runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Andersen (LA), 2025-12-09:
Du kan godt gøre noget ved det, men jeg siger bare, at historisk set har der, uanset hvilke lande du kigger på, været en bevægelse fra land ind mod by, i takt med at lande bliver mere velstående og vi går fra, at færre arbejder i primære produktioner til at arbejde i sekundære og over i tertiære professioner.
Så generelt set ser vi en bevægelse ind mod byerne, og det gør vi også i vores landdistrikter.
Det drejer sig ikke nødvendigvis om en bevægelse ind mod Aarhus og København, men en anden bevægelse.
Det kunne f.eks. være i Vejen Kommune, fra at du ikke bor i Øster Lindet, men bor i Rødding, og bor du ikke i Rødding, bor du i Vejen.
Så det er den her dobbelturbanisering, som vi taler om.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-09:
Så er det godt nok ærgerligt, at fru Anni Matthiesen lige smed en Marsbar til mig, som jeg har taget i munden.
Sådan kan det gå.
Jeg skal bare lige sikre mig, at jeg forstod, hvad det var, ordføreren sagde, for jeg synes, at det i begyndelsen af talen lød, som om ordføreren mener, at urbanisering er en universal lov, som man ikke kan gøre noget ved.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-09:
Vi er jo ikke en del af planlovsforligskredsen, og det betyder, at jeg ikke har været med til at forhandle aftalen.
Så jeg tænker, at vi giver en melding på, hvordan vi ser på det, når lovforslaget foreligger, og når vi kender høringssvarene, men hvis der er nogle åbenlyse gode idéer, vil vi overveje det.
Men måske kan ordføreren blive mere konkret, i forhold til hvad det præcis er, han søger opbakning til, for jeg er ikke helt sikker på, at jeg ved det.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Jeg er helt enig med fru Dina Raabjerg.
Vi har jo også lavet vores plan om 50 forandringer på 100 dage sammen, altså det her med at fjerne administrative stillinger i staten.
Jeg mener så også bare i forhold til de statslige arbejdspladser, der er, at der skal være en fair fordeling af dem, og der ser vi jo en enorm skævhed i øjeblikket.
Så det vil vi gerne have rettet op på, altså så dem, der trods alt er, er godt fordelt i landet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-09:
Og tak for en fin tale.
Med det, jeg vil spørge ordføreren om, handler om det her med udflytning af statslige arbejdspladser.
Vi ville jo hellere spare en masse statslige arbejdspladser i stedet for at flytte dem ud, og vores erfaring er også, at de der statslige arbejdspladser giver lidt for mange venstreorienterede vælgere, og dem vil vi helst ikke have flere af ude på landet.
Så hvad tænker ordføreren om, at vi måske prøver at kigge lidt mere på, hvordan vi får nogle private arbejdspladser derude?
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Men jeg kunne da godt have brugt 10 minutter herinde i Folketingssalen på at tale om, hvor fantastisk jeg synes det er, når der er rådyr i min baghave, eller at lokalmiljøet holder øje med mine børn, når de render rundt og leger, eller at der er et rigtig godt foreningsliv med en supergod fodboldklub, eller at borgerforeningen arbejder rigtig godt sammen med børnehaven for at skabe et godt lokalmiljø.
Alt det kunne jeg godt have talt om, men det er bare vigtigt, at vi her fra Folketingets side får løst de udfordringer, der er, for at det også i fremtiden er en fordel at bo i landdistrikterne, altså er et dejligt sted at bo, for at sige det, som det er.
Jeg elsker at bo på landet, men jeg vil altså hellere bruge tid på at løse problemerne.
Kim Aas (S), 2025-12-09:
Socialdemokratiet siger blot, at der er nogle udfordringer, og dem arbejder vi i Socialdemokratiet og regeringen med; der er blevet lavet rigtig mange tiltag.
Men hvis vi skal have debatten, kræver det jo også, at man faktisk taler om nogle af de ting, der fungerer, f.eks. frivillighed og foreningslivet osv., som er rigtig godt.
Det gør jo, at der er rigtig mange, i hvert fald der, hvor jeg kommer fra, som flytter ud, også selv om vi en gang imellem taler, som om det er et skrækkeligt sted.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Hvis man kigger på den redegørelse, som vi behandler i dag, er der bare rigtig mange røde lamper, der lyser – en negativ udvikling i befolkningstallet, småøerne falder i forhold til befolkningsudvikling, der er meget færre dagligvarebutikker, infrastrukturen går tilbage.
Der er rigtig mange sådan kerneområder, hvor det går rigtig skidt, og det synes jeg bare vi skal være ærlige om og kunne diskutere her i Folketingssalen.
Det er et par år siden, at der var nogle mf'er fra Socialdemokratiet, der skrev en flot kronik i Jyllands-Posten om, at nu skulle der udflyttes flere statslige arbejdspladser.
Det mente man rent faktisk var rigtig vigtigt.
Så tog vi det ned i Folketingssalen, og så stemte regeringen imod.
Der er også blevet skrevet en rigtig flot bog af hr. Bjørn Brandenborg, og jeg er langt hen ad vejen meget enig i mange af tingene.
Men problemet med Socialdemokratiet er, at man så ikke handler, når det gælder, hernede i Folketingssalen.
Det har man ikke gjort i forhold til statslige arbejdspladser, og det har man i øvrigt heller ikke gjort i forhold til størstedelen af det, som hr. Bjørn Brandenborg skriver om i sin bog.
Kim Aas (S), 2025-12-09:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg er egentlig generelt rigtig glad for, at vi, også i udvalget, kan tale om netop landdistrikterne, og vi er jo på mange punkter enige med Danmarksdemokraterne.
Der er noget, der er vigtigt at huske på, når vi har debatten om det her og snakker om land og by på den måde, som Danmarksdemokraterne oftest gør, at man sætter landdistrikterne sådan i skammekrogen, som om det kun er skidt.
Så kan det godt være, at ordføreren mener, at vi ikke skal snakke tone, men ord skaber nogle gange virkeligheden.
Så når jeg snakker med borgerne – jeg har jo lige været i valgkamp, ligesom Danmarksdemokraterne har – siger de, at de er trætte af, at vi kun ser landdistrikterne som et problem, for det er en ressource.
Og når vi snakker arbejdspladser, er det jo en kæmpe fordel for mit område, dér, hvor jeg kommer fra på Fyn, at Odense og andre større byer faktisk klarer sig godt, for så er der et opland, hvor vi kan bo, og så kan vi køre ind til arbejdspladserne.
Så hvorfor er det, at Danmarksdemokraterne mener at de ord og den tone, som vi bruger, er en fordel for landdistrikterne?
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Men hvis ordføreren kigger på f.eks. Lolland Kommune, der producerer rigtig meget grøn energi, så er de ikke særlig jobskabende i forhold til den grønne energi.
Det er de heller ikke i Faxe Kommune.
Altså, jeg er med på, at Vestas f.eks. er en rigtig stor spiller i forhold til produktionsarbejdspladser i vores landdistrikter.
Solceller derimod bliver produceret i Kina.
Vi har jo stillet et spørgsmål til ministeren, og jeg tror, at det var nogle og firs procent af solcellerne, der bliver produceret i Kina, som der kommer folk udefra til at vedligeholde osv.
Så der er ikke særlig mange jobs i de der kæmpestore solcelleanlæg, der bliver sat op.
Sådan er det bare.
Jeg må bare sige, at jeg synes, at det er virkelig ærgerligt, at Socialdemokratiet hellere vil bruge tid på at tale om tone end at tale om, hvad det er for nogle udfordringer, vi skal have løst sammen.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for det.
Jeg mener slet ikke, at man kan sammenligne det her med den udlændingedebat, der har været.
Det handler jo ikke om at tale grimt, det handler om at tale konstruktivt om de udfordringer, der er, og prøve på at løse dem.
Det er faktisk det, som jeg prøver at gøre til min tilgang.
Jeg vil bare sige til ordføreren: Sønderborg, Ikast-Brande og Ringkøbing-Skjern Kommmune er blandt de ti kommuner i Danmark, der har mest beskæftigelse inden for energisektoren.
Det står sort på hvidt her – det har vi en opgørelse over fra 2023.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Tak for en fin tale.
Noget af det, jeg har bemærket, og som også fru Karina Lorentzen Dehnhardt spurgte lidt ind til tidligere, er fokusset på de ældre i landdistrikterne.
Jeg har også fanget på et tidspunkt, at SF har været ude at sige noget om, at det kunne være en god idé, at ældre borgere skulle kunne hjælpes videre til nærmeste levedygtige samfund, og der har jeg sådan tænkt på, siden jeg så det: Hvordan tænker SF helt konkret det skulle foregå?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, der var rigtig mange gode perspektiver og tanker om, hvordan vi kan videreudvikle i vores landdistrikter.
Jeg vil godt stille to spørgsmål.
For det første lidt som opfølgning på det, fru Susie Jessen spurgte ind til, nemlig i forhold til den planlovsændring, der jo kommer som lovforslag her først på året, og som jo handler lidt om det, som fru Susie Jessen spurgte ind til, nemlig at sikre en udvikling, så kommunerne eksempelvis i forhold til de tomme boliger, der står derude, og som kommunerne ikke i dag kan ændre anvendelse på, faktisk kan gøre det.
Hvordan ser SF på det?
Derudover vil jeg godt høre et par tanker omkring det frivillige arbejde, som ordføreren var inde på.
Men kunne ordføreren sætte et par ord på, hvordan vi måske sammen kan noget mere for at skabe bedre rammer for det frivillige arbejde end dem, der er i dag.
Der ligger allerede nogle ting fra regeringen nu, men hvordan tænker SF vi også kan komme videre derfra?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-09:
Jeg ved ikke, om det hundrede procent skal være sådan, at man ikke kan udvikle noget som helst, men jeg tror, det er vigtigt, at vi bevarer vores kystlinje, for det er den, der er attraktiv for rigtig, rigtig mange turister, og det vil være rigtig ærgerligt, hvis den skal plastres til med alle mulige store byggeprojekter.
Det er meget unikt, at man har det i Danmark, og jeg tror, at hoteller vil man også kunne finde plads til rigtig, rigtig mange andre steder.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Jeg er glad for, at SF gerne vil være med til at kigge på problematikken omkring vores øer.
Men jeg vil bare gerne lige holde lidt fast i det her med at gøre området fra Grenen til grænsen, hele Vestkysten, til beskyttet Natura 2000-område, for det vil sådan set hæmme turismeudvikling.
Det vil jo gøre, at man ikke har mulighed for at bygge de pladser, der skal til, f.eks. i forhold til overnatning, turismefaciliteter og alle de her forskellige ting.
Så mener SF, at det, der ligger nu, er så det, der må være, og så kan man ikke udvikle mere på Vestkysten fremadrettet?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-09:
Ja, jeg har ikke hørt, at der er ændringer i vores position, og jeg tror også, at man skal have øje for, at når de tyske turister kommer til Danmark, er det i høj grad for at opleve naturen.
Der er ikke sket en tivolisering.
I mange lande kan man ikke bevæge sig frit på stranden, fordi der ligger hoteller, som ejer alt ned til vandet.
Det tror jeg vi skal værne om.
Man ser meget nemt forskellen, f.eks. fra Rømø til den tyske ø Sild, hvor der netop er sket den her tivolisering, og hvor der er utrolig mange turister, og måske også meget mere, end øen kan bære i en sommerperiode.
Så det synes jeg er en god idé.
Men jeg synes, det forholder sig anderledes, når vi taler om vores øer.
Det synes jeg giver et problem, og det vil jeg gerne være med til at se på.
Jeg tror egentlig, at det er mest rimeligt at sige, at vi skal stille tilbud til rådighed, og at vi skal have en strategi for det her, og så må de ældre jo selv tage stilling til, hvad de har lyst til.
Problemet er, at der ikke er almennyttige boliger i dag.
Der er heller ikke nogen muligheder for ligesom at hjælpe de ældre ud af en bolig, som de ikke længere magter.
Jeg kan sige til fru Anni Matthiesen, at efter jeg havde sagt dette i Jyllands-Posten i meget runde termer, har jeg aldrig fået så mange mails.
Så det her er en ting, der eksisterer blandt ældre ude på landet, som ikke kan se sig ud af, hvordan de skal komme fra det her hus på en fornuftig måde.
Så det er helt klart en problemstilling, jeg føler vi er nødt til at gøre noget ved.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Tak, og tak for svaret her.
Det er jo der, jeg måske også lidt synes, at der er nogle problemstillinger.
For det kan jo lyde så fint på et stykke papir, og det er også det, jeg godt så vil have udboret lidt mere, altså hvad man egentlig har tænkt, når man udtaler sig på den her måde.
For det er klart, at det formentlig vil være forskelligt næsten fra person til person, hvad det egentlig er, man ønsker, og for den sags skyld er der alene betegnelsen nærmeste levedygtige samfund, altså, hvem er det, der skal afgøre det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-09:
Først og fremmest skal der jo være noget at flytte videre til.
Det er der i mange tilfælde ikke, for kommunerne er tilbageholdende med, hvad skal man sige, at yde den finansiering, der skal til for at kunne bygge alment i den nærmeste levedygtige landsby.
Så det er i hvert fald én barriere for, at man kan forlade det hus ude på landet, som man måske ikke længere magter, hvor haven er blevet for stor, og hvor bygningen efterhånden er så dårlig, at der ikke er nogen, der vil købe den, og man kan egentlig heller ikke få et lån til at energirenovere den.
Så det tror jeg i hvert fald er en af de helt klare forudsætninger for, at vi kan hjælpe nogle af de her ældre mennesker videre, hvis de ikke bare skal flytte ind til hovedbyen, ligesom alle andre gør.
Og det er jo vigtigt, at det også er i overensstemmelse med deres egne ønsker.
Altså, vi har jo en nedrivningspulje, og hvis huset er nedrivningsklart, kunne det måske være en mulighed på en eller anden måde at få det til at gå i nul for det ældre menneske.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Tak til ordføreren for en god tale, og også tak for, at vi jo langt hen ad vejen også kan samarbejde om nogle ting, f.eks. det her med landsbypuljen, altså de små lokale skoler rundtomkring.
En ting, som jeg studsede meget over på et tidspunkt, og som jeg i hvert fald ikke tror vi kan samarbejde om, var en melding, som SF kom med lige før europaparlamentsvalget i 2024.
Det handlede om, at man gerne vil omdanne hele den jyske vestkyst fra Grenen ned til den tyske grænse til et beskyttet Natura 2000-område, og SF's formand, fru Pia Olsen Dyhr, var ude at sige, at den jyske vestkyst er vores Great Barrier Reef, og at vi så skulle beskytte det her område.
Den jyske vestkyst er et rigtig godt eksempel på, at man værner om den natur, der er, og passer på den, men at man samtidig er meget bevidst om, at det er en kæmpe driver i forhold til vores turisme.
Tyskerne valfarter jo til vores vestkyst, når det er sommerferie, eller juleferie for den sags skyld.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Nu har jeg fundet ud af, hvad vi har tilfældes: Hennahår.
Jeg var inde at runde København og flyttede på landet med børn.
Måske ikke lige hennahåret, men alt det andet er rigtig, rigtig godt.
Jeg tror, jeg er ret enig med ordføreren i, at vi jo skal gøre mere for at få børnefamilier til at flytte tilbage på landet igen, for det er jo sådan, vi skaber udvikling osv.
Men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge til, er det, som ordføreren tog fat i til sidst med de vedvarende energi-anlæg.
For det, der er sket herinde på Christiansborg, er jo bl.a., at der er kommet sådan en lov om fremskyndelsesområder, hvor man egentlig speeder hele processen op og også tromler naturhensyn og miljøhensyn.
Man har bl.a. set det ude i Vallø Storskov i Køge Kommune, hvor der er flagermus og alle mulige forskellige ting.
Der vil man sætte store vindmøller op i en gammel skov.
Der har jeg, for at være ærlig, undret mig lidt over, hvor Enhedslisten har ligget, både herinde på Christiansborg, men også lokalt.
For normalt har man jo i Enhedslisten været et parti, der har gået meget op i biodiversitet og naturhensyn.
Så jeg vil egentlig høre: Hvad er det helt konkret, man vil ændre fra nu af i forhold til den her vedvarende energi-debat?
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Jo, jeg synes de liberaliseringer har været en u lykke for vores landdistrikter.
Altså, hvis man begræder centraliseringen inden for den offentlige sektor, synes jeg også, at man bør begræde liberaliseringen og centraliseringen inden for landbrugssektoren, for den har jo været lige så skadelig for livet i landdistrikterne.
Det er netop også derfor, jeg selv i spørgsmålet tidligere nævnte den her sjællandske svineproducent – han er vist nok også den største danske soholder, altså med søer, der producerer pattegrise.
Han har så selvfølgelig sine børn, som han måske sender i en lokal skole, men før var der måske 40 familier, der sendte deres børn i den lokale skole.
Det er jo bare et billede på, hvad det er, der sker med den her centralisering, og hvad den koster for lokalsamfundene.
Der, hvor jeg synes Enhedslisten har haft nogle spændende tanker i mange år, er jo i forhold til at lave en jordfond, for hvad kan vi så rent faktisk konkret gøre?
Og jeg synes, det er svært, for dér bliver landbrugspolitik pludselig også til finansiel politik, men hvad kan vi rent faktisk gøre for at stoppe den her udvikling?
Mai Villadsen (EL), 2025-12-09:
Tak for det.
Jeg vil også melde mig ind i landbrugsdebatten.
Når min svigerfar, som har et lille landbrug – der har engang været grise; nu er det mest bare jord, der bliver dyrket – skal sælge sin gård om ikke alt for længe, er det jo selvfølgelig drømmen at sælge til ung, dansk landmand, gerne med familie, som har lyst til at bo i lokalområdet, passe på naturen, drive jorden og være en del af det lokale fællesskab.
Men det bliver svært, for der er rigtig få, som har ressourcer og råd til det.
Det er de store landmænd og kapitalfondene, som køber den danske jord.
Faktisk er det sådan, at den danske landbrugsjord efterhånden er ejet på utrolig få hænder.
Kapitalfonde er kommet ind i stor stil.
Faktisk er der nu 289 kapitalfonde, som ejer ejendomme med jord.
Det er f.eks. FarmCompany og Agri Farming, som ejer rigtig store dele af Syd- og Sønderjylland.
Jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar på, om ordføreren så ikke er enig i, at man med den liberalisering af landbrugsreformen også svigtede landdistrikterne utrolig meget, fordi man ikke længere er tvunget til at bo der, hvor man driver landbrug.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Det kommer jo an på, hvordan man ser på det.
Men der er jo fuldstændig enighed.
Alle, der har forstand på fødevarer, siger: Vi kan kun afværge klimakatastrofen globalt, ved at vi ændrer hele vores fødevaresystem i retning af flere planter og mindre kød.
Det er et så enormt energispild og klimaspild, at man først skal putte fødevarer ind igennem et dyr, som så producerer en masse klimagasser, og at så får vi en fødevare ud bagefter.
Det er et kæmpe spild, og derfor er den største og vigtigste indsats i forhold til fødevaresystemet og klimakrisen at få produceret flere planter og færre dyr, og så gør det altså ikke så meget, at man er lidt mere effektiv til at producere dyr.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Men det er faktisk ikke landbruget, der siger det her.
Det er jo den der grønne tænketank, der hedder CONCITO, som har været ude i DR for nylig at sige, at det faktisk er de store landbrug, der producerer mest klimaeffektivt.
Det er CONCITO, der siger det her.
Så det er jo bare for at sige, at hvis Radikale Venstre gerne vil have en klimavenlig fremtid, skal man jo ikke tilbage til de her mindre landbrug, der producerer mere klimabelastende.
Det hænger jo ikke sammen.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Det er jo i hvert fald det, der har været argumentet fra dansk landbrug og også nogle partier i mange år, men jeg er meget uenig i den analyse, for vi redder jo ikke klimaet ved at gøre det en my mere effektivt pr. kilo oksekød eller svinekød.
Den måde, vi redder klimaet på, når vi taler fødevareproduktion, er jo at spise mindre kød, producere mindre kød og spise flere planter.
Det der med, at man tror, at man kan redde eller afværge en klimakatastrofe ved at skrue lidt på marginalerne, er jo lige præcis det, der har været strategien fra dansk landbrug.
Det er, at jo større stalden er, jo mere effektivt er det pr. produceret enhed.
Men når det at producere og spise animalske fødevarer er mange, mange gange mere klimaskadeligt end at spise en mere plantebaseret kost, er det jo der, man skal sætte ind, altså i, hvad det er, man producerer, og hvad det er, man spiser, i højere grad end at man kan gøre det en lillebitte smule mere effektivt.
Altså, det svarer jo til at lave en grønnere kulkraft.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Tak til ordføreren for talen, som jo endte med at handle rigtig meget om landbrug, og det er derfor, jeg rejser mig.
For jeg synes, der lidt er noget mudder i det, ordføreren siger.
Jeg ved jo, at Radikale Venstre drømmer rigtig meget om en mere klimavenlig fremtid, men samtidig vil Radikale Venstre, kan jeg nu forstå, have mindre landbrug.
Altså, vi kan jo ikke bruge fortidens landbrug til at lave et mere grønt og effektivt landbrug, for det er jo de store landbrug, der er i stand til at producere meget mere klimaeffektivt.
De kan jo investere i teknologi, de kan udnytte arealerne meget bedre, de kan være med mange bedrifter, og de kan kigge på fodersammensætning.
Der er jo mange forskellige ting, de har i gang, og som er nemmere, når man er et større landbrug.
Så jeg vil egentlig bare høre ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at større bedrifter producerer mere klimavenligt.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Der tror jeg måske, at det er en fordom, som hr. Peter Kofod har over for os, for vi har faktisk lavet et samarbejde med bl.a. Danmarksdemokraterne om at bevare de lokale gymnasier, altså udkantsgymnasierne, for vi synes nemlig, at det er landbefolkningen, der betaler den højeste pris for den centralisering, der er sket på ungdomsuddannelsesområdet; også ved indførelse af et højere gennemsnit for at komme ind på ungdomsuddannelser rammer man i øvrigt de unge i landdistrikterne allerallerhårdest.
Vi er faktisk meget optaget af at sikre, at det hele ikke bliver centraliseret, og vi er heller ikke længere imod de udflytninger af statslige arbejdspladser, som vi måske var lidt mere imod for nogle år siden – det er jeg i hvert fald ikke.
Peter Kofod (DF), 2025-12-09:
Det var vist lidt en afledning i forhold til det, jeg egentlig spurgte om, men fair nok.
Jeg tager det i øvrigt ikke ilde op at blive sammenlignet med landets justitsminister.
Altså, mit parti har jo store drømme om en eller anden dag at indtage bænkene på den anden side, herunder justitsministerbænken, og det bliver rigtig godt.
Nu har jeg 15 sekunder tilbage og så vil jeg spørge om noget andet, og det handler om uddannelse i landdistrikter.
Det er nok et af de spørgsmål, hvor jeg ikke føler en særlig stor samklang med Radikale Venstre, for vi synes jo, at mere skal flyttes ud, og at der skal være større muligheder for at tage forskellige uddannelser også uden for de store byer og måske også i de mindre byer rundt omkring i vores provinssamfund.
Hvordan ser Radikale Venstre på det.
Mai Villadsen (EL), 2025-12-09:
Men der er jo også spørgsmålet om, hvad det betyder for landområderne, at de landmænd, der var der før og havde deres familier og var en kæmpe kerne i de her lokalsamfund, jo bare snart ikke er der mere.
Og det er da megatrist.
Der er faktisk unge landmænd, som står i kø, men de har ikke råd.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Ham, jeg nævnte før, købte noget nede i Skibby, hvilket blev offentliggjort her for en uge siden, og tidligere købte han noget nede i Lundby.
Altså, Skibby er i Frederikssund Kommune, og Lundby er i Vordingborg Kommune; han kommer selv fra Næstved, og han har vist nok stalde i rundt i stort set alle de sjællandske kommuner – i hvert fald i det gamle Region Sjælland.
Når man kigger på landbrugspolitik og netop ser på de der opkøb, bliver man mindet lidt om spillet Matador.
Altså, på en eller anden måde er der jo sket det, at der er sådan en mekanisme i landbrug, at jo mere man har, jo mere kan man også få, og jo længere fremme står man i køen, næste gang der er en, der går på pension og skal sælge sin bedrift.
Så er det ikke den unge landmand, men ham, der allerede har 30 stalde, der kan købe den næste også.