runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Vi går i Det Konservative Folkeparti i allerhøjeste grad ind for lige adgang.
Nu nævner ordføreren rent faktisk selv det her med de praktiserende speciallæger.
Der har man jo et rigidt system, som lægger loft over speciallægens aktivitet.
Dels har man en knækgrænse, som gør, at når speciallægen har opnået en vis omsætning, bliver honoraret sænket til noget, der ligner 60 pct. af det oprindelige honorar, dels har man også en kollektiv ramme for, hvor meget de praktiserende speciallæger må have lov til at omsætte for i løbet af et år.
Hvis det er sådan, at de overskrider den ramme, bliver deres honorar reduceret året efter.
Det betyder jo, at når de rammer det der loft der, begynder de at lave noget andet.
Så er det sådan noget med botoxbehandling, og hvad de ellers kan finde på, selvbetalere og andre, sådan at de også kan blive ved med at have deres forretning kørende.
Hvis det var sådan, at man regulerede den ramme, så ville man jo få noget mere kapacitet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Det synes jeg er godt.
Det er jo en af de ting, man bør diskutere, altså hvad det er for nogle incitamenter, der er i den overenskomst, man har med de praktiserende speciallæger.
Jeg hørte også ordførerens svar sådan, at det ikke bør være sådan, at man kan springe over i køen til praktiserende speciallæger eller for den sags skyld til psykiatrien, hvis man har en sundhedsforsikring, altså at det grundlæggende princip i Danmark skal være, at det er behovet, der styrer, hvem der kommer først i køen, og ikke pengepungens tykkelse.
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Jeg vil også gerne kvittere ordføreren for, at Enhedslisten i, jeg tror, det var finansloven 2020, fik afsat 600 millioner ekstra til psykiatrien – stor ros for det.
Man kunne måske på det tidspunkt også have sikret, at der blev lavet noget mere luft hos de praktiserende psykiatere, sådan at man også havde mulighed for at øge kapaciteten der.
For kapaciteten er der, det er bare et spørgsmål om, at de rigide regler gør, at psykiaterne også holder på et tidspunkt og stopper deres aktivitet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Tak for det.
Ordføreren understreger meget – som om det er en sandhed – at når nogle bruger en privat forsikring, skaber det luft i den offentlige ventelistekø.
Men lige præcis Danica Pension var jo netop ude at pege på, at grunden til, at de opgav at have sygeforsikringer til børn, som havde brug for børne- og ungdomspsykiatrien, var, at så mange stod i kø til den private behandling, at man simpelt hen rekrutterede alle børne- og ungdomspsykiatere over i det system, og dermed kom der til at mangle børne- og ungdomspsykiatere til at tage sig af børn på den offentlige venteliste.
Det samme sker jo i virkeligheden med kirurger.
Når rigtig mange kirurger udfører ukomplicerede knæ- og hofteoperationer, kommer vi til at mangle kirurger til at tage sig af komplicerede knæ- og hofteoperationer og andre ting.
Synes ordføreren ikke i det mindste, at det ville give mening, at vi fik afklaret den her urimelighed?
Påvirker det antallet af patienter i den offentlige ventelistekø, eller påvirker det ikke patienter i den offentlige ventelistekø?
Hvem har ret?
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Nu er der flere problemstillinger i spørgsmålet, for i den region, som jeg kommer fra, har vi jo i rigtig mange år faktisk kun haft én børne- og ungdomspsykiater.
Det har været et kæmpeproblem, og det har jo gjort, at vi så også har døjet med nogle rigtig lange ventelister og har været nødt til at supplere ind med andre fagkompetencer i forhold til at hjælpe nogle af de børn, som har haft behov for hjælp.
Men jeg ser det sådan, at når der er nogen, som opererer på et privathospital og tager nogle hofteoperationer der, så bliver der jo altså også plads i det offentlige, fordi dem, der flytter over til et privathospital, træder ud af ventekøen, og så har jeg også mulighed for at komme til, selv om jeg ikke har en sundhedsforsikring, og selv om jeg måske ikke har mulighed for at betale selv.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Jeg kender også jyder, som rejser til København, fordi det er her, hudlægerne er, og det er her børne- og ungdomspsykiaterne er, og det er her psykiaterne er, og det er en udfordring, men det er jo et selvstændigt problem, kan man sige.
Men når den offentligt ansatte kirurg tager et job på det private hospital for at lave lette hofteoperationer, så kan den samme kirurg altså ikke længere stå og lave komplicerede hofteoperationer på det offentlige hospital.
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Der har vi jo nogle udfordringer på personalesiden, men heldigvis bliver der er uddannet rigtig, rigtig mange læger i øjeblikket.
Der er aldrig blevet uddannet så mange, som der bliver i øjeblikket, og derfor skal vi også sørge for, at vi sikrer, at vi får dem gjort til speciallæger, både i forhold til psykiatri, men også i forhold til kirurgi, sådan at vi kan honorere den efterspørgsel, der er.
For der skal ikke være nogen tvivl om, at i Det Konservative Folkeparti vil vi altså gerne have et robust og stærkt sundhedsvæsen, som kan honorere den efterspørgsel efter sundhedsydelser, som der er.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Mange tak, formand.
Og tak til hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten for at tage et vigtigt emne op her i salen i dag.
I Radikale Venstre deler vi fuldt ud bekymringen for ulighed i sundhed, og vi anser det for helt afgørende, at vi fortsat har et stærkt offentligt sundhedsvæsen i Danmark.
Vi er ikke imod offentlig-privat samarbejde som sådan.
Det kan bruges og bliver – det ved jeg fra selvsyn i Region Hovedstaden – i hvert fald brugt positivt til at sikre hurtig behandling og til at nedbringe ventelister.
Det hører også med til billedet, at privathospitalerne udgør en ret lille del af de samlede udgifter til sygehusvæsenet i Danmark, og at vi har et rigtig godt offentligt sundhedsvæsen i Danmark, også bedre, end man nogle gange kunne få indtryk af, når man kigger i medierne, og også selv om der helt oplagt er plads til forbedringer.
Men forslagsstillerne peger på en anden vigtig problemstilling, nemlig den voldsomme vækst, vi har set, i antallet af private sundhedsforsikringer de seneste par årtier.
Her er vi i Radikale Venstre helt enige i, at det er på sin plads at få analyseret konsekvenserne, gode som dårlige, af den udvikling.
Det er et marked, der pludselig fylder utrolig meget, men som ikke har været tænkt ind som en del af vores sundhedsvæsen tidligere, så hvad er konsekvensen?
Skaber det en skævvridning?
Er det en fordel?
Er det lidt begge dele?
Det ved jeg ikke, det ved ordføreren fra Enhedslisten nok heller ikke, og det ved vores sundhedsfaglige personer heller ikke.
Derfor er bekymringen blevet rejst mange steder.
Det er også klart, at når der er tale om arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, risikerer vi helt oplagt at øge uligheden.
Det vil jo alt andet lige hovedsagelig være raske mennesker, der har de forsikringer, fordi det er folk, der er på arbejdsmarkedet.
Hvad med alle dem, der af forskellige årsager ikke er på arbejdsmarkedet, og som måske netop har et større behov for hjælp i sundhedsvæsenet?
Det er uklart.
Den store stigning i antallet af sundhedsforsikringer er ikke nødvendigvis et problem, men jeg har også hørt de bekymringer, som en lang række af vores sundhedsfaglige grupper har rejst, også i den henvendelse til Sundhedsstrukturkommissionen, som ordføreren henviser til.
Derfor giver det i vores øjne rigtig god mening at få belyst, hvad konsekvenserne er, og hvad det på sigt kan få af betydning for vores sundhedsvæsen.
En så stor forandring på relativt kort tid, som ikke hidtil har været en del af vores sundhedsvæsen, vil have betydning.
Det skal vi have belyst, så vi kan agere på et oplyst grundlag.
Derfor bakker vi i Radikale Venstre op om Enhedslistens ønske om en analyse.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Tak for det.
Og tak også for en god deltagelse i debatten i det hele taget.
Det er jo rigtigt, at der er meget, vi ikke ved, og derfor har vi brug for en analyse.
Er Radikale Venstre og ordføreren enig i, at det er i strid med et grundlæggende princip i det danske sundhedsvæsen?
Og hvad mener Radikale Venstre i så fald vi skal gøre for at stoppe den udvikling og vende den?
Ellers må vi tage den over en kop kaffe bagefter.
Jamen det er dejligt, at der ikke er en voldsom trafik af sygeplejersker over i det private.
Men vi ved, at der er udfordringer, også når det f.eks. gælder læger på forskellige områder.
Så er jeg i øvrigt helt enig i, at opgaven er at gøre arbejdsforholdene i den offentlige sektor bedre for det personale, der er der.
Det er bl.a. også derfor, vi i Enhedslisten har været med til at kæmpe for, at de skulle have det lønløft, som Liberal Alliance så var imod.
Men det er jo en af de ting, som forhåbentlig kan være med til at fastholde folk i den offentlige sektor.
Maria Durhuus (S), 2024-02-22:
Jeg tillader mig lidt at anfægte ordførerens tale om, at dem, der har mange penge, springer over, og at alle andre får lov at vente.
Vi har jo i Danmark også en ventetidsgaranti, der gør, at hvis ventetiden overstiger et vist tidsrum i forhold til graden af nogle gener, så kan man komme på et privathospital, såfremt ens lidelse kan behandles der.
Det mener jeg jo egentlig er fint, og jeg mener egentlig også, at det er godt, at vi på den måde kan hjælpe hinanden, for ventelisterne er jo ikke opstået af ingenting; de er jo et symptom på forskellige strukturelle udfordringer.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Hvad er det, der gør, at det her B-forslag eller den her analyse skal køres igennem, 2 måneder før vi får Sundhedsstrukturkommissionens anbefalinger, som vi ikke engang ved hvad der ligger i – måske ved ordføreren det, men jeg ved det ikke – og som vi lige netop har bestilt for at få det stærkeste sundhedsvæsen overhovedet?
Kim Valentin (V), 2024-02-22:
Tak til formanden.
Jeg er standin i dag, da jeg ikke sidder i Transportudvalget, men jeg er dog EU-ordfører, så derfor har det jo lidt med det her at gøre.
Vi diskuterer lige nu et vigtigt lovforslag, der sigter mod at opdatere vores nationale lovgivning i overensstemmelse med EU's AFI-forordning.
Grøn omstilling af transportsektoren er helt afgørende for, om vi kan nå vores klimamål i EU, og derfor er AFI også et væsentligt element i »Fit for 55«-pakken.
Men den pakke får os jo kun i mål, hvis vi får EU-lovgivningen til at leve i medlemslandene.
Derfor er jeg også glad for, at vi nu opdaterer vores lovgivning, så den nye forordning kan træde i kraft.
Konkret betyder lovforslaget, at vi vil se en betydelig forenkling af den nuværende infrastruktur for alternative drivmidler.
Ved at der etableres flere og mere tilgængelige ladestandere over hele landet, skal alle elbilsejere fremover nemt kunne finde et sted at oplade deres biler, uanset hvor man er i landet.
Samtidig vil lovforslaget sikre rimelige, gennemsigtige og ikkediskriminerende priser på opladning.
Det fjerner samlet set nogle væsentlige hindringer for mange danskeres overgang til elbiler, og det vil gøre den grønne omstilling tilgængelig for alle.
Privatbilismen står i dag for næsten 20 pct. af det danske CO 2 -udslip.
Hvis vi skal reducere dette tal markant, og det skal vi, er overgangen til elbiler ikke bare ønskelig, den er helt afgørende.
Så det her lovforslag er et nødvendigt skridt på vejen mod at realisere vores klimamål.
Det er konkrete skridt, som er med til at fremme gode og bæredygtige løsninger.
Venstre støtter forslaget.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Der er jo allerede blevet redegjort meget grundigt for den her sag, der som bekendt går ud på at ændre lovgivningen, så vi ikke har en masse dobbeltlovgivning med en EU-forordning om alternative drivmidler.
Lovændringen vedrører en del ting, bl.a. ophævelsen af nogle bestemmelser om den begrænsede konkurrence.
Det er vigtigt for SF, at det ikke betyder, at markedet bliver mere monopoliseret, for det skal være nemmere og billigere at skifte til en mere grøn og klimavenlig løsning, når man tager bilen.
Med det sagt er det primært positivt, at forordningen er med til at hæve ambitionsniveauet i forhold til det, vi allerede selv havde planlagt.
Det ligger ikke så meget i det her lovforslag, men AFI-forordningen er også med til at sikre opstilling af endnu flere ladestandere.
Derfor er vi i SF glade for, at forordningen stiller krav til opladningsinfrastrukturen for bl.a. eldrevne lastbiler.
Brugen af eldrevne lastbiler er en særlig vigtig faktor for at kunne transportere varer mere klimavenligt.
Det er vigtigt, at transport over landegrænser gøres så grøn som muligt.
SF støtter ændringen af loven, så den passer til EU-forordningen.
Pernille Vermund (LA), 2024-02-22:
Tak for det.
Ligesom hr. Kim Valentin er jeg heller ikke transportordfører, men jeg er den glade indehaver af en elbil, så derfor er det jo dejligt at få lov til at stå og behandle et lovforslag som det her.
Med lovforslaget bringes dansk ret i overensstemmelse med AFI-forordningen om infrastruktur for alternative drivmidler til transport, altså i forhold til hvilke krav der er til infrastruktur til det, som i transporten enten helt eller delvis skal afløse benzin- og dieselmotorer og dermed bidrage til en grøn omstilling af transporten.
I AFI-forordningen er der krav om, hvilke betalingsløsninger der skal kunne bruges.
Der gælder navnlig krav om, at man skal kunne betale med betalingskort ved offentlige ladestandere med en effekt på over 50 kW.
Så når man med forslaget sikrer en fælleseuropæisk regulering og dropper et lidt fjollet dansk særkrav til prisvisning, kan vi i Liberal Alliance kun være tilfredse, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Peter Have (M), 2024-02-22:
Jeg skal fatte mig i korthed, da det meste allerede er blevet sagt.
Lovforslaget har til formål at bringe dansk ret i overensstemmelse med de fastsatte supplerende bestemmelser i AFI-forordningen, der er trådt i kraft.
Helt konkret foreslås en række bestemmelser i AFI-loven ophævet som følge af AFI-forordningen, herunder bestemmelser om implementering af det hidtidige AFI-direktiv i dansk lovgivning.
Derudover foreslås det med lovforslaget også, at enkelte bestemmelser skal kunne supplere AFI-forordningen i dansk lovgivning.
Det gælder f.eks. placering af opgaver om tilsyn med markedet for opladningsinfrastruktur samt muligheden for at fastsætte regler om indsamling, udstilling, opbevaring og distribution af data fra den offentligt tilgængelige drivmiddelinfrastruktur.
Jeg kan hermed afslutte talen med at sige, at Moderaterne støtter forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2024-02-22:
Formålet og hensigten med det her lovforslag er helt o.k.
Det drejer sig om at følge op på en EU-forordning, som er en del af gennemførelsen af Europa-Parlamentets bindende klimamål på energiforsynings- og transportområdet.
Det drejer sig især om fælles tekniske specifikationer og krav til brugerinformation.
Det meste handler om strøm og ladestandere, men det omfatter også tankstandere til komprimeret naturgas, CNG, som det hedder på fint, flydende naturgas, LNG, som det hedder, og flydende biogas, LBG, og brint.
Jeg er enig i, at en vigtig del af fremtidens drivmiddel er brint, men nogle af de hel- og halvfossile drivmidler, der også indgår, er jeg dybt skeptisk over for.
En del af forslaget handler også om betingelserne ved kommunal og regional medfinansiering, og der er det vigtigt, at vi skelner mellem de omtalte drivmidler, og det vil jeg spørge ind til i udvalgsarbejdet.
Der er også mange bemyndigelser i lovforslaget, og det kan jeg jo godt se pointen i, men i den sammenhæng vil jeg sige, at jeg føler mig stærkt betrygget af, at der er lovning på en evaluering i løbet af 2025.
Så den ser jeg meget frem til.
Mette Thiesen (DF), 2024-02-22:
Jeg vil lige starte med at sige, at det normalt er vores ordfører, Nick Zimmermann, som er ordfører på det her område, men at han sidder i forhandlinger, og derfor har jeg fået lov at holde talen for Dansk Folkeparti på hans vegne.
Det her forslag drejer sig jo, som I nok har kunnet høre på de forskellige ordførere nu her, om at skabe overensstemmelse mellem gældende dansk ret og den her nye AFI-forordning, der har virkning fra den 13. april 2024, og med det her forslag foreslås det derfor, at en række bestemmelser fra lovgivningen om AFI-direktivet og anden lovgivning ophæves eller ændres.
Helt grundlæggende har vi i Dansk Folkeparti lidt svært ved at se, hvorfor der er behov for ny EU-lovgivning i form af en ny forordning.
For vi har jo i Danmark allerede implementeret et EU-direktiv, ligesom vi også har lokale aftaler om bl.a. ladestandere, og det er nu den lovgivning, man enten vil fjerne eller ændre, så det passer til den nye forordning.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne være med til at se på, hvordan vi kan sikre bedre forhold for alternative drivmidler i Danmark, men vi vil ikke være med til, at en ny retsakt dumper ny lovgivning ned over hovedet på danskerne.
For i Danmark har vi jo som bekendt demokrati, hvor befolkningen skal have mulighed for at lade sin stemme høre, og lovgivningen er derfor et klassisk eksempel på den centralisering og føderalisering af Den Europæiske Union, som vi desværre ser mere og mere af.
For der sidder bureaukrater nede i EU, som mener, at vi ikke selv kan finde ud af at lovgive om f.eks. ladestandere ude i medlemslandene, og det er da helt skævt.
Desværre er vi jo så også, kan jeg høre, det eneste parti, som påpeger det, så det er altså en kritik, som vi står alene med, men som vi også står stolte alene med.
I Dansk Folkeparti er vi imod den udvikling, og vi er derfor også imod det her forslag, og jeg kan også tilføje, at der allerede er over 4.500 forordninger, der har direkte virkning i Danmark, hvorfor vi nu kan tilføje endnu en forordning til listen.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Det her lovforslag har til formål at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med den såkaldte AFI-forordning fra EU.
Forordningen er en del af »Fit for 55«-pakken, som skal gøre det muligt for EU at reducere sine drivhusgasser med mindst 55 pct. i 2030.
Derfor kommer vi med lovforslaget ganske simpelt til at ophæve og ændre nogle bestemmelser i AFI-loven.
Alternativet kan på det grundlag støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Thomas Danielsen (V), 2024-02-22:
Tak for ordet, formand, og tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er jo først og fremmest at bringe dansk ret i overensstemmelse med den nye forordning om etablering af infrastruktur for alternative drivmidler, nemlig AFI-forordningen, og dermed sikre, at der ikke er dobbeltregulering på området.
AFI-forordningen vil overordnet sikre, at det er de samme regler for etablering af infrastruktur for alternative drivmidler, der gælder i hele EU fra den 13. april 2024, hvor forordningens krav finder anvendelse.
Med lovforslaget foreslås det derfor, at en række bestemmelser i den nuværende AFI-forordning enten ophæves eller ændres, da det fremover vil være AFI-forordningen, der regulerer området.
Det gælder f.eks. reguleringen af de krav, der stilles til betalingsløsninger og visninger af priser på offentligt tilgængelige ladepunkter.
Ligeledes vil det fremover være AFI-forordningen, som regulerer de krav, der stilles til operatører af offentligt tilgængelige ladepunkter, om, at priserne skal være rimelige, let og klart sammenlignelige, gennemsigtige og ikkediskriminerende.
Med lovforslaget lægges der op til, at AFI-loven også kommer til at supplere AFI-forordningen.
Det foreslås f.eks., at der kan føres tilsyn med overholdelse af AFI-forordningens regler om betalingsløsninger, prisvisning og tekniske krav til ladeinfrastruktur.
Herudover foreslås det med loven, at transportministeren i overensstemmelse med AFI-forordningens databestemmelser kan fastsætte regler om indsamling, udstilling, opbevaring og distribution af drivmiddeldata.
Med lovforslaget vil de nationale bestemmelser i AFI-loven om kommuner og regioners mulighed for at indgå aftaler med ladeoperatørerne fastholdes med mindre tilpasninger.
Jeg ser derfor frem til udvalgets behandling af lovforslaget og står naturligvis til rådighed for spørgsmål.
Der har været, jeg ved ikke, om man kan kalde dem spørgsmål, men i hvert fald nogle få bemærkninger fra salen allerede om at huske landdistrikterne og om, at det ikke skulle være en forordning, men at man skulle have holdt fast i et direktiv osv.
Det er der selvfølgelig forskellige årsager til at det er.
Så når Danmarksdemokraterne er bekymret for den del, vil jeg sige, at det her er noget af det, der understøtter det.
I forhold til fru Jette Gottliebs spørgsmål om, hvad det egentlig er, kommunerne kan yde medfinansiering til, vil jeg sige, at det kun gælder elladestandere og ikke andre drivmidler.
Jeg tror, at det var de bemærkninger, der er faldet, ellers må I selvfølgelig bare stille spørgsmål.
Tak for ordet, formand.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Tak for det, formand.
Det bærer høringsnotatet jo også præg af, altså at vi har at gøre med et lovforslag, der involverer ufattelig mange elementer, og det har en meget teknisk karakter.
Med det her lovforslag prøver vi at skabe mere smidighed og bedre tekniske rammer om forhold under repatrieringsloven, udlændingeloven og hjemrejseloven.
Jeg vil til at starte med prøve at gennemgå nogle af de allerallervigtigste og så til sidst prøve at sige noget mere overordnet på vegne af Socialdemokratiet.
I dag er det jo sådan, at hvis en kommune f.eks. gerne vil finde ud af, om en tilflytter fra en anden kommune har været på kontanthjælp eller har haft en lignende ydelse, så skal de data i dag hentes ved en forespørgsel til den fraflyttedes kommune.
Med det her lovforslag vil vi give mulighed for, at kommunerne kan hente de relevante oplysninger direkte fra indkomstregisteret.
På den måde bliver det mere smidigt for kommunerne at indhente de her oplysninger.
Så ændrer vi i repatrieringsloven, og det gør vi flere steder.
Vi lægger op til nu, at den repatrieringsydelse, man får udbetalt, skal udbetales i tre rater i stedet for i to rater, og det er for at mindske risikoen for misbrug.
Høringsnotatet rejser en række bekymringer i forhold til at få en bankkonto i udlandet og regler om hvidvask og terrorsikring hos udenlandske banker, som jeg ved at Udlændinge- og Integrationsministeriet er meget opmærksom på.
Et par af de andre vigtige elementer i det her lovforslag er, at politiet nu skal høres i alle sager om repatriering.
Og det er afgørende, fordi kommunerne jo ikke har adgang til de samme data, som PET og politiet har, når de skal vurdere, om de mennesker, vi sender ud af landet med en god sum penge i ryggen, kunne finde på at bruge de penge til terroraktivitet.
Derudover får Hjemrejsestyrelsen mere kompetence end i dag, og vi gør deres arbejde nemmere.
Alt i alt er det her lovforslag, selv om det er teknisk, helt vildt vigtigt, fordi det smidiggør processerne med at få sendt de mennesker ud af landet, som ikke skal være her.
Og for Socialdemokratiet er det meget afgørende, at flere bruger repatrieringsordningen; at mennesker, som har været her i 5 år eller mere og ikke er blevet tilknyttet arbejdsmarkedet og ikke er blevet en del af det danske samfund og ikke i deres adfærd viser, at de kommer til at ville blive en del af det danske samfund, får nemmere mulighed for at forlade vores land.
Så alt i alt er det her et godt lovforslag, på trods af at det er tungt, og vi i Socialdemokratiet bakker op om det og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.