringen spillede ud med en pakke til at starte med, som betød, at der skulle bruges 12 mia. kr. i de udsatte boligområder, og derudover – hvilket er vigtigt at huske var en anden pulje – skulle der tages 13 mia. kr. gennem den såkaldte ydelsesstøtte fra Landsbyggefonden, som så skulle lægges over i statskassen.
Det havde i Socialdemokratiets perspektiv været en underminering af den almene sektor som et kvalitetsalternativ til private boliger, og jeg tror, at det på lang sigt ville have betydet, at man havde fået en dårligere boligstandard, og at lejerne havde måttet betale en højere husleje i de enkelte afdelinger.
Derudover var vi skeptiske over for, om 12 mia. kr. var det rigtige at afsætte til de udsatte boligområder.
Vi er glade for den løsning, det endte med.
Pengene går til uhyre vigtige formål.
Halvdelen bliver brugt på renoveringer i området, hvor der er et stort efterslæb mange steder, en tredjedel bliver brugt på huslejenedsættelser og boligsociale indsatser, og ca. en ottendedel bliver brugt på infrastruktur i boligområderne.
Det er jo penge, som bruges på lejerne og deres ejendomme, deres boliger i den almene sektor, sådan som det oprindelig har været meningen med Landsbyggefonden.
Der har været en diskussion om, hvorvidt man skulle opretholde midlerne til den boligsociale indsats.
Principielt mener jeg og Socialdemokratiet, at det er en kommunal opgave at lave boligsociale indsatser.
Det er noget, som skal varetages lokalt, det er ikke nødvendigvis Landsbyggefondens opgave at bevilge penge til det.
Men omvendt må vi også erkende, at den praksis, der har udviklet sig hen over de senere år, er, at det er Landsbyggefonden, der betaler for boligsociale indsatser.
Derfor vil en fjernelse af midlerne til boligsociale indsatser betyde, at man mange steder ikke vil have råd til at fortsætte med de kommuner, hvor man ikke har så mange penge at bruge.
Derfor er vi endt med en løsning i det her lovforslag, hvor man sænker rammen en smule, sådan at der er penge til renoveringer og til huslejenedsættelser og infrastruktur, men altså stadig fastholder størstedelen af midlerne til boligsociale indsatser.
Derudover er der i den samlede parallelsamfundsaftale fundet ca. 2 mia. kr. over aftaleperioden til at finansiere daginstitutioner, skoler, jobindsatser i de udsatte boligområder.
Det betragter vi i Socialdemokratiet også som en væsentlig investering fra statens side oven i Landsbyggefondens egne midler.
Og med de ord vil jeg sige, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-11:
Lovforslaget her handler jo om at kunne realisere det forrige lovforslag vedrørende ghettopakken, og hvis der skal være en sammenhæng og realisme er det en nødvendighed.
I den model, der er lagt op til her, er der nogle uhensigtsmæssigheder, som den forrige ordfører, Kaare Dybvad, også var inde på.
Så her har det nogle konsekvenser for den boligsociale indsats.
Men Dansk Folkeparti mener, at det er i et omfang, der kan håndteres, og at det vil vise sig ikke at have helt så store konsekvenser, som nogle høringsparter lægger op til.
Vi må erkende, at der er behov for tiltag og økonomi for at få styr på de problemer, vi oplever.
Forhåbentlig lykkes det, og forhåbentlig lykkes det hurtigere end forventet, så vi ikke fortsat skal anvende masser af skattekroner på utilpassede borgere, der klumper sig sammen og ikke bidrager til samfundet.
Dansk Folkeparti tilslutter sig lovforslaget.