runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2022-03-23:
Tak for svaret.
Jeg vil egentlig bare sige, som jeg nævnte før, at de forslag, som vi kommer med i forhold til opstramning, bl.a. er, at man ikke kan få permanent ophold, hvis man har begået kriminalitet.
Det skal være betinget af, at man ikke begår kriminalitet, og at man ikke er langtidsledig.
Det ligger jo i høj grad i tråd med de seks punkter her.
Så det er egentlig bare for at sige, at vi har det samme ønske som Dansk Folkeparti fremadrettet, men vi er bare lidt ærgerlige over den der faste 70-procentsmålsætning, for vi vil ikke gå ind for noget, som vi ikke kan garantere at vi rent faktisk kan nå.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jeg tillader mig alligevel at replicere, idet det netop er det centrale, at De Konservative gerne vil stramme reglerne op fremadrettet, som jeg forstår det, hvor vi også gerne vil stramme op bagudrettet for at løse fortidens synder.
Sådan må det være.
Men det, som jeg synes er interessant i det her – det er jo altid interessant at høre hr. Marcus Knuth, men her er det måske operationelt interessant – er, at hvis det kun handler om tallet, så kan vi jo tale om 65 eller 60 pct.
Det vil jeg glæde mig til i udvalgsbehandlingen.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-23:
Tak for det.
Som jeg nævnte i min ordførertale, støtter vi forslaget.
Vi forstår ikke helt, at man har sagt, at det er 70 pct. af dem, der lever op til de her kriterier efter 10 år i Danmark, og ikke siger 100 pct., men lad nu det ligge.
Det, der jo er relevant, er at finde ud af, hvor stort det her antal er i dag, for når man taler om udvandring og om, hvordan det kan forandre Danmark, bliver man nødt til at se det i et perspektiv: Hvor mange er indvandrere med dansk statsborgerskab?
De er jo ikke omfattet af forslaget her.
Hvor mange udlændinge er der i Danmark, altså udenlandske statsborgere, som er kommet hertil på de kriterier, der står her?
Det vil sige, at det enten er flygtninge eller familiesammenførte til flygtninge, som er kommet frem til 2012, for de har så været her i 10 år, så dem, der er kommet fra 2012 og frem til i dag, er ikke på nuværende tidspunkt omfattet af lovforslaget, men det vil de jo blive, i takt med at tiden går.
Men frem til 2012: Hvor mange er så kommet her til landet som flygtninge eller familiesammenførte til flygtninge og er stadig udenlandske statsborgere?
Det er jo ligesom bruttogruppen; derudover skal man så ned og se på, hvordan de opfører sig, når de er her.
Men har ordføreren et billede af, hvor mange mennesker det drejer sig om?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Nej, men det kan vi jo få boret ud i udvalgsbehandlingen.
Når vi har valgt at sige, at det er 70 pct., er det, fordi det sådan er blevet et magisk tal i andre sammenhænge her på Christiansborg.
Derfor havde vi en naiv forventning om, at der var nogle partier, der kunne se sig i det.
Det var bare for at undgå den værste kvababbelse fra polerede partier, at vi tænkte, at nu skriver vi det på en anden måde.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-23:
Når det er relevant at tale om antallet, er det jo også, fordi ordføreren og ordførerens parti har valgt at fremsætte et lovforslag, som siger, at det er folk, der har været her i mere end 10 år.
Altså, inden for de sidste 10 års ophold i Danmark, skal det være sådan og sådan.
Så det med de 70 pct. er den ene del af det, og jeg kan godt forstå sammenligningen med klimaloven, men forslagsstillerne har også valgt at sige, at det er i løbet af 10 år, og det betyder jo, at man kan have levet på passiv forsørgelse i mange år i Danmark, før man bliver udvist.
Hvad er årsagen til det?
Hvorfor ikke sige: Prøv at høre her, hvis du er her i Danmark, skal du forsørge dig selv, og kan du ikke det, må du rejse ud?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Det er jo, fordi jeg er meget optaget af at få min politik igennem.
Jeg er ikke optaget af bare at have min politik for mig selv.
Det her er jo et forsøg på at sige, at hvis vi skal samle 90 mandater bag en udvandringslov, er vi nødt til at erkende, at hvis det er Det Konservative Folkeparti, som vi hørte før, Venstre, som vi hørte tidligere – og vi har ikke engang hørt fra Liberal Alliance endnu – vi skal lave et borgerligt flertal med efter et valg, må vi gå på kompromis.
Jeg ved udmærket godt, hvad jeg gerne vil, og hvad Dansk Folkeparti gerne vil, men det her er et forsøg på at sige, at vi er nødt til at bøje os mod hinanden, hvis vi skal samle 90 mandater, for ellers bliver det jo bare noget sniksnak, hvor man kan stå med rene hænder og absolut ingen indflydelse.
Det er vi sådan set ikke uenige i.
Altså, det er jo ikke sådan, at det her forsøger at forhindre den danske stat i at udvise mere end 70 pct. af dem, der er nævnt i § 1.
Det her er sådan set et forsøg på at forpligte, sådan at vi i hvert fald når det.
Og derfor vil jeg bare først og fremmest kvittere for, at man støtter forslaget, men også spørge, om ikke fru Pernille Vermund er enig i, at det her kunne være en fremkommelig måde, hvorpå man så kunne skabe et politisk pres for, at vi i hvert fald når de 70 pct., selv om fru Pernille Vermund og jeg så nok ønsker os et højere tal.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-23:
Den danske udlændingepolitik er absurd.
Vi lukker folk ind i vores land og giver dem opholdstilladelse, familiesammenføring og ret til offentlig forsørgelse, selv om vi kunne have hjulpet dem og mange flere langt bedre i nærområderne.
Vi finder os i, at en del af dem bliver kriminelle, misbruger vores gæstfrihed og udnytter danskernes generøsitet, og vi gør dem efterhånden til indvandrere med permanent opholdstilladelse og ret til livslang forsørgelse.
Det har vist sig at være en rigtig dum måde at føre udlændingepolitik på, og skiftende regeringer har da også gennem de seneste årtier forsøgt at lappe på systemet for at fjerne nogle af de skadelige konsekvenser.
Men det har ikke løst problemerne.
Det er tid til at gribe fat om nældens rod og løse problemerne fra bunden, at indføre et stop for spontan asyl og sørge for, at migranter fra fjerne egne ikke kan opnå spontan asyl i Danmark, at udvise kriminelle udlændinge konsekvent og at kræve, at alle udlændinge her i landet forsørger sig selv.
Kan de ikke det, må de rejse ud.
Det er enkelt, og det er retfærdigt.
Med nærværende lovforslag ønsker forslagsstillerne at indføre en lov om udvandring, der reducerer antallet af uintegrerede indvandrere og udlændinge.
Lovforslaget er en parallel til klimaloven, og formålet er at sætte et overordnet mål for udvisning af uintegrerede udlændinge.
I Nye Borgerlige deler vi det ønske.
Vi deler ønsket om at sikre, at udlændinge i Danmark integrerer sig selv, og at de udlændinge, der er uintegrerede, rejser ud.
Det er helt uacceptabelt, at udlændinge, der begår grov kriminalitet, får lov til at blive i vores land, og at udlændinge i årevis kan leve på passiv forsørgelse finansieret af danskerne.
Derfor støtter vi forslaget.
Vi stiller os dog tvivlende over for, om forslaget vil have tilstrækkelig effekt, og kommer derfor også med et ændringsforslag, der vil rette op på nogle af forslagets mangler.
Er det eksempelvis rimeligt, at man som udenlandsk statsborger skal kunne leve på passiv forsørgelse i 8 år, før man i henhold til lovforslaget mister sin opholdstilladelse?
Og hvorfor er det kun 70 pct. af de udlændinge, der dømmes for kriminalitet, som har en fængselsstraf på mere end 3 måneder, der skal udvises?
Det vil vi gerne rette op på.
Derfor vil vi i udvalgsbehandlingen stille ændringsforslag om, at målet frem mod 2030 naturligvis må være, at alle kriminelle udlændinge udvises, og at alle herboende udlændinge forsørger sig selv.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Altså, i et vist omfang.
Jeg har jo sagt flere gange, at vi sådan set er villige til at se på lovgivningen igen i forhold til kriminelle udlændinge, men det skal jo også være fra et udgangspunkt, hvor man respekterer menneskerettighederne og ikke går for langt.
Derfor er vi meget villige til at se på, om man kan stramme nogle af reglerne i forhold til udsendelse af kriminelle udlændinge, fordi vi synes, at det er vigtigt, at man prioriterer de mennesker, der gerne vil samfundet, og dem, der har et beskyttelsesbehov, selvfølgelig.
Men vi har ikke en hel masse idéer til, hvordan vi kan hardcore stramme den her lovgivning, fordi man faktisk er gået ret langt – og vi har også været med i nogle aftaler, hvor man er gået et vist stykke.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Tak for det.
Det kan nok ikke komme som nogen overraskelse, at Radikale Venstre heller ikke er specielt vilde med det her forslag, men nu har jeg også selv en fortid i kulturbranchen, og der arbejdede vi ofte med nogle kreative forløb, og jeg kan godt anerkende kreativiteten i det her forslag.
Der er noget friskt i det der med at sige: Jamen så tager vi klimalovens 70-procentsmålsætning, og så overfører vi den på et andet alvorligt emne som hele integrations- og asylpolitikken i Danmark.
Det er der jo noget spændende ved, men der er også et eller andet fuldstændig forskruet ved det, bl.a. fordi vi ikke tager hverken det ene område eller det andet område rigtig alvorligt, når vi gør det på den her måde.
Det virker nemlig, som hr. Carl Valentin sagde, som et lidt smart i en fart-forsøg på at få noget opmærksomhed om den mærkesag, som har været Dansk Folkepartis lige siden stiftelsen.
I Radikale Venstre kunne vi jo måske – hvis nu vi skal føre den her 70-procentsmålsætning videre – godt tænke os at vende målet med de 70 pct. om og egentlig i stedet for sige: Jamen kunne det ikke være interessant, hvis vi havde en 70-procentsmålsætning på integration, på beskæftigelse både blandt mænd og kvinder, på sprogtilegnelse, på uddannelse og på, at efterkommere og flygtninge opnår det samme niveau, når det f.eks. kommer til kriminalitetsstatistik osv.?
Kunne det ikke være interessant, hvis det var det, vi aspirerede til og investerede i i stedet for udrejsecentre og de der pladser på udrejsecentre, som koster 300.000 kr. pr. person?
Så i Radikale Venstre ville vi nok have lyst til at vende den fuldstændig om, hvis vi overhovedet skulle følge logikken i det her.
Og så er der et grundlæggende problem, som hr. Carl Valentin jo også sagde, og som i øvrigt også blev fremhævet af ministeren, nemlig det forhold, at skal man følge de her enkelte konkrete elementer i det her lovforslag, så vil vi bryde med alle de internationale konventioner og aftaler, som vi allerede er en del af.
Og så er vi jo ude i et spil, hvor i hvert fald Radikale Venstre ikke kan være med længere.
Det er jo konventioner, vi har indgået efter anden verdenskrig i erkendelsen af, at lande ikke kan klare sig selv, men er gensidigt afhængige af hinanden både på godt og på ondt, både når det gør ondt, og selvfølgelig også når det gør godt.
Menneskerettighederne kan man ikke træde ud af, uden at alle lande har godkendt det, så et eller andet sted bliver vi også nødt til bare at ryste på hovedet af det her lovforslag og sige, at selv om der var 90 mandater i det her Folketing, som gerne ville have en udvisningslov på den her måde, så ville vi ikke kunne komme i mål med det i kraft af alle de internationale aftaler, vi er en del af – og for Radikale Venstres vedkommende vil jeg sige gudskelov og tak for det.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at vi stemmer nej til det her lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jeg vil bare sige, at det jo er utroligt, at man kan dyrke menneskerettighederne som en anden guddom og så vide så lidt om dem.
Altså, for det første er det ikke rigtigt, at det kræver andre europarådslandes samtykke, før Danmark kan træde ud af en konvention.
Det ville jo bryde fundamentalt med retsstatsprincippet, at Danmark ikke selv kan bestemme, hvilken konvention vi som uafhængig nation vil være en del af.
For det andet er det heller ikke rigtigt, at menneskerettighedskonventionen har en snus at gøre med EU-systemet; det ligger under Europarådet.
Og EU-Domstolen har ingen beføjelser over menneskerettighederne, og Menneskerettighedsdomstolen har ingen beføjelser over EU-retten.
Så det er egentlig bare for at sige, at jeg ville foretrække, hvis ordføreren, når man sætter menneskerettighedsdyrkelsen så højt, så måske bare sådan rent faktuelt kunne være inden for skiven.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Europarådet og flygtningekonventionen er jo en del af EU-Domstolen i den sammenhæng, menneskerettighedskonventionen er FN's, og på det tidspunkt, hvor Nordkorea f.eks. forsøgte at træde ud af FN's menneskerettighedskonvention, hvoriblandt der er en del bestemmelser, som også beskytter flygtninge i det her land, var det jo, at det samlede FN fortalte Nordkorea, at det ikke kunne lade sig gøre, medmindre vi godkendte det.
Så der er nogle procedurer i det.
Man kan ikke bare træde ud af og ind i konventionerne, sådan som Dansk Folkeparti har ønsket det i årtier.
Og det er i øvrigt også paradoksalt, at Dansk Folkeparti ofte anklager, og nu ved jeg godt, at det ikke var det, ordføreren sagde til mig lige nu, men at Dansk Folkeparti ofte anklager alle mulige andre partier for at have ødelagt udlændingelovgivningen, når det er Dansk Folkeparti, der har svinget taktstokken over udlændingepolitikken i de sidste 30 år.
Så er det jo mærkeligt, at man ikke er tilfreds med sit eget arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jeg vil sige: Det blev jo ikke meget bedre i anden runde.
Altså, FN har en menneskerettighedserklæring, som ikke har nogen domstol tilhørende.
Så har FN en flygtningekonvention, som ikke har nogen domstol tilhørende.
Det har intet med EU-retten at gøre, og det har intet med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention at gøre.
EU-retten hører under EU-Domstolen, der ligger i Luxembourg, Menneskerettighedsdomstolen hører under Strasbourgdomstolen, der dertil indrettet hedder Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Jeg kan sende det over på skrift til ordføreren til næste gang.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Jeg betakker mig for en længere smøre.
Ordføreren ved også udmærket godt, at vi begge har siddet i Europarådet, hvor jeg i øvrigt ikke har set ordføreren tage med på nogen af de ture, i hvert fald ikke mens jeg har været med.
Så arbejdet er mig bestemt ikke ubekendt på nogen som helst måde, men jeg kan høre, at ordføreren og jeg har forskellige måder at tolke arbejdet på.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Nej, det er jo ikke nogen stor overraskelse.
Det, der måske er mere interessant, er jo, om ordføreren har læst forslaget.
For hun bruger så meget tid på at tale om ukrainere, som altså mig bekendt er kommet til Danmark for en måned siden, og det her forslag handler jo om folk, der er kommet til Danmark efter flygtningereglerne for 10 år siden.
Det forstår jeg overhovedet ikke.
Det der med, at det så ligesom er Dansk Folkeparti, der er hovedårsagen til alle de problemer, vi har med den muslimske indvandring, er jo en påstand, vi ofte møder især fra sådan den yderste venstrefløj.
Men gælder det så også i alle de andre vesteuropæiske lande?
Altså, er Dansk Folkepartis indflydelse også det, der er årsagen til, at det er gået galt i Sverige, Holland, Finland, Tyskland, Frankrig, Italien?
Ja, jeg ved ikke, om ordføreren kan nævne ét vesteuropæisk land, hvor den muslimske indvandring i – hvad skal vi sige – den seneste generation har været en succes.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
For det første kan jeg berolige hr. Morten Messerschmidt med, at jeg har læst forslaget, og sådan som det hænger sammen oppe i mit hoved – for at citere hr. Morten Messerschmidt – står vi jo lige nu i en meget alvorlig flygtningekrise.
Det har vi sådan set gjort længe, også inden Putin invaderede Ukraine, og derfor synes jeg, det er en lille smule mærkeligt eller faktisk upassende, at man nu her kommer med et lovforslag, der handler om at sende folk ud af landet.
Altså, der er meget store flygtningestrømme, og de kommer ikke kun fra Ukraine, hr. Morten Messerschmidt, men de kommer også fra Afghanistan og fra Syrien, som vi har lejlighed til at diskutere senere i dag.
Så kan jeg jo ikke sige noget om, hvorvidt Dansk Folkeparti har indflydelse i andre lande, men jeg kan da kigge på, hvad for en indflydelse Dansk Folkeparti har haft i Danmark, og nu handler det her lovforslag om Danmark, og derfor handler min ordførertale også om Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Men det er jo påfaldende, når de problemer, vi oplever i Danmark, er fuldstændig sammenfaldende med de problemer, de oplever i alle andre vesteuropæiske lande, der har været uforsigtige nok til bare at åbne portene for den muslimske indvandring siden 1960'erne, 1970'erne, 1980'erne.
Og det, der så foregår oppe i fru Rosa Lunds hoved – for at citere fru Rosa Lund, der citerer mig – er, at det, når vi har problemer i Danmark, så er på grund af Dansk Folkeparti.
Det kan jo være, at vi befinder os på forskellige frekvenser, men i min verden giver det ingen mening.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Så kan jeg berolige hr. Morten Messerschmidt med, at vi f.eks. ikke bebrejder Dansk Folkeparti klimaforandringerne.
Så der er da bestemt problemer i Danmark, som vi i Enhedslisten hverken bebrejder hr. Morten Messerschmidt eller Dansk Folkeparti.
Men jeg vil dog alligevel sige, at det jo er hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti, der har dirigeret udlændingepolitikken i Danmark i de sidste rigtig, rigtig mange år, og jeg da derfor også mener, at det burde give anledning til lidt selvransagelse i Dansk Folkeparti, at vi nu står med nogle problemer.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-23:
Jeg synes, lovforslaget her er virkelig interessant.
Det tror jeg også vi sagde, da det blev fremsat.
Jeg tror, vi alle i dag ved, at vi gennem årtier – mere præcist siden 1983 – har været alt for lempelige i vores udlændingepolitik.
Alt for mange er kommet hertil gennem asylsystemet, som aldrig er rejst hjem igen, selv om der er fred i hjemlandet, alt for mange har begået kriminalitet efterfølgende eller er langtidsledige.
De seks punkter her i lovforslaget beskriver det rigtig fint, netop med fokus på kriminalitet, dårlige danskkundskaber og ledighed.
Så hensigten bakker vi sådan set fint op om.
Virkeligheden er jo desværre bare, at fordi vores regler har været alt for lempelige op gennem 1980'erne, 1990'erne og 00'erne, har mange af dem, der er kommet hertil, netop fået permanent ophold, man har fået statsborgerskab, på trods af at man har begået kriminalitet, eller der er andre, der stadig væk har status som flygtninge, og som derfor ikke kan sendes hjem, og derfor er vi, som flere andre ordførere også har været inde på, bekymrede ved det her lovforslags faste 70-procentsreduktion eller -hjemsendelse.
For virkeligheden er jo, at vi desværre ikke kan lovgive med 40 års tilbagevirkende kraft.
Når det er sagt for at understrege vores sympati for lovforslaget her, så lad mig lige minde om nogle af de beslutningsforslag, som vi selv fra konservativ side har på vej, f.eks. at permanent ophold fremover gøres betinget af, at man ikke begår kriminalitet eller er langtidsledig, at vi sætter et loft over antallet af tildelte permanente opholdstilladelser, således at folk, der ikke begår kriminalitet, og som har et job og lærer dansk, kommer forrest i køen, at man ikke kan få permanent ophold, hvis man forinden har begået alvorlig kriminalitet.
Vi vil også afskaffe nogle af de fasttrackordninger, der er, og som især unge gør brug af for efterfølgende at begå kriminalitet.
Det gælder både permanent ophold og statsborgerskab, og jeg håber selvfølgelig, at vores nye regler bliver vedtaget, og at de vil være med til at reducere antallet af kriminelle og langtidsledige.
Men der er jo desværre ikke nogen garanti for, at det rammer de 70 pct., som Dansk Folkeparti her ønsker.
Jeg vil sige, at jeg, hvis de regler, som vi her om ganske kort tid foreslår i Folketinget, havde været i kraft allerede siden 1983, så faktisk tror, at en stor del af de personer, som Dansk Folkeparti her er bekymrede over, aldrig havde fået permanent ophold eller statsborgerskab.
Men da virkeligheden er, at vi ikke kan lovgive med 40 års tilbagevirkende kraft, forventer jeg desværre, at vi ikke kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
En flygtning er en flygtning, og selvfølgelig skal man hjælpe en flygtning der, hvor man får mest flygtningehjælp for sine penge, og det får man nu engang i nærområdet.
Til det her med, at området kan være fyldt op, vil jeg sige, at der er lejre, som er dårligt drevne, og som har brug for mange flere midler – og de flere midler til at hjælpe i de lejre får vi, hvis vi fører en fast flygtningepolitik, der gør, at vi ikke skal bruge pengene på asylanter, der sidder på passiv forsørgelse i det danske system; så kan vi kanalisere de midler til de lejre, så livet i de lejre bliver bedre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-23:
Tak for det.
Nu har jeg siddet og lyttet til hr. Mads Fuglede og spørgerne i forhold til de ukrainske flygtninge, og jeg synes egentlig, at i den debat, som den ukrainske ambassadør har rejst, hvor han ikke vil kalde sine landsmænd flygtninge, men internt fordrevne, og hvor han åbent siger, at han er ret overbevist om, at de vender tilbage igen, så snart der er mulighed for det, burde det jo altså være noget, vi jublede over.
Og det bliver et ledende spørgsmål til hr. Mads Fuglede, for der tror jeg, vi er meget enige.
Men jeg bliver bare så ærgerlig over at høre, at der er så mange i Folketinget, der synes, at ukrainske flygtninge selvfølgelig skal blive.
Jeg tror, at vi skal lytte til den ukrainske ambassadør, som selvfølgelig har en stærk føling med, hvordan og hvad ukrainerne føler, tænker og mener.
Er hr. Mads Fuglede enig i det?
Eva Kjer Hansen (V), 2022-03-23:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er acceptabelt, at der fortsat ikke er mulighed for asylbehandling ved den dansk-tyske grænse, hvor der jo er flest asylansøgere, der kommer?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Tak for spørgsmålet.
Ordningen er skruet sådan sammen, at de fordrevne fra Ukraine kan indgive en ansøgning ved grænsen og dermed opnå ret til at indrejse og opholde sig i Danmark, mens sagen behandles.
I praksis sker der så det, at de har 4 uger til at få afgivet et fingeraftryk og få taget et fotografi, som er grundlaget for, at Udlændingestyrelsen kan behandle deres ansøgning om opholdstilladelse.
Eva Kjer Hansen (V), 2022-03-23:
Tak til ministeren for ikke at svare på mit spørgsmål.
Altså, ministeren har jo selv været ude med, at der meget hurtigt skulle etableres et center i Sønderjylland, at der skulle være mulighed for en asylbehandling tæt på.
Og jeg tror, det er så sent som den 10. februar, at ministeren i et svar til folketingsmedlem fru Anni Matthiesen siger: »Vi arbejder på hurtigst muligt at finde en konkret placering af de nye centre«.
Og der er det jo så bare, at jeg spørger, om ministeren synes, det er acceptabelt, at der endnu ikke er sket noget.
Der blev lavet en aftale i januar, og vi står med en voldsom udfordring, hvor ukrainske flygtninge skal rejse langt for at få fulgt op på sagsbehandlingen, og ministeren har selv tilkendegivet, at der skulle ske noget regionalt, og hvorfor gør der så ikke det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Man kan godt indgive ansøgning om opholdstilladelse i Danmark på grænsen, og så kan man rejse ind.
Så får man at vide, at man har 4 uger til at få afgivet sit fingeraftryk, og det kan man afgive i København, Næstved, Odense, to steder i Aarhus, ét sted i Aalborg.
Og så er det også min ambition, at vi inden for meget kort tid også kommer til at åbne tider på Bornholm, i Vestjylland og i Sønderjylland.
Derudover er det rigtigt, at vi også har aftalt at åbne nogle af de her international citizen service-centre, og der vil også blive placeret et i Sønderjylland.
Eva Kjer Hansen (V), 2022-03-23:
Jeg tror, at de fleste har fulgt med, og at det er velkendt, hvordan og hvorledes reglerne er.
Det, jeg jo spørger til, er ministerens handling på området.
Og når ministeren siger, at der inden for kort tid bliver etableret et sted i f.eks. Sønderjylland, så flygtningene ikke skal rejse så langt, som de skal i dag, altså til Odense og Aarhus, så er mit simple spørgsmål til ministeren: Hvad er inden for kort tid?