runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-05-05:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Venstre står bag den ambitiøse målsætning om at få Danmarks første røgfri generation, og det skal være i 2030.
Vi gik jo faktisk til valg på den ambition, og vi fremlagde allerede inden folketingsvalget i 2019 et udspil om en røgfri fremtid for danske børn og unge.
I Venstre vil vi sikre, at langt færre børn og unge starter med at ryge.
Vi synes, det er meget bekymrende, at flere unge mennesker begynder at ryge.
Så ud fra et sundhedsmæssigt perspektiv støtter vi derfor som udgangspunkt initiativer, der retter sig mod at forhindre børn og unge i at starte med at ryge.
Det er så sådan, at i de her år oplever vi, at rigtig mange tobaks- og nikotinprodukter ser dagens lys, ja, innovationsgraden har nok aldrig været højere i den branche.
Og så opstår det naturlige spørgsmål jo: Skal de pålægges afgifter, og hvis ja, så hvilke, og hvilke principper skal man anvende?
Og hvad er vigtigst?
Er det hensynet til borgernes sundhed, eller er det hensynet til statskassen?
Jeg forstår jo godt, at Skatteministeriet kan være lidt bekymret for sine indtægter, hvis folk dropper cigaretterne til fordel for noget mindre skadeligt såsom e-cigaretter.
Omvendt burde sundhedsministeren jo så til gengæld være glad.
Det bliver i hvert fald ikke sidste gang, vi i salen her kommer til at behandle et forslag om afgifter på nye tobaks- og nikotinprodukter.
Det næste bliver sikkert en afgift på nikotinposer, gætter jeg på.
I Venstre bliver vi altid bekymrede, når vi kan se, at den her afgiftsskrue sådan lige bliver drejet en ekstra omgang.
Ministeriet estimerer et provenu i det her lovforslag på omkring 50 mio. kr. årligt – penge, som jeg forventer at regeringen disponerer i deres egen finanslov.
Jeg vil lige sige, at det er vigtigt for Venstre, at et eventuelt provenu fra en afgift på nikotinvæsker anvendes til at lette afgifter eller skatter andre steder.
Nikotin er afhængighedsskabende, og det er sundhedsskadeligt i alle former, og derfor er det vigtigt at finde det rette afgiftsniveau.
Vi er også bekymrede for, at børn og unge, der er begyndt at dampe med e-cigaretter, bliver afhængige af nikotin, og så er risikoen for, at de begynder at ryge senere, altså betydelig større, og risikoen for at begynde at ryge cigaretter er større, hvis man har prøvet e-cigaretter, end hvis ikke man har prøvet e-cigaretter.
Jeg mener, at vi bør indrette eventuelle afgifter på nye produkter, således at vi altid følger et princip om skadesreduktion og proportionalitet.
De mest usunde produkter bør beskattes hårdere end de mindre usunde produkter, og det bør altid give økonomisk mening for den enkelte at forlade et meget usundt og skadeligt produkt til fordel for et mindre usundt og mindre skadeligt produkt.
En eventuel afgift på e-cigaretter vil altid give anledning til diskussion.
Venstre har på det nuværende grundlag endnu ikke gjort sin stilling endeligt op til lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-05:
Jeg er med på, at Socialdemokraterne synes, det er vigtigt, at folk ikke begynder at ryge.
Men man skriver selv i lovforslaget, at en stor del af provenuet simpelt hen forsvinder, fordi der bliver illegal handel og der bliver grænsehandel, men det er faktisk endnu mere skørt, at folk flytter fra en e-damper over i et cigaretprodukt.
Når man nu ved, at e-cigaretter er 95 pct. mindre skadelige end cigaretter, er det så ikke lidt underligt, at man vil indføre en lov, som gør, at man faktisk flytter nogle folk over i almindelig rygning i stedet for at lade dem holde sig til at være e-dampere?
Troels Ravn (S), 2021-05-05:
Der er ingen tvivl om, at for regeringen er det her et initiativ, som er vigtigt, i forhold til at vi skal begrænse, at børn og unge ryger og starter med at ryge.
Vi mener også, at vi med den måde, vi har sat lovforslaget op på her, også forsøger at begrænse eventuel grænsehandel.
Men først og fremmest handler det om, at vi af hensyn til folkesundheden begrænser, at børn og unge begynder at ryge; det her er, som jeg siger, også udmøntet som led i vores finanslovsaftale og som led i den handleplan, som regeringen har lavet i forhold til at begrænse rygning blandt børn og unge.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-05:
Økonomien i det her forslag viser jo egentlig lidt, hvorfor det er en dårlig idé.
Altså, man får 10 mio. kr. ind nu og her, men i forhold til den varige virkning er man helt nede på at få 50 mio. kr. ind, og man skriver jo direkte i lovforslaget, at det er, fordi der vil komme rigtig meget illegal handel og meget grænsehandel, men også fordi man faktisk får de unge mennesker til at gå over til andre tobaksprodukter.
Kan ordføreren ikke selv høre, at det virker en smule gakket, at man argumenterer med, at det skal få folk til at holde op med at ryge, samtidig med at man bare får folk til at købe de samme produkter illegalt eller ved grænsehandel eller købe reel tobak, altså lige stik imod det, man gerne vil opnå.
Så burde man ikke se på det som et afvænningsprodukt i stedet for at komme med det her, som er noget, der faktisk får folk til at ryge?
Troels Ravn (S), 2021-05-05:
Tak for ordet, og undskyld denne uorden, denne forsinkelse.
Dette lovforslag udmønter en del af finansloven for 2020 ved at indføre en afgift på e-cigaretter.
Sidste år hævede vi tobaksafgifterne for at forbedre folkesundheden og sørge for, at særlig færre børn og unge begynder at ryge.
Afgiftsstigningen kan få flere til at søge over mod tobakslignende produkter, herunder altså e-cigaretterne.
Derfor foreslås en afgift på nikotinholdige væsker indført, så vi undgår, at særlig børn og unge begynder at bruge e-cigaretter.
For væsker med lav nikotinkoncentration foreslås en sats på 1,50 kr. pr. milliliter væske, mens afgiften for væsker med høj nikotinkoncentration vil være 2,50 kr. pr. milliliter.
Det giver incitament til at producere mindre doser og til, at forbrugerne vælger væsker med lav nikotinkoncentration.
Derudover foreslås en række kontrolforanstaltninger indført, som bl.a. skal forhindre en situation lig den, der forekom i kølvandet på forhøjelsen af tobaksafgifterne, hvor tobaksælgerne købte cigaretter til deres lagre til den gamle pris, inden prisstigningerne trådte i kraft.
Den situation vil blive forhindret af stempelmærker og en såkaldt clean marked-regel, som forbyder salg af nikotinvæsker uden stempelmærker i 3 måneder efter afgiftens indførsel.
Samtidig vil faktura- og regnskabskrav samt bøder blive skærpet, så vi både sikrer, at prisændringen effektueres og skatten betales.
Det er vigtigt for regeringen, at færre børn og unge begynder at ryge.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med de øvrige initiativer på tobaksområdet, som har til formål at dæmme op for særlig børn og unges rygning.
Det gælder forhøjelsen af tobaksafgiften, den nationale handleplan mod børn og unges rygning, som flere af Folketingets partier støtter, og regeringens handleplan om skærpede krav og styrket kontrol med handel af tobak.
Derudover noterer jeg mig, at skatteministeren også har meddelt, at regeringen er klar til at lægge et loft over, hvor mange cigaretter der må være i en pakke.
Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre, SF og Enhedslisten og sige, at det gør disse partier også. Tak for ordet.
Jo, men når vi ser på det omkring grænsehandelen, er det jo sådan, at der for varer med EU-harmoniserede afgifter som bl.a. tobak og alkohol i EU er fastsat såkaldte vejledende mængder for privates indførsel af dem, så det er ikke noget, som vi ellers som sådan kan dæmme mere op for end det, som vi faktisk gør
Altså, den afgift er en national afgift, og det er derfor heller ikke muligt at indføre tilsvarende begrænsninger i privates indførsel af nikotinvæske.
Så i forhold til EU-lovgivningen og i forhold til grænsehandlen er vi jo bundet op.
Men det her omhandler folkesundhed.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-05:
Tak for det svar.
I Dansk Folkeparti ser vi det jo som sådan et rygeafvænningsprodukt, altså at man kan gå fra at ryge cigaretter, der er usunde, over til en e-cigaret, som er mindre usund, og der er faktisk engelske studier, der viser, at de her e-cigaretter er 95 pct. mindre skadelige end cigaretter.
Så vil ordføreren ikke bare være med på eller enig i, at det faktisk er bedre, at man trods alt får flyttet unge mennesker fra de skadelige cigaretter over til e-cigaretterne, og at det derved måske er lidt skørt, at man så synes, at nu skal der en afgift på e-cigaretterne, når det faktisk er et skridt ud af rygning?
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-05-05:
Det er bestemt ikke det, vi i hvert fald sigter efter, og det er jo selvfølgelig også et af argumenterne for, at vi på nuværende tidspunkt er uafklaret, i forhold til hvordan vi ender med at stemme til lovforslaget her.
Vi synes, der er en række uafklarede ting, som vi i hvert fald kommer til at berøre i den videre udvalgsbehandling, bl.a. det, som ordføreren nævner her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-05:
Det er lidt spændende, hvad Venstre stemmer.
For er det skattestoppet, der er vigtigt, eller er det en røgfri generation, der er vigtig?
Det, jeg synes er lidt spøjst i argumentationen fra hr. Kenneth Mikkelsen, er jo, at man siger, at man gerne vil have en røgfri generation, og så taler for den her afgift.
Men man skriver jo selv i lovforslaget, og jeg kan prøve at læse bare en enkelt sætning op.
Der står: »Derudover forventes det, at afgiften på nikotinholdige væsker vil give anledning til, at en del af forbruget skifter til andre tobaksprodukter.«
Altså, når man lægger afgifter på e-væsker, begynder folk at ryge i stedet for.
Det er vel den anden vej, også Venstre gerne vil.
Altså, med den her afgift får man flere rygere, og det er vel ikke målet med det.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-05:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævner, at vi skal lægge et pres på selvstyret dernede.
Det har vi jo gjort længe, og det har verdenssamfundet gjort.
Hvordan er det gået med det?
Er det blevet bedre?
Lea Wermelin (S), 2021-05-05:
Jeg håber, at vi kan stå sammen bredt i Folketinget om den nye retlige ramme for naturnationalparkerne.
Det er jo allerede sådan i dag, at man kan føre tilsyn jævnligt med eksempelvis de hårdføre kvægracer.
Så nogle gange kan der måske også ligge noget i, at det er noget nyt, og at man ikke helt ved, hvad der ligger i det.
Men vi mener jo sådan set, at med de vilkår, som fødevareministeren kommer til at stille, kan man godt have det tilsyn på bestandsniveau – og der kan ikke dispenseres fra, at man skal tage sig godt af dyrene.
Så det er jo meget vigtigt at få med i den her sammenhæng, og jeg tager meget gerne dialogen, også med Dansk Folkeparti, så vi forhåbentlig kan blive enige.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Jeg ved jo godt, hvordan det er, når man laver reservationer, og det er også det, jeg har redegjort for i min tale.
For at de vaccinationer og de doser kan bruges, skal de ikke ind i Danmark.
De har det meget bedre hos producenten, så de kan komme i spil der, hvor man ikke har taget politiske eller faglige forbehold for at bruge eksempelvis AstraZeneca eller Johnson & Johnson.
Per Larsen (KF), 2021-05-05:
Tak for det, og tak til ministeren for ministerens tale, som jeg langt hen ad vejen hørte nogle gode takter i.
Der er i øjeblikket meget usikkerhed, fordi vi jo står et sted, hvor der helt sikkert er mangel på vacciner, og vi har jo så pauseret et par af dem i Danmark.
Er ministeren bekendt med, om man også har stoppet leverancerne, sådan at de vacciner, som vi har haft i ordre, kan bruges andre steder?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at det ikke er mit ressort at have de her drøftelser i EU-regi, så det kan jeg faktisk ikke svare på.
Martin Geertsen (V), 2021-05-05:
Er det sådan noget, vi taler om ministeren vil bruge kræfter på frem mod en eventuel beretning?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
Mange tak for spørgsmålet.
Geopolitik spiller virkelig ind her, altså, det har vi jo i den grad set.
Derfor presser vi fra regeringens side også på for, at EU får sin funktion op at køre.
Det er klart regeringens ønske, at EU også skal spille en stor rolle.
Vi synes, at COVAX er et fantastisk initiativ, og derfor støtter både EU og Danmark og den øvrige vestlige verden jo i den grad også COVAX-initiativet.
Men det er klart, at det geopolitiske er en implikation i det her.
Det er ikke noget, vi skal spille ud med som enkeltland, men vi er medlem af EU, og EU skal naturligvis spille en rolle her.
Martin Geertsen (V), 2021-05-05:
Tak for det.
Jeg vil bare stille et helt åbent spørgsmål, og ministeren må jo svare det, ministeren synes han vil svare, men det er måske lidt i forlængelse af noget af det, hr. Stinus Lindgreen og andre har været inde på.
Altså: Grunden til, at man har de her forbehold, er den, at der også er sådan nogle lidt mere overordnede, hvad skal man sige, geopolitiske betragtninger inde over regeringens vurdering, inden man ligesom tager stilling til sådan et beslutningsforslag som det her?
Altså, der kan jo være alle mulige interesser forbundet med det at dele vacciner eller donere vacciner ud i verden.
Er det sådan noget, ministeren kunne forestille sig?
Fuld respekt for det, ministeren svarer, og også, hvis han ikke svarer, men er det sådan noget, ministeren har i tankerne kunne være et forbehold?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-05:
COVAX er en fantastisk institution og en facilitet, som vi fra regeringens side på alle måder hylder, og det har været fantastisk at se, at der har været så stor opbakning til den.
Det var dejligt også at se, at USA kom på banen, så den har altså fået en muskel.
Men der er altså også behov for en ekstremt stor muskel, også til andet end vacciner, nemlig kapacitetsudfordringen – på samme måde, som vi også har oplevet det her og man nu oplever det i Indien og andre steder.
Vacciner er én del, kapacitet er noget andet.
Julie Skovsby (S), 2021-05-05:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget foreslås det, at regeringen pålægges at træffe en principbeslutning om at donere eventuelle overskydende covid-19-vaccinationer til COVAX-initiativet, som arbejder for at distribuere vaccinerne globalt til særlig verdens lavindkomstlande.
I Socialdemokratiet mener vi, at Danmark selvfølgelig skal hjælpe, hvor vi kan, i den globale kamp mod corona, for en global sundhedskrise kræver fælles indsats, først og fremmest ud fra et medmenneskeligt synspunkt, og lad mig sige, det er nogle helt forfærdelige historier, vi hører fra bl.a. Indien i disse uger.
Men vi skal også hjælpe, fordi vi trods grænselukninger lever i en globaliseret tidsalder.
Det er i alles interesse, at vi minimerer risikoen for nye virusmutationer og smittebølger, og så længe der er mennesker i verden, som ikke er vaccineret, eksisterer risikoen for nye mutationer, som kan ramme os igen.
Derfor er vi i Socialdemokratiet umiddelbart positive over for intentionen bag beslutningsforslaget, men vi har en række forbehold.
For det første er det helt afgørende, at det danske behov for vacciner skal være opfyldt, som det også står i beslutningsforslaget.
Her er en række ukendte faktorer såsom nødvendigheden af genvaccination.
Vi vil heller ikke risikere på forhånd at udelukke muligheden for at bytte os til andre vacciner fra fabrikanter fra andre lande.
For det andet lægger beslutningsforslaget op til, at vaccinerne skal doneres til COVAX.
COVAX er et afgørende internationalt initiativ, som Danmark flere gange har støttet, senest med 50 mio. kr. Men vi forventer, at der i fremtiden også vil være andre relevante muligheder for at afsætte overskydende vacciner, bl.a. gennem den vaccinedelingsmekanisme, der aktuelt arbejdes på i EU.
Det skal også bemærkes, at det ikke er muligt at donere vaccinerne fra AstraZeneca og Johnson & Johnson, som Sundhedsstyrelsen har taget ud af det danske vaccineprogram, først og fremmest fordi COVAX kun modtager vacciner, som kommer direkte fra godkendte vaccineproducenter og altså ikke fra andre landes lagre.
I Socialdemokratiet mener vi helt grundlæggende, at Danmark selvfølgelig skal bidrage solidarisk i den globale kamp mod corona, men på grund af de før nævnte forbehold kan vi ikke på nuværende tidspunkt tage stilling til forslaget.
Vi ser frem til drøftelsen i udvalget.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-05:
Tak for det, og tak til fru Julie Skovsby for talen.
Jeg forstår simpelt hen ikke den socialdemokratiske position i forhold til det her.
For det er klart, at der er en række forbehold i forhold til, hvornår vi kan begynde at donere vacciner – det tror jeg sådan set alle er enige om – men når vi er kommet dertil, at vi kan sige, at vi kommer til at stå med nogle overskydende vacciner, hvorfor er der så den modvilje mod at sige, at vi naturligvis donerer dem til COVAX?
For COVAX er den mekanisme, som netop kan sikre, at lav- og mellemindkomstlande kan få adgang til vacciner, og vi ved, der er et skrigende behov.
Altså, jeg synes, det ligger temmelig meget lige for, og det er jo også det, man gør i f.eks. både Norge og Sverige.
Sverige donerer 1 million doser til COVAX, og Norge har doneret omkring 700.000 doser.
Så når de forbehold er taget, hvorfor er der så den modvilje mod at donere til COVAX?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens bemærkninger til.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er helt enig i, at vi selvfølgelig skal kunne vaccinere den danske befolkning, og vi skal også kunne revaccinere den danske befolkning, hvis det bliver nødvendigt her til efteråret eller i året, der kommer.
Vi skal også kunne bytte, og vi skal kunne donere vacciner.
Vi har f.eks. doneret vacciner til Slesvig-Holsten.
Som jeg læser beslutningsforslaget, er det dem, det drejer sig om.
Jeg går ikke ud fra, at vi skal revaccineres hver uge hele efteråret, så der må være en del doser tilovers, som vi kan bruge til et eller andet, og netop Johnson og Johnson er jo en vaccine, der er helt oplagt i de lande, vi taler om her, altså Indien og lande i Afrika.
De er nemme at transportere, og det er ét skud.
Er det ikke et oplagt sted at kigge hen?
Julie Skovsby (S), 2021-05-05:
Omkring genvaccination mener jeg ikke, at det står helt fuldstændig klart, hvilket behov vi har.
Men lad mig byde ind til, at vi i udvalgsarbejdet får spurgt ind til det her og får taget den beslutning, som Enhedslisten nu har taget initiativet til vi får taget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Så hvad er forbeholdet?
Det er det, jeg ikke forstår, hvis vi forholder os konkret til ordlyden i det forslag, vi her diskuterer.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-05:
Tak for det.
Det er jeg helt egentlig i.
Der er flere steder, vi kan bruge vacciner, men hvis vi kigger på det globale, som ministeren også selv nævner – det er en global pandemi, det kræver international handling – så er det også klart, at der skal gives vacciner, så hvis vi har nogen til overs, efter alle disse andre muligheder er udtømt, er det vel det logiske sted at gå hen, eller ser ministeren andre måder, det ville være bedre at fordele vacciner fra Danmark til andre lande i verden på?
Julie Skovsby (S), 2021-05-05:
Som jeg nævnte i ordførertalen: De ukendte faktorer, der er til stede, mener jeg er helt reelle.
Altså, det er om nødvendigheden af genvaccination, ligesom der også tidligere blev nævnt muligheden for, at vi kan bytte os til vacciner fra andre vaccinefabrikanter fra andre lande.
Så det er ikke nogle ubekendte faktorer, som ikke er til stede.
Jeg mener, at de i den grad er til stede.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Men jeg bliver altså også nødt til at spørge lidt ind til det her forbehold, man hører så tydeligt fra Socialdemokratiets side.
Vi har haft samråd om det her, der har været forespørgselsdebatter om det her, det er blevet diskuteret igen og igen, og nu står man så og kommer med nogle kunstige forbehold, som jo ikke handler om noget, der er i det her beslutningsforslag.
Det her handler om overskydende vacciner, det handler ikke om, at vi skal tvinge COVAX til at tage imod vacciner, som de ikke vil tage imod.
Det handler ikke om, at vi skal give dem vacciner, som vi skulle have brugt i Danmark, men det handler om overskydende vacciner, og der bør man da kunne være principiel om, om de skal gå til verdens fattigste, eller om vi vil lave byttehandler alle mulige andre steder.
Jeg synes egentlig lidt, det er den principbeslutning, som vi diskuterer i dag, og som det er ærgerligt at høre så mange forbehold omkring.
Julie Skovsby (S), 2021-05-05:
Jeg mener, at situationen er den, at der stadig er nogle ubekendte, og at vi derfor, som udviklingsministeren også sagde, ikke kan tage stilling lige her og nu i dag, men at vi gør det forud for udvalgsarbejdet.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-05:
Tak, men jeg bliver altså også bare en lille smule utålmodig.
For nu har vi drøftet det her rigtig længe, og jeg mener jo, at det ikke burde være så svært at sige, når vi er kommet derover, hvor vi siger, at vi nu har fået de ubekendte væk, og at vi nu står med nogle doser, som vi ikke aktuelt kommer til at skulle bruge de næste måneder i Danmark, at vi skal donere dem til et eller andet sted.
Så kan vi jo vælge at sige, at vi vil donere dem til en eller anden EU-vaccinefordelingsmekanisme, eller at vi vil donere dem til COVAX, eller at vi vil prøve at sælge dem.
Og vi beder jo sådan set bare om at træffe en principbeslutning om, at man også påtager sig sit globale ansvar og donerer dem til COVAX.
Hvorfor er der den modvilje mod at tage den principbeslutning?
Julie Skovsby (S), 2021-05-05:
Tak for det.
Det er vigtigt for mig at understrege, at det ikke er en modvilje, og det håber jeg ikke ordføreren hører.
Men det er en række ukendte faktorer, som lige nu gør sig gældende for, at jeg ikke lige her i dag kan sige, hvad der er vores stillingtagen, andet end at vi støtter intentionerne bag beslutningsforslaget, og at vi ser frem til udvalgsarbejdet og drøftelsen, der kommer her.
Jeg mener netop, at spørgsmålet er et udtryk for, at der også er et behov for, at vi i udvalgsbehandlingen får dykket lidt mere ned i det her.
For som jeg har forstået det, kan de vacciner, som spørgeren nævner, og som vi lige nu rigtigt nok har liggende på lager, ikke indgå i COVAX-initiativet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Bare for en ordens skyld: Jeg beskylder ikke ministeren for at ønske eller på nogen måde at have andet end afsky tilovers for det, der er sket i Mols Bjerge.
Jeg tror, vi alle sammen deler det.
Det, der nok skiller os ad, er troen på, at man alligevel kan undgå det, når man lemper på tilsynet.
Det er derfor, vi foreslår, at man så i hvert fald siger til de nye nationalparker, som man gerne vil have, at tilsynspligten altså er den samme, uanset om det er dyr, der skal leve i den vilde natur, eller om det er dyr, der lever under de almindelige forhold så at sige.
Synes ministeren ikke, det ville være den rigtige fremgangsmåde set i lyset af det, vi har set i Mols Bjerge?
Lea Wermelin (S), 2021-05-05:
Og det kommer vi i hvert fald heller ikke til at støtte op om som regering.
Men det er klart, at de dyr, vi har under hegn, også i de kommende naturnationalparker, har vi ansvaret for, og det er også derfor, vi nu kommer til at sikre den systematik med proaktive forvaltningsplaner, hvor man tager højde for det areal, der er, og sikrer, at der ikke er for mange dyr på arealet, at der er føde nok, og at man har beredskabsplaner, hvis der er særlige risikoperioder.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Men det, der kan være min bekymring, er: Nu siger ministeren store naturparker, og så tænker man jo sådan noget som Yellowstone eller sådan et eller andet, og der må jeg bare sige, at Danmarks areal jo desværre de seneste 400 år er blevet betragtelig indsnævret.
Derfor er spørgsmålet, om de arealer, vi trods alt kan sætte af, er store nok til, at man bare kan lempe på tilsynet.
For i de rigtig store naturparker, er det jo sådan, at hvis der er et område, hvor der af forskellige årsager – afsvedning fra solen, eller hvad ved jeg – ikke kommer det græs, man havde regnet med, og som dyrene skal leve af i løbet af vinteren, så kan de flytte sig til et andet sted.
Men det, der bl.a. har været problemet i Mols Bjerge, er, at der ikke har været andre steder, og at de derfor har været hegnet ind og simpelt hen er døde af sult.