runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stén Knuth (V), 2022-06-07:
I Venstre ser vi naturligvis også forskellige læringsplatforme som vejen til, at børnene bliver udviklet hen imod både at være kritiske, nysgerrige, dannede og uddannede, herunder jo også materialer og digitale platforme og – måske ikke overraskende for den her ordfører – også bevægelse.
I midten af min egen tid folkeskolen, mødte jeg jo både sløjd og madkundskab, og jeg husker det næsten, som det var i går, fordi det vækkede en enorm interesse i mig, både det her med sløjd, de forskellige materialer, og det, man kunne gøre med de her ting, og ligesådan med madkundskab de første par gange, og det var ikke kun havregrød, minister, vi lavede på min skole, det var også frikadeller og alt muligt andet spændende, men det var jo altså specielt også idræt, som fangede mig i den grad.
Så med de forskelligheder, der lå i den, synes jeg, dengang jeg gik i skole, også mere praktisk orienterede folkeskole, fangede det i hvert fald mig og gjorde mig nysgerrig på både min ungdom om mit videre liv, og det tænker jeg at vi på en eller anden måde også skal tilbage til, og det er jo også noget af det, som vi, som den tidligere ordfører også sagde, diskuterer i »Sammen om skolen«, hvor vi jo er rundt at besøge forskellige skoler, som har mere praktisk orienterede fag, eller som i hvert fald har formået at bringe det ind i folkeskolen, sådan at de unge mennesker også møder de forskellige ting, der kunne gøre dem nysgerrige.
For alle unge er meget forskellige, de er unikke, og de fanges på nogle forskellige måder.
For at vende tilbage til det, som ministeren også sagde, og som også er vigtigt for Venstre, er det jo, at der er den frihed ude på den enkelte skole og i den enkelte kommune til at kunne bringe de materialer og platforme til veje, som skal gøre, at vi fanger de unge mennesker, sådan at de netop bliver dannede, uddannede, nysgerrige og kritiske i forhold til det liv, som måtte komme.
Vi har jo været med til at forme vedtagelsesteksten og kan bakke fuldstændig op omkring den.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for det, og tak for en fin tale, og jeg får bare lyst til at følge op med: Vil Venstre være med til at kigge på de barrierer, som står i vejen for, at lærerne faktisk har den frihed til selv at vælge materialer?
Stén Knuth (V), 2022-06-07:
Ja, så skal spørgeren prøve at tegne de udfordringer op, som spørgeren mener der er.
Så skal jeg prøve at komme det lidt nærmere.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
For noget af det, som lærerne jo peger på, er, at der i de kommuner, hvor man har bundet så stor en del af budgettet til at indkøbe bestemte platforme, ikke rigtig er noget tilbage ude på skolen til, at lærerne selv har noget at gøre godt med, og så oplever den enkelte lærer jo ikke nogen frihed.
For så er man bundet til den portalundervisning, der er, og så kan man faktisk ikke få lov til at udfolde det, som man gerne vil, simpelt hen fordi man ikke selv har pengene til det.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstre, om I vil være med til at kigge på, at lærerne faktisk også i virkeligheden har den frihed, og ikke bare på papiret.
Stén Knuth (V), 2022-06-07:
Og tak til ministeren for talen.
Jeg er glad for, at vi slår fast, at skolerne er kommunernes ansvar og opgave, og at der også er den frihed i klasselokalerne til at kunne vælge at gøre de ting, man gerne vil.
Jeg er også glad for, at vi ikke måler og vejer på, hvad der i øvrigt sker i klasselokalet, hvad det angår.
Jeg har været lidt i tvivl om, hvad vi skulle snakke om i dag, og nu taler vi meget om teknologi versus bøger, men der findes jo også noget, der hedder sløjd og hjemkundskab, som også kunne være med til at vække nogle interesser i det lille barn, som det gjorde hos mig – det skal ministeren nok komme til at høre om lige om et øjeblik – så der er også nogle spor der, som kunne gøre de unge mennesker mere interesserede, nysgerrige og måske også kritiske over for noget af det, der foregår.
Kan ministeren ikke også reflektere en lille smule over det?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Grunden til, at der er usikkerhed om de beregninger, der er, er jo, at det er svært at vide, hvordan unge mennesker vil søge.
I dag er det sådan, at hvis ikke man søger sit nærmeste gymnasium, hvor man har en forlomme, for det er det, der giver forlommerne i dag, har man en risiko for at komme langt bag i køen.
Så i dag er der en masse, der ikke søger deres egentlige førsteprioritet, og hvordan ville de have stået i den nye model?
Det er selvfølgelig svært at vide, når man kører regnemaskinen på de gamle tal.
Så det er rigtigt, at der er usikkerhed, men point for at anerkende, at det ikke er kunstig intelligens og noget, der har sit eget liv; det er sådan set bare en hjælp til den fordeling, som foregår uanset hvad.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-07:
Man kan sige, det er en hjælp, men det skaber reelt set en kæmpe, kæmpe usikkerhed, og det er egentlig den, vi ønsker at imødegå.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for det.
Skolen skal kunne mærkes.
Børnene i Danmark skal gå i en skole præget af fantasi og virkelyst, hvor kreativitet og kundskabstilegnelse får lov til at gå hånd i hånd.
Vi skal gøre op med, at for mange elever bliver tvunget til at åbne computeren og logge ind på en portal og løse den ene enslydende opgave efter den anden, time efter time.
Mere og mere undervisningsmateriale købes centralt gennem digitale tjenester.
Det er skidt, fordi den gode og motiverende undervisning kræver en mangfoldighed af materialer, metoder og tilgange.
Lærerens mulighed for at planlægge sin undervisning og vælge forskellige læremidler svækkes, når kommunerne på forhånd har valgt, hvilke læremidler der stilles til rådighed.
Mange af materialerne er tilmed målstyret i en grad, der binder, hvordan de kan bruges, og det gør undervisningen kedelig for eleverne og for lærerne.
Selvfølgelig vil mange dygtige lærere kunne være kreative med at overkomme portalernes bindinger, men der er risiko for, at man i for høj grad kører en præfabrikeret model ned over for meget undervisning.
Derfor får jeg lyst til at citere H.K., der var lærer i Næstved, men som desværre ikke er her mere, og som for 2 år siden skrev sådan her: »Hvis det ikke er didaktiske og pædagogiske overvejelser, som bliver grundlaget for indkøb af undervisningsmidler, men i stedet indkøbsaftaler og mængderabatter, så mister folkeskolen det stolte Grundtvigske princip om den lystbetonede læring, fordi lærerne ikke længere har friheden og ekspertisen til at tilrettelægge de individuelle forløb målrettet enkelte klasser og elever.«
Flere steder er udgiften til digitale læremidler så store og fastlåste, at der kun i begrænset omfang er råd til fysiske materialer.
Det er derfor, jeg i dag spørger: Hvad kan regeringen oplyse om, hvordan det står til med materialer i skolen, herunder bøger, maling, træ m.v., samt hvilken betydning digitale platforme har for det, og hvordan vil regeringen fremme, at elevernes hverdag i skolen bliver præget af fantasi og virkelyst, også i materialerne?
Gitte Willumsen (KF), 2022-06-07:
Tak for det, og tak for en god tale, minister.
Jeg er meget enig i de betragtninger, ministeren gør sig omkring den læring, man har i de digitale og i de analoge læremidler.
Ministeren sagde lidt om, at man ville prøve at give bedre adgang til nogle af de digitale læremidler.
Der er i hvert fald nogle bekymringer, jeg har i forhold til dem, og jeg kender dem jo relativt godt, og det er noget af det læringssyn, der ligger, men det må man jo selvfølgelig arbejde med ude på de enkelte skoler, når man skal vælge digitale læremidler.
Men hvad tænker ministeren at vi kan gøre for at få tydeliggjort, hvad den analoge bog kan?
For jeg tror desværre, der er rigtig mange, der tænker, at det hører fortiden til.
Men hvordan kan vi få den analoge bog gjort moderne igen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jeg tror, at en del af det er at mangfoldiggøre nogle af de resultater, der er omkring det, for jeg mener, at der var nogle årtier, hvor man blev meget forblændet af det her med, at vi skal alt muligt digitalt, og det har jo været en kæmpe fordel under corona.
Så alt kommer jo med en forside og en bagside.
Men jeg tror, man blev lige lovlig forblændet, og det vil sige, at man måske tilsidesatte eller ganske simpelt ikke havde forskningsresultater endnu på, hvordan det analoge virker i forhold til det digitale.
Jeg har set en meget let afdækning af f.eks. også det med forældreperspektivet, og det mener jeg sådan set ikke er uvæsentligt.
Vi ved jo fra forskningen, at forældrene uanset forældrenes i øvrigt sociale og uddannelsesmæssige baggrund spiller en rigtig stor rolle i deres børns skoledag, og det vil sige, at mister vi for meget i forhold til både det her med, at man ikke fordyber sig så meget på det digitale, og at forældrene ikke kan hjælpe til på samme måde, så har vi at gøre med noget, vi skal tage ganske, ganske alvorligt.
Så det mener jeg er en drøftelse, vi bliver nødt til at have på baggrund af de forskningsresultater, der har været oppe.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for en rigtig god tale, og tak for at være så tydelig om betydningen af, at det er lærerne, der vælger deres undervisningsmateriale.
Derfor får jeg bare lyst til at spørge ministeren ind til det her med, hvad ministeren vil gøre, for at det ikke bare er sådan i teorien, men at lærerne faktisk også helt konkret har muligheden for at vælge, altså at det ikke, som HK og andre lærere har beskrevet det, er stordriftsaftalerne og indkøbsaftalerne, som definerer, hvad for nogle læremidler man har adgang til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Først og fremmest vil jeg opfordre skolerne til at droppe det der med at smide bøgerne ud.
For det er en virkelig, virkelig dårlig idé, når man tager nogle af de forskningsresultater, der er i forhold til balancen mellem det analoge og det digitale, i betragtning.
For bøgerne kan ikke genskabes, eller det kan de godt, men så koster det rigtig mange penge, man ikke har.
Og en af de ting, vi greb til, var jo så at åbne for alle de her platforme, og det betød jo i praksis, at læreren lige pludselig fik adgang til alle digitale biblioteker i stedet for det, som kommunen havde indkøbt på deres stordrift, og det gav jo en anden frihed, som ligger meget bedre i tråd med den danske undervisningstradition, hvor man, også dengang det var analogt, har haft adgang til de biblioteker, der gjorde, at man kunne få adgang til alle materialer.
Og den vej mener jeg simpelt hen at vi skal blive ved med at holde åben, altså se på, hvordan vi kan gøre det mere permanent.
Først og fremmest vil jeg sige, at det også er sådan i dag.
Og så har jeg jo lyst til at spørge den anden vej rundt: Er det egentlig sådan, at man støtter, at eleverne i provinsen i Danmark godt kan flyttes mod deres vilje?
For det er sådan, jeg forstår det, som hr. Marcus Knuths parti gør, altså at man støtter den del af aftalen, hvor man gerne må sige til en elev i provinsen i Danmark: Det kan godt være, du ønsker at gå det ene sted, men vi blå partier har besluttet os for, at du skal gå det andet sted.
Er det sådan, at det må man gerne, mens man siger, at når regeringen vil gøre det samme i forhold til storbyerne, så er det det værste, regeringen nogen sinde har gjort?
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke retorikken – beklager, men det gør jeg ikke.
Marcus Knuth (KF), 2022-06-07:
Tak, formand, og tak til ministeren.
Jeg synes helt ærligt, at regeringens planer her, hvad der jo de facto er en tvangsomfordeling mellem gymnasierne, nok er det værste, der er kommet fra den her regering.
Det er i hvert fald noget af det værste, for man går ind og piller ved unge menneskers drømme, og når ministeren står og siger, at der er flere, der får deres førstevalg, så er det jo ikke rigtigt, når man kigger på de områder, hvor eleverne bliver fordelt imod deres ønske. Når det er sådan, at eleverne ikke selv ønsker det, og når det sådan, at forældrene ikke selv ønsker det,
hvorfor er det så, at regeringen går ind og piller ved det?
Hvorfor piller man ved noget, der er så afgørende som unge menneskers drømme om, hvilket gymnasium de kan komme hen på?
Det er unge mennesker, der er lige nu går i 8. og 9. klasse, og som håber at komme ind på et bestemt gymnasium, men fordi ministeren siger det, skal de så gå på et helt andet gymnasium.
Erling Bonnesen (V), 2022-06-07:
For det var jo det, som jeg efterspurgte, altså at der jo stadig væk er nogle, der står med en fornuftig egenkapital eller udbetaling – og den behøver sådan set ikke at være særlig stor, fordi det jo typisk er lidt billigere huse – men som hverken kan få det ene eller det andet.
Det mangler vi stadig væk et svar på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Men jeg har indtryk af, at det er fuldstændig ligegyldigt for Venstre, for Venstre stemmer nej.
Venstre kan ikke lide statsgaranti.
Jeg synes, det er synd for landdistrikterne.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-06-07:
Tak for det.
Man kan godt blive lidt træt af den debat, der kører, om, hvor store lån man skal have, og priserne på husene.
I Nordjylland, hvor jeg kommer fra, er de steder, hvor der er problemer, ikke bygget op på postnumre.
Det kan godt være, at der er nogle små landsbyer inde under det samme postnummer, hvor de ikke kan få lån, men i den største by på måske 1.200-1.500 indbyggere kan de godt få lån, og det er typisk priser på huse ude i de små landsbyer fra 200.000 til 600.000 kr., det drejer sig om de ikke kan få finansieret.
Så kan de få et banklån til 8-10 pct. i stedet for et realkreditlån til 2-3 pct., og det er der, hvor den store besparelse er, hvis de kan få en statsgaranti.
Så kan de få et realkreditlån til måske 2 eller 3 pct., i stedet for at det er dyre banklån til 8-10 pct.
For bankerne vurderer også deres kreditværdighed og hvad for områder de skal låne i, og der er ikke nogen, der kan gå ind i banken og få et banklån til 3-4 pct. til at købe et hus.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Ja, det er jo fuldstændig rigtigt, og jeg kunne jo ikke have sagt det bedre selv.
Der er bare nogle, der bor nogle forkerte steder inden for nogle bestemte postnumre, hvor der i øvrigt også kan være steder, hvor man giver masser af realkreditlån på helt almindelige vilkår, og det er jo bare en udfordring, og jeg synes, det gør noget ved trygheden.
Vi har jo alle, der bor i egen bolig, brug for at kunne omsætte den, hvis vores livsvilkår ændrer sig.
Hvis vi bliver ældre, hvis vi bliver skilt, hvis vi bliver arbejdsløse, så har vi brug for at kunne omsætte et hus og have trygheden i det og også gøre det til en fornuftig, billig, retfærdig pris, og det er jo også det, som jeg synes at det her forslag handler om.
Selv om jeg anerkender, at UdenomBanken løfter et ansvar der, hvor realkreditterne svigter, er jeg ked af, at folk skal drives i armene på den, hvis man kunne have fået et realkreditlån med en statsgaranti, som var billigere.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-06-07:
Jeg tror, at ordføreren kan genkende det, for hvis der er et rigtig godt hus ude i en lille landsby, kunne de jo måske få 350.000-400.000 kr. for det, hvis der gives realkreditlån.
Hvis ikke man kan få det, kan man måske ikke sælge huset, og så er det, det kan komme til at stå og forfalde og ikke blive vedligeholdt, fordi man ikke kan komme af med det eller nogen ting, og på et tidspunkt kommer det så dertil, hvor der alligevel ikke er nogen, der vil have det.
Men kan man få et realkreditlån, har man også mulighed for at forbedre huset, så det bliver attraktivt at bo i den lille landsby.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Et realkreditlån giver jo en tryghed og en sikkerhed, og det mener jeg faktisk vi skylder de mennesker, der bor i landdistrikterne.
For ellers er det jo nedrivningspuljen, der skal til næste gang.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-06-07:
Tak, formand.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Vi taler meget i det her høje Ting om den personlige frihed, men ikke så meget om den personlige selvstændighed, og det er der grund til at gøre, i hvert fald på det her område, hvor vi i Dansk Folkeparti er mægtig glade for, at det nu på et lille hjørne af socialpolitikken er lykkedes at få afskaffet reguleringen for indtægter fra ægtefælle af folke-, senior- og førtidspension.
Det er en kamp, der har varet ved i rigtig, rigtig mange år, og som vi er glade for er lykkedes her.
Det er ikke sådan, at vi er helt i mål, for der er helt afgjort også andre områder, hvor reguleringen imellem ægtefæller bør fjernes, bør ændres, og den kamp fortsætter.
Det er en fornøjelse at stå skulder ved skulder med folk fra civilsamfundet, så også tak for, at I er her i dag.
Tak, formand.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Den her ordning tager jo hånd om de steder, hvor kvadratmeterpriserne er lavest, og er jo lavet ud fra – hvad kan man sige – en forståelse af, hvor man tror at folk har flest problemer med at få et lån.
Hr. Erling Bonnesen ved selv, at det virkelig har været problemfyldt.
Vi hører bare hele tiden historierne om folk, som ikke har kunnet få lov at låne til det hus, som de gerne ville, og derfor er der jo lagt nogle balancer ind i det her forslag, som handler om de kvadratmeterpriser, som er lavest, og hvor man jo også må have en formodning om at det vil være sværest at omsætte et hus.
Så ja, der er nogle, som vil falde uden for ordningen – det er helt klart – fordi der jo ligesom er lagt to kriterier ind i den, som netop også handler om kvadratmeterpris.
Erling Bonnesen (V), 2022-06-07:
Jamen det er jo nu tydeliggjort, at det ikke er alle, som får et afslag på et almindeligt realkreditlån, der så vil kunne få det med statsgarantien.
Hvad er så ordføreren og SF's svar til de mange, som jo stadig væk står med en fornuftig egenkapital eller udbetaling, men som hverken kan få et almindeligt realkreditlån eller en statsgaranti?
Hvad er svaret til dem?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Vi kan jo også vende det om og sige, at hvis vi har et område, hvor der simpelt hen nærmest ikke udbydes realkreditlån, vil det så ikke blive en stor sort plet, hvor ringene vil brede sig endnu mere?
Under valgkampen i 2015 var jeg med Carl Holst ude i en landsby – den hedder Gabøl og ligger i Sønderjylland – og der var blandt de senest solgte huse ikke et eneste hus i den by, der var finansieret på normal vis.
Det synes jeg da er et kæmpeproblem.
Så måtte folk ty til alle mulige andre ordninger, og det er jo der, vi ender, hvis vi ikke giver dem muligheden for at få et statsgaranteret lån.
Heidi Bank (V), 2022-06-07:
Men ordføreren italesætter jo også markedsvilkårene, og anerkender ordføreren ikke, at der er nogen, der ikke kan købe en ejendom, fordi de simpelt hen ikke kan få lån til den, fordi pantet ikke er stærkt nok til, at man kan give det lån, at så vil man måske få afslag på den ejendom, og at det dermed kan være, at man har fået så stort et afslag, at det var bedre, at det var den vej, vi gik, frem for at man så går ind og laver statsgaranterede lån og pålægger en køber at skulle betale 225 kr. hver eneste måned over de næste 30 år?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Jeg tror bare, jeg bliver nødt til at sige, at jeg kan se et kæmpe og massivt problem med områder, som er blevet til sorte pletter, i hvert fald realkreditmæssigt.
Vi hører i hvert fald gang på gang historierne om folk, der får at vide, at de ikke kan få et lån i en eller anden landsby, men at hvis de flytter ind til den nærmeste større by, kan de få et lån, og det synes jeg bare er et problem for udviklingen i landdistrikterne.
Jeg har ikke de store kvababbelser med den her ordning.
Jeg har ikke de store kvababbelser med, at lånene bliver en lillebitte smule dyrere, når vi stadig væk også giver lånene til købere, som er sikre, og som har økonomien i orden, og til huse, som er i orden.
Jeg tror på, at det her kan være noget af det, som kan være med til at skabe noget tryghed og noget sikkerhed for de borgere, der bor i landdistrikterne, og jeg tror, at hvis jeg ejede et hus det forkerte sted, ville jeg være virkelig bekymret, i forhold til om jeg blev skilt eller arbejdsløs eller så gammel, at jeg skulle flytte på et plejehjem, fordi det faktisk ikke kan lade sig gøre at omsætte huset.
Heidi Bank (V), 2022-06-07:
Jeg er bare nødt til at sige, at det her er en falsk tryghed, man giver derude.
Altså, det her hænger sammen med, at du har et pant, og at det pant skal vurderes på den ene eller på den anden måde.
Når man går ind og laver en statsgaranti, går man ind og laver en falsk præmis, og man har endda gjort det på den måde, at man har sagt, at nu tester vi det i 3 år.
Altså, undskyld mig, vi køber huse, fordi vi skal bo i dem i mange, mange år.
Det er jo kæmpestore livsbeslutninger, og noget af det, vi bekymrer os om i Venstre, er jo, at vi står med købere, hvor vi vil være sikre på, at deres økonomi også holder på den lange bane.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Jeg havde måske også gerne set, at den her ordning fortsatte mere end 3 år, men vi kommer jo til at evaluere på det, og jeg håber da også, at der vil være basis for, at hvis der er noget, vi kan rette op, så bliver det en ordning, der fortsætter.
Men jeg har indtryk af, at det var ligegyldigt for Venstre, hvor langt den her ordning strækker sig over, hvor lang en periode det så er.
Mon ikke, det er, fordi Venstre faktisk ikke bryder sig om ordet statsgaranti, og at det er det, som trigger hele det her spørgsmål.
Anni Matthiesen (V), 2022-06-07:
Tak til ordføreren for talen.
Da jeg bor i en landsby, kan jeg sige, at det, jeg bekymrer mig om ved den her ordning, egentlig er, at hvis vi nu siger, at der faktisk er ti indbyggere i min landsby, som er i en situation, hvor de er nødt til at få statsgaranti for i det hele taget at kunne få et lån, så vil der, når man ved, at i det her postnummer, i den her landsby, er flere, der er nødt til at få statsgaranti, være en tendens til, at man måske ikke ville turde investere i eller renovere sit eget hus.
Dermed er jeg bange for, at de sorte pletter faktisk vokser og bliver større og også spreder sig til naboerne.
Anerkender ordføreren ikke det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Jeg synes, at det virkelig er et dilemma.
Lige nu er der nogle mennesker, som ikke kan omsætte deres huse.
Så er der nogle andre, som kan, og de vil også med det her forslag fortsat kunne gøre det, fordi realkreditinstitutterne vil have en interesse i at finansiere det, som er billigst for dem, på helt almindelige vilkår, og hvor de vurderer, at risikoen er mindst.
Jeg er mere bekymret for den gruppe, som simpelt hen ikke kan få lov at omsætte deres hus.
Og derfor er der jo nogle dilemmafyldte balancer i det her, men lad os nu prøve den her ordning i 3 år.
Lad os se, hvad det rent faktisk afhjælper, og om der er ting, der skulle have været anderledes.
Så må vi jo prøve at samle op på det dér.
Jeg synes i hvert fald, at alternativet er værre, nemlig at vi i dag lader de mennesker, som ikke kan omsætte deres hus, i stikken.
Anni Matthiesen (V), 2022-06-07:
Ordføreren siger: Nu prøver vi så det her, og så lad os følge op på det.
Har ordførerens parti sikret sig, når man følger op, at man så også har noget at følge op på?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Jamen jeg tror da i hvert fald, at vi vil få noget viden om, om den her ordning bliver brugt.
Hvad er det for nogle postnumre, den især vil blive brugt i?
Så jeg tror da, at der er masser at evaluere på om nogle år.
Men fru Anni Matthiesen kan jo sige, hvad det er, hun synes at der skal evalueres på.
Så er jeg sikker på, at vi også kan være villige til at stoppe det med ind i en evaluering.
Jeg har da kun én interesse, og det er, at den her ordning bliver god, og at den tager hånd om de bekymringer, folk har i landdistrikterne, så lad os kigge på det.