runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-22:
For at sige det helt principielt og grundlæggende vil jeg ikke være med til, at man som udgangspunkt er organdonor.
Jeg vil kun være med til, at man siger, at det er folks eget valg, og så kan vi opfordre folk til at tage stilling.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Det var bare lige et spørgsmål til ordføreren i forhold til den her kommentar om, at staten ejer organerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-22:
Tak for ordet, formand.
Det valgte et flertal inklusive regeringen så at gøre, og derfor har vi debatten om lovforslaget i dag.
Jeg kan kun gentage de synspunkter, jeg fremlagde i maj måned.
Det er stadig et svært og dilemmafyldt emne, vi taler om, når vi taler om organdonation.
På den ene side har vi nogle, der kan være meget desperate efter nye organer, på den anden side har vi de pårørende, og på den tredje side har vi afdøde, som vi også skal tage hensyn til.
Et overvejende stort flertal af danskerne er for organdonation.
Det Etiske Råd har peget på, at der er en reel risiko for, at tilslutningen kan blive mindre ved den her model.
Det Etiske Råd påpeger samtidig, at en model baseret på informeret samtykke eller aktivt tilvalg efter deres mening stemmer bedst overens med principperne om respekt for det enkelte menneske, dets integritet og selvbestemmelse.
15 ud af 17 medlemmer var således imod en model med formodet samtykke.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2024-11-22:
Som jeg læser lovforslaget her, vil der netop blive gjort rigtig meget ud af at informere danskerne og løbende blive taget kontakt til danskerne.
Så jeg er ikke så bekymret for, at der ikke bliver oplysning nok til danskerne om de valgmuligheder, der er.
Per Larsen (KF), 2024-11-22:
Grunden til, at jeg bringer det på bane, er jo, at vi rent faktisk her i Folketinget med bred tilslutning og med fuld tilslutning fra alle partier har sagt, at man skulle tilskynde folk til at registrere enten det ene eller det andet, altså en model, hvor man beder folk om det, så man, når man på en eller anden måde er i kontakt med det offentlige, eksempelvis hvis man får et nyt sygesikringsbevis eller et nyt pas eller sådan noget, får en lille henvendelse om, at man godt lige må have lov til at tage stilling.
For så får borgerne jo trods alt en opmærksomhed på, at de ikke har taget stilling, og det synes jeg jo er en mere clean og ren model.
Birgitte Vind (S), 2024-11-22:
Det er jo bestemt et relevant spørgsmål, og det er da også noget af det, vi kan læse i høringssvarene der bliver gjort opmærksom på, og derfor er den her oplysningskampagne også meget, meget vigtig.
For det er jo også sådan, at vi lever i et samfund, hvor vi er vant til, at der bliver taget meget hånd om os, og derfor kan det godt være oplagt, at der er nogle, der lige har sikret, at det nok er sket.
Så når vi netop lægger stor vægt på det frie valg og individets valgmuligheder, så er det jo også vigtigt, at vi får oplyst individet om, at det stadig væk er et personligt ansvar at gå ind og få det be- eller afkræftet.
Per Larsen (KF), 2024-11-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin tale.
Ordføreren lægger jo vægt på det her med, at der skal en oplysningskampagne til, og jeg tænker i den forbindelse på den sådan lidt underlige måde, man har formuleret teksten på, i forhold til at 18-årige sådan pr. automatik er organdonorer, men at de jo alligevel skal ind og registrere sig på den ene eller den anden måde.
Det kunne jo godt være, at det skaber så meget forvirring, at der rent faktisk er nogle, som får den opfattelse, at de er organdonorer, og at de ikke behøver at foretage sig noget.
Hvordan ser ordføreren på den problemstilling?
Birgitte Vind (S), 2024-11-22:
Tak for det.
I 2023 døde 28 patienter, mens de stod på venteliste til et organ i Danmark.
I alt stod der ved udgangen af 2023 442 personer på venteliste til et organ.
Manglen på organer skyldes ikke, at vi danskere er imod organdonation, men måske snarere, at mange ikke har fået meldt sig som organdonor.
Det kan der være rigtig mange grunde til.
Når jeg selv har talt med familie og venner og bekendte, har mange faktisk taget stilling i tankerne, men mange har også skubbet beslutningen foran sig om at gå ind i Organdonorregisteret og registrere sig.
Når man er ung, har små børn og familie, kan døden virke langt væk og som noget, der ikke lige rammer en.
Det ene år tager det andet, og man tænker, at man jo altid lige kan gå ind i det der donorregister og få tilmeldt sig.
Selv om 84 pct. af os danskere faktisk er positivt indstillet over for organdonation, er det kun en tredjedel af os, der har registreret os i Organdonorregisteret.
Det betyder alt for ofte, at det er de pårørende, der skal tage stilling til organdonation ved dødsfald.
Så hvordan får vi flere til at melde deres stillingtagen ind i Organdonorregisteret?
Formålet med lovforslaget, vi skal behandle i dag, er, at flere danskere skal tage stilling, og at mange flere veksler den positive opbakning og velvilje til organdonation til konkret stillingtagen i Organdonorregisteret.
Med vedtagelsen af dette lovforslag vil det blive lettere for flere pårørende og personale, der i forvejen er i en presset situation, at skulle tackle spørgsmålet om organdonation, da det ofte vil stå klart, hvad den afdøde reelt ønskede.
Alle aktører skulle bekræfte eller afkræfte, om man vil være organdonor.
I Socialdemokratiet ønsker vi selvfølgelig at bevare den fulde ret til selvbestemmelse over egen krop og individets frie vilje.
Det er afgørende, at ingen tvinges til at blive organdonor – det siger sig selv.
Det vil altså stadig være muligt at registrere, at man ikke ønsker at være organdonor, i overensstemmelse med de valgmuligheder, vi kender i dag.
Man bliver dermed kun organdonor, hvis der udtrykkeligt er sagt ja enten fra en selv eller en pårørende.
Med dette lovforslag tager vi en beslutning, der betyder, at hvor du før skulle opsøge myndighederne for at blive registreret organdonor, vil du med den nye ordning blive kontaktet og blive bedt om at tage stilling, og det er vi i Socialdemokratiet ret overbeviste om kommer til at gøre en kæmpe forskel.
Men noget af det, vi hæfter os ved lovforslaget, og som jo også går igen i høringssvarene, er, at den her ordning også betyder, at der er brug for oplysning til danskerne.
Det hæfter vi os også ved at der ligger en handleplan for, så der bliver oplysning til alle danskere, der bliver 18 år, men også alle danskere, der er fyldt 18 år – altså en massiv oplysningskampagne ud til danskerne, men også ud i sundhedsvæsenet.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-22:
Jeg vil gerne bekræfte, at i det her ligger der, at der skal tages stilling.
Men det, jeg principielt er imod, er, at udgangspunktet er, at det faktisk er statens organer, og at man har givet sine organer væk.
Og hvis ordføreren så vil sige, at der ingen forskel er fra i dag, så forstår jeg simpelt hen ikke lovforslaget.
For vi er sådan set med på, at vi kan informere og vi kan opfordre folk til at være organdonorer.
Men vi vil bare ikke tage det skridt, hvor vi siger, at udgangspunktet er, at man er organdonor.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Jeg har lidt svært ved at forstå argumentationen.
Når vi ved, at 84 pct. af danskerne er positive over for at være organdonorer, er det så ikke netop at følge borgernes ønske at sige, at udgangspunktet er, at flertallet gerne vil donere et organ?
Altså, kan ordføreren ikke godt følge, at det er en lidt mærkelig logik, han bruger?
Monika Rubin (M), 2024-11-22:
Jamen altså, Det Etiske Råds udtalelse baserer sig ikke på den nyeste viden, men vi ved ud fra de nyeste studier, der er lavet, at i de lande, hvor man har indført en model, der minder om den, regeringen vil indføre, har det haft en positiv indvirkning på, at folk får taget stilling, og at der kommer flere organdonorer på organdonationslisten, og det vil jo betyde, at der er færre mennesker, der dør.
Så jeg synes, det er ærgerligt, at ordførerens parti bare vil fortsætte, som det er nu, for det vil reelt betyde, at der ikke kommer til at ske en forskel; der vil ikke være flere, der kommer til at tage stilling.
Og det vil betyde, at der vil være flere, der dør, mens de venter på et organ, som f.eks. datteren til Mads Sebbelov, som sidder oppe på tilhørerrækkerne.
Og det synes jeg er superærgerligt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-22:
Det ved vi jo ikke.
Der er ikke evidens for, at det vil ske, og Det Etiske Råd er jo rent faktisk bekymret for, at den her model vil gøre det modsatte af det, som ordføreren siger.
Men helt principielt ønsker jeg simpelt hen bare ikke en model, hvor man siger, at udgangspunktet er, at man er organdonor, indtil man har besluttet noget andet.
Jeg ønsker en model, der siger, at hvis du vil være organdonor, går du ind og tager stilling.
Det er jeg sådan set stadig væk med på, men jeg ønsker bare ikke den her principielle tilgang.
Monika Rubin (M), 2024-11-22:
Mange tak for talen.
Jeg har et spørgsmål, jeg virkelig godt kunne tænke mig at stille ordføreren.
Vi kan jo se på evidensen, at en afart af den model, som regeringen nu foreslår, rent faktisk gør, at der er langt flere, der tager stilling, og når der er flere, der tager stilling, vil der også være flere organdonorer på organdonationslisten.
Hvad vil ordførerens parti gøre anderledes, som vi ikke allerede har forsøgt igennem mange, mange år, når nu vi ved, at den her model rent faktisk vil komme til at virke og vil gøre, at der vil komme flere organdonorer, og at der vil være flere, der tager stilling?
Vil ordføreren ikke lige uddybe det for mig?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-22:
Vi er bare ikke med på, at man siger, at principielt er man organdonor, indtil man har besluttet noget andet.
Birgitte Vind (S), 2024-11-22:
Jamen altså, det synes jeg fremgår ret klart af lovforslaget.
Og jeg tror faktisk, at ordføreren og regeringen deler mit synspunkt om, at staten ikke skal eje danskernes organer.
Men som der står i lovforslaget og i bemærkningerne til det, viser alle undersøgelser jo, at 84 pct. af danskerne faktisk er positivt indstillet over for organdonation, og vi ved, at i de lande, hvor man laver den her model, er der faktisk flere, der tilmelder sig.
Det er jo et aktivt tilvalg, man skal gøre.
Så jeg forstår ikke ordførerens forvirring, men jeg ved ikke, om ordføreren har mulighed for at uddybe det lidt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-22:
Det er, fordi man i modsætning til i dag som udgangspunkt er organdonor.
Ja, så skal man ind og bekræfte det, men hvis det ikke betyder noget, at man som udgangspunkt er organdonor, så forstår jeg slet ikke lovforslaget.
Så forstår jeg slet ikke, hvad det er, flertallet egentlig vil med det her lovforslag.
Birgitte Vind (S), 2024-11-22:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Jeg er også en lille smule forvirret, for jeg forstår heller ikke lige ordførerens argumenter.
Altså, det er jo ikke rigtigt, at staten ejer vores organer.
Det, der kommer til at ske, er, at man kommer til at stå i et register, og man skal aktivt sige ja eller nej.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-11-22:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er ordføreren, der egentlig stiller det stik modsat op.
Kernen i det her er, at ja, der er rigtig mange danskere, der gerne vil være organdonorer, og ja, vi skal opfordre dem til det, og ja, vi skal gøre det let for dem at blive organdonorer, men vi skal ikke bestemme det på forhånd.
Og det er det, det her lovforslag vil gøre.
Det vil sige, at som udgangspunkt er du organdonor, og min indstilling er, at man ikke i udgangspunktet er organdonor, for så betyder det jo, at staten faktisk tager ejerskabet.
Men man har selv kompetencen, og man skal selv tage stilling, før man kan gøre det.
Per Larsen (KF), 2024-11-22:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Nu har Moderaterne jo siddet i regering i næsten alt for lang tid faktisk, så jeg vil gerne lige spørge ordføreren om, hvad det er for en oplysningskampagne, man har sat i gang i den periode.
Hvor meget oplysning er der sket?
For i 2022 var der rent faktisk fuldstændig enighed her i Folketinget om, at vi skulle se at komme i gang med at tilskynde borgerne til at tage stilling, men hvad er der sket siden?
Zenia Stampe (RV), 2024-11-22:
Jeg vil sige, at vi hælder til at støtte forslaget, men jeg har fulgt debatten, og jeg synes, den har været interessant og oplysende, og jeg tror da, der er nogle ting, vi gerne vil dykke ned i i andenbehandlingen.
F.eks. synes jeg, at hr. Steffen Larsen fra Liberal Alliance havde nogle gode pointer i forhold til cykeltyveri og det med at kunne stoppe folk, bare fordi de kommer cyklende på en cykel.
Jeg vil da gerne lige vende med min folketingsgruppe, om de egentlig synes, at det er rimeligt.
Men da vi f.eks. forhandlede bandepakke for et halvt år eller et års tid siden, tror jeg det er, og jeg skulle forberede mig, så gik jeg jo ned og så på, hvilke muligheder vi egentlig har i dag.
Og så viste sig, at vi havde alle mulige paragraffer og muligheder, som bare aldrig nogen sinde blev brugt.
Derfor er jeg jo lidt spændt på noget.
Jo, jo, regeringen har så kigget ned i værktøjskassen og været kreative i forhold til at finde nogle ting, politiet måske kunne bruge til at sætte mere ind over for borgernær kriminalitet.
Men har de overhovedet tid til det?
Kommer de her ting til at blive brugt?
Eller er det bare endnu mere bureaukrati derude?
Det synes jeg egentlig jeg mangler lidt svar på.
Jeg synes heller ikke, jeg kan læse det af lovforslaget.
For jeg synes efterhånden, at min primære bekymring på det her område er, at det simpelt hen sander til.
Der kommer hele tiden nye paragraffer og hele tiden strafskærpelser.
Derfor kan jeg jo godt være bange for noget.
I bedste, bedste fald er det her værktøjer, politiet har haft brug for, og de står klar derude til at bruge dem.
I måske ikke så godt fald bliver det bare opfattet derude som: Åh, endnu mere, vi skal orientere os i, og som vi ikke engang har tid til at bruge.
I værste fald bliver det slet ikke brugt.
Så er det bare noget, vi leger herinde, for at vi kan virke handlekraftige og vi kan sige noget om, at der er noget, der er borgernært.
Men det kommer aldrig nogen sinde ud til borgerne, for dem, der skal bringe det ud til borgerne, har bare vigtigere – undskyld, det kan lyde arrogant – ting at håndtere.
Det kunne være bandekriminalitet, det kunne være seksualforbrydelser osv.
For sandheden er jo desværre, at meget af den her borgernære kriminalitet i høj grad er blevet til et anliggende mellem forsikringsselskaber og dem, som har fået stjålet noget.
Og jeg er heller ikke begejstret for, at det har bevæget sig derhen.
Jeg er bare ikke sikker på, at det her ændrer grundlæggende ved det.
Men vi kommer til at dykke ned i det.
Til tilhørerne vil jeg sige: Ja, det sker indimellem, at man kommer til en førstebehandling og faktisk ikke helt ved, hvad man skal ende med at stemme.
Og så følger man debatten og stiller måske nogle spørgsmål i andenbehandlingen, og så skal vi jo nok komme med en afklaring.
Som sagt hælder jeg til, at vi stemmer for.
Men vi vil måske prøve at lave nogle ændringsforslag, så vi kan få pillet noget ud eller præciseret noget i forbindelse med andenbehandlingen.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Det her lovforslag synes vi i Dansk Folkeparti er et rigtig godt skridt i den rigtige retning, og derfor kommer vi selvfølgelig også til at støtte det.
Men vi synes godt, at man faktisk kunne sætte bødestraffen højere op.
Eksempelvis kan vi jo se, at udlændinge igen også her er voldsomt overrepræsenterede.
Og jeg er bare nødt til at sige, at hvis man får en bøde på 1.000 kr. – i dag får man en på 500 kr. – så er man faktisk heller ikke afskåret fra at få et dansk statsborgerskab.
Så jeg synes jo, at det alene af den grund kunne være rigtig fint, at man satte bøden højere op.
Så er der en anden ting, jeg godt tænke mig, og det er nok mere et spørgsmål, som jeg også kommer til at forfølge i udvalgsbehandlingen: Kommer det her så til at betyde flere udvisninger?
Jeg ved, at i tallene er Sverige jo også repræsenteret, og der er jeg altså nødt til at bekendtgøre, at det altså ikke er Karlsson på taget, vi taler om; det er selvfølgelig folk, som svenskerne i deres dybfølte naivitet har givet svensk statsborgerskab, som så kommer herover.
Men vi kan se klart og tydeligt på tallene, at udlændinge er voldsomt overrepræsenterede, også på det her område.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille et spørgsmål, som jeg kommer til at forfølge i udvalgsbehandlingen, som er, om det her kommer til at betyde flere udvisninger.
For selvfølgelig skal man ikke være i Danmark, hvis man ikke kan overholde lovgivningen.
Så vi støtter forslaget, men kunne godt tænke os, at det gik noget videre.
Mai Mercado (KF), 2024-11-22:
Tak, formand.
Det Konservative Folkeparti står på lov og orden.
For os skal det have konsekvenser, når man begår kriminalitet.
De konsekvenser finder vi typisk i hårdere straffe, men de findes også i resocialiserende indsatser, og dette lovforslag rummer begge dele.
Det er ganske fornuftigt.
Et resocialiserende element er at udvide den mulighed, som i dag findes, hvor kriminalforsorgen kan føre tilsyn med unge mellem 18 og 25 år, som er dømt for utryghedsskabende kriminalitet.
Således vil det i fremtiden også omfatte indbrud og hæleri og ikke kun hærværk, vold eller trusler på livet.
Forklaringen på tilsynet med den unges økonomi skal findes i, at den unge bliver understøttet og vejledt i væsentlige livsforhold, herunder økonomi, og ved at støtte den unge i dennes økonomiske dispositioner kan man hjælpe den unge til at fravælge et liv i kriminalitet.
Det er fornuftigt også at lade den kontrol omfatte hæleri og indbrudstyveri, fordi det kan være særlige indikationer på, at den unge har rod i økonomien.
Dertil giver lovforslaget større klarhed over, hvornår man må bruge aflytning og optagelse i butikker, således at det bliver nemmere at bruge for butikkerne.
Så er der det sidste element, som giver politiet mulighed for at foretage stikprøver af cyklister for at kontrollere, om de pågældende cykler er stjålet, og begge elementer bakker Konservative op om.
Men der er én udfordring i forbindelse med det her lovforslag, som ikke er adresseret.
For cirka en tredjedel af alle anmeldelser af butikstyveri gælder udlændinge, og der er også en stor grad af organiseret kriminalitet.
Her er det vigtigt, at sagerne kommer hurtigt for retten, så flere kan udvises hurtigere, for det nytter ikke, at sager er 2 eller 3 år undervejs, således at udlændingene kan blive i Danmark så længe og begå endnu mere kriminalitet.
I et folketingssvar den 28. februar i år står det tydeligt, at det særlig er Polen og Rumænien, som er højdespringerne her.
Og hvis man tager De Samvirkende Købmænd, DSK, foreslår de, at man laver en større koordinering i EU imod butikstyveri og indbrud.
Så vi bliver nødt til at komme hele vejen rundt, hvis vi skal dæmme op for butikstyveri.
Men for nuværende kan Konservative stemme for lovforslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-11-22:
Tak for ordet, formand.
Når man står her som ordfører nummer et eller andet, har gode ordførerkolleger allerede fortalt alt muligt om, hvad lovforslaget handler om.
Det handler bla. om et særvilkår om økonomisk kontrol i forhold til vores unge, og hvis det ikke er sket tidligere, at vi har fået hjulpet den yngre del af befolkningen til at få styr på privatøkonomien, så er det da godt, at vi om ikke andet får det gjort senere.
Der er tale om en præcisering og ikke en udvidelse af reglerne for lydoptagelse; der er tale om indsatser i forhold til butikstyveri og hæleri; og så er der tale om stikprøvekontrol af cykler.
Der sker nogle skærpelser.
Det er borgernes tryghed, der bliver vægtet i den her runde.
Det her lovforslag og hensigten med det, som er at skabe en tryggere hverdag for alle borgere, bakker vi op om i Moderaterne, og så tager vi de øvrige kampe, når tiden kommer til det.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-11-22:
Vi vil jo gerne være med til at skærpe straffe, men jeg kan ikke se, hvordan det at stoppe cyklister er at skærpe en straf.
Det forstår jeg ikke.
Vi vil altid gerne være med til at skærpe straffe, også over for butikstyveri og lignende.
Det starter jeg endda min tale med at sige, altså at vi gerne ser, at straffen for det øges.
Jeg ser jo gerne, at vi går over til en trappemodel – det er Liberal Alliances politik – hvor man, første gang man begår butikstyveri, får en straf, som svarer til beløbet af det, man har stjålet,
anden gang kan vi fordoble det, og tredje gang begynder vi at tale om, om fængselsstraf skulle være en god idé.
Det er vores politik.
Så vi vil da gerne være med til at øge straffene på det her område.
Men at gøre cyklisme til en handling, hvor politiet skal kunne smide folk af cyklen og tjekke stelnummeret efter forgodtbefindende, er alligevel for vidtgående.
Mai Mercado (KF), 2024-11-22:
Jeg synes, at vi oftere og oftere ser, at Liberal Alliance ikke vil være med til at give politiet de redskaber, de har brug for, og jeg synes også, vi oftere og oftere ser, at Liberal Alliance ikke vil være med til at skærpe straffene, når der er behov for det.
Det er jo formentlig LA classic.
Jeg synes bare, det er rigtig, rigtig ærgerligt.
Steffen Larsen (LA), 2024-11-22:
Ja, det er klart, at der jo er væsentlig flere cykeltyverier.
Cykler er også nemmere at stikke af med end biler, skal man jo lige nævne.
En ting, som også gør sig gældende med hensyn til cykler, handler om det problem, hvor nogen har fået stjålet deres cykel og selv finder frem til, hvor den er henne, f.eks. inde i et skur, fordi de har en tracker på den.
Når de så ringer til politiet og siger, at de ved, hvor deres cykel er, så er det tit og ofte sådan, at politiet ikke dukker op.
Hvis man så selv går i gang med at bryde ind i skuret, er det jo en selv, der bryder loven, og så får man selv politiet på nakken.
Så der er måske også et problem her med, hvordan man tackler det, når nogen så melder, at de har fundet deres cykel.
Der er det, at politiet måske så skal have nogle ressourcer til at kunne dukke op de steder.
Men der kan jeg forstå, at man er i gang med at lave besparelser på politiet.
Det var måske den forkerte vej at gå.
Mai Mercado (KF), 2024-11-22:
Det er jo ikke altid sådan på retsområdet, at Radikale og Konservative er meget enige, men det kunne godt være, at vi måske kunne finde en enighed her.
Jeg vil i hvert fald prøve.
Ordføreren siger, at der løbende kommer strafskærpelser, og det er jo rigtigt, og siger også, at vi har et system, som er rigtig presset, og det er jeg fuldstændig enig i.
Nu her, når vi har puttet mange penge i domstolene, risikerer vi at få en kriminalforsorg, som bliver endnu mere presset, fordi flere skal ind og afsone og de skal afsone længere straffe.
Jeg kunne godt tænke mig og Konservative kunne godt tænke sig en konsekvensberegner, således at hver eneste gang der kommer et forslag om at hæve straffene, kunne man have en regnemodel ovre i Justitsministeriet, som kan sige, hvad det vil have af betydning på hele straffesagskæden.
Så vil det også være forpligtende at foreslå strafskærpelser, og det vil være relevant at tage op for os, og det vil vi også gøre, når vi skal have nye forhandlinger om kriminalforsorgen.
Jeg vil bare høre, om Radikale kunne forestille sig at støtte sådan et forslag.