runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-17:
Jeg har først og fremmest en ambition om, at flere elever med behov for specialundervisning også kan blive løftet på fri- og privatskoleområdet.
Grundlæggende set mener jeg, at det er godt, at der på frie og private skoler går børn fra familier med både lave og høje indtægter.
Men jeg vil også sige, som jeg sagde i min tale, at tilskuddet til de frie og de private skoler er steget, også ret markant over de seneste år.
Jeg blev valgt til Folketinget i 2015, og der var tilskuddet på 42.000 kr. pr. elev; i 2022 var det på 52.000 kr., og det stiger ret voldsomt her i 2024.
Så det er også en opfordring, altså hvis man fra skolernes side ønsker at øge tilskuddet til de familier, der har lave indtægter, mener jeg nu nok, at der er rum for det i friskolernes økonomi.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-17:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren og regeringen ikke deler den ambition, som Konservative har, om et mere frit skolevalg, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at det er en stor udgift for de familier, der har en lav indkomst.
Har regeringen slet ikke nogen ambitioner om det for de frie og private skoler.
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-17:
Tak, formand.
Tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslag nr. B 75.
Forslaget vil pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der afsætter flere midler til fripladsordningerne på fri- og privatskoler, private skolefritidsordninger og private gymnasier.
Det skal ifølge forslagsstillerne styrke det frie skolevalg for børn i lavindkomstfamilier og have virkning fra skoleåret 2024/25.
Lad mig starte med at sige, at vi fra regeringens side ikke kan støtte forslaget.
Vi synes først og fremmest, at timingen er lidt skæv.
Det vil koste 120 mio. kr. årligt at imødekomme forslaget.
Forslagsstillerne foreslår at forhøje fripladspuljerne, så de dækker hele støttebehovet, altså 100 pct., og det svarer til en firedobling af de eksisterende tilskudspuljer.
Men nye udgifter prioriterer vi jo normalt i finanslovsprocessen – det er der, vi lægger budgettet for det kommende år – og vi har netop lige før jul indgået en aftale om finansloven for 2024 med hele Folketingets deltagelse på nær Enhedslisten.
Forslagsstillerne skriver også, at lav dækningsgrad af fripladspuljer udhuler økonomien for de skoler, som løfter et socialt ansvar, fordi skolerne giver et ekstra tilskud til nedsættelse af forældrebetalingen til forældre med en lav indkomst.
Men regeringen mener ikke, at det er sådan et helt retvisende billede.
I skoleåret 2022/23 var fripladspuljens dækningsgrad på samme niveau, som den var i 2015/16, nemlig ca. 25 pct.
I samme periode, altså over de seneste 7 år, er driftstilskuddet pr. årselev på frie grundskoler reelt steget med 14 pct.
Dermed er finansieringsmodellen for de frie grundskoler, hvor staten finansierer en høj andel af udgifterne, også indrettet på en måde, som jeg grundlæggende set synes fungerer godt, men som også har sikret, at de frie grundskoler ikke har en dårlig økonomi.
Tværtimod har den gennemsnitlige årlige overskudsgrad over de seneste år ligget på 2,7 pct.
De frie grundskoler får i 2024 også et yderligere løft af deres samlede økonomi på 246 mio. kr. ud over den almindelige pris- og lønregulering.
Det ville være oplagt, hvis skolerne vælger at bruge en del af de penge til også at passe forældrebetalingen for enkelte elever på skolen, for jeg ser gerne, at skolerne tager ansvar for en bred elevsammensætning, hvor der også bliver plads til børn fra lavindkomstfamilier i klasselokalerne.
Med de ord vil vi sige, at vi ikke mener, at der bør tilføres flere penge ud over det store løft, friskolerne allerede får.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-17:
Tak for det.
I Danmark taler vi rigtig tit om, at der er frit skolevalg.
Vi plejer faktisk at sige, at vi har frit skolevalg, men sandheden er, at det har vi faktisk ikke, for i dag afhænger det af forældrenes indkomst.
Selv om man som forælder kan få tilskud til egenbetaling på både private og frie skoler, er det langtfra nok til, at mange forældre reelt set frit kan vælge, hvor deres børn skal gå i skole.
Den såkaldte fripladsordning er langtfra dækkende, og det betyder, at familier med lavere indkomst reelt set faktisk slet ikke har et frit skolevalg.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at alle har ret til et frit skolevalg.
Det skal ikke være ens økonomi, der står i vejen for, om ens børn skal gå på den ene eller den anden skole.
I mit tidligere arbejde inden for børne- og ungdomspsykiatrien har jeg faktisk været rundt på rigtig, rigtig mange både folkeskoler, friskoler og privatskoler, og det er blevet tydeligt for mig, at rigtig mange frie og private skoler løfter et stort socialt ansvar.
Når fripladsordningen kun dækker en mindre del af det reelle støttebehov, er det med til at udhule økonomien for frie og private skoler.
Det sker, fordi skolerne selv vælger at dække resten af tilskuddet med interne midler fra deres egen drift.
Over halvdelen af de frie og private skoler har oplyst, at de tager midler fra egen drift på grund af den udhulede fripladsordning.
I Det Konservative Folkeparti vil vi derfor med vores forslag sikre et mere reelt frit skolevalg.
Rigtig mange børn og unge har i deres skolegang brug for muligheden for at skifte skole, og det synes vi de skal have mulighed for – og nu er tiden gået.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Jo, det kunne man godt.
Jeg tror, det, der er vigtigt, er at give det en formel status og sørge for, at det også rapporteres direkte ind til kommunalbestyrelsen.
Det, man står og kæmper med i mange kommuner, er jo en prioritering af forskellige anlægsopgaver, og der er det klart, at hvis et tilsyn kommer med et påbud eller pålægger en kommunalbestyrelse at rykke på en bestemt anlægsopgave frem for andre, så bliver den prioriteret op i rækkefølgen.
Derfor tror jeg ikke, at det er nok med en anbefaling fra en skolebestyrelse; det skal have en formel status.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-17:
Grunden til, at det også er relevant at drøfte, er jo bl.a. på grund af arbejdsudbuddet, som ordføreren selv er inde på.
Det vil jo kræve nogle mennesker, der skal foretage det her, og det vil være administrativt arbejde.
Jeg frygter, at det vil kunne skabe et bureaukratisk monster.
På ældreområdet vil vi jo gerne reducere mængden af tilsyn.
Så kunne man ikke også lade det komme mere nedefra?
Jeg nævnte i min tale skole og forældre.
Forældrebestyrelserne har jo en interesse i, at der er et ordentligt indeklima.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Det, der lå i den oprindelige beretning, og som jeg stadig væk synes er et godt forslag, selv om jeg er lydhør over for andre forslag, er, at DCUM kunne påtage sig en del af tilsynsforpligtelsen.
Det er mit klare indtryk, at selv om det er en del af de tilsyn, der i dag er hos Arbejdstilsynet, er det ikke det primære tilsyn, og man vil mange steder i landet kunne finde skoleklasser, hvor det ikke vil leve op til, at der faktisk er en forbedring af indeklimaet.
Jeg har ikke en fast model for, hvad tilsynet kunne være.
Jeg synes, det er interessant at drøfte det med DCUM, og det, som jo ellers ligger i beslutningsforslaget her, er, at man faktisk bare får kigget på, hvad effekten vil være af sådan et tilsyn, hvad det vil koste at indføre, og det kunne findes på mange måder.
Tak til fru Lotte Rod for talen.
Jeg er meget enig i, at det selvfølgelig handler om økonomi, og når der ikke er gjort meget ved indeklimaet i mange kommuner, handler det ikke om, at man ikke godt ved, at det er vigtigt med indeklimaet.
Det handler om, at det er meget, meget svært at prioritere inden for en anlægsramme, der i forvejen er presset af udvidelser i ældreplejen og af plejehjem og af, at der skal bygges flere daginstitutioner osv.
Derfor er jeg uenig i den præmis, der bliver lagt ind i ordførertalen fra fru Lotte rod om, at det her skulle være i modstrid eller beslaglægge nogle midler fra kommunerne, som de ellers kunne bruge på skolerne, for det her ville faktisk flytte en lille smule af ansvaret for, at der skete noget, ind på Christiansborg, og det synes jeg er lige så vigtigt som tilsynet.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-17:
Men tænker ordføreren ikke, at det kunne være en god idé at følge de opfordringer til at gå mere i dialog om, hvordan vi hurtigere når i mål med at sikre et godt indeklima derude, når nu du også tænker, at der er pengene til det, og at det mere kunne handle om de gode råd eller de gode idéer?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-17:
Om der er penge nok, er jo et prioriteringsspørgsmål.
Altså, der er jo aldrig penge nok, og vi kan jo altid bruge flere penge.
Jeg ønsker også, at vi bruger et par hundrede millioner kroner på en bogpulje, så vi kan få flere fysiske bøger til eleverne, og jeg ønsker også, at vi indfører skolemad, og det koster 2,2 mia. kr.
Der er mange ting, vi gerne vil, og skolerne koster jo, så vidt jeg ved, i dag staten omkring 50 mia. kr. om året.
Så selvfølgelig kan vi bruge flere penge, men det er jo et prioriteringsspørgsmål, og der er, som der også er blevet redegjort for, en fremgang i forhold til indeklimaet, og vi ved, at noget så simpelt som det at lufte ud kan have en stor effekt.
Så det er ikke sikkert, at vi skal bruge flere hundrede millioner kroner på det her.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-17:
Jeg er glad for at høre, at ordføreren tænker, at indeklimaet er en vigtig prioritet.
Men det er nok mere et spørgsmål om, om man synes, at man har tilstrækkelige midler til at sikre et godt indeklima, samtidig med alle de andre opgaver, man skal løse både på skoleområdet og alle mulige andre områder ude i kommunerne.
Og der er jeg nok ikke helt lige så positiv i forhold til, om kommunerne har de penge, der skal til, for at løse alle de opgaver, de står med.
Hvis man fra Moderaternes side tænker, at der er penge nok, hvorfor vil man så ikke være med til at sikre og sørge for, at kommunerne lever op til ansvaret?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-17:
Jeg kunne – uden at jeg ved det; det var jo ikke mig, der var minister på det tidspunkt –forestille mig, at en grund til, at man måske ikke har følt sig kaldet til at handle på lige præcis den del af beretningsteksten, som jo også var opfordringer, bl.a. var, at Arbejdstilsynet i dag giver påbud for et dårligt indeklima på folkeskolerne.
Derudover er der det her DCUM, som skal sikre, at der er et ordentligt indeklima, ligesom skoleledelsen, som jeg også var inde på i min tale, også skal sikre det.
Så er der jo allerede nogle instanser på området, og vi kunne også opfordre og henstille til skolerne og forældrebestyrelsen, at de i højere grad skal gøre noget for at løfte det her område.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Det, der så ligger konkret i sagen her, og som lå i den oprindelige beretning, var jo, at man kiggede på tilsynet, og at man også inviterede Folketingets partier til forhandlinger om eksempelvis at lave sådan en pulje.
Vil hr. Rasmus Lund-Nielsen ikke igen svare på, hvorfor man ikke skal forpligte ministeren på at følge op på de to sådan ret små elementer, altså at finde ud af, hvad for en effekt og hvad for omkostninger et tilsyn ville have, og at indkalde til nogle forhandlinger om at gøre noget på området?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-17:
Det er jo kommunernes opgave til hver en tid at prioritere de midler, som de forhandler med regeringen i økonomiaftaler.
Der får de jo pengene, og de skal prioritere dem til indeklimaet.
Der kan vi jo godt indskærpe, at vi mener, at de skal gøre mere for at prioritere det område, ligesom vi også kan vælge at sige – hvad jeg også ved at hr. Sigurd Agersnaps parti har kæmpet for – at man f.eks. afsætter penge til en pulje, hvor man kan søge om penge til at forbedre indeklimaet, hvis det er det, der skal til.
Så der kan vi jo godt vælge ekstraordinært at sige, at det vil vi afsætte nogle ekstra midler til.
Der har jeg forståelse for, at SF har kæmpet for at afsætte 200 mio. kr., og den vej kunne man også overveje at gå.
Men jeg mener, at de har økonomien til at prioritere det, og at de skal prioritere det, og at de skal vide, hvor vigtigt det er at prioritere det.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Tak for ordet, og tak til hr. Rasmus Lund-Nielsen for talen.
Jeg var enig i hvert et ord undtagen konklusionen, og det er jo egentlig det, der overrasker mig.
Jeg synes nærmest, vi her er ude i sådan et parlamentarisk eksperiment, med hensyn til hvor blødt et beslutningsforslag man kan fremsætte, og hvor meget regeringspartierne kan være enige i det, og at de så alligevel kan vælge at stemme imod det.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, at man kan komme frem til den konklusion, at man er nødt til at stemme imod de opfordringer, der lå i den oprindelige beretning, for dem synes man åbenbart ikke at ministeren skal følge op på.
Mit spørgsmål drejer sig egentlig om, at ordføreren så siger: Lad os sende nogle opfordringer ud til kommunerne, bl.a. med hyrdebreve.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Det er jeg helt enig i.
Modsat og måske især i de her år og med den regering, som vi har nu, så har vi rigtig meget fokus på, hvordan vi undgår kontrol, kontrol og atter kontrol og bureaukrati, bureaukrati og atter bureaukrati, og at vi også har tillid til, at de mennesker, som har fået ansvaret, bl.a. for de her ting, også tager det ansvar på sig.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-17:
Tusind tak for det spørgsmål.
Der vil jeg gerne gentage det, jeg nævnte i min tale, som jo også var med henvisning til hr. Alex Ahrendtsens motivering af det her, og som handler om, at vi skal gå i dialog og blive ved med at give dem råd ved f.eks. at sende hyrdebreve og presse på, for at de prioriterer indeklimaet, fordi det er så enormt vigtigt, som det er.
Så er der spørgsmålet om penge, og det er jo så der, hvor vi kan bruge uendelig mange penge, og det er en prioriteringssag, og der skal de også sørge for at prioritere indeklimaet.
Susie Jessen (DD), 2024-01-17:
Tak for ordet.
Jeg har fået æren af at være vikar i den her debat om indeklimaet på skolerne, så det glæder jeg mig rigtig meget til.
Jeg tror måske, at vi er flere, som har sådan nogle nostalgiske tanker omkring dufte, og dengang jeg gik i folkeskolen, var der jo altså tit den der lugt af leverpostej og af sure sokker, og man har også den her børnelugt.
Man synes jo, at ens egne børn dufter rigtig, rigtig godt, men når mange er samlet i ét rum, så ved man godt, hvad det kan indebære.
Og mange af os med børn i skolealderen har jo nok også mærket lidt af det samme, når vi har skullet aflevere vores egne børn i skolen, altså at der søreme var den samme duft eller lugt flere år efter.
Så man kan jo også sige, at det, selv om der er den her nostalgi, på en eller anden måde er lidt alvorligt.
For der er jo stadig nogle problemer med bygningsmassen, og der er problemer med sygdomme.
Det så vi også under corona, altså at der kan være nogle alvorlige udfordringer i skolerne i forhold til smitte, og mange af os har jo også lige her inden for de seneste par måneder set, hvordan det kan gå gruelig galt.
Så det er jo et vigtigt område, der bliver behandlet i dag, og vi følger jo op på en beretning vedrørende et tidligere beslutningsforslag, der havde til formål at sikre et bedre indeklima i landets folkeskoler.
Her blev et flertal i udvalget enige om en beretning, der skal pålægge børne- og undervisningsministeren at indgå i en dialog med forskellige interessenter og relevante aktører med henblik på at afsøge mulighederne for at sikre, at der bliver lavet en handlingsplan.
Der blev også opfordret til at undersøge mulighederne for og effekten af omkostningerne ved at etablere et lovpligtigt tilsyn af skolens ventilationskanaler og vurdere behovet for at foretage en justering af undervisningsmiljøloven.
Derudover blev der opfordret til at indkalde Folketingets partier til videre drøftelser om udmøntningen af kommunernes og skolernes handlingsplaner, muligheden for etableringen af lovpligtige tilsyn med skolernes ventilationsanlæg og Dansk Center for Undervisningsmiljøs rolle og funktioner med henblik på at sikre fremdriften i arbejdet med at skabe et bedre undervisningsmiljø i de danske skoler.
Vi ved godt, hvor vigtigt et godt indeklima er for koncentrationsevnen og præstationsniveauet og arbejdsglæden, og det gælder både de ansatte og skoleeleverne og i øvrigt også forældrene, når de lige får lejligheden til at være der en gang imellem.
Så Danmarksdemokraterne støtter derfor selvfølgelig også, at regeringen følger op på beretningen med henblik på at sikre et bedre indeklima på landets folkeskoler af hensyn til børnene og lærerne og de forældre, der opholder sig på skolen, da vi altså netop ved, at det er afgørende for sundheden og indlæringen og trivslen.
Så det er selvfølgelig vigtigt, at der er styr på det her på landets skoler.
Så vil Danmarksdemokraterne desuden også opfordre regeringen til at tage emnet op i forligskredsen i forbindelse med de verserende forhandlinger om folkeskolen.
Tak for ordet.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-17:
Tak for ordet.
Bedre indeklima er et vigtigt fokus for os i Enhedslisten, og det har det været længe, fordi det ikke dur, hvis indeklimaet ude på skolerne er dårligt.
Folketinget er simpelt hen nødt til at handle på det og sørge for, at indeklimaet hurtigst muligt bliver bedre, for et godt undervisningsmiljø er altså ret afgørende for, at alle elever kan få en god skoledag.
Indeklimaet og luftkvaliteten har nemlig stor betydning for elevernes indlæring og koncentrationsevne.
Landets lærere skal selvfølgelig også sikres et ordentligt arbejdsmiljø.
Øjenirritation, hovedpine og træthed er bare nogle af de konkrete konsekvenser, som et dårligt indeklima kan have.
Det vil koste os dyrt som samfund, hvis regeringen ikke er med på at gøre noget ved dårligt indeklima ude på skolerne.
Når indeklimaet er i top, lærer eleverne nemlig samtidig bedre, og den renere luft betyder også mindre sygdom, så både lærere og elever får mindre sygefravær.
Det smitter også positivt af på forældrene, som ikke behøver at blive hjemme for at passe syge børn.
Så jeg håber meget på, at regeringen vil genoverveje at følge de her opfordringer om at prioritere et bedre indeklima og tage de skridt, som vi har lagt op til fra Enhedslisten, SF og Dansk Folkepartis side.
Vejen går jo via dialog med forældre og lærere og alle de forskellige aktører ude på skolerne.
Og jeg tænker, det også er rigtig vigtigt at gå i dialog om, om der kunne være brug for et tilsyn, sådan at man faktisk opdager, hvis der ikke er den økonomi, der skal til, ude i landets kommuner til at løfte den opgave med at sørge for et bedre indeklima.
Skolerne har hårdt brug for et frisk pust.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-17:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for det her beslutningsforslag, som er en delvis genfremsættelse af et forslag om bedre indeklima i skolerne fra folketingsåret 2019-20.
Jeg tænker, at vi alle sammen godt ved, hvad et indeklima gør for vores arbejdsmiljø.
Et godt indeklima fremmer nemlig trivslen generelt.
Så i Det Konservative Folkeparti bakker vi fortsat op om forslaget, beretningen og opfordringerne, da vi ved, at indeklimaet kan have en afgørende betydning for både vores koncentration og sygedage og ja, for den generelle trivsel for både lærerne, eleverne og det pædagogiske personale ude i folkeskolerne.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-17:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at rejse debatten om skolernes indeklima.
Vi synes i Liberal Alliance, at det er en meget vigtig debat, for hvis indeklimaet ikke er godt, går det både ud over alle eleverne og lærerne.
Dog er vi ikke helt enige i den model, der er blevet lagt frem.
Hvis man har fulgt lidt med i debatten omkring B 22, vil man vide, at der mente vi altså det samme.
Desuden mener vi også, at området er forligsbelagt, men det er helt sikkert noget, vi vil tage med os ind til forhandlingerne om folkeskolen, men vi kan altså ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Susie Jessen (DD), 2024-01-17:
Jo, og selvfølgelig har kommunerne jo også et relevant ansvar her.
Nu er jeg jo vikar på det her forslag, og så vidt jeg kunne se, var det også med udgangspunkt i en beretning, hvor Venstre selv var med før valget.
Så Venstre har jo også selv været enige i det her på et tidspunkt.
Det kan jeg så forstå Venstre ikke er mere.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Men er Danmarksdemokraterne ikke enige med Venstre i, at det jo er et ansvar, som er placeret rundtomkring hos kommunerne?
Og dermed kan man sige, at debatten, vi har her i salen i dag, jo så kan være med til, at vi kan krydse fingre for, at der er nogle, der lytter med.
For reelt er der jo ikke noget til hinder for, at man i skolebestyrelserne og for den sags skyld i de enkelte kommuner får sat fokus på det her og siger: Vi skal huske, at vi, næste gang vi renoverer, selvfølgelig får skabt et bedre indeklima.
Susie Jessen (DD), 2024-01-17:
Nej, og det siger jeg også til mine børn derhjemme, nemlig at der ikke er noget, der forhindrer, at man en gang imellem kan åbne vinduerne inde på deres værelser.
Jeg tror, vi har lært rigtig mange gode ting under corona.
Men jeg tror også, at der stadig er et behov for at følge op på skolerne rundtomkring.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til noget.
Den erfaring, vi bl.a. fik under corona, var jo, at skolerne faktisk væsentlig oftere end tidligere formåede at åbne vinduerne og på den måde at få frisk luft indenfor.
Tænker ordføreren ikke, at det jo faktisk er noget, man bare kunne fortsætte med, også selv om vi heldigvis er ovre den del med corona?
Der er vel ikke noget, der forhindrer, at man faktisk kan åbne vinduerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-01-17:
Tak for det, og tak for svarene indtil videre.
Jeg hører også ministeren være imødekommende over for at tage en diskussion af det her.
Jeg synes, vi har brug for lige at få skåret det ud i pap.
Det kan være, ministeren kan svare på det nu eller efterfølgende.
Der er lidt en diskussion af, om det her kræver lovgivning.
Jeg hører ministeren i sit indledende svar sige, at det sådan set er regionernes opgave at tilrettelægge de her forløb, så de bliver ordentlige.
Vil det sige, at en region faktisk kunne vælge at sige: Den her gruppe patienter, som har et særligt behov for at beholde lægen, kunne have fået lov til det?
Jeg hører også regionsmedlemmer, der jo siger, at de vil ind og have kontakt med ministeren for at høre, om der skal gøres noget ved lovgivningen.
Hvis det er muligt, at de kan gøre det, er det jo i hvert fald første skridt.
Næste skridt kan så være at se på: Hvordan skal de der rammer så være, og hvordan synes vi det skal foregå?
Men jeg hører, at vi er enige om, at der er nogle grupper – det kunne også være dem, der ikke er digitale – der rent faktisk skal have en mulighed for at beholde deres læge, hvis de har haft den samme læge i mange år og har nogle kroniske sygdomme.
Men kræver det her lovgivning, eller hvad?
Sophie Løhde (V), 2024-01-17:
Altså, jeg ved ikke, om det er mig, der udtrykker mig uklart.
Det vil sige, at vi ser på hele spørgsmålet om lægevalg, om lægedækning, fordi vi har alt for mange steder i Danmark, hvor der er mangel på praktiserende læger.
Hvordan kan vi sikre en langt bedre lægedækning?
Det er i øvrigt også et af de helt centrale spørgsmål i forhold til løsningen af det her, for jeg kan godt forstå, at der opstår en utryg situation i forbindelse med den sag, som jeg i øvrigt kun kender gennem dagspressen.
Og det er også derfor, jeg har sagt, at man jo åbner en åben dør ovre ved mig, i forhold til at jeg er parat til at drøfte det her spørgsmål såvel som alle de mange andre vigtige spørgsmål, der vedrører fremtidens almene praksis.