runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-02-09:
Tak for det, og tak til ordførerne for den positive modtagelse.
Vi står i en ekstraordinær situation, og det gælder ikke mindst for vores virksomheder, der lider under manglende efterspørgsel og mangel på likviditet.
Vi mener, det er afgørende for vores velfærdssamfund, at vores virksomheder kan fortsætte med at eksistere på trods af sundhedskrisen, og at det er nødvendigt at sikre, at danske arbejdspladser og danske lønmodtagere kommer ud på den anden side af krisen.
Regeringen har derfor sammen med Folketingets partier taget en række initiativer for at afbøde nogle af de økonomiske konsekvenser for virksomhederne, bl.a. med en række økonomiske støtteordninger.
I foråret besluttede vi, at stat, kommuner og regioner som offentlige indkøbere skulle have mulighed for at give virksomhederne en håndsrækning ved at vise en større fleksibilitet.
I marts sidste år fik de offentlige indkøbere derfor mulighed for at forudbetale og undlade at anvende misligholdelsesbeføjelser.
Det skete for staten ved et aktstykke.
I forlængelse heraf vedtog et enigt Folketing lov om kommuners og regioners indkøb i forbindelse med håndtering af covid-19, der gav dem samme muligheder som statsinstitutioner.
Reglerne ophører imidlertid den 1. marts 2021.
Finansudvalget har derfor den 28. januar 2021 tiltrådt et aktstykke, der forlænger ordningen på det statslige område, og lovforslaget, som vi har til behandling i dag, vil sikre en tilsvarende forlængelse på det kommunale og regionale område.
En forlængelse af ordningen vil give nogle virksomheder et tiltrængt økonomisk pusterum.
De konkrete rammer for ordningen er i dag fastlagt i en bekendtgørelse, og den vil jeg sørge for bliver forlænget med hjemmel i dette lovforslag.
Reglerne vil i første omgang gælde til og med den 30. juni i år med mulighed for forlængelse til den 1. januar 2022, hvor loven ophæves.
Der blev rejst spørgsmålet både fra Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti om, hvorvidt loven er blevet brugt.
Det har vi ikke nogen samlet opgørelse over, så jeg kan ikke oplyse om det, men til den også mere kritiske bemærkning, der kommer fra De Konservative, vil jeg sige, at det jo er den enkelte kommune, der bestemmer, hvordan man forvalter det, og der vil være mange kommuner, tror jeg, der vil bruge den her ordning, men der vil selvfølgelig også være nogle steder, hvor man måske af økonomiske hensyn eller andre årsager vælger at lade være med at gøre det, og det betragter jeg jo som en del af det kommunale selvstyre, uagtet at jeg jo herfra gerne vil opfordre folk til at benytte sig af den her ordning.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-09:
Tak for det.
Liberal Alliance kan støtte lovforslaget.
Jeg har fået at vide af Nye Borgerliges ordfører, at det kan Nye Borgerlige også.
Jeppe Bruus (S), 2021-02-09:
Man kan forestille sig alt muligt.
Altså, jeg tror, at der, som Venstres ordfører også var inde på, har været ufattelig få sager om det her.
Og jeg synes sådan set også, at det er klogt, at vi så over tid kan kigge lidt på det.
Det er jo ikke, fordi vi har et væld af de her sager, og strafferammen er egentlig rimelig hård.
Skal man smide en 20-årig i fængsel for at lave hærværk for 10.000 kr.?
Det er jeg måske lidt tøvende over for.
Men det er jo heller ikke, fordi vi har et væld af sager i Danmark.
Det er selvfølgelig fint at være på forkant med udviklingen.
Jeg nævnte før den ene sag, hvor der faktisk blev givet en fængselsdom for at begå hærværk for en værdi af lidt over 24.000 kr., så på den måde er der jo en rimelig hård konsekvens.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Jeg er da glad for, at ordføreren for Socialdemokraterne, hr. Jeppe Bruus, synes at tage det alvorligt, i forhold til at det er en tendens, som vi skal modgå, og som vi skal bekæmpe, også her i Danmark.
Men jeg synes så godt, at man kunne tage det så alvorligt, at man også ville være med til at diskutere et lovforslag på det her punkt, der strammer skruen over for dem, der kunne finde på sådan noget.
For jeg tror nemlig på, at hvis vi skal sende nogle signaler om, at vi ikke vil have sådan nogle ting, sådan nogle tendenser, så er det altså vigtigt, at vi herindefra i Folketinget over for dem, der kunne finde på det, skærer ud i pap, at vi ikke vil finde os i det.
Nu nævnte justitsministeren så, at der allerede er nogle muligheder for at straffe i dag.
Ja, det er der, men der kunne jo også sagtens være tilfælde, hvor det hærværk, man udøver, ikke koster over 15.000 kr.
Og der vil jeg bare lige spørge, om hr. Jeppe Bruus ikke er enig i, at det faktisk godt kunne forekomme, at der laves så træls hærværk, hvor det er så synligt for folk, at der er gået noget galt, men hvor det ikke koster over 15.000 kr., og så er det jo bare en bøde, altså så er det nærmest ingenting, som man får som straf.
Jeppe Bruus (S), 2021-02-09:
Tak for det, formand.
Hele den her debat om identitetspolitik er relevant, og den foregår jo mange steder, også herhjemme.
Jeg må tilstå, at jeg nogle gange måske mest er observatør til den debat.
Jeg har en lille smule svært ved sådan helt at identificere meningen med alle de argumenter og påstande, der ryger gennem luften.
Jeg synes, man skal have enormt stor respekt over for den arv, kultur og historie, vi er en del af.
Som småbørnsfar til tre små børn synger jeg ofte »Elefantens vuggevise«, og til jer, hvor det måske er et stykke tid siden, at I har haft børn og har siddet og sunget den, kan jeg fortælle, at der er et omkvæd i den sang, hvor man har ændret det til at være en kokosnød i stedet for noget andet.
Det tænkte jeg sådan set er meget naturligt, altså at man ikke længere synger det, der oprindelig stod i »Elefantens vuggevise«.
Der er en række af de her børnebøger, der med tiden er blevet ændret lidt, fordi det, man skrev dengang, i dag ville være mærkeligt at tage i munden som far til små børn.
Er det et kæmpeproblem?
Er det et skred?
Er det et overgreb på historien?
Nej, på ingen måde.
Det er sådan set bare meget naturligt.
Sådan synes jeg også, at der er meget i den her debat, der er meget naturligt.
Omvendt har jeg det også lidt anstrengt med, når alt ligesom skal udviskes, og når nogle slår på tromme for det.
Den debat må vi kunne have med hinanden, ligesom alt muligt andet, vi kan, i det her gode land på god, sund og demokratisk vis, hvor argumenterne må fremføres og også kan strides.
Og så må man ligesom finde sig til rette og finde ud af, hvordan man kommer fremad.
Et af de argumenter, man så ikke kan acceptere i sådan en debat, er at vandalisere eller øve hærværk eller smide ting i havnen, eller hvad man nu kan finde på.
Derfor er det her beslutningsforslag sådan set meget relevant.
Ministeren har allerede redegjort for, og det var jeg sådan set også lidt overrasket over, at strafferammen i de her sager faktisk er ganske pæn.
Hvis du øver hærværk mod noget til en værdi over 15.000 kr., kommer du som udgangspunkt i fængsel.
Nu står der i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at man ikke kender eksempler på, at folk er idømt fængsel for hærværk på kulturarvsminder.
Jeg er i hvert fald – tror jeg – bekendt med en enkelt sag, hvor man tilbage i 2009 idømte 7 dages fængsel til en person, der havde begået hærværk mod noget, der havde en værdi på over 24.000 kr.
Men nu kan jeg forstå, at vi også får en oversigt over de sager, der har været, og så kan det jo berige os alle sammen.
Derfor tænker jeg heller ikke, at vi er der endnu, hvor det handler om, at den her debat skal angribes, ved at vi kaster strengere straffe efter det, men debatten er relevant, og hvis vi kigger rundtomkring i verden, deler jeg faktisk Dansk Folkepartis syn på, at der er en bekymrende udvikling i gang, hvor man bruger det at skænde kulturarvsminder som en legitim måde at gå ind i den her debat med hinanden på.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Lad mig starte med at sige, at jeg ikke har tjekket evidens for, hvad der måtte være af retspraksis.
Det, som jeg refererer til, er det indtryk, jeg har fået ved at læse op til sagen, nemlig at der, som der blev sagt før, ikke er en myriade af sager.
Jeg tror i virkeligheden, at det er, fordi jeg har det sådan, at den regulering, vi har i øjeblikket af begge dele, er fin.
Jeg skal ikke forholde mig til den konkrete sag, og uden at gøre det vil jeg bare sige, at hvis man antager, at der er den hypotetiske situation, hvor der bliver udøvet hærværk mod en statue, og at skadesstørrelsen antages at være mere end 15.000 kr., hvilket vel ikke er urealistisk, så vil det allerede af den grund være henført til den skærpede strafferamme på 6 år, og anklagemyndigheden vil påstå fængselsstraf.
Det er jeg enig i.
Altså, hvad er forventningen om det niveau, som anklagemyndigheden vil tro at et forhold vil give anledning til at blive dømt til?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Vi kan sagtens diskutere, hvordan man kan tage den diskussion, ikke?
Og jeg har også, både her i salen, men også ude i offentligheden, sagt, at jeg ikke synes om det, der er foregået nede på Kunstakademiet.
Men jeg synes, at diskussionen er relevant nok.
Jeg synes, at diskussionen om vores kolonihistorie er relevant nok.
Jeg synes, det er interessant at høre, hvis folk føler sig marginaliseret etc. etc.
Der, hvor vi forhåbentlig er enige, er, at vi er imod vandalisme, og derfor er jeg da glad for, at hr. Peter Skaarup siger, at det her forslag ikke snævert er knyttet op til den konkrete handling nede på Kunstakademiet.
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Det vil jeg selvfølgelig meget gerne, altså redegøre for den retspraksis, som der har været.
Og det er også rigtigt, som spørgeren siger, at den jo heldigvis ikke er omfattende.
Typisk er det sådan noget med, at nogen har skåret træer ned på naboens grund eller malet graffiti på et S-tog eller noget i den stil.
Det er jo uhyre få sager – heldigvis – som drejer sig om vandalisering af kulturarvsminder, men jeg vil meget gerne på given foranledning sende en måske ikke fuldstændig, men dog så en repræsentativ liste over retspraksis på området.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-02-09:
Det er lige i fortsættelse af det sidste, ministeren siger, for det er jo fuldstændig rigtigt, at vi i stk. 2 er ovre i mere end for 15.000 kr. og en skærpet strafferamme fra bøde og op til 6 års fængsel.
Og så er det, at ministeren over for Dansk Folkepartis forslag om at idømme fængselsstraf for det her hver gang svarer, at anklagemyndigheden også nedlægger påstand om fængsel.
Nu er det i hvert fald i min optik bedøvende ligegyldigt, hvor høj strafferammen er – vi når jo aldrig nogen sinde derop – og det er jo også nogenlunde ligegyldigt, hvad anklagemyndigheden nedlægger påstand om.
Det, der derimod ikke er ligegyldigt, er jo, hvad der dømmes.
Og der er det, jeg spørger ministeren: Har ministeren fremlagt eller vil ministeren fremlægge en oversigt over de sidste 10-20 års retspraksis på det her område – det er jo meget nemt, for der er jo næsten ingen afgørelser omkring statuer og statslig ejendom osv. – så vi kan få konstateret det, der er vigtigt, nemlig hvad der dømmes på det her område?
Det kunne jeg i hvert fald være meget interesseret i at vide.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-09:
Tak til ministeren.
Jeg har to spørgsmål.
For det første vil jeg høre, om ministeren tilfældigvis op til den her debat har undersøgt, om der er sket en stigning i antallet af hærværk på den type af fortidsminder, som vi snakker om her.
Altså, er der tale om en tendens, der er stigende, eller er det sådan noget, der foregår en gang imellem – så får den lille havfrue skåret hovedet af osv.?
Kunne vi få lidt evidens omkring udviklingen på det her område, hvis ministeren har det?
Det andet spørgsmål, jeg har, er, om ministeren vil gå ind at kigge på det her problem lidt bredere, for jeg synes jo, det er en meget snæver indfaldsvinkel.
Vi er jo også meget optaget af at bevare kulturminderne og vores historie, det er jo en helt afgørende ting, og der kan vi jo ikke lade være med at se på alle de gravhøje, som der bliver pløjet helt op til, og hvor der er industrier, der bygger, eller byggemastodonter, der bygger uden at tage hensyn til, at der ligger kulturarvsminder i jorden.
Altså, er der et emne, som vi måske kunne kigge lidt mere på – også i forhold til strafferammer?
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Jeg forstår egentlig ikke, at Socialdemokraterne ikke bare siger: Godt, lad os da sende nogle signaler, der ikke er til at misforstå.
For det, vi er ude efter her, er jo ikke at sidestille det med almindeligt hærværk, hvor nogle drengestreger afføder, at der bliver malet noget graffiti et eller andet tilfældigt sted.
Nej, her går det jo præcis på det, som vi også har set i andre lande, hvor det er kulturarv og historie, man bevidst går efter, og hvor man som led i en eller en demonstration gerne ødelægger noget ganske bestemt og gør det helt bevidst og helt åbenlyst.
Der er det bare, jeg spørger hr. Jeppe Bruus: Er Socialdemokraterne ikke enige i, at det er noget, vi skal tage voldsomt afstand fra, og at det skal straffes markant?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-02-09:
Det er jo meget udmærket at forlænge den her dispensation for almindeligt gældende bevillingsregler, hvis det er nødvendigt.
Det er også fint nok at lave lovgivning, men spørgsmålet er jo, om den blev anvendt.
Det var jo en aftale, der blev lavet i marts sidste år, og sammen med Kommunernes Landsforening så man på, at kommunerne også kan være et værktøj til at løfte økonomien under den her massive nedlukning.
Kommunerne har jo også fået penge.
Der har været en coronahjælpepakke til kommunerne på 2,6 mia. kr. og 400 mio. kr. ud til rengøring.
Jeg har selvfølgelig også selv tillid, og det har vi, til kommunerne, men spørgsmålet er, hvordan de her midler er udmøntet.
Man har jo ladet det være op til kommunerne selv, så der er nok også 98 forskellige måder, de her midler er blevet udmøntet på, og jeg kunne godt tænke mig at høre fra ministeren, om man ved, hvordan de her midler er blevet brugt.
For hvis man ikke gør brug af den her mulighed for at forudbetale op til ca. 1 mio. kr. til de private leverandører, så giver det jo ikke så meget mening.
Der er rigtig, rigtig mange mindre virksomheder, som egentlig står til at kunne få ordrer fra kommunerne, men nu i stedet for står til at skulle dreje nøglen om, og hvor de ellers kunne være bidragsydere, nettoydere, til kommunekassen, kan det nu ende med, at de bliver det modsatte.
De bliver modtagere fra kommunekassen.
Der er altså noget, der tyder på det.
Så 93 pct. af dem, som var i sigte til at kunne modtage midler fra kommunerne, havde i hvert fald ikke fået det.
Så ja, vi skal selvfølgelig forlænge det her med en ordentlig solnedgangsklausul, men vi vil også gerne høre mere om, hvordan den lov egentlig bliver anvendt til det, den har til formål, nemlig at vi kan få noget vækst, beskæftigelse ud til de private leverandører til kommunerne, men også at midlerne kommer rundt til alle steder og alle egne af landet, hvor der er brug for dem.
Jette Gottlieb (EL), 2021-02-09:
Mange tak.
Jeg vil ikke gentage gennemgangen af lovforslaget, som alle jo så fremragende har fremlagt.
Jeg vil bare sige, at i Enhedslisten har vi fuld tillid til, at kommunerne kan administrere den ekstra mulighed, de har fået, uden at misbruge det.
Og jeg har heller ikke hørt et eneste eksempel på, at det er blevet misbrugt i løbet af den periode, det har virket.
Så Enhedslisten støtter forlængelsen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-02-09:
Tak for ordet.
Corona er her stadig, et år efter at den meldte sin ankomst i Danmark; det er stadig væk en stor del af vores hverdag.
Derfor giver det fortsat mening, at vores regioner og kommuner skal have mulighed for at fremskynde betalinger til leverandører og have mulighed for at undlade at sanktionere leverandører, hvor corona har været skyld i ufuldstændig overholdelse af kontrakter.
Derfor støtter SF forslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-09:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her, handler, som det er blevet nævnt, om at forlænge en aftale, som vi har fra sidste forår og dengang indgik i bred enighed, der handler om at give kommuner og regioner mulighed for at understøtte de virksomheder, som leverer til kommunerne og regionerne – f.eks. give mulighed for at forudbetale eller betale hurtigere for arbejde, der er udført.
I Dansk Folkeparti synes vi, at selvfølgelig skal vi fortsætte den; det er et meget vigtigt signal at sende både til kommunerne, men også til virksomhederne, at det faktisk er en mulighed.
Jeg er ikke bekendt med, hvor meget det overhovedet har været brugt.
Jeg kunne være lidt nysgerrig efter, om ministeren måske kan sige lidt om det.
Det kendskab, jeg har til nogle få kommuner på Fyn, handler egentlig om, at forudbetalingen har man ikke brugt, men at man har brugt det at betale pengene hurtigere til virksomhederne efter udført arbejde.
Men som sagt er det rigtig vigtigt at sende signalet om, at det her er en mulighed, fordi det netop kan understøtte de lokale virksomheders økonomi og likviditet i den her tid, hvor alting kan være lidt svært.
Så Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2021-02-09:
Tak for det, formand.
I marts måned sidste år blev vi klar over, at vi gik ind i en meget alvorlig tid, en tid med corona, men jeg tror ikke, der var nogen af os herinde, som havde fantasi til at forestille os, at der skulle blive tale om en tid præget af så stor usikkerhed og med så alvorlige konsekvenser bl.a. for dansk erhvervsliv.
Loven foreslås forlænget fra den 1. marts 2021 og frem til den 1. januar 2022, hvis der altså fortsat er behov for ordningen til den tid.
Tilbage i marts indgik alle Folketingets partier en række aftaler, der skulle hjælpe dansk erhvervsliv så skånsomt som muligt igennem krisen – en krise, hvis omfang vi på daværende tidspunkt endnu ikke kendte til.
Som en del af de aftaler blev vi enige om, at der også skulle være mulighed for at give dispensation for en række regler i forbindelse med kommuners og regioners indkøb.
Det betød helt konkret, at vi gjorde det muligt for kommuner og regioner at forudbetale private leverandører for leverancer på op til 1 mio. kr. og dermed skabe likviditet her og nu ude i virksomhederne på samme måde, som det også blev muligt for statens institutioner.
Samtidig gav vi også kommuner og regioner en mulighed for eksempelvis at undlade at opkræve bod fra private leverandører ved forsinket levering eller anden misligholdelse, hvis coronasituationen var årsagen til det.
Derfor er det også helt naturligt, at vi, når nu loven udløber med udgangen af denne måned og vi jo desværre fortsat har covid-19 iblandt os, forlænger dette lovforslag.
Så derfor bakker Venstre selvfølgelig op om forslaget.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2021-02-09:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et forslag til lov om ændring af lov om kommuners og regioners indkøb i forbindelse med håndtering af covid-19
; en lov, som automatisk vil blive ophævet den 1. marts, hvis ikke vi ændrer det .
Med dette lovforslag får indenrigs- og boligministeren således mulighed for at forlænge de regler, som vi vedtog her i salen den 31. marts 2020, om at give kommuner og regioner samme beføjelser og forpligtelser i forbindelse med håndtering af covid-19 som statsinstitutioner og andre institutioner, der er omfattet af de statslige bevillings- og regnskabsregler.
Det er afgørende, at både staten, kommunerne og regionerne i den nuværende alvorlige situation fortsat har mulighed for at udvise en betalingsmæssig fleksibilitet i forbindelse med indkøb af varer og ydelser fra erhvervslivet, så det offentlige samlet som indkøber også bidrager til at holde hånden under danske arbejdspladser og erhvervslivet.
At vedtage denne lovændring vil betyde, at en kommune eller en region også efter den 28. februar 2021 kan indgå aftale med en erhvervsvirksomhed om forudbetaling for den ydelse, som kommunen eller regionen har bestilt levering af, også selv om dette er begrundet i, at erhvervsvirksomheden er i økonomiske vanskeligheder, og uden at afvente, at ydelsen leveres – vel at mærke hvis vanskelighederne skyldes covid-19.
Socialdemokratiet kan selvfølgelig kun bakke op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Pause Pause (Pause), 2021-02-09:
Mødet er udsat.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-02-09:
Jamen det er helt korrekt.
Jeg tillod mig selv bare lige at lade øjnene løbe ned igennem Karnov på det pågældende punkt – der var ikke meget at hente der.
Der var derimod en dom om en, der havde taget sin svigermors briller og lagt dem i indkørslen i vandalhenseende.
Det, der er vigtigt, og det går jeg ud fra at ministeren er enig i, er, hvad der dømmes i de her sager – ikke strafferammer eller for den sags skyld anklagemyndighedens påstand.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Jeg synes altid, at man med rimelighed kan diskutere, om en statue er relevant at have stående på en plads eller et torv, hvor den jo på en eller anden måde bliver hyldet, eller om det skulle være noget, der indgår i en kontekst, hvor man eksempelvis på et museum eller andre steder kan fastholde det som en del af den fortælling, som jo også gør, at man forhåbentlig ikke gentager fortidens dystre episoder, men at man lærer om dem, og at man husker på dem.
Hvis jeg kigger på det tidligere Østtyskland, vil jeg da sige, at der er dele af Østtyskland, om hvilke jeg tænker: Tænk, hvis man havde udslettet det; tænk, hvis ikke vi kunne komme ned at se, hvor forfærdeligt det egentlig var.
Jeg tror, at vi lærer af vores fortid ved at bevare den i en eller anden form – ikke ved at udsætte den for hærværk.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Det er jeg faktisk glad for at høre at ordføreren siger, altså det med også at se de mørkere dele af vores historie direkte i øjnene, sådan at vi kan lære af det.
Det er jeg glad for bliver understreget.
Så nævnte ordføreren i sin tale, at det der med at skænde statuer i sig selv er uforståeligt, og at det skal man gå imod.
Jamen det handler vel om konteksten.
Altså, jeg kan godt nævne nogle eksempler på, at man har væltet statuer, hvor jeg i den grad godt kunne forstå, at man gjorde det – om det var Leninstatuer i Sovjetunionen, eller da borgerne væltede Saddam Hussein-statuer i Irak.
Handler det ikke om konteksten?
Jeppe Bruus (S), 2021-02-09:
Jeg er en til en enig i, at det er noget, vi skal tage meget alvorligt, og at vi bestemt skal tage afstand fra det, og vi skal heller ikke være naive.
Men det er også nødt til på en eller anden måde at bunde i, om det er et problem, vi har, og det er måske der, vi er lidt udfordret, da der jo ikke er et væld af sager, hvor sådan noget er sket.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Nu rejser en fra venstrefløjen sig op, en, som synes, at der er masser af gods og relevans i den identitetspolitiske diskussion, og så er scenen sat.
Jeg kan høre på ordføreren fra Dansk Folkeparti, nej, jeg mener Nye Borgerlige – same same, but different – at det er vigtigt at værdsætte sin historie, den danske historie, og at det er vigtigt, at vi værner om den, og det er vigtigt, at vi diskuterer den etc.
Hvis man nu ser bort fra, at der er foregået en handling på Kunstakademiet, som jeg på ingen måde bakker op, og i stedet ser på intentionen bag handlingen, som var at diskutere Danmarks kolonihistorie, er den diskussion så relevant?