runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-02:
Loven er jo ens for alle, men jeg kan også godt se tallene.
Derfor har jeg også tidligere både udtalt og også givet tilsagn om – og jeg vil også godt gentage det her – at jeg synes, at de tal, som ordføreren står med, og som jeg jo kender, fordi jeg selv har sendt dem til Folketinget, har en karakter, som gør, at vi ikke politisk kan sidde dem overhørig.
Derfor er det her noget, vi er nødt til at tale om.
Rosa Lund (EL), 2025-04-02:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det bør være muligt at trække voldsomme profitter ud på at drive specialtilbud til udsatte børn og unge og sende skattekroner direkte i skattely i et diktatur i Abu Dhabi?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Tak til spørgeren for et meget relevant spørgsmål.
Jeg vil godt starte med slå fast, at der ikke må tjenes penge på at udbyde undervisning.
Det gælder i folkeskolen, og det gælder faktisk også i privatskoler og på behandlings- og specialundervisningstilbud som dem, der spørges til.
Til gengæld har Folketinget besluttet, der godt må tjenes penge på at drive sociale tilbud.
Behandlings- og specialundervisningstilbud indeholder både behandling efter sociallovgivningen, hvor der altså godt må tjenes penge, og undervisning reguleret på undervisningsområdet, hvor der ikke må tjenes penge.
har til formål at understøtte, at børn og unge på de her behandlings- og specialundervisningstilbud får den undervisning, de har krav på.
Der var – desværre, hvis du spørger mig – ikke under forhandlingerne om aftalen et politisk flertal for et forbud mod at trække profit ud at de her tilbud helt generelt.
Til gengæld indførte aftalen en række kontrolgreb og initiativer med inspiration fra socialområdet, som skal understøtte kvalitet, herunder også økonomisk kvalitet.
Der er indført krav om kvalitetsaftaler mellem kommunen og det enkelte tilbud.
Alle tilbud skal udarbejde et særskilt regnskab for specialundervisningsdelen, altså et særskilt regnskab.
Målet er, at det er tydeligt, hvad midlerne bruges til, hvad der kan trækkes udbytte ud for, og hvor meget udbytte der eventuelt udbetales til en ejerkreds.
Kommunerne har samtidig ansvar for, at et udbetalt udbytte ikke overstiger et omfang, der kan påvirke kvaliteten eller give anledning til, at man kan betvivle, om offentlige midler anvendes forsvarligt og efter hensigten.
Børne- og Undervisningsministeriet fører tilsyn med kommunernes indgåelse af de her aftaler og om den undervisning, tilbuddene udbyder, har den fornødne kvalitet.
Det er altså noget, som ministeriet vil følge tæt.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-04-02:
For nogle år siden kom der er en analyse fra Kraka og Deloitte omkring indvandringens pris for den kommende livsindtægt for unge danskere.
Niels Egelund, som jeg er ret sikker på at ministeren er bekendt med, kaldte det her for den mest grundige og omfattende analyse på det her felt.
Også VIA University College-chefen Andreas Rasch-Christensen kaldte det grundig og vigtig ny viden.
Den her analyse fastslår, at hvis andelen af ikkevestlige i en klasse overstiger 15 pct., har det en negativ konsekvens for den livsindkomst, som eleverne kan have, altså som danske elever kan have: Den bliver reduceret med hele 20 pct.
Så prisen for den her indvandring er der jo danske børn der betaler, hvis der kommer for mange i klasserne, hvilket den nuværende indvandring betyder.
Er ministeren enig i, at det er vores børn, som betaler prisen for den indvandring, vi har haft?
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-02:
Men hør lige her engang: Regeringen har lavet et system, der tillader, at den storkriminelle udlænding, Fasar, kendt fra »Den sorte svane«, modtager en førtidspension.
Samtidig er der massevis af danskere, der er møghamrende syge, der ikke kan få en førtidspension.
Jeg ved efterhånden ikke, hvor mange eksempler jeg har set på danskere, der er så syge, at de knap nok kan bevæge sig op på jobcenteret, og alligevel kan de ikke få en førtidspension.
Når man så kan se, at en kriminel rocker og udlænding kan få det så nemt som ingenting, altså samtidig med at han driver virksomheder rundtomkring i hele landet og bedriver snyd og humbug og sågar har indrømmet det for rullende kameraer, så lader man ham alligevel få en førtidspension, så er det simpelt hen rystende.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at det kan være så stor en udfordring for regeringen at lave om på.
Det burde da være såre simpelt.
Hvis man er kriminel udlænding, skal man selvfølgelig ikke have mulighed for at få en førtidspension.
Samtidig er vi da nødt til at lave et system, der gør, at danskere, der rent faktisk er syge, kan få det, mens man skal tage det fra de her kriminelle udlændinge.
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Det har jeg brugt flere år af mit liv på at diskutere, og jeg kan holde mange lange, harmdirrende taler om, hvorfor det, som Alternativet foreslår, er til skade for børnene.
Men igen må jeg henvise til min kollega udlændinge- og integrationsministeren.
Og det er ikke, fordi jeg ikke har holdninger til det her, men det er, fordi jeg ikke har mulighed for at svare på spørgsmål på en kollegas ressortområde.
Jeg vil virkelig opfordre til at tage den her diskussion, som jeg synes er relevant, med udlændinge- og integrationsministeren, hvilket de har opfordret til fra ministeriets side, inden det her spørgsmål blev stillet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-02:
Det tror jeg ikke de ville bakke op om, hvis det var til skade for børnene.
Nogle børn, vi godt har kunnet finde ud af at tage rigtig godt og omsorgsfuldt imod, er de ukrainske børn.
Jeg ved også, at ministeren var minister på udlændinge- og integrationsområdet, dengang vi modtog en masse ukrainske børn og familier.
Vil det så sige, at hvis det her spørgsmål havde gået på de ukrainske børn, der er kommet til Danmark her de seneste par år, så ville ministeren godt have forholdt sig til deres trivsel?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Det handler ikke om, hvorvidt de er fra Ukraine eller fra Syrien eller fra Tyskland eller fra Danmark; det er jeg ikke så interesseret i.
Det, jeg er optaget af, er, at de børn, der har opholdstilladelse i Danmark og går på en dansk folkeskole, uanset hvor i verden de kommer fra, har jeg et ressortansvar for, og der vil jeg meget gerne tale om barnets tarv og alt det, jeg har ansvar for.
Når det handler om asylansøgere, der f.eks. har børn, der bor på udrejsecenter Avnstrup, så hører det til hos udlændinge- og integrationsministeren.
Og jeg er sikker på, at spørgeren vil kunne få en kvalificeret diskussion med min kollega omkring det.
Men jeg må bare insistere på, at jeg ikke kan stå her og tale på vegne af sundhedsministeren og ligestillingsministeren og udlændingeministeren og statsministeren.
Jeg har mit eget ansvarsområde, og det skal jeg nok stå på mål for.
Og jeg vil virkelig opfordre til at tage den diskussion, for indkvarteringen af børnefamilier i det danske asylsystem er en relevant diskussion, og vi har et ansvar for de mennesker, der opholder sig der.
Det har regeringen også, men det er bare ikke mig; det er min kollega, og derfor må jeg henvise til ham igen.
Tak for spørgsmålet.
Vi er optagede af, at dagtilbuddene har en kvalitet, der understøtter børns trivsel, det er vigtigt for det enkelte barn og for os som samfund.
Kvalitetsundersøgelsen på vuggestue- og dagplejeområdet, altså 0-2-årsområdet, viste, at kvaliteten mange steder ikke er god nok, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Det er kommunerne, der har ansvaret for dagtilbudsområdet, og de har derfor en kæmpe opgave med at udvikle og med at forbedre kvaliteten for de mindste børn.
Samtidig er der fra regeringens side og fra statsligt hold taget flere forskellige tiltag for at styrke rammerne og for at hjælpe kommunerne med at løfte kvaliteten.
Der er gennemført flere tiltag med massive investeringer i dagtilbudsområdet.
Et af elementerne handler om tilstrækkelige normeringer.
Der er prioriteret 1,8 mia. kr. årligt på at indføre minimumsnormeringer i daginstitutioner, og tallene viser også, at der er kommet endda betragteligt flere voksne omkring børnene i daginstitutionerne.
Af dem er 1.000 pædagoger og 1.000 pædagogiske assistenter.
God kvalitet handler i høj grad om at uddanne mere personale, og derfor blev der også sidste år udmøntet 210 mio. kr. årligt til opkvalificering, så bl.a. erfarne pædagogmedhjælpere kan blive uddannet til pædagoger.
Samtidig er pædagogerne sikret et lønløft med den historiske trepartsaftale, som regeringen sidste år indgik med arbejdsmarkedets parter, og så sent som i sidste uge har regeringen så indgået en bred politisk aftale om en reform af de professionsrettede videregående uddannelser, hvor der bl.a. er sikret et økonomisk løft til en ny og en bedre pædagoguddannelse.
Regeringen har altså investeret ret markant og endda i flere forskellige tiltag for at styrke rammerne for dagtilbuddene, så kommunerne kan løfte opgaven bedre, og det er trods alt det, det handler om.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-02:
Tak for besvarelsen.
Jeg spørger jo ind til de trivselsøkonomiske konsekvenser af de forhold, der er i de danske dagtilbud, og det gør jeg jo, fordi det har store konsekvenser for børnene, ikke bare imens de er i dagtilbud, men også op igennem hele deres skolegang og helt op i voksenlivet, når man ikke får den rette start på livet.
Ministeren nævnte jo selv den kvalitetsrapport for vuggestue- og dagplejeområdet, der kom her for nogle år tilbage, og som viste, at kvaliteten rigtig mange steder, ja, faktisk de fleste steder, desværre er alt, alt for dårlig, og lige nu går vi også og venter på, at der kommer en rapport på børnehaveområdet, og nu kender vi ikke indholdet af den, men dem, jeg taler med, regner også med, at vi kommer til at se nogenlunde det samme.
Så vi kan i den grad sige, at der er meget, der skal arbejdes med i forhold til at løfte kvaliteten i dagtilbuddene, så børnene får en god start på livet.
Men lad os fokusere på den del af den ringe kvalitet, som er en konsekvens af den lave pædagogandel, som ministeren også var inde på i.
Vi drøftede det jo på et møde i går i Børne- og Undervisningsministeriet, hvor vi også talte lidt om nogle af de evalueringer og tilbagemeldinger, der er kommet på det.
Vi har jo i de senere år set en markant faldende pædagogandel, og at der er en lille stigning i andelen af pædagogiske assistenter, og samtidig ved vi, at der er blevet ansat mange unge pædagogmedhjælpere under 25 år for de penge, som blev afsat til minimumsnormeringerne, og det anerkender ministeren jo også.
Men hvordan vil ministeren sådan helt konkret arbejde for at knække den markant faldende kurve for pædagogandelen?
Og her henviser jeg selvfølgelig ikke til de ting, som ministeren allerede har remset op, som er gode tiltag, men som jo efter alt at dømme slet ikke er nok.
Hvilke nye tiltag vil ministeren tage i brug for at knække den her kurve?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Jeg kan godt bygge flere tiltag på, f.eks. en ny professionsrettet gymnasieuddannelse, som gerne skal styrke optaget på pædagogstudiet.
Men jeg synes måske også, det er lidt hurtigt, Alternativet kommer hen over historisk store beslutninger til at styrke dagtilbudsområdet.
Jeg kan ikke komme i tanker om noget tidspunkt nogen sinde, hvor der i Danmark er truffet så markante beslutninger.
Hvor i den offentlige sektor er det ellers, vi har øget andelen af ansatte med 16 pct.?
Det tror jeg simpelt hen ikke findes, og det er en kæmpe saltvandsindsprøjtning til dagtilbudsområdet.
Den reform af pædagoguddannelsen, der nu er kommmet, er kommet for sent, det medgiver jeg, men den er jo kæmpeefterspurgt, og så er der som noget helt ekstraordinært kommet et lønløft til bl.a. pædagogerne for at fastholde dem i stillingen.
Så mit fokus er at få de her ting til at fungere.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-02:
Hvad er ministerens holdning til de trivselsøkonomiske konsekvenser, der opstår, når kvaliteten i de danske dagtilbud ikke i tilstrækkelig grad imødekommer børns behov som følge af den lave pædagogiske normering i landets daginstitutioner?
Igen må jeg jo bare beklage, at børne- og undervisningsministeren ikke vil forholde sig til børnenes tarv, også selv om de er så uheldige at være placeret på asyl- og udrejsecentre.
Det er jo ikke børnenes skyld; det er jo deres forældre, der er flygtet og kommet til Danmark.
Så derfor mener jeg jo, at vi bør sætte børnenes tarv i første række, som vi også har skrevet under på i børnekonventionen.
Alternativet har for nylig foreslået, at børn ikke skal bo på asyl- og udrejsecentre, men komme ud at bo i kommunerne.
Det er et forslag, som både Red Barnet og Børns Vilkår har bakket op om, og der kan man sige, at hvis vi placerede dem uden for udrejsecentrene, kunne det være, at børne- og undervisningsministeren så ville forholde sig til deres trivsel.
Det kan godt være, at børne- og undervisningsministeren heller ikke vil forholde sig til det, men jeg vil alligevel spørge: Hvordan forholder børne- og undervisningsministeren sig til det forslag?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Det er korrekt, at jeg er børneminister.
Men hvis et barn brækker foden, er det altså ikke børneministeren, man skal have fat i, men sundhedsministeren, og hvis et barn skal med DSB, er det transportministeren og ikke børneministeren.
Så jeg beklager virkelig at måtte henvise til min kollega, udlændinge- og integrationsministeren.
Men jeg ved også, at forud for det her spørgsmål er spørgeren blevet gjort opmærksom på, at jeg ikke rigtig kan gå ind i de her sager, fordi de hører til hos min kollega, udlændinge- og integrationsministeren, også selv om Udrejsecenter Avnstrup blev etableret, mens jeg selv var udlændingeminister, og det blev flyttet fra Sjælsmark til Avnstrup.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-04-02:
Analysen er jo klar.
Hvis der er over 15 pct. ikkevestlige elever i en klasse, har det betydning for den livsindkomst, som resten af eleverne i klassen kommer til at have.
Det kan undre mig, for ministeren understreger jo også i artiklen, at Socialdemokratiet har en politik, som siger, at der maks. må være 30 pct. ikkevestlige i en klasse, og ministeren understreger, at det er politikken.
Så hvorfor fører regeringen og Socialdemokratiet en politik, som man ved, og som tallene siger kommer til at skade børnene derude?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Den udlændingepolitik, der er ført nu i 6 år med socialdemokratiske udlændingeministre, er jo den politik, der har sikret rekordlave asyltal og rekordlave antal af udlændinge i udsendelsesposition, fordi hjemsendelsespolitikken fungerer.
Ved siden af den asylpolitiske diskussion er der så en indvandringspolitik diskussion.
Der har vi ret høje indrejsetal for folk, der kommer til Danmark for at arbejde.
Mange steder er det en kæmpe gevinst for det danske samfund og intet problem for de lokale børn, at der kommer en ny ansat på LEGO, der har en familie med, og at det selvfølgelig også har konsekvenser for folkeskolen.
Men der er også en type af arbejdskraftindvandring, som trækker ressourcer ud af det danske samfund, og sådan en kvalificeret diskussion kunne jeg godt savne.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-04-02:
Men det er bare rent vrøvl og sniksnak og udenomssnak.
Vi har en rapport, der siger, at hvis der er mere end 15 pct. indvandrere fra ikkevestlige lande i en klasse, så skader det danske elevers livsindkomst.
Og så står man og siger: Jah, det må danskerne bare leve med; vores børn derude må bare leve med, at det er den pris, der er på indvandring.
Men problemet er, at det jo har en social slagside.
For de rige og eliten kan jo sagtens flytte deres børn over i en privatskole, ministre kan sagtens flytte deres børn over i en privatskole, men den almene dansker må altså leve med en politik ført af den her regering, som skader deres børns livsindkomst.
Er det virkelig regeringens holdning?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
I Albertslund Kommune ville det slet ikke give mening at tale om et loft på 15 pct.
Det er jo halvdelen af børnene i den kommune, hvor jeg bor, der har en ikkevestlig baggrund.
Det er den realitet, vi må forholde os til.
Derfor siger jeg også, at den vigtigste integrationspolitik, vi kan føre, er en stram tilstrømningspolitik.
Vi skal sikre, at asyltallene er lave, at hjemsendelsespolitikken er fungerende, og så skal vi have en bedre diskussion af konsekvenserne af udenlandsk arbejdskraft.
For der kan jeg se, at det er Høje-Taastrup Kommune, det er Ishøj, det er Brøndby, det er Albertslund, det er Rødovre, der nu må lave modtageklasser for arbejdskraft, som i den store finanspolitiske diskussion kun tæller på plussiden, fordi det giver arbejdskraft til Danmark, men som på velfærdssiden i den grad giver udfordringer, særlig i de dele af landet, hvor vi i forvejen har for mange indvandrere.
Tro mig: Det er ikke sniksnak, det er realiteter.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-02:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren i praksis sikre, at der gøres op med mistrivsel blandt børn på danske asyl- og udrejsecentre?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Tak for spørgsmålet, og jeg beklager det lidt tørre ministerielle svar her: Forholdene på danske asyl- og udrejsecentre hører under Udlændinge- og Integrationsministeriets ressort, og hvis spørgeren ønsker at vide mere om de konkrete forhold for børn på danske asyl- og udrejsecentre, vil jeg derfor opfordre til at stille spørgsmålet til udlændinge- og integrationsministeren.
På Børne- og Undervisningsministeriets område har asylansøgerbørn i den undervisningspligtige alder ret at deltage i folkeskolens undervisning eller i et undervisningstilbud, der står mål med undervisningen i folkeskolen.
Det er kommunens ansvar at sikre, at undervisningspligtige børn, der bor eller opholder sig i kommunen, modtager undervisning.
Det kan, som jeg forstår det, f.eks. være undervisning på et asylcenter, hvor undervisningen skal stå mål med undervisningen i folkeskolen, eller ved at deltage i undervisning på den lokale folkeskole.
Jeg har fuld tillid til, at kommunerne kan leve op til de her forpligtelser.
Det har de i øvrigt gjort i mange år, og det er mit indtryk, at mange børn af asylansøgere i den skolepligtige alder går i danske folkeskoler.
Alle landets folkeskoler skal hvert år gennemføre en måling af elevernes trivsel.
Kommunerne og skolerne bruger de årlige trivselsmålinger i deres arbejde med trivsel og undervisningsmiljø, og hvad angår børnenes trivsel på danske asyl- og udrejsecentre må jeg igen understrege, at det hører under Udlændinge- og Integrationsministeriets ressort.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-02:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Den var, som ministeren også indledningsvis sagde, ganske tør og også ret forudsigelig.
Jeg havde jo egentlig håbet på, at ministeren som børneminister også ville forholde sig til børn, der er på dansk jord, altså børn, der bor på asyl- og udrejsecentre, og forholde sig til deres trivsel, når de bor der.
Danmark har jo som bekendt tiltrådt børnekonventionen.
Det gjorde vi i starten af 1990'erne, og i den står der – og jeg citerer: I alle foranstaltninger vedrørende børn, hvad enten disse udøves af offentlige eller private institutioner for social velfærd, domstolene, forvaltningsmyndigheder eller lovgivende organer, skal barnets tarv komme i første række.
Samtidig har vi jo set flere rapporter og senest en rapport fra Udrejsecenter Avnstrup lavet af Røde Kors, der viser, at der er meget stor mistrivsel blandt børnene, og rigtig mange af dem er også i stor risiko for at udvikle psykiske lidelser, og nogle af dem har det også.
Derfor vil jeg egentlig spørge børneministeren, om ministeren ikke anerkender, at Danmark i det her tilfælde faktisk ikke tager barnets tarv og sætter det i første række.
Hvordan forholder ministeren sig til det som børneminister?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Det synes jeg ikke man kan sige ensidigt.
Men det, man kan sige, er, at når vi diskuterer indvandring, synes jeg nogle gange der er for ensidig en diskussion af, hvad konsekvenserne af indvandring er.
Lige nu er der jo rekordmange udlændinge beskæftiget på det danske arbejdsmarked, og vi diskuterer det meget som en indtægt for det danske samfund.
Punkt 1: Det afhænger jo lidt af, hvad det er for en type af indvandring, hvorfra de kommer og med hvilke kvalifikationer.
Og punkt 2: Vi skal huske på, at indvandrere jo også er mennesker, som jeg indledte med at sige før, så de har også familie.
De har børn, der trækker på sundhedsplejen, og en ægtefælle, der trækker på sundhedsvæsenet.
Nu bor jeg selv på Københavns Vestegn, hvor der er en meget kraftig indvandring for tiden fra bl.a. Nepal og Bangladesh, som trækker enorme ressourcer på skolevæsenet og dagtilbud, og det synes jeg forsvinder fra debatten om international arbejdskraft.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-02:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest bliver jeg dybt forarget over, at der er hårdkogte kriminelle, der modtager hjælp til forsørgelse fra det offentlige, samtidig med at de øjensynlig jo har vendt samfundet ryggen og tjener penge på organiseret kriminalitet.
Man må bare sige, at det er fuldstændig utilstedeligt, når kriminelle udnytter vores velfærdssystem på den måde, og jeg mener også, at det er mere problematisk end som så, fordi det risikerer at svække opbakningen og tilliden til vores velfærdssamfund.
Det bekræfter mig også i, at der er nogle regler her, vi skal have skærpet.
Det er regeringens klare holdning, at hvis man modtager førtidspension og begår alvorlig kriminalitet, f.eks. i rockerbander og narkokriminalitet, så skal ens førtidspension frakendes.
Jeg kan godt forstå, at spørgeren står og tripper og tænker: Så lad os komme ud over stepperne med lige præcis at gøre det.
Det vil jeg også gerne.
Spørgeren ved også, at der er taget indledende drøftelser, og vi er også i gang med de første skridt, og jeg glæder mig til at drøfte det her yderligere med partierne.
Peter Kofod (DF), 2025-04-02:
Tak for det.
Jeg vil læse spørgsmålet højt: Finder ministeren det rimeligt, at en mand trods 5 års seksuelt misbrug af steddatteren, fra hun var 7 til 12 år gammel, ikke idømmes en reel straf, som det fremgår af JydskeVestkysten den 17. marts 2025 i artiklen »Hærdet kriminel fik stor rabat på straffen for årelangt misbrug af steddatter«, bare fordi vedkommende i forvejen afsoner en langvarig fængselsdom?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-02:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sjældent nogle muntre sager, vi har anledning til at diskutere her, og derfor vil jeg endnu en gang sige tak til hr. Peter Kofod for at bringe nogle af de her eksempler fra virkeligheden op.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg har sagt igennem flere år så mange gange som muligt: Seksuelle overgreb mod børn er fuldstændig, helt og aldeles afskyeligt og en modbydelig forbrydelse.
Børn skal være børn, og de skal aldrig nogen sinde seksualiseres eller udsættes for krænkelser og overgreb.
Det er i mine øjne dybt forkasteligt og noget, som vi som samfund under ingen omstændigheder skal acceptere.
Jeg tror også godt, at hr. Peter Kofod ved, at jeg principielt er tilbageholdende med at kommentere nærmere på konkrete sager, og derfor kommer jeg heller ikke til at udtale mig om den konkrete sag, der henvises til i artiklen.
Mere generelt vil jeg dog gerne sige, at samleje eller andet seksuelt forhold end samleje med et barn under 12 år kan straffes med fængsel indtil 12 år, og det er altså en ganske høj strafferamme.
Men det er ikke nok, og det er derfor, regeringen vil nedsætte en kriminalitetsforebyggelseskommission, som bl.a. skal komme med forslag til, hvordan vi kan sikre, at der bliver grebet ind over for vold og overgreb i hjemmet, og at det bliver anmeldt til politiet.
Men selv om forebyggelsesindsatser og også undersøgelser på området er helt afgørende i kampen mod vold og overgreb i hjemmet, skal der altså også være en hård og meget mærkbar konsekvens for dem, der begår grove forbrydelser, og derfor kommer regeringen til inden for meget kort tid at fremlægge sit bud på en strafreform, hvor vi sætter hårdere og mere konsekvent ind over for alvorlig, personfarlig kriminalitet, herunder grov vold og voldtægt.