runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-10:
Bliv endelig ved på den måde.
Jeg vil selvfølgelig takke for de mange konstruktive bemærkninger, for sagen er den, at det jo er vigtigt for væksten i samfundet, at vi har nogle virksomheder, som konkurrerer effektivt med hinanden, og at konkurrencelovgivningen skaber de rammer, som skal være med til at fremme den optimale form for konkurrence.
Formålet med lovforslaget er derfor, at vi skal gøre det nemmere for virksomhederne at vurdere, om et potentielt konsortiesamarbejde vil være lovligt, så vi på den måde åbner mulighed for, at flere spillere kan gå ind og byde på offentlige opgaver.
Med ændringen opstilles der en mere klar skillelinje mellem aftaler, herunder konsortier, som automatisk er lovlige, og aftaler, som ikke er det.
Det gør vi ved at ændre bagatelgrænserne for anvendelse af lovens forbud mod konkurrencebegrænsende aftaler.
Ændringen betyder, at det klart vil fremgå, at samarbejder, herunder konsortier, der ikke har til formål at begrænse konkurrencen, ikke rammes af forbuddet, hvis virksomhedernes markedsandele ikke overstiger bagatelgrænserne.
Ved ændringen bringes de danske regler på linje med Kommissionens og EU-Domstolens praksis.
Da konkurrenceloven blev vedtaget i 1997, tillagde Folketinget det stor vægt, at offentlighedsloven ikke skulle gælde for sager efter konkurrenceloven, fordi der er så mange interne oplysninger om virksomheder i konkurrencesager, herunder fortrolige oplysninger.
Det er vigtigt at fortsætte ad den vej.
Det bør derfor ikke via reglen om såkaldt egenacces, altså adgang til oplysninger om en selv, eller via reglerne i den kommende databeskyttelsesforordning være muligt at få adgang til andres forretningshemmeligheder, ligesom det heller ikke bør være muligt at stikke en kæp i hjulet for myndighedernes efterforskning af f.eks. karteller.
For så vidt angår reglerne for fusionskontrol, er det vigtigt, at der er en balance mellem på den ene side ønsket om en hurtig sagsbehandling og på den anden side samfundets interesse i at fusionssager afgøres på et så fuldt ud oplyst grundlag som muligt.
På den baggrund foreslås det, at der indsættes et stoplys i loven, som angiver fristen for, hvornår virksomhederne skal have afgivet deres tilsagn, og at der indføres mulighed for, at konkurrencemyndighederne ekstraordinært kan sætte fristerne i stå, hvis de nødvendige oplysninger til vurdering af fusionen ikke er kommet frem inden fristens udløb.
Derfor foreslås det, at det bliver muligt at indgive en foreløbig ansøgning om straflempelse uden fuldstændig dokumentation for et kartel.
Den foreløbige ansøgning skal selvfølgelig senere følges op af den nødvendige dokumentation, hvis man vil bevare sin plads i køen.
Ud fra de bemærkninger, der har været nu her, ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget i Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalget.
Hvis der er yderligere spørgsmål, svarer vi selvfølgelig på dem under udvalgsbehandlingen.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-10:
Tak for det.
Alle kender til problemet med, at det ene gravearbejde afløser det andet i gadebilledet, fordi man øjensynlig ikke aner, hvem der graver hvor og hvornår.
Vi har også en udfordring med, at ledig rørog ledningskapacitet i jorden ikke bliver udnyttet optimalt.
Endelig er der et stort behov for at få digitaliseret rør og ledninger i jorden, så det bliver lettere for bl.a. kommuner, entreprenører og ledningsejere hurtigt at skabe sig et overblik over nedlagte rør og ledningssystemer.
Med lovforslaget vil ledninger og rør af forskellig art i jorden blive registreret, digitaliseret og givet fri.
Det skal effektivisere planlægning og arbejdsgange; det skal reducere graveskader, hvor kabler utilsigtet graves over; det skal gøre det lettere at koordinere gravearbejder, så der ikke graves det samme sted flere gange med få måneders mellemrum; og det skal endelig være med til at gøre det lettere at udnytte ledig kapacitet i føringsrør, så man kan mindske nedlægning af parallelrør.
Socialdemokratiet ser positivt på lovforslagets indhold og mål, men vi er klar over, at der er tale om et endog meget omfattende administrativt arbejde for ledningsejerne.
Især har telebranchen givet udtryk for, at opgaven vil komme til at presse dem ud over rimelighed, og at de har brug for mere tid end den, der er lagt op til fra ministerens side.
Socialdemokratiet vil derfor have nogle spørgsmål rettet imod den tidsfrist, ledningsejerne får til at få løst opgaven.
Vi vil sikre, at ledningsejerne har en rimelig frist til at få dette meget omfattende arbejde foretaget.
Der er selskaber, hvor denne opgave er endog meget omfattende.
Vi skal også have i mente, at det er én part, der har udgifterne med at få registreret og digitaliseret ledningerne, men at det er andre, nemlig entreprenørerne, der får gavn af arbejdet uden dog selv at bidrage økonomisk.
Alene derfor er det nødvendigt, at vi her fra Folketingets side sætter en tidsfrist, som selskaberne kan klare uden at skulle skære ned på eller blive forsinket med udbygningsinvesteringer.
Men det tager vi alt sammen under udvalgsbehandlingen.
Socialdemokratiet er som udgangspunkt positive, men vi vil ikke give noget endeligt tilsagn, før vi har fået svar på vores spørgsmål og været i dialog med ministeren.
Og jeg skal endelig til sidst oplyse, at SF er enig i denne fremstilling.
Mikkel Dencker (DF), 2017-10-10:
Lovforslaget her udmønter jo det, der hedder initiativ 6.3 i den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi, som regeringen har lavet sammen med Danske Regioner og Kommunernes Landsforening.
Den foregående ordfører her på talerstolen var allerede inde på, at der kan være mange gode grunde til, at man gennemfører sådan et initiativ.
Ligeså skal man selvfølgelig også undgå, at man graver mere end højst nødvendigt, fordi det er til stor gene for beboere, for virksomheder og også for trafikken, når veje og fortove graves op.
Det kan der ikke være to meninger om, og fra Dansk Folkepartis side er vi godt tilfredse med, at man tager fat på den her strategi.
Så vi ser positivt på lovforslaget.
Jeg vil lige tillade mig at lufte, at jeg i forbindelse med den udvalgsbehandling, som forestår, også vil komme med et spørgsmål, som nok egner sig bedst til skriftlig besvarelse.
Det går ud på, at hvis en rørejer har ledig kapacitet, som vedkommende kan stille til rådighed for en anden part, som har brug for at få lagt en ledning, er der så en regulering af, hvilken pris der tages for at stille sin kapacitet til rådighed?
For selvfølgelig skal der være en rimelig honorering af, at man har noget kapacitet, som stilles til rådighed for andre, men på den anden side skal det vel heller ikke resultere i, at man udnytter sin position til at tage en urimelig høj pris. Som sagt er vi i Dansk Folkeparti meget positivt indstillet over for det her initiativ, og vi forventer da bestemt også at støtte lovforslaget, når det kommer til tredje behandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-10:
Overordnet set er Enhedslisten positiv over for at have en bedre registrering af de rør, som er gravet ned, og det kunne f.eks. medføre, at man fik bedre overblik over, hvad det er for nogle tomme rør, der ligger rundtomkring i landet, og det kunne medvirke til, at man måske i højere grad fik rullet fibernet ud til flere forbrugere.
Hvis jeg ser på økonomien i det her, har jeg godt nok svært ved at se det, som Venstre påpegede lige før, nemlig at det samlet set vil være en fordel.
Jeg er godt klar over, at der som kommentarer i høringsnotatet står, at Erhvervsstyrelsen har gennemført en undersøgelse, som viser, at det her forslag sådan set er økonomisk positivt.
Men når man kigger på det sammenfattende skema, der er udarbejdet til lovforslaget, og kun ser på de elementer, der er taget med i det skema, ser man, at det altså er ridset op, at der er nogle engangsomkostninger, nogle udgifter, forbundet med at indføre det her system, og de er på ca. 20 mio. kr. for det offentlige og ca. 122 mio. kr. for ledningsejerne.
Det er altså sådan nogle engangsomkostninger, der er, ved at indføre det her på i alt ca. 144 mio. kr.
Hvis jeg ser på konsekvenserne af at indføre det nye system, viser skemaet, at de kan listes op til, at der årligt er udgifter på 88 mio. kr., og så er der nogle sparede omkostninger og nogle indtægter på 68 mio. kr. Det vil sige, at man laver et nyt system, som koster 144 mio. kr. at indføre, hvorefter man har en samfundsmæssig drift med et minus på 20 mio. kr.
Altså, jeg har svært ved at se, at det samlet set er noget, som er økonomisk positivt for samfundet.
Det kunne godt være, at det på længere sigt har en eller anden effekt, som er økonomisk positiv, men det har jeg altså lidt svært ved at se ud fra det lovforslag, der ligger.
Så man jagter et eller andet med at få færre graveskader, som er opgjort til en årlig omkostning på 2 mio. kr., og det synes jeg egentlig er et meget lavt tal, men i høringssvarene er der nogle, der påpeger, at det egentlig er sat for højt.
Jeg synes, at økonomien omkring det her lovforslag er meget svær at blive klog på, hvis man tager det sammenfattende skema i lovforslaget alvorligt.
Så jeg synes, der er god grund til i en udvalgsbehandling at få præciseret, hvad det er for en økonomi, der er i det, og jeg kan sagtens se, at der kan være dilemmaer, ved at der er nogle, der har alle udgifterne i forbindelse med at indføre den her bedre ledningsregistrering, og at der så kan være andre, som har fordelene, i og med at de måske bedre kan planlægge deres gravearbejde, eller der kan være aktører, som vil bruge nogle tomme rør til at rulle fibernet ud til nogle flere.
Carsten Bach (LA), 2017-10-10:
Med lovforslaget her, L 37, sikrer man, at oplysninger om nedgravet infrastruktur vil blive indsamlet automatisk og i digital form, og det bliver derved nemmere for entreprenører og ledningsejere at udføre gravearbejde og at vedligeholde nedgravede ledninger, fordi de nemt kan tilgå de oplysninger, der nu engang skal til.
Det vil reducere de administrative omkostninger og føre til mindre risiko for skader i forbindelse med gravearbejde.
Jeg vil faktisk tilføje her, at jeg selv fra mit tidligere virke har en del erfaring med det og her fra talerstolen i Folketinget kan prale med, at jeg både har boret vandledninger og elledninger og diverse andre ledninger over, så det er faktisk en relevant problemstilling at tage op.
Vi taler også tit om, at det skal være lettere at drive virksomhed i Danmark, og ved at indsamle de her oplysninger om nedgravet infrastruktur minimerer vi det administrative bøvl, der nu engang er for en lang række virksomheder, der arbejder med de her områder.
Lovforslaget er til glæde ikke kun for graveentreprenører, men også for de mange almindelige mennesker, som oplever gener, i forbindelse med at veje og anden infrastruktur graves op, fordi der er mulighed for bedre at koordinere arbejdet fremover, og dermed minimeres situationer, hvor den samme vejstrækning f.eks. skal graves op gentagne gange.
Christian Poll (ALT), 2017-10-10:
Det er faktisk et af den slags lovforslag, der har overrasket mig lidt, fordi det viser, at vi ikke hidtil har været længere med den her åbenhed i sådan et fælles system.
Så selvfølgelig skal det da på plads hurtigst muligt.
Jeg vil godt rose, at man vælger et vektoriseret format, fordi det giver mulighed for at arbejde professionelt med tingene.
Jeg håber, at man på en eller anden måde i implementeringen vælger en åben standard, sådan at man ikke bliver bundet af licenser til dyre programmer, men altså kan vælge at arbejde med en åben standard i det software, man finder mest nyttigt til den forretning, man nu driver.
Så vil jeg i øvrigt godt spørge ministeren om, hvor åbent man tænker at registeret egentlig bliver.
Jeg har tænkt lidt over, om der overhovedet er et behov for at have det lukket.
Man kunne have en bekymring for, om der kunne være følsomhed over for terror og den slags, men der tror jeg faktisk sagen er den, at alle jo godt ved, cirka hvor ledningerne ligger.
Det her register handler om, præcis hvor ledningerne ligger.
Så jeg vil egentlig gætte på, at det ikke vil have en betydning, men at det kan være en kæmpe fordel at gøre registeret helt åbent, sådan at alle via en webside kan gå ind og se, hvor de her ting ligger.
Det gør også, at borgere ville kunne gå ud med spaden og arbejde mere trygt og dermed spare nogle ting, der ellers ville kunne ødelægges, når man selv graver.
Så det var sådan set mine kommentarer.
Og ellers støtter vi forslaget.
Carsten Bach (LA), 2017-10-10:
Lovforslag L 38, som vi er i fuld gang med at behandle, bringer os et vigtigt skridt tættere på en samlet og konsolideret naturgasdistribution.
En besparelse i den størrelsesorden kommer jo ikke kun samfundsøkonomien til gavn, men også i sidste ende forbrugerne, fordi det uundgåeligt vil betyde lavere priser.
Med dette forslag tager vi også et skridt i den rigtige retning.
Men hvorfor så stoppe der?
Liberal Alliance ønsker ligesom regeringen at se på det fremtidige ejerskabsforhold for det samlede distributionsselskab, for det er jo ikke nødvendigvis en naturlov, at staten skal være ejer af det her samlede distributionsselskab, indtil gasflammen brænder ud, om jeg så må sige.
Hvorfor ikke lade private aktører eller andre med ekspertise på området stå for distributionen?
Og det er heldigvis også intentionen bag aftalen, som lovforslaget bygger på, at det skal vi se på på sigt og arbejde videre med i aftalekredsen.
Derfor støtter Liberal Alliance også forslaget.
Orla Østerby (KF), 2017-10-10:
Tak for det.
Det her er jo en registrering, som vi har udført, af ledninger siden 2005, og anvendelsen af det her register har været stigende igennem årene.
Derfor giver det god mening nu, at vi med regeringens digitaliseringsstrategi får de her ting kørt ind, så vi får et totalt overblik over, hvor vores ledningsnet ligger.
Vi skal udnytte ledig kapacitet, det giver god mening.
Jeg vil sige om det her med skader på ledningsnet, at der er brugt mange, mange millioner på genopretning af ledningsnet, der er blevet ødelagt på grund af gravearbejde, og der ligger jo en enorm værdi i, at man kan få en præcis registrering af vores ledningsnet, og jeg ser det som en af de største gevinster for vores samfund, at vi går ind og får fat i det.
Så blev det nævnt tidligere, at vi i udvalgsarbejdet, hvis vi skal udnytte ledningsnettet og andre skal gå ind og udnytte ledig kapacitet,
nok lige bliver nødt til at indsnævre, hvad prisen på det her vil være, og hvordan det skal udmøntes.
En anden del af det her er selvfølgelig åbenhed om registeret.
Jeg tænker, at vi også lige bliver nødt til at vende, om der er nogle problemstillinger der, som vi skal have fat i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-10-10:
Jeg vil også godt takke for den brede støtte til forslaget, som jeg oplever der er kommet i dag.
Regeringen fortsætter med dette forslag arbejdet med at digitalisere væsentlige og betydningsfulde områder til gavn for vores samfund.
Med lovforslaget sikrer vi, at oplysninger om nedgravet infrastruktur fremadrettet vil blive udleveret automatisk og i et ensartet digitalt format.
Vi har også et godt grundlag, når det kommer til at nedgrave en infrastruktur.
Vi har haft et ledningsejerregister siden 2005, og anvendelsen af registreret har gennem årene været stigende.
Med forslaget skaber vi grundlaget for en videreudvikling og modernisering af Ledningsejerregisteret.
Med lovforslaget vil alle brugere af ledningsoplysninger fremover få oplysninger i en overskuelig form.
Det bliver derfor lettere for dem at planlægge og gennemføre deres arbejde.
Forslaget vil gavne de virksomheder, der udfører graveopgaver, f.eks. entreprenører.
Forslaget vil også gøre det nemmere og billigere for virksomheder, der ejer ledninger, at vedligeholde nedgravet infrastruktur.
Med forslaget bliver det lettere at koordinere gravearbejde og føre ledninger i rør, der har ledig kapacitet.
Det vil betyde en reduktion af gravearbejder.
Det vil være til gavn for både graveaktører og ledningsejere, og det vil mindske de gener, borgere og lokale virksomheder oplever, når der graves.
Med forslaget udvikler vi rammerne for Ledningsejerregisteret, så de er langtidsholdbare.
I arbejdet med at udmønte rammerne i loven vil brancheorganisationer og graveaktører og ledningsejere blive inddraget.
Arbejdet vil også inddrage erfaringer fra de lande, der ligesom Danmark er førende på området.
Vi vil her særlig kigge på Holland og Flandern, der har haft gode erfaringer med lignende digitale løsninger.
Den offentlige høring om lovforslaget har generelt været positiv.
Sådan fornemmer jeg også at stemningen er her i salen, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslaget i udvalget.
Jeg er glad for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-10:
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, der er en opfølgning på aftalen om fremtidig organisering af gasdistributionssektoren i Danmark.
Aftalen blev indgået i maj her i 2017 mellem regeringen, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF.
Aftalens formål var og er at konsolidere den danske gassektor.
Dette for at sikre, at sektoren er strømlinet og effektiv, også i et energisystem, der ændrer sig.
Der sker nemlig temmelig store ændringer af gassektorens vilkår.
Vi oplever et faldende forbrug og en positiv udfordring, ved at flere grønne gasser skal indfases.
Derfor er der god grund til at understøtte, at vi konsoliderer sektoren, så den er rustet til fremtidens udfordringer.
Regeringen blev derfor i aftalen bl.a. bemyndiget til at indgå i en dialog med de eksisterende kommunale gasselskaber og arbejde for at danne ét statsligt selskab.
Dette lovforslag har til hensigt at understøtte det arbejde.
Af høringssvarene fremgår det, at der er opbakning til lovforslagets grundlæggende formål om at styrke gassektoren fra bl.a. Dansk Industri, Dansk Energi og KL.
Dansk Fjernvarme bemærker desuden, at lovforslaget ikke skal føre til stigende priser for forbrugerne, og det kan vi fra Socialdemokratiets side kun støtte.
Afslutningsvis vil jeg blot bemærke, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor eventuelle opfølgende spørgsmål kan besvares.
Jeg skal lige tilkendegive, at SF støtter denne tale.
Mikkel Dencker (DF), 2017-10-10:
Lovforslaget her, L 38, er jo, som ordføreren før mig også var inde på, en udmøntning af en aftale.
Denne gang er det så en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er en del af, i og med at vi af historiske grunde ikke er med i naturgasforligskredsen.
Men det skal jo ikke forhindre os i at se på lovforslaget her med positive øjne.
Jeg er helt sikker på, at der er et potentiale i, at man samler aktiviteterne i ét selskab, som derefter kan opnå en effektivitetsgevinst, ved at man driver det samlet.
Det, som primært er indholdet i den aftale og også i lovforslaget, er så, at man giver de nuværende ejere, dvs. primært kommunerne, nogle incitamenter til, at de overdrager ejerskabet til et statsligt selskab.
Det gøres, ved at man lemper i modregningsreglerne, sådan at det provenu, som kommunerne får, når de sælger deres ejerandel, ikke modregnes med 100 pct. i det statslige tilskud til kommunerne, men kun med 20 pct., hvis provenuet deponeres og frigives i 10 dele over 10 år.
Det skulle gerne gøre, at kommunerne har incitament til at få pengene ud og overdrage sin ejerandel til staten.
Som sagt ser vi i Dansk Folkeparti positivt på det her lovforslag.
Vi har jo i Danmark erfaringer med, at vi har det overordnede elnet i statsligt ejerskab i Energinet.dk, og det kan der være rigtig gode grunde til at gasnettet også kommer.
Så fra Dansk Folkepartis side skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget her.
Carl Holst (V), 2017-10-10:
Venstre støtter selvsagt også lovforslaget.
Det gør vi bl.a. med udgangspunkt i de foregående ordføreres taler.
Det er helt essentielt, at vi med udgangspunkt i det fælles fundament omkring forsyningsstrategien, vi stort set alle partier har, prøver at se på, hvad vi kan gøre for at konsolidere og for at effektivisere med udgangspunkt i forbrugeren, altså tryghed ved, at leverancen af gas kommer, og at den kommer til en ordentlig pris, og tryghed ved, at vi med de udfordringer, der har været, med ændret adfærd i forhold til forbrug af gas sikrer en ensartethed.
Derfor lægges der op til, at det skal være funderet i ét statsligt offentligt system.
Det kan man – og der refererer jeg lidt til nogle af høringsbemærkningerne – have nogle synspunkter på, men i hvert fald i en overgangsfase tror jeg at det er det rigtige at gøre.
Hvad fremtiden så byder, må vi se til den tid.
For nu skal vi have lavet den her effektivisering og konsolidering.
Venstre støtter forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-10:
Det er så en forligskreds, som Enhedslisten ikke er med i, naturgasforligskredsen, som arbejder for et stærkt statsligt gasmonopolselskab, og som alle liberale kræfter åbenbart støtter.
Enhedslisten har et par spørgsmål, som vi gerne vil have svar på, inden vi endeligt beslutter, om vi kan støtte lovforslaget.
Lovforslaget vedrører jo mest de økonomiske vilkår, hvis kommunalt ejede gasselskaber sælges.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvorfor staten skal tjene 20 pct. på, at staten køber noget gasinfrastruktur, som har et kommunalt ejerskab.
Hvis det var et elselskab, ville statskassen tjene enten 40 eller 60 pct.
Det ligger åbenbart i aftalen, at Energinet.dk kan videresælge gasinfrastrukturen til andre, hvis forligskredsen er enig.
Jeg synes sådan set, at det er et meget væsentligt punkt, og jeg ville have det bedst med, hvis det var sådan, at der var en aftale, som klart definerede, at denne overordnede gasinfrastruktur i det statslige gasmonopolselskab ikke kunne videresælges til andre.
Det er jo de præmisser, der ligger for dele af det overordnede elnet.
Så sådan er vilkårene omkring elnettet.
Der har i processen været flere andelsejede energiselskaber, som gerne ville købe gasinfrastrukturen, så det er jo egentlig relevant at få afklaret via udvalgsbehandlingen, om det er en mulighed, som man betragter som værende udelukket, eller om det er en mulighed, der foreligger.
Der ligger jo også i nogle besvarelser af høringssvar, at man på et senere tidspunkt kunne forestille sig, at man organiserede dette på en anden måde.
Ja, der er så også nogle andelsejede energiselskaber, som har en forestilling om, at man kan have sådan nogle multiforsyningsselskaber, som kan have nogle synergier i at sælge flere produkter og dermed måske kunne drive det billigere end i et stærkt statsligt selskab.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig via den her udvalgsbehandling klart at få defineret, om det her lovforslag har afsmittende effekt på, hvad der kunne komme til at gælde for vores varmeforsyningsselskaber, affaldssektoren og spildevandssektoren.
Derfor vil det være rart at få klart at vide, om det her lovforslag udelukkende har konsekvenser for gassektoren og intet andet.
Så vi ser frem til at få afklaret de spørgsmål, før vi gør vores stilling op, om vi kan støtte denne centralisering af gassektoren i et statsligt selskab
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-10:
Radikale Venstre mener, det er en fremragende idé, at det skal være lettere at få ledningsoplysninger for alle, der skal udføre gravearbejde, så de bedre kan koordinere deres gravearbejde og udnytte ledig plads i eksisterende føringsrør og undgå graveskader.
Både standardisering og digitalisering af de opgaver vil gøre processerne lettere.
I høringssvarene er der peget på, at persondataloven skal være overholdt, så man ikke udleverer personfølsomme data, ligesom der skal være stor sikkerhed om, hvem man udleverer oplysningerne til.
Fra radikal side vil vi gerne understrege vigtigheden af, at lovforslaget har blik for privatlivets fred samt den generelle sikkerhed, og med de bemærkninger er vi positive over for lovforslaget.