Henning Hyllested (EL), 2017-02-23:
Der er jo ingen tvivl om, at det igen, igen, vil jeg næsten sige, er det store metroprojekt og det, der skete med metroprojektet, der skræmmer.
Borgerklager fik jo på et tidspunkt her opsættende virkning.
Det er en demokratisk proces, som man der gennemløber, og som nu i virkeligheden sættes ud af kraft.
Jeg vil sige: Er det her projekt virkelig i ordførerens øjne sammenligneligt med de store infrastrukturprojekter som f.eks. metrobyggeriet, som har givet anledning til, at man nu anvender den her indskrænkede klageadgang, som vi også så blev resultatet af balladen, lad os bare kalde den det, med metrobyggeriet, og som man senere implementerede i lovgivningen for jernbaner og veje og havne?
Ja, så det tager lidt tid med omstillingen.
Det er da helt givet en god idé at få et nyt Statens Naturhistoriske Museum, og bestræbelser på at samle indsatsen osv. kan man jo ikke sådan rigtig sige noget til, så det vil jeg ikke sige så meget om.
Jeg vil sådan fortsætte lidt den linje, som jeg havde i de par spørgsmål, jeg har stillet til et par af ordførerne, og det er, at jeg helt ærligt synes, man må undre sig, når man ser det her: Hvorfor overhovedet en anlægslov?
Efter vores mening har det her ikke samme omfang og ikke samme kompleksitet som f.eks. en ny motorvej, den nye bane København-Ringsted, Femernforbindelsen har jeg nævnt, og metrobyggeriet har jeg nævnt.
Jeg mener ikke, at man med nogen rimelighed kan påstå, at det her projekt kommer op i samme klasse, og at det derfor skulle være nødvendigt decideret med en anlægslov på projektet forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg kan da også se i det høringssvar, vi har fået fra Københavns Kommune, at det undrer de sig godt nok også over, og de skriver jo direkte, at det ikke har en størrelse, en kompleksitet eller en karakter, der begrunder, at projektet gennemføres efter en anlægslov.
Jeg synes også, at man må undre sig.
Så synes jeg også, det er værd at bemærke lovforslagets bemærkninger og igen også Københavns Kommunes høringssvar, som jeg synes er meget vigtigt.
For der står jo klart, både i bemærkningerne, og det står også i Københavns Kommunes høringssvar, at anlægsloven følger lokalplan 532.
Så igen: Hvorfor så en anlægslov?
Det virker besynderligt.
Jeg synes også, det er bemærkelsesværdigt, hvilket Københavns Kommune også gør opmærksom på, at Byggestyrelsen har deltaget i udarbejdelsen af lige nøjagtig lokalplanen, men ikke på noget tidspunkt har nævnt, i hvert fald ifølge Københavns Kommune, at der ville komme en anlægslov til regulering af projektet.
Det er nok, fordi det jo ikke var planlagt på det tidspunkt, det var ikke planlagt sådan, så der er jo nogle, der må have fundet på det.
Der kan man selvfølgelig spørge sig selv: Hvorfor har man pludselig fundet på, at nu skulle der være en anlægslov?
Det er jo nok, fordi – som jeg også har antydet i mine spørgsmål – man har villet sikre fremdriften i projektet.
Det var noget, vi lærte under anlæggelse af Metrocityringen: fremdriften.
Da det hele var ved at ende i kaos – det er et vildt overdrevet udtryk – da beboerklagerne kom ind og noget fik opsættende virkning osv. osv.
og man nærmest fik indtryk af, at hele Metrocityringprojektet var truet, fik vi virkelig at vide, at nu gjaldt det om at sikre fremdriften.
Det gør det så åbenbart også her, og derfor begrænser man klageadgangen, og man sætter jo altså også lokalplanprocessen ud af kraft, hvis der skal ske ændringer i forbindelse med lokalplanen, altså hvis der skal ændres på projektet hen ad vejen.
Som sagt synes jeg, det lyder bekendt.
Det er affødt af balladen om metrobyggeriet, som jo så gav anledning til lovforslag L 134 sidste år i forbindelse med implementeringen af VVM-direktivet for jernbaner, veje, havne osv., og vi havde det også stående i lovforslag L 102 fra sidste år, og det var jo det her spørgsmål om at indskrænke klageadgangen.
Jeg synes ikke, man behøver være særlig konspiratorisk for at få øje på, at det er et kneb, der ligger her, og inspirationen er jo sikkert kommet fra, hvad kan man kalde det, det tidligere Transport- og Bygningsministeriet, altså inden det blev slået sammen til Transport-, Bygnings- og Boligministeriet og derfor, igen, affødte lovforslag L 134.
Jeg synes, det er uacceptabelt, at man indskrænker klageadgangen.
Jeg mener faktisk, at det er i strid med Århuskonventionen, det gjorde jeg også gældende i forbindelse med L 134 i sin tid, som skal give anledning til nem og billig prøvelse og ikke kun ved domstole.
Det sætter også lokalplanprocessen ud af kraft.
Hvis der er store vidtgående afvigelser, skal der faktisk en ny lokalplan og en ny høring til.
Hvis der er tale om ophævelse af en lokalplan, skal der nabohøringer til på 8 uger, og hvis der skal gives dispensation fra den pågældende lokalplan, skal der 2 uger til.
Så man sætter jo altså også, som Københavns Kommune selv gør opmærksom, kommunen ud på et sidespor.
Det er jo derfor, kommunen ligesom fremhæver i deres høringssvar, at de gerne vil være bestemmende over det her projekt, og de har altså udarbejdet en lokalplan, som de skulle, men bliver jo sådan set tilsidesat nu af anlægsloven her.