runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-16:
Alt det bidrager vi naturligvis gerne til, men jeg tror, at et af de væsentligste bidrag, som jo rent faktisk er blevet givet, allerede inden Folketinget har vedtaget det her, er, at man på det private arbejdsmarked i overenskomsterne for flere end 600.000 privatansatte lønmodtagere, hvoraf et flertal af dem er mænd, besluttede ved overenskomstforhandlingerne og overenskomstaftalen fra 2020 at give ret til 8 uger med fuld løn.
Det er jo den slags initiativer og den slags aftaler på arbejdsmarkedet, som også for alvor vil skubbe til udviklingen.
Og jeg tror, at vi i fremtidige overenskomstaftaler vil se endnu flere uger lagt til, og så skal vi jo selvfølgelig bidrage til, at alle er bekendt med deres rettigheder og benytter sig af deres rettigheder.
Astrid Carøe (SF), 2021-12-16:
Tak for det.
Det er rigtig godt, at ministeren går forrest på den måde.
Jeg er helt enig i, at det her med overenskomsterne kommer til at gøre en kæmpe forskel, i forhold til om man har råd til at gå på barsel, altså at man får løn under sin øremærkede barsel.
Men noget af det, vi hører fra nogle af de mænd, der har været på barsel, er, at der ikke er så mange ting at lave som mand på barsel.
Derfor har vi i SF på finansloven sidste år prioriteret at opprioritere nogle af de her ting, som f.eks. Forum for Mænds Sundhed laver, nemlig fars legestue og farambassadører ude i kommunerne.
Er det ikke noget, regeringen kan se at vi kunne gøre endnu mere af i fremtiden, netop for at sikre, at der også er initiativer, som mænd kan lave med deres børn, mens de er på barsel?
Samira Nawa (RV), 2021-12-16:
Noget af det, som forslagsstillerne er bekymrede for her, er, at børn, hvis fædre ikke ønsker at tage deres orlov, har mindre tid med deres anden forælder.
Jeg vil høre, om ministeren kunne fortælle, hvad vi også er blevet oplyst om i forhandlingerne, altså hvor meget mindre tid det i gennemsnit drejer sig om at børn har med deres forældre.
Hans Andersen (V), 2021-12-16:
Jeg tror grundlæggende, at vi som samfund har gavn af, at vi har et velfungerende arbejdsmarked, og at vi har nogle arbejdsmarkedsparter, der tager ansvar – det synes jeg faktisk at arbejdsmarkedets parter gør.
Jeg er helt med på, at der er balancer, således at det her jo heller ikke er uden udgifter for vores fællesskab.
Men der er altså også fordele ved, at virksomheder, som på grund af coronakrisen har mindre aktivitet i en periode, kan komme stærkt igen, når vi er kommet igennem krisen.
Det vil vi gerne i Venstre støtte op om.
Henrik Møller (S), 2021-12-16:
Tak, formand.
Desværre er december og julen igen i år overskygget af en stigende coronasmitte i samfundet.
Men man kan så også sige, at heldigvis betyder vaccinerne og de efterhånden gode vaner, at vi fortsat kan holde samfundet relativt åbent på trods af et højt dagligt smittetal.
Det er også vigtigt, at vi holder øje med smitten i samfundet og sætter ind med de gode våben, vi efterhånden kender så godt, når smitten løber fra os.
Med indførelsen af en række restriktioner ved et højt smittetal vil det angiveligt påvirke dele af det private erhvervsliv negativt.
Derfor indgik regeringen og arbejdsmarkedets parter endnu en trepartsaftale i sidste uge om en forlængelse af den midlertidige arbejdsfordelingsordning.
Det skal være med til at sikre en fortsat fleksibilitet og tryghed, både for lønmodtagerne, men også for virksomhederne.
I aftalen er regeringen og arbejdsmarkedets parter enige om at forlænge den midlertidige ordning frem til den 31. marts 2022.
Lovforslaget her er en udmøntning af den aftale, som vi i Socialdemokratiet selvfølgelig bakker op om.
Med lovforslaget forlænger vi den allerede gældende ordning, hvor virksomhederne kan sætte ansatte ned i timer og løn i stedet for at afskedige dem, når omsætningen falder.
I stedet kompenseres de ansatte gennem forhøjede dagpenge.
Det skal være med til at holde hånden under både virksomheder, men også arbejdstagere.
Jeg synes, det har vist sig at være et godt redskab, som vi også tidligere har haft stor gavn af.
Vi har set nogle imponerende tal, i forhold til hvor mange vi på krisens højdepunkt sikrede beskæftigelse, som ellers havde risikeret at miste deres arbejde.
Så på den baggrund støtter vi fra Socialdemokratiets side lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-16:
Det her er helt skørt.
Arbejdsmarkedet skriger på arbejdskraft.
Det her er en ordning, som gør det nemmere at være på dagpenge, selv om arbejdsmarkedet skriger på arbejdskraft for øjeblikket.
Hvad er dog baggrunden for, at Socialdemokratiet er gået med til det her?
Henrik Møller (S), 2021-12-16:
Vi synes jo, når vi kigger på situationen, som var der tidligere, at det har vist sig, at det her redskab rent faktisk sikrer arbejdspladser, både for virksomhedernes vedkommende, men også for de ansattes vedkommende.
Og det her er som sagt en overgangsperiode, hvor vi synes, at det der med at skulle steppe ind og ud på den måde ikke nødvendigvis giver nogen mening.
Så derfor kan vi godt forsvare den her ordning.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-16:
Det er en ordning, som holder folk fra at arbejde lige så meget, som de ellers ville have gjort.
Det er overhovedet ikke noget, vi har brug for i øjeblikket.
Vi har brug for, at folk lægger en arbejdsindsats.
Kan Socialdemokratiet bruge en eller anden undskyldning om, at man blev presset til det her af de venstreekstreme i Enhedslisten eller lignende?
Er der et eller andet, som man kan sige som undskyldning for, at man gør noget, der er så skørt?
Henrik Møller (S), 2021-12-16:
Jeg ved ikke, om jeg vil acceptere præmissen om, at vi gør noget, der er så skørt, for så skal man jo på en eller anden måde også smide noget af det her ansvar videre på arbejdsmarkedets parter.
Som jeg siger, er det her jo en trepartsaftale.
Altså, det er jo en aftale, man har lavet, med både lønmodtagere og arbejdsgivere, som har haft en interesse i det her.
Det er sådan set bare det, vi bakker op omkring.
Hans Andersen (V), 2021-12-16:
Tak for det.
Jeg tror, at de færreste havde forudset, at vi her i december måned 2021 – næsten 2 år efter coronavirussens frembrud i Danmark – stadig væk skulle være medtaget både økonomisk, men jo også sundhedsmæssigt af situationen.
Konsekvenserne har jo været mange og alvorlige, og den midlertidige ordning, vi nu drøfter her i dag, handler jo om at forlænge ordningen om arbejdsfordeling og følge op på den trepartsaftale, der er indgået.
Og den handler jo ikke kun om arbejdsfordeling, den handler også om lønkompensation til tvangslukkede virksomheder og en midlertidig lønkompensationsordning for hårdt ramte virksomheder.
Samlet set synes vi, det er en fornuftig trepartsaftale.
Man kan sige, at ekstraordinære tider kræver ekstraordinære handlinger, og det er lige præcis det, vi ser i øjeblikket.
Det, vi også støtter i Venstre, er, at det her lovforslag også får en hurtig behandling, således at vi kan sikre en hurtig implementering af de ordninger, som er omtalt, og som er aftalt i den trepartsaftale, der netop er indgået.
Og på baggrund af det vil Venstre støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-16:
Ja, det her bliver jo værre og værre.
Altså, vi har nogle virksomheder, som ikke har behov for den her arbejdskraft for øjeblikket, men til gengæld er der nogle andre virksomheder, der har rigtig meget behov for den arbejdskraft.
Så siger Venstre: Jamen lad os da give noget tilskud til, at den virksomhed, som ikke har behov for arbejdskraften, alligevel har arbejdskraften på lønningslisten, uden at de egentlig har noget at lave for øjeblikket.
Så med nogle offentlige tilskud bliver de stadig væk der i stedet for at søge et arbejde dér, hvor der er behov for dem, for der er jo behov for dem alle mulige andre steder og rigtig hårdt behov for dem.
Hvad i alverden er det, Venstre tænker på her?
Hans Andersen (V), 2021-12-16:
Vi har stor respekt for, at når arbejdsmarkedets parter sætter sig ned og sammen med den til enhver tid siddende regering aftaler nogle balancer, som jeg synes vi skal kalde det.
Altså, her er der jo både tale om arbejdsfordeling, men også om lønkompensation til, som jeg sagde, tvangslukkede virksomheder, og en lønkompensationsmulighed i forhold til hårdt ramte virksomheder.
Så siger vi i Venstre, at det har vi stor respekt for, og derfor vil vi også støtte op om det, der ligger.
Vi håber da på, at der ikke bliver brug for den arbejdsfordeling, fordi man finder ud af det derude.
Og som ordføreren siger, er der mennesker, der bevæger sig fra en branche til en anden.
Derfor er der jo også kun tale om en midlertidig periode; men det er stadig væk med til at støtte op om både lønmodtagerne, men jo ikke mindst de ramte virksomheder i øjeblikket.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-16:
Jo, men bare fordi det i det forhandlingsklima, der er, mellem arbejdsgivere og lønmodtagere, er sådan, at nogle arbejdsgivere, som har gavn af den her ordning, får overtalt de andre arbejdsgivere, som ville have gavn af det modsatte, til at gå med lønmodtagerne her, som jo altid bare gerne vil have nogle flere penge fra det offentlige, skal Venstre så automatisk sige, at de har besluttet og er blevet enige om, at de gerne vil have nogle penge af det offentlige, og så stemmer Venstre bare for det, for når arbejdsmarkedets parter vil have penge fra det offentlige, har Venstre bare pligt til at levere de penge?
Bent Bøgsted (DF), 2021-12-16:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag udspringer jo af en trepartsaftale fra december med arbejdsmarkedets parter.
Man kan måske sige, at den her lovgivning er en form for at gå med livrem og seler, for er der brug for den, eller er der ikke brug for den?
Det, jeg har lyttet mig frem til fra arbejdsgiverne, er jo, at det ikke som sådan er en, de vægter højt, men de accepterer, at den er der, fordi der måske kan være nogle, der får brug for det, og dem, der virkelig har brug for det, er der, hvor regeringen har lukket ned for underholdningsindustrien.
Så de kan ikke gøre brug af det.
Men der kan jo være nogle enkelte virksomheder, der på grund af corona ryger ind i noget materialemangel, hvor de ikke kan få materialer, og de kan så have gavn af det.
Men det er en form for at gå med livrem og seler, altså hellere sikre sig lidt for meget end for lidt.
Det er sådan den tankegang, jeg tror regeringen her har med arbejdsmarkedets parter, altså at man så siger, at man nu lige tager sådan en midlertidig forlængelse, så man er på den sikre side, hvis der skulle blive noget, og at man så ikke efter nytår skal til at døje med at lave en ny lov om arbejdsfordeling.
Men det, man generelt hører ude fra industrien, håndværkerne og den slags, er, at de ikke har brug for en arbejdsfordeling, og at de har masser at lave.
Nogle af dem mangler arbejdskraft, men der kan være nogle, der kan komme ind i lidt materialemangel, og så kan man måske have brug for et par ugers arbejdsfordeling.
Men det er ligesom at gå med livrem og seler.
Dansk Folkeparti støtter forslaget, men det er ikke det, vi vægter højest i det her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-16:
Trepartsaftalen er på en måde samfundssind omsat til sådan helt konkret lovgivning.
Det handler om, at vi skal trække hinanden igennem krisen, og på den måde får vi også et stærkt samfund med et stærkt erhvervsliv og nogle gode arbejdspladser.
SF støtter lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-12-16:
Mange tak, formand.
Regeringen og arbejdsmarkedets parter indgik den 10. december en aftale om at forlænge den midlertidige arbejdsfordeling, så den gælder fra den 1. januar til og med den 31. marts 2022.
Radikale Venstre bakker op om den trepartsaftale og de elementer, der var i den,
og støtter derfor lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-16:
Tak for det.
Det er ikke en ordning, der bliver brugt meget.
Det regner vi heller ikke med den kommer til.
Men den er god at have.
For hvis man har en vis forståelse af kontinuitet i en produktionsproces eller på anden måde, er det godt, at man har mulighed for at lave nogle omstruktureringer på de her vilkår.
Vi er optaget af at sikre, at den her ordning fortsætter, men at den ikke er uendelig, fordi der er mange problemer i den, og derfor er det udmærket at forlænge den i de her 3 måneder.
Det synes vi er godt, og vi forventer som sagt ikke, at den i nævneværdig grad bliver brugt.
Men jeg vil så sige, når vi er i gang med alle de her bestemmelser, at vi også skal til at tage højde for de problemer, som coronasituationen sætter den enkelte i, altså herunder f.eks. sygemeldinger og den slags ting, sygedagpenge og alle de ting, der vedrører, at man får udskudt sine operationer, eller hvad ved jeg.
Jeg nævner det, fordi jeg jo kan se, at man her i første række ligesom har taget fat om det, der er virksomhedernes behov.
Nu tror jeg, vi skal presse noget på for at sikre, at der også bliver taget alle de hensyn, der skal til for at sikre lønarbejderne og andre og deres behov i forbindelse med den ekstraordinære situation, vi står i.
Men Enhedslisten støtter forslaget.
Det er fint at have.
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-16:
Jeg tror, man kan tage en lang række initiativer for at skubbe på i forhold til det, men jeg tror også, at meget jo vil vokse frem af sig selv ud af det private initiativ og af foreningslivet.
I løbet af de 9 uger her, hvor jeg har haft orlov, har jeg haft glæde af at komme nye steder med børn i barselstiden.
Man må ikke som politiker og minister reklamere for private initiativer, så det vil jeg undlade, men der er jo nogle, der har lavet sådan nogle legestuer kombineret med café osv.
Hvis man kan gøre noget og aftale sådan noget for at skubbe den udvikling på vej, synes jeg altid det er værd at overveje.
Henrik Møller (S), 2021-12-16:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at vi fra Socialdemokratiets side – sådan set ikke overraskende – er meget enig med ministeren i de bemærkninger og de ting, som ministeren er fremkommet med her.
Det er jo sådan, som det også er blevet nævnt, at tilbage i oktober indgik regeringen og et bredt flertal i Folketinget en politisk aftale, som havde til formål at implementere EU-direktivet om øremærket barsel.
Det borgerforslag, som vi i dag skal behandle, foreslår en lidt anden model end den, som et bredt flertal allerede og faktisk for nylig har indgået en aftale om.
Det foreslås, at barslen forlænges med medforældrenes øremærkede andel, såfremt medforældrene ikke gør brug af retten til den øremærkede orlov på 9 uger.
Forslagsstillerne begrunder forslaget med udgangspunkt i barnets tarv.
Så herfra skal der selvfølgelig lyde en tak for det.
Men når vi alligevel afviser borgerforslaget her, skyldes det først og fremmest, at vi med et bredt flertal allerede har indgået en politisk aftale om en ny orlovsmodel, som bl.a. skal understøtte, at begge forældre tager del i orloven.
Vi tror på, at det vil gavne både forældrene, men også barnet at tilbringe tid sammen tidligt i livet.
Man kan sige, at med det forslag og den model, der foreslås her, risikerer man at undergrave incitamenterne til at tage orlov for fædrene, og det mener vi sådan set ikke er hensigtsmæssigt.
Det virker sådan set modsat det, som var intentionen med det her, nemlig at der også i familien ligger et fælles ansvar i forhold til børnene; også fordi vi mener, at det er godt for børnene.
Når det er sagt, er det selvfølgelig også en prioritering for os, at man alligevel får det lavet tilstrækkelig fleksibelt, så den enkelte familie stadig væk har mulighed for at planlægge ud fra egne behov og muligheder.
Derfor er det også kun de 9 uger, som ikke kan flyttes mellem mor og far, og det mener vi sådan set er en god løsning.
Så på baggrund af det kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Fatma Øktem (V), 2021-12-16:
Mange tak.
Og ja, det står vi stadig væk fast ved.
Men det har jo ikke været fuldstændig frit, som hr. Jens Rohde får det til at lyde som om.
Der har jo været øremærkning på den her område.
Der har været 14 uger til mor, og der har været 2 uger til far.
Det kan godt være, at hr. Jens Rohde synes, at det var langt mere retfærdigt, men det er jo ikke sådan, at det har været en fuldstændig øremærkningsfri barselsperiode.
Det har det jo ikke været.
Og så er det altså ikke tvang .
Familien bestemmer selv, og de kan også godt holde en længere barselsperiode.
De kan godt holde de 9 uger ekstra i dag, hvis de vil.
Men så er det bare ikke staten, der betaler; så betaler familierne.
Bent Bøgsted (DF), 2021-12-16:
Tak for det, formand.
Det er et spørgsmål om, om det så er indrettet på den rigtige måde.
Men desværre kommer det jo først, efter at loven om barsel er vedtaget .
Det her skulle have været behandlet, inden vi havde stemt om barselsorlov.
Så det er lidt passé nu, desværre.
Men jeg må jo indrømme, at jeg vil give Venstres ordfører ret i så meget, at forældrene jo godt kan holde længere barsel.
Så lang tid forældrene selv betaler og siger, at de vil være hjemme og passe børn, så kan man holde barsel i 10 år, hvis det er det, man vil – så lang tid man selv betaler.
Så har man bare intet job.
I Dansk Folkeparti havde vi gerne set, at det hele var op til forældrene, også de uger, der er øremærket til moren.
Men det var forældrene selv, der skulle bestemme.
Det var det, der lå i det, dengang vi lavede barselsorloven tilbage i 2002, som jeg var med til.
Det var, at man sikrede, at forældrene havde selvbestemmelsen, i forhold til hvem der skulle tage barsel, hvor lang tid man skulle tage barsel, og hvornår man skulle tage barsel.
Det var det, der lå i det dengang.
Der blev så med det her direktiv lagt til grund, at det her er ligestilling – vi skal nu med vold og magt sikre, at faren i hvert fald kommer til at holde barsel.
Så går man ind og siger: Jamen så tager vi lige 9 uger fra moren, og hvis ikke faren holder dem, mister familien retten til de 9 uger.
Det er noget af det værste makværk, der er blevet lavet.
Det kan godt være, at det udspringer af et EU-direktiv, men om ikke andet har et stort flertal sagt ja til et dårligt EU-direktiv, der var lavet, på baggrund af at der er nogle lande, der ikke har barsel.
Vi kunne have gjort ligesom Finland, der lagde 9 uger oveni.
Så bliver der sagt, at det koster et par milliarder.
Hvis de har tre eller fire børn, kan de tage hjem i 9 uger for hvert barn.
Det koster også et par milliarder i den forstand.
Det var bedre at have brugt det herhjemme til at sikre de danske forældre.
Det gør man ikke; man vælger at udvide det.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det er et prisværdigt forslag, og vi synes jo egentlig, at man skulle have taget den finske model, hvor man lagde 9 uger oven i den eksisterende barsel – at vi lod være med at røre ved den eksisterende barsel og så lagde 9 uger oveni.
Det er det, som vi i Dansk Folkeparti mener er den rigtige løsning på det her, hvis der skal være noget øremærket barsel til fædrene.
Men lad være med at røre ved forældrenes ret til at fordele barslen.
Man går ind og siger, at vi med vold og magt vil bestemme, hvordan forældrene skal indrette sig, fordi det er ligestilling, og så fratager man forældrene retten til selv at bestemme.
Det borgerforslag ville have bevaret forældrenes ret til selv at bestemme.
Bent Bøgsted (DF), 2021-12-16:
Tak for det.
Men med den aftale, der er lavet om øremærket barsel, er der også en udgift på et par milliarder ekstra.
Man kunne have sparet de par milliarder og så have givet forældrene noget mere barselsorlov.
Så skal jeg lige beklage, at jeg vist kom til at sige, at loven om barsel var vedtaget – det er den jo ikke.
Den er ikke behandlet endnu.
Det var en talefejl fra min side, og det beklager jeg.
Det er heller ikke det, ordføreren skal forholde sig til, men kunne man ikke have brugt de penge, man brugte på aftalen om at give barsel til rumænere, og hvem det nu er, og så i stedet have givet forældrene samlede 9 uger mere i den anden ende?
Kunne man ikke have gjort det i stedet for?
Astrid Carøe (SF), 2021-12-16:
Jeg lagde godt mærke til, at Bent Bøgsted sagde, at aftalen var vedtaget, men jeg tænkte, at det nok var en talefejl.
Det er bare svært at få indrettet, men der er jo ikke noget at gøre lige på det her område, for der er det jo EU, der siger, at det er det, vi skal, og så bliver vi nødt til at gøre det.
Et par milliarder blev der sagt.
Så det går heller ikke helt lige op, men det andet var også en bunden opgave.
Og så må vi jo finde penge til generelt at udvide barselsrettighederne i Danmark på sigt, og det håber jeg at Dansk Folkeparti vil være med til.
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-16:
Tak for det.
Det er sådan, at vores ligestillingsordfører, fru Pernille Skipper, ikke kan være her i dag, så jeg har lovet at fremføre vores synspunkter på hendes vegne.
Enhedslisten har sammen med en række øvrige partier indgået en politisk aftale om implementering af orlovsdirektivet, og den aftale står vi ved.
Og alene af den grund kan vi ikke stemme for dette borgerforslag, selv om vi har stor, stor sympati for ønsket om at udvide den samlede barselsorlov.
Det er vigtigt for at opnå en mere ligelig fordeling af den samlede orlov, at der gøres op her.
Den ulige fordeling af barselsorloven er en af de største årsager til, at vi stadig har stor uligeløn mellem kønnene på det danske arbejdsmarked.
At danske fædre tager en meget lille andel af orloven, betyder, at kvinder i gennemsnit mister 10 pct. af deres livsindkomst pr. barn, hvorimod mænd stort set ikke påvirkes.
Kvinder har også ringere pensionsopsparing.
Og der består stadig væk en ulighed i løn på knap 14 pct.
Men det handler også om hensynet til børnene.
Undersøgelse på undersøgelse viser, at des mere fædre er til stede i børnenes tidlige år, des mere involverer de sig senere i livet og opvæksten, og det betyder større trivsel, bedre uddannelsesmuligheder og meget andet for børnene.
Med den aftale, vi har indgået, har vi sikret, at børn får mere tid med deres fædre, og at vi kan se frem til de positive effekter, som en ligestillet øremærkning af barselsorloven har haft i vores nordiske nabolande.
Samtidig har vi givet mulighed for at overføre barselsorlov til sociale forældre, så regnbuefamilier får bedre muligheder.
Det er vi også glade for.
Det er vigtigt, at vi giver børn de bedste vilkår tidligt i livet, og heldigvis er det også sammenfaldende med ønsket om mere ligestilling.
Enhedslisten så gerne, at man også kunne udvide den samlede orlov, mens der blev reserveret en større andel til partneren, men det var der desværre ikke mulighed for i de forhandlinger.
Men konklusionen er, at Enhedslisten ikke kan stemme for forslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-16:
Mange tak for det, hr. formand.
Nu sad jeg jo ikke selv med i lokalet tilbage i oktober måned, da man forhandlede loven omkring barsel.
Vi forlod lokalet sammen med Kristendemokraterne – og tak for det.
Vi havde et forløb, hvor vi jo var inde at lægge vægt på, at man skulle prøve at se, om man ikke kunne få kommunerne til at give nogle tilskud til, at folk kunne passe deres børn i eget hjem, altså til hjemmepasning i stedet for at tvinge faren på orlov.
Det var et forslag, som ville koste 2,7 mio. kr., og det kunne vi desværre ikke få opbakning til.
Det her forslag koster derimod 2,6 mia. kr. om året.
Der er kommet tre nuller mere på, og så fjerner det et arbejdsudbud på 8.600 mennesker om året.
Det kan vi desværre ikke støtte op om i Det Konservative Folkeparti.