runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for talen.
Det, jeg var optaget af, var hele diskussionen om den grønne omstilling – velfærd kontra råderum og grøn omstilling.
Hvor står Enhedslisten der?
Er det også nærmest et ultimativt krav fra Enhedslistens side, at man ikke kan bruge penge fra råderummet på den grønne omstilling, eller hvordan vil man tage del i den diskussion her i forbindelse med de kommende klimaforhandlinger?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Vi synes, at råderummet skal udvides, sådan at der både bliver råd til at genoprette velfærden og til den grønne omstilling.
Det er jo åbenlyst, når man ser på det, der er lagt frem, at det er der ikke råd til med den finansiering, der ligger nu, hvis ikke man vælger at tage et opgør med den økonomiske politik, som er blevet ført under blå regeringer.
Hvis et socialdemokratisk projekt kun er i et eller andet omfang at videreføre status quo, efter at blå regeringer har sænket skatterne, og hvis man kun ønsker at gå til budgetlovens grænse, samtidig med at man har et 2025-mål om balance, undskyld mig, men så kan enhver finansordfører i det her Folketing se, at så er der ikke penge nok til både at genoprette velfærden og investere i den grønne omstilling.
Og vi siger, at vi vil gøre noget ved det, men det kræver, at vi finder yderligere finansiering.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Jeg er ikke sikker på, at enhver finansordfører kan se det, men lad det nu være.
Hvad er det så, der skal til, for at råderummet bliver større?
Er det det, som Enhedslisten tidligere har argumenteret for, i hvert fald i spørgsmål til mig, nemlig at så skal man sætte skatter og afgifter op, altså for at gøre råderummet større?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Jeg ved ikke, om det er gået ordførerens næse forbi, men min partiformand, Pia Olsen Dyhr, har været ude med riven efter, hvornår det her skulle falde på plads.
Det er noget, vi ønsker os rigtig meget.
Vi er utålmodige.
Vi synes også, det er et fælles løfte, der er blevet givet.
Så vi er lige så utålmodige, som jeg kan høre fru Sophie Løhde er i forhold til at få det.
Sophie Løhde (V), 2020-09-08:
Men er det, fordi det er noget, Enhedslisten og Radikale Venstre og andre har kæmpet for ikke skulle blive til noget, siden det ikke allerede blev indfriet med sidste års finanslov, som jo burde være der, løftet blev realiseret, når man lovede danskerne en naturplan inden for 100 dage?
Så måske kunne SF her sige, at det vil være en forudsætning for SF's deltagelse i en finanslov, at der kom en naturplan inden årsskiftet, så der i hvert fald ikke skal gå mere end maksimalt 500 dage, når man lovede 100 dage.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Jeg er enig i, at der er forskel på konjunkturpolitik og strukturpolitik.
Men jeg synes, det desværre er sigende for debatten, at ordføreren siger, at vi ikke må ændre på strukturpolitikken, at vi ikke må ændre på det strukturelle.
Altså, det er jo det, vi bliver nødt til at gøre.
Vi står i en fuldstændig afgørende situation lige nu.
Det, vi har tænkt på som normale tider, er ikke sikkert kommer tilbage.
Så sent som i dag er titusindvis af mennesker blevet sendt hjem for at arbejde hjemmefra igen.
Vi ved ikke, hvornår normalen kommer tilbage, og det er heller ikke sikkert, at det er særlig ønskeligt.
Derfor mener jeg bare, at det at fastholde, at vi ikke må ændre på strukturerne – heller ikke den måde, hvorpå vi finansierer tingene – simpelt hen er en konservatisme, som jeg ikke kan skrive under på.
Vi kan sagtens være uenige om, hvordan vi skal ændre strukturerne, men jeg kan ikke se andet, end at vi selvfølgelig bliver nødt til at ændre dem.
Altså, vi står over for en galopperende klimakrise, så som minimum bliver vi nødt til at lave en fuldstændig anderledes afgifts- og skattepolitik.
Malte Larsen (S), 2020-09-08:
Det er ellers mit indtryk, at man ude i det ganske land og ude i yderdistrikterne og landdistrikterne og på øerne var ret glad for den ekstra omsætning, der opstod ude i de fjerneste egne og de mest kystnære steder, vi har i det her land.
Og så bare til opfølgning: Når alt kommer til alt, og når det virkelig brænder på, så er der behov for konkrete løsninger for at undgå, at virksomheder må gå konkurs og lønmodtagere mister jobbet, er det så vigtigere for Liberal Alliance at lave ideologiske markeringer frem for konkrete løsninger for det arbejdende Danmark?
Louise Schack Elholm (V), 2020-09-08:
Så det vil sige, at SF mener, at coronaepidemien er strukturel, og at der derfor skal strukturelle løsninger til?
Personligt er jeg mere optimistisk.
Jeg tror på, at vi rent faktisk på et eller andet tidspunkt kommer over epidemien, og at vi derfor ikke skal indrette samfundet efter, at folk er nødt til at blive sendt hjem, fordi der er en stigning i antallet af syge i det her område.
Altså, jeg må bare sige, at jeg er overrasket over, at man fuldstændig overhører, hvad anerkendt økonomi er, og bare påstår, at det er konservatisme.
Jeg er i øvrigt liberal, så det er jo ikke det, der driver mig, men det er mere et spørgsmål om rent faktisk at lytte til dem, der ved mere.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Altså, ordvalget konservatisme var faktisk overhovedet ikke en kritik af De Konservative, for de har da i hvert fald, når de taler om det, forstået, at klimakrisen kræver nogle strukturelle forandringer.
Vi kan ikke blive ved med at gøre, som vi har gjort.
Vi kan sagtens have forskellige holdninger til, hvordan vi skal indrette os anderledes, men at fortsætte i det samme spor, som vi har kørt i indtil nu, går ikke.
Og jeg tror ikke, man længere kan finde en eneste mainstreamøkonom, der vil sige, at man kan fortsætte business as usual.
Og hvis spørgsmålet bare er det, kan jeg svare ja.
Morten Dahlin (V), 2020-09-08:
Så lad os fortsætte lidt i det spor.
I starten af det nye år kommer den her længe ventede Ydelseskommission med deres anbefalinger, og i den sammenhæng kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om det fortsat er et krav fra SF, at kontanthjælpsloftet bliver revet ned, at integrationsydelsen skal afskaffes.
Og hvis det fortsat er et krav fra SF – det kunne jeg forestille mig det stadig væk er – hvordan har SF så tænkt sig at finansiere det, for finansministeren har jo sat 0 kr. af i sit finanslovsforslag?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
SF er ikke i regering lige nu, og derfor kan jeg ikke – det kunne jeg måske heller ikke alligevel – diktere, hvad finansministeren har tænkt sig at sætte af i sit finanslovsforslag, så det må ordføreren, hr. Morten Dahlin, spørge finansministeren om; vi er heller ikke i samme parti.
Og jeg skal gerne sende et signeret eksemplar om en uges tid, når vores finanslovsforslag er klar.
Morten Dahlin (V), 2020-09-08:
Tak for det.
Det vil jeg glæde mig til at læse.
Kunne SF se sig selv i en aftale om et nyt ydelsessystem, uden at kontanthjælpsloftet bliver fjernet?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Ja, det skal man.
Man skal f.eks. rulle nogle af de skatte- og afgiftslettelser tilbage, som der åbenlyst ikke har været råd til.
Når vi står i en situation nu, hvor vi skal genoprette velfærden – vi har en ældrepleje, som ikke er der, hvor den burde være, vi oplever, når vi henter vores børn i daginstitutionen, at der ikke er nok voksne, vi kan se, at der ikke er nok lærere i folkeskolen – er det åbenlyst, at der er behov for en genopretning af velfærden.
Så vi skal have en velfærd, som lever op til det fulde demografiske træk, så væksten i det offentlige forbrug følger væksten i samfundet som minimum, og derudover skal vi også investere i grøn omstilling.
Karina Adsbøl (DF), 2020-09-08:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF om ældreområdet.
Det var jo sådan i den sidste valgkamp, at fru Pia Olsen Dyhr og min formand, hr. Kristian Thulesen Dahl, var på besøg på et plejehjem og var enige om, at der skulle tilføres en ekstra milliard til ældreområdet, også ud over det demografiske træk.
Nu har vi set nogle finanslove.
I den sidste finanslov var der en lille pulje til ældreområdet.
Man brugte flere midler på at afskaffe brugerbetalingen på danskundervisning, end man gav til de ældre.
Og i det her forslag til finanslov er der heller ikke meget tilbage til de ældre.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre SF's ordfører om, hvad SF vil gå til forhandlingerne om finansloven med, og det gælder også i forhold til den her pagt, der blev indgået, om, at ældreområdet skulle tilføres en ekstra milliard.
Jeg tror også, at fru Pia Olsen Dyhr sagde, at det med at tilføre midlerne i forhold til det demografiske træk bare ville være at lægge den bund, der er i dag, og at der skulle flere midler til.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens svar på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
I den diskussion om de ældre synes jeg ikke at spørgeren kan blande det sammen, for der er to forskellige diskussioner.
Den ene er, hvordan vi finansierer ældreområdet generelt.
Der startede jeg jo med at give regeringen ros for det, som de regeringer, som DF har støttet, aldrig har kunnet, nemlig at man dækker det, at der bliver flere ældre, en til en.
Jeg synes, at det har været utilstedeligt, at man har ladet, som om man kunne få en ordentlig ældrepleje uden at dække det demografiske træk.
Men det er der ændret på nu, og det er blevet den nye normal, og jeg håber ikke, at man nogen sinde går tilbage til den politik, som DF støttede, hvor ældreområdet var underfinansieret.
Derudover kræver ældreområdet også et løft, og så vil jeg gerne komme med en ros til DF.
På trods af at man altid har støttet regeringer, der har underfinansieret ældreområdet, har man haft det som en hovedprioritering og også fået afsat penge til det.
Men som hr. René Christensen også var inde på, er de penge jo ikke altid endt det rette sted.
Det kan jo også godt være, at man skal kigge på det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-09-08:
Jeg spurgte om den ekstra milliard.
Fru Pia Olsen Dyhr sagde, at der skulle flere midler til, også ud over det, der var sat af.
Det var ligesom det, man sagde i den valgkamp.
Så vil jeg godt høre SF om minimumsnormeringer på ældreområdet.
Er det noget, SF støtter?
Man får altså skrevet flere forskellige ting ind i den ældrelov.
Jeg vil sige, at regeringen jo kommer med barnets lov.
Så kunne vi jo herinde stå sammen om også at få lavet en ældrelov.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Til slutningen af det meget omfattende spørgsmål: Det bliver simpelt hen for detaljeret til, at jeg kan svare på det nu.
Det må spørgeren tale med SF's ældreordfører om.
Men i forhold til starten af spørgsmålet, som handlede om, om SF er positivt indstillet over for minimumsnormeringer på ældreområdet, vil jeg sige præcis det samme, som jeg sagde til spørgerens kollega, hr. René Christensen, nemlig at det er vi ikke afvisende over for at kigge på.
Sophie Løhde (V), 2020-09-08:
Tak for det.
Jeg vil egentlig blot høre SF's ordfører, hvornår man kan forvente at den der naturplan, som formanden for SF og formanden for Socialdemokratiet, nu statsministeren, nogen sinde ser dagens lys, fordi man jo gik til valg på og lovede danskerne før folketingsvalget, at den ville komme inden for 100 dage, hvis man fik regeringsansvaret.
Nu er der gået 400 dage.
Hvornår kommer den der naturplan senest?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Det ville jeg også gerne vide.
Kontanthjælpsloftet skal selvfølgelig fjernes, det har vi i SF aldrig lagt skjul på er afgørende for os.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Tak, og tak for en rigtig god tale.
Nu mente Ole Birk Olesen jo, at der aldrig ville komme en rigtig god tale fra Enhedslisten, og det er, som det skal være, for sådan en tale vil nok ikke lyde supergod i meget liberale ører.
Men selv om jeg ikke er socialist, synes jeg, at det var en fremragende tale.
Mine spørgsmål i dag går meget på økonomi.
Det har jo lige vist sig, at vi kan bruge og låne rigtig mange milliarder til at få samfundet trygt igennem coronakrisen.
Nu er coronakrisen forhåbentlig en lille krise i forhold til klimakrisen.
Klimakrisen er jo en enorm krise, som kommer til at vare i rigtig mange år og langt forbi vores tid og ind i vores børns og børnebørns tid, så det er klart, at det er en krise, som vi i Alternativet tager dybt alvorligt.
Mener ordføreren, at vi måske kommer dertil, hvor vi kan låne penge til at løse klimakrisen?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Det synes jeg er en god idé at diskutere.
Hr. Torsten Gejl har også tidligere i debatten nævnt et beløb på 100 mia. kr.
Jeg vil bare sige, at det ikke er et beløb, man behøver at blive forskrækket over.
Hvis man hørte Brian Mikkelsen i august måned, kunne man høre, at han syntes, at vi skulle sælge Ørsted, og så kunne man komme de ca. 200 mia. kr., der kom ud af det, i en grøn fond.
Så det er jo et beløb, der sådan set er dobbelt så stort.
Det er en guldfugl, og det er vigtigt for den grønne omstilling, at vi bevarer majoritetsejerskab til det.
Men et beløb på 100 mia. kr. er jo ikke på den måde et beløb, man bør være skræmt af.
Samtidig er det også åbenlyst, at i en situation, hvor der er negative renter, kan vi optage lån meget billigt, og det skal vi jo også sætte over for, hvad det vil koste, hvis ikke vi imødegår klimakrisen i tide.
Så ved vi, at udgifterne vil være meget store, og derfor giver det selvfølgelig fuldstændig mening lige nu, at vi investerer i den grønne omstilling – både lige nu og her for at komme ud af krisen, men selvfølgelig også fordi klimakrisen vil have nogle meget store negative økonomiske effekter.
Derfor giver det selvfølgelig mening at investere i at imødegå den.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Jeg har spurgt Socialdemokraterne, De Radikale og SF om det samme, og der er ikke nogen, der lover noget, vel?
Men der har ikke været snak om, at det ville være fuldstændig uansvarligt, og at det ville være fuldstændig vanvittigt og latterligt.
Jeg synes faktisk, det virker, som om de partier i hvert fald har det som en mulighed.
De Radikale sagde, at hvis vi skal låne så stort et beløb, så skal det i hvert fald være til at løse klimakrisen.
Nærmer vi os i virkeligheden en konsensus om, at det faktisk kunne være en idé at investere rigtig mange milliarder af lånte penge i den bæredygtige omstilling – altså som en korttidsinvestering?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Ja, og det kigger man også på i andre lande.
Vi snakker om grønne obligationer.
Vi snakker også om, om det kan være almindelige statsobligationer, som vi måske kan få en rente på, der er bedre for os og bedre for staten.
Så det er jo ikke en fremmed tankegang, og det er noget, man gør i andre lande, og det bør vi selvfølgelig også tænke på.
I finansloven for 2020 kom det ikke mindst med Alternativets hjælp også ind i finanslovsaftalen, at vi skulle undersøge mulighederne for grønne obligationer.
Louise Schack Elholm (V), 2020-09-08:
Tak til Enhedslistens ordfører for at gøre klart, at forskellene på Enhedslisten og Venstre i høj grad også handler om, hvor mange penge man vil tage fra borgernes lommer.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at vi ikke altid synes, det er positivt at tage pengene fra danskerne, vi synes faktisk, det er en ulempe, når man gør det.
Så kommer jeg bare lige her med en af dem, som Enhedslisten var med til at hæve sidste år.
Sidste år hævede man spilleafgiften fra 20 til 28 pct.
Den var 20 pct., for dengang vi havde regeringsmagten, tog vi alle partierne med ind og lavede en bred aftale.
Nu har man valgt ren rød blok at hæve den til 28 pct.
Det giver et varigt merprovenu på 410 mio. kr., men efter at folk har ændret adfærd og sådan noget, er det 140 mio. kr., man får ind.
Det vil sige, at det er et tab på over 50 pct. af det.
Altså, over 50 pct. af det, man forventer at få ind, ryger ud, størstedelen, fordi det går ud til det sorte marked.
Er det sådan nogle typer skatter, som Enhedslisten gerne vil have øget på nuværende tidspunkt?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Næh, den type skatter, som jeg og Enhedslisten helst vil gennemføre, er nogle af dem, som jeg nævnte i min ordførertale.
Men det er da rigtigt, at vi har stemt for det, som fru Louise Schack Elholm nævner.
Det er jo bl.a., fordi vi skulle finde nogle penge, som skulle bruges til en genopretning af velfærden, efter at blå regeringer med Venstre i spidsen har udsultet og forringet velfærden igennem rigtig mange år.
Samtidig er det jo også sådan, at en højere spilleafgift jo alt andet lige også har en betydning for, hvor mange mennesker der spiller i det hele taget, og dermed er det også en måde at bekæmpe ludomani på.
Så der er flere ting, man faktisk får ved at have stemt for det forslag, som spørgeren henviser til.
Louise Schack Elholm (V), 2020-09-08:
Derudover ryger halvdelen af det ud til det sorte marked, som er i andre lande, og derfor kan man ikke hjælpe ludomaner.
Så det argument duer ikke.
Men en af de andre afgifter, som ordføreren så givetvis snakker om, er sodavandsafgiften.
På svar fra ordføreren kan man se, at man forventer, at det, hvis man hæver sodavandsafgiften med en sats på 1,3, vil give et umiddelbart provenu på 960 mio. kr., efter tilbageløb 460 mio. kr.
– det er et tab på 0,5 mia. kr. om året, som ryger ud, bl.a. til grænsehandelen.
Hvis vi kigger på, hvordan grænsehandelen har udviklet sig, er der sket et fald, siden vi sænkede det, fra 168 mio. l til omkring 110 mio. l.
Så er det, fordi man ønsker en øget grænsehandel, at man ønsker at øge sodavandsafgiften?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Først vil jeg gerne beklage, at jeg misforstod det første spørgsmål i forhold til spilleafgiften.
Det, som i virkeligheden er det mest afgørende for os, når vi kigger på at hæve afgifter – det vil vi gerne diskutere, fordi vi generelt ønsker at have mindre af det, som skader klimaet, eller som skader sundheden –
er, hvad den sociale balance i det er.
For afgifter er jo sådan indrettet, at de vender den tunge ende nedad.
Vi har det sådan, at laver man afgifter, som rammer socialt skævt, skal der også kompenseres via andre samtidige tiltag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-09-08:
Mange tak til hr. Rune Lund, og jeg vil sige til Ole Birk Olesen, at når min kollega Mona Juul startede med at rose talen, er det, fordi vi kommer ude fra en del af verden, hvor man har et cvr-nummer, og der har vi gået på kursus og lært noget om ros, ris, ros; så det, man var lidt måbende over for, skyldes nok det.
Men jeg sad lidt måbende og hørte på svaret til fru Mona Juul om aktier, om noterede og unoterede aktier, og forstod ikke helt ordførerens svar.
Jeg tror måske, at ordføreren har misforstået det.
Forstår ordføreren forskellen på noterede og unoterede aktier?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Ja, det gør jeg.
Den ene slags er på Børsen, og det er den anden ikke.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-09-08:
Så stiller jeg mit spørgsmål.
Det er jo sådan, at der er kommet en bekendtgørelse fra skatteministeren om, at man med sin alderspension ikke længere må investere i unoterede aktier, og at de skal tvangssælges til sommer.
Derfor spørger jeg ordføreren: Er en tid, hvor dansk erhvervsliv har det svært, det rigtige tidspunkt at gøre det her på?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Jeg må simpelt hen indrømme, at jeg ikke har fået kigget nok på det i detaljen til at kunne give et kvalificeret svar på det spørgsmål.
Camilla Fabricius (S), 2020-09-08:
Jeg bliver først og fremmest lidt overrasket over den konservative ordførers mangel på vid, for jeg anser egentlig ordføreren for både at være dannet og belæst, men alligevel oplever jeg, at ordføreren ikke er klar over, hvad der er socialisme, og hvad der er socialdemokratisme, og hvordan det beror på, at man tror på styrede markedskræfter, og at man i øvrigt ved, når man kigger hen over et Danmark bestående af iværksættere, enkeltmandsvirksomheder og mindre virksomheder, mellemstore virksomheder og store virksomheder, at det er en bred vifte af forskellige mennesker, der opretter virksomheder og er en del af det at være iværksætter – det samme gælder for Folketinget.
Det at skære alle over en kam bekymrer mig faktisk.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om De Konservative vil negligere, at bruttonationalproduktet er gået tilbage, at ledigheden på 43.000 personer har en markant betydning for Danmark, og at vi er nødt til at hjælpe de mange mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet.
Hvad tænker ordføreren om det?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Men det er jo der, hvor Enhedslisten både er rød og grøn, for når vi laver en klimaplan, skal den leve op til tre ting:
Så med det udspil, vi har lavet på transportområdet, leverer vi på en CO 2 -reduktion på 4,5 mio. t, vi finder den fulde finansiering, og vi skruer på de forskellige stilleskruer på en sådan måde, at hvis du f.eks. er en familie, der bor i et landområde i Danmark og har brug for to biler, så får du ikke en større udgift ved Enhedslistens forslag, hvis du skifter til en elbil.
Og det er helt afgørende for os, at de tre ting hænger sammen, for ellers sender vi regningen til dem, der har mindst, men vi umuliggør faktisk også den grønne omstilling, for modstanden i befolkningen vil simpelt hen være for stor, hvis det skal være sådan, at dem, der har mindst og tjener mindst i vores land, er dem, der skal betale for den grønne omstilling.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Det er lidt ærgerligt, men jeg hørte godt, at hr. Rune Lund sagde i talen, at det handler om velfærd eller grøn omstilling.
Det byrdeforhold er der selvfølgelig, og når man er et parti, som kalder sig både rødt og grønt, kan man jo så komme i nogle dilemmaer: Skal man vælge det røde, eller skal man vælge det grønne?
Og så kan jeg desværre forstå, at Enhedslisten i valget mellem at være rød eller grøn i forhold til at udbrede grønne biler altså vælger at være rød, fordi vi skal have, synes Enhedslisten, nogle ordentlige afgifter på det at købe en grøn bil, når vi kommer lidt ud i fremtiden – desværre.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Det var mange ting.
Først bliver jeg nødt til at sige, at måske også Dansk Folkeparti skal læse nogle af de svar på spørgsmål, som jeg har stillet i Finansudvalget, om prisen for ikkevestlig indvandring, for det er faktisk meget, meget misvisende at tale om, at udgiften er 33 mia. kr. om året.
Der er en lang række udgifter i det tal, som ville være udgifter, som skulle afholdes under alle omstændigheder, f.eks. støtteordninger til braklægning, EU-kontingent, og der er også hele det kollektive offentlige forbrug, som indbefatter domstole, politi og militær.
Der er en lang række udgifter, som enten ikke er påvirket af antallet af indvandrere, der er kommet til Danmark, eller hvor antallet af indvandrere, der kommer til Danmark, har en meget lille indvirkning på tallene.
Hvis man trækker alle de ting fra, som så at sige er faste basisomkostninger, så ender vi på et meget, meget mindre tal.
Og hvis vi ovenikøbet ser på, hvordan det ser ud frem i tiden, så ender ikkevestlig indvandring faktisk med at være en plusforretning.
Og det er ikke, fordi det skal være en plusforretning.
Vi hjælper folk, der flygter fra krig, af f.eks. humanitære årsager, fordi vi er forpligtet til det.
Jeg synes bare, at det er ekstremt misvisende at bruge tallet 33 mia. kr. på den måde, og jeg må anbefale, at Dansk Folkeparti læser nogle af de svar, som er blevet givet i Finansudvalget.
Karina Adsbøl (DF), 2020-09-08:
Jeg tror så, det ville være endnu dyrere.
Altså, jeg kan se, at på vores kvindekrisecentre er ikkevestlige kvinder overrepræsenteret.
Hvad koster det?
Jeg tror faktisk, at beløbet ville være større.
For det er trods alt en finanslovsdebat, vi har i dag, så vi kan jo ikke vente på, at Enhedslisten finder ud af, hvad de tager med ind til bordet.
Så hvad vil Enhedslisten prioritere til ældreområdet?
Hvad vil Enhedslisten prioritere til handicapområdet?
Og hvad vil Enhedslisten prioritere til velfærden generelt?
Hvad tager Enhedslisten med ind til forhandlingsbordet?