runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Noah Sturis (ALT), 2023-05-09:
Mange tak.
Vi behandler L 121, som er en udmøntning af en aftale fra sidste år, som Alternativet er med i.
Og vi er som udgangspunkt positive over for ændringen af lov om ungdomsuddannelse for unge med særlige behov, for vi er meget positive over for, at formålet med ungdomsuddannelsen skærpes, så det bliver tydeligere rettet mod at give unge med forudsætninger for det de bedste muligheder for videreuddannelse, herunder også flere uddannelsessteder at vælge mellem.
Og som led heri skal de unge sikres ret til at vælge mellem flere relevante tilbud og have ret til at foreslå et alternativt uddannelsessted, og deres ønsker skal tillægges større vægt, end tilfældet er i dag.
I Alternativet er vi positive over for dette, men vi kan også være lidt bekymrede for, i hvilket omfang det vil blive realiseret i praksis.
Det skyldes, som Institut for Menneskerettigheder i deres høringssvar fremhæver, at lovudkastet indeholder flere undtagelsesbestemmelser, og det vil give kommunerne mulighed for at undlade at give den unge flere valgmuligheder og afslå den unges forslag til et alternativt uddannelsessted.
Altså, kommunen vil bl.a. kunne afvise den unges forslag, hvis kommunen vurderer, at uddannelsesstedet ikke er relevant i forhold til den unges behov og interesser, eller hvis udgifterne til det alternative tilbud overstiger udgifterne til kommunens eget tilbud, eller hvis det alternative tilbud indebærer en urimelig lang befordrings- eller ventetid for den unge.
De her bekymringer har bl.a. også været vendt i behandlingen i dag, så jeg ser frem til, at vi dykker ned i det under udvalgsarbejdet for at se, om vi kan gøre det bedre.
Men som udgangspunkt støtter Alternativet selvfølgelig lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-09:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det kort.
Det tror jeg vi skal kigge på.
Jeg har stor tillid til både ordførerne og ministeren.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-09:
Tak til formanden for ordet og til ordførerne for diskussionen.
Med det her lovforslag implementerer vi en politisk aftale, som meget snart fylder et år.
Det er en aftale, der handler om at give flere rettigheder til nogle unge og sikre en bedre tilrettelæggelse af den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse.
Det er nogle ændringer, som flere partier, herunder mit eget, i Folketinget længe har ønsket sig.
Eleverne på stu er unge med nogle særlige behov, og det er derfor vigtigt, at vi sikrer nogle ordentlige vilkår for deres ungdomsuddannelsesmuligheder.
Lovforslaget indebærer bl.a., at kommunerne forpligtes til at give de unge mulighed for at vælge mellem flere forskellige uddannelsessteder.
Det er et af de vigtigste elementer i lovforslaget.
Vi gør op med, at kommunerne kan nøjes med at tilbyde en stu-elev et enkelt uddannelsessted, og som noget helt særligt for den her ungdomsuddannelse får de unge mulighed for selv at foreslå et alternativt uddannelsessted.
Det giver dem større indflydelse på egen uddannelse.
For at understøtte det skal der etableres en portal, som giver de unge et overblik over uddannelsessteder, der udbyder stu – det skal man ikke selv ligge og google sig frem til.
Desuden indføres der kvalitetsaftaler, der tydeliggør kommunernes myndighedsansvar både over for uddannelsesstederne, men egentlig også over for eleverne.
Endelig bliver det sikret, at de unge får en bedre overgang til livet efter den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse.
Jeg er også glad for, at der er opbakning fra både højre og venstre side i salen, og jeg synes også, det viser noget fint om folkestyret, at den her gruppe af elever har og i mange år har haft bred opbakning i Folketinget.
Men jeg vil også godt sige, at jeg heller ikke er blind for, at nogle også kunne have ønsket sig mere, at vi var gået længere i forhold til kommunernes pligt til at give de unge valget mellem flere uddannelsessteder.
I den aftale, der blev indgået i maj 2022, og i lovforslaget er der indbygget en begrænsning for unge, der har behov for et ekstraordinært specialiseret tilbud, hvis kommunen vurderer, at kun ét uddannelsessted matcher den unges behov.
Det er også et led i lovforslaget, at kommunen skal tage både faglige og økonomiske hensyn ved vurderingen af, hvilke tilbud den unge skal have.
Men jeg vil godt understrege, at det ikke betyder, at kommunerne kan nøjes med at give tilbud ud fra økonomiske hensyn.
Tværtimod skal der foretages en konkret og individuel vurdering af den unges behov.
Lovforslaget er en udmøntning af den økonomi, der er blevet afsat i den politiske aftale fra maj 2022 om at forbedre stu.
Jeg mener, at det fremsatte lovforslag fint balancerer de hensyn, som også ligger i den politiske aftale fra sidste forår.
Jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen og selvfølgelig også her.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-09:
Tak for det.
Jeg vil starte med at takke ministeren for det samarbejde, der har været omkring det her lovforslag.
Det har været rigtig konstruktivt, og jeg håber også, at vi kan blive ved med det ved sådan at følge lovforslaget helt til dørs.
Dog var selve ordlyden i forhold til lige præcis det her med økonomien lidt anderledes, og jeg citerer: »... komme med et alternativt forslag til kommunens foreslåede tilbud, der har samme visitationsniveau, herunder pris«.
Man kan selvfølgelig også sige, at økonomien spiller en rolle, men det her med visitationsniveauet handler jo ikke kun om økonomien, men også om niveauet af det tilbud, den unge får, og det tror jeg godt vi kan komme lidt tættere ind på i den udvalgsbehandling, vi skal i gang med, så vi ikke har så brede rammer for, hvad der er uforholdsmæssig dyrere, hvad der er ekstraordinære udgifter, eller hvad der lige præcis er snittet for dialogen med de unge.
Så det vil jeg gerne prøve at høre ministerens overvejelser omkring.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-09:
Lad mig starte med at sige selv tak for interessen for det her lovforslag.
Nogle gange synes jeg jo, at Folketinget har en tendens til at interessere sig rigtig meget for den brede middelklasses vilkår, som gælder for store dele af befolkningen, og det er jo også godt, men nogle gange synes jeg også, vi glemmer nogle af dem, som normalt ikke har adgang til de store mikrofoner.
Så jeg har været rigtig glad for den interesse, der har været for det her lovforslag, og jeg er enig i, at vi skal følge det helt til dørs.
Vi har forsøgt at justere lidt i lovforslaget, så det ikke kommer til at fremstå sådan, at et tilbud, hvis det bare er 100 kr. dyrere, kan blive fejet af bordet.
Begrebet uforholdsmæssig dyrere kan jeg også høre giver lidt diskussioner, og det er jo i sidste ende noget, hvor der vil danne sig en praksis i Ankestyrelsen, som kommunerne selvfølgelig skal rette sig efter.
Men jeg tror i lighed med flere ordførere her på talerstolen, at vi skal passe på med at sætte en procentsats eller et kronebeløb på.
For jeg er egentlig bare bange for, at det vil definere en ny mindstestandard, og at vi vil flytte os væk fra, at det skal være en konkret og en individuel vurdering.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-09:
Ja, det kan jeg sådan set også være enig med ministeren i.
Jeg er heller ikke hundrede procent sikker på, at det er den rigtige vej at gå, men jeg tror godt, vi kan skærpe det lidt mere ind, så det bliver lidt mere tydeligt, eventuelt ved at bruge ordet visitationsniveau, som vi netop også var enige om i aftalen.
Det, der jo bare er rigtig vigtigt, er, at de gode intentioner ikke smutter væk i detaljer, vi ikke får gjort ordentligt, og det er jo så også derfor, at jeg som ordfører bliver ved med at prøve at se, om vi kan komme helt tæt på, så intentionerne bag lovforslaget også kommer til at være derude.
For kommunerne derude har jo nogle svære økonomier, og de skærer også ned på en del af deres egne stu-tilbud, og det kan faktisk utilsigtet være med til at sætte standarden lavere generelt set, og det håber jeg vi kan hjælpe hinanden med at undgå.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-09:
Vi undgår jo nok ikke, at der vil komme sager for Ankestyrelsen i fremtiden.
Sådan er det næsten altid, når der kommer ny lovgivning på det her område, altså at vi jo så ligesom skal finde niveauerne.
Og når Ankestyrelsen skal træffe afgørelser, vil det også være relevant for dem at se ind i lovbehandlingen, altså ud over lovforslagets bemærkninger også debatten i Folketingssalen og de svar, jeg som minister giver Folketinget, hvis der bliver stillet spørgsmål.
Så hvis der er bestemte elementer, herunder begrebet visitationsniveau, som fru Charlotte Broman Mølbæk har en interesse i at få udboret, så svarer jeg meget gerne på det, så det også kan blive lagt til grund og blive en del af det fortolkningsgrundlag, som Ankestyrelsen skal stå på, når de skal træffe afgørelser.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Tak, formand.
Jeg er en stor tilhænger af ny viden og ny teknologi.
Den vestlige videnskabelige tilgang til verden har beriget os med utallige opfindelser, der har gjort livet lettere, sundere og mere behageligt for menneskeheden.
Jeg er også en stor tilhænger af den kunstige intelligens.
Den vil hjælpe os med at udvikle nye teknologier og videnskabelige redskaber, der vil forbedre tilværelsen for mange mennesker.
Og ja, der er fare forbundet med den kunstige intelligens, den er stadig på forsøgsstadiet, og ja, man er allerede begyndt at fodre chatbotten med politisk korrekthed.
Alligevel er kunstig intelligens i mine øjne absolut en opfindelse og et redskab, vi skal omfavne og bruge i menneskehedens tjeneste, sådan som Vesten for det meste altid har brugt sine opfindelser og opdagelser.
ChatGPT har taget verden med storm, siden den blev åbnet i 2022.
Den er løbende blevet forbedret, og den leverer forrygende resultater.
Overalt i samfundet benytter man i dag kunstig intelligens, og vi har kun set den spæde begyndelse.
Det er så sandelig fagre nye verden.
Men ét sted er kunstig intelligens ikke nogen ven og hjælper, og det er i undervisningssektoren.
Her er den ligefrem kontraproduktiv.
Vi går i skole for at lære noget og ikke for at blive gode til at snyde og pynte os med lånte fjer.
Vi skal kunne stole på, at eksamensbeviset nogenlunde fortæller, hvad vi kan uddannelsesmæssigt.
Med chatbotternes indtog kan vi ikke længere være sikre på det.
Derfor bør vi gøre alt for at forhindre dens anvendelse ved skriftlige eksamener overalt i uddannelsesverdenen.
Dette er hensigten med beslutningsforslaget, og jeg ser frem til debatten.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Det er glimrende at nedsætte et udvalg, der skal komme med indspark.
Det støtter vi i Dansk Folkeparti.
Man skal ikke tale med særlig mange lærere, før de kommer ind på det store problem med ChatGPT.
De kan simpelt hen se i opgaverne, at der er flere og flere elever, der bruger det – de kender jo deres elevers niveau.
Mit spørgsmål til undervisningsministeren er: Hvad forestiller han sig selv at man kan gøre?
Nu har vi foreslået, at man forbyder det med de to modeller.
Ministeren siger, at han vil lade et udvalg komme med et indspark.
Anni Matthiesen (V), 2023-05-09:
Jeg vil sige så meget, at jeg også kan være nervøs for at gøre det for konkret.
Og det kan jeg egentlig ud fra, at jeg så er bange for, at det bliver laveste fællesnævner, der lægger linjen, og at vi dermed egentlig kommer til at skyde os selv i foden i forhold til nogle unge mennesker, som uberettiget får et dårligere tilbud.
Jeg vil hellere love SF's ordfører, at vi følger udviklingen – at vi ser, om det, vi har vedtaget nu, reelt kommer til at fungere.
Og ellers må vi jo drøfte det igen imellem aftalepartierne.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-09:
Så vil jeg starte med at takke Dansk Folkeparti for at starte stu'en op i sin tid.
Det synes jeg var et rigtig godt initiativ, og jeg er rigtig glad for, at Dansk Folkeparti så også vil være med til at styrke det endnu mere.
Grunden til, at jeg trykkede mig ind, var, at ordføreren nævnte balancen imellem kommunens økonomi og den unges ret til og mulighed for uddannelse.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om han er bevidst om de udgifter, man som kommune sparer ved, at man sikrer, at det unge menneske får det rigtige uddannelsestilbud, således at den unge kan komme videre i noget uddannelse og en form for beskæftigelse.
Er man også bevidst om det, når man snakker om kommunens økonomiske interesser?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti bragte det ind i Folketingssalen i forbindelse med et beslutningsforslag, hvorefter der var flertal, og siden har stu været en del af det danske ungdomsuddannelsessystem.
Som navnet siger, er det en særligt tilrettelagt uddannelse for unge, der har svært ved at finde sig til rette i det almindelige ungdomsuddannelsessystem.
Og fordi uddannelsen er særligt tilrettelagt, er den også dyrere.
Den er cirka fire gange så dyr som en almindelig ungdomsuddannelse, og den er ikke betalt af staten, men af kommunen.
Og af den grund har kommunen selvfølgelig også en interesse i, at økonomien ikke skrider.
Og den balance afspejler både aftalen og loven, og jeg synes, man har fundet en god balance:
Vi opretter også en portal, hvor man kan kigge tingene igennem og så eventuelt vælge.
Men da uddannelsen er noget dyrere, har kommunen selvfølgelig også den mulighed gennem lovforslaget at forholde sig til uddannelsesstedet, og der er det jo meget fornuftigt, at man har lagt en vis fleksibilitet ind i lovforslaget gennem den ordlyd, der er, og som flere ordførere også har debatteret.
Dansk Folkeparti står selvfølgelig på mål for den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse, som jo er et barn af Fyn, hvor jeg selv kommer fra, og fordi Dansk Folkeparti i sin tid fik det båret ind i Folketingssalen.
Det er et tilbud, som er nødvendigt for disse unge mennesker.
Uden den ungdomsuddannelse ville det være sværere for dem at få et afsæt til eventuel ansættelse senere hen i livet, og vi har selvfølgelig en interesse i, at disse unge menneske også får mulighed for at finde sig til rette på et arbejdsmarked med de hensyn, der nu skal tages, og for at de kan det, skal der tilrettelægges et særligt forløb for dem, og det får de igennem den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-09:
Jo, og det synes jeg i virkeligheden også er en rigtig fin idé at vi alle sammen gør i aftalekredsen, og det håber jeg også at ministeren er indstillet på.
Vi kommer til at følge det arbejde, der kommer til at være, og hvad det er for nogle konsekvenser, der er af det.
Det, der bare er problematikken i det her, er, hvordan Ankestyrelsen skal lave nogle indholdsafgørelser på det.
Og så bliver det jo endnu sværere for os at følge udviklingen i det, for hvis Ankestyrelsen ikke har en klar ramme at afgøre inden for, vil det være svært at give nogen medhold i noget som helst, og så får vi måske ikke lavet den forandring, vi rigtig gerne vil lave.
Anni Matthiesen (V), 2023-05-09:
Ja, og jeg kan betrygge ordføreren i, at selvfølgelig kommer vi til at følge det her område – det gør jeg også personligt.
Og så må jeg sige igen, at jeg har tillid til, at byrådsmedlemmerne, kommunalbestyrelserne derude selv kan have en stor interesse i, at det her kommer til at fungere.
For det er jo deres borgere, og i sidste ende bliver det rent ud sagt for dyrt for kommunen, hvis man ikke behandler sine borgere ordentligt.
Så lad os nu se, om det her ikke kommer til at virke på en god måde.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-05-09:
Mange tak, formand.
Vi behandler i dag et lovforslag, der først og fremmest er en udmøntning af en aftale indgået for næsten et år siden, den 21. maj 2022, mellem alle af Folketingets daværende partier om flere rettigheder og bedre tilrettelæggelse af ungdomsuddannelsen for unge med særlige behov.
Aftalen indebærer bl.a., at formålet med uddannelsen skærpes, så det bliver tydeligere rettet mod at øge mulighederne for videre uddannelse og beskæftigelse.
For dem, hvor det ikke er muligt, er der fortsat fokus på, at de unge skal opnå personlige, sociale og faglige kompetencer til et så selvstændigt og aktivt liv som muligt, som det står i aftalen.
Aftalen indebærer også, at de unge skal have mulighed for at vælge mellem flere uddannelsessteder, samt en række andre positive ændringer.
Alt i alt er det et godt lovforslag, som vi i Moderaterne tilslutter os.
I Moderaterne mener vi, at et samfund skal kendes på, hvordan det behandler sine svageste, og den bedste socialpolitik er altså ikke bare at sende en højere overførselsindkomst til dem, der ikke er i arbejde.
Det risikerer nemlig at tilskynde til et passivt liv.
Det gør man netop med de her typer af særligt tilrettelagte uddannelser, der kan tilpasses den enkeltes forudsætninger.
For her har vi jo at gøre med nogle elever, der har nogle helt andre forudsætninger end gennemsnittet.
Så der skal altså være tale om en uddannelse, som passer til den enkelte.
Derfor er det kun godt, at vi løbende udvikler og forbedrer den her særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse.
Derfor støtter vi altså forslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-09:
Moderaterne er jo et nyt parti, og i de andre partier har de nok en idé om, hvad de mener med alle de fine ord, men hvordan definerer man »uforholdsmæssig«?
Hvad er »uforholdsmæssig« for Moderaterne?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-05-09:
Jeg tænker, at jeg vil lægge mig i forlængelse af de to foregående partier og sige, at det her selvfølgelig er noget, vi skal monitorere løbende.
Vi bruger allerede over 1 mia. kr. på stu'er i kommunerne om året, og undersøgelser viser jo faktisk, at de her elever, der går på en stu, trives ret godt.
Så jeg tror i hvert fald, det vil være at skyde sig selv i foden, hvis man som kommune tænker, at man skal holde udgifterne så meget nede som muligt, men samtidig må vi jo også operere med en eller anden form for ramme.
Men du har da ret i, at på det område er der noget, der godt kan specificeres nærmere.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-09:
Min bekymring er jo præcis den samme som SF's, nemlig det der med, hvad det er, Ankestyrelsen skal hjælpe med, når der er kommet et ord ind, der er så flyvsk, at det kun sådan lige er tiltalende i et lovforslag herinde.
Og så er det med det uforholdsmæssige jo noget nemt at sige.
Er 4 kr. uforholdsmæssigt?
Og hvad med 4.000 kr?
Det er derfor, at jeg simpelt hen har behov for, at Moderaterne bliver lidt mere konkrete.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-05-09:
Jeg synes, at det, spørgeren adresserer her, er relevant, og det er da helt klart noget, vi kan tage med i den videre behandling af det her lovforslag, altså om vi skal specificere det her med »uforholdsmæssig« nærmere, og hvilke rammer vi skal lægge ind over det.
Men jeg vil gerne gentage det her med, at jeg ikke tror, at der er nogen kommuner, der tænker: Vi skal bare gøre alt, hvad vi kan, for at bruge så få penge på det her som muligt.
Men man kan selvfølgelig lave en pendant til specialtilbuddene, hvor vi jo også ser kommunale udgifter, der stiger ekstremt meget.
Og igen vil jeg sige, at trivslen er høj, og at der er en del fordele ved de her stu'er, som gør, at jeg tror, at man vil investere i det.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-05-09:
Med det her lovforslag sætter vi fokus på unge med særlige behov – dem, som den særligt tilrettelagte uddannelse, stu, henvender sig til.
Der er med det her forslag tale om en udmøntning af en aftale fra maj 2022, som Liberal Alliance er en del af.
I Liberal Alliance mener vi, det er positivt, at det her lovforslag forbedrer uddannelsesmulighederne for de unge med særlige behov.
Der foreslås bl.a., at de unge med særlige behov som udgangspunkt skal have muligheder for at vælge mellem flere forskellige uddannelsessteder.
Det er positivt, at man giver større valgfrihed til de unge, og at de bliver lyttet mere til.
Derudover skal der også oprettes en portal, som giver bedre overblik over uddannelsessteder, som udbyder stu.
Det er fornuftige forslag, som Liberal Alliance støtter.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2023-05-09:
Tak for det, formand.
Jeg står her på talerstolen i dag som vikar for vores ordfører, Lise Bertelsen, som desværre er forhindret i at være til stede i dag.
I dag tager vi jo stilling til udmøntningen af den aftale, som et flertal af partier indgik i maj måned 2022.
Aftalen handler om at sikre unge med særlige behov flere rettigheder og endnu bedre tilrettelæggelse af deres ungdomsuddannelse.
Det kan kun være i alles interesse, at vi får tilrettelagt ungdomsuddannelserne på den bedst tænkelige måde, også for de mennesker, der har særlige behov og forskellige funktionsnedsættelser.
Danmark har brug for, at alle får de bedste muligheder for at opnå menneskelige, sociale og faglige kompetencer til at kunne få så selvstændigt et liv som overhovedet muligt.
Aftalen vil desuden give de unge et mere frit valg, da den lægger op til, at de unge skal have flere alternative valg mellem uddannelsessteder.
Aftalen vil gøre det nemmere og give et bedre overblik og mere gennemsigtighed med hensyn til de uddannelsessteder, der tilbyder særligt tilrettelagte uddannelser.
Det er et overblik, der er nødvendigt, når unge skal være med til at træffe det for dem rette valg af uddannelse og beskæftigelse.
Ligeledes giver det den unge mulighed for at fremsætte et alternativt forslag til det forslag, som kommunalbestyrelsen er kommet med.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at der med aftalen skabes gennemsigtighed med hensyn til uddannelsen og motivation af de unge ved at sikre dem mere indflydelse på egne valg af uddannelse og beskæftigelse.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2023-05-09:
Demokratiet er noget af det fineste, vi har, og vi skal forvalte det med stor omtanke.
Jeg plejer at sige, at demokrati er som et træ, der skal gødes og plejes, og hvis det skal være levedygtigt, skal det også have de rette betingelser.
Jeg er enig med Enhedslisten i, at det er et væsentligt element i vores folkestyre, at partier og grupper af vælgere har mulig for opstille til valg og dermed søge at spille en rolle i vores demokrati.
Det er også i den forbindelse meget vigtigt, at kravene til, hvornår man i Danmark kan opstille til valg, er både rimelige og proportionale.
Og det synes vi i Socialdemokratiet faktisk er tilfældet i dag.
Det er rigtigt, at det kræver en langt større andel af stemmerne at opnå mandat til Europa-Parlamentet end til Folketinget.
Mens der i Danmark skal fordeles 175 mandater til et folketingsvalg, skal der her i landet kun fordeles 14 mandater til Europa-Parlamentet.
Til et folketingsvalg skal et nyt parti indsamle 20.195 vælgererklæringer for at stille op, og for at blive valgt ind kræver det normalt 2 pct. af stemmerne, hvilket svarer til cirka 70.000 stemmer.
Til europaparlamentsvalget skal et nyt parti indsamle 70.680 vælgererklæringer.
Faktisk kræver det i gennemsnit 7 pct. af stemmerne at opnå 1 af de 14 mandater, hvilket svarer til 197.000 stemmer.
Som ministeren også nævnte i sin tale, er formålet med at indsamle vælgererklæringer jo at sikre, at der er tilslutning til et nyt parti, og at der er en rimelig chance for, at der opnås valg.
Hvis for mange oplever, at deres stemme ikke omsættes til et mandat, er vi Socialdemokratiet bange for, at det medfører en manglende interesse for og tro på, at ens eget kryds rent faktisk kan være med til at gøre en forskel.
Og det mener jeg ikke er gavnligt for demokratiet.
Det kan faktisk blive en trussel for demokratiet.
Når et parti skal indsamle vælgererklæringer, er det jo altså for at sikre, at partiet har en vis tilslutning fra vælgerne og dermed også en reel chance for at blive valgt.
Så er det heller ikke uvæsentligt, og det nævnte ministeren også, at partier, der har opnået valg til Folketinget, i hovedreglen også er opstillingsberettiget til Europa-Parlamentet.
Men vi hilser det rigtig velkommen at diskutere, om demokratiet har de bedste muligheder.
Det er en forpligtelse, vi har, men vi mener som sagt, at de nuværende regler både er rimelige og proportionale, og vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at de heller ikke kan støtte det.
Tak for ordet.