Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak.
Et bredt politisk flertal i Inatsisartut har nedsat en forfatningskommission, som har mulighed for at arbejde i to tempi: med en forfatning inden for rigsfællesskabet og med en forfatning baseret på Grønlands fulde selvstændighed.
I fredags afholdt Forfatningskommissionen deres første møde, og her besluttede Forfatningskommissionen i enighed, at de vil arbejde med en model hen imod fuld selvstændighed.
Inuit Ataqatigiit, der som det eneste grønlandske parti er repræsenteret her i Folketinget, arbejder for at fremme Grønlands interesser, men i øvrigt også rigsfællesskabets interesser.
For nylig blev befolkningen i Grønland spurgt, om de ønskede selvstændighed, hvis det betyder et markant fald i velfærdsniveauet, og et flertal sagde nej.
Jeg hører også til blandt denne gruppe, og jeg synes personligt, at vi også bør se på økonomisk politik, når vi drøfter selvstændighed.
Personligt mener jeg også, at det er yderst vigtigt at sikre en selvbærende økonomi og sikre, at de områder, som vi selv har ansvaret for i dag – uddannelsesområdet, socialområdet, sundhedsområdet, erhvervspolitikken og kulturpolitikken – også bliver løftet. Vi har i dag en rigtig stor opgave i Inatsisartut og i naalakkersuisut, som endnu ikke er løst tilfredsstillende.
Fra Grønlands side er vi også nødt til også at styrke vores alliance frem for at bryde bånd, og jeg vil her understrege, at den forbindelse, som der er mellem Danmark og Grønland og mellem Grønland og danskerne generelt, er stærk.
Der er rigtig mange personlige relationer.
Der er også mange af os, som har danske aner, som er blandet op med vores grønlandske ophav, og nutidens grønlandske kultur er også påvirket af den langvarige relation, som der er mellem de to lande og de to folk.
Hertil kommer også, at der er mere end 16.000 grønlændere, som har valgt at bosætte sig i Danmark.
Det er noget, som jeg synes man bør være opmærksom på – og det er en meget personlig holdning.
Hvis vi ser på Grønland i dag, kan man sige, at der er sket en enorm udvikling i Grønland, siden vi fik hjemmestyre i 1979.
Udfordringerne på socialområdet og på uddannelsesområdet er velkendte og efterhånden vel drøftede her i Folketinget, men det er også vigtigt at huske på, at nogle af de første, som fik en studentereksamen, eller som fik en akademisk eksamen, er fra mine forældres generation, og vores samfund er stadig i fuld udvikling.
Uddannelsesniveauet i Grønland er stigende, afhængigheden af bloktilskuddet er faldet en smule over årene, og selv om der er udfordringer, kan man også sige, at Grønland på mange måder er på rette vej.
Inden for erhvervsområdet er fiskeriet på mange måder en succes, og mulighederne for at udnytte ressourcer i undergrunden er store, ligesom vi også ved, at turisme har et endnu større udviklingspotentiale.
Det er en proces, hvor vi hen over tid formår at udnytte de menneskelige og de naturlige ressourcer, som vi har til rådighed i Grønland.
Det handler om en opbygning af en selvbærende grønlandsk økonomi, og det mener jeg bl.a. også skal ske diplomatisk og handelsmæssigt ved at sikre styrkede alliancer og relationer til andre lande.
En af de udfordringer, som jeg meget konkret ser der er i forholdet mellem Grønland og Danmark, er, hvordan vi opfatter hinanden.
Det handler om, at der er huller i vores forståelse for og kendskab til hinanden, og jeg synes, der er plads til rigtig meget forbedring.
Hvis man spørger danske unge, hører man, at de ved meget lidt om Grønland og særlig om de moderne grønlandske forhold, selv om det også er en del af deres egen historie.
Der blev tidligere talt om det her med at rejse mellem hinandens lande, og på den måde er der jo rigtig mange grønlændere, som har været i Danmark, og det gælder ikke altid den anden vej.
I mine øjne er det lige så meget en del af det at udvikle det grønlandske samfund og kigge på de opgaver, som vi selv sidder med her i Folketinget.
Det er en opgave, som vi har i dag, og jo bedre vi løser den, jo mere vil det være til gavn for de folk, som vi arbejder for.
Frem for at vi kun ser hen imod fremtiden, synes jeg også, det er vigtigt, at vi ser på, hvad det er, vi kan gøre i dag for at sikre et bedre liv for grønlændere.
Ønsker vi en stærkere økonomi, et bedre samfund og et bedre grundlag for fremtiden, er det også vigtigt at forstå, at fundamentet bliver lagt i dag.
Hvordan et selvstændigt Grønland kommer til at se ud i fremtiden, er op til det grønlandske folk og hastigheden af implementeringen af selvstyreloven.
Her i Folketinget har vi en opgave, hvor vi skal sikre, at vi lever op til en ligeværdig standard på de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland.
Qujanaq - mange tak.