Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Tak for ordet.
Jeg har været finansordfører i nogle år, men det er faktisk første gang, jeg skal kommentere en finanslov, som Det Konservative Folkeparti ikke er med i.
Men jeg vil dog også alligevel starte med at takke finansministeren for en fair proces.
Vi kom godt nok ikke med i årets aftale, men der har været en ærlig forventningsafstemning om, at vores krav for at gå med nok realistisk set ikke kunne imødekommes af regeringen og dens støttepartier, og det sætter vi faktisk pris på.
Velfærd er ikke at gøre de offentlige budgetter så store som muligt, det er også at sikre, at der er fremgang og velstand i Danmark.
I de sidste mange år har skiftende regeringer sørget for fremgang.
Vi har igen og igen lavet reformer, som har gjort Danmark rigere.
Det gjorde Schlüter, Nyrup, Fogh Rasmussen, Thorning og Løkke, og det er grunden til, at Danmark er så rigt et land i dag.
Mette Frederiksens første finanslov gør desværre det modsatte.
Det er desværre uden at overdrive og uden at være polemisk, men finansloven er stort set renset for initiativer, som gavner væksten og erhvervslivet i Danmark og får folk i arbejde.
Der er masser af gaver til den offentlige sektor, men der er ingen til erhvervslivet og danskernes privatøkonomi – kun skattestigninger, som skader erhvervslivet og væksten og gør danskerne fattigere, mens den offentlige sektor får flere penge.
Det er et faktum, at finansloven vil medføre, at færre kommer til at være i arbejde, den sænker arbejdsudbuddet – det siger finansministerens egne beregninger – og Finansministeriet oplyser også, i hvert fald ifølge Børsen, at finansloven vil medføre, at alle indkomstgrupper vil blive fattigere.
Alle grupper får færre penge på grund af skattestigninger på arbejdstelefoner, huskøb, plasticposer m.m. – alle indkomstgrupper.
Spørgsmålet er så, om det er bevidst fra Socialdemokraterne og støttepartiernes side at lave en finanslov, som stækker dansk økonomi og gør danskerne fattigere.
Det var forkert.
Finansministeriet oplyste et par dage senere, at finanslovsaftalen sænker arbejdsudbuddet.
Christian Rabjerg Madsen havde altså ikke helt styr på, hvad effekten på dansk økonomi var af finansloven.
Det havde
Da hun og Søren Lippert på TV 2 News blev spurgt om finanslovens effekter på skattetryk, arbejdsudbud, vækst og den slags, svarede hun ifølge Berlingske, at det vidste hun ikke noget om, men hun håbede, at der var nogle i Finansministeriet, der vidste det.
Det var åbenbart ikke vigtigt for SF at vide, før de sagde ja til finansloven.
Så vi har altså en regering og nogle støttepartier, som har indgået en finanslovsaftale uden at bekymre sig om, hvad den gør ved dansk økonomi.
Venstrefløjen har haft så travlt med at dele penge ud til den offentlige sektor, at de ikke har skelet til samfundsøkonomien, og det virker ikke i vores øjne specielt ansvarligt.
Isoleret set er der gode elementer i finansloven – det skal ikke kun være kritik – og Det Konservative Folkeparti er glade for særlig de grønne initiativer i finansloven.
Det er heller ikke, fordi vi ikke også gerne eksempelvis ville afskaffe uddannelsesloftet, give flere penge til ældrepleje og folkeskoler, selvfølgelig ville vi også gerne det, men vi mener altså bare ikke, at velfærd kun handler om at gøre de offentlige budgetter så store som mulige.
Velfærd er først og fremmest, at Danmark er et rigt land, og det bliver vi ikke ved at lade de offentlige udgifter og skatterne stige uhæmmet.
Derudover er det også kritisabelt, at regeringen med finansloven nu igen lemper udlændingepolitikken.
Da vi borgerlige kom til magten i 2015, var Danmark et af de lande i Europa, som fik flest asylansøgere pr. indbygger, bl.a. fordi den socialdemokratiske Thorning-regering havde lempet udlændingepolitikken i årene før.
Vi gennemførte en lang række stramninger, og det gjorde vi altså ikke, fordi vi elsker at stramme.
Vi elsker ikke at sige til mennesker, at de ikke kan bo i Danmark, for det er ubehageligt, men vi er bekymret for, hvor stort det etniske mindretal skal være i Danmark i fremtiden.