runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-14:
Efter at endnu en dansk statsborger er blevet sat i fængsel i Tyrkiet, mener ministeren så, at der fra dansk side gøres nok for at modvirke fremmede efterretningstjenesters spionage her i landet?
Efter at endnu en dansk statsborger er blevet sat i fængsel i Tyrkiet, mener ministeren så, at der fra dansk side gøres nok for at modvirke fremmede efterretningstjenesters spionage her i landet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også tidligere har tilkendegivet, ser jeg med stor alvor på situationer, hvor fremmede efterretningstjenester forsøger at virke i Danmark.
Det er noget, jeg tager meget skarpt afstand fra.
Det handler jo i bund og grund om, at vi i fællesskab står vagt om vores frihed og vores tryghed og vores demokrati, og der er jeg fuldstændig på linje med spørgeren, er jeg sikker på.
PET har jo til opgave at forebygge, efterforske og modvirke potentielle trusler mod statens sikkerhed og vores demokrati og frihed, og det omfatter bl.a. også truslen fra spionage mod Danmark.
Og derfor arbejder PET målrettet og kontinuerligt på at afdække spionage mod Danmark.
At PET tager dette område meget alvorligt, synes jeg at forløbet omkring og efter den store politiaktion den 28. september sådan set er et tydeligt eksempel på – det her tages utrolig alvorligt.
I denne sag er det som bekendt PET's vurdering, at en iransk efterretningstjeneste har planlagt et attentat mod den herboende leder af en eksiliransk gruppe, ASMLA.
PET vurderer, at truslen mod Danmark og danske interesser fra fremmede stater i form af bl.a. spionage er øget.
Det kalder på handling, også på politisk handling, og det er derfor, at regeringen i sit forslag til næste års finanslov, finansloven for 2019, lægger op til at styrke PET's evne og kapacitet til at forebygge, overvåge og imødegå trusler mod Danmark.
Og det er helt afgørende for mig, at vi sikrer trygheden for alle, og det er derfor, at der er lagt de ekstra ressourcer ind til PET. Så i forhold til det konkrete spørgsmål om, om der gøres nok, vil jeg sige, at der i hvert fald gøres rigtig meget, men vi vil jo gerne gøre mere, og derfor har vi sat nogle ekstra penge af til PET, og det forventer jeg mig meget af.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-14:
Nu er det selvfølgelig, kan man sige, en meget ekstrem situation med den iranske efterretningstjeneste, altså ligefrem at slå folk ihjel, men vi ved jo, at der er folk, der f.eks. i Tyrkiet er blevet sat fast for ting, de har gjort i Danmark, som er lovlige, altså udtrykt kritik af styret i Tyrkiet – eller det kunne også være kritik af andre lande i Mellemøsten.
Altså, mener ministeren, at man som eksilkurder, eksiliraner, eksil-et eller andet sådan set kan protestere og deltage i lovlige demonstrationer i Danmark sikkert uden at skulle frygte for at blive likvideret eller måske mere sandsynligt at blive holdt øje med eller blive tilbageholdt, hvis man besøger sin familie i hjemlandet; altså ikke, at ministeren kan garantere det, men at man sådan set godt kan være tryg ved det her i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Det vil jeg helt bestemt sige ja til i udgangspunktet, både fordi vi har en dygtig efterretningstjeneste og et dygtigt politi, men jo også, fordi man bestemt ikke skal være utryg ved det, hvis vi kigger på Danmark som et hele.
I forhold til hvad der så kan være konsekvensen i andre lande, som spørgeren siger, af, hvad man gør her i Danmark, kommer jeg jo lidt til kort, fordi det er fuldstændig uden for ressort.
Men i forhold til beskyttelsen af, hvad der foregår her, og opmærksomheden på det vil jeg faktisk påstå, at vi er rigtig godt med.
Men der er selvfølgelig en grund til, at vi styrker PET på den kommende finanslov – det er der.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-14:
Altså, der er jo rejst ganske få sager.
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at man sådan set meget kvit og frit kan rende rundt og tage billeder af folk og stikke folk til de tyrkiske myndigheder?
Man kan sige, at der i alle de sager, der har været, stort set ikke er faldet dom.
Og der er ikke rejst særlig mange sager.
Mener ministeren, at politiet egentlig har ressourcer til at holde øje med de her folk, som enten er styret af efterretningstjenesten fra Tyrkiet eller handler på egen hånd?
I hvert fald gør de noget, der er ulovligt, for hvis man sidder med en viden om danske statsborgere, der har lavet noget kriminelt, skal man jo gå til de danske myndigheder.
Må jeg så spørge ministeren, om ministeren har sagt noget til de tyrkiske myndigheder – om man kan forvente en fair rettergang, om man kan forvente, at man ikke bliver udsat for tortur i fængslet, om man kan forvente, at man får sin medicin.
Når jeg spørger om det, er det, fordi man kan læse Amnestys rapport omkring fængselsforholdene i Tyrkiet – det er jo ikke en dansk statsborger, der sidder fængslet i Sverige – så man kunne jo frygte, at der kunne ske noget med vedkommende, som netop ikke har begået noget ulovligt i Tyrkiet, og det ved ministeren også godt.
Bliver der protesteret over for Tyrkiet?
Eller bliver der fremsat en forventning om, at han selvfølgelig bliver behandlet ordentligt og forhåbentlig også kommer hjem?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Jeg tror, at regeringen som helhed vil have sig frabedt at blive kaldt nationalkonservativ eller Gud, konge og fædrelands-konservativ.
Jeg kan måske lidt bedre forlige mig med den tanke.
Hvad der sker i fremtiden, kan man jo stå og gætte rigtig meget på, men det, jeg synes er væsentligt nu, er, at vi med den situation, vi har nu, har brug for en grænsekontrol i Danmark.
Det synes jeg er indiskutabelt, og det giver god mening.
Hvad der sker i fremtiden, må vi se.
Og så vil jeg sige, at der jo ikke kommer nogen fra Europa, og hvis de kommer, er det, fordi vi selv har meldt os ind i nogle ordninger og nogle aftaler, som vi så trods alt må tage konsekvensen af.
Peter Kofod (DF), 2018-11-14:
Så vil jeg spørge ind til fortolkningen af reglerne.
Jeg kan mindes, at der har været tidspunkter, hvor man har sagt: Det her kan man ikke; det kan vi ikke på grund af EU-reglerne, og sådan er det – så må vi leve med det.
Så er der gået noget tid, og så har man fundet ud af, at man faktisk godt kan tolke reglerne på en lidt anden måde end det, man typisk har gjort, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at det også må være sådan med Schengenreglerne.
Ville ministeren ikke kunne have forståelse for, at der inden for de eksisterende regler, hvis man fortolkede dem på en anden måde, kunne være noget mere luft til at gøre nogle ting, uden at det nødvendigvis ville være et problem i forhold til EU?
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Men det ændrer ikke på det faktum, at der jo i den grad bliver tænkt i de her baner, og at der også bliver det, selv om vi sætter et andet regelsæt.
Hvis ikke man lever op til det regelsæt, kan det være lige meget.
Så derfor bør der jo være en eller anden kontrol med de ting, som kommer hertil, med, at det ikke er giftigt legetøj, og at det rent faktisk har den værdi, som varen har.
Altså, der bliver lavet og sendt fiktive regninger på beløb, som netop er under bagatelgrænsen, for at undgå alle de her ting.
Der bør vi jo også have en eller anden form for kontrol med, at det holder op, for ellers fortsætter det, uanset om vi laver nogle regler eller ej.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Det bør der selvfølgelig være noget kontrol med.
Det hører desværre ikke under mit resort, men under Skatteministeriets ressort, fordi det er dem, der opkræver både told og moms og afgifter osv.
Men selvfølgelig skal der være en kontrol, og det er jeg også sikker på der er.
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Hvad er ministerens holdning til at indføre en »håndværkerparkering« i lighed med handicap- og elbilsparkering?
Skriftlig begrundelse
Til daglig er det til stor gene og medfører ekstra udgifter for både håndværkere og kunder i de større byer, når håndværkere på grund af trængsel ikke kan finde parkeringspladser i nærheden af det sted, hvor arbejdet skal udføres.
Det medfører fordyrende tidsspilde, som både gør, at arbejdet tager længere tid end nødvendigt, og at arbejdet bliver dyrere end nødvendigt.
Spørgsmålsstilleren forestiller sig, at en ordning for eksempel kunne bestå i, at håndværkerparkeringspladserne skulle være reserveret til håndværkere i tidsrummet fra kl. 06-18, men at de kunne bruges til almindelig parkering uden for arbejdstid.
Hvad er ministerens holdning til at indføre en såkaldt håndværkerparkering i lighed med handicap- og elbilsparkering?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Tak for også det spørgsmål.
Det følger af færdselslovens § 92, stk. 1, at vejmyndigheden for en offentlig vej med politiets samtykke kan træffe færdselsmæssige bestemmelser, som indvirker på vejens udnyttelse eller indretning.
Der kan bl.a. træffes bestemmelser om parkering eller standsning.
Reservering af parkeringspladser til eksempelvis køretøjer, der er forsynet med et handicapparkeringskort, eller elbiler sker netop med hjemmel i færdselslovens § 92, stk. 1.
Bestemmelsen er generel i sin formulering, og det er Transport-, Bygnings- og Boligministeriets vurdering, at hvis en kommune med samtykke fra politiet vurderer, at hensynet til særlige parkeringspladser til håndværkerbiler er tungtvejende nok, er der ikke umiddelbart noget i lovgivningen, der hindrer det.
I forhold til den konkrete reservering af parkeringspladser er det altovervejende en opgave for den lokale vejmyndighed at træffe beslutning om.
Det blander jeg mig som minister ikke i.
Det er min opfattelse, at beslutninger af den her karakter er bedst tjent med at blive truffet lokalt i lyset af de lokale forhold.
Jeg har dog bemærket, at eksempelvis Aarhus Byråd lige nu politisk behandler spørgsmålet om reservering af parkeringspladser til håndværkere.
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Tak for svaret.
Jeg tager også udgangspunkt i de store byer, og når man snakker med branchen, hører man, at det er et meget, meget stort problem.
Og når de har henvendt sig, har det hidtil været uden de store resultater.
I en by som København er der jo masser af caféer, butikker og banker, som skal serviceres på en eller anden måde.
Nu kan man kalde det en håndværkerparkering, man kan også kalde det en serviceparkering, men det er jo netop svært for dem, der bliver hyret til de her opgaver, at finde en parkeringsplads, uden at den måske ligger rigtig, rigtig langt væk, og det er kun et fordyrende element.
Men det kan da ikke være rigtigt, at det er den måde, vi skal løse problemerne på.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Der er som sagt ikke noget i lovgivningen, som forhindrer, at en kommune kan udpege en bestemt parkeringsplads eller flere parkeringspladser til at være f.eks. håndværkerparkeringspladser eller serviceparkeringspladser.
Det skal man bare have en aftale med politiet om, de skal sige god for, at det er i orden, og det er det lokale politi, og så kan man gøre det.
Det er så det, som Aarhus Kommune for øjeblikket overvejer at gøre og, har jeg har forstået, faktisk vil gøre.
Så det kan man gøre, hvis man vil det.
Men jeg vil ikke sige som minister for transporten, at det er noget, som Københavns Kommune bør gøre.
Det er altså noget, som Københavns Borgerrepræsentation selv skal have lov til at bestemme.
Det er også rigtigt, at der er den problemstilling, at når man sender f.eks. små varer, deler man dem op i ti i stedet for at have dem i en stor pakke, for så kommer man under bagatelgrænsen på 80 kr. og skal således ikke momspålægges.
Det er der også en løsning på vej af, for EU er på vej med nye regler, der siger, at der skal opkræves moms af de forsendelser, som kommer ind, og at det helst skal ske, hvis det kan lade sig gøre, ude hos kilden, altså afsenderen af produktet.
Det vil hjælpe os i Danmark med også at få sådan et system.
Jamen det kan vi jo ikke sådan lige.
Hvad er kommunens prioriteter?
Nu kommer hr. Henrik Brodersen fra Slagelse, og det er klart, at hvis hr. Henrik Brodersen nu skulle yde en service i København, eller hvis han havde bysbørn fra Slagelse, som gerne ville yde service i København, så ville både hr. Brodersen og hans bysbørn jo gerne have en parkeringsplads, der er reserveret til dem.
Men København skal jo tænke på både folk, der kommer udefra, men også borgerne, og afbalanceringen af den vurdering ønsker jeg ikke at foretage, den skal Københavns Kommune foretage.
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Nå, men jeg tænker såmænd heller ikke, at det var sådan en plads, der skulle reserveres lige præcis for en blikkenslager, det være sig fra Slagelse eller Næstved, til tid og evighed, men jeg tænker mere på det her med, at den måske kunne bruges som en serviceparkering, typisk imellem kl. 7 og kl. 17, og at man så kunne booke sig ind via kommunens hjemmeside, eller hvad ved jeg, den pågældende dag – det kunne være borgeren, der nu bor på 3. sal i nærheden af, hvor de her parkeringspladser måske var, der gjorde det.
Det er mere sådan nu, hvor den nye teknologi har taget over, at vi lige så godt kan gøre brug af den.
Vi ved jo, at det er med pivstore omkostninger både for de erhvervsdrivende, men i særdeleshed også for borgerne, der bor lidt tættere end der, hvor jeg kommer fra.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Som sagt, hvis kommunen synes, at det en god idé, vil jeg også synes, at det bestemt er en mulighed, og at det sagtens kan være en god idé.
Og det med, at håndværkerparkeringen gælder i dagtimerne, hvor håndværkere arbejder, lyder jo rigtig, rigtig fornuftigt.
Så ville pladsen stå til rådighed for borgerne, når de kommer hjem fra arbejde og skal parkere bilen, inden de skal i gang med at lave aftensmad.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-14:
Hvad agter ministeren at foretage sig, så ledige, der f.eks. har erhvervet sig et taxakørekort, ikke skal vente op til 3 måneder, før Færdselsstyrelsen kan godkende papirerne?
Tusind tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad agter ministeren at foretage sig, så ledige, der f.eks. har erhvervet sig et taxakørekort, ikke skal vente op til 3 måneder, før Færdselsstyrelsen kan godkende papirerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Efter den nye taxilovs ikrafttræden er processen omkring godkendelse af taxichauffører ændret.
Det er nu Færdselsstyrelsen, der udsteder chaufførkort.
For at kunne få et chaufførkort og dermed blive taxachauffør skal ansøgeren ikke alene have gennemført et kvalifikationskursus, ansøgeren også skal opfylde en række andre krav.
Dette var også tilfældet under den tidligere lovgivning på området.
Før kommunerne kunne udstede et førerkort, skulle politiet foretage en vurdering af, om ansøgeren opfyldte de helbredsmæssige og vandelsmæssige forhold for at kunne få udstedt kørekort til erhvervsmæssig personbefordring til kategori B. Jeg har fået oplyst, at styrelsen har iværksat en række tiltag for at afkorte sagsbehandlingstiden for chaufførkortudstedelser.
Styrelsen har midlertidigt flyttet både juridiske ressourcer og administrative ressourcer fra andre opgaver til området.
Endelig vil jeg nævne, at Færdselsstyrelsen har aftalt med politiet, at der på nuværende tidspunkt ikke gives bøder til chauffører, som har en ansøgning om fornyelse under behandling.
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Jo, men det ville da alt andet lige være rart at have ministerens opbakning til nogle af de her ting, det ville trods alt have en lidt større vægt, når man siger, at der er opbakning til de her ting.
Jeg ser ikke nogen steder i lovgivningen, at der står, at man kan udvide med flere end dem, der er der nu.
Men hvis det er mig, der tager fejl, så fair nok, og så vil jeg glæde mig over, at muligheden er til stede.
Jeg tænker jo bare, at det er sådan noget, vi må opfordre kommunerne til at tage hånd om, netop fordi det er et stigende problem.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-14:
Tusind tak for besvarelsen.
Jeg synes jo ikke, ministeren sådan hæver barren: I stedet for 12 uger, kan man måske sætte det ned til 8 uger.
Jeg synes stadig væk, det er lang tid.
Hør lige her: Det er jo sådan, at regeringen siger, vi mangler arbejdskraft.
Vi har nogle, der går ledige, og de her ledige skrev allerede for en måneds tid siden, godt og vel endda, til ministeren og sagde: Vi er 18, der har gennemført det her taxakursus, og nu kan vi ikke komme i arbejde.
Vi havde forventet at få en godkendelse.
Men tiden går, og der sker ingenting.
Imens har vognmanden haft bilerne holdende til de her arbejdsløse chauffører, som har erhvervet sig et kørekort.
De kan simpelt hen ikke komme ud og arbejde.
Jeg synes jo ikke, det er godt nok.
Det må det da heller ikke være for ministeren, altså at vi har en branche her, hvor man har arbejdskraften, og det er bare et papirarbejde, der ikke er blevet færdigt.
Og derfor tænker jeg jo, at man må kunne gøre noget mere.
Det er selvfølgelig fint nok, at man sætter nogle flere ressourcer ind på det.
Men er det egentlig en opgave for et folketingsmedlem fra Nordjylland at holde regeringen i ørerne og sige, at det her kan da ikke være meningen?
Burde man ikke have gjort det selv og sørget for, at der var de nødvendige ressourcer, så man ikke kom i den situation, altså hvor regeringen på den ene side siger, at vi mangler arbejdskraft og vi skal have de arbejdsløse i arbejde, og så strander det hele i noget papirarbejde, så ledige vognmænd ringer til både ministeren til undertegnede?
Jeg synes bare, det er alt for sent og alt for lidt, der sker her.
Henrik Brodersen (DF), 2018-11-14:
Tak for svaret.
Vi ser jo, at der virkelig bliver spekuleret i det her, og hvis man går ind på en kinesisk hjemmeside og vil købe nogle ting og afgiver en ordre, vil man se, at der står, at man får sine forsendelser i ti små pakker i stedet for i en stor pakke, og typisk bliver der jo skrevet, at det er en gave, sådan at det er momsfritaget og det derved er noget, som bare kan løbe rundt.
Det synes jeg jo man skal sætte meget mere fokus på.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Vi kan gøre hundrede ting nede i grænselandet og i grænseområdet for at gøre noget ved det her problem.
Der kan vi gøre masser af ting – det har ikke noget med Schengenreglerne at gøre.
Men det, vi bliver udfordret på med hensyn til selve Schengenreglerne, er jo spørgsmålet om udrejse.
Når det handler om indrejse, kan vi jo slå på den alvorlige trussel mod Danmark, men den er bare svær at bruge på udrejsedelen.
Vi har jo ikke interesse i – og det har hr. Peter Kofod faktisk heller ikke – at komme i konflikt med Schengen, for det er det, der gør, at vi kan holde os inden for Europol.
Det her kan blive en lang europapolitisk debat, og det skal det egentlig ikke, men vi kan nok blive enige om, at man kan rigtig meget i grænseområdet i dag, og mener Dansk Folkeparti, at der er mere, vi burde gøre, som ikke nødvendigvis handler om en systematisk udrejsekontrol, så tænker jeg da, at der i disse tider er rig mulighed for at finde løsninger på det.
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Mener ministeren i ramme alvor, at regeringens omprioriteringsbidrag ikke øger risikoen for, at Morsø Gymnasium lukker, når hun til Morsø Folkeblad udtaler, at »De gymnasier, der er karakteriseret som udkantsgymnasier, klarer sig udmærket, når man kikker på deres regnskaber«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til ministerens udtalelse til Morsø Folkeblad den 8. november 2018.
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Mener ministeren i ramme alvor, at regeringens omprioriteringsbidrag ikke øger risikoen for, at Morsø Gymnasium lukker, når hun til Morsø Folkeblad udtaler, at »De gymnasier, der er karakteriseret som udkantsgymnasier, klarer sig udmærket, når man kikker på deres regnskaber«?
Merete Riisager (LA), 2018-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg sige, at jeg er opmærksom på, at små gymnasier i yderområder i stigende grad kan opleve særlige udfordringer.
Det handler om mindre ungdomsårgange, og at flere unge søger mod de større byer.
Morsø Gymnasiums årsregnskaber viser en institution med en økonomi i balance med små, men positive årsresultater og overskudsgrader de seneste 3 år.
Skolen har de seneste 3 år oplevet et lille fald i antallet af årselever, men kan på grund af udviklingen i ungdomsårgangene og de unges søgemønstre blive udfordret på søgningen.
Det er klart, at en vigende søgning til et lille gymnasium kan medføre en mere sårbar økonomisk situation, som ikke tilsvarende vil være tilfældet for et gymnasium i en større by.
Jeg forstår derfor godt, at mindre gymnasier i yderområder oplever omprioriteringsbidraget som et særlig udfordrende vilkår, og jeg vil med det samme sige, at jeg anerkender, at det aldrig er en nem opgave at effektivisere.
Dog mener jeg ikke, man kan sige, at omprioriteringsbidraget i sig selv vil medføre skolelukninger.
Omprioriteringsbidraget er først og fremmest et værktøj, som skal sikre, at de midler, vi prioriterer til uddannelse, bruges ansvarligt og effektivt.
Gymnasierne har haft stigende elevtal og har derfor fået tilført mange midler igennem mange år, og derfor anser regeringen det som rimeligt, at de nu skal rette særlig opmærksomhed på, hvordan de midler, de har til rådighed, bliver prioriteret.
Hertil kommer, at gymnasierne jo i forvejen også modtager tilskud, som er uafhængige af antallet af elever, som går på gymnasiet.
F.eks. gives der udkantstilskud på op til 2,3 mio. kr. til gymnasier i yderområder med et begrænset elevgrundlag.
Morsø Gymnasium er en af disse modtagere.
Desuden modtager gymnasierne også basisgrundtilskud på op til 900.000 kr. og geografisk grundtilskud på 1 mio. kr.
Disse tilskud har netop til formål at sikre, at der er et geografisk bredt udbud af gymnasiale ungdomsuddannelser i landet.
Der spørges til, om jeg mener, at omprioriteringsbidraget øger risikoen for, at Morsø Gymnasium lukker.
Det er klart, at et effektiviseringskrav alt andet lige betyder, at skolen tilføres færre midler.
Hertil kommer, at Morsø Gymnasium modtager udkantstilskud, hvilket betyder, at gymnasiet allerede nu bliver kompenseret for de særlige vilkår, der gør sig gældende for institutioner i udkantsområder.
Ministeriet har ikke modtaget henvendelser fra Morsø Gymnasium om, at de er i fare for ikke at kunne opretholde driften af institutionen.
Hvis det var tilfældet, ville de være forpligtet til at rette en sådan henvendelse til Styrelsen for Undervisning og Kvalitet.
Samlet set anerkender jeg, at små gymnasier i yderområder kan være særlig udfordret som følge af udsigten til mindre ungdomsårgange og øget søgning mod byerne, ligesom det også må forventes, at relativt flere unge fremover vil søge mod erhvervsuddannelserne.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2018-11-14:
Tak for det.
Jeg må jo tage det, som at i den helt korte version fastholder ministeren, at det ikke øger risikoen for, at Morsø Gymnasium lukker, at man har omprioriteringsbidraget.
For med alle de omstændigheder, som ministeren beskriver for Morsø Gymnasium, er omprioriteringsbidraget, som regeringen fastholder og fastholder i flere år, en potentielt udløsende faktor for en gymnasielukning.
Så siger man, at gymnasiet ikke har henvendt sig til styrelsen.
Men man skal jo ikke havde fulgt medielandskabet meget for at kunne læse ud af spalterne, at det er en meget presset situation.
Derfor tror jeg altså også, der var mange, der oplevede det som en lidt virkelighedsfjern minister, der konstaterede, at det slet ikke havde nogen udfordringer for Morsø Gymnasium og risiko i forhold til overlevelse, at man fastholder omprioriteringsbidraget.
Under alle omstændigheder mener jeg, det er vigtigt, at der kommer en løsning, og at den kommer her og nu, inden man kommer ind i 2019, som vil være et år med udsigt til underskud for Morsø Gymnasium.
Derfor er mit opfølgende spørgsmål selvfølgelig: Er det regeringens holdning, at der i finansloven for 2019 vil komme en løsning, f.eks. et øget grundtilskud, til Morsø Gymnasium?
Merete Riisager (LA), 2018-11-14:
Mange tak.
Jeg er da ked af, hvis jeg er blevet opfattet på den måde.
For det er jo ikke det, jeg har sagt.
Som jeg sagde i min tale, er især udkantsgymnasier, som har et begrænset elevgrundlag, jo i en særlig udsat position.
Så det anerkender jeg fuldstændig.
Det, jeg siger nu, og som jeg har sagt i samråd osv., er jo, at udkantsgymnasierne er i denne særlige situation af en række årsager, og omprioriteringsbidraget er en af de årsager.
Men fraflytning, et andet søgemønster blandt de unge er jo nogle faktorer, som hver for sig nogle gange kan være endnu mere udfordrende.