runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Ja, det tror jeg egentlig ikke handler om, at de ikke har været inddraget, men at det er et spørgsmål om, at vi jo informerer befolkningen som sådan, herunder de enkelte organisationer, igennem de pressemøder, som statsministeren afholder.
Når vi har modtaget input, er noget af det i øvrigt blevet refereret i avisen, og det er altid sådan lidt spændende bagefter, for det er egentlig forventningen, at folk ikke gør det – men det er jo, som det er.
På de inddragelsesmøder, der bl.a. har været, og på nogle af de Skypemøder, hvor der har været mange til stede, og som også er blevet refereret i medierne, er der jo kommet en masse input, som jeg som minister har siddet og lyttet på, og så er der blevet truffet en beslutning, hvor vi har kigget hen over alt det input, vi har fået, og fået en indsigt i, hvilke sundhedsretningslinjer der kommer, og så er det blevet meldt ud.
Gitte Willumsen (V), 2020-04-22:
Jeg tror, at jeg har fået svar på spørgsmålet her fra ministeren.
Så jeg vil gerne gå videre til det næste, hvis det er okay.
Kan ministeren garantere, at kvaliteten af nødundervisningen for 6.-9.- og 10.-klasserne ikke bliver forringet nu, hvor flere af skolernes ressourcer bliver brugt på de mindste klasser?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Men jeg vil tro – og det er en trossag, for vi har jo aldrig prøvet det her før; så jeg kan heller ikke garantere det modsatte, vil jeg sige – at det er sådan, at der hen over påsken i forhold til de lærere, som eventuelt både har en overbygningsklasse, som de har skullet fjernundervise, og som så har skullet tage imod de små igen, er blevet brugt rigtig mange kræfter på de små.
Og derfor kan der måske godt opleves et dyk nogle steder i nogle dage – det ved jeg ikke.
Det har jeg intet belæg for at sige at der gør.
Omvendt tror jeg, at for hver dag, der går, og for hver uge, der går, får lærerne bedre fat om det at fjernundervise og at få bedre systemer omkring en didaktik, som de jo fundamentalt set aldrig har modtaget uddannelse i.
Men det ved jeg heller ikke – det er også bare et gæt og den fornemmelse, man får, og det overblik, der bliver givet, når man taler med de forskellige interessenter på området.
Så jeg tror, at der er både godt og skidt.
Jeg tror, der er nogle lærere, der har ekstremt svært ved at få hånd om det, og jeg tror, at der er rigtig mange lærere, som begynder for alvor at få hånd om det.
Men forskellene er kæmpestore, og jeg tror, at for alle er det godt, at vi på et tidspunkt kommer tilbage til den almindelige folkeskolelov, hvor reglerne gælder, og hvor vi ved, hvad kvalitetsstandarderne er.
Og jeg tror, at noget af det, vi skal kigge ind i nu, er at understøtte så godt som overhovedet muligt, at kvaliteten af fjernundervisningen bliver så høj som muligt.
Jeg mener, at det er en meget lang periode for de unge mennesker at være derhjemme frem til den 11. maj, og det vil sige, at vi selvfølgelig skal lægge os i selen for at understøtte dem så godt, vi overhovedet kan, og det er vi på vej med initiativer til fra ministeriets side.
Noget er allerede sat i søen, og noget er på vej i forhold til simpelt hen at understøtte, at det bliver så godt som overhovedet muligt.
Altså, på en eller anden måde synes jeg, det ville klæde jer at sige, hvor de penge skal komme fra.
For det, der jo er forskellen, er, at vores prioritering er, at lige nu har vi behov for et fællesskab, der er utrolig stærkt, og vi har behov for en kæmpe ekstra indsats fra hele vores velfærdssamfunds system.
Og det vil sige, at vi mener bare, at de penge for den måned, som Venstre vil have tilbagebetalt, fra den 16. marts frem til påske, er bedre brugt i fællesskabets maskine.
Og det er så der, hvor Venstre så også mangler at anvise, hvor de penge skulle været taget fra.
Hvad for en del af vores velfærdssamfund ville under de her omstændigheder kunne undvære de penge?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-04-22:
Det er lidt i samme dur, og jeg tror også, vi kommer ind på det, ministeren rundede af med, så det er jo fantastisk.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der er mange kommuner, som nu står med en økonomisk ekstraregning, fordi regeringen har bedt om, at dagtilbud genåbnes, men dagtilbuddene som følge af de meget stramme sundhedsfaglige retningslinjer oplever pladsmangel og derfor må se sig nødsaget til at bede forældrene om at holde deres børn hjemme, mod at deres forældrebetaling til dagtilbud kompenseres, hvorved kommunerne bliver pålagt en yderligere økonomisk udgift?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Jeg vil sige, at over den seneste uges tid er spørgsmålet om betaling jo så netop blevet drøftet mellem de forskellige partier, og jeg synes ikke, at der er nogen grund til at komme videre ind på det.
Men jeg vil sige, at for regeringen i forhold til resten af det økonomiske spørgsmål har det jo været rigtig vigtigt, at velfærdssamfundet står på den anden side af corona, som det gjorde forud for corona.
Derfor er der nogle ekstraomkostninger forbundet med genåbningen, som vil kunne diskuteres i forbindelse med økonomiaftalen mellem kommuner og Finansministerium.
Vi har ikke noget ønske om, at vi skal overlade regningen til velfærdssamfundet oven på coronakrisen.
Vi har et rigtig stort ønske om, at vi kommer ud på den anden side af det her med lige så stærke muskler i velfærdssamfundet som før.
Så vil jeg gerne sige: Jeg har aldrig set så store muskler brugt som på det, man har præsteret på daginstitutionsområdet.
Er de allerede i mål med den kapacitet, de er nået op på, her når vi står på, er det dag 3 i dag, de har været åbne?
Nej, selvfølgelig ikke.
Men er det godt gået?
Ja, det er det.
Hold op, hvor er det godt gået.
Hvor er det dog utroligt at være ude at se, hvordan de har fået sat hegn op, som de så tilmed har lavet farvestrålende på den ene og den anden måde, for at det skal se hyggeligt ud, når ungerne kommer under de nye omstændigheder.
Jeg synes, det er helt fantastisk.
Er der ekstraomkostninger forbundet med det?
Ja, det er der, og vi har sat penge af til bl.a. rengøring.
Det bliver delt ud på både det private og det offentlige.
Men de har gjort det på bedste beskub derude, og der er et stykke vej igen, men godt gået, har jeg bare lyst til at sige.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg vil i hvert fald gerne forsikre om, at jeg altid prøver at gøre det på den rigtige måde, ikke mindst over for Tingets medlemmer, og derfor tager jeg selvfølgelig bemærkningerne til mig.
Det, der retfærdigvis også står i Børsen – jeg har taget artiklen med, for jeg tænkte nok, at den også ville blive et omdrejningspunkt – og som artiklen starter med, er: »Erhvervsminister Simon Kollerup bekræfter over for Børsen, at regeringen er i fuld gang med at udarbejde målrettede tiltag ...«
Det var jo det, der skulle danne grundlag for de senere forhandlinger.
Så det er nok noget med faktorernes orden, men jeg søger altid at behandle Folketingets medlemmer med respekt og tager derfor bemærkningerne til mig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-22:
Tak for det.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Det har været et afgørende hensyn at få ordningen om kompensation for faste omkostninger ud at virke hurtigst muligt til gavn for danske virksomheder.
Samtidig har det også været en bunden opgave at etablere et værn mod risiko for overkompensation til virksomheder, som havde et underskud.
Vi kan nok hurtigt blive enige om, at det naturligvis aldrig har været intentionen med ordningen at overkompensere.
Det har dog vist sig, at den ændring, vi lavede for at få kompensationsordningen statsstøttegodkendt, kan betyde, at nogle virksomheder får reduceret deres kompensation mere, end hvad der egentlig var nødvendigt.
Derfor bragte vi i fællesskab, spørgerens parti og regeringen, udfordringen med ind i weekendens forhandlinger om justering af hjælpepakkerne, og jeg er tilfreds med, at vi med lørdagens aftale også har fundet en løsning, der sørger for, at virksomheder med underskud i 2019, som oplever et stort omsætningsfald, også får adgang til kompensation under ordningen for faste omkostninger.
Hensigten er selvfølgelig, at alle virksomheder skal have præcis den kompensation, der følger af ordningen.
De skal bare ikke stilles bedre efter coronakrisen end før alene som følge af kompensationen.
Derfor vil virksomheder med underskud i 2019 fortsat blive reduceret i kompensation i udgangspunktet, og med det antal ansøgere, vi står over for, som er op mod 140.000 med lørdagens forlængelse og udvidelse, må vi bare erkende, at det ikke er muligt at lave en detaljeret vurdering af baggrunden for hver virksomheds underskud i 2019.
Det gælder f.eks. for vækstvirksomhederne, som af gode grunde har haft underskud i 2019 og derfor kan blive reduceret i kompensation ved udbetaling, og som må vente på efterreguleringen, før de kan modtage en større udbetaling.
I den sammenhæng vil jeg også nævne, at vi med lørdagens aftale har udvidet værktøjskassen i forhold til de vækstvirksomheder, som er hårdt ramt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-22:
Tak for svaret.
Det er rigtigt, at vi har haft en rimelig intens dialog omkring det her.
Vi var mange, der var overraskede, da ændringen kom, over, at det skulle være nødvendigt for at overholde EU's statsstøtteregler.
For selvfølgelig skal vi det.
Det siger sig selv.
Det er altid det klare udgangspunkt, at vi selvfølgelig skal det.
Men jeg har også spurgt ind til, om der var andre måder, man kunne gøre det på, end det, der blev lagt op til.
Der er andre veje, der når det samme politiske resultat, men som måske kunne være mere hensigtsmæssige, og der vil jeg gerne vide, hvor mange muligheder ministeren ser for sig, og jo også, hvor mange alternative modeller vi får politisk mulighed for at vurdere.
Det tror jeg ville være meget gavnligt, fordi der måske er nogle hjørner af de forskellige modeller, som kan være hjælpsomme for nogle, men ikke for andre, og også at vi får det grundigt belyst, således, og det er fair nok, at man som virksomhed ikke skal stilles bedre, fordi man er i en coronakrise og får en hjælpende hånd fra staten.
Det er vi jo enige om, og det skal vi, men hvordan det så falder ud, afhængigt af hvordan man tilrettelægger modellen, er ret centralt.
Så jeg vil bare bede om et tilsagn fra ministeren om, at der vil blive lagt forskellige modeller på bordet, som vi kan vælge mellem, inden der kommer en ændring i bekendtgørelsen.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg vil starte med at kvittere for den indsats, ordføreren har lagt, også i arbejdet med den her ordning, og det gælder jo både, når vi har talt aktstykker, men også bekendtgørelser og ikke mindst efterfølgende, hvor vi skulle have kigget på lige præcis de virksomheder, der så havde et underskud i 2019.
Nu blev der indgået en politisk aftale i weekenden, og det er den aftale, som vil danne rammen for det arbejde, der nu skal laves i forhold til at justere bekendtgørelsen omkring den her ordning, og i den proces vil vi som med de andre udstedelser af bekendtgørelser selvfølgelig have en dialog om, hvordan vi gør det helt præcis, men rammen mener jeg er lagt med den politiske aftale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-22:
Det siger sig selv, at den ramme, som alle har lavet aftale om, selvfølgelig binder, men jeg mener bare, at den ramme kan fyldes ud på flere forskellige måder.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Altså, det vigtige er jo, at vi på den ene side løser problemet – det oplever jeg at vi faktisk har en fælles interesse i at gøre – og på den anden side selvfølgelig lever op til de aftaler, vi indgår ikke alene med hinanden, men også med hele Folketinget.
Derfor vil det, som regeringen lægger frem, selvfølgelig afspejle den politiske aftale.
Og så kan vi i den dialog selvfølgelig have spørgsmål, kommentarer og andre forslag, der bliver bragt til bordet, men rammen og det, vi som regering lægger frem for partierne, når vi skal til at udmønte det, vil selvfølgelig lægge sig tæt op af den politiske aftale, og det mener jeg også at vi skylder aftalen, som vi har indgået sammen og med de øvrige partier i Folketinget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-22:
Naturligvis skal den det, men når jeg ser tilbage på forløbet, spørger jeg ind til, om der var andre modeller, som man kunne have anvendt, end den ændring, som regeringen valgte at lave.
Det har så heldigvis vist sig at være anderledes, og det er bare den proces, jeg virkelig vil fraråde at vi havner i igen, således at der er bedre tid til at få det her belyst og også inddrage gode kræfter, som der virkelig er mange af derude, og som bidrager til at kvalificere det materiale, vi skal offentliggøre.
Så det ønske vil jeg gerne gentage over for ministeren.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Det er bestemt taget ned, og det er jo heller ikke en helt fremmed politisk proces at gribe det an på den måde.
Nu lægger vi som regering op til at udmønte den politiske aftale, som er relativt præcis på nogle punkter, og vi gør det selvfølgelig også i en dialog med aktørerne, erhvervsorganisationer og andre med interesse og ikke mindst viden på det her felt, sådan at det også bliver en anvendelig afgrænsning, vi får, for lige præcis den her slags virksomheder.
Og så får vi den politiske diskussion og afklaring med hinanden, som vi også har haft i forbindelse med de andre justeringer af bekendtgørelser, og det ser jeg også frem til at få med ordføreren i forbindelse med den her ordning.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-22:
Man tager en politisk forhandling den 18. april, men den 6. april – det er 12 dage før – udtaler ministeren til Børsen, at det er lige på trapperne.
Vi er ikke engang begyndt at forhandle på det tidspunkt, hvor ministeren siger, at det er lige på trapperne!
Ministeren siger også, at vi har haft gode forhandlinger.
Det har vi, men der er jo altså bare forskel på dialog og forhandling, og vi må bare konstatere, at helt frem til den 15. april var der kun dialog; der var ingen forhandling.
Og det er derfor, at jeg gerne vil have lov til at sige til ministeren, at i den her konkrete sag har man ikke gjort det på den rigtige måde i forhold til at sikre iværksætterne nogle bedre betingelser.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-04-22:
De gør det nemlig rigtig godt i vores dagtilbud, men kommunerne er bare pressede, og nu kan vi se, at udligningsreformen bliver ved med at blive skubbet foran os, så vi ikke aner, hvornår den lander.
Ministeren nævnte noget ved et foregående spørgsmål her i dag i spørgetimen, som jeg tror ministeren kaldte velfærdsmaskinen, og hvis det er så vigtigt for ministeren og for regeringen, at vi fortsat har en velfærdsmaskine, kan det jo godt undre mig lidt, at ministeren så ikke på forhånd er villig til at finde de penge og kompensere kommunerne allerede nu, men at man gerne vil afvente en eventuel aftale med kommunerne, med KL, som jeg formoder at ministeren også forventer at man lander.
Men det sker jo ikke i dag eller i morgen, og kommunerne har brug for pengene lige nu.
Det er nu, de har udgifterne, og det er nu, det ruller.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Jamen som det er blevet meldt ud fra regeringen, er regeringen bestemt indstillet på at kigge på de covid-19-relaterede ekstraomkostninger, der er, i forbindelse med genåbningen.
Det skal siges, at det er en drøftelse mellem Kommunernes Landsforening og finansministeren, som det altid er, så at sige.
For når kommunerne har ekstraomkostninger, f.eks. på folkeskoleområdet eller på daginstitutionerne, er det Kommunernes Landsforening, der under et repræsenterer kommunerne, så kommunerne ikke skal stå hver især med hatten i hånden over for finansministeren, og så forhandler man en løsning på plads sammen med finansministeren.
Hvis vi ikke havde været indstillet på at kigge på de regninger, der kommer, havde vi jo ikke inviteret til forhandlinger, kan man sige.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-04-22:
Jamen det er lidt i sammenhæng med det, ministeren siger nu, og det, ministeren sagde ved foregående spørgsmål.
Altså, vi står jo med daginstitutioner, der risikerer at få børn ind på mandag eller i morgen, som de reelt ikke har plads til, og nu nævner ministeren lidt forsigtigt, at man selvfølgelig er villig til at kompensere kommunerne som afhjælpning af de her coronaudgifter, der kommer.
Lad os tage Odense Kommune som eksempel, hvor vi har 54 børn, der er dukket op, ud af dem, vi har indskrevet, og vi så lander på 80 eller 100 pct. i næste uge og vi skal ud og leje os ind ved eksterne udlejere, fordi vi simpelt hen ikke har pladsen til de børn.
Hvis nu kommunerne står i den situation i morgen eller i næste uge, hvad har ministeren så af gode løsningsforslag til det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Jamen den gode borgmester hr. Peter Rahbæk Juel har fuldstændig ligesom alle andre af landets borgmestre fået besked om, at regeringen har et ønske om at kigge på de regninger, der er i forbindelse med genåbningen.
Derfor hører jeg ikke umiddelbart, at der er den utryghed.
Det er jo netop ikke en forhandling, der foregår mellem den enkelte kommune og staten, men mellem kommunerne under et i deres forhandlingsfællesskab, KL, og finansministeren.
Og det tænker jeg er bedst for alle parter at vi holder fast i foregår der.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-04-22:
Det var det, jeg havde at spørge om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-22:
Tak, fru formand.
Ministeren fortæller i Børsen den 6. april, at der »i disse timer arbejdes på målrettede tiltag for iværksættere«, og giver tilmed en mundtlig garanti om, at »der er en målrettet hjælpepakke på vej til landets iværksættere«, hvordan går det med den, og hvorfor har ministeren ikke indkaldt Folketingets partier til indledende reelle forhandlinger herom, når ministeren for flere uger siden sagde, at den var lige på trapperne?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg udtalte i Børsen før påske og vist også andre steder efter påske, så er det for regeringen rigtig vigtigt, at vi tager hånd om de danske iværksættere, som også oplever store udfordringer i den her krisetid.
Derfor er jeg også helt enig i den præmis, der ligger til grund for spørgsmålet fra spørgerens side.
For iværksættere og vækstvirksomheder er særlige typer virksomheder, som tit har en ret beskeden omsætning sammenlignet med deres investeringsbehov.
De har derfor brug for at få stillet særlig risikovillig kapital til rådighed, hvis de skal holde forretningen i gang og nå deres vækstmål.
Derfor inviterede regeringen til forhandlinger igen her i sidste weekend, og jeg er glad for, at regeringen og alle Folketingets partier i fællesskab – det gælder selvfølgelig ikke mindst spørgerens eget parti – er blevet enige om en ambitiøs aftale, der bl.a. indeholder etablering af en matchfacilitet i Vækstfonden og andre forskellige indsatser netop over for disse iværksættere.
Matchfaciliteten indeholder flere instrumenter, bl.a. matchfinansiering til både iværksættere og vækstvirksomheder, hvor Vækstfonden matcher egenkapital eller lån fra private investorer, og øgede investeringer direkte i virksomheder og via fonde.
Det sikrer først og fremmest, at iværksætterne og vækstvirksomhederne kan få den nødvendige finansiering, men bidrager også til at fastholde de private investorer i markedet.
Det er ikke kun vigtigt for at øge mængden af kapital i markedet, det er også vigtigt at sikre, at de private investorers kompetencer fortsat kommer i spil og hjælper iværksættervirksomhederne fremover.
Derfor er jeg glad for, at vi i fællesskab har kunnet vedtage en pakke.
Det giver en helt nødvendig håndsrækning til vores iværksættere og vækstvirksomheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-22:
Tak for ministerens redegørelse.
Det er jo ikke nogen hemmelighed – jeg har også sagt det til ministeren ved andre lejligheder – at jeg blev noget forundret over den avisartikel, der var i Børsen, og som der også refereres til i spørgsmålet, altså helt tilbage til den 6. april, hvor ministeren jo bliver forelagt nogle af de frustrationer, som rigtig mange af landets iværksættere oplever, netop fordi det at være iværksætter er noget specielt i forhold til bare det at drive virksomhed, fordi de ofte har underskud.
De skal investere.
De skal så, før de kan høste, om jeg så må sige, og det betyder jo, at iværksætterne skal behandles med en anden type medicin i sådan en coronakrisetid, end andre typer af virksomheder skal.
Derfor var jeg lidt forundret over det, for vi har jo efterspurgt det, altså hvad vi skal gøre med iværksætterne.
Det er blevet efterspurgt af så at sige alle Folketingets partier ved flere lejligheder.
Men vi må bare konstatere, at dem, der forhandlede, ikke var politikere, ikke var folkevalgte.
Jo, der var nogle ministre, men så var der nogle departementschefer og nogle specialister ovre i ministeriet og så måske nogle brancheorganisationer.
Men hvor var de almindelige politiske redskaber henne i forhold til netop at sikre dialog og politisk forhandling?
Det var det, der manglede fuldstændig, og det er derfor, at jeg har valgt at fastholde det.
Det er vigtigt, at man behandler den her type af virksomheder anderledes end andre.
De er ikke sådan en typisk del af kriseinitiativerne.
Derfor skulle der også have været reelle politiske forhandlinger.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Tak for opfølgningen, og vi har jo også haft lejlighed til at vende det i anden sammenhæng.
Jeg vil bare her også sige tak for Dansk Folkepartis dedikation og indsats, også for lige præcis den her type virksomheder.
Det er jo det, der gjorde, at vi som regering har arbejdet med at gøre forslag klar.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-22:
Jeg anerkender, at det er det, der er foregået, men jeg synes bare ikke, at det er hele sandheden, ministeren siger og redegør for.
Partierne skal jo have lov at byde ind med de forskellige initiativer, som de synes skal fremmes i forhold til at gøre det bedre for og holde hånden under de danske iværksætterselskaber, og det gør man jo ikke ved at overlade alle sine gode ideer til regeringen, som så bagefter holder pressemøde nr. 322, eller hvad vi nu er kommet til, mens alle de andre partier bare sidder ude på sidefløjen.
Deraf ønsket om den her dialog i stedet for.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg tror, at noget af det, som jeg i hvert fald har mødt mange danskere der kvitterer for i den her svære tid for Danmark, er et samarbejdende folkestyre, hvor vi deler ideer med hinanden og kommer med gode forslag.
På den baggrund har jeg også spurgt ordførerne i ordførerkredsen: Nu står vi med de her iværksættere, som ikke nødvendigvis lige passer hundrede procent ind i den ene, den anden eller den tredje ordning, så kunne vi lave nogle gode tiltag for dem?
Jeg anerkender, at der er kommet gode tiltag.
Jeg anerkender også, at vi selv har arbejdet med nogle af dem i forvejen.
Så har regeringen selvfølgelig præsenteret, hvordan en model kunne være, og har taget politiske forhandlinger.
Og nu står vi med et resultat, som jeg håber kommer til at hjælpe rigtig mange iværksættere.
Kristian Jensen (V), 2020-04-22:
Som far til en dreng i 6. klasse ved jeg godt, det ikke er særlig nemt, at man fortsætter hjemmeundervisningen, og det havde det helt tydeligvis heller ikke været for 4.-klasserne eller 5.-klasserne.
Men ethvert valg har en konsekvens, og nu står vi bare med den konsekvens, at vi har to årgange – afhængigt af hvornår de vælger at forlade folkeskolen – som ikke får den almindelige afslutning og almindelige afrunding, som der ville have været.
Det havde jeg gerne set, og derfor er spørgsmålet, om det var nødvendigt så tidligt at tage beslutningen om at aflyse afgangsprøverne.
Eller kunne man have ventet til senere med at træffe en sådan beslutning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Det beror jo grundlæggende også på et valg.
Nu er jeg så selv mor til en søn i 6. klasse, og jeg er i øvrigt også mor til en datter i 5. klasse, så jeg har en på hver sin side af skellet.
Jeg tror faktisk, at det vigtigste her er at holde fast i den pointe, at jo yngre man er, jo sværere er den her periode.
Både fordi det er sværere at forstå, hvad det er, der foregår i samfundet omkring en, men også fordi det er sværere for en selv at forestå aktiviteterne derhjemme, og fordi forældrene skal være mere omkring en.
Og der, hvor man samtidig skal passe et arbejde, er det rigtig svært.
Der har vi truffet det valg, og det er et valg, at vi ville have 4.- og 5.-klasserne ind i stedet for 9.- og 10.-klasserne.