Mona Juul (KF), 2021-03-16:
Danmark har brug for udenlandske investeringer – udenlandsk kapital, der kommer danske virksomheder og arbejdspladser og dermed fælleskassen til gode, frem for at de samme midler investeres i andre lande.
Derfor er det vigtigt med et godt investeringsklima med gode vilkår.
Det skal være attraktivt for investorerne at komme til Danmark og ikke kun på grund af den finansielle del, men så sandelig også på grund af den viden og teknologi, udenlandske investeringer ofte bringer med sig, og fordi det ofte betyder nye idéer, nye forretningsmodeller, nye arbejdsgange, organiseringer, innovation og udvikling.
Det er alt sammen med til at øge produktiviteten og dermed konkurrenceevnen.
Hvis det stod til mig, sænkede vi selskabsskat og skat på afkast og fjernede afgifter og administrative byrder og skabte sikkerhed om fremtidige regler.
Det ville booste dansk økonomi og danske arbejdspladser.
Det er vi, fordi der også er udenlandske investeringer, som vi ikke ønsker.
For der er nogle, der kan udgøre en trussel mod national sikkerhed og såkaldt offentlig orden i Danmark.
Det er der desværre behov for at vi sætter fokus på.
En EU-forordning er trådt i kraft, og flere lande har allerede været i gang med at indføre nationale screeninger af udenlandske investeringer.
Det mener regeringen derfor også vi er nødt til, altså at gøre det muligt at undersøge, om udenlandske investeringer udgør en sikkerhedsmæssig trussel, selv om jeg reelt ikke rigtig har fået svar på, om vi har et problem, og i så fald, hvor stort omfanget er.
Lovforslaget indeholder dels en lovpligtig tilladelsesordning for det, man kan kalde særligt følsomme sektorer som forsvaret, dual use, it-sikkerhed, kritisk infrastruktur og kritisk teknologi, dels en frivillig anmeldelsesordning for alle andre brancherog en anmeldelsesordning kun for tredjelande.
Der ligger et stort arbejde forude med bekendtgørelser, hvor der skal laves en afgrænsning af de nævnte følsomme sektorer, stiftelse af nye virksomheder og særlige økonomiske aftaler.
Det er et arbejde, hvor erhvervslivet skal inddrages, for det er vigtigt, at der findes en balance mellem på den ene side at tiltrække udenlandske investeringer og på den anden side at sikre, at vi kan afvise investeringer, som kan udgøre en trussel – ingen nævnt, ingen glemt.
Jeg vil heller ikke gå i dybden med og ind i de drøftelser, vi allerede har haft, heldigvis på tværs af partier og med regeringen og med erhvervslivet.
Jeg vil blot konstatere, at Konservative ikke nødvendigvis mener, at snittet er lagt helt rigtigt på det hele, men at vi kan acceptere det fremlagte med de ændringer, vi har været med til at sikre.
Vi ser frem til det fortsatte arbejde med lovforslaget og vil her især lægge vægt på afgrænsningen i forhold til dual use-virksomheder.
Vi har ikke behov for, at alle virksomheder, der laver dual use-produkter eller anvender kritiske teknologier, bliver omfattet af den obligatoriske sektorspecifikke ordning.
For det vil faktisk betyde, at en meget bred vifte af danske virksomheder bliver omfattet af den her ordning.
Alle, der producerer dual use-produkter som civilt udstyr, der kan anvendes til f.eks. militæret, eksempelvis drejebænke, avanceret måleudstyr og kuglelejer og den slags, eller anvender kritisk teknologi som f.eks. kunstig intelligens, robotteknologi, energilagring, nanoteknologi og bioteknologi, vil være omfattet, selv hvis de kun har komponenter.
Derfor er det helt afgørende, at der sættes en omsætningsgrænse, så vi fokuserer screeningerne på de virksomheder, som har dual use-produkter og kritiske teknologier som en helt central del af deres forretningsgrundlag, f.eks. virksomheder, der laver avanceret måleudstyr, radarløsninger og robotteknologier.
Jeg synes, det er rigtig spændende, og jeg skal hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de også støtter forslaget.