runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2017-05-05:
Tak for det.
Udviklingen i Tyrkiet er i sandhed bekymrende; det er vist dagens underdrivelse.
Vi har drøftet situationen indgående her i Folketinget en del gange det seneste år – og med god grund, for udviklingen i Tyrkiet går i den forkerte retning fra slemt til værre.
Det er ikke Liberal Alliances opfattelse, at en suspension af optagelsesforhandlingerne med EU, sådan som det her foreslås, er det rigtige at gøre.
Det vil ikke komme det tyrkiske folk til gavn, er vores vurdering, og vi må ikke glemme, at det ikke er en samlet tyrkisk befolkning, der står bag præsidentens regime.
Uanset hvad vi beslutter her, vil Tyrkiet stadig væk være naboland til EU, og vi har ingen interesse i at skubbe Tyrkiet i armene på Mellemøsten.
Det vil også, tror jeg, være en endnu værre katastrofe end det, de allerede oplever, for de tyrkiske borgere, som abonnerer på de samme værdier om frihed og demokrati, altså grundlæggende frihedsrettigheder, som vi gør.
Jeg ser ikke for mig, at Tyrkiet bliver medlem af EU i noget, der bare minder om en nær tidshorisont.
Tyrkiet bevæger sig nærmest dag for dag længere og længere væk fra at efterleve standarder for demokrati og menneskerettigheder, men lad os fastholde presset på dem gennem forhandlinger i stedet for at risikere at bringe os i en situation, hvor vi får vanskeligere ved at lægge pres på dem.
På den baggrund kan Liberal Alliance ikke støtte beslutningsforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Jamen altså, man kan også diskutere, hvor meget der fortsættes.
Tyrkiet gør jo alt, hvad de overhovedet kan, for at bevæge sig væk fra Københavnskriterierne og derfor væk fra muligheden for at blive optaget som medlem af EU, så man kan jo et eller andet sted sige, at Tyrkiet ikke selv gør noget for at opnå EU-medlemskab.
Altså, jeg har meget, meget svært ved at forestille mig Tyrkiet blive medlem af EU inden for en meget lang årrække.
Nu er der sket revolutioner før, og det kan man selvfølgelig også håbe på der sker i Tyrkiet, men den vej, tingene bevæger sig, er jo helt forkert.
Det, der er vigtigt for os, er, at det i givet fald bliver Tyrkiet, der trækker sig så langt væk, at Tyrkiet de facto melder sig helt ud af forhandlingerne, så en suspension eller måske endda et fuldstændigt brud vil komme på tale.
Men vi har stadig væk et håb, selv om jeg må indrømme, at håbet bliver mere og mere spinkelt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-05:
Når man stemmer for et forslag til vedtagelse, så har man ansvaret for det, jo.
Jeg vil meget nødig påtage mig ansvaret for Det Radikale Venstres fuldstændig absurde og vanvittige opfattelse af ordlyden i det forslag til vedtagelse.
Kunne vi have formuleret os bedre?
Det kunne vi muligvis.
Ved fru Sofie Carsten Nielsen det?
For det var et af de første spørgsmål, der blev stillet her i Folketingssalen.
Fru Sofie Carsten Nielsen gik imod bedre vidende ud og hævdede, at Venstre og andre partier mener noget, vi ikke gør, og tog alle de her mennesker som gidsel.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Tak for det, og tak for den bemærkning.
Det er jo to forskellige debatter, som fru Karen J. Klint også er inde på.
Altså, den ene går på, hvor mange der kommer til Danmark, og den anden går på, hvad vi gør ved dem, der allerede er kommet til Danmark.
Der synes vi jo at det er glædeligt, at dem, der er kommet til Danmark, bliver integreret, bliver danskere og lærer dansk.
Jeg synes da, at vi alle sammen må have en interesse i og en glæde ved, at nogle simpelt hen synes, Danmark er så dejligt et land, at de gerne vil være danske statsborgere.
Karen J. Klint (S), 2017-05-05:
Tak for det.
Når vi snakker om antal i forhold til folk, som er kvalificerede og har uddannet sig til at blive danske statsborgere, er det noget andet.
Så er det jo noget andet og meget mere objektivt, der skal til.
Og som en af dem, der har læst rigtig mange af de sager i flyttekasserne og har været dem igennem, synes jeg også, at jeg har høstet en viden om, hvor meget rigtig mange mennesker på trods af nogle udfordringer hjemmefra på grund af krig eller analfabetisme investerer i at lære dansk og sætte sig ind i vores land.
Så det, vi kan lære af de mange sager, som vi har læst her de sidste par år, er jo også, hvordan vi kan gøre det bedre, så det bliver lettere at integrere sig i det danske samfund.
Det er det, vi kan bruge mængden af sager til, og ikke til at slå hinanden oven i hovedet, med hensyn til om vi har så truffet de rigtige eller forkerte beslutninger ud fra nogle partihensyn.
Vi kan faktisk lære af de rigtig mange sager.
Så det her var mere en bemærkning.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Der er fordele og ulemper.
Venstre vil gerne nedbringe antallet af eksempelvis asylansøgere, der kommer til Danmark.
Det har vi jo gjort ganske betragteligt.
Men det, vi taler om her, er mennesker, der allerede er her.
Det kan vi hverken gøre til eller fra.
Venstre synes da, at det er glædeligt, at det er positivt, at der er mange, der er integrerede, der er velintegrerede, der har taget danske værdier til sig, der har lært sig det ret vanskelige danske sprog.
Dansk er et af de sværeste sprog at lære i hele verden.
Det synes vi da er glædeligt.
Så derfor kan jeg ikke helt følge den præmis, at antallet af dem, vi giver statsborgerskab, skulle være så interessant.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Det ville være rigtig godt, hvis vi kunne blive enige om nogle kriterier, som nedbringer antallet af personer, der får dansk statsborgerskab, for det er meget højt efter Dansk Folkepartis opfattelse.
Hr. Jan E. Jørgensen må gerne svare på, om den øvelse, som regeringen er indstillet på at vi skal i gang med, handler om at lave nogle kriterier, der gør, at antallet bliver bragt ned.
Jeg vil godt høre, om Venstre er indstillet på det, nemlig at antallet bliver bragt ned.
Så kunne jeg godt tænke mig med at knytte en kommentar til det her om forlig eller stemmeaftale.
Man skal være opmærksom på, at der er fordele og ulemper ved et forlig.
Så der er fordele og ulemper.
Men jeg vil gerne have, at hr. Jan E. Jørgensen svarer på, om Venstre vil arbejde på at nedbringe antallet af personer, der får dansk statsborgerskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Nu ved jeg så ikke, om Dansk Folkeparti ønsker at blive indkaldt til de forhandlinger, for nu har man lige opsagt den aftale, der ligger.
Så det skal man selvfølgelig også gøre op med sig selv.
Det, som det først og fremmest drejer sig om, er, at vi har set nogle – ikke mange – eksempler på mennesker, der sådan set opfylder de kriterier, der ligger i dag; de kan dansk, de er selvforsørgende, de har ikke begået kriminalitet osv.
Men de er antidemokratiske, antidanske i deres adfærd osv.
Og kan man skrue en eller anden model sammen, så man kan undgå at give dansk statsborgerskab til personer, som er erklærede fjender af Danmark og danske værdier, så ville det jo være fantastisk.
Så det vil vi gerne.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre er indstillet på at indlede forhandlinger for at se, om vi kan blive enige om nogle nye, strammere kriterier, så det bliver vanskeligere at blive dansk statsborger, så vi kan få antallet, der får dansk statsborgerskab, længere ned.
Astrid Krag (S), 2017-05-05:
Jeg vil bare lige bede hr. Jan E. Jørgensen om så at nikke bekræftende til, at de mange ekstra sager, vi fik – det går jeg ud fra hr. Jan E. Jørgensen også anerkender – jo skyldtes en hel masse nye medarbejdere, som blev ansat, fordi vi jo har haft en fælles ambition.
Vi har jo ansat en hel del nye medarbejdere, der kunne bringe sagsbehandlingstiden ned.
Det hører altså med til det billede.
Og så vil jeg ikke andet end glæde mig over vores fælles indstilling til, at der bør være et forlig på det her område.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Tak for det, og det er jeg måske ikke så overraskende enig i.
Et forlig ville jo også have den betydning, at den zigzagkurs, der tidligere har været, ville blive afskaffet.
Det, der jo skete tidligere, var, at lige så snart Socialdemokraterne kom til magten og blev presset af sit parlamentariske flertal til at lave en anden aftale, væltede det ind med ansøgninger fra alle dem, som vi under den borgerlige regering ledet af Anders Fogh Rasmussen havde sagt nej til at give statsborgerskab.
Vi fik dem jo båret op i flyttekasser – i flyttekasser! – hvor vi passivt måtte se til, at der blev givet statsborgerskab til et hav af mennesker, som vi havde sagt nej til.
Det er jo det eneste, man opnår ved ikke at binde Socialdemokraterne i form af et forlig.
Vi opnår ingenting ved det her, i hvert fald ikke noget positivt.
Det eneste, vi opnår, er noget negativt.
Så jeg synes stadig væk, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at vi ikke havde et forlig, og jeg synes også, det er rigtig ærgerligt, at Dansk Folkeparti åbenbart betragter det her som en teaterforestilling i stedet for at forsøge at gøre sin indflydelse gældende.
Astrid Krag (S), 2017-05-05:
Det er nok i virkeligheden ikke så meget et spørgsmål, for jeg vil bare sige til Venstres ordfører, at jeg oplevede det samme, som Venstres ordfører oplevede, at der skete på mødet i går.
Jeg synes ikke, det er så klædeligt, at man på den måde prøver at tegne et andet billede af, hvad der er sket på en lukket og fortroligt møde, men det må vi så eventuelt vende i udvalget bagefter.
Så vil jeg bare kvittere for, at Venstre også så klart siger, at det er ønskeligt, at vi har et forlig på det her område.
Det ønsker vi jo også fra Socialdemokratiets side.
Det er altså nogle krav, det tager mange år at kvalificere sig til, og af den grund er det jo godt, at det er et forlig, men også fordi det er noget fuldstændig fundamentalt.
Jeg synes, der må være noget ro og værdighed omkring det at opnå statsborgerskab.
Så en kvittering for, at Venstre ligesom Socialdemokratiet ønsker, at der bliver et forlig, og så burde det jo også være muligt, at vi kunne sætte os ved bordet og få lukket et forlig om de her regler.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Jamen jeg er da enig i, at det er den bagvedliggende dagsorden.
Det kan der jo ikke være så meget tvivl om.
Men hvad enten Venstre havde stemt ja eller Venstre havde stemt nej til, at udvalget sender det brev, ville resultatet blive nøjagtig det samme.
For Enhedslisten kan bare sende et udvalgsspørgsmål og bede om bistand til at få belyst, om de her sager efter juristernes opfattelse er i strid med handicapkonventionen eller ej.
Det er der ikke nogen, der kan forhindre.
Jeg kan heller ikke forhindre hr. Christian Langballe i at tage ordet eller ikke tage ordet eller stemme det ene eller stemme det andet.
Altså, der er bare ting, som er ude af ens hænder, og som man ikke har nogen indflydelse på.
Og så giver det jo ikke mening at kæmpe mod vindmøller.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Ordføreren bestemmer jo selv, hvad ordføreren stemmer ja eller nej til.
Vi stemte nej, og ordføreren stemte ja, og det er deri, forskellen ligger.
Men jeg kan så ikke se, hvorfor man egentlig ikke påberåber sig Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Hvorfor så ikke et hav af andre konventioner?
Altså, hvad er det egentlig lige, der gør, at det er handicapkonventionen?
Man kunne forestille sig alt muligt andet.
Og jeg er fuldstændig klar over, at Enhedslisten gerne vil have gjort det her til et konventionsspørgsmål, sådan at man kan få givet så mange statsborgerskaber som overhovedet muligt.
Det er jo det, det handler om.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Jamen det er fuldstændig korrekt.
Altså, der er ikke tale om et forlig, der er tale om en stemmeaftale.
Og jeg havde egentlig foretrukket et forlig, fordi det havde bundet socialdemokraterne også efter et valg, hvor de måtte få flertal – det valg komme om mange, mange år.
Men hvis det måtte ske, ville det jo være rigtig, rigtig rart at have et forlig, sådan at socialdemokraterne var bundet til ikke at indgå et nyt forlig eller en ny aftale med de partier, som jo nærmest synes, at alle skal have dansk statsborgerskab.
Så jeg havde bestemt foretrukket et forlig.
Men det er korrekt, at det er en stemmeaftale, og derfor kan man selvfølgelig opsige den.
Jeg synes bare, det havde været formålstjenligt, om man i stedet for havde bedt om, at der var blevet indkaldt til drøftelse, så vi eventuelt kunne lave en tillægsaftale, eller hvad ved jeg.
Venstre kan ikke forhindre fru Johanne Schmidt-Nielsen i at bede om de oplysninger, som fru Johanne Schmidt-Nielsen gerne vil have.
Hvis Enhedslisten eller andre vil have en vurdering af, om noget er i strid med en konvention eller ej, så er man i sin fulde ret til at gøre det.
Jeg kan ikke forhindre det.
Det er fuldstændig korrekt, at de mange flyttekasser jo bl.a. skyldtes, at der var opbygget en sagspukkel.
Så kom der flere medarbejdere, og så skulle den sagspukkel væk, og det betød selvfølgelig, at udvalget fik en masse sager sendt over.
Den del af fortællingen er jo fuldstændig korrekt.
Men det er jo ikke ligegyldigt, hvad der sker med de sager, der er i de flyttekasser: om de mennesker så får statsborgerskab eller de ikke får statsborgerskab.
Der kunne vi jo bare konstatere, at da sagde et udvalgsflertal ja til at give de mennesker statsborgerskab.
Nogle havde søgt 5, 6, 7, 8 gange, og de havde fået nej alle de 5, 6, 7, 8 gange, men nu fik de altså ja.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Altså, jeg er jo fuldstændig med på, at nåleøjet skal gøres større.
Men det er så noget helt andet. Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre om sådan forskellige ting angående betingelser for statsborgerskab.
Hvad skal der til for at få dansk statsborgerskab?
Hvis nu en person er under mistanke af PET for at være til fare for rigets sikkerhed, skal vedkommende så ifølge Enhedslisten have statsborgerskab?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-05:
Hvis man er dømt for terror, synes vi, det er fornuftigt, at man ikke får et dansk statsborgerskab.
Og hvis man er sigtet, mistænkt,
synes vi, det er fornuftigt, at sagsbehandlingen sættes i stå.
Men hvis det er personer, som PET går og kigger på, men hvor der ikke er rejst nogen sigtelse, synes vi faktisk, det er et retssikkerhedsmæssigt problem at forhindre dem i at få statsborgerskab.
Og det er jo, fordi det er en del af en retsstat, en del af et retssamfund, at man ikke bare fra myndighedernes side kan sige: Vi tænker, at du måske har gjort noget kriminelt, eller det kunne være, du ville gøre det, men vi sigter dig ikke.
Vi synes, det er fornuftigt, at det er ved domstolene, der dømmes.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Regeringen vil med dette forslag udmønte en række forslag vedrørende uledsagede mindreårige udlændinge.
I 2016 var der adskillige episoder, hvor asylansøgere skabte uro og utryghed i lokalområderne omkring asylcentrene, og det er selvsagt ikke acceptabelt.
Det er det hverken for beboerne i lokalområdet eller for personalet på asylcentrene.
Derfor har det været nødvendigt at foretage en række stramninger på området.
Jeg glæder mig over, at vi med dette forslag vil give personalet og de danske myndigheder nye værktøjer til at håndtere de pågældende personer, som ikke overholder reglerne og husordenen på centrene.
Konkret vil forslaget bl.a. gøre det lovpligtigt at fastsætte en husorden på indkvarteringssteder, hvor der opholder sig uledsagede mindreårige udlændinge, og gøre det muligt at sanktionere, hvis regler i husordenen ikke overholdes.
Med forslaget styrker vi myndighedernes og centrenes personales muligheder for at opretholde ro og orden til gavn for både personalet på centrene og naboerne og beboerne i lokalområdet, der jo altså nogle steder desværre har været generet af kriminalitet og uro.
På den baggrund støtter Venstre dette forslag.
Nu må jeg hellere lade være med at glemme at hilse fra De Konservative, så jeg skal ty til utraditionelle metoder:
De Konservative støtter dette lovforslag, men er desværre forhindret i at deltage i dag.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Tak for det.
Lovforslaget er en udmøntning af finanslovsaftalen for 2017, og derfor kan jeg selvfølgelig allerede nu røbe, at det kan Dansk Folkeparti støtte.
Vi bad om, at det her kom ind i aftalen, og det er rigtig godt, at det nu også står til at blive udmøntet.
Med lovforslaget indføres der en pligt for lederen af et indkvarteringssted, altså et asylcenter, hvor der opholder sig mindreårige uledsagede asylansøgere, til at fastsætte nogle husregler, altså en husorden.
Der bliver også mulighed for at sanktionere over for asylansøgerne, hvis de overtræder nogle af de regler, som bliver fastsat, og så er det også sådan, at der indføres en mulighed for, at man kan teste, om de eksempelvis er narkopåvirkede på det pågældende asylcenter.
Hvis en mindreårig asylansøger har et misbrug, eller hvis der er konkrete grunde eller en eller anden mistanke, der gør, at der er behov for, at man foretager en sådan test, så bliver der også mulighed for, at man kan gøre det. Så bliver der mulighed for, at man fysisk kan tage fat i nogle af de mindreårige asylansøgere, hvis det er, at de udviser en adfærd, som ikke er acceptabel, eller hvis det er, at de nægter at efterleve en af de beskeder, der kommer fra personalet, og derfor udvider man generelt de magtbeføjelser, som personalet har over for asylansøgere, og det synes vi er helt på sin plads.
Så er der også mulighed for, at man kan undersøge de pågældende asylansøgere for, hvad de har på sig, og man kan også, hvis de har et værelse, undersøge det, hvis man vurderer, at der er behov for det.
Så er det sådan, at man i meget grelle tilfælde kan anbringe dem på en sikret døgninstitution, som reelt betyder, at de så vil være frihedsberøvet.
Som sagt er det en del af finanslovsaftalen for 2017, og vi synes, det er ganske fornuftigt.
Det har været et stykke tid undervejs, men nu bliver det udmøntet, og derfor kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget.
Så skal jeg sige, at vi meget gerne arbejder videre med nye tiltag på området, eksempelvis synes vi, der skal være fastsat en helt generel regel om, at hvis der er et asylcenter, hvor der er mindreårige på, bør der f.eks. være udgangsforbud i aftentimerne og nattetimerne og nogle af de tidlige morgentimer.
Men det er nogle af de ting, vi arbejder videre med, men det her lovforslag kan vi naturligvis sige ja til.
Dan Jørgensen (S), 2017-05-05:
Tak for det.
Jeg blev glædeligt overrasket, da jeg læste lovforslaget her første gang.
Det var ikke så meget, fordi regeringen udmønter de aftalte initiativer i finansloven, som skal skabe ro og orden på vores asylcentre, det var forventet, dem støtter vi, og dem er vi tilfredse med, men det, der kom som en overraskelse, var det initiativ, som ligger i forslaget om at etablere et professionelt og uafhængigt tilsyn med forholdene på vores børneasylcentre.
For ligesom vi har haft en række sager med uroskabende adfærd hos de unge på vores asylcentre, har vi som bekendt desværre også haft en række sager med overgreb og svigt fra personalets side.
Her har ministeren ikke vist sig lige så handlekraftig, som hun har gjort, når det handler om at skabe ro og orden, og det har vi kritiseret.
Mit parti har fra starten sagt, at det bedste, vi kunne gøre for at forhindre, at vi igen kommer til at se sager som dem, vi har set på Langeland, er at sikre et stærkt og uafhængigt tilsyn med forholdene på vores børneasylcentre.
Konkret har vi foreslået at give opgaven til det nuværende socialtilsyn.
Det brugte vi en del tid på at diskutere med ministeren sidste år, faktisk også en del mere tid, end hvad der burde have været nødvendigt.
Til trods for at Udlændingestyrelsen ikke i 2½ år havde gennemført uvildige, faglige tilsyn med driften af asylcenteret på Langeland og til trods for de mange sager og den voksende kritik, så fastholdt ministeren, at der ikke rigtig var noget at komme efter, og at kommunerne jo kunne føre tilsyn med sig selv, uanset om de havde økonomiske interesser på spil.
Derfor blev jeg glædeligt overrasket, da jeg læste lovforslaget her og kunne konstatere, at ministeren nu var kommet på bedre tanker.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg er ikke i tvivl om, at det er noget af det bedste, vi kan gøre i forhold til at forhindre gentagelse af de triste sager, vi har set.
Derudover synes jeg faktisk også, det er rigtig fint, at vi nu giver personalet nye magtbeføjelser og øgede sanktionsmuligheder, så vi lader de to ting gå hånd i hånd.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-05:
Kære nye statsborgere: Demokrati er godt.
Det sikrer bl.a., at Dansk Folkeparti også har ret til at stille de spørgsmål, de vil, men det giver også mig ret til at beklage på demokratiets vegne, at Dansk Folkeparti benytter netop denne sag til at sætte en efter min mening afsporet debat i forhold til det her punkt.
Så jeg vil også insistere på at holde min oprindelige ordførertale til forslag til lov om indfødsretsmeddelelse.
Med det forslag, som vi behandler i dag, kan vi endelig sige tillykke til 2.139 nye statsborgere; 2.139 statsborgere, som selv har valgt, at de gerne vil være danske statsborgere; 2.139 nye statsborgere, som har brugt rigtig mange ressourcer på at opnå det danske statsborgerskab.
For selv om man en gang imellem kan få den opfattelse, at dansk statsborgerskab er noget, som man uden videre får, så tror jeg, at mange nye danskere har en oplevelse af, at vejen til statsborgerskab går gennem et mindre og mindre nåleøje.
Det danske demokrati fylder meget i samfundets integrationsindsats, og jeg oplever ofte, at borgere med anden etnisk baggrund faktisk ved mere end den almindelige etniske dansker, når det gælder de demokratiske spilleregler i samfundet.
Mange deltager allerede aktivt i nogle af de mange foreninger, som også er en del af det danske demokrati.
Nogle af jer er måske endda medlem af Interkulturelt Kvinderåd, som jeg besøgte i tirsdags – nogle rigtig seje kvinder, som først og fremmest kæmper for kvinders ret til ligestilling, men som også insisterer på at bevare selvrespekten og værdigheden i en til tider ret rå integrationsdebat.
Her mødte jeg kvinden med tørklædet, som insisterer på at blive set som virksomhedsejer og bidrager til det danske samfund.
Jeg er nødt til at bede om ro derovre.
Man kan diskutere ude bagved, og hvis man diskuterer, er det lavmælt.
Det er helt i orden, det var faktisk rart.
Lidt ligesom når jeg som sygehjælper insisterer på, at min viden om samfundet er lige så vigtig for samfundet som folketingsmedlemmets, som har en uddannelse i statskundskab.
Jeg mødte også kvinden, som insisterede på, at hendes søn skulle i privatskole, fordi hun indtil videre havde tabt kampen for at få sin søn ind i børnehaven lidt længere op ad gaden for de fine danskere, som hun udtrykte det.
I stedet var hendes søn henvist til en børnehave, som alene havde tosprogede børn, og det var altså ikke fransk, som var andetsproget, som hun udtrykte det.
Ja, det er, ligesom når jeg insisterer på, at mine børn også har mulighed for at gå på universitetet, selv om deres mor ikke gjorde det.
Jeg synes selv, at vi havde mange flere ligheder, end vi havde forskelligheder, og det er netop det, som kvinderne insisterede på at tro på, altså at vi ikke bare får noget foræret, men at vi selv skal kæmpe for lighed, for frihed og for demokrati.
Tak, fordi I vil være med.
Endnu en gang: Hjertelig tillykke til 2.139 nye statsborgere.
Jeg håber at møde rigtig mange af jer på statsborgerskabsdagen.
Og SF stemmer selvfølgelig for forslaget.