runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Jeg vil gerne rose ministeren for processen og for opbakningen.
Det har været en fornøjelse med så lydhør en minister.
Grunden til, at jeg lige stiller spørgsmål, er, at hr. Magnus Heunicke nævnte Storebæltsbroen.
Det er jo altid den, man griber fat i.
Vi ved i realiteten ikke, hvad det ville være endt med, for der var jo ikke nogen oplysende debat og kampagne og samtale forud for beslutningen.
Man kunne også have valgt at tage et eksempel som IC4-togene.
Det var jo Socialdemokratiet og De Radikale, der besluttede, at vi skulle købe de tog.
Måske kunne man have undgået den her katastrofale beslutning, hvis borgerne skulle have været inde over og man skulle have haft en oplysende debat om fordele og ulemper ved at vælge lige præcis den model.
Er ministeren ikke enig i, at debat bliver skabt af folkeafstemninger, og at den der samtale med borgerne forud for beslutninger er meget vigtig, også når det kommer til store beslutninger i f.eks. en kommune?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-04-12:
Debat er godt, og i mange tilfælde sætter folkeafstemninger jo netop debatter i gang, som vi her i landet nærmest er europamestre i i forhold til folkeafstemninger om europæiske spørgsmål.
Så kan jeg jo heller ikke selv som tidligere medlem af Det Radikale Venstre lade være med at more mig lidt over, at det hele tiden er Storebæltsbroen, der bliver bragt op som eksempel.
For i mit gamle parti brugte man altid det eksempel, at man var imod Storebæltsbroen, og at man var imod Øresundsbroen, men da det så kom til Femern, var man enig med sig selv om, at man ikke skulle begå den samme fejl tre gange.
Men der vil jeg bare sige, at hvis man ser på meningsmålingerne i forbindelse med mange EU-afstemninger, går det ikke altid, som Gallup prædiker, og derfor ved vi jo ikke, om folket alligevel ville have besindet sig og ladet være med at lytte til De Radikale og stemt Storebæltsbroen igennem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Tak for det.
Jeg kan måske i virkeligheden gøre det kort, fordi der allerede har været en række ordførere på talerstolen og tale for forslaget.
SF støtter selvsagt forslaget, fordi vi alle dage, faktisk før kredsen bag det her forslag kom på banen, har været tilhængere af muligheden for bindende lokale folkeafstemninger.
Ja, i virkeligheden ville vi godt have gået skridtet videre og arbejdet videre med bindende lokale folkeafstemninger på baggrund af borgerinitiativ.
Men lad det nu ligge, for ideen om bindende folkeafstemninger på baggrund af en vedtagelse i byrådet er indlysende og rigtig, fordi det både kan være med til at udvide det lokale demokrati og engagere borgerne.
Endelig vil jeg også rose forslagsstillerne for at have en række forbehold i forhold til folkeafstemninger, bl.a. i forhold til budgetsager og personlige forhold som løn- og ansættelsesvilkår.
Jeg kunne godt have drømt om, at man havde udvidet undtagelsesbestemmelserne med en række bestemmelser i forhold til bosættelse af flygtninge, lokalisering af sociale institutioner m.v., men lad nu også det ligge, for beslutningen skal jo i første omgang træffes af de valgte kommunalpolitikere i kommunalbestyrelserne, så lokalpolitikerne er som hidtil nødt til at træffe en ansvarlig beslutning, før et forslag kan sendes ud i en folkeafstemning.
SF støtter forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Det var for så vidt en glimrende tale med gode analyser og gode pointer.
Næh, vi har valgt at sige ja til det her, fordi det er et lille skridt på vejen.
Er det ikke rigtigt, at der tidligere jo ikke var nogen lovgivning og retningslinjer fra statens side vedrørende vejledende folkeafstemninger?
Det var en mulighed, de havde.
Nu har vi fået et lovkompleks, der meget klart udstikker rammerne for folkeafstemninger, og at de er bindende.
Man kan så håbe på, at der er modige kommunalbestyrelser rundtomkring, der ved store beslutninger vælger at inddrage borgerne og samtidig siger til dem: Det her er bindende, når vi spørger jer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-12:
Jo, og det er også denne meget lille forbedring, der gør, at vi har tænkt os at stemme for lovforslaget, men samtidig også give udtryk for, at vi er fuldt åbne over for, at skulle man komme på bedre tanker via en udvalgsbehandling, så vil vi meget gerne have noget, som er mere vidtgående end det her lovforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Jeg vil gerne takke for støtten.
Vi samarbejder gerne med Enhedslisten om flere folkeafstemninger.
Vi stemte jo også for Enhedslistens forslag om at genåbne muligheden for folkeafstemninger i skoledistrikter.
Altså, det var bare en kommentar, ikke noget spørgsmål som sådan.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-12:
Det er en proces, så det kan jo være, at Folketinget f.eks. efter at have set en række af de her borgerinitiativer komme til afstemning i Folketingssalen kunne ændre opfattelse.
Jeg håber meget, at vi kommer frem til at have nogle borgerforslag, som ikke bare er noget, som Folketinget har sagt nej til for kort tid siden, men at der kommer nogle borgerinitiativer, som er emner, som er blevet overset af politikere, og at vi dermed måske kunne få øjnene op for, at kunne man lave en kommunal model, hvor man også åbner op for den type initiativer, så bør det også indføres.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-12:
Jo, men vi har da også vurderet, om det her i virkeligheden er et skinforslag, fordi det slet ikke bringer os nogen vegne.
Det har vi altså diskuteret, og det synes vi ikke det er, fordi det bringer os et lillebitte stykke ad en vej, som vi synes er fornuftig.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-12:
Tak for det.
Jeg føler mig helt overbevist om, at bindende kommunale folkeafstemninger vil være med til at styrke det lokale demokrati.
Det vil inddrage borgerne i de demokratiske processer og højne interessen og engagementet i lokalsamfundet.
Derudover synes jeg også, at der er noget helt grundlæggende rigtigt i, at borgere i videst muligt omfang inddrages i beslutninger, som påvirker deres dagligdag.
Vi skal selvfølgelig holde fast i det repræsentative demokrati, og det vil også fremadrettet være grundstenen i kommunerne, men kommunalbestyrelserne får nu mulighed for i langt højere grad at spørge borgerne, og nu forpligter de sig også til at lytte.
Det er et godt værktøj for kommunerne til at få beslutningerne fra rådhuset ud til borgerne.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-12:
I Alternativet vil vi gerne have flere folkeafstemninger, og vi vil gerne involvere borgerne langt, langt mere i vores demokrati.
Det er også derfor, at Alternativet har samlet flertal i den her sal for, at borgerne skal kunne samle 50.000 underskrifter for en sag, og så skal Folketinget tvinges til at tage den op og behandle den.
Det har jo resulteret i, at der er en byge af forslag og sager på vej fra befolkningen, som vi kommer til at tage stilling til i den her sal.
Derfor stemmer vi selvfølgelig også gerne for, at man kan lave bindende folkeafstemninger om forslag, som byråd har besluttet.
Jeg tror, at hr. Alex Ahrendtsen, som jo er forslagsstiller her, har ret i, at det væsentlige i det her forslag nok er at få tydeliggjort nogle retningslinjer omkring bindende kommunale folkeafstemninger, og mon ikke at det vil gøre, at der også er flere, der tør gå til det.
Det er i hvert fald altid rart, hvis der er en god struktur.
Så det er klart, at Alternativet bakker det her forslag op.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Jeg har også godt hørt, at Alternativet jublede, da det her forslag blev lagt frem på de sociale medier.
Det her forslag gør de resultater bindende.
Men kan det virkelig passe, at der ikke er nogen eksempler?
Har ordføreren nogen eksempler overhovedet – ét eksempel – på, at et byråd har valgt at sætte en folkeafstemning i gang og derefter så ikke har rettet sig efter resultatet?
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-12:
Det synes jeg var en meget relevant kommentar.
Nej, jeg har heller ikke sådan nogen eksempler.
Jeg tror heller ikke, at vi kommer til at få det.
Men grunden til, at vi stemmer for, er især den her struktur, altså det, at vi får nogle tydeligere retningslinjer.
Jeg tror, at jo mere struktur vi har, jo lettere det er at gå til, jo flere tør binde an med en kommunal folkeafstemning.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Jeg synes, at det er relevant, også fordi jeg synes, at vi skylder vores byrådsmedlemmer fra hele Danmark og fra alle partier, som gør en kæmpeindsats for deres lokalområde, deres by og deres egn, at behandle dem ordentligt og ikke tale om det her, som om de tidligere har ignoreret folkeafstemninger, og nu skal de bindes til, at det skal være bindende afstemninger.
De har sådan set, i det omfang de har brugt redskabet, faktisk lyttet og rettet sig efter befolkningen, og det synes jeg bare er en vigtig ting, for ellers kommer det her til at være det modsatte af at tale demokratiet op, så taler det faktisk demokratiet og dem, der er frivillige i demokratiet, tillidsmændene i demokratiet, ned.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Tak for det, det var vældig morsomt.
Nu har jeg et spørgsmål, der retter sig mod fremtiden.
Kunne man forestille sig, at ministeren ville arbejde lidt videre med folkeafstemningsprincippet og eventuelt indkalde en kreds af folketingsmedlemmer, der interesserer sig for det her, og man så kunne tage på en lille studietur til Slesvig-Holsten, som på mange måder ligner Danmark, for at se på, hvordan de gør i det lokale demokrati med folkeafstemninger?
Kunne ministeren være interesseret i at nedsætte sådan en lille arbejdsgruppe?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-04-12:
Nu er jeg selvfølgelig ked af på baggrund af den første bemærkning fra hr. Alex Ahrendtsen med ros for både processen og indholdet i forhold til det her lovforslag så i anden runde måske at måtte skuffe og sige, at jeg ikke umiddelbart har flere planer om at udvide brugen af folkeafstemninger ud over det, der ligger i det foreliggende lovforslag.
Kaare Dybvad (S), 2018-04-12:
Mange tak for det, formand.
Nu må jeg lige bede den tidligere ordfører om at gå ud af salen, hvis der skal diskuteres.
Det her er et forslag om statsgaranteret lån til almene boliger.
Det var et forslag, som oprindelig kom fra regeringen i en anden form, hvor man ville lave en egentlig statsbank.
Vi er rigtig glade for i Socialdemokratiet, at det ikke blev sådan, for vi er rigtig glade for den model, som er blevet lavet her, og derfor bakker vi også op om forslaget, skal jeg sige som indledning.
Det, som er en vigtig forudsætning for os, er, at det i lovforslaget bliver slået fast, at det ikke vil føre til ekstra udgifter, hverken for beboerne eller for Landsbyggefonden.
Der er en række bemærkninger fra Finans Danmark, som vi i Socialdemokratiet mener der i lovforslaget fornuftigt er blevet taget hånd om, og vi er sikre på, at den her løsning, med at man altså statsgaranterer lån, men at det stadig som udgangspunkt ligger hos de finansielle virksomheder, egentlig er en meget fin løsning, som vil gøre, at man som investor kan få nogle sikre investeringer, at den almene boligsektor kan drives billigere, selv om det så ikke nødvendigvis er den almene sektor som sådan, der høster gevinsten, og at vi slipper for som land at skulle drive en statslig bank.
Så det synes vi er en rigtig fin løsning og et godt eksempel på det samarbejdende folkestyre, og vi kan bakke fuldt op om lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-12:
Jeg står med et udspil fra Socialdemokratiet, som kom i slutningen af sidste år, om Socialdemokratiets forslag til billigere boliger, og hvor billigere lån til almene boliger, som kommer lejerne til gode, er et af de gode forslag.
Det er så skrevet, dengang regeringen havde en plan om, at det var 90 pct. af lånene, der skulle omlægges til nogle statslån.
Og der står så meget klart: I Socialdemokratiet mener vi, at billigere lån til almene boliger også skal gavne lejerne gennem lavere husleje.
En del af provenuet for omlægningen af den almene sektors boliglån skal derfor føres tilbage til lejerne, hvor det gør mest gavn.
Dette kunne eksempelvis være i form af lavere husleje i de dyreste almene boliger.
Det synes jeg er meget interessant, og der havde man en idé om, at man ville bruge 500 mio. kr. på at nedsætte huslejerne i nogle af de dyreste boliger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre boligordføreren for Socialdemokratiet, hvorfor man har opgivet de her planer, som er ganske få måneder gamle.
Kaare Dybvad (S), 2018-04-12:
Jamen det må bero på en misforståelse, at vi skulle have opgivet dem.
Jeg kan forsikre Enhedslistens ordfører om, at de planer står ved magt.
Vi mener, at man skal nedsætte huslejerne i de almene boliger, som er de dyreste, og som er dem, der er bygget efter år 2000.
Om de penge, som man giver dertil, bliver allokeret i et lovforslag, eller om de bliver allokeret af råderummet, hvor de bliver ført hen nu, gør jo ingen forskel for dem, der skal modtage dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-12:
Det lyder da godt.
Så må der jo være basis for at arbejde med nogle ændringsforslag, som kunne forbedre det her.
Jeg har lidt en fornemmelse af, at det er forsvarsforliget, som er skyld i, at Socialdemokratiet har skiftet holdning.
I bilag 5 til forsvarsforliget står der, at forsvarsforligspartierne er enige om, at de vil stemme for lovforslaget om ændring af almenboligloven – og det må være det lovforslag, vi har her – og at provenuet fra den nye finansieringsmodel tilfalder det finanspolitiske råderum.
Men samtidig tror jeg jo at det går til ekstra kampfly.
Har ordføreren en anden opfattelse af, hvordan den tekst skal forstås?
Kaare Dybvad (S), 2018-04-12:
Ja, det kan jeg love Enhedslistens ordfører at denne ordfører har.
Grundlæggende var der hverken før eller efter forsvarsforliget et flertal i det nuværende Folketing for at føre 500 mio. kr. over til lejerne i de dyreste almene boliger, men det er vores politik, og det er det, vi ønsker at gøre, når der er et flertal for det.
Og om pengene konkret ligger i et lovforslag ligesom her, eller om de ligger i råderummet, ser vi i virkeligheden ikke den store forskel på.
Så det er rigtigt nok, at de i forbindelse med forsvarsforliget er blevet ført over i råderummet, og det sagde jeg også i mit første svar til ordføreren.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-04-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg står her med en masse høringssvar og spekulerer lidt på, om Socialdemokratiet er enig i den måde, regeringen har tænkt sig at råde over provenuet fra den nye model på.
Hvis jeg har læst lovforslaget korrekt, skal det forstås på den måde, at der ikke er noget, der tilfalder de almene lejere.
Kaare Dybvad (S), 2018-04-12:
Ja, ved det lovforslag her bliver provenuet ført over i råderummet, og det kan et politisk flertal så disponere over.
Vores forslag er, at man bruger nogle af pengene på at nedsætte huslejen i de almene boliger, som er bygget efter år 2000, og som har de højeste huslejer.
Per Nørhave (DF), 2018-04-12:
Hovedformålet med det her lovforslag er, at realkreditinstitutterne får mulighed for at udbyde lån med 100 pct.s statsgaranti.
Dette er ikke bare til nybyggeri, men også i forbindelse med renoveringer i det offentligt støttede byggeri.
Herigennem er der mulighed for at opnå lavere finansieringsomkostninger og samtidig skabe en mere gennemsigtig finansieringsmodel.
Dette skulle kunne øge konkurrence om långivningen yderligere.
Ifølge beregningerne i lovforslaget skulle det kunne nedsætte statens udgifter uden at ændre – og specielt ikke øge – beboernes husleje, men holde det på det samme niveau.
Der ændres ikke på, at beboernes huslejebetaling fortsat vil beregnes som en andel af byggeriets anskaffelsessum, som i hvert fald i øjeblikket er på 2,8 pct. for nyt byggeri.
Staten har igennem mange år finansieret og støttet byggeri ved at benytte realkreditlån, og renten er her, ligesom ved alt andet byggeri, lavere end andre finansieringsmåder.
Renten på realkreditlån har været lav i mange år, og hvis det går, som lovforslaget sigter til, vil realkreditlån med 100 pct.s statsgaranti blive endnu lavere.
Der er en meget lille risiko ved denne garantistillelse, men hvor lille den end er, eksisterer den, og det er rimeligt, at staten så beholder overskuddet fra den nye finansieringsform.
Med de lave renter, vi snakker om i øjeblikket, lyder det måske ikke af meget, men efter beregning af de modeller, der er lavet, skulle det da bliver lidt over 1 mia. kr., og det er trods alt også en slags penge.
Risikoen ved disse lån er relativt lille, da der samtidig udstikkes garanti fra de pågældende kommuner, og det er rimeligt, at kommunerne stadig væk skal stille denne kommunegaranti, da det er de enkelte kommuner, der vedtager og giver tilsagn om, at der kan ske nybygning eller renovering af almene boliger.
Forslaget handler kun om almene boliger, og det vil derfor stadig væk vil være muligt for kommuner og regioner at finansiere opførelse og drift af almene ældreboliger ved optagelse af lån i kommunekredit, som det hidtil har været.
Skulle det ske, at en boligforening kommer i økonomisk klemme, som medfører, at boligforeningen ikke kan videreføres eller vanskeligt kan videreføres, vil der stadig væk være mulighed for, at der kan ske støtte via den såkaldte femtedelsordning, som består i, at boligorganisationen bidrager med en femtedel, den pågældende kommune med en femtedel, realkreditinstituttet med en femtedel og Landsbyggefonden med tofemtedele i form af lån og tilskud.
Ved lovforslaget vil staten spare omkostninger, uden at det går ud over lejernes økonomi, og Dansk Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-12:
Jeg kunne jo forstå på hr. Per Nørhave, at ordføreren synes, at det var rimeligt, at staten ligesom får det provenu, der spares her.
Jeg ved, at ordføreren var til et lyttemøde i Ringsted i går, og jeg kunne da egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren dér har hørt, at der er et renoveringsbehov ude i den almene sektor, at der sådan set er brug for de penge, de har via Landsbyggefonden, og at man også godt kan se, at der kunne være andre ting, der kunne finansieres.
Jeg synes jo, det vil være meget rimeligt, når man laver den her låneomlægning, at det så også kommer lejerne til gode.
Jeg kan forstå, at det med de her boligforhandlinger, der kører nu, er lidt svært at finde penge, og så har vi sådan et lovforslag her med omlægning af lån, hvor det absolut er et væsentligt beløb, som man jo godt kunne vælge at prioritere til lavere huslejer og særlige indsatser, som man vil prioritere.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om der er nogle ting, som ordføreren har lyttet til i Ringsted, som forstærker det der med, at der altså er et behov for, at de almene boliger har nogle penge at renovere for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Det er fuldstændig rigtigt.
Folket tager også beslutninger, som det senere fortryder, ligesom politikere tager beslutninger, som de senere fortryder.
Selv om der er flere mennesker, der tager del i det, kan de også tage fejl.
Det har jeg også sagt i mange sammenhænge.
Der er masser af eksempler på lande, hvor man afholder lokale afstemninger, hvor borgerne først siger nej og 10 år senere siger ja, fordi de enten er modne til beslutningen eller er blevet klogere.
Så ja, det er fuldstændig rigtigt, og det hører jo med.
Men det afgørende er jo, at de bliver inddraget og dermed ansvarliggjort, og at de føler sig hørt.
Det er jo det, der er det afgørende.
Så med hensyn til Slesvig-Holsten foregår det jo på kommunalt- og sogneniveau.
Det foregår ikke på landsdelsniveau.
Det er bare, så vi er enige om den del.
Jeg håber, at jeg har svaret så ærligt som muligt på det spørgsmål.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Det er jo rigtigt, at alle partier og også folkedybet, som jeg nu ikke tror man skal overvurdere, har indflydelse på den folkelige debat.
Jeg tror ikke, at man trods alt skal overvurdere Det Radikale Venstres indflydelse i 1980'erne i forhold til danskernes daværende modstand mod Storebæltsbroen.
Er det noget, man anser som en realistisk mulighed?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-04-12:
Realismens ønskelige og praktiske mulighed giver jo visse rammer for at svare både ja og nej på spørgsmålet.
Jeg ved ikke, om det lige ville være et oplagt emne.
Som jeg sagde før, har jeg ikke umiddelbart nogle forslag til at udvide brugen af folkeafstemninger.
Jeg vil dog sige i forhold til det første, hr. Magnus Heunicke var inde på, at jeg faktisk slet ikke tror, at man kan overvurdere Det Radikale Venstres indflydelse i 1980'erne.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Og jeg tror, at vi lidt forlader Det Radikale Venstre i 1980'erne, hvor spændende den rolle, som de spillede dengang, ellers måtte have været, og fokuserer på indholdet her, for jeg synes, at det også er vigtigt for ministeren her og helt klart for de mange mennesker, som er valgt til byrådene rundtomkring i hele Danmark og tager det ansvar, det er, for vores lokale demokrati, at debatten her ikke bliver til en mistillid fra Folketinget til, om de overhovedet lytter til befolkningen.
Derfor er mit spørgsmål bare, som vi har været omkring flere gange, og som det kunne være godt at få et klart svar på: Er der eksempler på, at et byråd har sendt et spørgsmål til folkeafstemning og derefter ignoreret resultatet?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-04-12:
Jeg er ikke bekendt med sådanne tilfælde.
Jeg vil også bare understrege, at jeg ikke opfatter den her diskussion, som at der skulle være udtrykt mistillid til vores kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Tværtimod tror jeg, at der er en stor opbakning til vores kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Derfor er jeg også glad for, at jeg i øjeblikket har en dialog bl.a. med Socialdemokraterne og resten af Folketingets partier om det lidt uhyggelige spørgsmål om, om der i større grad er trusler og andet mod vores lokale folkevalgte, og hvordan vi skal håndtere det.
Det er et emne, vi kommer til at vende tilbage til i løbet af ganske kort tid.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Tak, formand.
Det var nu ikke, fordi jeg ville forlænge debatten, men det skyldes hr. Magnus Heunickes kommentar om mistillid til kommunalbestyrelsesmedlemmerne.
Der vil jeg egentlig bare gerne slå fast, at folkeafstemninger ikke er et udtryk for mistillid til det repræsentative demokrati.
Det er et supplement til de folkevalgte.
Man kan sige – han hører ikke rigtig efter, jeg prøver at snakke til ham; hr. Magnus Heunicke, jeg har taget ordet, fordi jeg taler direkte til ordføreren – at en folkeafstemning er et redskab, et supplement til det repræsentative demokrati, ikke en mistillid til deres arbejde.
Tværtimod kan de gøre det repræsentative demokrati dygtigere til at træffe deres beslutninger, og det er en misforståelse, som jeg ofte hører fra personer, som ikke bryder sig så meget om folkeafstemninger eller måske ikke har det store kendskab til, hvad folkeafstemninger egentlig kan gøre.
Så jeg vil gerne udrydde den misforståelse, at man udfolder mistillid ved at gennemføre flere folkeafstemninger.
Tværtimod får borgerne og vælgerne større tillid til deres politikere, når politikerne tør involvere borgerne, f.eks. gennem folkeafstemninger.
Lad mig bare give et tal.
I et land som Schweiz er 77 pct. af vælgerne, borgerne, tilfredse med deres nationale regering.
Det er jo tal, som man godt kunne tænke sig i andre lande med et repræsentativt demokrati.
Så nej, folkeafstemninger giver faktisk større tillid også til det repræsentative demokrati.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Nu nævner ordføreren igen Schweiz.
Jeg er mere optaget af at styrke det danske demokrati efter den danske tradition og holde fast i den måde, vi i Danmark har gjort det på med vores lokale demokrati, end hvad de gør i Schweiz.
Spørgsmålet om tillid eller ej til vores kommunalpolitikere må ordføreren simpelt hen have hørt forkert, fordi spørgsmålet handler om, hvorvidt det er nødvendigt at indføre en mulighed for at lave bindende afstemninger, idet et nyt redskab med bindende afstemninger jo så må betyde, at der er masser af eksempler på, at man har udført folkeafstemninger ude i vores kommuner, hvor man ikke har rettet sig efter det, og det er det, vi har fået frem i dag, nemlig, at der er nul eksempler på det, og det er der, tilliden kommer ind.