runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Tak for det, og også tak for debatten.
Flere har undervejs i debatten sagt, at dialog er vigtigt – det synes jeg også det er.
Flere har også sagt: samarbejde med religiøse minoriteter.
Det er jeg enig i.
En del har også tilkendegivet, at man ønsker en minimumsalder, men at man ikke er klar til at lovgive.
Det synes jeg er et skridt på vejen, fordi det for os har været det, det har handlet om.
Det er meget indgribende, det er irreversibelt, og det betyder, at barnet ikke har mulighed for at ændre det efterfølgende, for det kan ikke gøres om igen.
I alle mulige andre sammenhænge lykkes vi med at blive enige om, at det er barnets ret til egen krop, der kommer i første række, og måske kunne vi jo også hjælpes ad med at sige til hinanden: Det er egentlig ikke forbud, vi gerne vil have; det er blot en mindstealder, som indebærer, at barnet skal være gammelt nok til selv at træffe beslutning om, hvorvidt barnet ønsker omskæring i fremtiden.
Jeg tror i virkeligheden, at hvis vi kan hjælpes ad med at rense vores eget sprog for nogle af alle de andre elementer, der kunne være i forhold til det, og holde fast i, at det er barnets ret til egen krop, at det er barnets ret til selv at bestemme, så tror jeg også, vi kan nå i mål på et tidspunkt.
Jeg har i hvert fald lyttet mig til, at flere af ordførerne også tænker, at om en årrække vil det være helt naturligt, at man også i de religiøse samfund, hvor man bruger det her ritual stadig væk, lader barnet vente.
Det lytter jeg mig også til, når jeg har haft dialogen, for selvfølgelig har jeg også haft dialog med både det muslimske samfund og med det jødiske samfund, og uanset hvor vi kigger os omkring eller er i dialog, er det samme svar tilbage, at man godt kan være en god muslim, at man godt kan være en god jøde, på trods af at man venter med at lade sig omskære, til man er 18 år.
Derfor tænker jeg også, at vejen frem ikke er ufarbar; at det er en mulighed, også uden at vi skal frygte, at vi får kriser og alt muligt andet, så længe vi blot holder fast i, at det her handler om barnets tarv, og at vi i øvrigt udviser respekt for forældrene.
Vi ved godt, at de gør det af kærlighed til deres børn.
Vi ønsker blot, at de tager det hensyn, at barnet selv får lov til at bestemme i den sidste ende.
Så jeg vil gerne sige tak for debatten – og god weekend, hvis man må det.
Tak for det.
For det kunne nemlig give meget god mening, tænker jeg, at man også overvejede det.
Det beskytter ikke barnet mod det irreversible indgreb, men det ville dog ændre på nogle ting.
Jeg hæftede mig ved – og jeg tror, det var Venstres ordfører, der sagde det – at det er væsentlig mere indgribende at omskære en voksen, som trods alt kan modtage regulær bedøvelse, tænker jeg, end det er at omskære et spædbarn, som det jo netop er vanskeligt at give den nødvendige bedøvelse.
Derfor tænker jeg også, at ministerens svar måske lægger op til, at vi skal have kigget på, om bedøvelsen rent faktisk er tilstrækkelig til de her spædbørn.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-25:
Jamen det synes jeg sådan set jeg besvarede skriftligt, og ellers kan jeg jo gentage det i dag, for der bliver også nogle gange sagt, at der ikke ligesom ligger et fagligt grundlag for de anbefalinger, der er kommet fra Sundhedsstyrelsen – som nu hedder Styrelsen for Patientsikkerhed – og der ligger jo både den vejledning, som vi som regering også tager til os, og som vi beder Styrelsen for Patientsikkerhed om at opdatere, men der ligger jo også det her store notat tilbage fra 2013, som netop samler op på det faglige bidrag.
Der har jeg svaret, også skriftligt, at der jo er kommet nye studier siden da.
Og jeg har også svaret skriftligt, at jeg sådan set også som en del af det, at Styrelsen for Patientsikkerhed skal opdatere materialet, ser det som helt naturligt, at man opdaterer den her del.
Så det kan jeg svare bekræftende på.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-25:
Fru Stine Brix spurgte tidligere den socialdemokratiske ordfører, tror jeg, om, hvorvidt man kunne se sådan en kampagne, en sundhedskampagne, og der tænkte jeg over, mens jeg sad og lyttede, hvad jeg vil svare på det.
Og jeg må bare sige, at der ikke er ret mange kampagner, som har særlig stor evidens for at virke specielt meget, så jeg er ikke sikker på, at det er en kampagne, der skal til.
Jeg tror, det er nogle andre ting.
Sagen er så kompleks, men bare det, at vi har den diskussion i dag – den vil jo forsætte, vi vil få den diskussion igen til efteråret, når borgerforslaget kommer – og i det hele taget det, at diskussionen bliver ved med at være til stede, er jeg overbevist om vil være med til at rykke på nogle kulturer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Tak, og også tak for ordførerens tale.
Jeg tænker, at vi igennem tiden har truffet mange svære beslutninger, også etisk svære beslutninger, og at der forud for det er foregået en dialog.
Så jeg er egentlig lidt opløftet over, at ordføreren siger, at dialog måske med tiden kan være med til, at man ændrer holdning.
Men jeg undrer mig alligevel over, hvordan De Radikale tænker at barnets ret til selv at bestemme over egen krop vægtes i forhold til netop religiøse ritualer og andet, som nogle andre måtte vægte mere.
Altså, hvor tungt vejer barnets ret til selv at bestemme i De Radikales overvejelser i den her debat?
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-25:
Det er partiets officielle holdning.
Men på det spørgsmål, som fru Kirsten Normann Andersen stiller, vil jeg svare, at det også er komplekst, for der er jo ting, som forældre gør ved deres børn.
Der er også nogle forældre, der spænder deres børn fast på bagsædet af bilen, samtidig med at de ryger for lukkede vinduer.
Det har også effekt på barnets liv, endda langvarig effekt.
Så vi gør som forældre ting, som er uoprettelige, med vores børns liv.
Betyder det så, at jeg og Radikale Venstre synes, at det er okay, at man skærer i sine børn uden medicinsk begrundelse?
Nej, det synes vi ikke.
Jeg har en lille dreng, der har lidt stritører, og jeg kunne ikke drømme om at få skåret i ham for at få hans ører lagt ind til hovedet, selv om det er i overensstemmelse med de kulturelle koder, vi lever med i Danmark.
Men det er jo lovligt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Nu hører jeg ordføreren anerkende, at det jo ikke er uden risici, når det er sådan, at man foretager kirurgiske indgreb på børn, uden at der er en medicinsk begrundelse for det.
Ville det ikke i forlængelse af fru Stine Brix' forslag om, at man simpelt hen laver en informationskampagne, give mening, at man faktisk på den måde igangsatte en dialog, sådan som vi også har gjort det på andre områder og faktisk med held?
Uden store naturkatastrofer og verdenstrusler til følge er det lykkedes os at vedtage ting, som har været svære, f.eks. afskaffelse af revselsesretten, forbud mod omskæring af piger og andre svære ting.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-25:
Som der stod i det forslag til vedtagelse, som Radikale Venstre støtter, så ønsker vi en dialog.
Jeg er tøvende over for, om den dialog skal være i form af en oplysningskampagne.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Ligesom i alle andre partier har det her også givet anledning til mange overvejelser i den konservative folketingsgruppe, og vi har fritstillet vores gruppe.
Det bliver sådan, at et flertal i gruppen kommer til at stemme imod et forbud, men der er også et mindretal, som er tilhænger af et forbud og kommer til at stemme for det.
Det er faktisk den eneste gang i den her folketingssamling, at vi kommer til at stemme forskelligt i vores folketingsgruppe, og det er ikke noget, vi gør ret ofte.
Som regel er vi jo enige om de fleste ting, men vi har ikke noget ønske om og heller ikke nogen mulighed for at tvinge folketingsmedlemmer til at stemme noget, som er imod deres grundlæggende overbevisning, om et emne, som er så vigtigt som det her, og derfor ender vi på den måde.
Alle i Det Konservative Folkeparti anerkender, at der er tunge argumenter både for og imod et forbud.
Det er i hvert fald meget nemt at forstå, hvorfor der er et ønske om at beskytte drengebørn imod den smerte, som det giver at få skåret forhuden af.
Det er jo helt åbenlyst ikke noget, der er rart for børnene.
Jeg forstår også godt dem, der siger, at det her er et overgreb mod børn, at de skal udsættes for den her form for smerte.
Argumenterne på den anden side er også blevet gennemgået, synes jeg, meget fint her af ordførere før mig.
Der er et tungt hensyn til kultur og religion, og det har gjort et stort indtryk, at den her tradition er så vigtig for bl.a. det jødiske samfund.
Det er svært at afveje hensyn.
Man kan ikke sætte det på formel.
Man kan sige, at der er argumenter for og imod, og hvordan afvejer man en fysisk smerte mod det overgreb, som nogle vil synes det er på deres identitet, hvis vi kommer med et forbud?
Hvordan afvejer man de andre argumenter, som findes for og imod?
Det er jo en vurdering, som man må foretage oppe i sit hoved, og man kan ikke sætte på formel, hvad der er vigtigst.
Men vi er endt med, at vi overvejende støtter regeringen i, at vi afviser, at der kommer et forbud.
Det har ikke været nemt for os, men det er der, vi står.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-25:
Tak for debatten og de mange også meget nuancerede indlæg her fra talerstolen.
Som jeg startede med at sige, er den her sag en sag, som regeringen har brugt rigtig lang tid på, både fordi den handler om barnets perspektiv, men også fordi den handler om religionsfrihed.
Vi har også haft sundhedsmæssige overvejelser.
Vi har haft overvejelser omkring konsekvenserne for trossamfund i Danmark, hvor jeg også citerede, hvad der er Kirkeministeriets vurdering i forhold til f.eks. anerkendelsen af det jødiske trossamfund.
Vi har haft etiske diskussioner, juridiske overvejelser og også refleksioner om udenrigspolitiske implikationer og de sikkerhedsmæssige konsekvenser, det kan have for Danmark.
Når SF's ordfører sådan ligesom nonchelant i debatten siger, at det er fuldstændig irrelevant, vil jeg bare sige, at det synes jeg ikke det er, og det synes vi ikke som regering det er.
Vi synes faktisk, at det er nødvendigt, at man tager diskussionen på et oplyst grundlag, at man netop forholder sig til de mange facetter i diskussionen.
Jeg vil også sige til SF's ordfører, at hvis SF opfattede det her som værende udelukkende et spørgsmål om børn, forstår jeg egentlig ikke, hvorfor det er sundhedsministeren, man har indkaldt fra SF's side.
Så det er vel også et udtryk for, at SF alt andet lige også anerkender, at der kan være sundhedsfaglige dimensioner, der knytter sig til den her diskussion.
Det er der i hvert fald for regeringen, og på det sundhedsfaglige område, som jeg redegjorde for i mine indledende bemærkninger, er det ikke sådan, at sundhedsmyndighederne i Danmark anbefaler et forbud.
Man hverken anbefaler eller fraråder omskæring af rituel grund i Danmark.
Fra regeringens side mener vi ikke, at et forbud er en løsning, heller ikke selv om vi også – som jeg sagde i mine indledende bemærkninger, og som der er udtrykt i det fælles forslag til vedtagelse, som to af regeringspartierne står bag – har et ønske om at diskutere, at der også patientsikkerhedsmæssigt kan være et behov for at ændre på reguleringen, bl.a. i forhold til diskussionen om, hvorvidt det skal være speciallægeforbeholdt.
Så som jeg sagde indledningsvis, er konklusionen, når regeringen afvejer de forskellige hensyn, at vi ikke ønsker et forbud mod rituel omskæring i Danmark.
Jeg stiller mig selvfølgelig til rådighed for debatten, så det var ikke for at gentage hele min indledende bemærkning.
Det var egentlig for at give mulighed for, at ordførerne også kunne stille spørgsmål til mig som minister.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Tak til ministeren for det sidste, for jeg har et par spørgsmål, som knytter sig til nogle af de skriftlige svar, vi har fået her i dag.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren vil sikre, at man gennemgår de nye studier og ser, om de giver anledning til ny viden, en ny anbefaling.
Jeg vil også gerne kvittere for en, synes jeg, fin tale.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er det her med, at man fra Liberal Alliances side har valgt at fritstille, og jeg har lidt svært ved at forstå, hvordan det kan være, at det her spørgsmål er så særligt i den forstand i forhold til så mange andre.
Altså, vi træffer jo mange meget vigtige og nogle gange også svære beslutninger herinde i Folketinget.
Hvorfor er det, at man mener, at det her er så særligt?
Vi træffer f.eks. beslutning om at sende danske soldater i krig.
Vi træffer beslutning om rigtig mange ting, og man kunne selv fortsætte listen.
Så hvorfor er det her område så særligt for Liberal Alliance, at det udløser en fritstilling af medlemmerne?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-25:
Det vil jeg i hvert fald håbe at det er.
For man må sige, at debatten går over gevind indimellem, og jeg ønsker meget en sober debat fremover og håber også, at det vil lykkes.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Jeg vil selvfølgelig studere vedtagelsesteksten, når jeg ser den.
Jeg synes, den kan forstås på flere forskellige måder, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan Socialdemokratiet forstår den.
For jeg hører den ikke nødvendigvis lægge op til, at man sådan set skal arbejde for at mindske eller begrænse omfanget af drengeomskæring.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan Socialdemokratiet forstår den tekst.
Er det et mål med den vedtagelsestekst, som man har tilsluttet sig, at man skal arbejde for – ordføreren taler om i dialog eller ved regulering – at mindske omfanget af drengeomskæring?
Eller hvordan læser man den fra Socialdemokratiets side?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-05-25:
Jeg har givet udtryk for, hvad der er den klare socialdemokratiske holdning, og det, der står i vedtagelsesteksten, er, at man skal arbejde for at skærpe registreringen af og kontrollere og regulere omskæring af drenge under 18 år.
Jeg synes, det er en meget klar vedtagelsestekst.
Og dialog er også en del af vedtagelsesteksten.
Jeg må også sige, at de drøftelser, jeg har haft med både Det Jødiske Samfund og muslimske grupperinger i Danmark, viser, at er de meget interesseret i at indgå i den her dialog.
Jeg håber virkelig på, at et bredt flertal i Folketinget vil være med til at understøtte den her positive og konstruktive debat ude i samfundet, for jeg er meget enig med fru Stine Brix i, at her skal der rejses en konstruktiv debat.
Information er nødvendigt – det er nødvendigt, at man får saglig information bragt ind i den her diskussion.
Det er naturligvis også af hensyn til de elementer, som kom frem efter vores lukkede samråd i Sundhedsudvalget, altså at der kan være nogle, der vil tænke ikkepositivt om Danmark, hvis man gik forud for andre lande.
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg sluttede faktisk af med at sige, at jeg synes, at vedtagelsesteksten, som jeg læste op, lægger nye trædesten frem – og der skal nogle nye trædesten til.
Det, jeg citerede fra Lægeforeningen, og som i og for sig også står på en anden måde i vedtagelsesteksten, er, at de her emner skal diskuteres med de pågældende trossamfund.
Vi skal have en dialog; vi skal have den dialog, vores land er kendt for – den skal bære nogle resultater frem i den her sammenhæng.
Det tror jeg på, og det tror Socialdemokratiet på.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Tak for det.
Jeg vil også gerne takke for ordførerens besvarelse, og jeg lytter mig også til, at ordføreren vel ret beset siger, at det der omskæring altså er en dårlig idé.
Men jeg lytter mig også til, at ordførerens svar er skærpelse af regler, regulering, kontrol.
Og det er jo også et udtryk for – tænker jeg – at ordføreren tænker, at det her indgreb ikke er et ubetydeligt indgreb i forhold til drengene.
Så jeg vil egentlig gerne høre sundhedsordføreren, om sundhedsordføreren kunne forestille sig, at man simpelt hen skulle lægge indgrebet tilbage i sundhedssektoren, hvor man får mulighed for at udføre indgrebet på et hospital og under fuld bedøvelse, sådan som man normalt gør det, når der er tale om indgreb, der er medicinsk betinget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-05-25:
Jeg synes ikke, at vi skal foregribe den dialog, der nu bliver pålagt ministeren at indgå.
Men jeg kan garantere SF's ordfører for, at vi i Socialdemokratiet vil kaste os ind i det her, og vi vil ikke lukke døre og porte, vi vil være åbne i forhold til at få sat endnu bedre rammer op.
Jeg må igen sige, at jeg sagde i min ordførertale, at Socialdemokratiet mener, at det er en meget drastisk beslutning at træffe, uden barnet har mulighed for at sige nej.
Det er vores holdning.
I forhold til om vi skal drøfte i fremtiden, om der skal være klinikker, besluttede vi jo i sin tid politisk, at der ikke skulle være det, fordi det ikke skulle være et offentligt tilbud.
Jeg har hørt trossamfund give udtryk for, at man eventuelt kunne lave en tværkulturel klinik eller pulje, som kunne drive fagligt kontrollerede steder, hvor man kunne få det gjort.
Men det har vi slet ikke lagt os fast på.
Jeg synes blot, vi skal være åbne, og jeg synes også, vi skal sige, at det forslag til vedtagelse, som jeg har læst her, jo ikke er et spørgsmål om, at vi giver ministeren lang tid til at have de her drøftelser.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Nu er det jo ikke sådan, at Socialdemokratiet er kendt for ligesom at stå tilbage for at indføre forbud eller restriktioner i forhold til religiøse temaer – burkaforbud og andet, man nu kunne komme af sted med.
Så jeg er egentlig en lille smule overrasket over, at Socialdemokratiet i den her sag vægter det religiøse aspekt så meget i forhold til drengenes rettigheder.
Så jeg er egentlig bare optaget af at høre, hvad ordføreren selv tænker om drengenes rettigheder.
Bliver barnets ret til egen krop ikke krænket, når det er sådan, at man i Socialdemokratiet vægter det religiøse aspekt så meget, som man gør i det her tilfælde?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-05-25:
Jeg synes måske, at det giver indtryk af, at ordføreren ikke rigtig har fået i hvert fald alle elementerne med, hverken fra min ordførertale eller det, jeg har sagt efterfølgende.
Jeg har lige nøjagtig præciseret, at det her er et område, hvor mange aspekter skal gå hånd i hånd, bl.a. barnets rettigheder og integritet.
Så det her er ikke et spørgsmål om, om man vægter én ting.
Det er et spørgsmål om, at vi har lavet en samlet, saglig og for os at se ordentlig vurdering af, hvad det er, der er det komplekse i det her.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Tak til Socialdemokratiets ordfører for en god tale, synes jeg, og en klar melding i forhold til holdningen til drengeomskæring.
Jeg hørte Socialdemokratiets ordfører sige meget klart, at man fra Socialdemokratiets side er modstander af drengeomskæring, hvis ikke der er en medicinsk grund til det.
Og det synes jeg er en positiv melding.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, hvad S har af konkrete forslag til, hvad vi så gør, for at der er flere drenge, der selv kan træffe den her beslutning.
Altså, hvad er det så, der ifølge Socialdemokratiet skal til for at mindske omfanget af drengeomskæring?
Vi har jo foreslået, at man laver en kampagne eller en informationsindsats eller andet målrettet de her forældre, som opfordrer dem til at gøre sig den overvejelse.
Men det kunne også være nogle andre initiativer, der går i den retning, når nu Socialdemokratiet ikke mener, det er det rigtige at indføre en aldersgrænse.
Så hvilke overvejelser gør man sig i forhold til at nå det mål, som ordføreren taler om her?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
Jeg går varmt ind for, at færøske unge og grønlandske unge kan komme til Danmark og studere, og i samme øjeblik de sætter foden på Hovedbanegården eller ude i lufthavnen eller oppe i Hirtshals, afhængigt af rejseformen, behandles de ligeværdigt, og hvis man vælger at møde op i lufthavnen med et afsæt, hvor man mestrer grønlandsk og engelsk og ikke kan et ord dansk, så er man stadig velkommen.
Altså, det har jeg ingen problemer med.
Jeg konstaterer bare helt praktisk, at mulighederne for at foretage et studievalg vil blive noget indskrænket.
For vi har ikke så mange studier, vi udbyder på grønlandsk eller engelsk, og derfor er virkeligheden jo den, at hvis man skal have glæde af at bruge Danmark som et springbræt til at dygtiggøre sig for at komme videre ud i verden eller blive i Danmark eller vende tilbage til Grønland, så er det at kunne det danske sprog en praktisk forudsætning.
Det er sådan set blot det, jeg siger.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-25:
Så det vil sige, at statsministeren siger, at det ikke er nødvendigt at bibeholde dansk i den diskussion, der foregår, i Grønland, for at statsministeren selvfølgelig vil arbejde for, at danskundervisningen er gratis, som der bliver problematiseret i dag? Det andet spørgsmål er i forhold til samarbejdspartnere med lufthavnsudvikling.
For nogle år tilbage kunne Mandag Morgen skrive om, at EU prøvede at få førende europæiske industriselskaber til at lave et konsortium, der udviklede minearbejdet i Grønland.
Ville det også være noget udenrigspolitisk, sikkerhedspolitisk, som statsministeren ville problematisere, eller er det kun, hvis det er fra det globale syd, fra f.eks. Kina, der er interesse i en lufthavnsudvidelse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
Nu ved jeg ikke, om jeg kan nå at svare på det hele.
For jeg synes, det første, altså sådan refleksionen over, hvad jeg sagde, var forkert.
Vi er et rigsfællesskab, og når færinger og grønlændere kommer til Danmark, træder de ind i vores samfund med lige rettigheder, og det vil jeg i den grad stå som garant for, uanset hvilke forudsætninger de kommer med.
Men det er en meget formalistisk ting.
For virkeligheden er jo, at hvis man i et rigsfællesskab skal have fuld glæde og den fulde effekt af at være en ung grønlænder, der kan tage til Danmark og dygtiggøre sig, så er man nødt til at komme med en eller anden form for ballast, og langt, langt de fleste tilbud, vi giver om studier i Danmark, er på dansk.
Derfor er jeg enig med hr. Karsten Hønge, som brugte udtrykket, ja, det præcise udtryk, der blev brugt, var vel noget, der mindede om benspænd for fremtidige generationer, hvis man indretter skolesystemet i Grønland på en sådan måde, at der er en sandsynlighed for, at fremtidige generationer af unge grønlændere ikke kan sproget dansk på et færdighedsniveau, der gør, at de kan få glæde af det danske uddannelsessystem.
Og så beklager jeg, at tiden løb.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Tak for det.
Hvor går grænsen for, hvad forældre kan træffe beslutninger om på deres børns vegne?
Det har jævnligt været til debat i Folketinget, ikke mindst med henvisning til FN's børnekonvention og også, når børns rettigheder har konfliktet med forældres tro eller kultur.
Det er eksempelvis forbudt at omskære piger.
Forældre må ikke slå deres børn.
Forældre må heller ikke forhindre deres børn i at modtage blod, hvis det er nødvendigt.
Vi gør i det hele taget vores bedste for at forhindre social kontrol, som forhindrer børn i at vokse op med en selvstændig opfattelse af sig selv som voksne og med ret til selv at træffe beslutninger på egne vegne.
Af alle de mange debatter, som Folketinget gennem tiden har haft om børns rettigheder, står en urørt tilbage, nemlig spørgsmålet om retten til at lade drenge omskære.
Og det til trods for, at indgrebet både er smertefuldt og irreversibelt.
Et borgerforslag om mindstealder for omskæring er sandsynligvis på vej til Folketingssalen, og den her forespørgselsdebat har derfor alene til hensigt at få en sober debat om børns rettigheder til egen krop, hvor vi ikke mindst gerne vil høre, hvilke overvejelser regeringen gør sig om det spørgsmål, men hvor også Folketingets partier får lejlighed til at forholde sig til det kliniske spørgsmål, som lyder sådan her: Hvilke initiativer påtænker regeringen at tage for at begrænse og regulere omskæring, der ikke er medicinsk begrundet, af drengebørn og unge mænd under 18 år, så man dels undgår varige skader og dels sikrer, at disse borgere selv har indflydelse på en beslutning om omskæring?