runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2023-02-08:
Tusind tak.
Vil ministeren udtrykke sin holdning til den brutale voldtægtssag på kollegiet Basecamp på Amager, herunder at fejl på fejl fra politiets og kriminalforsorgens side gjorde det muligt for en dømt kriminel at stikke af fra afsoning og gennemføre både et røveri og en dobbelt voldtægt?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-08:
I forhold til de videre drøftelser vil jeg hilse alle forslag fra Enhedslisten velkommen, men jo også bare melde klart ud på forhånd, at vi ikke ser, at der er et demokratisk problem, og vi anerkender overhovedet heller ikke præmissen om, at de medlemmer af Folketinget, som sidder i Kontroludvalget, ikke skulle gøre deres arbejde eller tage deres arbejde alvorligt nok, fordi de samtidig er repræsentanter for partier, der også er repræsenteret i regeringen.
I øvrigt – og det er jo bare en sidebemærkning af historisk karakter – kender fru Rosa Lund sin politiske danmarkshistorie dårligt, hvis hun postulerer, at der særlig i mit parti skulle være en tradition for at følge den samme linje.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-08:
Altså, jeg ved ikke rigtig, hvordan spørgeren kan blive ved med at insistere på, at der er sådan en modstand, når det nu faktisk både er sådan, at den tidligere S-regering stod i spidsen for en aftale om styrket international rekruttering, og at vi også fuldstændig klart lægger op til, at det er en del af løsningen, også i de kommende år og også i forhold til beløbsordningen.
Men jeg synes også, man må insistere på, at vi også har danskere, der mangler arbejde, og som vi er nødt til at have med i det arbejdende fællesskab.
Det vil i hvert fald være min indstilling, at vi går balanceret til værks.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-02-08:
I og med at udvalgsarbejdet jo foregår med en vis armslængde, tror jeg ikke, at jeg her i Folketingssalen vil forholde mig til den nuværende fremdrift i arbejdet for de af pressens medlemmer, der har kritiseret udvalgsformanden eller udvalgsformandens replikker.
Men jeg tænker, at hr. Peter Kofod vil være enig med mig i, at hvis der var fuld aktindsigt i alle de gruppemøder, der er i Dansk Folkeparti, og ikke i de politiske meldinger, man i gruppen nåede frem til, ville det forstyrre arbejdsprocessen.
Det er jo på samme måde, jeg betragter arbejdet i Medieansvarsudvalget.
Der sidder nogle dygtige mennesker, der er udpeget af den tidligere regering.
De sidder nu og debatterer, hvordan man kan ansvarliggøre medier, der skriver historier, der ikke er rigtige, om mennesker, der kommer i klemme.
Peter Kofod (DF), 2023-02-08:
Men kulturminister, nu var jeg jo meget flink, for nu flyttede jeg fokus fra det interne til det eksterne, altså det, der faktisk var sagt uden for møderne, og som jo ikke kan være omfattet af den tavshedspligt eller den lukkethed, som flere har kritiseret.
Og derfor vil jeg også bare spørge fuldstændig åbent: Lukkethed kan være godt, og danske medier er undergravende for folkestyret og det almindelige vel – er ministeren enig med udvalgsformanden i det?
Steffen Larsen (LA), 2023-02-08:
Det er jo godt at høre.
Du taler meget om investeringer, og det gør jo, at vi lige kan hoppe videre til en lille ting.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-08:
Jo, det er fuldstændig korrekt.
Som jeg også sagde i min besvarelse af samrådsspørgsmålet, er der en række knapper at skrue på.
For regeringen er det rigtig vigtigt at have et bredt perspektiv på, både at de over 40.000 unge, vi har, der hverken er i uddannelse eller arbejde, bliver tænkt ind, at vores seniorer bliver tænkt ind, at vi får et rummeligt arbejdsmarked for folk med handicap, og at mangel på fodfæste på vores arbejdsmarked i det hele taget bliver tænkt ind, bliver investeret i, bliver løftet og gjort en indsats for, samtidig med at jeg er helt bevidst om, at der er nogle dele af vores arbejdsmarked lige nu, som har brug for international rekruttering, og det åbner vi så samtidig for, kontrolleret, og så længe der er brug for det.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-08:
Det er jo rart at høre, at regeringen samlet går ind for, at vi skal have mere udenlandsk arbejdskraft.
Jeg kan også bemærke, at Venstres beskæftigelsesordfører, Christoffer Aagaard Melson, har udtalt, at virksomheder skal hjælpes med at tiltrække højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Regeringsgrundlaget indeholder det samme.
Så jeg vil bare lige have bekræftet igen: Er det ikke korrekt, at regeringen ønsker mere udenlandsk arbejdskraft?
Christina Egelund (M), 2023-02-08:
Altså, det er absolut min ambition, at vi gør noget ved de bekymrende lave optag, der er på alle velfærdsuddannelserne, også på pædagoguddannelsen.
Spørgeren har jo ret i, at der var nogle, før spørgeren blev ordfører på området, og før jeg blev minister på området, som havde lavet en rigtig god indsats i forhold til at gøre læreruddannelsen mere attraktiv, og det ligger jo ligefor at lave den samme øvelse i forhold til pædagoguddannelsen; det er jeg helt enig i.
Når jeg er en lillebitte smule vævende i mine svar, er det simpelt hen, fordi tingene skal tilrettelægges ordentligt, og vi har hverken lagt os fast på tidsplan eller proces for det endnu.
Men det er ikke et udtryk for manglende vilje eller manglende forståelse for problemets karakter.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-08:
Men nu er det jo bare sådan, at jeg har bemærket, at beskæftigelsesministeren i et interview med Politiken den 24. januar 2023 hævder, at udenlandsk arbejdskraft potentielt kan tage jobs fra danskere.
Et stort dansk studie fra 2015 viste det modsatte, nemlig at danske lønmodtagere flyttede sig op i værdikæden og opnåede højere lønninger som konsekvens af indvandringen.
Skyldes ministerens modstand mod udenlandsk arbejdskraft, at ministeren ikke er godt nok bekendt med empirien på området?
Konklusionen om højere løn til danskere genfindes også i Beskæftigelsesministeriets eget litteraturstudie fra 2018.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Ja, det mener jeg, hvis man gør det uklogt og på en socialt uansvarlig måde.
Regeringen ønsker et bæredygtigt arbejdsmarked.
Det er fundamentet for vores velfærd og for vores velstand.
Virksomhederne skal på den ene side have adgang til den arbejdskraft, de har brug for, men vi skal samtidig sørge for at få flest mulige ind i det arbejdende fællesskab i vores eget land.
Hverken jeg eller den samlede regering er bange for udenlandsk arbejdskraft, tværtimod.
Men det må ikke blive det eneste værktøj, vi griber til.
Vi skal også investere i og satse på den danske arbejdsstyrke.
Jeg mener faktisk også, vi har et ansvar for at skabe nogle rammer, hvor vi får flest mulige med, særlig i de rigtig gode tider.
Her kan vi få nogle af de arbejdsløse, der står lidt længere fra arbejdsmarkedet, med.
Vi kan få nogle af de unge inkluderet og måske også, som vi lige var omkring i det foregående spørgsmål, få flere af vores seniorer til at tage en ekstra tørn.
Det handler om uddannelse, og det handler om opkvalificering.
Med nye kompetencer eller omskoling er der rigtig mange, også i Danmark, der kan bidrage.
Men når man så har skruet på de knapper, er det selvfølgelig også en del af løsningen at kigge til udlandet.
Her er det oplagt i første omgang at se over sundet til Sverige eller til resten af Europa, hvor der lige nu er 13 millioner ledige europæere.
Men så er der også international rekruttering.
I sidste uge præsenterede regeringen en akutplan for sundhedsvæsenet, hvor udenlandsk arbejdskraft indgår som en del af løsningen, og det står også sort på hvidt, at de tre regeringspartier er enige i regeringsgrundlaget om at gå videre og permanentgøre den aftale om styrket international rekruttering, som blev lavet sidste sommer.
Regeringen går til udfordringen med mangel på arbejdskraft med mange forskellige værktøjer, og det er i min optik både klogt og socialt ansvarligt.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-08:
Pænt goddag til ministeren.
Mener ministeren, at mere udenlandsk arbejdskraft kan skade danske ledige i en situation med udpræget mangel på arbejdskraft?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-08:
Jeg vil også gerne kvittere for, at spørgeren og spørgerens parti fortsat har fokus på det her område, og jeg synes også, når man kigger tilbage, at vores respektive partier har lavet gode aftaler med hinanden, også på beskæftigelsesområdet, og det håber jeg i den grad kan fortsætte.
Der er masser af fællesmængder, hvor vi kan skabe gode resultater i den her sammenhæng for en meget stor gruppe af folkepensionister, som vi i den grad har brug for på vores arbejdsmarked.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-08:
Jeg deler fuldt ud ministerens opfattelse af, at det handler om meget mere end uddannelse at få nok mennesker til at uddanne sig til pædagog og til funktioner i resten af vores velfærdssamfund.
Men der er en sidste ting, jeg godt kunne tænke mig at spørge om.
Man lavede jo den her evaluering af pædagoguddannelsen i den tidligere regeringsperiode, og jeg vil bare høre, om det er ministerens ambition, at vi når at handle på den evaluering, eller om vi skal vente så længe, at der måske bliver brug for en ny evaluering af pædagoguddannelsen.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-08:
Altså, jeg tror i hvert fald, at det er mest reelt og ærligt, at vi bare siger det, som det er: Der er ikke nogen her i huset, som ved, hvad vi skal gøre, for ellers havde man jo gjort det.
Derfor tror jeg bare, det er mest ærligt og reelt at sige det.
Og ud over at tænke i små justeringer på takterne bliver vi nødt til at tænke meget mere ud af boksen og ryste posen meget hårdere, for vi bliver nødt til at kunne binde Danmark bedre sammen med offentlig transport; vi bliver nødt til at kunne sikre, også ude decentralt i landet, at man, uanset hvor man bor, får bedre befordringsmuligheder med den kollektive transport.
Og så kan vi ikke bare gøre mere af det samme, som vi historisk typisk har gjort, hvor indtil flere busser i nogle tilfælde kører tomme rundt.
Så jeg tror, vi skal have lidt større ambitioner i fællesskab for at løse den her udfordring.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-08:
Jeg er meget glad for at høre om det høje ambitionsniveau, og her til sidst vil jeg derfor bare spørge sådan helt kort: Er en del af de ambitioner, at priserne skal ned på den offentlige transport?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-08:
Det burde jo være et simpelt spørgsmål, hvor man bare sagde: Ja, selvfølgelig skal der være billigere priser.
Men jeg må også bare konstatere, at når jeg kommer rundt i landet, siger man: Det er fint, at I snakker om, at I skal spare 5, 10 eller 20 pct. på billetprisen, men altså, vi er bare optaget af, at der kommer en bus, eller at der kommer noget offentlig transport, så vi kan komme på arbejde.
Så jeg kan ikke sige entydigt, hvad prisen fremadrettet bør være, for jeg tror også, det er meget forskelligt, i forhold til hvilke øjne der ser på det.
Så nu vil jeg lade en masse kreative personer, gerne med glød i øjnene, se på det her område, sådan at vi får et så godt beslutningsgrundlag som overhovedet muligt.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-08:
Er ministeren – i lyset af de udbredte eksempler i medierne på problemer med rekruttering af pædagoger og resultaterne af evalueringen af pædagoguddannelsen – enig i, at der er behov for at indkalde til brede forhandlinger om en ny og bedre pædagoguddannelse?
Christina Egelund (M), 2023-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Nu kan jeg jo se, at spørgeren ligesom ved det tidligere spørgsmål er virkelig god til at stille vigtige spørgsmål, som det er rigtig svært for en minister at give et meget konkret svar på.
Så tak for spørgsmålet – og det er et alvorligt emne, som spørgeren rejser her.
Det er bekymrende, at det er et problem at rekruttere nok pædagoger, for pædagoger gør hver dag en stor forskel både for børn og unge og også for udsatte borgere.
Og derfor er det en prioritet for regeringen at få flere til at søge mod pædagoguddannelsen og i øvrigt også de øvrige professionsuddannelser på velfærdsområdet, som jo har lignende problemer.
For at lykkes med den ambition er et af elementerne, at vi har en stærk og attraktiv pædagoguddannelse af høj kvalitet, og det ved jeg også at spørgeren mener.
Der er gennemført en grundig evaluering af pædagoguddannelsen, der giver os viden om, hvordan uddannelsen kan styrkes fagligt, og hvordan den kan blive mere attraktiv.
Jeg forventer og ser frem til, at vi på baggrund af evalueringens resultater kan starte brede politiske drøftelser op og finde løsninger i fællesskab.
Opgaven er både at få dygtige pædagoger og også at få flere pædagoger.
Regeringen har – for at være lige så ærlig som transportministeren – ikke lagt sig helt fast på nogen konkret proces eller tidsplan for det her.
Hvis vi skal løse nogle af de store udfordringer på uddannelsesområdet, er der behov for at se uddannelsessystemet i en bredere sammenhæng, og regeringen har derfor i første omgang sat sig for at kigge bredt på uddannelsesområdet og sammenhængen mellem de forskellige uddannelsesniveauer og det samlede uddannelseslandskab.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-08:
Spørger man mig, er det største problem, vi har lige nu på uddannelsesområdet, netop rekruttering til nogle af de uddannelser, vi mangler allerflest folk til.
På uddannelses- og forskningsministerens område er det jo især de her fire store velfærdsområder, og sidste år valgte man derfor også inden valget at indgå en aftale omkring en ny læreruddannelse, som er blevet hilst enormt velkommen i miljøet omkring uddannelsesverdenen.
I dag kunne man så i Politiken læse et opråb fra Danske Professionshøjskoler om vigtigheden af, at en lignende proces sker for pædagoguddannelsen.
Der kunne jeg jo læse, at ministeren, ligesom her, giver udtryk for en vilje til at se på det her, men også, at ministeren bl.a. udtaler, at regeringen »har sat sig for at lave nogle ret store reformer, hvor vi er startet med universitetsuddannelserne«.
Jeg må indrømme, at jeg synes, de sidste mange års uddannelsesdebat har haft et alt for stort fokus på universitetsområdet, og derfor ærgrer det mig, at det er her, den nye regering vælger at starte.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke netop vigtigheden af at få nok dygtige pædagoger er større end vigtigheden af at lave endnu en reform af de universiteter, der er blevet ramt af 28 reformer de sidste 20 år – altså, om ikke det er på tide, at vi kigger væk fra universiteterne og over på de velfærdsuddannelser, der så dramatisk har brug for vores fokus.
Christina Egelund (M), 2023-02-08:
Jamen jeg mener ikke, at det er et enten-eller.
Jeg mener jo selvfølgelig, at man skal lave en reform af universitetsuddannelserne – ellers havde vi ikke annonceret det.
Jeg tror så også, at det er vigtigt, at man ser det i sammenhæng med hinanden, for det er klart, at jo flere der går på universitetet, jo færre er der til at søge ind på velfærdsuddannelserne.
På den måde er det jo et nulsumsspil, og derfor er der også en sammenhæng.
Kunne man så have startet omvendt, altså startet et andet sted?
Ja, det kunne man godt.
Nu har vi så valgt at starte her, men det er jo ikke et udtryk for, at vi, når vi har åbne øjne for det med universiteterne, så har lukkede øjne for det med velfærdsuddannelserne, kan man sige.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-08:
Det er jeg glad for at høre.
En anden artikel med netop Danske Professionshøjskoler, man kunne læse i Weekendavisen for nylig, byggede netop på frygten for, at det her store universitetsfokus vil gå ud over velfærdsuddannelserne endnu en gang.
Stefan Hermann fra Københavns Professionshøjskole udtaler bl.a., at han frygter 10 pct.s frafald på uddannelserne på de her store velfærdsområder, hvis vi laver universiteterne mere lig dem.
Er det virkelig den rigtige prioritering?
Christina Egelund (M), 2023-02-08:
Jeg mener ikke, vi skal prioritere det ene over det andet.
Altså, jeg mener, der skal reformeres på begge områder.
Jeg tror, man skal kigge bredt på det, altså at det både skal være attraktivt at uddanne sig til pædagog og også være attraktivt at være pædagog, og jeg tror, der er en sammenhæng mellem de ting.
Derfor er det jo heller ikke noget, man bare lige knipser med fingrene og løser.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-08:
Det er dejligt at være glad som politiker, og jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti kommer med flere forslag til at få seniorer på arbejdsmarkedet, for det er der i allerhøjeste grad behov for.
Jeg synes, det er forfærdeligt fortsat at kunne læse om den aldersdiskrimination og høre om den aldersdiskrimination, der er i vores samfund.
Det ligner ikke noget, når der er så mange, som er friske, og som gerne vil på arbejdsmarkedet, måske ikke på fuld tid, men i hvert fald i en del af deres seniorliv.
Så det kommer vi tilbage til.
Så er jeg glad for, at ministeren endelig er glad og har en god sag; der har ikke været for mange af dem på det sidste.
Så sådan må det også være, når det gælder arbejdsudbud, at der er gode måder at få arbejdsudbud på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-08:
Den udlægning deler jeg til fulde med spørgeren.
Det er dejligt, at hun og jeg kan være glade, men mest af alt handler det jo om, at vi har en stor gruppe seniorer, som stadig er en kæmpe værdi for vores arbejdsmarked, og som har lyst til fortsat at være det, også selv om de når folkepensionsalderen.
Og med det her lovforslag og den aftale, vi i fællesskab har lavet med hinanden, sikrer vi, at det faktisk også økonomisk bedre kan betale sig.
Det synes jeg vi kan ranke ryggen af.
Det er et vigtigt tiltag, og jeg vil godt bekræfte, at den aftale var jeg glad for.
Den blev indgået inden valget.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti var med til at tage ansvar, og jeg er glad for, at Dansk Folkeparti fortsat bakker op.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-08:
Jeg tror, vi taler lidt forbi hinanden, for vi taler om klima på den ene side, hvor vi er meget ambitiøse, og så vores natur og biodiversitet på den anden side.
Men jeg vil i dag bare være glad for, at ministeren så entydigt siger, at ud over klimaet har naturen og biodiversiteten også en afgørende betydning vores økonomi.
Morten Bødskov (S), 2023-02-08:
Målet er jo lige nøjagtig, at de hensyn, vi her taler om, altså energi- og klimahensyn, skal indgå i vores tilrettelæggelse af vores samfundsøkonomi.
Og det er jo endnu en understregning af, at vi også her ser på konsekvenserne for klima-, miljø- og energipolitikken.
Så jeg tror
sådan set ikke, vi er så uenige.
Og der har vi jo heldigvis i mange år i Danmark været så heldige, at vi har stået meget langt fremme i kampen for den grønne omstilling.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-08:
Nu fik jeg tildelt erhvervsministeren i forhold til det her spørgsmål, og derfor tillod jeg mig også at stille et spørgsmål om regnemodellerne, som jeg ved ministeren er godt inde i.
Men jeg skal gerne stille det igen til finansministeren.
Det er jo simpelt hen bare, fordi jeg undrer mig over den diskrepans mellem, hvordan vi agerer i virkelighedens verden, hvordan vores gængse økonomiske regnemodeller er, og så det, vi hører fra mange sider, nemlig en selvfølgelighed, i forhold til at naturen og naturressourcerne er fundamentet for vores økonomi.
Men jeg vil bare takke ministeren for at sige så klart og tydeligt: Jo, naturen er fundamentet for vores økonomi.
Deraf må man jo også udlede, at naturødelæggelser, forurening, PFAS og lignende burde man også prissætte, fordi det har konkrete negative konsekvenser for vores økonomi.
Morten Bødskov (S), 2023-02-08:
De gængse regneprincipper, som de bliver kaldt i det danske samfund, er jo nogle, der tages vare på i Finansministeriet, så det vil jeg foreslå man spørger finansministeren om.
Men der er jo ingen tvivl om, at driver man rovdrift på natur og miljø, så har det selvfølgelig en pris.
Og det er jo ikke bare noget, vi kan stå her og blive enige om; det er rigtig mange jo enige om i dag.
Jeg kommer lige fra et EU-rådsmøde i Stockholm i går, hvor man diskuterer EU's industripolitik.
Og hvad er det, der står øverst på dagsordenen der?
Det er den grønne omstilling, det er kampen om nye grønne teknologier, og det er understøttelse af grøn omstilling.
Så det er bredt anerkendt, at grøn omstilling er godt, også for økonomier så langt fremme, som den europæiske økonomi er.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-08:
Det er rigtigt, at Danmark er et af de absolut mest ambitiøse lande i verden, når det kommer til klima og grøn energi.
Men når det kommer til vores natur, vores miljø, vores biodiversitet,
er vi jo slet ikke i top, og det har vi også ofte fået kritik for fra EU's side.
Man kan jo også, når ministeren siger, at det er en selvfølgelighed, at naturen er et fundament for vores økonomi, undre sig over, at naturødelæggelser, giftstoffer i naturen – vi har en PFAS-skandale lige nu – ikke er inkorporeret i vores økonomiske modeller.
Det kan jo være, de bliver det, og derfor vil jeg spørge ministeren, hvad han mener om, at tidligere formand for Klimarådet Peter Birch Sørensen har været i spidsen for et arbejde med netop at kigge på, hvordan man kunne lave grønne modeller, altså inkorporere de her ting i vores økonomiske modeller.
Og han er kommet frem til et estimat om, at natur- og miljøødelæggelser koster i omegnen af 10 pct. af vores bnp hvert år, som vi ikke betaler for.
Jeg vil egentlig bare spørge ministeren: Er der ikke en diskrepans mellem den måde, som vores økonomiske modeller fungerer på og vores økonomiske politik fungerer på, og så hensynet til miljøet og naturen – altså ikke kun af hensyn til natur og miljø, men også af hensyn til vores økonomi?
Morten Bødskov (S), 2023-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at naturen er under pres.
Det er den både herhjemme, men det er den jo også globalt.
Og der er heller ikke nogen tvivl om, at naturen og naturen i sig selv har en økonomisk værdi, og omkostningerne ved ikke at handle i forhold til eksempelvis tab af biodiversitet kan være høje.
Vi har i brede flertal i det her Ting igennem en årrække sikret, at Danmark er et foregangsland, når det handler om den grønne omstilling, når det handler om at tage vare på og ansvar for både naturen, miljøet, klimaet og biodiversiteten.
Regeringen har jo så sat historisk høje ambitioner for både klima, miljø og biodiversitet – det står at læse i regeringsgrundlaget.
Jeg tror ikke, der er nogen regering i verden, som har højere klimamål, end denne regering har.
Og det handler jo om at passe på klimaet, på naturen og også på biodiversiteten, men det handler også om at sikre, at vi alle er enige om, at naturen har en værdi i sig selv.
Det ser man også i dansk erhvervslivs prioriteringer.
Rigtig mange virksomheder tjener gode penge på den grønne omstilling.
De er med til at skabe rum for enorme investeringer i den grønne omstilling, og de skaber tusindvis af arbejdspladser som følge af den grønne omstilling.
Det sikres bl.a. på baggrund af enighed her i Folketinget om meget store ambitioner for den grønne omstilling, som jeg omtalte før, men jo også, fordi vores europæiske fællesskab EU her spiller en helt central rolle og jo i stadig større grad er med til både at sætte rammerne om erhvervslivets ageren på den grønne bane, om man vil, og også er med til at trække samfundene og det danske samfund i en mere grøn retning.
Så ja, jeg er helt enig i, at naturen er under pres.
Den har en selvstændig værdi, og den skal vi bedre passe på.
Og det er derfor, at regeringen har sat historisk høje ambitioner, bl.a. for klimaet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-08:
Er ministeren enig med Frank Elderson, der er bestyrelsesmedlem i Den Europæiske Centralbank, i, at »naturen er det, som sikrer, at økonomien trives«, det vil sige, at naturen er et fundament for, at vi kan have en økonomi?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-02-08:
Jeg har den holdning, at danske medier er fuldstændig afgørende for demokratiet, og en fri og uafhængig presse er en præmis for, at vores demokrati fungerer.
Jeg er så også af den opfattelse, at det er vigtigt, at man i et udvalgsarbejde, hvor der er sensitive drøftelser, har mulighed for at have et rum, hvor man ikke nødvendigvis er tvunget til at referere samtlige samtaler.
Ordføreren og jeg har også forhandlinger ovre i det røde palæ i Finansministeriet, som jo heller ikke er underlagt aktindsigt, men hvor konklusionen af de inflationsforhandlinger, som vi måske udkommer med sammen, vil være til stor folkelig debat.