runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det har børn godt af, og det er der heldigvis også mulighed for, selv om man har lavet kontanthjælpsreformer.
At gå til fødselsdage er noget, der – typisk, for jeg kender børn i den alder – kræver en gave til en tier eller en tyver.
Når det handler om at gå til sport, er der i mange klubber specielle tilbud til børn af forældre, der ikke har særlig mange penge, hvor man kan få en friplads, eventuelt få det betalt af kommunen.
Det tror jeg man kan nogle steder.
De muligheder er der.
Så man skal ikke skubbe børnene foran sig på det punkt i hvert fald, fordi man ikke vil gøre noget ved den økonomiske motivation til at ville have et arbejde.
Det synes jeg ikke er sagligt.
Yildiz Akdogan (S), 2016-09-06:
Det var et meget interessant svar.
Altså, man skal motiveres for at kunne komme i arbejde, siger ordføreren.
Hvad angår det her nye kontanthjælpsloft, er det over 4.000 mennesker, der berøres af det.
Når man ser på det ud fra regeringens egne beregninger, er beskæftigelseseffekten af det her kontanthjælpsloft kun 500 personer i arbejde.
Er det egentlig den beskæftigelseslogik, som Liberal Alliance synes der skal til for ligesom at motivere flere til at komme i beskæftigelse og sørge for, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jamen som jeg også har sagt tidligere, mener jeg, det er en kortsigtet vurdering i de tal dér.
Den langsigtede effekt af, at vi får mindsket tilgangen til systemet, er større end den kortsigtede effekt, hvor man alene ser på, hvem man får ud af systemet.
Så jeg ser noget mere optimistisk på den langsigtede effekt af de her reformer end på den kortsigtede effekt.
Uanset hvad faldet i asylsøgertallet til Danmark skyldes, ligger der jo en besparelse fra sidste års indførelse af en integrationsydelse.
Uanset om det havde været nøjagtig de samme tal, ville der stadig væk være en ren besparelse der, og den er jo blevet afsat til at lette skatten på arbejde i 2025-planen.
Det var jo det, der blev aftalt dengang.
Jeg må også tro, at nogle af de stramninger, regeringen lægger op til, vil give et finansieringsbidrag.
Men skal det forstås sådan, at Det Radikale Venstre ikke vil støtte yderligere stramninger, men at Det Radikale Venstre ikke har noget imod at bruge af de midler, som eventuelt spares, og som allerede er blevet sparet, til Det Radikale Venstres formål i en eventuel forhandlingssituation?
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Tak til Alternativet for talen og også for de positive bemærkninger, ikke mindst her til sidst.
Nu er det jo Alternativet, vi har på talerstolen, så derfor skal man altid kigge efter alternativer, kan man sige.
Derfor vil jeg bare spørge sådan helt simpelt: Hvilken plan synes Alternativets ordfører bedst om – regeringens 2025-plan eller Socialdemokraternes 2025-plan?
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Nu har jeg jo ikke hørt Socialdemokratiet præsentere en 2025-plan, og jeg står heroppe for at diskutere regeringens 2025-plan, så jeg synes sådan set, det er den, jeg giver bemærkninger til.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Jamen det er jo selvfølgelig rigtig nok, fordi Socialdemokratiet ikke har nogen 2025-plan.
Nu er det selvfølgelig finansloven, vi taler om.
Hvad synes, Alternativet er bedst: Er det regeringens forslag til finanslov, eller er det Socialdemokraternes forslag til finanslov?
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Altså, det er lidt svært for mig at svare på, i og med det er regeringen, der fremlægger et finanslovsforslag, og det er det, jeg har lyst til at kommentere.
Så glæder jeg mig i øvrigt til at kunne lave Alternativets finansforslag, som vi jo også vil præsentere, når vi kommer så vidt.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Hvis det er en trussel mod det danske samfund, er jeg altid farveblind.
Altså, det er jo ligegyldigt, om det er en højreorienteret trussel eller det er en venstreorienteret trussel.
Hvis der er en trussel mod det danske demokrati og det danske samfund, skal man jo bekæmpe den.
Der har politiet ikke – og det skal de heller ikke have – nogen som helst farvede briller på.
Det skal man jo bekæmpe.
Hvis der er en trussel mod vores demokrati, må politiet bruge de nødvendige ressourcer på at opsnuse, hvad der sker, og forhindre eventuelle angreb mod vores demokrati.
Det vil jeg meget gerne gøre over for min gode kollega.
Vi går til de forhandlinger med det erklærede formål at få afskaffet alle boligskatter.
Det kan lyde meget revolutionerende, men det er jo den kendsgerning, man f.eks. har i Sverige.
Der lever man altså som boligejer i den lykkelige omstændighed, at man ikke bliver flået i skat hvert eneste år pga. stigende grundskyld og stigende ejendomsværdiskat.
Vi vil så have, at man skal betale, når man forlader boligmarkedet, og det er ligesom vores indgang til de forhandlinger.
Karin Gaardsted (S), 2016-09-06:
Tak for det.
Vi vender lige lidt tilbage til boligejerne.
Vi har efterhånden forstået, at det vigtigste for Det Konservative Folkeparti er, at boligejerne stilles bedre.
Hvilke konsekvenser vil det have, hvis regeringen ikke imødekommer De Konservatives krav om, at boligejerne skal stilles bedre, end der er udsigt til i dag?
Erik Christensen (S), 2016-09-06:
Jeg tror, vi alle sammen deler finansministerens holdning om, at vi gerne vil skabe så stor tryghed for boligejerne som muligt.
Men jeg blev en lille smule i tvivl, da finansministeren svarede på Benny Engelbrechts spørgsmål for et stykke tid siden.
Kan finansministeren ikke lige genopfriske min erindring, i forhold til hvad finansministeren svarede på Finansudvalgets spørgsmål 423 af 3. august om forudsætningerne for boligbeskatningen, der ligger til grund for beregningerne i Danmarks konvergensprogram 2016 i lyset af arbejdet med de nye ejendomsvurderinger?
Kan finansministeren ikke lige friske min erindring om det op?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Det kan jeg desværre nok ikke.
Da det vælter ind med spørgsmål om ejendomsvurderingerne, har jeg svært ved at huske, hvad svaret på spørgsmål 423 er.
Erik Christensen (S), 2016-09-06:
Men så vil jeg gerne spørge, om ministeren her i dag kan garantere, at der ikke er nogen boligejere, der fremadrettet kommer til at betale mere i boligskat.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Det tror jeg jeg vil afholde mig fra at udstikke nogen garanti om.
Det har jeg ligesom prøve at svare hr. Nicolai Wammen.
Det er jo meget interessant, synes jeg, at socialdemokrater kan udstikke de her garantier.
Det er jo vældig interessant, at Socialdemokratiet kan udstikke en garanti om, at ingen kommer til at betale mere i ejendomsskat.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Mit spørgsmål er egentlig helt enkelt: Tror finansministeren, at finansministeren havde været finansminister og den nuværende statsminister havde været statsminister i dag, hvis man ærligt og redeligt under valgkampen havde fortalt om de planer, man nu gennemfører?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Ja, det tror jeg i og for sig.
Jeg tror, danskerne er ræsonnable mennesker, der godt kan se, at vi skal løse nogle af de udfordringer, vi har, nemlig at produktivitetsvæksten er for lav i Danmark, at vi skal skabe nogle flere arbejdspladser, at det skal kunne betale sig at arbejde osv.
Jeg tror i og for sig, at danskerne er fornuftige nok til at indse, at vi har nogle af de udfordringer.
Så det er jeg fuld af fortrøstning over for.
Så giver vi jo danskerne den sikkerhed, som vi også gav dem i 2010 og 2011, da vi gennemførte en dagpengereform, og da vi ændrede efterlønnen.
Det var ikke noget, vi var gået til valg på, og derfor har det jo været vigtigt for os at sige, at med de store reformer, vi gennemfører, men som vi ikke har rejst i en valgkamp, så skal der være et valg, inden de træder i kraft, sådan at vælgerne kan smide os ud, hvis de er uenige i det.
Og det lever vi jo også op til her.
Så jeg synes, at den her bekymring, hr. Pelle Dragsted har, er helt ubegrundet.
Jeg tror, danskerne udmærket godt kan forstå, at verden ikke er støbt i beton, hvor ingenting skal ændres og alting skal være, som det er.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Hvis man har den tiltro til danskerne, som finansministeren giver udtryk for, så er det jo bare mærkeligt, at man ikke fortalte de studerende, at man havde tænkt sig at skære ned på deres ydelser, men sagde det modsatte.
Så er det bare mærkeligt, at man ikke fortalte, at man var parat til at tvinge danskerne til at arbejde længere, men sagde det modsatte.
Det er jo ikke korrekt, hvad finansministeren siger, når finansministeren siger, at de her reformer først træder i kraft efter et valg.
Træder nedskæringen i boligydelser for pensionister først i kraft efter et valg?
Træder den lavere grønne check først i kraft efter et valg?
Hvorfor fortalte man ikke folkepensionisterne sidste sommer under valgkampen, at de skulle betale mere i skat?
Det havde da været en ærlig sag.
Jeg synes jo, det er fint, man er uenig politisk.
Sådan er det.
Og det er ikke, fordi jeg ikke vil ændre nogle ting, jeg vil bare gerne ændre noget andet end finansministeren.
Men jeg synes, man bør være ærlig, når man går til valg, og det gælder, uanset om man hedder Claus Hjort Frederiksen eller Helle Thorning-Schmidt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Hr. Pelle Dragsted, altså, det er jo urkomisk at høre det foredrag fra et parti, som var parlamentarisk grundlag for en S-SF-RV-regering, som gennemførte nogle meget drastiske ting i den periode, de sad, og som gik til valg på »En Fair Løsning« og »Fair Forandring«, som var luftkasteller.
Altså, undskyld mig engang.
Vi må alle erkende, at tingene ændrer sig.
Der kan opstå ting, der kræver, at man gør noget.
Jeg har da også lagt mærke til, at den meget kritiske indstilling, som hr. Pelle Dragsted havde til politiet, jo gennem tiden er ændret til en omfavnelse af politiet her i forbindelse med terrorbekæmpelsen.
Og sådan ændrer tingene sig jo.
Selv forsvaret tror jeg hr. Pelle Dragsted er rimelig tryg ved.
Torsten Gejl (ALT), 2016-09-06:
Sidste år ved den her tid spurgte jeg finansministeren her i salen, om grunden til, at man havde slækket på Danmarks klimaambitioner, var, at man regnede med, at truslerne mod klima og miljø var ved at blive reduceret her i verden.
Her og nu vil jeg gerne stille spørgsmålet på en anden måde.
Når man stort set ikke har et ord om klima og miljøudfordringer i 2025-planen, er det så, fordi man regner med, at truslerne mod klima og miljø her i verden er fuldstændig forsvundet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Nej, det er et udtryk for, at vi fastholder den grønne omstilling, og at Danmark stadig skal ligge i front i den grønne omstilling.
Det er jo sådan set vores politik, og det mål forfølger vi.
Torsten Gejl (ALT), 2016-09-06:
I en rapport fra FN's flygtningeagentur anslår man, at der i år 2050 vil være helt op til 200 millioner klimaflygtninge, altså folk, der flygter på grund af klimaproblemer.
Jeg vil gerne høre lidt mere konkret om, hvad ministeren mener vi kan gøre her i Danmark for at modvirke klimaforandringerne, og hvordan Danmark kan være et godt eksempel ude i verden for at modvirke klimaforandringerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jamen jeg tror, det er almindelig kendt, at vi ligger ret meget i front i forhold til at tackle de udfordringer.
Grøn energi fylder jo ret meget på et område, hvor vi ligger klart i spidsen.
Men personligt tror jeg, at Danmarks største bidrag kan ligge i, at vi presser på i internationale fora for at få nogle løsninger internationalt, der tackler de her udfordringer.
For sandt at sige kan Danmark jo ikke alene løse verdens klimaudfordringer, men vi kan lægge vores lod i vægtskålen, og vi kan presse på, for at man indgår forpligtende internationale aftaler om at angribe det her problem.
Jeg lægger som regel altid vægt på at være saglig i min tilgang til arbejdet, og det vil være, synes jeg, forkert, når vi ikke har set og fremlagt det nye ejendomsvurderingssystem, når vi ikke har set på, hvad konsekvenserne vil være, at udstikke nogle garantier.
Det, jeg siger, er, at boligejerne ikke skal betale mere i ejendomsskat.
Det er jo sådan set det, der er regeringens ambition.
Jeg tror oven i købet, at vi kan sikre, at man skal betale mindre, end man gør i dag.
Nogle vil opleve en stor stigning, andre vil opleve en mindre stigning, nogle vil opleve et fald i ejendomsvurderingen.
Men jeg synes, at i al saglighed bør vi jo alle sammen nu sætte os rundt omkring et bord, når vi ser de nye ejendomsvurderinger, og hurtigst muligt blive enige om, hvordan vi løser det problem, så der igen kan blive tryghed på området.
Nicolai Wammen (S), 2016-09-06:
Når man nu fremlægger sin pakke i forhold til at skabe tryghed for boligejerne, kan finansministeren så ikke i dag klart tilkendegive, om en del af den pakke vil være, at skattestoppet for boliger fortsættes også efter 2020?
Med andre ord: Kan boligejerne se frem til, at det skattestop, som blev indført under tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen, også holder under den nuværende statsminister, Lars Løkke Rasmussen, eller må man gå fra den her debat uden nogen afklaring på det spørgsmål?
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Jo, men det nytter ikke noget, når der stadig væk skal gøres nye tiltag, for at temperaturen ikke stiger.
Der er jeg så ikke enig med finansministeren.
Men så lad mig tage fat på et andet emne i forhold til den sociale bæredygtighed.
Hvordan har finansministeren tænkt sig at forholde sig til, at der er 900.000 danskere, der siger, at de ikke kan få familie- og arbejdsliv til at hænge sammen ifølge Familiekommissionen?
Vi ved, at der er 35.000 danskere, der hver dag melder sig syge på grund af stress.
Er det noget, som man kunne forudse der bliver taget højde for i 2025-planen?
Det er i hvert fald ikke noget, jeg umiddelbart kan læse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Det er jo nogle emner, der ligesom er svære at angive.
Og hvad er det så lige, vi gør ved det?
Altså, jeg må erkende, at vi jo ikke går ind for en 30-timersarbejdsuge, hvis det er det, fru Josephine Fock mener kan løse alle de her problemer.
Det er jo et spørgsmål om, hvordan arbejdet er tilrettelagt på arbejdspladsen, men det er jo i lige så høj grad et spørgsmål om, hvordan de enkelte familier selv tilrettelægger og prioriterer i deres hverdag.
Rent objektivt kan man jo konstatere, at danskerne arbejder mindre, end man gjorde før i tiden, så man kan jo ikke, tror jeg, drage en direkte sammenligning og sammenhæng mellem en lavere arbejdstid og så mere stress og sygdom i familien.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Lad mig starte med at kvittere for, at også finansministeren nu på linje med Dansk Folkeparti og Liberal Alliance og mange andre er enige med De Radikale i, at tiden er løbet fra boligskattestoppet; at det ikke er noget, der giver boligejerne tryghed; det er asocialt; og det er tid at finde en ny ejendomsbeskatning.
Det er vi glade for, og vi vil gerne bidrage til den løsning.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille to spørgsmål, som handler om lige præcis det med, at vi gerne vil give et godt Danmark videre.
Der er mange gode takter, har jeg også sagt i min ordførertale, i regeringens forslag, men på to områder er vi altså virkelig bekymret.
Det ene er uddannelse, for samtidig med at man vil øge kvaliteten, som ministeren siger, så skærer man jo altså gennem omprioriteringsbidrag 0,9 mia. kr. i uddannelse alene i 2017.
Og når man ligesom lægger det sammen, bliver der altså taget penge fra uddannelserne.
Og et af vores absolutte mål for at gå ind i de her forhandlinger vil være at øge bevillingerne til uddannelse fra ABC til ph.d. Så siger finansministeren som det andet, at der ikke er noget i regeringens plan, der skader klimaet.
Det var noget af en påstand.
Der er foreslået besparelser for 7,2 mia. kr., ud over at regeringen ikke vil stå ved energiforliget.
Jeg håber sådan, at jeg kan få finansministeren til i dag at sige, at ligesom med SU'en så respekterer regeringen energiforliget, og på den baggrund forhandler vi.
Kan ministeren bekræfte det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jeg må bare sige, at for så vidt angår energi, er det jo sådan, at PSO-systemet, PSO-afgiften, afskaffes pr. 1. januar.
Der mener jeg ikke at vi kan have et system, hvor der er en kreds af partier, som kan vedtage at bygge vindmøller, og som kan gøre alt muligt andet, medmindre disse partier også medvirker til at finde finansieringen.
Det kan jo ikke hænge sammen, at der er en bred kreds, f.eks. Enhedslisten, der vil plastre hele Danmark til med vindmøller, men som så ikke vil bidrage til at finde finansieringen til det her.
Det mener jeg er en fuldstændig uholdbar indstilling, som nogle af energiforligets partier har.
De tror bare, at man kan vedtage udgifter uden at skulle bidrage til festen med at finde finansiering.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Jeg stillede et spørgsmål til finansministeren, og jeg føler mig ikke helt truffet og er ikke i den kategori, der ikke er klar til finde finansiering.
Men står regeringen ved energiforliget?
Det tror jeg mange partier gerne vil bidrage til.
Vi har lidt forskellige indfaldsvinkler, men det er, som flere har tilkendegivet, en opgave, som vi skal have løst.
Men udgangspunktet er vel, at der er et energiforlig, og så forhandler vi.
Vi har også sagt, at vi gerne vil gøre det energiforlig billigere.
Det er ikke, fordi vi vil stå meget, meget fast på alle elementer.
Vi vil bare gerne i god parlamentarisk tradition have, at finansministeren siger det samme, som hans statsminister sagde på pressekonferencen, nemlig at selvfølgelig kan man stole på, at Venstre holder sine aftaler.
Så håber vi altså, at vi kan overbevise regeringen om, at det at investere i uddannelse til næste generation også er en god idé.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jeg vil bare sige, at det altså er en hurdle, hvis hr. Martin Lidegaard vil hævde, at det her energiforlig gælder under alle omstændigheder, også hvis der er partier, der ikke vil være med til at finde finansieringen.
Altså, det hænger jo ikke sammen, at man så bare kan sige, at vi har et forlig.
For mig, må jeg sige, er der nogle bristede forudsætninger i forbindelse med energiforliget, bl.a. at PSO-afgiften er gået amok og i dag indbringer meget, meget mere, end man forudsagde, dengang man indgik forliget.
Men nu tager vi drøftelserne.
Vi er indstillet på at tage en drøftelse af, hvordan man billiggør det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi gerne vil af med de kystnære vindmøller, og det må vi så tage en diskussion om.
Vi ville jo meget hellere satse på nogle havvindmølleparker langt væk, så man ikke kunne se de her havvindmøller.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Jeg vil gerne spørge finansministeren, om det ikke er et faktum, at på grund af omprioriteringsbidraget på 2 pct. årligt vil der i 2019 være sparet 3,4 mia. kr. på uddannelse – det samme år, som regeringen vil give 1 mia. kr. tilbage i den her såkaldte kompetencepulje – og om det ikke er et faktum, at der bliver sparet milliarder ude i kommunerne, og at der fortsat vil blive sparet ½ mia. kr., og at man så siger: Okay, så tager vi nogle af de penge og giver dem tilbage til en velfærdspulje.
Og sådan kunne man blive ved.
Er det ikke et faktum, at regeringen indkradser alle de her besparelser for så at tage en brøkdel af dem og levere dem tilbage, enten til uddannelse eller til kommunerne, eller hvad har vi?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jeg ved jo godt, at vi ser forskelligt på mulighederne for at effektivisere, for at gøre arbejdet bedre og billigere, for at tilrettelægge arbejdet anderledes i den offentlige sektor og derved sikre, at vi får mere for skattekronerne.
Jeg ved godt, at SF og Enhedslisten har den opfattelse, at vi har nået idealtilstanden i det her samfund: Intet kan eller bør laves om, alt er låst fast.
Og på den måde bliver vi befriet for at skulle beskæftige os med det.
Jeg deler ikke den opfattelse.
Jeg mener faktisk, at vi kan gøre tingene bedre i det offentlige; vi kan rationalisere, vi kan effektivisere, uden at det går ud over borgerne.
Sygehusvæsenet er jo et glimrende eksempel på, hvordan man effektiviserer med 2½ pct. om året og på den måde får flere patienter igennem systemet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Jeg tror, at specielt i Køge vil de synes, at det går superduper.
Men jeg tror, at man på mange sygehuse synes, at man løber rigtig, rigtig stærkt, både læger og sygeplejersker og mange andre.
Men det er rigtigt, at vi ser forskelligt på det, og det skal der selvfølgelig være plads til.
Jeg mener bare i forhold til en besparelse på 3,4 mia. kr. på uddannelse, at det jo ikke er sådan, at Danmark står og mangler ufaglært arbejdskraft.
Det ville være en investering i fremtiden.
Man sparer over 7 mia. kr. på den grønne omstilling, når vi ved, at det er en bunden opgave, når vi ved, at grøn teknologi er vores største eksportvare og kan skabe os arbejdspladser, og at klimaforandringer er et faktum.
Det ville være at investere i fremtiden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jo, men sådan ser vi jo forskelligt på det.
Altså, jeg ser det som min opgave at sikre, at skatteyderne får mest muligt for deres penge.
Og jeg kan forstå, at fru Lisbeth Bech Poulsen har sådan en opgivende holdning til det hele, altså at alting er så trist, så det ikke kan blive bedre, men den opfattelse deler jeg altså ikke.
Nicolai Wammen (S), 2016-09-06:
Finansministeren lagde i sin tale vægt på, at der skulle være tryghed for boligejerne, og det er nok en god idé, fordi hvis man bare tager en af dagens aviser, kan man se, at der står: Så hårdt bliver du ramt: Løkkes chokregning til boligejerne!
Det kan koste op til 35.000 kr. årligt.
Når man har set i den 2025-plan, der er kommet, er der jo heller ikke afsat en krone til at opretholde skattestoppet på boliger.
Mit spørgsmål til finansministeren er derfor: Er regeringen klar med et nyt ejendomsvurderingssystem, sådan at man kan få tryghed for boligejerne og afklaring for de hundredtusindvis af boligejere, der står derude netop nu og ikke ved, om de er købt eller solgt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Vi er snart klar til at fremlægge et nyt ejendomsvurderingssystem og forslag til, hvordan vi behandler ejendomsskatterne fremover.
Det er regeringens helt klare ambition at sikre, at vi ikke skal betale mere i ejendomsskatter, at vi tværtimod skal betale noget mindre, og det vil vi snarest indkalde til forhandlinger om, for det er klart, at den der usikkerhed kan befolkningen ikke leve med.
Vi skal dels betale dem tilbage, som har betalt for meget i grundskyld, i ejendomsskat, de senere år, dels skal vi jo sikre, at økonomien fremover for dem, der bliver ramt af de nye vurderinger, bliver af en sådan karakter, at det bliver blidest muligt.
Thomas Jensen (S), 2016-09-06:
Vi hørte i finansministerens tale meget om, at folk skulle betale mindre i boligskat.
Men nu har jeg så hørt finansministerens svar på en række spørgsmål, og derfor vil jeg prøve lige at få genopfrisket det.
Er det korrekt forstået, at finansministeren ikke kan garantere, at man med den model for et nyt ejendomsvurderingssystem, som regeringen agter at lægge frem, ikke kan garantere, at folk ikke kommer til at betale mere i boligskat?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jeg kan jo ikke garantere, at et individ i en ejendom ikke kommer til at betale mere i boligskat.
Og det forbløffer mig ærlig talt at høre den her diskussion.
Er det noget, Socialdemokratiet kan garantere?
Det skal jeg vide at notere, når vi hører, hvad Socialdemokratiet forestiller sig ved de her ejendomsvurderinger.
For det er da et udgangspunkt, vi meget gerne vil holde fast i, altså at Socialdemokraterne vil bidrage til, at ingen boligejere i dette land kommer til at betale mere.
Et interessant synspunkt, må jeg sige.
Troels Ravn (S), 2016-09-06:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor omkring Togfonden DK, for Togfonden DK er vigtig for at få et Danmark i balance.
Kan ministeren bekræfte, at regeringen i finanslovsforslaget ser stort på et flertal uden om regeringen, da der faktisk er enighed i forligskredsen bag Togfonden DK om at gennemføre alle projekterne i to faser?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jeg ved ikke rigtig, om spørgeren er klar over, at Venstre ikke er en del af det forlig, og derfor fremlægger vi jo et finanslovsforslag, som er udtryk for regeringens politik.