runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-11-26:
Tak, formand.
Det kommer nok ikke som en stor overraskelse, at vi ikke bakker det her forslag op.
Vi synes faktisk, at den danske udlændingepolitik allerede er solidarisk, og at vi gør rigtig meget for at hjælpe mennesker både her i Danmark og ude i verden.
Når det er sagt, er der takter i forslaget her, som vi grundlæggende sådan set bakker op om.
Når det kommer til kvoteflygtninge, synes vi jo, at det er den eneste måde at modtage flygtninge på.
Når det er sagt, når det så er sådan, at der kommer så mange spontane flygtninge hertil, som der stadig væk gør – alt for mange, synes vi – og vi stadig væk har en stor integrationsbyrde med de rigtig, rigtig mange, som kom hertil under flygtningekrisen, og som vi jo grundlæggende mener skal hjem igen, så er tidspunktet i hvert fald slet ikke inde til at tage kvoteflygtninge.
Man kan også kigge på de over tusind personer, vi har hjulpet hertil fra Afghanistan.
Det bakkede vi jo op om, så derfor støtter vi indirekte dér en form for hjælp til at få folk til Danmark.
Men at tage yderligere kvoteflygtninge oven i hatten mener vi på ingen måde vil være ansvarligt på nuværende tidspunkt.
Så er der en del af forslaget, der går ud på, at man skal kunne indgive sin asylansøgning ved en dansk ambassade.
Det kunne man for, ja, 30 år siden rundtomkring.
Det forslag har jeg svært ved at finde ord for hvor meget vi er imod.
Hvis man bare tager vores ambassade i Ankara i Tyrkiet: Hvis den åbnede op for spontane asylansøgere – og der er mig bekendt over 3 millioner syriske flygtninge i Tyrkiet – ville mange af de syriske flygtninge så nok komme hen til den danske ambassade og søge asyl, vel at mærke fordi den danske ambassade ville være den eneste EU-ambassade, hvor det rent faktisk ville være muligt.
Nu havde jeg så heldigvis muligheden for at tale med forslagsstillerne i udvalget, jeg tror, det var i går, og de præciserede det så en smule og sagde, at de mente, at det her var noget, som alle EU-ambassader skulle gøre, og derfor ville Danmark ikke komme under et lignende pres.
Men selv om man fordelte 3 millioner syriske flygtninge ud over alle EU's ambassader, ville jeg synes, det var en rigtig, rigtig dårlig idé.
Men det var i hvert fald godt af dem, at de kom til udvalget, også så vi kunne få stillet nogle spørgsmål – det kan de jo ikke her i salen, qua det er et borgerforslag – så det vil jeg gerne takke forslagsstillerne for.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Jeg roste min kollega, fordi jeg ved, hvor min kollega står i det her.
Men fru Inger Støjberg og Dansk Folkeparti fik 114 stramninger igennem.
Hånden på hjertet: Hvor mange har I fået rullet tilbage efter to år?
Og I udgør det parlamentariske grundlag.
En menneskerettighedsmastodont og forfatter ved navn Carsten Jensen
Hvornår ser vi Enhedslisten bruge deres afgørende mandater til at rulle de her stramninger tilbage?
Rosa Lund (EL), 2021-11-26:
Jeg er simpelt hen ikke enig i, at vi ikke kan gøre noget.
Jeg er heller ikke enig i, at fru Inger Støjbergs politik direkte er den samme som den, der eksisterer i dag.
Selvfølgelig er der tiltag, som stadig er der, desværre, bl.a. nogle af de ting, som det her borgerforslag kommer ind på.
Men jeg synes, hr. Sikandar Siddique nogle gange glemmer det, som er sket, nemlig at vi har fjernet brugerbetalingen for danskuddannelse, at Danmark tager kvoteflygtninge igen, at børnene kom ud af Sjælsmark.
Det betyder ret meget for de mennesker, og det synes jeg faktisk har en værdi.
Jeg ønsker mig, at politikken ser anderledes ud, og vi arbejder da i Enhedslisten hver evig eneste dag for, at udlændingepolitikken kommer til at ændre sig i en mere solidarisk og human retning.
Vi går fra sag til sag, springer fra tue til tue, og jeg synes faktisk, at hr. Sikandar Siddique nogle gange glemmer, at vi også nogle gange lykkes med ting.
Og det synes jeg ikke man skal underkende.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Tak til min gode kollega fru Rosa Lund fra Enhedslisten.
Som jeg også sagde til de andre støttepartier: Vi deler visionen.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, hvor fru Rosa Lunds hjerte er i den her sag.
Men jeg vil løfte det op på partiniveau.
Enhedslisten siger: Vi vil ikke acceptere fru Inger Støjbergs udlændingepolitik før et valg.
Nu er der gået 2 år, siden man har vundet et valg, hvor man fik rigtig mange minoritetsstemmer.
Man gik faktisk 25-30 pct. frem.
Men folk rådner stadig op i vores asylhelvede på udrejsecentrene.
Vores syriske medborgere bliver stadig smidt hjem.
Vi har stadig ptsd hos børn i de her centre.
Vi har kort sagt stadig fru Inger Støjbergs og fru Pia Kjærsgaards udlændingepolitik.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge sådan helt straight, for man siger, at der er et flertal, men at man ikke kan gøre noget.
Kan ordføreren ikke er klart og tydeligt sige: Okay, der er et flertal i Folketingssalen; man kan ikke gøre noget, men man vil ikke af de grunde vælte en regering?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
For at få det bredest mulige flertal.
Jeg beklager bare, at Kristendemokraternes mandattal ikke giver anledning til, at man så hopper med på den vogn i de forhandlinger.
Det være sagt har det jo hele tiden ligget i baghovedet, at samtlige af disse mennesker, der er blevet evakueret fra Afghanistan, kan søge asyl og er i fuld gang med det og givetvis alle sammen vil få konventionsstatus efter 7.1 – de fleste af dem i hvert fald.
Jens Rohde (KD), 2021-11-26:
Nej, fru Kathrine Olldag.
Jeg var selv med i de forhandlinger i Udenrigsministeriet.
Jo, jeg var!
Det ved jeg jo trods alt, selv om man kan føle sig splittet.
Det ville man ikke.
Så nu spørger jeg her hvorfor.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Nu er hr. Jens Rohde jo ude i særlovens ydre kamre eller små kroge.
Og det er fuldstændig rigtigt, at der har vi været nødt til at anerkende en midlertidighed, fordi det var det, der var aftalen om hjemtagelsen af de afghanske tolke og de afghanske medarbejdere, der har arbejdet for os.
Så det var faktisk en udenrigspolitisk aftale.
Der lå kompromiset jo i, at vi for at få bredest mulige flertal hen over midten og samarbejde hen over det danske Folketing nationalt set for at sige, at der er et bredt flertal for at hjemtage de her mennesker og tage dem til Danmark, så bliver vi nødt til at lægge en midlertidighed ind i den særlov.
Men de mennesker fra Afghanistan, der sidder rundtomkring på modtagecentre, er jo alle sammen i fuld gang med at søge asyl.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Jeg synes, at hr. Marcus Knuth fik sagt, at der kom mange spontane asylansøgere, og alt for mange i Konservatives øjne, men altså, lige nu kommer der jo historisk få spontant til Danmark.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-26:
Så det giver jeg desværre ikke særlig meget for.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Okay, men så kan jeg bare sige, at de mange eksperter, der arbejder på det her område, har en radikalt anderledes holdning.
F.eks. har Refugees Welcome lavet to rapporter, som klart og tydeligt beviser, at det på ingen måde er motivationsfremmende at lave det sådan der.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er, at uanset hvor man er – stram eller en lempelig – kan vi så ikke blive enige om, at vi i vores demokratiske Danmark, i vores retsstat, selvfølgelig skal have forhold, der er menneskelige?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-26:
Nej, det kan jeg ikke.
Nu ved jeg ikke, hvad det er for en gyserfilm fra USA, som hr. Sikandar Siddique henviser til, men når jeg har været ude at besøge nogle af de her centre, synes jeg i hvert fald ikke, det er sådan.
Og alt andet lige
: Når man er på et udrejsecenter, er det, fordi man ikke har lovligt ophold i Danmark, fordi vores myndigheder vurderer, at man bør rejse hjem, og at det forsvarligt, at man bør rejse hjem.
Og så skal det jo ikke være en form for badeferie.
Så jeg synes sådan set, at de faciliteter, der er, er udmærkede.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Tak til ordføreren.
Som jeg vist også sagde til den anden ordfører, står vi vidt forskellige steder, det også fair nok – det er demokrati.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om de her motivationsfremmende foranstaltninger.
Uanset hvor man står – lempelig eller stram udlændingepolitik – må ordføreren vel bekræfte mig i, at de ikke er motivationsfremmende.
Folk rådner op i de her udrejsecentre, der ligner sindssygehospitaler fra 1840 – som en gyserfilm fra USA.
De her motivationsfremmende foranstaltninger virker tydeligvis ikke.
Det kan ordføreren godt bekræfte mig i – tænker jeg.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-26:
Jamen vi mener jo som udgangspunkt, at når der er fred og det er muligt at komme tilbage til sit hjemland, så skal man selvfølgelig gøre det, men det er jo ikke en politisk beslutning her.
Det er jo altså alt andet lige vores udlændingemyndigheder og derefter Flygtningenævnet, der træffer den beslutning.
Og så snart det er muligt at få folk tilbage, skal de selvfølgelig tilbage.
Og så er det jo rigtigt, at en del af dem, der har den opholdstilladelse, endnu ikke er i den kategori, men det håber vi selvfølgelig over tid vil blive muligt, for vi mener ikke, at asyl skal være vejen til permanent ophold og derefter statsborgerskab.
Asyl er jo noget midlertidigt, indtil man kan vende tilbage til sit hjemland.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Jeg er lidt overrasket over, at vi skal sende 34.000 syrere hjem, for langt størstedelen af dem er her jo på § 7, stk. 1, eller § 7, stk. 2, dvs. er individuelt forfulgte og skal have beskyttelse efter menneskerettighedskonventionen og flygtningekonventionen.
Så vil Konservative gerne sende 34.000 syrere, som er her på konventionsparagraffen, hjem?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-26:
Jeg er ked af, hvis jeg gentager mig selv lidt, men det er jo et samlet billede af, både hvordan det går med at hjemsende de 34.000 mennesker, mener jeg det var, der kom hertil fra Syrien under flygtningekrisen, inklusive familiesammenførte, hvordan det går med den overordnede integrationsindsats, hvordan det går i Vollsmose, hvordan det går i forskellige andre områder, hvordan det går i skolerne, men også hvor højt tallet er for spontant asyl.
Og derfor kan jeg ikke komme det nærmere, men hvis det er sådan, at man her i Folketinget vurderer, at der skal komme 500 kvoteflygtninge, kan vi jo alt andet lige ikke samtidig tage, om det er 2.000, 1.000 eller 1.500 spontane asylansøgere.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Tusind tak.
I forhold til kvotesystemet og i forhold til de asylansøgere går mit spørgsmål egentlig lidt på det samme, for Konservative må jo have gjort op, hvor mange spontane asylansøgere der må komme og over hvor lang en årrække, inden vi kan begynde at skrue op for kvotesystemet.
For det er jo rigtigt, at kvotesystemet er den gode vej frem – det synes vi også i Radikale.
I 2020 kom der til 1.500 spontane asylsøgere til Danmark, så altså lige knap så mange, som ordføreren redegjorde for.
Og det er fuldstændig rigtigt, at tilbage i 2015 havde vi et rekordår med 18.000.
Så vi har jo i den grad dæmmet op for spontant asyl over en lang årrække efterhånden, og de sidste mange år har antallet ligget mellem 1.000 og 2.000.
Så hvad er det antal, vi skal ned på?
Og i hvor lang tid skal vi have været på det antal, før vi kan begynde at åbne op for kvotesystemet?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-26:
Jeg tror i virkelighedens verden, at hvis vi pludselig begyndte at tage 500 eller 1.000, ville det ikke løse det.
Jeg tror faktisk, at Norge, hvis jeg husker korrekt, tager 4.000, og det har jo ikke løst verdens flygtningeproblemer overhovedet.
Men hvis man får styr på de ydre grænser i Europa, og der er der jo heldigvis taget nogle skridt i den retning, og det spontane asyltal falder drastisk og det begynder at gå bedre med integrationsudfordringerne i Danmark, så vil vi selvfølgelig være åbne for at se på det.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Hvis vi nu generelt gerne vil fremme kvoteflygtningeordningen og også have, at andre lande tager en større del af ansvaret og tager flere kvoteflygtninge, kunne det så ikke også være en måde at sikre færre spontane asylansøgere på, altså at tage flere kvoteflygtninge og også bruge det som et eksempel til at presse andre lande til at gøre det samme?
For vi har jo egentlig lidt et fælles grundsyn, kan jeg høre, i forhold til at vi hellere vil have kvoteflygtninge, end vi vil have spontane asylansøgere.
Så kunne det ikke være en vej at gå for De Konservative?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-26:
Jamen det er jo et større billede.
Altså, én ting er antallet af asylansøgere, og der kommer jo altså stadig væk nogle tusind, som jeg lige husker det, om året.
Så kan det godt være, at der kom 20.000 i 2015, men det er jo ikke udgangspunktet, at det er sådan, det skal være.
Ideelt kom der ingen, og så kunne vi så her i Folketingssalen med et flertal tage en beslutning, der så støttede op om et antal kvoteflygtninge.
Derudover har vi fra Konservatives side jo sagt, at vi mener, at man, den dag man igen åbner op for det, eller det har regeringen gjort, men i forhold til den dag vi skulle bakke op om det, skal prioritere f.eks. forfulgte kristne og andre minoriteter.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Jeg medgiver fuldstændig, at vi i Radikale Venstre heller ikke tænker, at det er vejen at gå, og at tiden er løbet fra den her del af forslaget – det er vi helt med på.
Men når regeringen selv mener, at et modtagecenter er vejen frem, kunne man jo også sige, at man kunne lande den et eller andet sted i midten, hvor vi siger: Vi laver modtagecentre uden for Europas grænser, hvor vi behandler asylansøgningerne, og derfra fordeler vi så flygtninge i hele Europa.
Rosa Lund (EL), 2021-11-26:
Jeg synes, at hr. Sikandar Siddique, som jeg jo har fået det her spørgsmål fra mange gange, glemmer noget i sin optælling af mandater.
For problemet er jo, hr. Sikandar Siddique, at udlændinge- og integrationsministeren henter sit flertal for sin udlændingepolitik et andet sted i salen end der, hvor jeg sidder, hvor fru Kathrine Olldag sidder, og hvor hr. Carl Valentin sidder.
Det er da et problem.
Det er jeg da enig i.
Det er et kæmpekæmpestort problem.
Jeg er hamrende uenig i Socialdemokratiets politik, og jeg begræder, at de er drejet til højre her.
Jeg er så glad for, at der uden for Christiansborg sidder socialdemokrater, der hver dag presser ministeren til at lave en anden politik.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Først og fremmest mener jeg ikke, det er rigtigt, at jeg ikke udtalte mig om forslagets indhold, for jeg synes egentlig, jeg havde et ret stort afsnit, der handlede om den mest alvorlige del af indholdet efter min vurdering.
Jeg medgiver, at der kan være andre alvorlige elementer, jeg har overset, som måske også er meget, meget farlige for Danmark, men det, jeg vurderer er det farligste, er forslaget om asylansøgning på ambassader, som virkelig kunne blive problematisk, og som vi jo ikke har haft siden 2002.
Derudover, når det gælder kvoteflygtninge, er vi jo tilhængere af, at det er den måde, man skal tage flygtninge på i den vestlige verden, for på den måde er man sikker på, at dem, der kommer, rent faktisk er flygtninge.
Det er jo FN, der borger for det.
Og derudover er det jo socialt retfærdigt forstået på den måde, at så er det ikke, hvad skal man sige, en overvægt af unge mænd med fysisk styrke og penge, der kan komme til den vestlige verden, men så kunne det sådan set også være kvinder og børn og familier uden god økonomi, altså nogle, der ikke er velhavende.
Vi mener jo så, at der skal være en balance i det, og derfor er forudsætningen for at tage markant flere kvoteflygtninge klart et modtagecenter, hvor vi kan kontrollere tilstrømningen til Danmark.
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
Jeg tænker i hvert fald, at det ikke er en maks.-grænse for sagsbehandlingstiden, der løser det problem, som ordføreren nævner her.
Det er jo et alvorligt problem, som man skal tage ganske alvorligt i den enkelte sagsbehandling ude i den enkelte kommune.
Det er jo, fordi der foregår noget forkert i den måde, vi går til det på, og det tænker jeg ikke nødvendigvis er et spørgsmål om, hvor mange år der går, men hvad det er for et forløb, man er en del af som borger.
Derfor skal vi være opmærksomme på, at der skal være kvalitet i den sagsbehandling, der foregår.
Det er jo det, der er langt mere vigtigt, end om der går 2 eller 2½ år, efter min overbevisning.
Men jeg er helt enig med ordføreren i, at det er et problem, som vi skal tage seriøst, også fra Christiansborgs side.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Mange tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Systempåført psykisk mistrivsel
– hvad betyder det?
Det betyder, at den borger, som er syg og sidder i klemme på jobcenteret, bliver mere syg af at være i systemet på grund af det system, et flertal herinde på Christiansborg har skabt, bliver mere syg af at være et sted, hvor man egentlig burde have fået en hjælp.
Hvad vil Socialdemokratiet foreslå at vi gør for at løse det problem, for jeg går ud fra, at ingen ønsker, at mennesker skal blive knækket af at være på kontanthjælp eller af at være i ressourceforløb?
Det, man har gjort med aftalen omkring fleksjob, er jo langtfra nok, og jeg kunne også godt være nervøs for, hvad der venter i forhold til aftalen om førtidspension.
Så hvad tænker Socialdemokratiet vi skal gøre?
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
I dag skal vi behandle et borgerforslag om sagsbehandlingsgaranti og tværfaglig kvalitet i sagsbehandlingen af syge.
Det er et sympatisk forslag, og i Socialdemokratiet deler vi også intentionen bag forslaget, særlig den del, der handler om, at det ikke skal være muligt at fastholde syge borgere i formålsløse og årelange afklaringsforløb.
Det er ikke det, der er hensigten med det ydelsessystem, vi har i dag, altså at syge borgere skal sidde fast i kontanthjælpssystemet.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at borgere, som er for syge til at passe et job på ordinære vilkår, selvfølgelig skal have den rette hjælp og støtte til at kunne komme videre i systemet, men jeg mener ikke, det er hensigtsmæssigt at opstille nogle nationale og generelle tidsfrister i forhold til sagsbehandlingen.
Det skyldes først og fremmest, at sagsbehandlingstiden kan variere fra sag til sag og fra borger til borger, fordi der er tale om individuelle forløb og individuelle sager.
Sagsbehandlingstiden vil derfor også afhænge af de behov og de forudsætninger, som den enkelte borger har.
Selv om jeg deler intentionen om, at borgere ikke skal hænge fast i systemet i årevis, mener jeg fortsat, at det vigtigste er, at den enkelte borger bliver visiteret til den rigtige hjælp og støtte.
Derfor kan jeg være bekymret for, at de her nationale tidsfrister uhensigtsmæssigt kan komme til at medvirke til, at borgere bliver visiteret til det forkerte tilbud uden den nødvendige dokumentation, og at sagen ikke bliver tilstrækkeligt oplyst på grund af tidspres.
I den forbindelse vil jeg gerne henvise til de initiativer, som regeringen allerede har taget i forbindelse med aftalen om bedre ressourceforløb.
Med aftalen om bedre ressourceforløb forkortede vi tidsperioden for, hvor lange forløbene måtte være, fra 5 til 3 år.
Derudover indgik vi både en aftale om afklaringsgaranti, så borgere over 50 år inden for 3 år får vished om, om man f.eks. skal på førtidspension eller i fleksjob, og indsatsgaranti i ressourceforløb inden for de første 6 måneder.
Med andre ord er der allerede taget en række vigtige initiativer for at sikre, at borgerne ikke sidder fast i systemet i mange år.
Det betyder ikke, at der ikke kan være områder, hvor vi skal gøre tingene bedre, og hvor der skal gøres endnu mere, og derfor er jeg også glad for, at ministeren lægger op til, at man i forbindelse med Ydelseskommissionen kan drøfte, hvordan man indretter kontanthjælpssystemet og vores ydelsessystem fremover.
Socialdemokratiet kan på den baggrund ikke støtte borgerforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Det er måske en lidt bredere diskussion om indretningen af velfærdsstaten.
Hvis der er nogle kommuner, der har skåret så meget ned på ældreplejen, at der er nogle ældre, der ikke kan komme i bad, opstår der et politisk ønske om, at man skal have ret til to bad om ugen; hvis der er for mange elever i en gymnasieklasse, opstår der et ønske om et loft over, hvor mange der kan være i en gymnasieklasse; hvis der er for få pædagoger i nogle daginstitutioner, skal vi have minimumsnormeringer.
Det er alt sammen båret af gode intentioner.
Derfor synes jeg bare, at vi altid skal være opmærksom på, at der er økonomi nok til at løfte velfærdsstaten, og at der er tillid til, at kommunalbestyrelserne er i stand til at gøre det bedste for deres borgere, og at vi forsøger ikke at lave alt for rigid lovgivning herindefra.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Tak for det.
Det synes jeg egentlig er en interessant overvejelse.
Men noget af det, jeg kan være bekymret for, er, hvad der så møder borgeren bagefter.
Bliver man så bare fastholdt i et ressourceforløb, eller hvad sker der?
For vi ser på samme tid, at det er blevet svært at komme i fleksjob eller opnå retten til en førtidspension, selv om man er syg, og man risikerer, at kommunens økonomiske interesser vejer tungere end det, der er bedst for borgeren.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Som spørgeren også selv henviser til, handler Ydelseskommissionens arbejde primært om ydelser og om, hvilke incitamenter og økonomi der er i det, men det handler også om de ting, vi taler om i dag.
Jeg har ikke noget imod, at folk har rettigheder.
Det skal vi jo have som borgere, også når vi møder myndighederne.
Det, vi er lidt skeptiske over for i det her beslutningsforslag, er, at der bliver bygget for rigide regler ind i lovgivningen.
De kan være båret af en god intention, f.eks. en frist på 2 år, men de ender i praksis med at placere en masse borgere og en masse kommuner i en situation, hvor der vil være et forløb, der ikke er afklaret, og hvor der ikke kan træffes en afgørelse, f.eks. om, hvorvidt en person skal visiteres til fleksjob og førtidspension.
Så kan det være en smuk intention, men i virkelighedens verden kommer det til at være kontraproduktivt.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg ser også frem til, at det her bliver en af de vigtige ting, vi skal diskutere, når vi skal forhandle om Ydelseskommissionens anbefalinger til et nyt ydelsessystem.
Jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til det om kvalitet for borgeren, som ministeren kom ind på.
For noget af det, som jeg synes er rigtig svært, er, at vi har med borgere at gøre, som ofte oplever, at de er i et kafkask system.
De kan ikke – med god grund – gennemskue, hvad konsekvenserne er, fordi lovgivningen nogle gange er modstridende.
Der er så mange regler, at selv nogle af de dygtigste jurister og socialrådgivere kan have svært ved at gennemskue konsekvenserne af alle de regler, der er.
Hvad tænker ministeren om, at vi giver de her borgere nogle rettigheder?
Jeg tænker også, at det her handler om retten til at blive visiteret korrekt og retten til at få en afklaring i stedet for at blive fastlåst på kontanthjælp.
Per Larsen (KF), 2021-11-26:
Tak for det, formand, og tak til Venstre og fru Jane Heitmann for at rejse den her vigtige debat.
For vi skal nemlig minimere ensomhed, både blandt unge og voksne og ældre.
Målet skal simpelt hen være, at ingen føler sig ensomme og uden for sociale fællesskaber.
Vi ved jo, at der er rigtig mange foreninger, hvad enten det er sportsklubber, spejderbevægelser, folkeoplysning, museumsforeninger, læserforeninger, sociale foreninger m.v., der kan løfte meget af den her opgave, og det lægger vi stor vægt på og sætter stor pris på i Det Konservative Folkeparti, og vi vil dermed gerne være med til at understøtte en større udbredelse af foreningslivet.
Så ved vi også, at der er foreninger og organisationer, der direkte har som mål at minimere ensomhed og satser på at skabe sociale fællesskaber, som kan være med til at afhjælpe den her problematik.
Det skal sådan set være mine ord.
Vi vil gerne støtte op omkring det og ser frem til, at der kommer nogle gode forslag på bordet.