runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-23:
De tidligere ordførere har redegjort for det mere tekniske indhold af det her lovforslag.
Der er tale om et fornuftigt lovforslag, der implementerer et EU-direktiv.
Og Det Radikale Venstre kan derfor også umiddelbart støtte det.
Vi er dog også lidt nysgerrige efter at høre, hvad begrundelsen er for ikke at lave en så tekstnær fortolkning af direktivet i forhold til de modtageområder, som hr. Thomas Jensen nævnte i sit ordførerindlæg.
Men vi er altså som udgangspunkt positive.
René Gade (ALT), 2018-01-23:
Vi er generelt også positive over for lovforslaget.
Vi har en skepsis, som i nogen grad er blevet imødekommet i høringssvarene, også fra ministeriet, i forhold til at man vil se på det her med åbenhed, altså om man rent faktisk kommer til at give virksomheder lidt for gode muligheder for at hemmeligholde ting, der ikke er kritiske for forretningen.
Det kan godt være, at de er kritiske for forretningen, men samtidig er de måske kritiske for samfundet, hvis de ikke er gennemsigtige.
Så det, vi har lagt vægt på, er, at man kigger nærmere på den her whistleblowerordning, som i direktivet har været kritiseret tidligere, og fokuserer på at få skabt en transparens, der gør, at vi selvfølgelig giver rettigheder til ip-rettighedsindehavere og virksomheder, der har udviklet produkter og services, som i den grad skal beskyttes, men uden at det bliver kompromitteret af en manglende gennemsigtighed.
Så vi er positive over for det, men vi skal lige kigge det godt igennem under udvalgsbehandlingen og se, at der også bliver fulgt op på den fornuftige håndtering, som det i svarene lød til der var.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-01-23:
Jeg skal gøre det helt kort og sige, at vi også støtter lovforslaget.
Der er ikke tale om en stor ændring af retstilstanden i Danmark, da vi allerede har en del af den lovgivning, som forretningshemmelighedsdirektivet nu implementerer.
Når det bliver implementeret, har vi i forvejen haft meget lovgivning i dansk ret.
Så vi kan støtte lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-01-23:
Som det er blevet sagt, implementerer forslaget her et EU-direktiv om beskyttelse af forretningshemmeligheder og fortrolig knowhow.
Formålet med forslaget er at styrke beskyttelsen af forretningshemmeligheder og skabe ensartede rammevilkår for erhvervslivet på tværs af grænserne i EU.
Direktivet bliver gennemført som en ny selvstændig lov, en samlelov over eksisterende dansk regulering på området, således at vi sikrer, at beskyttelsen af forretningshemmeligheder er samlet ét sted, og dermed også sikrer en klarhed og en lidt lettere tilgængelighed omkring reglerne på området.
Forslaget regulerer, i hvilke tilfælde erhvervelse, brug eller videregivelse af forretningshemmeligheder udgør henholdsvis en lovlig handling, altså hvis det er en uafhængig opdagelse, eller en ulovlig handling, dvs. det, vi bedre kender som industrispionage.
Som noget nyt sikrer forslaget også, at der kommer en klar definition af forretningshemmeligheder.
Det var sådan det formelle i det, for det politiske i det er jo grundlæggende, at hemmeligholdelse af forretningsinformation er helt centralt for virksomheder, for det er store kommercielle værdier, der kan være forbundet med forretningshemmeligheder.
Derfor er det væsentligt at slå fast, at offentliggørelse af forretningshemmeligheder kan have store negative økonomiske konsekvenser for virksomhederne og jo dermed også i afledt form for samfundet.
Forslaget giver virksomhederne en mere gennemskuelig lovgivning, og det medfører en større beskyttelse af forretningsmæssige hemmeligheder.
Det er vigtigt, for det skaber sunde og positive vækstvilkår for danske virksomheder, både nationalt og i europæisk kontekst.
Selv om økonomien klarer sig ganske udmærket, er det altså helt afgørende, at rammevilkårene for det, vi skal leve af på længere sigt, nemlig innovation og forskning og udvikling, er til stede, og at der selvfølgelig også er en økonomisk sikkerhed for, at de opdagelser, man gør, og de opfindelser og den viden, man skaber, kan man også selv høste gevinsterne af.
Ved som sagt at implementere direktivet om forretningshemmeligheder i en ny og selvstændig lov bliver det altså også lettere for virksomhederne at få overblik over reglerne for beskyttelse.
Det giver grundlæggende rigtig god mening, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-23:
Ved tidligere debatter her i Folketinget har vi jo kunnet glæde os over, at skiftende regeringer har fremsat helt nye lovforslag, som ikke bare er ændringer af eksisterende lovgivning, men som altså er nye love.
Tidligere har man altid sagt, at når der kom en ny lov, så skulle man også sørge for, at der var en anden lov, der blev afskaffet, og i den forbindelse vil jeg selvfølgelig gerne høre erhvervsministeren om, hvad det er for en lov, vi så kan se frem til bliver afskaffet.
Det er jo lige så interessant som det, vi har her.
For det er jo rigtigt, sådan som hr. Thomas Jensen fra Socialdemokratiet siger, at det er en række forskellige delelementer, som nu bliver samlet i én lov, hvilket så gerne skulle give et større retligt overblik over det her med forretningshemmeligheder og eventuelt misbrug af andres forretningshemmeligheder.
I Dansk Folkeparti er vi selvfølgelig glade for, at vi får en forbedret lovgivning på området.
Vi har også en stor interesse i at styrke retssikkerheden for de mange mennesker, som driver virksomhed eller er ansat i danske virksomheder, hvilket jo også omfatter viden om forretningshemmeligheder.
Så vi kan støtte lovforslaget fra regeringen, og det skulle være ordene fra Dansk Folkeparti.
Thomas Jensen (S), 2018-01-23:
Tak, formand.
Lovforslaget er en implementering af et EU-direktiv, der ensretter lovgivningen om forretningshemmeligheder, så reglerne bliver ens i hele EU.
Og med implementeringen af direktivet vil det blive lettere og enklere for danske virksomheder at operere i andre EU-lande, hvilket er en god ting, da det vil gavne innovationslysten på tværs af EU's landegrænser.
Gennemsigtighed og ensartede rammevilkår for virksomheder på tværs af EU er helt afgørende for fortsat at kunne have innovative virksomheder, der også kan arbejde på europæisk plan.
Innovative ideer og nye opfindelser er roden til et sundt erhvervsliv og økonomisk vækst.
Det er derfor vigtigt, at der er klare regler omkring hemmeligholdelse af sådanne informationer.
Det sikrer nemlig, at virksomheder kan udnytte deres egne investeringer i f.eks. forskning fuldt ud, uden at medarbejdere eller andre involverede personer kan stjæle disse informationer.
Og den danske regulering med beskyttelse af forretningshemmeligheder findes i dag i flere forskellige love, så med dette lovforslag samles al regulering nu i en samlet lovtekst, og det vil gøre det mere overskueligt for virksomhederne at sætte sig ind i den gældende lovgivning på området, hvilket Socialdemokratiet selvfølgelig finder positivt.
Lovforslaget implementerer som sagt et EU-direktiv fra 2016.
I dag er der store forskelle mellem EU-landenes regler for beskyttelse af forretningshemmeligheder.
Det vil gavne væksten i både Danmark og Europa og i sidste ende være med til at skabe flere arbejdspladser.
Det ser vi i Socialdemokratiet selvfølgelig også positivt på.
Som noget nyt indeholder forslaget en klar definition af, hvad en forretningshemmelighed helt konkret er.
Forretningshemmeligheder kan både være knowhow, markeds- og forretningsstrategier og opfindelser.
Når vi arbejder med erhvervslovgivning, der regulerer lønmodtagernes rettigheder og handlinger, er det naturligvis vigtigt også at lytte til fagbevægelsen og lønmodtagerorganisationerne.
I Socialdemokratiet går vi jo både op i gode rammevilkår for erhvervslivet, men også i gode og retfærdige forhold for lønmodtagerne.
Derfor vil vi tage spørgsmålet om lønmodtagernes interesser op i udvalgsbehandlingen, så vi kan får klarhed over, om det ikke ville være mere hensigtsmæssigt også at nedskrive lønmodtagernes rettigheder på området i selve lovteksten.
Med disse ord vil jeg sige, at Socialdemokratiet ikke på nuværende tidspunkt kan støtte lovforslaget i den nuværende udformning.
Vi vil gerne se på, hvordan man kan få bragt lønmodtagernes interesser ind i lovteksten i løbet af lovbehandlingen.
Så det ser jeg frem til.
Anders Johansson (KF), 2018-01-23:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at reducere en række afgifter, i forbindelse med at vi udmønter den erhvervs- og iværksætterpakke, som regeringen indgik sammen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre i november sidste år.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er en rigtig god aftale, vi har indgået, og derfor synes vi selvfølgelig også, at det her er et rigtig godt lovforslag.
Lovforslaget styrker en række danske virksomheders konkurrenceevne, og det reducerer noget administrativt bøvl.
Det første, jeg gerne vil fremhæve, er afgiften på gassen i engangslightere, som er en afgift på 1 øre på en engangslighter, altså 1 øre, og man kan spørge sig selv: Hvilket formål har det?
Det påvirker næppe efterspørgslen på engangslightere, men det giver helt sikkert en masse administrativt bøvl både i virksomhederne og hos de myndigheder, som skal kontrollere, at afgiften så også bliver opkrævet rigtigt.
I bemærkningerne til lovforslaget kan man se, at afgiften påfører erhvervslivet en byrde på 4 mio. kr. årligt, og det er, uden at det indbringer staten noget nævneværdigt provenu.
Derfor skal den afgift selvfølgelig bare væk, og det gør vi med lovforslaget her.
Et andet element i lovforslaget er lempelsen på el og vand i lystbådehavne og på campingpladser, en lempelse, som er god for udviklingen i et af vores vigtige væksterhverv: turismen.
Turismen er jo et erhverv, som konkurrerer med udlandet, og derfor ønsker vi fra konservativ side selvfølgelig at sikre, at de danske virksomheder står bedst muligt rustet til den internationale konkurrence.
Her er afgiftslempelserne på el og vand et godt skridt i den rigtige retning.
Samtidig er det jo sådan, at lystbådehavne og campingpladser ofte er placeret i de yderområder, hvor det ellers kan være svært at skabe arbejdspladser.
Derfor er der også en geografisk balance i forslaget, som flugter rigtig godt med de ambitioner, som vi i øvrigt har om at skabe et Danmark i bedre balance.
Derudover indeholder forslaget et forslag om at lempe afgifterne, så små producenter af spiritus får den samme lempelse, som tidligere er blevet givet til mikrobryggerier, og at den eksisterende moderationsordning justeres, så man kan opnå det allerede fra det første år, og det kan vi selvfølgelig også bakke op om.
Så med de bemærkninger vil jeg meddele, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Jeg kan meget kort sige, at vi på trods af, at der er elementer i det her forslag, som vi fra SF's side godt kan støtte, samlet set ikke kan støtte forslaget.
Men for at nævne det positive først synes vi jo i lighed med flere af mine kollegaer, at det er positivt, at man vil hjælpe små spiritusproducenter, som ofte ligger i landdistriktsområderne.
Jeg har selv besøgt Stauning, og det er jo en solstrålehistorie, hvad der foregår dér, og det vil vi gerne give en hjælpende hånd til.
Som min kollega fra DF også var inde på, er der nogle eksempler, hvor man simpelt hen kan se, at udgifterne til administrationen af afgifter overgår, hvad man får ind på det, og her er eksemplet lightere.
Så begge dele synes vi egentlig er en god ting.
Så er vi i lighed med min kollega fra Alternativet mere kritiske i forhold til lempelser i elafgiften og vandafgiften i forhold til campingpladser og lystbådehavne.
Selvfølgelig vil det være en udstrakt hånd, men vi bliver altså nødt til at gøre, hvad vi kan – det er i hvert fald vores overbevisning i SF – for at sikre, at vi, både når det drejer sig om vand, men også om el, går i retning af hele tiden at sikre det mest effektive forbrug af det, og der synes vi at det her forslag går i den forkerte retning.
Vi synes, den er meget skæv, og derfor kan vi så heller ikke stemme for et forslag, der er en del af den.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-01-23:
Som nævnt er det her lovforslag en udmøntning af den erhvervsaftale, som blev indgået sidste efterår, en aftale mellem regeringen, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Så derfor kan jeg allerede nu afsløre, at vi fra Dansk Folkepartis side naturligvis støtter lovforslaget.
Forslaget er jo efter vores mening lavet på baggrund af en rigtig fin aftale, og det glemmer folk jo nogle gange, når man ser den polemik, der har været de sidste par måneder, at vi altså godt kan lave aftaler i Folketinget.
Men vi synes faktisk, det er en rigtig fin aftale, vi fik lavet omkring f.eks. skattelettelser på erhvervsområdet.
Det var altså en bred vifte af gode initiativer, som var med i den aftale.
Og der er så det her lovforslag, som handler om nogle af de tiltag, der er på turismeområdet, og noget omkring sanering af afgifter.
Først turismeområdet, hvor der er en lempelse af afgiften på el og vand for campingpladser og lystbådehavne, som jo selvsagt er med til at gavne turismen, men også er med til at gavne vores landdistrikter.
Det er jo sådan, at danske campingpladser er i konkurrence med udenlandske campingpladser, og når man så ved, at meget vil stige med op mod 4 pct. de næste par år, så er det jo også oplagt, at vi styrker den danske turisme, så den kan tage sin del af markedet og være med til at skaffe arbejdspladser til Danmark.
Et andet initiativ i lovforslaget er, at vi vil lempe spiritusafgiften for små producenter, for små destillerier, tilsvarende den måde og ordning, der er i dag for dem, der brygger øl, nemlig at de kan få en lempeligere afgift, hvis de producerer under en vis mængde alkohol.
Det her handler så om, at vi laver noget tilsvarende for destillerierne, altså ordninger, som måske kan gavne virksomheder, som man kender, f.eks. Stauning whisky, der er en succeshistorie og er så store i dag, at de ikke er under ordningen.
Men vi vil gerne være med til at støtte lokal produktion rundtomkring, ofte typisk i landdistrikterne, så man kan få gang i den her produktion og få et fodfæste på markedet.
Det, der er med i lovforslaget her, er, at afgiften på engangslightere fjernes.
Det er sådan, at der er pålagt 1 øre pr. lighter, og det gør, at det faktisk koster mere at administrere ordningen end det, man får ind i afgifter.
Derfor synes vi, at det giver god mening, at man får fjernet den afgift, når det egentlig ikke rigtig er noget, der har den store betydning.
Så for at opsummere synes vi, at det er et ganske udmærket forslag, som udmønter en del af den erhvervsaftale, som vi er en del af, og derfor kan vi fra Dansk Folkepartis side støtte lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-23:
Den erfaring, man gør sig, når man kigger på lofter, og det er også i andre henseender, er, at loftet bliver normen, og det vil sige, at så er der ikke noget marked mere.
Lad os sige, at man satte det på x pct., så ville det være det normale, og hvor er markedet, og hvor er konkurrencen så henne?
Så det er det vigtigste argument, jeg synes man har imod at sætte sådan en maks.-grænse ind.
Det andet er, at der jo er nogle forbrugere, som har brug for det lån.
Det kan være, de har brug for hurtigt at købe en seng, hvis de får en lejlighed, det kan være, de har brug for at købe noget til børnene, det kan være, der er andre vigtige ting, de har brug for, og hvis man går ind og sætter nogle maks.-grænser ind for noget, som gør, at nogle familier så ikke kan optage de lån, hæmmer man deres muligheder for at leve et ordentligt liv.
Der, hvor vi kan lave beskyttelse, og hvor jeg synes det er nødvendigt og rigtigt, er i forbindelse med betænkningstiden, så man har et overblik over, hvad man egentlig betaler for det her, hvad alternativet er til at tage den her type kviklån i forhold til en anden type lån, og der vil jeg gerne værne om betænkningsperioden, så man som forbruger får mulighed for at se, hvad det her egentlig reelt koster.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Man må sige, at der er lidt at give af, hvis loftet i dag er 3.000 pct. for det lån, som jeg har fundet, og som trods alt også var det mest ekstreme.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-23:
Jeg er altid modtagelig for gode argumenter, og jeg kan også altid lokkes til gode politiske aftaler, men det er jo hele princippet om, at hvis man fastsætter et maksimalt ÅOP-loft, har markedet en tendens til at nærme sig det loft, og så bliver det markedsprisen, og så sætter man jo markedet ud af kraft.
Man kan sige, at der er rigtig mange forbrugere, der har brug for de her lån.
Det, jeg gerne vil kigge på og også meget gerne vil tale med SF og andre af Folketingets partier om, er at gøre betænkningsperioden mere effektiv, for der er ikke nogen tvivl om, at det, vi har set, efter betænkningsperioden blev indført, er, at man har konverteret nogle af lånene over til nogle andre typer lån, som har betydet, at der ikke er nogen reel betænkningstid for nogle forbrugere i hvert fald.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Tak for talen, minister.
Det var ikke overraskende.
Men jeg vil alligevel høre, om ministeren kunne blive lokket til at støtte forslaget, hvis det nu var en anden grænse.
Det her er jo 15 pct. over Nationalbankens til enhver tid gældende diskonto, og dermed er afhængigheden af et specifikt renteniveau ikke så stor.
Skulle det være 20 pct. eller 30 pct.?
Jeg spørger, fordi vi jo har fundet eksempler på lån, hvor der er en ÅOP på 3.000 pct., så jeg tænker, vi måske kunne finde hinanden et eller andet sted inden for det spænd, eller hvad?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-23:
SF har fremsat forslag om et ÅOP-loft ved kviklån på 15 pct. over diskontoen.
Formålet er at beskytte udsatte forbrugere mod at optage dyre forbrugslån.
Desuden vurderer forslagsstillerne, at den indførte 48-timersbetænkningsperiode ikke virker.
Der er flere indikationer på, at der er tale om et marked, hvor flere forbrugere kommer i vanskeligheder ved de gentagne forbrugslån.
Der er mange, der har svært ved at klare de månedlige betalinger, og der er mange, der efterfølgende fortryder, at de optog lånet.
Dertil kommer, at forbrugerne typisk ikke overvejer andre alternativer end det forholdsvis dyre forbrugslån, de optager.
Jeg er enig i, at der er behov for en veldoseret forbrugerbeskyttelse på forbrugerlånemarkedet.
Det er derfor, betænkningsperioden blev indført i starten af 2017.
Men jeg mener, at et decideret prisloft, såsom et ÅOP-loft, er for indgribende et skridt.
Et ÅOP-loft på 15 pct. vil betyde, at nogle personer helt mister muligheden for at få lån, selv om de jo står med et akut lånebehov og kan betale renter og afdrag.
Det er også uklart, hvilke typer lån beslutningsforslaget reelt skal ramme.
Der vil være tale om en meget indgribende regulering af de mange for at beskytte de få.
Det afgørende er, at forbrugerne får tid til at tænke sig om, når de optager hurtige forbrugslån.
Jeg vil gerne have, at forbrugerne bruger betænkningsperioden til at agere som aktive forbrugere og afsøge markedet for de bedste muligheder.
Det er derfor, jeg mener, at forbrugerbeskyttelse i form af en betænkningsperiode frem for et ÅOP-loft er at foretrække.
Betænkningsperioden blev indført med det formål at give forbrugerne en ekstra chance til at tænke sig om.
Nu ser det dog ud til, at reglerne kun omfatter en meget lille del af markedet.
Vi kan også se, at markedets reaktion på betænkningsperioden er nye lånetyper med en længere løbetid, og det betyder, at disse lån ikke er omfattet af betænkningsperioden.
Og der er det vigtigt, at vi finder en balance, så vi ikke lukker markedet fuldstændigt for de mange låntagere, som har brug for de lån, men sikrer en fornuftig forbrugerbeskyttelse.
Mit svar her er altså, at vi prøver at gøre betænkningsperioden mere effektiv.
Jeg har bedt Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen om at undersøge udviklingen på markedet siden indførelsen af betænkningsperioden.
Regeringen kan således ikke støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Først sagde spørgeren, at det skulle være et statsligt realkreditinstitut.
Nu håber jeg, at jeg har skåret det ud i pap.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-23:
Jamen jeg skal da gerne beklage, hvis SF's ordfører mener, at jeg har fået det forkerte ben ud af sengen.
Jeg har mig bekendt fået begge ben ud af sengen, kan jeg så som sådan en service oplyse.
Jeg er hverken sur eller vrissen, men ordføreren var inde på, at det ikke var statslige midler.
Så spørger jeg af høflighed og af nysgerrighed, om der ikke til allersidst står, at staten skal træde til med indskudskapital.
Jeg stiller et faktuelt spørgsmål til bemærkningerne i beslutningsforslaget.
Det beslutter ordføreren sig så for ikke at ville svare på, og så får jeg at vide, at jeg i øvrigt står for tidligt eller for sent op eller skævt op, og jeg ved ikke hvad.
Jeg spurgte bare ganske stilfærdigt, om der ikke står formuleringen skal træde til med statslige midler.
Det var det eneste, jeg spurgte om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Jeg ved ikke, om hr. Hans Kristian Skibby har fået det forkerte ben ud af sengen i dag.
Jeg synes virkelig, at det er en ukonstruktiv måde at diskutere på, og det bliver ved og ved.
Det, jeg sagde, var, at realkreditinstituttet ikke behøvede at være statsligt.
Når nu hr. Hans Kristian Skibby alligevel læser op fra forslaget, vil han også se, at der står, at der vil »være gode muligheder for at tiltrække privat kapital, f.eks. fra pensionskasser«.
Og så kan staten yde indskud derudover.
Jeg ved ikke rigtig, hvorfor hr. Hans Kristian Skibby er ude på at finde hår i suppen – om det er, fordi han i virkeligheden ikke er glad for at skulle være så negativ over for et beslutningsforslag, der handler om at hjælpe folk og små virksomheder i landdistrikterne.
Måske har Dansk Folkepartis vælgere en anden forventning til partiet, jeg ved det ikke, men jeg har sjældent oplevet en så ukonstruktiv debat som den i dag.
Jeg synes faktisk, det er ret overraskende.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-23:
Det var, fordi ordføreren til sidst nævnte, at det ingen steder stod i beslutningsforslaget, at det skulle være staten, som skulle træde til med de her 1-2 mia. kr.
Men hvis man kigger på spalte to i bemærkningerne til forslaget, kan man jo se, at der står: »I det omfang instituttet ikke kan finansieres fuldt ud med private midler, skal staten træde til med indskudskapital ...«.
Anders Johansson (KF), 2018-01-23:
Som jeg også sagde i min ordførertale, skal vi være opmærksomme på, at der selvfølgelig ikke bliver forskelsbehandlet i forhold til postnumre, og det synes jeg også vi godt kan sige åbent til dem, som yder de her kreditfaciliteter, realkreditudlån, altså at vi faktisk også har en forventning om, at man behandler folk fair og lige.
Men når det så er sagt, har man jo også som privatkreditinstitut en særlig opgave i at sikre sin risikoportefølje, og derfor skal vi være meget påpasselige med at sige, at vi, fordi en har fået et afslag, så er de bedste til at vurdere, om det var det rigtige at gøre i forhold til den samlede risikoportefølje.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Man kan sige, at den gode økonomi på mange andre områder også er et argument, som man kunne bruge.
Vi har de sidste 9 år fremsat det her forslag nu fem gange, og først kunne man absolut ikke bruge argumenterne om, at økonomien var fin, for det var den absolut ikke, og så var det, at man ikke skulle blande sig i markedet, og nu handler det om nogle andre ting.
Bare for at være helt sikker: Ordføreren mener ikke, at der er tale om markedsfejl her, ordføreren mener ikke, at der er et problem med, at folk og virksomheder med sund økonomi kan få realkreditlån rundtomkring i landet?
Pelle Dragsted (EL), 2018-01-23:
Til at starte med har jeg bare et faktuelt spørgsmål til ministeren.
Kan ministeren bekræfte, at det ville være lovligt at indføre et sådant loft, at det ikke ville være i strid med dansk eller europæisk lovgivning?
Og kan ministeren også bekræfte, at et sådan loft findes i en række andre medlemslande af EU?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-23:
Umiddelbart ser jeg ikke noget til hinder for, at man skulle kunne indføre sådan et loft.
Men som den lægmand, jeg er heroppe som minister for området, mener jeg ikke, at der skulle være noget til hinder for det, altså juridisk, men det må man selvfølgelig spørge Justitsministeriet om.