runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Det hørte jeg egentlig som et hverken ja eller nej, så hvis ministeren kunne sige lidt mere om, hvorvidt de grundlæggende styringsmekanismer for ældreplejen er en del af det her afbureaukratiseringsarbejde, ville det være rart at få at vide, f.eks. om bestiller-udfører-modellerne, som kører derude.
Jeg diskuterede i dag med nogle, der sidder i visitationsdelen, altså i bestillerleddet, i B'et i BUM-modellen.
De havde nogle meget spændende forslag til opgaver, som man måske kunne trække ud der.
Er det sådan noget, som også skal diskuteres i den arbejdsgruppe, ministeren har nedsat?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Jeg går ind i arbejdet med forenklingen af regler og dokumentationskrav i ældreplejen for at give medarbejderne i ældreplejen en større frihed og bedre mulighed for at bruge deres arbejdstid på at yde omsorg og pleje til de ældre.
Det er ikke fastsat på forhånd, hvilke regler og dokumentationskrav der kan afbureaukratiseres.
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Tak for det svar.
Det her er jo et meget, meget spændende emne, synes jeg, og jeg tror, at der er en del medarbejdere derude, der oplever, at styringsværktøjerne nogle gange står i vejen for det, som ministeren siger hun har respekt for, og som jeg også har stor respekt for, nemlig medarbejderne derude.
Så derfor vil jeg bare sikre mig, at jeg hørte ministeren rigtigt: Vil det sige, at en del af arbejdet med afbureaukratisering i ministerens arbejdsgruppe bliver at kigge på ændrede styringsværktøjer i ældreplejen?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Spørgeren nævner eksempler på nogle styringsredskaber, og de har uden tvivl en betydning og er værd at diskutere, men vi bør se på styringen bredt, når vi taler om styringsredskaber i ældreplejen.
Vi ønsker i regeringen i højere grad at styre den offentlige sektor ud fra klare mål og med større fokus på resultater.
Det gælder også i forhold til ældreplejen.
Jeg har som minister tillid til medarbejderne i ældreplejen og til deres faglighed, og jeg har derfor også netop igangsat et arbejde sammen med KL, som skal se på forenklingen af regler og dokumentationskrav i ældreplejen netop for at give medarbejderne større frihed og bedre mulighed for at bruge deres arbejdstid på at yde omsorg og pleje til de ældre.
Det er vigtigt, at styringsredskaberne understøtter, at kommunerne foretager en konkret og individuel vurdering af den enkelte beboers behov for hjælp, og at hjælpen løbende tilpasses beboerens behov.
Det er også vigtigt, at styringsredskaberne sætter fokus på kvaliteten og de politiske mål i ældreplejen, som det f.eks. er tilfældet med værdighedspolitikkerne, som skal indeholde de overordnede pejlemærker og principper for en værdig ældrepleje i den enkelte kommune.
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Vil ministeren i forlængelse af sine udtalelser om standardisering af ydelserne til de ældre på samrådet i Folketingets Sundheds- og Ældreudvalg den 1. februar 2017 uddybe sin holdning til de gældende styringsredskaber i ældreplejen, hvor kommunerne af hensyn til bl.a. udbud og fastlæggelse af det kommunale serviceniveau skal arbejde med kvalitetsstandarder, fælles sprog og bestiller-udfører-modeller?
Søren Pind (V), 2017-02-08:
Sådan skal det jo gerne blive ved med at være, og jeg synes da heller ikke, at der er noget, der tyder på, at det ikke bliver det.
I forhold til det specifikke spørgsmål må jeg vende tilbage skriftligt med, hvordan det forholder sig, og hvad overvejelserne har været.
Dem er jeg ikke umiddelbart bekendt med, men at der skal være en kombination, synes jeg er sund fornuft.
Det forstår jeg så også på spørgeren.
Vi har så et lidt forskelligt syn på, hvad der egentlig definerer den sunde fornuft i sidste ende, men det må vi jo drøfte nærmere.
Men det synes jeg at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl egentlig gør selv via de områder, som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl sådan set selv peger på er nødvendige, f.eks. det i nogle sammenhænge at styrke de danske studerendes kompetencer, f.eks. i forhold til sprog, internationalt udsyn eller faglighed, som danske undervisere ikke kan tilbyde.
Den kombination kan der jo også godt være tale om.
Så for os at se skal man gå på to ben.
Jeg er helt med på, at undervisningen selvfølgelig hovedsagelig skal foregå på dansk, men at man også anvender engelsk i de her sammenhænge, ser vi sådan set på som værende sund fornuft i en verden, hvor bl.a. forskning jo er et internationalt foretagende.
Altså, det er jo, fordi man ikke udelukkende ser på det, vi hidtil har talt om.
Man ser f.eks. også på, om litteraturen på området i al hovedsagelighed er på engelsk, om det er sådan, at det forskningsområde typisk anvender engelsk, og om det kan være svært at rekruttere danske undervisere på området.
Det er så en måde, hvorpå man kan tiltrække de bedst kvalificerede ph.d.er til Danmark.
Så der er en række faktorer, som kan spille ind.
Det konkrete svar vedrørende den konkrete uddannelse må jeg så i givet fald vende tilbage til.
Nye videregående uddannelser eller videregående uddannelsesudbud skal først prækvalificeres.
Og hvad betyder det?
Jo, det betyder, at det skal vurderes, om der er et behov for uddannelsen eller udbuddet i det danske samfund, som ikke i tilstrækkeligt omfang opfyldes af de eksisterende uddannelser.
Det gælder både dansk- og engelsksprogede uddannelser og udbud.
Det rådgivende udvalg for vurdering af videregående uddannelser, RUVU, er nedsat for at rådgive ministeren og vurdere relevansen af nye uddannelser og uddannelsesudbud.
RUVU vurderer altså institutionernes ansøgninger om prækvalifikation, i forhold til om de nye uddannelser og uddannelsesudbud er samfundsøkonomisk og uddannelsespolitisk hensigtsmæssige og i øvrigt opfylder de lovgivningsmæssige krav.
I sagsbehandlingen af hver enkelt ansøgning vurderes det særskilt, om et udbud eller en uddannelse på engelsk bidrager til at dække et kompetencebehov i det danske samfund, herunder nationale og regionale arbejdsmarkedsbehov.
På baggrund af den gennemførte prækvalifikation er det så mig som minister, der enten godkender, foreløbigt godkender eller afviser oprettelsen af en ny uddannelse eller et nyt udbud, og det er min opfattelse, at den pågældende fremgangsmåde skulle sikre de hensyn, som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl efterspørger.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-02-08:
Nej, jeg har ikke mere.
Sophie Løhde (V), 2017-02-08:
Først og fremmest skal man jo altid huske at tage imod en udstrakt hånd, når en minister ligefrem langer den hen over Folketingssalen.
Derfor vil jeg også gentage, at jeg sådan set er åben over for at drøfte behovet for en egentlig it-havarikommission og dermed se nærmere på, hvordan en kommission kan styrke den nuværende styring.
Det er noget af det, jeg vil tage med ind i drøftelserne med Folketingets øvrige it-ordførere.
Med den nye strategi er formålet jo netop, at vi gerne vil styrke indsatsen hen imod en mere professionel statslig it-styring og sikre, at vores systemer løbende bliver vedligeholdt og udviklet.
Der skal vi selvfølgelig også sørge for, at de projekter, der bliver udviklet hen over tid, ikke løber unødigt over tid eller ligefrem kuldsejler.
Jeg er sådan set meget åben over for, at vi ser på alle gode forslag i denne forbindelse, herunder også drøfter spørgsmålet om en egentlig it-havarikommission.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-08:
Nej, jeg kan godt være enig i, at det måske ikke er politikerne herinde, der skal sidde og komme med ideerne, men det er klart, at vi har den mulighed, i og med at vi trods alt har nogle finansielle midler, vi kan gøre godt med på nogle felter.
Vi har den mulighed, at vi kan understøtte en udvikling, som vi kan se er ved at komme i gang, eller som vi tror på.
Jeg ved ikke, om den havde været dér, hvor den er i dag, hvis ikke man fra politisk side havde været klar til at understøtte den.
I øjeblikket står vi altså med det problem, at vi globalt set er ved at køre ud over kanten, at miljø- og klimaproblemerne er så alvorlige, at det er ved at være et problem for menneskeheden.
Og så mener jeg da, det kræver politisk handling og eventuelt understøttelse af de udviklinger, også teknologiske udviklinger, som kan forhindre, at vi kører ud over kanten.
Villum Christensen (LA), 2017-02-08:
Der er nogle uhensigtsmæssigheder i afgiftssystemet.
Det er der bestemt også i det generelle afgiftssystem på energiområdet, hvor man, som jeg sagde før, nu har diskuteret det i 4 år.
Og når man er så længe om at diskutere sådan nogle analyser og ikke kommer med en løsning, er det selvfølgelig, fordi der ikke er noget quickfix.
Der er ikke noget med, at hvis man bare drejer på en bestemt skrue, har man løst det problem.
Jeg har tit betragtet det som en afgiftssump, vi er kommet i.
Vi har så mange afgifter og så mange tilskud i hele den her energisektor, at hvis man løser et problem et sted, får man to problemer et andet sted.
Derfor er der ikke nogen nemme løsninger.
Så længe man ikke kan pege på en finansiering, tror jeg ikke rigtig på, at man bare kan buldre ud og sige: Væk med den afgift.
Men vi skal selvfølgelig ikke have nogle afgifter, der totalt modarbejder de ting, vi gerne vil, og det er det, jeg håber snart kan komme ud af de her afgiftsanalyser, så vi ikke ligefrem påskønner noget, som går i den modsatte retning af det, vi alle sammen er enige om.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Jeg glæder mig da over, at Liberal Alliances ordfører ikke er så meget fan af atomkraft, som man ellers kunne tro.
Men jeg vil nu spørge om noget andet, for normalt er Liberal Alliance jo heller ikke så glade for det her med afgifter, og som vi har diskuteret tidligere i dag, er en af udfordringerne i forhold til at få flere busser i byerne, som er eldrevne, at afgiften på el til busser er markant højere – 200 gange så høj – end eksempelvis el til vores tog.
Så er det en mærkesag for Liberal Alliance, at den afgift skal ned?
Villum Christensen (LA), 2017-02-08:
Jeg ved ikke, hvor de der atomkraftdrevne busser kommer fra – andet end fra spørgerens hoved.
Det er lidt svært at forholde sig til sådan en diskussion, der kommer flyvende ind, fordi vi som udgangspunkt har et syn på energipolitikken, der handler om, at det er de bedste teknologier, der skal vinde.
Vi har jo ikke stået og sagt, at der skal bruges atomkraft i de danske busser.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Jeg er enig med ordføreren i, at man aldrig skal sige aldrig.
Der kan komme ny viden frem osv.
Men er Liberal Alliances ordfører trods alt ikke enig i, at vi godt nok skal være noget mere sikre og vide noget mere, end vi gør i dag, før vi ser for os, at der kører atomkraftdrevne busser rundt i byerne?
Villum Christensen (LA), 2017-02-08:
Det var jo et interessant spørgsmål.
Vi har sagt, at vi ikke vil være dem, der peger på en bestemt teknologi og siger, at vi skal lægge alle æggene i den kurv.
Derfor synes jeg ikke, at man på forhånd skal dømme kernekraft ude.
Der er sket rigtig meget med kernekraft, siden vi i 1985 besluttede, at vi ikke ville røre ved det med en ildtang.
Vi synes, det er lidt bagstræberisk at skyde en bestemt teknologi ned.
Vi synes, det er lige så bagstræberisk at pege på en bestemt.
Vi vil være helt åbne over for en uforudsigelig fremtid.
Og jeg tror, at spørgeren må give mig ret i, at vi ikke kan forudse, hvilken teknologi der vinder i overmorgen.
Man kan have nogle mål for noget omsætning osv.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Først og fremmest tak til Liberal Alliance for på trods af sådan kritiske refleksioner at sige, at der trods alt er nogle positive tanker i det.
Det er vi glade for.
Så skal jeg høre om det med at have nogle måltal.
Det er jo ikke sådan, at det alene er planøkonomi.
Det er jo trods alt også sådan, at man i det private erhvervsliv f.eks. sætter måltal op.
Så er det jo ikke kun dårligt at have nogle målsætninger om, at man gerne vil være mere ambitiøs.
Den anden ting er, at det jo er en kendt sag, at Liberal Alliance og navnlig hr. Villum Christensen har været fortalere for atomkraft og også har afholdt konferencer om atomkraft.
Når Liberal Alliance er sådan lidt skeptiske over for os socialdemokrater, der vil have eldrevne busser, er det så, fordi den skjulte intention hos Liberal Alliance er, at vi skal have atomdrevne busser i vores byer?
Villum Christensen (LA), 2017-02-08:
Tak for forslaget fra Socialdemokratiet om en indsats for elbusser.
Som det fremgår af teksten til forslaget, kan der peges på rigtig mange fordele ved el som drivmiddel.
Det er der ingen tvivl om, og man kan sagtens bruge en masse tid på at lave en strategi for det.
Det har også været nævnt tidligere, bl.a. fra Dansk Folkepartis side.
Man kan f.eks. også sige en masse positive ting om brint og biogas, og hvad ved jeg.
Derfor ser jeg lidt en indre modsætning i beslutningsforslaget, idet man på den ene side siger, at vi skal en masse med el, og at der sådan helt mekanisk skal sættes måltal op for, hvad vi kan nå de enkelte år.
Det er jo sådan, man tænker i planøkonomien.
På den anden side skal man lave analyser af, hvad der er mest hensigtsmæssigt.
Det er jo også på den måde, som vi fører energipolitik her i Danmark.
Det gør vi jo også ved at sætte en masse mål og så lave analyser bagefter.
Vi venter i øvrigt stadig væk på fjerde år på afgiftsanalyserne.
Det synes vi er en forkert måde at føre energi- og miljøpolitik på.
Det er derfor, vi er bekymret for, at man skal sætte nogle meget snævre mål for en bestemt teknologi.
Der sker jo rigtig meget derude, uanset hvad vi beslutter herinde.
Jeg skal faktisk til et stort møde med over 100 mennesker, når jeg kører herfra, i aften i Korsør, hvor vi skal snakke om brintbusser.
Der er rigtig meget interesse for det rundtomkring, og jeg tror ikke på, at det er nogle bestemte tal, der har betydning.
Jo højere et tal man tænker på, jo bedre menneske er man, og jo bedre er man til at redde jordkloden.
Den tankegang tror vi ikke ret meget på, for folk vil gerne det her.
Vi kommer nemlig til at bruge pengene forkert.
Det så vi med solcellerne.
Vi har tre gange ændret solcelleloven, fordi vi var ved at tømme kassen.
Der troede vi også at vi ved at tænke på et tal kunne opnå noget bestemt.
Men teknologierne overrasker altid.
Derfor skal vi være forsigtige.
Jeg tror meget mere på en emergerende strategi frem for en mere mekanistisk strategi, hvor man sætter nogle bestemte måltal op.
Det er egentlig begrundelsen for, at vi vil sige, at der er masser af positive ting i det her.
Der sker rigtig mange ting, og der har også været snakket om, at det lidt er en åben dør, der bliver sparket ind.
Sådan bliver det vist udtrykt.
Vi vil gerne være med til at arbejde for det her, men lad os nu få den her beretning fra regeringen.
Regeringen kommer jo med en samlet plan for det, og så tager vi diskussionen derfra.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-08:
Jeg er selvfølgelig enig, og jeg vil meget gerne være med til at lægge det pres på regeringen.
Når regeringen siger, at det er sådan lidt på den ene og på den anden side, så er det jo, fordi man mildest talt har et ambivalent forhold til kollektiv trafik i det hele taget.
Det er jo i bund og grund det, vi snakker om – og det gør vi altid, når vi kommer ind i debatterne på transportområdet – altså om der nu egentlig er en støtte til den kollektive trafik i Danmark fra regeringens side.
Jeg betvivler det mange gange, så det er klart, at der skal lægges et pres, og vi er helt med på det.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Mange tak for det.
Jeg kan sådan set godt give Enhedslistens ordfører ret i, at når regeringen selv har talt om, at hvis vi endelig skal have noget kollektiv trafik – det er de normalt ikke så meget for – så skal det være på busområdet.
Og når vi så kommer med et konkret forslag om at fremme elbusser, siger man, at i så høj grad skal vi heller ikke have en strategi, og at man gør lidt osv.
Så lad os lægge et pres.
Jeg er rigtig glad for, at Enhedslisten vil være med til at lave en beretning om det her, så vi forpligter regeringen på at gøre noget.
For vi har brug for det for Danmarks skyld og for miljøets og klimaets skyld.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-08:
Hvis min tale kunne misforstås i den retning, er jeg ked af det.
Jeg glemte at nævne, at vi er helt indstillet på at lave en beretning, og jeg mener også, at vi skal have så mange partier som muligt med.
Men jeg synes ikke – og jeg var sådan set også lidt inde på det – at regeringen er særlig ambitiøs, hvis man tager transportministerens tale her i dag.
Jeg synes ikke, regeringen er tilstrækkelig ambitiøs i forhold til det, og jeg er helt sikker på, at det her beslutningsforslag og de analyser, der lægges op til her, vil give, ikke et godt startskud, for det er nok forkert udtrykt, men et godt grundlag for at komme i gang med udviklingen af elbusdrift i den kollektive trafik i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Mange tak til Enhedslistens hr. Henning Hyllested.
Tak for, at I støtter vores intentioner om at sikre en strategi for flere elbusser i Danmark, at I er med på det her.
Det er jo rigtigt, at der er meget i gang i forvejen, og det er også rigtigt, at vi kunne sætte endnu mere i gang.
Der har vi jo heldigvis også nogle forligskredse, hvor vi kan gøre det, og der er jeg sikker på at vi har Enhedslistens opbakning.
Jeg forstår det lidt, som om Enhedslisten synes, at vi ikke behøver ny viden, og at vi bare skal i gang.
Men vil Enhedslisten ikke være med til det konkrete forslag her om at få undersøgt til bunds, hvad fordelene ved de forskellige brændstoftyper er, og sådan noget?
Selv om de siger, at vi allerede gør noget osv., skal vi så ikke forpligte dem lidt mere?
Vil Enhedslisten være med til det?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-08:
Jamen jeg må da erklære mig enig i, at det er vigtigt, at vi er en frontlinjestat, og det er vi, når det gælder den grønne udvikling.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at besøge en lang række virksomheder, senest en brintvirksomhed i Herning, som lever godt af, at vi er i førerposition her.
Så det er da rigtig godt, det er jeg fuldstændig enig i, og jeg er glad for, at bl.a. Socialdemokratiet og Venstre sammen har været med til at sætte masser af penge af til forsøg med grønne tiltag inden for transport, og det er jo dem vi nu ser rullet ud, og mange med stor succes.
Igen vil jeg sige, at jeg ikke vil foregribe, hvad den her strategi kommer til at indeholde.
Fru Lea Wermelin må vente og se – jeg tror, hun kan glæde sig til, at der kommer en god strategi her senere på året.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Jeg tror, at hvis man spørger de grønne danske virksomheder, som eksporterer teknologi til udlandet – jeg talte bl.a. selv med dem, da jeg var til klimatopmødet i Paris – så siger de, at det er, fordi Danmark er gået foran og har stukket næsen lidt længere frem end nogle af de andre lande, som vi normalt sammenligner os med, at man kan sælge og eksportere og har været foran.
Det kommer ikke af, at man lige afventer og siger: Lad os lige vente, til vi har styr på det hele, og alle andre er med på vognen, så tør vi også godt fra dansk side kaste os ind i det.
Så det er jo en afvejning, om man siger, at Danmark skal være meget ambitiøs på det grønne område eller holde sig lidt tilbage.
Så som det sidste vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvorvidt man så vil inkludere de analyser, vi har bedt om her, i den strategi, der kommer fra regeringens side.
Det forstår jeg sådan, at ordføreren er enig i, at den her afgift virker modsat i forhold til det, vi egentlig ønsker politisk, og som jeg hører at der er bred opbakning til, nemlig at vi gerne vil have, at man i kommunerne skal kunne vælge at bruge eldrevne busser meget mere, end man kan i dag, hvor der er nogle barrierer, som gør, at det bliver for dyrt.
Så det er jo godt nok at høre.
Mig bekendt har Liberal Alliance ikke været de store fortalere for grøn omstilling i transportsektoren, og at vi politisk skal være med til at understøtte den udvikling og sætte nogle mål.
Det gælder også, som vi hørte at ministeren fra det samme parti var inde på, i forhold til klimadelen.
Men ordføreren sagde selv, at der er mange fordele ved el som drivmiddel.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om at sige, hvad det er for nogle fordele, som ordføreren ser.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-08:
Det vil jeg meget gerne svare konkret på, når regeringen har fremlagt sin strategi.
Den er under udarbejdelse, og jeg synes, det vil være lidt utidigt, at jeg begynder at stå og kigge i en krystalkugle heroppe.
Jeg forstår godt utålmodigheden, men man skal også lige holde fast i, at hvis man løfter den grønne fane højere, end benene kan nå jorden, dvs. forcerer en udvikling, så vi sådan set fra dansk side ønsker at gå foran den teknologiske udvikling, der bl.a. gør, at disse køretøjer bliver billigere, så koster det penge, og de penge skal jo findes på en eller en måde.
Og hvis vi forcerer udviklingen mere end den naturlige takt, kan det komme til at betyde, at vi mister konkurrencekraft i Danmark, og så mister vi til syvende og sidst job.
Hvis vi derimod vælger det rigtige tempo i den her vigtige grønne udvikling, kan vi rent faktisk tjene på det – der er jo også danske virksomheder, som laver en forretning ud af det her.
Det er alt sammen noget, vi kigger på i forbindelse med denne strategi, således at vi finder det helt rigtige tempo, men målet for 2030 står lysende klart, og det skal nås.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Nu udviste formandskabet her i salen den fleksibilitet, at jeg kunne komme på talerstolen to gange, nemlig både som ordfører for Socialdemokratiet og nu også for at samle op som ordfører for forslagsstillerne.
Så det siger jeg tak for.
Jeg skal derfor også gøre det relativt kort.
Så kan vi synes, det skal gøres på den ene måde eller på den anden måde, men dagsordenen om, at vi skal have flere elbusser, er vi enige om.
Det vil være godt for klimaet; det vil være godt for miljøet; det vil formentlig også gøre det bedre for den kollektive trafik, fordi man kan gøre det billigere og dermed også give en bedre service; det vil støje mindre, og det vil betyde, at færre vil blive syge af støjgener, af luftforureningsgener og andet.
Så der er rigtig mange positive ting på det her område.
Jeg har lyttet til de forskellige ordførere og synes, at det tegner sig til, at der kan blive flertal i udvalget for at lande en beretning, så vi også kan lægge det sidste pres på regeringspartierne, for det skal der til, for at vi bliver endnu mere ambitiøse.
For som flere ordførere, herunder den radikale fru Sanne Bjørn og SF's fru Lisbeth Bech Poulsen, har været inde på, skal vi ikke miste den her førertrøje.
Vi skal altså være fremme i skoene på klima- og miljøområdet, og der skal vi altså bruge nogle af de værktøjer, vi har, som f.eks. den kollektive trafik, til at vise vejen frem, sådan at vi får omstillet Danmark til at blive et endnu mere grønt land.
Så når jeg kigger ned over listen, synes jeg, der har været rigtig mange gode indspil.
Der er et par ordførere, der ikke har kunnet være her.
Jeg ved ikke rigtig, hvad der er Det Konservative Folkepartis position.
Men jeg har lovet at sige fra Alternativets ordfører, hr. Roger Matthisen, at Alternativet også synes, at det her forslag er positivt og rigtigt, og at de måske kunne have ønsket nogle flere tiltag osv., men at de gerne vil støtte det i udvalget, så det siger jeg også tak for.
Så hele vejen rundt: Tak til alle de deltagende ordførere.
Det er dejligt, at vi er enige om den her dagsorden, og jeg glæder mig til den videre behandling i udvalget.
Det, der i hvert fald er godt, er, at det danske Folketing er enige om, at vi skal have flere elbusser i fremtiden.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Jeg glæder mig til det fortsatte samarbejde og håber, at vi får opbakning til det her beslutningsforslag, så vi får en endnu mere ambitiøs strategi på det her område.
Sanne Bjørn (RV), 2017-02-08:
Ordføreren kan være helt sikker på, at vi altid er klar til at have ambitiøse mål for den grønne omstilling.
Jeg synes endda, at vi måske også kunne prøve at udvide det til at have andre drivmidler med.
Så I kan være helt sikre på, at vi bakker om det her forslag.