runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2023-11-14:
Nu røg den belgiske justitsminister jo netop på den her sag.
Jeg har fulgt den meget intenst, så jeg ved jo også præcis, hvad de belgiske myndigheder har angivet som årsagen.
Så lad os nu ikke foregøgle, at det, som den belgiske mand begik, udelukkende handler om koranafbrændinger.
Det ville være at gøre os dummere, end vi behøver at være.
Men igen vil jeg sige, at vi går efter uskyldige borgere, fredelige borgere, som egentlig bare udnytter deres rettigheder, i stedet for at slå hårdere til imod de islamiske mørkemænd, der kommer med trusler og truer med vold og død og ødelæggelse i vores samfund.
Det er jo som at forsøge at forbyde korte nederdele, fordi vi har et problem med voldtægter i vores samfund.
Det må ministeren da kunne forstå.
Det er de forkerte, vi slår efter.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Det er jo en falsk modsætning.
Det er Københavns Politi og andre politikredse i øvrigt også i fuld gang med rundtomkring på baggrund af både konkrete anmeldelser og selvoplevede episoder
, og det har jeg i øvrigt stor tillid og tiltro til.
Men det er jo ikke derimellem, at modsætningen går.
Jeg tror, at vi er uenige, og jeg respekterer ordførerens synspunkter, men vi er grundlæggende uenige om, hvor beskyttelsesværdigt det er, at der er nogle få enkeltpersoner, der hundredvis af gange afbrænder et bestemt religiøst skrift med det ene formål at forsøge at opildne jo i øvrigt andre til at begå forfærdelige handlinger i Danmark, for det kan ikke handle om andet.
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Det, jeg synes der er vigtigst, er, at lige nu er der fjernet en masse i det tidligere lovforslag om objekter m.v., der gjorde det til en ladeport af tvivl.
Nu er det blevet meget mere specifikt.
Så må det jo til syvende og sidst være domstolene, der mener, om der er blevet kørt over for rødt eller ikke er blevet kørt over for rødt.
Susie Jessen (DD), 2023-11-14:
Ja, og vi har jo så fået defineret af Venstres ordfører tidligere i dag, at den kunstinstallation vil blive ulovlig.
Så hvis Firoozeh Bazrafkan gjorde det igen, ville hun blive straffet.
Så hvis privatisten bakker op om kunsten, hvordan kan privatisten så være i tvivl om, om han skal stemme for det her forslag eller ej?
Altså, det er da givet, at det kommer til at berøre kunsten.
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Men jeg er stadig væk i tvivl om, om det ville blive straffet.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Tak for det.
Jeg vil bare, inspireret af hr. Kim Edberg Andersens forsøg på at lægge mig ord i munden, som jeg på ingen måde har sagt, bede ordføreren om at bekræfte, at jeg ikke sagde, at jeg ønskede, at kunstnere skulle kunne komme i fængsel med den her lov.
Er ordføreren også enig i, at vi og andre netop har kæmpet for den kunstneriske frihed i det her lovforslag, at den i høj grad er sikret, og at vi faktisk stadig væk vil kunne se netop koranafbrændinger og utilbørlig behandling af religiøse skrifter som led i kunstneriske installationer i Danmark med det her lovforslag, uden at der vil blive afsagt nogen form for dom?
Er ordføreren enig i, at det stadig vil kunne lade sig gøre?
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Jeg håber da i høj grad, at vi fra kunstens side kommer til at se protester, der også indbefatter religiøse protester.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-14:
Tak for det.
Jeg synes et eller andet sted, det er lidt ærgerligt for en privatist at gå hele dagen og vente på at komme på talerstolen her klokken tyve minutter over ni, og at han så kommer med den tale.
Jeg er ikke helt med på, om ordføreren stemmer for eller imod.
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Den beslutning kan man jo tage ved tredjebehandlingen.
Det, det handler om lige nu, er, at jeg synes, der mangler nogle nuancer i det her.
Det hele er blevet til, at enten er vi en nation, der laver et knæfald for resten af verden, eller også er vi en nation, hvor det hele handler om vores sikkerhed.
Hvis vi synes, det her lovforslag er i orden, bliver det gjort til, at så er vi imod danske værdier.
Man kunne også sige, at hvorvidt vi er for danske værdier, ikke handler om afbrændinger af religiøse skrifter.
Er det en dansk værdi?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-14:
Det kan man godt, men det er et forkert spørgsmål.
Altså, det, det drejer sig om, er, om man har ret til at udøve religionskritik, og det synes jeg egentlig at alle burde have.
Selvfølgelig har man det – hvorfor ikke?
Det drejer sig faktisk ikke om at brænde bøger eller noget i den stil; det drejer sig om, om man kan have lov til at udøve religionskritik – punktum.
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Jeg synes, det er så vigtigt, at man kan lave religionskritik, også af Bibelen, hvor der jo også står ting, som vi heller ikke anerkender i dag, men som bliver ved med at stå der.
Så det her handler ikke om, at vi ikke kan udøve religionskritik.
For et par dage siden blev vi enige om, at det med, om man godt vil have kvindelige præster, er noget, vi bestemmer.
Så der er jo i den grad hele tiden en proces i gang.
Jeg tror mere på en dialog omkring den religionskritik, og den tror jeg faktisk bliver ødelagt af, at vi brænder koraner, bibler eller toraer af i stedet for at være i dialog med mennesker; at imødegå dialog ved afbrændinger, så den dialog ikke opstår, synes jeg er en dårlig idé.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-14:
Tak for det.
Det er muligt, at det ikke er en dansk værdi, men noget, der er en dansk værdi, er jo, at vi som borgere, uanset om vi er almindelige borgere eller kunstnere, har nogle frihedsrettigheder, der gør, at vi kan kritisere ikke bare magtfulde politikere, men også magtfulde religioner.
Det er jo en religion, som i høj grad betyder, at der er mennesker, særlig i de muslimske lande, som lever i ekstrem ufrihed.
Det er også en religion og en ideologi, som betyder, at der er mennesker i Danmark, der lever i ekstrem ufrihed.
Derfor er vi i Nye Borgerlige enormt optaget af at værne om både danske kunstneres, men også danske borgeres ret til at kritisere en så magtfuld religion, præcis som vi er optaget af, at man skal kunne kritisere politikere.
For det at bevare friheden for borgerne og for kunsten er for os en meget dansk værdi, og forudsætningen for, at vi kan leve som frie borgere i vores samfund, er, at vi også tager de her sværdslag både med magtfulde religioner og med magtfulde politikere, når det er nødvendigt.
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Det skal vi blive ved med.
Men er den mest rigtige måde, vi i Danmark kan gøre det på, at brænde deres skrift af?
Det tillader jeg mig at sætte spørgsmålstegn ved.
Jeg synes, det i høj grad er blevet en diskussion om, at vi enten gør fuldstændig knæfald for islam, eller at også brænder vi deres bog af.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-14:
Hvis man så løfter det lidt op, kan man se, at da Samuel Paty blev halshugget for at vise tegninger fra Charlie Hebdo til sine elever, medførte det også en forøget terrortrussel i Danmark.
Det betød, at der var politikere, som i forvejen havde politibeskyttelse, som blev ekstra beskyttet, og det betød også, at der var andre, mig selv inklusive, som fik politibeskyttelse i den periode.
Det vidner jo om, at det her ikke handler specifikt om koranafbrænding, det handler heller ikke specifikt om Charlie Hebdo, og det handler heller ikke specifikt om Muhammedtegningerne eller en islamkritik i det hele taget.
Det handler jo om, at der er nogle mennesker og nogle regimer, som er klar til at bruge vold for at få andre til at leve efter deres normer, og når vi bøjer af for den vold, når vi bøjer af for de trusler, giver vi dem jo den magt.
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Jeg er ikke sikker på, at man i forhold til koranafbrændinger kan tale om at bøje af.
Jeg synes i den grad, at vi skal være fuldstændig fremme i skoene og være på vagt, med hensyn til at vi ikke kan tolerere, at folk i vores verden bliver stukket ned, myrdet eller lemlæstet, fordi de mener noget andet, men jeg tror ikke, at koranafbrændinger er med til at gøre det ene eller det andet i forhold til det andet end at skabe større splid og endnu mere ufred, end godt er.
Theresa Scavenius (UFG), 2023-11-14:
Jeg blev også bare lige kaldet til hurtigt at sige noget.
Jeg bliver nemlig også bare lidt forvirret om, hvad positionen er.
Som det også blev nævnt før, er det jo rigtig fint, at vi er politisk uenige, så længe vi kan forstå hinandens argumentation.
Men det er faktisk det, der er problemet med den her debat, altså at der er nogle, der bruger et sikkerhedsargument, som ikke rigtig holder, nogle bruger et respektargument, som ikke rigtig holder, og det argument, der bliver brugt nu her, om, at vi skal beskytte kunsten, men at alligevel er det måske okay, er enormt forvirrende.
Det, jeg bare lige vil spørge privatisten om, er, hvorvidt han er bekymret i forhold til den her retssikkerhed og censur eller fortolkninger af, hvad der kan være problematisk.
Det, der bekymrer mig, er, at der står det her med, at det skal være en mindre del, men hvem fortolker, hvornår noget er en mindre del af et kunstværk?
Jeg tænker, at det generelt vil skabe en usikkerhed og dermed en de facto-censurering og dermed en kriminalisering af vores kunst, hvilket er meget forkasteligt, hvis man går ind for kunstnerisk frihed.
Mai Mercado (KF), 2023-11-14:
Ministeren nævner i sin tale, at det her lovforslag er tæt på at bringe retstilstanden tilbage til dengang, hvor man havde blasfemiparagraffen.
Det må man sige ikke er korrekt, for blasfemiparagraffen blev jo indført i 1866 og har efterfølgende kun ført til to domme: en dom i 1938 og en dom i 1946.
Så grundlæggende har der ikke været tradition for i Danmark, at man straffer religionskritik.
Så vil ministeren ikke medgive, at når man laver en sådan lov, er det, for at den lov skal bruges, og at det dermed også er et brud med den hidtidige tradition, der var med blasfemiparagraffen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jeg vil starte med at sige, at meningen med at have bestemmelser i straffeloven – og andre love, for den sags skyld – er jo ikke nødvendigvis, at det skal føre til mange domme.
Altså, det er jo ikke det selvstændige mål.
Den grundlæggende mening med, at vi har forskrifter i lovgivningen, er, at vi gerne vil have, at befolkningen retter sig efter dem.
Retter man sig så ikke efter dem, har vi forskrevet en række konsekvenser.
Der er jo masser af bestemmelser i straffeloven, hvor der er relativt lille retspraksis
, enten fordi befolkningen så retter sig efter dem, eller fordi problemet måske ikke er så stort.
Vi har f.eks. i samme bestemmelse, som vi foreslår at det her bliver skrevet ind i, nemlig § 110 e, stk. 1, et forbud mod at afbrænde andre nationers flag og forhåne fremmede nationer.
Det er heller ikke en bestemmelse, der har været anvendt så tit.
Det er heller ikke et stort problem, vi har haft, og heldigvis for det.
Men jeg mener stadig væk, at det er rigtigt, at vi har bestemmelsen.
Susie Jessen (DD), 2023-11-14:
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt.
Altså, justitsministeren mener så ikke umiddelbart, at der er en fare for de her personers sikkerhed, når de står og brænder en koran af, og derfor kan man ikke med politiloven i hånden gå ind og bruge den lovgivning.
Der er ikke en fare for de personers sikkerhed, så man kunne godt tage politiet væk i morgen i forbindelse med de koranafbrændinger, der finder sted i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-11-14:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, det er noget pjat at rende og brænde koraner af.
Jeg synes ikke, man skal brænde bibler eller toraer af.
Jeg synes, man skal lade være med at brænde noget som helst af i den retning.
Det tror jeg justitsministeren og jeg er enige med hinanden om.
Jeg synes, at historien om, hvordan den her lov blev til, sådan har forandret sig hen ad vejen.
Lad os lige minde hinanden om, hvad det egentlig var, der skete.
Der var nogle koranafbrændere i Danmark.
Det nåede nogle medier rundtom i verden, og det var der nogle meget lidt demokratiske lande, der brugte, jeg har lyst til at sige indenrigspolitisk, i deres lande, sikkert for at få opbakning til sig selv eller for at opildne.
Der kan være mange grunde til, at man gør det, og det har været en meget indenrigspolitisk diskussion af hensyn til dem selv.
Problemet er, tror jeg, at det knap var sket, før udenrigsministeren skyndte sig ud at fordømme og nærmest undskylde over for de her lande, at det var sket i Danmark.
Så var regeringen ligesom fanget, og nu står vi så med det her lovforslag.
Er det her ikke et eksempel på, at regeringen fra start af angreb det forkert, og at nu er man så fanget i sit eget net og kommer til at indføre en lov, man egentlig ikke har lyst til at indføre?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jeg er sådan set grundlæggende enig i det meste af hr. Søren Pape Poulsens opridsning af det faktiske forløb – lige indtil afslutningen.
For det første er det en forkert antagelse, at regeringen indfører den her lov, selv om vi ikke har lyst til det.
Vi indfører den her lov, fordi vi vurderer, at det i situationen er det rigtige at gøre, og at det er nødvendigt at gøre det.
Men jeg tror da, det er rigtigt, at der ikke er nogen fra de tre regeringspartier eller medlemmer af regeringen, der er vågnet op for 10 år, 20 år eller nogens vedkommende 30 år siden og tænkt, at man ville gå ind i politik med henblik på at indføre en lovgivning, der skulle forbyde utilbørlig behandling af religiøse skrifter.
Men det, der jo viste sig i løbet af det faktiske forløb, som hr. Søren Pape Poulsen så glimrende ridsede op, var jo, at det blev brugt til og er stadig blevet brugt til at opildne stemninger udeomkring i verden, hvor der er et forhøjet trusselsniveau mod Danmark og danskere og i øvrigt også mod Sverige og svenskere.
Det er det, vi har valgt at reagere på.
Det gør vi ud fra en samlet afvejning af, hvad man egentlig ville beskytte imod, nemlig at brænde hellige skrifter af, som har stor betydning for andre, og der har vi afvejet, at vi synes, at det er væsentligt at gribe ind.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-11-14:
– mon ikke vi så hører fra nogle af de her mennesker igen?
Det er jo ikke mønsterdemokratier, vi er oppe mod.
Det er jo diktaturer, og så er det, at jeg spørger: Hvad er så svaret næste gang?
For der kan sagtens komme hundrede eksempler på, at så siger de her lande, at det er for dårligt, og at vi må gribe ind.
Regeringen vil så sige: Danskernes sikkerhed er i fare, hvis vi ikke gør det.
På et tidspunkt kommer vi jo også til at have en debat i Danmark om, hvor langt vi vil gå i forhold til at gå på kompromis med vores værdier, ikke bare angående det her, men generelt, for at tilfredsstille nogle ekstreme tankegange rundtom i verden.
Det er jo det, jeg er allermest bange for med det her.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Det er det, jeg kan høre ligger i præmissen for spørgsmålet.
For vi har jo sat os ned og foretaget en både juridisk, men også politisk afvejning af, hvad det er, vi egentlig gerne vil sætte nogle begrænsninger for.
Det har været de her, synes jeg, på groveste vis gentagelsesvise forhånelser gennem koranafbrændinger og lignende handlinger.
Når man gør det så mange gange på så få måneder, er det ene og alene, fordi man gerne vil have, at lige præcis de kræfter derude i verden skal se det og reagere på det.
Det er lykkedes at få dem til at reagere, og nu er det så en ansvarlig regerings position og ansvar at forsøge at undgå, at de reaktioner ender med at gøre stor skade på Danmark og danskere.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-14:
Tak for det.
Jeg kunne forstå, at ministeren var overrasket over oppositionen, som på tværs egentlig var enige i forhold til det her forslag.
Det er jo nok, fordi vi er dem, som ikke ser det her som en beskyttelse af magten.
Vi ser det her som en beskyttelse af folket, og vi ser nok, at regeringen er så vant til, at de er magten, og at magten ikke tager fejl.
Derfor har vi herude nok en mavefornemmelse af, at det, der er sket nu, er, at man er kommet til at gå lidt hurtigt ud med ting, og at nu laver man en lov, som dybest set i bedste fald er noget makværk.
Så er ministeren uenig i, at den logiske forklaring på det her dybest set er, at oppositionen er dem, der ikke er så bange for at sige fra over for undertrykkelsen af frihed, for vi er ikke så bekymrede for at miste ansigt ved at sidde ved magten?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jeg tror, der er flere præmisser i spørgsmålet, jeg enten ikke er enig i eller ikke forstår.
For det første tror jeg ikke, jeg har udtrykt hverken undren eller utilfredshed med, at oppositionen er enige om at være uenige i lovforslaget.
Det har jeg fuld respekt for.
For det andet forstår jeg også godt, at ethvert parti og ethvert medlem af Folketinget må foretage de afvejninger med sig selv over for på den ene side beskyttelseshensynet af nogle få enkeltpersoners ret til at afbrænde religiøse skrifter, som betyder meget for mange mennesker, over for de risici, det skaber for befolkningen og danskerne i almindelighed.
I det lys er jeg heller ikke enig i hr. Kim Edberg Andersens beskrivelse af, at vi fremsætter det her lovforslag med henblik på at beskytte magten.
Vi fremsætter det her lovforslag med henblik på at beskytte befolkningen og danskerne.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-14:
Jamen jeg har bare ikke hørt en eneste af dem, der fremsætter og stemmer for det her, fortælle, hvem vi beskytter.
Vi snakker meget om, at der er nogle, der siger, at vi måske er i fare, og så har der også været nogle taler om noget nede i Bruxelles med nogle svenskere.
Men det er sådan lidt: Vi siger, at vi beskytter nogen, men det er jo en påstand.
Jeg bliver bare nødt til at spørge: Hvor mange af de her kugler her udenfor på Slotspladsen, som beskytter os imod det, som islam har udsat os for, kan vi helt faktuelt fjerne ved at indskrænke folks ytringsfrihed, som vi gør denne gang?
Hvor meget mere sikre bliver vi?
Hvor mange af kuglerne kan vi fjerne, minister?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Så kommer vi jo igen ned til diskussionen om: Hvad er afvejningen mellem på den ene side en ret, som man så i øvrigt kun har haft i Danmark siden år 2017, til at afbrænde hellige skrifter, som betyder meget for mange mennesker, uanset om man er enig eller uenig i, at toraruller betyder meget for jøder eller bibler betyder meget for kristne eller koraner betyder meget for muslimer, over for på den anden side beskyttelsen af befolkningen i almindelighed?
Jeg synes ud fra den samlede afvejning, at det forhold, at vi i forvejen har et højt trusselsniveau i Danmark, som så i øvrigt på grund af koranafbrændingerne er blevet skærpet, på den vægtskål for mig at se taler for, at man skal foretage et indgreb.
Theresa Scavenius (UFG), 2023-11-14:
Ministeren nævner også det her med at brænde koraner af.
Jeg minder om, at det i lovforslaget ikke kun handler om at brænde koraner af.
Det er meget bredere, og det er derfor, vi alle sammen er så bekymrede; det er ikke kun den specifikke handling, som de fleste af os ikke har brug for at foretage.
Men det er slet ikke det, det handler om.
Det handler om borgernes grundlæggende ret til at være fri for magtens indgreb.
Jeg vil gerne forstå det her sikkerhedsargument, som jeg stadig væk ikke forstår, og jeg er faktisk kun blevet mere forvirret her i løbet af dagen, for ministeren fik vist sagt, at der ikke er den her konkrete trussel i øjeblikket ved koranafbrænding, og derfor kan vi ikke bruge politiloven.
Men hvorfor er der så overhovedet brug for det her forslag?
Hvis sikkerhedstruslen ikke er stor nok og ikke konkret nok, har vi jo ikke brug for det.
Og hvis der var en mere diffus sikkerhedstrussel, kunne vi vel styrke det og lave forskellige sikkerhedsforanstaltninger forskellige steder, så den her diffuse sikkerhedstrussel ikke bliver til noget?
Den sikkerhedstrussel, der så måtte være, enten den er lille eller lav, handler jo ikke kun om koraner, men kan handle om alt muligt.
Det kan f.eks. også gøde sagen nu med regeringens kritik af Hamas, det kan også øge trusselsbilledet.
Det vil sige, at der jo er mange steder, hvor trusselsbilledet kan øges.
Så hvorfor har det en effekt at have ét aspekt, der kunne udgøre en risiko, frem for alle de andre ting, der også kan føre til sikkerhedstrusler?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jamen jeg vil gerne prøve at forklare det.
Trusselsniveauet er i forvejen højt mod Danmark og danskere, uanset om de befinder sig i Danmark eller i udlandet.
Det er sågar inden for det i forvejen høje niveau – niveau 4 ud af 5 – at det er blevet skærpet.
For at trusselsbilledet kan rykke op i kategori 5, er det, fordi man fra myndighedernes side har konkret viden om et nært forestående angreb på et mere eller mindre konkret sted.
Det vil sige, at der skal rigtig meget til, før man rykker op til niveau 5.
Og det vil sige, at vi er næsten så højt oppe, som man kan komme, inden noget bliver helt konkret.
De trusler, vi ser som følge af koranafbrændingerne, er rettet mod Danmark og danskere i almindelighed og i mindre grad mod koranafbrænderne selv – med undtagelse af Rasmus Paludan.
Derfor kan der være den dobbelthed i kommunikationen eller i hvert fald i forhold til det, der bliver sagt, at på den ene side er trusselsniveauet højt mod os alle sammen, mod danskere, men det er på den anden side ikke rettet konkret mod dem, der flere gange dagligt står og foretager koranafbrændinger.
Det foregår faktisk i god ro og orden på gader og stræder, for danskerne i almindelighed er faktisk ret ligeglade med dem, der står og brænder koraner af, men det er alle mulige organisationer, som virker ved vold eller tilskynder til vold udeomkring i den store verden, ikke.
Theresa Scavenius (UFG), 2023-11-14:
Det er jo så i den globale værdikamp, vi skulle stå på den helt anden side.
Man må også bare sige, at ministerens opgave med at få overbevist resten af Folketinget uden for regeringen og udenfor Radikale ikke er lykkedes.
Vi andre deler ikke helt lige den argumentation, som ministeren bruger.
Mit spørgsmål er meget konkret.
Jeg skal mødes med nogle iranere her i slutningen af ugen, og de er meget bekymrede for civilsamfundet.
De er forskere, og de er på demonstranternes side.
På hvilken side er den danske regering i forhold til de iranske demonstranter, som jo netop er underlagt et regime, som bruger lige præcis Koranen til at banke dem i hovedet for ikke at give dem den frihed, som vi har i Danmark?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Den danske regering er utvetydigt på demonstranternes og de iranske kvinders side i deres frihedskamp i Iran.
Mig bekendt har langt de fleste iranske frihedskæmpere i de demonstrationer, der har været, hvor kvinderne smider tørklædet, valgt at brænde deres tørklæder af – ikke alt muligt andet.
Først vil jeg sige, at det har været nogle personer, der har været det.
Det er ikke altid, de er omringet af politiet, men politiet er jo til stede ved stort set de fleste og ofte alle anmeldte demonstrationer i Danmark.
Så er det jo klart, at det her har en sådan karakter, at der pludselig kan opstå uro, og i den situation kan politiet med politiloven i hånden så gå ind og opløse demonstrationen, hvis der skulle opstå uro.
Men man kan ikke forbyde dem at anmelde en demonstration, hvor de gerne vil afbrænde en koran, og heller ikke gøre det, hvis ikke den nærliggende fare opstår i situationen.
Det er sådan, hjemmelen i politiloven skal forstås.
Susie Jessen (DD), 2023-11-14:
Der er jo i dag blevet vendt nogle rigtig vigtige ting her – ytringsfrihed, knæfald for lande som Iran og Irak og den glidebane, vi er på vej ind på – men jeg synes alligevel, det er lidt vigtigt, at vi lige kredser om politiloven og det her med, at justitsministeren siger, at den ikke er anvendelig i den her situation.
Det er den ikke, hvis der ikke er en konkret og nærliggende fare i situationen, hørte jeg ministeren sige, og derfor kan man ikke bruge den på de her koranafbrændere, som vi har set den seneste tid.
Så har jeg bare et enkelt spørgsmål til justitsministeren: Hvis der ikke er en fare for den offentlige sikkerhed eller for de her enkeltpersoners sikkerhed i den situation, de står i der, hvorfor er de så alle sammen omringet af politi, når de står og brænder koraner af?
Der er da en fare for deres sikkerhed, og så burde man da også kunne bruge politiloven.