runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2018-05-04:
Jeg sad lige og tænkte på et spørgsmål til Venstre, men der kom jeg for sent.
Danmark har en offentlighedslov, der er mere restriktiv end tilsvarende lovgivning i mange af de lande, vi plejer at sammenligne os med.
Den offentlighedslov, der blev vedtaget i 2013, og som trådte i kraft den 1. januar 2014, har været udsat for massiv kritik de seneste par år, også fra de tre partier, der var med til at indgå forlig om lovforslaget, der lukkede ned for aktindsigten i vigtige dokumenter og forringede offentlighedens muligheder for at kigge embedsmændene og politikerne over skuldrene.
Regeringen har ifølge lovbemærkningerne til det lovforslag, vi diskuterer i dag, tidligst i næste folketingssamling ambitioner om at ændre offentlighedsloven, og dette lave ambitionsniveau er jo kun godt for dem, der ønsker at fastholde en restriktiv offentlighedslov, altså partierne Socialdemokratiet og Venstre, som tilsammen udgør et mindretal i Folketinget.
For så længe der forhandles, gælder den såkaldte ministerbetjeningsregel og de andre bestemmelser, der afskærer offentligheden fra adgang til vigtige oplysninger, fortsat.
Når det er sagt, er der i øvrigt ingen saglig grund til, at man ikke kan revidere lovens § 16 om postlister adskilt fra revisionen af de stærkt kritiserede bestemmelser i bl.a. §§ 23 og 24.
Så selv hvis man accepterer regeringens præmis om, at den mest kvalificerede bestemmelse i loven tidligst kan laves om i næste folketingssamling, ville der intet være til hinder for, at man reviderede postlistebestemmelsen her og nu.
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, afgav postlisteudvalget deres rapport og evaluering af postlisteforsøget i juli 2017 – juli 2017, det er 10 måneder siden.
På baggrund af dette kan Enhedslisten ikke støtte lovforslaget om at udskyde revisionen af offentlighedslovens § 16 om postlister.
Anni Matthiesen (V), 2018-05-04:
Tak for ordet.
Jeg har fået lov til at tage dagens forslag på vegne af vores offentlighedsordfører, Jan E. Jørgensen, og som det også er blevet nævnt tidligere, er formålet med nærværende lovforslag at udsætte revisionen af offentlighedslovens § 16 om postlister til folketingsåret 2018-19.
For Venstre at se er det ganske enkelt et spørgsmål om, hvordan vi griber processen mest hensigtsmæssigt an
Der pågår i øjeblikket forhandlinger om en ny aftale om offentlighedsloven, og Justitsministeriet vurderer, at de politiske overvejelser om postlister bør indgå i de politiske drøftelser om en ny aftale.
Drøftelserne om offentlighedsloven vil dog ikke blive afsluttet tidsnok til, at der kan fremsættes lovforslag herom i den her samling.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-04:
Jeg skal høre, om ordføreren har set spørgsmål nr. 193 fra folketingsåret 2017-18.
Netop der har vi spurgt ind til det økonomiske, og der har ministeriet jo oplyst, at det ikke er muligt at foretage en realistisk vurdering af, hvorvidt der vil være flere eller færre offentlige udgifter forbundet med at skabe hjemmel til at medtage aflastning efter serviceloven.
Det er jo set i lyset af, at kommunen er forpligtet til, hvis det er, at stille aflastning til rådighed for familien, hvis de selv skal rejse.
Det er der jo nok mange familier der vælger ikke at gøre.
Så jeg forstår ikke, hvorfor Socialdemokratiet ikke vil være med til at kigge på at finde en løsning.
Det er ikke sikkert, at det skal være lige nøjagtig det her beslutningsforslag, men en beretning i udvalget, hvor vi arbejder videre med den her problemstilling, kan vel også gøre det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-04:
Den var ny – den med trillebørens tegn.
Den må jeg huske hr. Christian Juhl for.
Jeg er sådan set ret enig med spørgeren, hvad angår offentlighedsloven, for jeg synes jo også, det er noget miskmask, der er lavet, og jeg synes ikke, der er særlig mange, der kan være tjent med det.
Vi har været imod de ændringer, man lavede i offentlighedsloven sidst, og i øvrigt været enige med Enhedslisten de gange, det her har været på tapetet i Folketingssalen.
Og det er også derfor, jeg ikke har armene oppe over hovedet, når jeg kommenterer det her lovforslag, for jeg synes faktisk, det ville være bedre, at man fandt en afklaring på det her fra regeringens side og fik lavet en aftale om offentlighedsloven, som i hvert fald flere kunne være tjent med end den nuværende.
Anni Matthiesen (V), 2018-05-04:
Tak, formand.
Jeg skal indledningsvis her sige, at jeg holder talen her på vegne af Venstres socialordfører.
Det glæder os i Venstre, at vi med det her lovforslag er på vej mod at få et decideret forbud mod forskelsbehandling af mennesker med handicap.
Førstebehandlingen i dag markerer et stort skridt.
Vi kan ganske enkelt ikke acceptere, at mennesker med handicap diskrimineres, og det skal også stå klart i vores lovgivning.
Med dette lovforslag forbyder vi både direkte og indirekte forskelsbehandling på grund af handicap, og vi giver mulighed for at klage til Ligebehandlingsnævnet, hvis forbudet overtrædes.
Det sikrer på den måde handicappede i Danmark på en helt, helt ny måde.
Forslaget giver personer med handicap en styrket retssikkerhed, og det er der faktisk et ret stort behov for, for vi har desværre set nogle urimelige sager, hvor personer med handicap bliver behandlet anderledes og urimeligt i forhold til andre.
Derfor skal vi arbejde videre med at sikre handicappede menneskers rettigheder, og det gør vi med det her lovforslag.
I Venstre er vi derfor også rigtig glade for, at vi kan skabe en bred opbakning i Folketinget til lovforslaget.
Jeg har lovet også at give en hilsen fra De Konservative og sige, at de ligesom Venstre støtter dette forslag.
Mai Mercado (KF), 2018-05-04:
Det har jo været sådan, at skiftende regeringer har vurderet, at Danmark lever op til FN's handicapkonvention, og det har man også vurderet at man har gjort uden at have et forbud mod diskrimination af mennesker med handicap, hvilket vi får nu.
Det bliver der jo ikke ændret på.
Tidligere havde man en vurdering af, at vi lever op til konventionen, og det vil vi også have efterfølgende, hvor vi så altså nu står med den her glæde i dag og førstebehandler et lovforslag, som skal sikre, at man ikke fremadrettet må forskelsbehandle mennesker, der har et handicap.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-05-04:
Det er rigtigt.
Der var ikke meget sund fornuft i den sag, og det var jo egentlig også derfor, at det var så godt, hvis vi ikke lader alt bero på sund fornuft, men prøver at lovgive, og det er jo lige præcis derfor, at vi burde have rimelig tilpasning ind, for så var det nemlig en forpligtelse.
Det er det jo ikke i dag, og derfor kunne man ikke slippe godt af sted med det i offentligheden, men man agerer ikke i strid med lovgivningen.
Jeg vil egentlig høre ministeren: Synes ministeren ikke, at det er et problem, når man ser på FN's handicapkonvention, at der så tydeligt står, at der er tale om diskrimination, hvis man ikke foretager en rimelig tilpasning, og når der står, at det er en forpligtelse med henblik på at fremme lighed og afskaffe diskrimination, at deltagerstaterne skal tage alle passende skridt til at sikre, at der tilvejebringes rimelig tilpasning?
Synes ministeren, at ministeren har et særlig godt argument for ikke at leve op til den forpligtelse?
Mai Mercado (KF), 2018-05-04:
Først lige i forhold til, at mere vil have mere: Ja, det er rigtigt nok, og det mærker jeg jo ugentligt eller dagligt – får jeg lyst til at sige – altså sådan et godt pres, og det er bare for at sige, at det jo i virkeligheden er en ganske stor fornøjelse.
For det gør jo også, at regeringen er på mærkerne i forhold til at have en god handicappolitik.
Jeg har ikke været i direkte dialog med konkrete kolleger i forhold til en rimelig tilpasning på forskellige sektorområder.
For først og fremmest er det ikke så meget et spørgsmål om at kunne udregne det på de enkelte områder.
Det er et spørgsmål om hele den overordnede måde at regne på, som er vanskelig.
Så er jeg fuldstændig enig i forhold til den sag, vi så sidste forår, med den pige, som ikke kunne komme op og modtage sit eksamensbevis, og som beskæmmet blev gemt af vejen ude i siden bag en stor plante.
Det var jo simpelt hen en sag, som får det til at vende sig i en.
Hvorfor er der ikke nogen, der griber ind?
Som jeg husker sagen fra medierne dengang sidste år, havde man ovenikøbet en rampe, og man kunne bare have sat rampen op.
Det synes jeg er beskæmmende, og derfor synes jeg, at hver eneste gang, vi diskuterer handicappolitik – og vi kan jo lave nok så meget lovgivning, og det skal vi selvfølgelig også gøre hen i retning af, at det skal være fornuftigt, og at vi skal sikre et godt fællesskab og vi skal sikre ligebehandling – må der også være plads til sund fornuft, og det, der foregik sidste år i det translokationslokale, var beskæmmende.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-04:
Jeg er jo personligt glad for indflydelse, men det er jo også sådan, at mere vil have mere.
Sådan er det jo, men så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren har tænkt nogle tanker, også i forhold til det, der har været drøftet om netop uddannelsesinstitutioner.
Har ministeren eventuelt haft en dialog med sin kollega på området i forhold til det?
Det er bare, fordi jeg husker specielt den unge pige, som skulle have overrakt eksamensbeviset, og som sad nede foran podiet i sin kørestol, og de andre stod og skulle have overrakt eksamensbeviset på podiet.
Så jeg skulle høre, om ministeren også har haft en dialog med sin kollega på området.
Mai Mercado (KF), 2018-05-04:
Så vidt jeg er orienteret, er der enighed om en betænkning, og der indgår det jo lige præcis, at vi får undersøgt de økonomiske konsekvenser noget bedre.
Når det ikke er med, handler det ikke om, at regeringen ikke vil, og det er ikke, fordi der er en modstand mod at ville det, men det handler om, at man, når man er en økonomisk ansvarlig regering, så ikke sender et lovforslag i Folketingssalen, som man ikke kender omfanget af, og i og med at det er meget vanskeligt at beregne og det ikke har været muligt at beregne på nuværende tidspunkt, er det altså heller ikke med.
Men derfor har vi jo alligevel forpligtet os til at se, om vi kan komme tættere på det, og så må vi jo tage den derfra, når det er, vi forhåbentlig får noget mere viden.
Så vil jeg sige tak for roserne i forhold til samarbejdet.
Jeg deler fuldstændig overbevisningen, og med den lange liste af gode ting, som det er, fru Karina Adsbøl har fået vedtaget igennem de sidste par år, så tænker jeg også, at der har været meget indflydelse, og det er jo godt.
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-04:
Tak til ministeren for ministerens tale, og jeg vil også gerne rose regeringen.
For jeg synes jo virkelig, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti – og selvfølgelig også andre – har fået sat mennesker med handicap på dagsordenen, og jeg er helt enig med ministeren i, at det her kvantespring virkelig er stort, og det har da, kan man sige, ikke været oppe at vende under tidligere regeringer.
Så skal vi netop vende tilbage til de økonomiske konsekvenser, og det er selvfølgelig også vigtigt, at vi får undersøgt det, selv om vi måske er lidt uforstående over for, at det vil medføre så store og uforudsigelige udgifter, når man ikke har kigget mod Sverige og Norge, som netop har indført det her med en rimelig tilpasning.
Så derfor skal jeg høre ministeren, om ministeren er med på at lave en betænkning, hvor vi ligesom får det her skrevet ned og det bliver undersøgt, og at der inden næste folketingssamling skal foreligge nogle økonomiske beregninger, så vi kan komme videre ad et andet spor i forhold til det her.
Mai Mercado (KF), 2018-05-04:
Og tusind tak til alle ordførerne for nogle rigtig, rigtig gode ordførertaler, og også tak for, at lovforslaget om et forbud mod at forskelsbehandle på grund af handicap er blevet modtaget så godt.
Særlig vil jeg komme med en stor tak til Dansk Folkeparti og også til ordfører fru Karina Adsbøl, som gentagne gange har kæmpet for lige præcis det her forslag, og som jo også i februar sidste år fik sat skub i processen.
Jeg synes, vi har haft et rigtig godt samarbejde undervejs – det synes jeg faktisk vi har haft med ordførerne generelt i den række af møder, vi har haft, og jeg synes, vi sammen har fundet en farbar vej.
Nu tager vi så skridtet mod et generelt forbud mod forskelsbehandling på grund af handicap.
Det er et kvantespring for dansk handicappolitik, at vi gør det helt klart, at i et moderne samfund vil vi ikke acceptere, at mennesker med handicap bliver diskrimineret.
For det er dybt krænkende at opleve diskrimination.
Det er både pinligt, og det er nedværdigende for de pågældende mennesker, som føler sig behandlet som andenrangsborgere, hvis man bliver afvist på grund af sit handicap.
For i dag har man ingen steder at gå hen.
Man oplever en uretfærdighed og kan ingen steder gå hen.
Men det kan man, hvis man bliver diskrimineret på en anden baggrund, som det blev sagt af eksempelvis Liberal Alliances ordfører – det kunne være på baggrund af hudfarve eller på baggrund af seksualitet.
Derfor laver vi om på det nu, og lovforslaget er et vigtigt skridt i retning af at sikre personer med handicap retten til ligebehandling.
Lovforslaget indeholder nemlig et meget bredt dækkende forbud mod diskrimination, som omfatter både offentlige og private virksomheder og vel at mærke på alle områder i samfundet, og samtidig bliver der mulighed for at klage til Ligebehandlingsnævnet og få tilkendt en godtgørelse, såfremt nævnet finder, at loven er blevet overtrådt.
Så ved jeg godt, at det har været et stort ønske fra flere partiers side, også fra Dansk Folkepartis side, at der bliver indført en ret til rimelig tilpasning.
Det har vi lyttet til, men vi er nødt til først at se på, hvordan et eventuelt forslag om rimelig tilpasning kan tage højde for de økonomiske konsekvenser og en overskuelig afgrænsning og implementering.
Derfor vil regeringen nu også igangsætte en undersøgelse, så vi inden næste folketingssamling får set på, hvordan rimelig tilpasning kan indarbejdes i den lov, som vi forhåbentlig nu får vedtaget.
For det er først og fremmest vigtigt, at vi omsider får et forbud mod forskelsbehandling, og vi kan ikke understrege nok, at mennesker med handicap er en del af fællesskabet og har ret til at deltage ligeværdigt i fællesskabet.
Og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte have under udvalgsbehandlingen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-04:
Tak, formand.
Jeg tror, jeg kan gøre det kort, for SF bakker selvfølgelig, ligesom de tidligere ordførere, op om forslaget om forbud mod forskelsbehandling.
Det er virkelig på tide, at Danmark får fulgt op på vores ratifikation af handicapkonventionen, så borgere med handicap får en effektiv beskyttelse mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet såvel som uden for arbejdsmarkedet.
Det samme gør sig selvfølgelig gældende, som andre også allerede har sagt, i forhold til rimelig tilpasning, og jeg vil gerne tilslutte mig de ordførere, der har foreslået, at det her skal vi drøfte videre i udvalgsbehandlingen.
Vi vil nemlig også foreslå, at vi i den kommende udvalgsbehandling måske endda overvejer at stille et egentligt ændringsforslag, der som foreslået af Institut for Menneskerettigheder sikrer, at lovforslaget kommer til at omfatte krav om tilgængelighed med den begrænsning, at der alene foreligger forskelsbehandling ved tilsidesættelse af eksisterende krav om tilgængelighed.
Men vi er, som andre ordførere allerede har sagt, også indstillet på at drøfte det i den videre udvalgsbehandling, så vi kan finde løsninger, for det bør være muligt at finde løsninger på de sidste udfordringer, sådan at vi endeligt kan bakke op om handicapkonventionen for alle borgere med handicap i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-04:
Tusind tak.
Indholdet handler bl.a. om at give mennesker med handicap klageadgang til Ligebehandlingsnævnet, og at personer, der bliver krænket, kan få en erstatning, men vi mener dog også, at vi skal videre i arbejdet, og vi er enige med Dansk Handicap Forbund, Danske Handicaporganisationer, Det Centrale Handicapråd og LEV om, at forslaget har alvorlige mangler i forhold til rimelig tilpasning og tilgængelighed, som vi jo skal leve op til i forhold til handicapkonventionen.
Så vi har stadig væk masser af arbejde foran os i forhold til at sikre, at vores borgere med handicap kan glide ind i samfundet på en enkel og naturlig og værdig måde uden at skulle mødes med forhindringer, som gør mange af de muligheder, vi andre nyder godt af, nærmest stadig væk utilgængelige for mennesker med handicap.
Så vi støtter forslaget, men vi ser i den grad frem til arbejdet med i højere grad at leve op til handicapkonventionen.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-04:
Forslaget her vil sikre, at forbuddet mod diskrimination af handicappede også gælder uden for arbejdsmarkedet.
Det betyder, at beskyttelsen af handicappede vil gælde på linje med beskyttelse af køn, race og etnisk oprindelse.
Jeg synes, at det er logisk, og at det er relativt uproblematisk, at selvfølgelig skal handicappede have samme status som de andre nævnte grupper.
Man kan argumentere for, at handicappede på mange måder er mere udsatte, og jeg synes derfor, at det her er et rigtig godt skridt, og Liberal Alliance støtter naturligvis forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2018-05-04:
Jeg kan i hvert fald sige til ordføreren, at det her område er noget af det, som jeg synes er rigtig, rigtig vigtigt, og som jeg også sagde i min tale, er det også noget af det, som vi i Venstre mener er utrolig vigtigt vi på en eller anden måde får taget fat på.
Derfor kan jeg også sige, at bl.a. den udtalelse, jeg var ude med sammen med hr. Søren Pind, var en, jeg mente af hjertet, og så forpligter det selvfølgelig også efterfølgende at prøve på at gøre et eller andet ved det.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-04:
Jeg tror, det er første gang, at jeg er rigtig glad for, at ordførerne ikke vil acceptere det beslutningsforslag, jeg har foreslået i Folketingssalen.
For det, jeg jo hører fra både ministeren og fra Venstres ordfører, er, at I faktisk gerne vil gå skridtet videre og ikke kun se på en pulje, men løfte det op og se det i et større perspektiv, og det kan jeg da kun være tilfreds med.
For det er jo egentlig også det, vi håber på og ønsker.
Så sådan forstår jeg ordføreren, og sådan forstod jeg også ministeren, men ordføreren kan jo så fortælle, om jeg har forstået det rigtigt.
Anni Matthiesen (V), 2018-05-04:
Jeg tror personligt, at der kan være mange forskellige årsager til, at vi har en situation, hvor så mange unge mennesker desværre hænger på kanten og bliver syge, og jeg anerkender gerne, at fritidslivet og at det med at være aktiv kan være en af vejene.
Men jeg tror måske, at der er flere forskellige veje, vi er nødt til at gå for at tage hånd om de her ting.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-04:
Tak for en positiv ordførertale, hvis man kan sige det sådan.
Det er jo ikke en positiv problemstilling, og jeg har også bemærket, at ordføreren forleden dag sammen med den tidligere uddannelsesminister var ude at kommentere, at unge desværre ikke trives.
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at det er selve løsningsmodellen, som jeg bliver tvunget til at komme med et forslag til – for det skal man, når det er et beslutningsforslag – selve løsningsmodellen, som jo egentlig er tænkt som et forsøg på at få evidens for, at det faktisk hjælper med fritidsaktiviteter, og at tanken med at komme med det her forslag var, at vi fik noget evidens for, at fritidsaktiviteter virker, så vi kunne rulle det mere ud?
Og jeg ved godt, at der har været forsøg.
Men skal jeg forstå det sådan, at ordføreren er med på, at vi skal gøre noget, og at ordføreren anerkender, at der er stor variation i de enkelte kommuner og i, hvad der bliver tilbudt børnene rundtomkring i Danmark?
Anni Matthiesen (V), 2018-05-04:
Jeg vil egentlig gerne starte med at sige, at vi i Venstre deler forslagsstillernes bekymring.
I Venstre er vi i utrolig høj grad bekymret for den tendens, vi ser, for rigtig mange børn og unge mennesker trives jo ikke godt nok.
Det er også noget af det, som jeg selv har påpeget i flere omgange.
Det bekymrer os, at så mange børn og unge mennesker og faktisk også voksne mennesker brænder ud og føler sig stressede, og det bekymrer os, at rigtig mange unge mennesker kæmper med både angst og depressioner.
Det bekymrer os også, at unge mennesker for den sags skyld føler sig mindre værd, er afhængige af sociale medier og ikke synes, at de kan følge med i den onlineverden, som de er en del af.
Det bekymrer os også, at unge oplever, at de har dårligt selvværd, og at de er ensomme, for det forringer jo i hvert fald deres liv.
Det er alle sammen problemer, som jeg synes at vi også er nødt til at tage alvorligt. Faktisk må jeg sige, at det her problem, der er i vores samfund, med mental mistrivsel blandt børn og unge måske, som det også tidligere er blevet sagt, er en af de allerstørste udfordringer, vi har i de her år.
For hvis vi ikke trives, uanset om vi er børn eller vi er voksne, og hvis vi ikke føler, at vi kan være i vores eget liv, ja, så er der jo risiko for, at unge mennesker i værste fald begynder at skære i sig selv eller i allerværste fald vil herfra. Så vores trivsel er simpelt hen på alle mulige måder en forudsætning for, at vi kan fungere, uanset om det er i uddannelsessammenhænge eller for den sags skyld på arbejdsmarkedet.
Så jeg kan kun være helt enig i de ting, som forslagsstillerne påpeger.
Men jeg må så alligevel skuffe forslagsstillerne og sige, at vi kommer til at stemme imod beslutningsforslaget, som det er i dag, og at det skyldes flere ting.
Det skyldes bl.a., at vi jo, som det også blev sagt tidligere, allerede i dag har ordninger, som kan give kommunerne mulighed for at gøre en indsats på det her område.
Det skyldes bl.a. også, at vi allerede har gennemført flere forskellige forsøgsordninger, herunder ordningen med økonomisk klippekort til fritidsaktiviteter.
Derudover har vi den opfattelse, at netop det der med at lave små puljer ofte bliver spist op i administrationsomkostninger for kommunerne, og jeg synes faktisk, at det er endnu mere vigtigt at holde fast i at sikre, at når vi finder penge, skal de altså også bruges bedst muligt.
Med det må jeg som Venstres både børne- og undervisningsordfører sige, at jeg kæmper videre for den her dagsorden, for jeg mener, at den er vigtig, og at vi også har et ansvar for at prøve på at finde nogle løsninger.
Men desværre kommer Venstre ikke til at støtte beslutningsforslaget.
Jeg skal hilse fra Konservative og vist også fra Liberal Alliance, som vist nok ikke når tilbage, og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-04:
Ja, det skal tolkes på den måde, og det er også en opfordring, som jeg siger, til kommunerne om, at de også må til at tage noget ansvar.
Det, der bare har været et problem mange gange, når man ser på de her små puljer, er jo, at nogle kommuner har været lidt kreative, og at de så siger, at så kan man jo bare bruge dem i forbindelse med at lukke et hul.
Og så yder man nogle penge, og så lukker man et hul et andet sted.
Men overordnet synes jeg man skal kigge på det, bl.a. problematikken i, at man ser rigtig mange børn og unge med overvægt.
Der kan det her bl.a. være med til at løse det.
Så jo, vi vil gerne meget overordnet kigge på det.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-04:
Tak, også for en rigtig positiv og anerkendende ordførertale.
Ordføreren var også selv inde på, at der er stor variation i, hvad der bliver gjort, og forslaget er ikke fremsat for at underkende, at der er rigtig mange foreninger og også rigtig mange kommuner, der gør noget ved det her og har fritidspasordninger osv.
Men der er stadig væk ifølge de tal, jeg har, altså 14 pct. af børnene, der slet ikke deltager i fritidsaktiviteter.
Så skal jeg forstå det sådan, at ordføreren også anerkender, at der er brug for et mere overordnet perspektiv herindefra, hvor vi sikrer os, at alle børn har adgang til fritidsaktiviteter?