runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-17:
Er det ministerens holdning, at ældre skal have samme frihedsrettigheder som alle andre?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Formålet med besøgsrestriktionerne er at beskytte de særligt sårbare grupper, herunder ældre på plejehjem, mod en smitte, som jo kan have fatale konsekvenser.
Vi ved, at restriktionerne også har haft menneskelige omkostninger, desværre, for både de berørte borgere og deres pårørende, og vi ved, at afsavnene har været store for mange.
Vi ved også, at mere end en tredjedel af alle dødsfald med covid-19 er konstateret blandt plejehjemsbeboere, og den aktuelle sag fra Hjørring Kommune viser desværre også, hvor hurtigt det kan gå, hvis der kommer smitte ind på et plejehjem.
I forlængelse af den politiske aftale af 20. maj 2020 blev der i sidste uge åbnet for yderligere besøg på bl.a. plejehjem.
Det er sket efter en model, der er udarbejdet med input fra sektorpartnerskabet for genåbning af plejesektoren og interessenter fra både ældre-, sygehus- og psykiatriområderne.
Det er nu ikke længere muligt at udstede forbud mod besøg på udearealer, og herudover er det nu muligt at foretage besøg i borgerens egen bolig i de situationer, hvor besøg ikke kan foregå udendørs.
Det er vigtigt, at vi skaber bedre muligheder for besøg, i takt med at vi har fået smitten under kontrol og er i gang med at åbne samfundet, men det er også vigtigt, at der fortsat gøres alt, hvad der kan, for ikke at få smittekæder ind på plejehjem, da det kan have fatale konsekvenser.
Det er jo en svær, men nødvendig balance.
Når det er sagt, er regeringen opmærksom på, at der er flere interessenter og partier, der gerne så, at der blev åbnet endnu mere for besøg på plejehjemmene, men som sagen fra Hjørring Kommune viser, er der dog stadig brug for varsomhed.
Vi har fokus på, at restriktionerne ikke skal være mere indgribende end nødvendigt, og vi følger løbende området.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-17:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre bedre forhold for narkomaner, der ikke kan få den hjælp, som misbrugscentrene tilbyder, som følge af pladsmangel under coronakrisen?
Astrid Krag (S), 2020-06-17:
Det er ikke helt klart i spørgsmålet, hvad der præcis menes med »pladsmangel under coronakrisen«.
Så jeg tillader mig at spørge om, om spørgeren refererer til, at mennesker med stofmisbrug ikke har haft adgang til behandling på landets misbrugscentre på grund af øget kapacitetspres, altså om det er det, spørgsmålet går på.
I så fald vil jeg slå fast, at socialområdet har været opretholdt som kritisk funktion under coronakrisen.
Kommunerne har altså under hele krisen skullet opretholde igangværende misbrugsbehandling og visitere nye borgere til behandling.
Det har dog været muligt at fravige behandlingsgarantien på 14 dage, hvis visse betingelser var opfyldt.
I et fælles brev til alle landets kommuner og regioner understregede sundhedsministeren og jeg den 31. marts, at misbrugsbehandling netop var en af de kritiske funktioner, og at der var behov for særlig opmærksomhed på at tilbyde de mest udsatte misbrugsbehandling.
Bl.a. undersøgte vi status for heroinklinikkerne, da der var bekymring om, at de holdt lukket, hvilket viste sig ikke at være tilfældet – og godt for det.
I den forbindelse er jeg ikke stødt på, at misbrugscentrene ikke har tilbudt den fornødne behandling på grund af kapacitetspres; tværtimod har meldingen fra Kommunernes Landsforening været, at kommunerne ikke har oplevet problemer med at overholde behandlingsgarantien.
Det fremgår også af et notat om misbrugsbehandling under covid-19, som ordførerne fik tilsendt i forbindelse med forhandlingerne om aftalen for initiativer for sårbare og udsatte grupper.
Det er klart, at misbrugscentrene ikke har kunnet tilbyde hjælp under sædvanlige rammer, fordi de skal leve op til Sundhedsstyrelsens retningslinjer, herunder afstandskrav m.v.; f.eks. har det været nødvendigt at overveje, om fysisk fremmøde kunne mindskes, eksempelvis ved at udlevere medicin til længere tid ad gangen eller gennemføre samtaler over telefon eller via webbaserede løsninger.
Sundhedsstyrelsen udsendte da også tidligt, allerede den 18. marts, en vejledning til rusmiddelcentrene om dette.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-17:
Så kan jeg løfte sløret lidt mere for ministeren for, hvorfor jeg gerne vil stille det her spørgsmål i salen i dag.
Det er faktisk sådan, at man har nogle udfordringer i Esbjerg, hvor man udleverer metadon til rigtig mange, ja, flere hundrede narkomaner, og det har faktisk givet nogle udfordringer.
Det er sådan, at narkomanerne får det udleveret igennem en lille luge på misbrugscenteret i Esbjerg, og her møder misbrugere op næsten 600 gange om ugen, og udfordringen opstår så, især fordi naboerne til misbrugscenteret simpelt hen føler sig meget generet af den støj, der kommer.
Det er egentlig det, jeg gerne vil spørge ind til, altså om ministeren på en eller anden måde kan forsøge at tage hånd om det, altså gøre et eller andet for også at hjælpe naboerne her.
Astrid Krag (S), 2020-06-17:
Okay, så vil jeg faktisk ikke være så ked af, at jeg ikke kunne gennemskue, at det her handlede om naboerne til et konkret kommunalt rusmiddelcenter i det westjyske, Esbjerg.
Man kan sige, spørgsmålet kredser om, hvad vi kan gøre for at sikre bedre forhold for narkomaner, der ikke kan få hjælp, og der vil jeg bare sige, at der er noget af det, der har været helt afgørende for mig gennem hele coronakrisen, og som Sundhedsstyrelsen har været optaget af.
Sundhedsministeren og jeg har den 31. marts sendt et brev til alle landets borgmestre og regionsrådsformænd, hvor vi også understreger vigtigheden af, at man opretholder substitutionsbehandling.
Men jeg kan så forstå, at spørgerens spørgsmål i virkeligheden peger lidt den anden vej.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at den økonomiske motivation for at fastholde borgere i tilbud i egen kommune frem for at vælge tilbud i andre kommuner øges væsentligt ved at bruge bopælskommunefolketallet i stedet for betalingskommunefolketallet i forbindelse med de kommunale udligninger?
Astrid Krag (S), 2020-06-17:
Der tror jeg spørgeren har fat i noget fuldstændig centralt, og det er noget af det, der optager mig utrolig meget, for det er der er ingen tvivl om at vi vil se.
Vi kan jo se, at der er færre, der er blevet indskrevet i misbrugsbehandling – det hører vi fra KL – og det er bl.a. også derfor, man ikke har problemer med at overholde behandlingsgarantien, for der er simpelt hen færre nyindskrevne.
Det siger jo mig, at der må være et efterslæb derude og der må være nogen, der under normale omstændigheder ville være påbegyndt stofmisbrugsbehandling.
Tilsvarende har jeg jo en frygt for, at der er nogle derude, der kan være faldet tilbage i gammelt misbrug, som ellers var velbehandlede.
Så det er for mig en af de helt store problemstillinger, vi skal være opmærksomme på, og det er også en af grundene til, at jeg mener, det var fornuftigt, at vi afsatte midler til et samarbejde med rusmiddelcentrene om bedre adgang til behandling for stofmisbrugerne.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-17:
Nu havde vi jo møde her i morges med de forskellige partnerskaber.
Der var vi ikke omkring den her del, men er det noget, som ministeren også har fået nogle tilbagemeldinger på fra de forskellige brancher, som har med misbrugsområdet at gøre?
Er der kommet input til, hvordan vi løser netop det tilbagefald, der formentlig er sket for en del af de her misbrugere?
Astrid Krag (S), 2020-06-17:
Det er jo en kompleks problemstilling.
Jeg holdt selv sammen med Rådet for Socialt Udsatte et temamøde netop om selvisolation og de konsekvenser, det kan have, for de mennesker, hvis problemer er forværret, eller som egentlig var i god gænge, men f.eks. er faldet tilbage i gammelt misbrug.
Jeg sidder også og kigger på, hvad vi kan tage af yderligere initiativer, og hvad der egentlig er kommet ud af den ret store hjælpepakke, vi jo i fællesskab i Folketinget afsatte, hvor der bl.a. også var et fokus på misbrugsområdet, og hvad nogle organisationer helt håndholdt kan gøre i samarbejde med rusmiddelcentrene for at sørge for mere af det, vi har set under covid-19, nemlig udgående behandling.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-17:
Ja, det gør det, men det peger selvfølgelig også lidt i retning af, at vi jo alle sammen godt ved, at når vi kommer igennem det her og er på den anden side, kan man også risikere, at der er nogle af de her misbrugere, som på en eller anden måde under krisen her er faldet bagud, kan man sige, og hvor der bliver en opsamlingsopgave.
Det kunne jeg egentlig også godt tænke mig at ministeren lige kunne sætte lidt flere ord på, altså: Hvordan håndterer vi det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-17:
Når man tager en tur rundt om Utterslev Mose, anbefaler sundhedsmyndighederne, at man holder 1 meters afstand fra hinanden, og at man sørger for at nyse i ærmet.
Der står ikke en kontrollant og tjekker efter, om der bliver holdt 1 meters afstand eller nyst i ærmet, medmindre – og det er jo så det, der bl.a. er sket på Islands Brygge – der er så mange klumpet sammen, at man bliver nødt til at lukke ned.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Noget af det, vi jo lærer hele tiden af den her nye situation, er, at når man lader det være op til en konkret lokal vurdering – det kan være fysiske rammer, fysisk helbred, smitte osv., alle lokale vurderinger – er der en vurderingsforskel.
Og det er et ansvar, som er svært at løfte for den enkelte plejehjemsledelse, for hvordan skal man tolke den vurdering i forhold til den her nye sygdom og det her nye setup?
Så jo klarere regler og rammer, man kan sætte, jo bedre.
Og jo mere åbent, jo bedre.
Her er vi nødt til at gøre det lidt mindre åbent, end vi egentlig ville, og de steder, hvor der så er mere smittefare, er der endnu mindre åbent, end vi egentlig ville.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-06-17:
Afslutningsvis vil jeg så bare gå til biddet og sige: Fint nok, og naturligt, at der bliver lukket markant ned, når der opstår en situation som i Hjørring.
Men omvendt: Vil ministeren, når der er områder, hvor der ikke har været smittede i en lang periode, tillade mere lempelige vilkår end det, der er tilfældet i dag?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Altså, jeg vil meget, meget gerne.
Spørgsmålet er, om det er forsvarligt at gøre det.
Og hvis man kan gennemføre besøg udendørs – nu er det jo godt vejr i øjeblikket – er det klart det, som vores myndigheder anbefaler.
Så det vil være en god anbefaling at fortsætte med at følge.
Og i takt med at vi stadig væk holder smitten under kontrol, skal vi gøre det.
Men eksemplet fra Hjørring er jo et eksempel på en kommune, som i ugevis ikke har haft skyggen af smittede, og i løbet af få dage har det bredt sig helt ind i ældresektoren, ind på plejehjem, ind i hjemmeplejen.
Så det går stærkt, og det er vores udsatte borgere, vi har med at gøre.
Selv om man har været smittefri i en lang periode, kan det blusse op igen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-06-17:
Tak for det svar.
Der er måske også lidt en indgroet frustration over den måde, tingene er blevet meldt ud på.
I det, der blev meldt ud – jeg mener, det var den 9. juni – lød det i hvert fald, at nu var det så muligt at få besøg indendørs af en til to faste besøgspersoner.
Men det er faktisk kun en mulighed, hvis en beboers helbred eller de fysiske rammer på plejehjemmet gør, at besøget ikke kan foregå udendørs.
Det er i hvert fald et citat fra de to nævnte socialudvalgsformænds fælles indlæg, som de har haft i de lokale medier.
Hvad mener ministeren om det?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Formålet med de her restriktioner er at beskytte de særlig sårbare grupper, f.eks. vores ældre, mod en smitte, som kan have fatale konsekvenser.
I Danmark, som indtil nu er sluppet nådigt igennem epidemien, er mere end en tredjedel af alle dødsfald med covid-19 konstateret blandt plejehjemsbeboere, og det, vi ser i øjeblikket i Hjørring, er, hvor hurtigt det kan gå, hvis der kommer smitte ind på et plejehjem.
Restriktionerne for besøg på plejehjem m.v. har derfor været et vigtigt redskab til at beskytte nogle af vores mest sårbare borgere mod smitte.
Men vi ved jo også godt, at restriktionerne desværre har haft menneskelige omkostninger, både for de berørte borgere og deres pårørende, og at afsavnene har været store for mange, og det er vigtigt, at vi skaber bedre muligheder for besøg, i takt med at vi har fået smitten under kontrol og er i gang med at åbne samfundet generelt.
Men det er også vigtigt, at der fortsat gøres alt, hvad der kan, for ikke at få smittekæder ind på plejehjem, da det kan have fatale tendenser.
Det er en svær, men nødvendig balance.
I forlængelse af den politiske aftale af 20. maj blev der i sidste uge åbnet for yderligere besøg på bl.a. plejehjem, og det er sket efter en model, der er udarbejdet med input fra sektorpartnerskabet for genåbning af plejesektoren og interessenter fra både ældre-, sygehus- og psykiatriområdet.
Regeringen er meget opmærksom på, at der er flere interessenter og flere partier – det ser vi også i dag – der gerne så, at der blev åbnet endnu mere for besøg på plejehjemmene.
Som sagen fra Hjørring Kommune viser, er der dog stadig brug for varsomhed.
Vi har fokus på, at restriktionerne ikke skal være mere indgribende end nødvendigt, og vi følger naturligvis løbende det her område.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-17:
Det kommer til at lyde, som om der mere eller mindre er åbnet op for besøg, men det er jo ikke den faktuelle virkelighed.
Rigtig mange steder er det, folk kan blive tilbudt, måske en time en gang om ugen, hvor man sidder udenfor på en parkeringsplads eller i et telt.
Man er overvåget, og man sidder 2 m fra hinanden.
Det er en meget, meget svær måde at være sammen på som familie.
Vi kan se rigtig mange tilfælde, hvor folk ikke længere kan tale, hvor folk ikke længere kan gå.
Det her er virkelig hardcore.
Jeg forstår sagtens bekymringen for smitte.
Det er selvfølgelig nødvendigt også at se på, hvad vi kan gøre for at få bedre test, at holde enheder adskilt fra hinanden og rigtig mange andre ting, det er nødvendige at se på, men nu har det varet lang tid.
Det er så vigtigt at se på den balance, der skal være til stede.
Den er vi nødt til at tage, mener jeg, meget, meget alvorligt.
Det har så store konsekvenser, fordi størstedelen af de mennesker, der bor på plejehjem, jo også har demenssygdomme eller hjerneskade eller andet, der gør, at det også kan være meget svært for dem at forstå, hvad der sker, og de skader, man kan få af at være inaktiv eller ensom i så lang tid, er typisk også uoprettelige.
Det er også det, der er så kritisk her.
Så derfor er min appel, om ministeren ikke vil sørge for at rette op på det der, hvor vi ved det her bliver håndhævet meget mere strikst, end det bør blive – f.eks. der, hvor man kun må komme en time om ugen, eller hvor folk stadig væk ikke må gå tur, selv om man egentlig burde kunne det – så man får den mulighed.
Det er planen, at de her nye retningslinjer, som ikke åbner særlig meget mere op, skal gælde de næste 3 måneder.
Var det ikke muligt at få kigget på dem igen noget før?
For det synes jeg folk fortjener.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Jo, det er bestemt muligt.
Jeg har intet ønske om, at vi skal have lukket mere ned og længere ned end absolut højst nødvendigt.
Jeg får også mange beretninger om situationer og om, hvordan man prøver at håndtere de her restriktioner, og det er ikke nemt for familierne.
Det er heller ikke nemt for medarbejdere og for vores institutioner og selvfølgelig heller ikke for beboerne.
Så det synspunkt deler jeg fuldt ud.
Jeg har da et stort ønske om, at det skulle kunne lade sig gøre at åbne mere op tidligere.
Så snart det er muligt, vil vi meget gerne gøre det, men vi bliver nødt til også at have en mulighed for at lukke ned hurtigt igen de steder, hvor smitten så blusser op igen.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-17:
Tak for det.
Mennesker, der bor på plejehjem og bosteder, er stadig ekstremt afskåret fra deres familier og pårørende på grund af besøgsrestriktioner.
Det har store konsekvenser; folk får depression eller mister deres førlighed.
Vi har også hørt om mange, der mister evnen til at kommunikere, og der er også nogle, der simpelt hen når at dø efter måneders ensomhed.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er vi ikke for længst nået dertil, at det er alt for voldsomt at fratage mennesker retten til familieliv og samvær i så lang tid?
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Ja, ministeren har jo mulighed for løbende at følge området, men når man stiller spørgsmål til ministeren om det her med, hvor mange plejehjem der har været ramt, og hvordan smitten er kommet ind, kan man ikke få oplyst af sundhedsministeren, hvilke plejehjem der har været ramt af covid-19, og man kan heller ikke få oplyst, hvordan smitten er kommet ind.
Men ministeren svarer sådan set ikke på spørgsmålet, for mit spørgsmål lød: Er det ministerens holdning, at ældre skal have samme frihedsrettigheder som alle andre?
Så det vil jeg godt have ministeren svarer på.
Derudover var der jo allerede den 23. april i Jyllands-Posten en artikel med overskriften »Besøgsforbud får ægtepar til at mødes i smug på kirkegården«.
Det undrer mig bare, at der ikke er nogen, der har oplyst de ældre om, at de altså har mulighed for at gå ud af egen bolig og gå en tur i området med deres pårørende.
Der er ikke nogen, der har oplyst om deres rettigheder i forbindelse med det her, og derfor får man jo den tanke, at man ligesom har ladet dem være i troen på, at de skulle blive inde på plejehjemmet og simpelt hen havde fået udgangsforbud, og det synes jeg er problematisk.
Jeg og Dansk Folkeparti er helt enig i, at vi skal passe på de ældre og de sårbare, men der er også grænser for, hvor meget man kan træde på folks frihedsrettigheder i forhold til at kunne gå ud uden for eget hjem og kunne tage ud med sine pårørende.
Så hvorfor har sundhedsministeren ikke sendt en skrivelse ud til kommunerne hurtigst muligt, da ministeren blev bekendt med, at der altså foregik noget, som ikke skulle foregå i forhold til det her område?
Det synes jeg da er dybt, dybt problematisk.
Jeg sagde til ministeren i sidste uge i spørgetimen, at jeg har en ældre mand, som bliver ved med at ringe til mig og sige, at han ikke kan få lov til at gå ud.
Jeg bliver ved med at forklare ham, at det må han gerne.
Så der er altså brug for helt klar og tydelig kommunikation på det her område, men det har der ikke været fra sundhedsministerens side.
Sundhedsministeren har heller ikke leveret de oplysninger til ældreordførerne, i forhold til hvordan det ser ud på plejehjemmene rundtomkring i kommunerne.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Det, der er sket, er, at vi selvfølgelig er i tæt dialog med KL, som jo er den organisation, som varetager kommunernes interesser, og det er den organisation, som skal viderebringe oplysningerne til kommunerne og også den anden vej rundt.
Den tætte kommunikation fortsætter jo selvfølgelig også fremadrettet, og hvis man som folketingsmedlem eller en anden har eksempler på noget, som forekommer urimeligt, og som er i strid med reglerne, som det bliver præsenterer her, hører jeg meget, meget gerne om det, også på skrift, så vi kan gå ind i den konkrete sag.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-17:
Jeg er da helt sikker på, at Alzheimerforeningen og Ældre Sagen har gjort ministeren opmærksom på de udfordringer, der har været på det her område.
Derfor undrer det mig, at ministeren ikke gjorde noget, allerede dengang han blev bekendt med, at der foregik nogle ting på det her område, som ikke skulle foregå, fordi man lod ældre medborgere blive i den tro, at de simpelt hen havde udgangsforbud og ikke måtte gå en tur ude i det fri uden for plejehjemmet eller andet, selv om der gjaldt de samme retningslinjer som for alle andre.
Hvorfor har man ladet ældre blive i den tro?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Som jeg sagde i det første svar, har vi jo netop været i tæt kontakt og dialog med KL, altså Kommunernes Landsforening, når de her sager er blevet beskrevet i pressen, for at sikre os, at der ikke findes et sted, hvor man altså har misforstået reglerne, hvilket det tyder på at man har i de eksempler, som ordføreren nævner.
Det er den indgang, vi har, og den har vi så gjort brug af, og så er det KL's ansvar at formidle det videre til kommunerne, der igen har ansvar for formidle det videre til de enkelte institutionsledelser.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-17:
Det er sundhedsministerens ansvar at kommunikere helt klart ud på det her område, og derfor har jeg jo gentagne gange forsøgt at få nogle svar på de her spørgsmål.
Allerede den 18. maj skrev jeg til sundhedsministeren og bad ham følge op på, hvilke kommuner der havde åbnet for besøg på bl.a. plejehjem, og der fik jeg det svar, at »Sundheds- og Ældreministeriet har ikke oplysninger om, hvilke kommuner, der tillader besøg på udearealer, og hvilke, der ikke gør.«
Så det er ikke engang muligt som ældreordfører at kunne følge op på den aftale, vi har indgået, fordi man ikke kan få nogen svar fra sundhedsministeren, og det synes jeg dæleme er problematisk.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Jo, og det er også sådan, jeg forstår spørgsmålet
Det er helt klart en af de modeller, vi arbejder med.
Faktisk er det fuldstændig det – måske i en anden version – der sker præcis nu i Hjørring, hvor man jo har lukket for besøg, altså helt lukket for besøg på plejehjemmene i Hjørring Kommune, netop fordi vi har et udbrud i Hjørring.
I andre kommuner i Danmark – det nævnte jeg også –
er der åbent for en vis form for besøg og i hvert fald besøg på udearealer og i mange tilfælde også et til to besøg pr. ældre indenfor.
Det har man så stoppet for i Hjørring.
Det er jo noget af det, vi skal arbejde videre med – helt klart.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-06-17:
Tak for det.
Mener ministeren, at der med de seneste retningslinjer for genåbning af plejehjem og sygehuse tages hensyn til lokale og regionale forskelle i antal smittede, således at der kan tillades mere normale besøgsforhold i kommuner og regioner, hvor der ikke er konstateret coronasmittede i en periode?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at der spørges til Sundhedsstyrelsens seneste retningslinjer af 12. juni, som beskriver, hvordan besøg på bl.a. plejehjem kan foregå inden for de gældende regler.
Formålet med retningslinjerne er at komme med anbefalinger til, hvordan man kan organisere og planlægge de her besøg på plejecentrene.
Spørgsmålet om, hvor besøg kan eller ikke kan finde sted, er reguleret i bekendtgørelsen om besøgsrestriktioner.
Styrelsen for Patientsikkerhed kan påbyde kommunalbestyrelsen midlertidigt at udstede forbud mod eller restriktioner for besøgendes adgang til bl.a. plejehjem.
Forbud og restriktioner kan både rettes mod konkrete tilbud, tilbud i en eller flere dele af landet eller tilbud generelt.
Der er et løbende fokus på, at restriktionerne ikke skal være mere indgribende end nødvendigt, og at der skabes bedre muligheder for besøg, i takt med at vi har fået smitten under kontrol.
Det er netop derfor, de her regler blev ændret pr. 11. juni, således at der ikke længere forbydes besøg på udearealer, og at det er muligt at få besøg indendørs af en til to faste besøgspersoner.
Vi skal fortsat gøre alt, hvad vi kan, for at undgå smittekæder på plejehjemmene, og vi ved altså, at mere end en tredjedel af alle dødsfald med covid-19 er konstateret blandt plejehjemsbeboere.
Derfor er regeringen opmærksom på, at der er flere interessenter og flere partier, der gerne så, at der blev åbnet endnu mere op for besøg på plejehjemmene.
Men som sagen fra aktuelt Hjørring Kommune viser, er der stadig behov for en vis varsomhed på det område her.