runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2017-03-21:
Det er jo meget teoretisk, for der er ikke nogen, som har søgt, og som er blevet afvist eller har fået afslag.
I øvrigt er der en del trossamfund, der bevidst vælger ikke at lade sig godkende.
Grimhøjmoskeen har helt bevidst sagt: Vi vil ikke vil godkendes, for så bliver der holdt øje med os og vores gerninger.
De vil ikke lade sig godkende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-21:
Og tak for talen.
Mit spørgsmål er egentlig mere opklarende, fordi bl.a. justitsministeren har været ude og måske mudret den offentlige debat lidt, synes jeg.
Men han har været ude at sige noget om de her imamers rolle, som jeg synes har mudret debatten lidt.
Jeg har i hvert fald hørt det, som om det skulle være forkynderrollen, der var et problem, og det er det jo ikke i forhold til præster; der er det tavshedspligten i forbindelse med sjælesorgen.
Er ordføreren ikke enig i det, og at det er derfor, det også giver mening i forbindelse med imamer og ikkeanerkendte trossamfund – det kunne være scientologi, eller hvad det nu kunne være – at sige, at det ikke er spørgsmålet om forkyndelsen, men spørgsmålet om tavshedspligten, der gør, at vi også i dag har det sidestillet med en række andre fag?
Trine Bramsen (S), 2017-03-21:
Tavshedspligten er ét argument for, at man ikke skal have religiøse forkyndere i retssalen.
Men hvis vi kigger på retshistorien og kigger flere hundrede år tilbage, vil vi se, at den oprindelige argumentation for at tage præsterne ud af retssalen var, at man ikke bare skulle angre, fordi man havde forbrudt sig imod Guds vilje, men fordi man oprigtigt selv følte en skyld over det, man havde gjort. Jeg ved godt, at der er nogle, der fremfører tavshedspligten som den eneste argumentation, men hvis man kigger på retshistorien, vil man se, at det faktisk oprindelig var det her med, at man forsøgte at adskille kirke og stat, og at man forsøgte at lægge det over på den enkelte borger at være ansvarlig og ikke lade skyldsspørgsmålet være et spørgsmål om Guds tilgivelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-21:
Men der er i dag – ud over præster i folkekirken, imamer og andre – en række andre funktioner, du kan have i et samfund, hvor det simpelt hen ikke vil give mening at være domsmand, fordi der er nogle ting, der bliver mudret sammen.
Jeg synes i hvert fald godt, at man kan få den opfattelse i den offentlige debat, at man skal være en neutral person, og det giver jo ikke nogen mening – heller ikke i forhold til at vi som politiske partier udpeger domsmænd.
Så det er vel ikke et spørgsmål om, at man skal være neutral i forhold til noget, altså i forhold til religion eller politisk overbevisning.
Det er vel ikke det, det handler om.
Altså, man må jo også godt være et kristent menneske eller muslimsk for at være domsmand.
Så tror jeg egentlig mere, at jeg er interesseret i at høre ordførerens opfattelse af, hvorfor det er, man ikke skal være domsmand, både når det gælder anerkendte og ikkeanerkendte trossamfund.
Trine Bramsen (S), 2017-03-21:
Jamen i den socialdemokratiske optik er det, fordi man som religiøs forkynder har en særlig religiøs status, har en særlig rolle.
Ellers er religion normalt en privatsag, men når man er bærer af at være religiøs forkynder, kan man også blive opfattet som sådan.
Og det er det, som vi fra Socialdemokratiets side ikke mener skal være en del af retskulturen i Danmark, altså det, at der kan opstå tvivl om, om man taler Guds ord, om man straffer ud fra viljen hos en hvilken som helst Gud eller andet, man måtte tro på; man skal gøre det ud fra benhård jura.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-21:
Jeg er – sagt som ros – imponeret over, at Venstres ordfører kunne nå at komme ind på så mange af punkterne i lovforslaget, og jeg skulle bare høre ordføreren, om han mener, det er inden for skiven, om jeg så må sige, at man samler så mange forskellige ting i et enkelt lovforslag, eller er det noget, man fremadrettet skal bestræbe sig på at lave om?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-03-21:
Jeg må helt ærligt sige, at jeg ikke har noget imod, at man samler forskellige ting i et enkelt forslag, men jeg må nok sige, at når man i ét forslag har bestemmelser om Forbrugerombudsmandens ansattes mulighed for at få møderet for landsret sammen med værnetingskonventionsaftaler, så synes jeg faktisk, det er for forskellige ting, og jeg synes nok, at det en anden god gang burde være delt op i forskellige lovforslag.
Det vil også gøre debatten her i Folketinget noget nemmere og måske også mere fyldestgørende.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-03-21:
Tak for det, formand.
Se, jeg har jo nået en alder, hvor jeg normalt går ind for enhver forhøjelse af aldersgrænsen i alle mulige forhold, så nu er det så en forhøjelse eller helt en fjernelse af den.
Det er jo egentlig en diskrimination af voksne mennesker, kunne man sige.
Men det, der især har været kastet lys på, har været spørgsmålet om ligestilling for præster og gejstlige fra andre trossamfund.
Diskussionen er nu rejst, senest af Enhedslisten, om man egentlig skulle have lov til at være lægdommer, eller man ikke skulle.
Her er det jo så en ligestilling, der går på, at man følger den linje, der har været gældende for præster indtil nu, altså at man ikke kan være lægdommer.
Det har vi drøftet hos os, og vi er endt med at sige, at vi støtter lovforslaget i sin helhed og dermed også det element.
Så jeg kan egentlig gøre det så kort som muligt og sige, at vi især har bidt mærke i aldersgrænsen og spørgsmålet om den ligestilling, der ligger, og som vi mener er rimelig.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.
Britt Bager (V), 2017-03-21:
Tak for det.
Forslaget her udspringer som bekendt af en utilsigtet virkning af de gældende regler i mediestøtteloven.
Det er en problematik, vi har drøftet i efteråret i forbindelse med sagen om Flensborg Avis, og en problematik, som den tidligere kulturminister Bertel Haarder har haft fokus på at løse.
De to forrige ordførere har allerede på fin vis redegjort for forslagets baggrund og for forslagets indhold
, så det vil jeg afholde mig fra.
I stedet vil jeg kort sige følgende: Selvfølgelig skal vi rette op på lovgivningen, hvis vi opdager utilsigtede virkninger i de gældende regler, som tilfældet er her.
Vi ønsker fortsat at støtte nyhedsmedierne i grænselandet.
På den baggrund kan jeg meddele, at Venstre selvfølgelig støtter det her forslag.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-03-21:
Tak for det.
Der tegner sig jo en bred opbakning i Folketinget til, skal vi sige, at tilføje den klare præcisering, der er i forhold til mediestøtte, således at det er muligt at støtte i grænselandet, ud over hvad der er andre steder, og det er godt og rigtigt.
Det er blevet nævnt herfra, hvor vigtigt arbejdet i grænselandet er, ikke mindst med formidling og kommunikation.
I mit tidligere job som DDGU- og senere DGI-formand har jeg kunnet registrere de helt afgørende og vigtige forbindelser, hele vort frivillige foreningsarbejde har i grænselandet, og de berøringsflader, grænselandet har til vore hovedorganisationer i Danmark, og i de forbindelser stødte vi også på medierne og så, hvilke muligheder og vilkår der var, og hvilken rolle de spillede.
Det er, som om de skrevne medier måske spiller en stærkere rolle i grænselandet, hvor vi egentlig kan se at deres rolle i resten af Danmark er vigende og bliver svagere.
De spiller en mindre og mindre rolle, og man holder næsten op med at holde avis.
Så derfor er det her sådan set et vigtigt lovforslag.
Vi giver mulighed for, at der kan være en støtte, så de dele kan leve videre syd for grænsen eller i grænselandet i det hele taget.
Så vi støtter forslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-21:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort: Det lovforslag, som vi behandler her, skal jo ses i direkte forlængelse af den beretning, som et enigt Kulturudvalg vedtog, og som har haft til hensigt at rette op på den uhensigtsmæssige konsekvens, som mediestøtteloven har i forbindelse med at medierne, der henvender sig til det danske mindretal i Sydslesvig og det tyske mindretal i Nordslesvig, har måttet tilbagebetale støtte, fordi de har haft over 50 pct. offentlig støtte i deres omsætning.
Når netop de medier, der henvender sig til de nationale mindretal, er kommet i klemme, er det jo også, fordi de modtager kulturel og kulturbevarende støtte, og derfor er det godt, at vi i Folketinget kan træde sammen og rette op på det.
Derudover har Danmark jo også underskrevet Europarådets konvention om beskyttelse af nationale mindretal, der skal sikre en bevaring og udvikling af de nationale mindretals kultur og identitet, så det skal også ses i sammenhæng med det her lovforslag.
Så helt kort tilslutter jeg mig rækken af de øvrige ordføreres gode argumenter for også at støtte det.
Så Alternativet støtter lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2017-03-21:
Vi er blevet gjort opmærksom på, at der har været en utilsigtet virkning af loven om mediestøtte.
Flensborg Avis er blevet pålagt at tilbagebetale mediestøtte på i alt 3,7 mio. kr. for 2015, fordi den samlede offentlige støtte udgjorde 56,2 pct. af avisens drift.
Det er en bestemmelse i loven om mediestøtte, der gør, at der ikke kan ydes offentlig støtte, såfremt den offentlige støtte udgør mere end 50 pct. af driften.
Det har de facto afskåret medier i grænselandet fra at modtage mediestøtte.
Derfor ønsker vi nu at ændre loven, så det som en undtagelse sikres, at der fortsat kan ydes støtte til medier i grænselandet.
Grænselandet er et virkelig godt eksempel på, hvordan to folkeslag lever side om side.
Vi har siden 1920 støttet det danske mindretal i Sydslesvig, og det vil vi gerne forsætte med at have mulighed for.
Flensborg Avis er en avis, hvori tyske og danske artikler står ved siden af hinanden som et billede på det gode forhold, der er mellem danskere og tyskere, som er i grænselandet.
Det er en avis, vi gerne vil fremme med mediestøtten, fordi den fremmer et alsidigt og mangfoldigt udbud af nyheder med henblik på styrkelse af det danske demokrati og den demokratiske debat.
Derfor bliver loven nu ændret.
Vi løser problemet ved at specificere, at nyhedsmedier, der henvender sig til grænselandet, dvs. det danske mindretal i Sydslesvig og det tyske mindretal i Sønderjylland, ikke er omfattet af bestemmelsen.
Det synes vi i Det Konservative Folkeparti er en god og pragmatisk løsning på et problem, som vi gerne vil være med til at løse.
Derfor bakker vi op om lovændringen.
Morten Marinus (DF), 2017-03-21:
Tak for det, formand, og fra Dansk Folkeparti skal der også lyde et velkommen til vores gæster fra Flensborg.
Dansk Folkeparti har også fulgt den her sag med stor interesse, og også vi undrede os, da den første gang kom frem i Sydslesvigudvalget og senere i Kulturudvalget, altså at netop Flensborg Avis var ramt af, at man pludselig blev pålagt at betale et tilskud tilbage, fordi man samlet set havde opnået mere end 50 pct. af ens daglige drift i tilskud.
Underligt var det kun i et år, at der kom en påtale, selv om det faktisk var sket for Flensborg Avis i to år.
Det mener vi også er en nødvendighed.
I Dansk Folkeparti er vi også glade for, at det så endelig er lykkedes at få en aftale på plads, som det ser ud til hele Folketinget bakker op omkring, så de medier, der netop er i grænselandet, bliver fritaget for den 50-procentsregel.
Jeg tror, det er noget, som man vil se positivt på, både på den danske side af grænsen med Der Nordschleswiger, men også på den tyske side med Flensborg Avis.
I Dansk Folkeparti støtter vi selvfølgelig lovforslaget og ser frem til det videre arbejde.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-21:
Tak for det.
Jeg er selv medlem af Sydslesvigudvalget og ved, hvor meget Flensborg Avis betyder som samlingssted for sproget, for de mange foreninger og i det hele taget for den fælles danske identitet.
Man skal ikke have besøgt mindretallet mange gange for at blive klar over, hvor afgørende vigtigt det er.
Jeg synes som udgangspunkt, at reglen om, at man ikke kan modtage støtte som medie, hvis man modtager mere end 50 pct. af sin økonomi fra offentlig side, er fornuftig.
For alle danske medier nord for grænsen er det en glimrende og udmærket regel, men jeg tror, at det er åbenlyst for enhver, der har studeret forholdene syd for grænsen, at den regel ikke er hensigtsmæssig eller anvendelig for et medie som eksempelvis Flensborg Avis.
Der er nogle helt særlige forhold, der gør sig gældende, og det er selvfølgelig de helt særlige forhold, som vi adresserer med lovforslaget i dag, altså når vi fritager medier syd for grænsen for 50-procentsreglen.
Vi bliver jo tit herinde beskyldt for alle mulige ting, f.eks. kaldt for en børnehave og lignende, men det her forslag er jo et eksempel på, at vi på tværs af partier – alle partier – er i stand til at arbejde sammen om at finde konkrete og gode løsninger på konkrete, men også lidt vanskelige juridiske problemer.
Vi har igennem mange måneder arbejdet sammen på tværs af alle partierne.
Vi har indkaldt til lukkede samråd og haft en god dialog med den tidligere kulturminister, hr. Bertel Haarder, og nu fortsætter vi så arbejdet med den nye kulturminister, fru Mette Bock.
Det er et udtryk for et stærkt demokrati, et stærkt samarbejdende folkestyre, at vi på tværs af partierne har kunnet blive enige om at finde en løsning.
Og jeg er glad for det meget stærke signal, der ligger i, at vi har fundet en løsning i forhold til mindretallet og Flensborg Avis – en løsning, som jeg tror er til gavn for alle og særlig mindretallet.
Så det er en glædens dag, og Socialdemokratiet kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2017-03-21:
Der skal være tillid til den dømmende magt.
I Danmark er det sådan, at almindelige mennesker medvirker som nævninge og domsmænd i straffesager, og det er en god dansk tradition.
Men det er vigtigt, at vi sikrer, at de, der bestrider denne type hverv, er egnede til arbejdet.
Udvælgelsen af lægdommerne skal understøtte den generelle tillid til retssystemet.
Derfor er det også en række vigtige ændringer af bl.a. retsplejeloven, som vi i dag førstebehandler her i salen, heriblandt en ændring af ordet gejstlig til præst i retsplejeloven, hvilket skal sikre, at bl.a. imamer og andre prædikanter udelukkes fra at være lægdommere.
Det har været et problem, at den personkreds, som vi kalder gejstlige, stort set kun har omfattet alle folkekirkens ufarlige præster, mens religiøse forkyndere fra miljøer, der hader Danmark, imidlertid godt kunne blive domsmænd og nævninge.
Det har været ulogisk og slet ike hensigtsmæssigt.
Ordet præst indbefatter ikke kun forkyndere fra folkekirken, men også imamer, rabbinere og andre religiøse forkyndere, der prædiker.
Med lovforslaget udelukker vi dermed gejstlige fra at være lægdommere, uanset om deres trossamfund er anerkendt, godkendt eller ikke godkendt.
Derudover ændrer vi reglerne, så en almindelig fuldmægtig i en styrelse kan være lægdommer.
Indtil nu har de ikke kunnet være nævninge og domsmænd for at undgå en sammenblanding af den udøvende og dømmende magt.
Den adskillelse skal vi værne om og holde fast i, men det er fornuftigt alene at udelukke ansatte, som antages at have en sådan kontakt med en minister, at det kan skabe tvivl om domstolenes uafhængighed.
Endelig hæver vi aldersgrænsen for lægdommere fra 70 til 75 år.
Vi lever længere, og der er mange af dem, der udelukkes, som stadig væk kan bidrage til samfundet som dommere eller nævninge.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-21:
Det var egentlig bare om det her lavpraktiske element ved den diskussion, vi havde, og som også fru Carolina Magdalene Maier fra Alternativet var inde på, altså hvordan man helt lavpraktisk skal kunne anerkende forkyndere fra ikkegodkendte trossamfund, nemlig hvordan man helt præcis skal udpege dem.
Det er jeg bare interesseret i.
Det er virkelig ikke polemisk, men jeg kan bare ikke helt se, hvordan vi kan gøre det på en måde, der er knivskarp og retssikkerhedsmæssigt i orden.
For der kunne jo være masser af trossamfund, både i kristen retning, i muslimsk retning, alle mulige.
Hvordan skal man have en knivskarp definition, så man kan sige, at det lige præcis er dig, der taler på vegne af nogen eller til nogen, og som ikke må være det.
Jeg er bare interesseret i det, for nu er ordføreren jo selv kommet med beslutningsforslaget, og så tænkte jeg, at han måske havde gjort sig nogle tanker om, hvordan vi kunne gøre det i praksis.
Jamen i nogle tilfælde vil det jo være klokkeklart.
De har måske en hjemmeside, hvor der står, at det her er deres forkynder eller deres leder eller et eller andet; men hvad med de tilfælde, hvor de måske ikke har, eller at der er en, der siger, at det ikke er ham?
Det er jo måske nemt nok i anerkendte trossamfund.
Men jeg vil bare høre, om ordføreren har gjort sig nogle tanker om, hvordan man sådan klokkeklart kan sige, at det er lige præcis den person, der ikke må være lægdommer.
Hvad nu, hvis det er et trossamfund, hvor den person ikke er sammenlignelig med en præst eller en imam, eller hvad det nu kunne være?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-21:
Det ser jeg sådan set ikke noget problem i.
Nu kender jeg efterhånden en del medlemmer af grundlisteudvalgene, og jeg må sige, at det jo er ekstremt grundige mennesker.
Jeg kan ikke forestille mig, at de mennesker kunne indstille nogen, som man ikke mente ramte inden for målet.
Så det tror jeg altså vi finder en praktisk løsning på.
Jeg synes egentlig, at den løsning, der ligger, er fornuftig.
Så det tror jeg ikke er noget problem, men jeg er selvfølgelig åben for snakken.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-21:
Jeg ser egentlig ikke noget problem, hvis jeg forstår spørgsmålet helt rigtigt.
Og det er ikke, fordi jeg ikke vil gå ind i en diskussion om det, for det vil jeg gerne, men hvis jeg forstår spørgsmålet rigtigt, så handler det om, hvordan man skelner, eller hvad der skal være begrænsningen.
Men jeg ser umiddelbart ikke noget problem i udpegningen.
Men der er jo en runde til.
Trine Bramsen (S), 2017-03-21:
Jeg læser det, som at vi skal sikre, at de lægdommere, vi har, afspejler befolkningen bredt set.
Det er også derfor, vi rykker på aldersgrænsen, og det synes jeg sådan set er meget fornuftigt.
Det er jo for at sikre, at der fra hele samfundet er opbakning til vores retssystem.
I forhold til det med aldersgrænsen vil jeg da gerne tage en god drøftelse af, om vi skal hæve den yderligere – i første omgang her om vi skal sætte den op til 78 år eller 80 år, hvis det kunne give mening.
Det vil jeg gerne drøfte om vi skal lave et ændringsforslag om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-21:
Det er super, så jeg håber, vi kan tale med Socialdemokratiet om at få skubbet grænsen endnu længere op på et senere tidspunkt eller få fjernet den helt.
En anden ting, der indgår i forslaget i forhold til nævninge, er det her med nævninges etnicitet – at der skal være nogle med minoritetsbaggrund.
Jeg synes, det er mærkeligt, at vi i år 2017 stadig væk diskuterer, om folk skal komme fra en eller anden minoritet, eller om de skal have boet i Danmark i, jeg ved ikke hvor mange generationer.
Jeg synes, det er en mærkelig diskussion at tage.
Er ordføreren enig i det, altså at det er en mærkelig afvejning, man har i sådan et forslag?
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Jeg ville rigtig gerne have, at vi får værdier og holdninger sat ind som noget overordnet, og at vi kan komme til at have det sådan, at når man en dag skal på et plejehjem, kan man selv eller ens familie simpelt hen komme ind og se på en eventuel hjemmeside og finde ud af, hvad det lige præcis er, det plejehjem står for.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at man, når man en dag vælger det, enten for den, man holder af, eller man måske selv vælger det, så kan se, hvad det er, man kan forvente, hvis man kommer der.
Det synes jeg er vigtigt, fordi vi også har set nogle eksempler på, at der pludselig bagefter er noget, der måske ikke lige er, som man troede, og som man ikke var sikker på eller vidste, da man flyttede ind.
Pludselig står man i den situation, når man er flyttet ind, og så er det svært at flytte.
Det bliver ikke lettere af, at man er gammel.
Så det er noget med værdier og holdninger, og det er også en af grundene til, at jeg er rigtig glad for, at vi har fået værdighedspolitikkerne med hjælp fra Dansk Folkeparti i finanslovsforhandlingerne tilbage i 2016.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-21:
Dansk Folkeparti er også rigtig glad for, at regeringen stemte for Dansk Folkepartis forslag om værdighedsmilliarden.
Jeg er helt enig med ministeren i, at vi skal have nogle værdier og nogle holdninger ind.
Tror ministeren, at vi kan løfte niveauet for ældreplejen op til, at vi også kan kigge mere på værdier og holdninger, med den økonomiske politik, som regeringen har lagt for dagen med ministerens eget politiske parti i spidsen, om, at vores velfærd kun skal stige med 0,3 pct.?
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Jeg tror ikke, det nytter kun at fokusere på det ene punkt i regeringsgrundlaget, altså de 0,3 pct., for regeringsgrundlaget lægger jo også op til en række justeringer, som betyder, at der kan frigøres penge, som kan bruges på vores kernevelfærd.
Der er ingen tvivl om, at regeringen prioriterer ældreområdet.
Men vi har også en tro på, at vi kan få en bedre offentlig sektor, og det handler ikke kun om penge, men det handler netop også om værdier, om ledelse.
Vi tror på, at vi kan løse opgaverne i det offentlige på en bedre måde, hvor der kan være fokus på netop den enkelte borgers behov.
Derfor skal der selvfølgelig være plads til de politiske prioriteringer, og regeringen vil løbende tage bestik af behovet for at tilføre ekstra ressourcer.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Men ministeren siger jo meget det her med, at man løbende vil tage bestik af det og følge det, og ministeren siger også, at det er hende, der skal skabe de gode rammer og udstikke kursen.
Men kursen er jo lagt i et regeringsgrundlag, hvor der hvert eneste år frem mod 2025 vil mangle mellem 1 mia. kr. og 1,5 mia. kr. for bare at holde det niveau for pleje og omsorg, som vi i dag har for de ældre.
Derfor synes jeg i virkeligheden, at fru Susanne Eilersen indtil videre har stillet det bedste spørgsmål, da hun bad ministeren om at svare på, hvad de største problemer er.
Der svarede ministeren, at det er noget med værdier og holdninger, og at man i øvrigt skal kunne læse om plejehjemmene på en hjemmeside.
Jeg vil bare spørge, om ministeren ikke har lyst til at føje lidt mere til den liste over, hvad det er for nogle udfordringer, som vi står over for, og også meget gerne løfte sløret lidt mere for, hvad der ligger i regeringsgrundlaget, som skulle gøre, at man ville kunne frigøre de her midler, der ville betyde, at kommunerne ikke hvert eneste år skulle starte med at skære ned på ældreplejen, fordi den økonomiske politik ikke følger med det stigende antal ældre.
Det er jo milliardbeløb, vi her taler om.
Synes ministeren ikke, at der trods alt er større problemer i ældreplejen, end at man ikke kan læse godt nok om alle plejehjemmene på hjemmesiderne?
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Jamen der er ingen tvivl om, at de plejetrængende ældre skal have den hjælp, de har behov for, også i fremtiden.
Det er også derfor, at jeg netop siger, at regeringen vil følge udviklingen på ældreområdet tæt, herunder de nye krav til ældreomsorgen, som den demografiske udvikling medfører.
Med andre ord vil stigningen i antallet af ældre ikke nødvendigvis forudsætte en tilsvarende stigning i ældreudgifterne.
Fordi jeg fylder 65 år til maj, er det jo ikke ensbetydende med, at kommunen straks får øgede udgifter.
Så det er mit svar.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Der var i hvert fald ikke noget svar på, hvad det så er i regeringsgrundlaget, der frigør de her mange milliarder, der skal til, for at vi i 2025 kan fastholde bare det niveau for omsorg og pleje, som vi har i dag.
Det er ret afgørende.
Men vil ministeren så ikke svare på den anden del af det, jeg spurgte om, nemlig hvad der er de største udfordringer i ældreplejen i dag?
Her siger ministeren til fru Susanne Eilersen, at det er at få værdier og holdninger ind, men jeg tror, at der allerede er mange værdier og holdninger derude – det skal jeg hilse og sige.
Er der ikke flere ting, ministeren vil føje til den liste end værdier og holdninger, og at det er vigtigt at kunne læse ordentligt om plejehjemmene på hjemmesiderne?