René Christensen (DF), 2018-12-19:
Finanslovsforslaget for 2019 står vi med nu – et finanslovsforslag, som vi i Dansk Folkeparti er rigtig glade for.
Jeg vil gerne starte med at takke regeringen for et rigtig godt samarbejde i forbindelse med udfærdigelsen af forslaget – og det er en tak til alle regeringspartierne og selvfølgelig også særlig til finansministeren, som har siddet for bordenden ved alle forhandlingerne.
Vi gik ind til forhandlingerne med rigtig mange ting.
Vi havde nogle klumper, der var større end andre.
En af de store klumper var ældreområdet.
Mange vil så sige: Jamen hvad var det for et område, I så havde med at gøre, på ældreområdet?
Der vil jeg sige, at vi tidligere har været med til at afsætte 1 mia. kr., værdighedsmilliarden.
Den fortsætter i 2019.
Der vil også komme en værdighedsmilliard, 1.000 mio. kr. ud til kommunerne, som kan bruges på ældreplejen.
Desværre kan man se, at rigtig mange kommuner, fordi den nu kommer over bloktilskuddet, begynder at skære i den.
Jeg vil sige, at det vil vi holde meget nøje øje med.
Det, vi havde særlig fokus på i denne omgang, var de ældres rådighedsbeløb: Hvad er det for et rådighedsbeløb, de ældre har?
Den største udfordring i det er, at vi har satspuljen.
Satspuljen har haft et ædelt formål, satspuljen har gjort et godt stykke arbejde i forhold til de socialt udsatte, men finansieringen har været en udfordring.
Satspuljen er jo finansieret ved, at bl.a. pensionisterne år efter år er blevet skåret i den ydelse, som de skulle have haft i folkepension.
De har ikke fulgt med den lønudvikling, som der har været i samfundet.
Det kommer nu til at ske.
Fra den 1. januar 2019 får vi nedlagt satspuljen, og jeg vil gerne over for bl.a. den socialdemokratiske ordfører kvittere for det, som han har sagt, nemlig at man gerne vil være en del af det og gå ind i de forhandlinger.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Så satspuljen forsvinder, og det vil sige, at fremadrettet vil en folkepensionist nu opleve, at når man stiger ude i samfundet, stiger folkepensionen også.
Det er det allervigtigste, der er sket for pensionisternes rådighedsbeløb.
Samtidig har vi selvfølgelig været inde og kigge på modregningsreglerne.
De pensionister, som har sparet op, mens de var på arbejdsmarkedet, skal jo ikke sidde derude og være til grin for deres egne penge.
Der har vi gjort det, at vi både i forhold til ældrechecken og i forhold til tillægspensionen har hævet det med 15.000 kr.
Det betyder, at man nu først bliver modregnet i sin ældrecheck, når man kommer over 35.000 kr. i egen pension, og at man først bliver modregnet i tillægspensionen, når man kommer over 85.000 kr. i egen pension.
Det betyder rigtig meget for rigtig mange ældre.
Samtidig har vi også været inde og kigge på modregningsreglerne, hvis man er på arbejdsmarkedet.
Hvis man er på folkepension og gerne vil være på arbejdsmarkedet, har vi fået to ekstra muligheder ind her: Man kan fortsætte på fuld tid, og så vil man få en præmie på 30.000 kr., som vil være skattefri, og samtidig vil man, hvis man er på arbejdsmarkedet, opleve, at vi har hævet grænsen med 40.000 kr.
Det betyder, at der først sker modregning, efter man har tjent de første 100.000 kr. på arbejdsmarkedet.
Så de ældre, som gerne vil trække sig lidt langsommere tilbage, oplever nu en markant mindre modregning.
Reglerne ændres, så modregningen, hvis man er gift med en førtidspensionist, hæves med 40.000 kr.
Det er en fantastisk god pakke.
Så er det jo, som der bliver sagt her i Folketingssalen, en pakke, som Socialdemokratiet gerne vil tilslutte sig.
Jeg vil gerne sige til hr. Benny Engelbrecht: Den er ikke til forhandling.
Pakken er ikke til forhandling.
Det er ikke til forhandling, at modregningen er på 15.000 kr. yderligere.
Det er ikke til forhandling, at modregningen er på 40.000 kr. yderligere.
Den aftale ligger der.
Så havde vi en anden ting, som også var vigtig for Dansk Folkeparti.
Hvad er et paradigmeskift?
Et paradigmeskift er, at vi går en anden vej end den, vi tidligere har gået.
Vi har nu også fået vished for, at man kan komme ud på arbejdsmarkedet, og man kan også blive selvforsørgende.
Man kan også godt lære sproget og komme til at fungere i en periode i det danske samfund, men det giver ikke øget tilknytning til Danmark.
Det betyder ikke, at man nu har en større tilknytning til Danmark og derfor ikke er her midlertidigt.
Paradigmeskiftet er nu det – og det er det, juristerne sidder og arbejder med, indtil vi får lovforslaget frem – at når man kommer til Danmark, er man her selvfølgelig midlertidigt.
Og hvorfor så det?
Vi ønsker jo, at når mennesker er flygtet fra noget og det holder op, skal de her mennesker selvfølgelig tilbage og være med til at genopbygge deres fædreland.
Det tror jeg også der er rigtig mange der ønsker, der, hvor de er flygtet fra.
Så har vi desværre en gruppe, som vokser, som kommer til Danmark og får ophold og beskyttelse.
Danmark udviser den tillid til dem, at de kan være i Danmark, og så misbruger de den.
De har lavet grov kriminalitet.
Det er ikke, fordi de har stjålet en cykel.
Det er folk, der har begået mord og mordforsøg.
De har været for en dansk dommer i en dansk retssal.
Der har de fået en fængselsdom, og de har udstået deres fængselsstraf – det er fuldstændig korrekt, som det blev sagt af De Radikale – men de har også fået en tillægsstraf, nemlig at de skal forlade Danmark.
De har mistet retten til at opholde sig i Danmark.
Så er det sådan, at en del af dem ikke ønsker at rejse hjem, en del af dem kan vi ikke sende hjem – en del af dem kan vi ikke sende hjem, fordi deres hjemlande ikke vil modtage dem, og en del af dem kan vi ikke sende hjem i henhold til menneskerettighederne, så de har ret til at blive i Danmark.
Skal de så færdes frit i Danmark?
Det skal de selvfølgelig ikke.
De skal være et sted, hvor vi har styr på, hvor de er.
Og vi har hævet straffen, hvis de ikke overholder de regler, der er, 15 gange.
Der, hvor de kommer hen nu, er på Lindholm, en ø nede ved Sydsjælland, hvor vi vil have styr på dem.
Der er ca. 2,8-3 km til land, nogle vil sige, at der er lavvandet og andet, og det er fuldstændig korrekt.
Og andre kan snakke om isvintre, og vi kan håbe, at de kommer tilbage.
Hvis man så kommer for sent til færgen en gang, får man 7 dages hæfte, kommer man for sent til færgen gentagne gange, kan man få op til 1 års minimumsstraf.
Vi er sikre på, at efter en kort periode på Lindholm er der nogle, der vil række hånden op og sige: Kære Danmark, vi vil gerne forlade Danmark nu, for det kan vi; vi vil gerne køres til lufthavnen.
Vi betaler billetten, og så kommer man selvfølgelig hjem og er med til at genopbygge sit hjemland.
På den måde håber vi selvfølgelig, at Lindholm får en stor værdi.
Derfor kan det også undre os, at vi nu skal stå og høre Socialdemokratiet sige, at man ikke kan forholde sig til øen Lindholm, fordi man ikke har været en del af forhandlingerne.
Når partiets ordfører på området, hr. Mattias Tesfaye, går ud og siger, at det er spot on; det her foreslog man, det store socialdemokrati, i 2000, og nu kommer det, nu kommer øen, så står finansordføreren, hr. Benny Engelbrecht, heroppe og siger: Det kan vi ikke forholde os til.
Det er en ø, staten ejer.
Staten ejer færgen.
Jeg kan bare sige: Det er spot on.
Så jeg håber, at når vi i aften skal til at stemme, besinder Socialdemokratiet sig og stemmer selvfølgelig for det, som man siger til offentligheden man synes er spot on.
Det må være det, man stemmer for.
Der er ikke så meget at tale om.
Finansloven handler selvfølgelig også om meget andet.
En af de ting, som vi også er rigtig glade for, er, at 2-procentsbesparelserne på erhvervsskolerne er forsvundet.
Det er en aftale, som er lavet i en bred kreds.
Vi er glade for, at vi kunne bruge finanslovsforhandlingerne til at skubbe på, så vi fik den aftale igennem.
Sidste år fik vi det igennem, at vi fik fjernet det i sundhedsvæsenet.
Nu får vi det fjernet på bl.a. vores erhvervsskoler.
Det er en aftale, som vi er rigtig glade for.
Vi er også rigtig glade for, at vi fik forhøjet provinstilskuddet til vores provinsgymnasier, således at der kommer 0,5 mio. kr. ud til hvert af dem.
Det er der behov for.
Dansk Folkeparti ønsker, at vi har en bred vifte af uddannelsestilbud.
Det skal vi have i hele Danmark og selvfølgelig også i provinsen.
En af de andre ting, som vi var noget forundrede over, dengang vi gik ind til finanslovsforhandlingerne, var jo, at vi nærmest med gru opdagede, at regeringen ikke havde sat penge af til grænsekontrol.
Vi tænkte: Hvad betyder nu det?
Vil det sige, at regeringen i deres finanslovsforslag er imod mere grænsekontrol?
Det kunne vi da nærmest ikke forestille os.
Men vi havde læst rigtigt.
Regeringen havde ikke sat penge af til grænsekontrol, altså ønskede man ikke grænsekontrol.
Der kan jeg så berolige den danske befolkning med, at det er der selvfølgelig kommet styr på.
Vi har ikke fået sat penge af til et halvt års grænsekontrol; vi har selvfølgelig sat penge af til hele 2019, således at man i finanslovåret 2019 har grænsekontrol hele året.
Det er vi selvfølgelig glade for vi også fik igennem.
En anden ting, som har fyldt meget, tror jeg, for rigtig mange danskere og også for Dansk Folkeparti,
Hvad så med arbejdsforholdene derude?
Er der nogen, der begynder at konkurrere på den laveste fællesnævner?
Ja, det er der.
Er det i alle brancher?
Ja, det er desværre i mange brancher.
Hvordan kan vi så kontrollere det?
Det har vi bl.a. Arbejdstilsynet til at gøre, og vi har et rigtig godt samarbejde med bl.a. fagbevægelsen.
Derfor er jeg også glad for, at det lykkedes at få sat penge af, således at vi har det samme kontroltryk i 2019, som vi havde i 2018.
Det er både i forhold til Arbejdstilsynet og til det, vi kalder ordnede forhold.
Jeg er også rigtig glad for, at vi fik sat ekstra penge af til det, vi kalder tungvognskontrol.
Det handler om den sag, som vi har set fra Padborg, hvor man havde nogle stakkels mennesker til at køre lastbil for 15 kr. i timen.
Det er der ingen der kan konkurrere mod.
Det skal vi selvfølgelig kæmpe imod med næb og klør, så vi ikke kommer til at konkurrere på laveste fællesnævner.
Den kan nærmest ikke blive lavere end det, vi desværre var vidner til.
Der får vi nu uddannet nogle betjente, som har særlig forstand på og har særlige evner til at kunne foretage de kontroller fremadrettet.
Der er selvfølgelig meget i finansloven, som jeg gerne ville komme ind på, men nu kan jeg se på formanden, at min taletid er gået.
Tak for ordet.