runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-13:
Hvad sagde ministeren til sin tyske kollega om, hvilke betingelser der skal være opfyldt, for at man åbner grænsen?
Altså, er der en, to, tre betingelser, som gør sig gældende?
For ministeren burde jo være bekendt med, at smittetrykket – og det er noget, vi har haft før – er lavere og i særdeleshed i Slesvig-Holsten, og at det i øvrigt generelt i Tyskland er faldet til under 1 igen.
Så hvad er det for nogle ting, der skal gøre sig gældende, for at Danmark laver en aftale med Tyskland om at åbne grænsen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-13:
Tak for det.
Det tror jeg helt klart at jeg ville gøre, hvis jeg var justitsminister.
Der har været så meget skriveri om det her konkrete tilfælde.
Jeg ville være utilfreds med den måde, som det er håndteret på.
Så der synes jeg, at ministeren skal gøre sit arbejde om og virkelig undersøge det konkrete tilfælde, som har været så omtalt i pressen.
Jeg må så bare sige, at gudskelov var det ikke en forfærdelig voldsepisode eller et drab, der var i gang, når politiet nu kom lidt for sent ud ad døren og ovenikøbet røg ind i sådan et mindre uheld.
Altså, alt gik galt, da man skulle ud til den her store forsamling – forhåbentlig for at sige: Det går simpelt hen ikke, for vi har nogle retningslinjer, som vi skal rette os efter i det danske samfund.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Jamen som jeg tilkendegav før, er jeg utilfreds med, at reglerne ikke er blevet overholdt.
Og som jeg også tilkendegav før, var det en fejl, at politiet først kom til stedet, efter at fællesbønnen var blevet afholdt
Anni Matthiesen (V), 2020-05-13:
Jeg vil så prøve på en anden måde: Mener ministeren ikke, at det på et tidspunkt kunne være oplagt at kigge på, om der er ting, der kan gøres bedre?
Nu ved jeg jo, at ministeren selv har tre børn, ligesom jeg selv har, og jeg kan godt forstå, hvad det er, forældre føler, hvis de pludselig bliver bedt om at forklare, at de ikke har gjort noget ondt imod deres børn, og at de ar også kan sidde der i måske resten af livet.
Kunne vi ikke gøre noget bedre, så det antal forældre, som rent ud sagt bliver indkaldt til møde, bliver mindre?
Astrid Krag (S), 2020-05-13:
Som jeg også sagde i min indledende besvarelse om de konkrete tilfælde, som har været fremme i Politiken, er der jo et par af de historier – som jeg husker dem – hvor kommunen efterfølgende har sagt: Det var for dårligt håndteret af os; vi gik for langt, eller vi var for langsomme til at få lukket en sag ned, eller vi fik ikke noteret, at det viste sig at være en ubegrundet underretning.
Det er selvfølgelig ikke i orden.
Jeg tror, der er meget, vi kan forbedre på det her område.
Jeg tror f.eks., at vi kan blive langt bedre til at få barnets egen stemme tydeligere frem.
Det er selvfølgelig vigtigt, at man får lukket de sager hurtigt ned, og at kommunerne, hvis der skulle være chikanøse underretninger, også får noteret det, så man ikke som forælder skal lide under det i lang tid.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-13:
Det sidste spørgsmål bliver så let for ministeren at svare enten ja eller nej til: Mener ministeren, at der kan være behov for at evaluere den her lov?
Astrid Krag (S), 2020-05-13:
Jeg vil på baggrund af både spørgsmålene her og skriverierne i Politiken sige, at jeg tror, vi har brug for i hvert fald at få klargjort, at en væsentlig del af stigningen i antallet af underretninger handler om, at vi har fået en bedre datakvalitet.
Jeg mener faktisk, at historierne i Politiken og de tal, der er brugt – og det er jo ikke Politikens skyld – ikke nødvendigvis giver et præcist nok billede.
Virkeligheden er, at kommunerne er blevet bedre til at registrere årsagerne til underretning, og hvis der er flere årsager til underretning på samme barn, tæller hver årsag som en underretning.
Jeg er enig i, at tingene skal håndteres ordentligt, men det væsentligste er, at vi får flere underretninger, så vi kan hjælpe flere børn.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-13:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvornår man kan få besøg af sine pårørende på landets botilbud, herunder hvornår ministeren har tænkt sig at udmønte den aftale, der er indgået mellem partierne, om initiativer for sårbare og udsatte grupper i forbindelse med covid-19?
Astrid Krag (S), 2020-05-13:
Tak for spørgsmålet, som jeg meget gerne vil svare på, for jeg ved, at der også ude i botilbuddene er stor utålmodighed i forhold til at kunne modtage besøg fra familie og pårørende igen.
Det har haft stor betydning for beboerne på vores botilbud, at de ikke har kunnet få besøg af deres nære og kære.
Siden vi indgik den politiske aftale om lempelse af besøgsrestriktionerne den 25. april, har vi arbejdet målrettet på grundlaget for at ændre de gældende regler.
Lempelserne har været drøftet i sektorpartnerskabet på det sociale område.
Jeg har også for ganske få timer siden drøftet lempelserne med de politiske partier, hvilket var en del af den politiske aftale at jeg skulle.
Vi kunne heldigvis nå til enighed, og det betyder også, at lempelserne og de nye regler kan træde i kraft i dag.
Så besøg kan principielt gennemføres fra i dag, når de nye regler træder i kraft.
Det er selvfølgelig vigtigt, og det har det været for alle aftalepartierne, også spørgeren selv, at besøgene gennemføres under hensyntagen til de sundhedsfaglige retningslinjer, og derfor har man fået 7 dage fra i dag til at få de praktiske forhold ved besøgene på plads.
Så der kan nogle steder gå et par dage endnu, før man kan få besøg, men de steder, hvor de er på plads med det – og det ved jeg de er nogle steder – kan de gå i gang allerede senere i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-13:
Baggrunden for, at jeg har indkaldt ministeren i spørgetiden, er jo, at der ikke er sket noget siden den 25. april, da vi lavede den aftale.
Og så er det jo rigtigt nok, at vi i forgårs fik en indkaldelse til en drøftelse omkring det her.
Det var under hårdt pres.
Dansk Folkeparti havde skrevet over til ministeren rigtig mange gange.
Der valgte man så ikke samtidig at lempe besøgsrestriktionerne på botilbuddene, hvilket kan undre os, fordi der står i aftalen, at arbejdet med den nye bekendtgørelse vil blive iværksat straks efter aftalens indgåelse – og så går der alligevel flere uger, inden det kommer til at ske.
I går kunne man læse på DR's nyheder: »Frede er udviklingshæmmet og har fødselsdag.
Familien må han se langt efter«.
Familien har ikke haft mulighed for at komme på besøg.
Så er der jo selvfølgelig også det helt essentielle i det her, når man snakker om botilbud, nemlig at vi snakker om menneskers egen bolig.
Der må jeg også bare sige, at selv om man bor på et botilbud, er man jo ikke frihedsberøvet, og der har vi manglet en positivliste over, hvad det er, man kan.
Kan man komme ud?
Og der er åbenbart vild forvirring omkring, hvad der er muligt.
Der ved jeg jo, at ministeren i sin tid skrev ud, at beboeren godt kunne komme ud på besøg, og at man også skulle være åben for at tage beboeren tilbage på botilbuddet.
Men samtidig er det bare noget andet, vi hører med de meldinger, vi får.
Der er behov for at lempe på det her område, så man også kan få besøg på botilbuddene.
Nu er vi i Dansk Folkeparti så bekymrede – det sagde jeg også til ministeren selv på det her møde, der blev holdt for et par timer siden – i forhold til netop det, at vi har 98 kommuner, for udgangspunktet må jo være, at det må gælde alle, at de har ret til besøg på udendørsarealer, selvfølgelig efter sundhedsfaglige retningslinjer
Astrid Krag (S), 2020-05-13:
Jeg ved faktisk ikke helt, hvad spørgeren spurgte om.
Spørgeren ved, at det er faktuelt forkert, at der ikke er sket noget, siden vi indgik aftalen den 25. april.
Det har jeg gennemgået på et møde for ganske få timer siden; det gennemgik jeg i min besvarelse her.
Det var en del af den politiske aftale, at der ikke skulle ske lempelser af besøgsrestriktionerne, før vi kunne gøre det på en måde, så det levede op til de sundhedsfaglige retningslinjer.
Bl.a. var det også en del af aftalen, at vi skulle konsultere ordførerne igen.
Det er så afgørende for mig og for hele området, at vi ikke har set nogen smittespredning på vores botilbud – det tror jeg vi alle sammen skal prise os lykkelige for – og derfor skal vi jo holde fast i, at tingene skal balancere her.
I ni ud af ti anbringelsessager har der været en underretning på barnet, og det siger noget om, hvor vigtige underretninger er for at få fat på de børn, der mistrives.
Og jeg tror alle, der sidder i børn og unge-udvalgene derude, og som har at gøre med de anbringelsessager, vil nikke genkende til, at de børn, der udsættes for de sværeste omsorgssvigt, bliver udsat for uhyrligheder: Børn, der bliver sat på varme kogeplader; børn, der bliver brændt med cigaretskodder; forældre, der er så fulde, at de ikke kan sørge for, at børnene får mad at spise, fordi det er mængden af øl i køleskabet, der optager dem.
Og derfor er det positivt, at vi ser flere underretninger i de her år.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-13:
Jeg fik det svar, jeg egentlig også havde forventet, også ud fra de udtalelser, som ministeren selv er kommet med i forskellige medier.
Og jeg vil egentlig gerne understrege her, at vi jo alle sammen på tværs af politiske skel synes, at det er vigtigt, vi tager os af børnene, og det er vigtigt, at vi også opdager, hvis det er sådan, at børn rent ud sagt udsættes for overgreb eller vold eller lignende.
Men der, hvor jeg godt lidt vil hen, er det der med, at vi vel også har en forpligtelse til at passe på forældrene.
Jeg ved godt, at der er forældre, der ikke behandler deres børn ordentligt, og selvfølgelig skal der underrettes om dem, og selvfølgelig skal man gøre alt for at stoppe de sager.
Men hvornår er det for meget?
Altså, hvor mange forældre skal fejlindberettes til kommunen, enten fordi at man har slået sine børn eller for den sags skyld på grund af påstande om, at der er begået vold i hjemmet, uden der reelt er det, før ministeren synes, at det også kunne være, vi eventuelt skulle kigge på loven igen?
Altså, er der ting, som vi også kan gøre bedre fra Christiansborg i forhold til at mindske antallet af fejlunderretninger?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-13:
Vil ministeren undersøge det konkrete tilfælde?
Det synes jeg simpelt hen er en embedspligt at gøre, altså at gribe fat i politimesteren og sige, at det her går simpelt hen ikke, i stedet for bare at sige: Nåh ja, sådan generelt er det noget skidt.
Så må jeg til den forklaring, som ministeren gav og gjorde meget ud af, om, at uanset om det er kirkelige eller muslimske begravelser, så er reglerne ens, sige: Jo, jo, men det er meget sjældent – om nogen sinde – at man ser en stor forsamling foretage hele begravelsen udendørs.
Der har man først et kirkeophold, og så må man jo ikke længere forsamles, når man går udendørs, men dér må man altså gerne, og det er jo overvejende muslimske begravelser, der foregår på den måde.
Så man må også på en eller anden måde have været forberedt.
Men jeg er faktisk ærgerlig over, at man tager sådan, synes jeg, lidt for let på, at politiet kom så sent ud ad døren.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Det er jeg simpelt hen ikke enig i.
Altså, som jeg også sagde, har politiet i den her periode, hvor vi er i coronasituationen, iværksat en markant forøget patruljering med henblik på præcis at håndhæve forbuddet mod forsamlinger på flere end ti personer.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Nu synes jeg egentlig, vi har spurgt nogle gange – både fru Pia Kjærsgaard og jeg – om den her episode, hvor politiet tilsyneladende har et færdselsuheld, der gør, at de ikke kan nå frem med en vogn, hvilket så gør, at de ikke kan håndhæve lov og orden over for dem, der tydeligvis ikke overholder det, som alle mulige andre skal overholde i vores samfund lige nu.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren – og jeg beder ham om at svare: Vil justitsministeren tage kontakt til Østjyllands Politi og bede om en redegørelse og indskærpe, at det selvfølgelig aldrig må gentage sig, at man forskelsbehandler folk på den her måde?
Anni Matthiesen (V), 2020-05-13:
Vil ministeren kommentere, hvorvidt hun tager de bekymringer seriøst, som bliver fortalt af en forælder i Politikens artikel »Halvandet år efter en anonym underretning om, at Laura slår sin søn, tør hun ikke få hjælp fra kommunen til sønnens diagnose« bragt den 6. maj 2020?
Astrid Krag (S), 2020-05-13:
Jeg tager det selvfølgelig alvorligt, når forældre føler sig forkert behandlet, eller når kommuner begår fejl.
Og jeg kan sagtens forstå, at det er ubehageligt, hvis man som forældre oplever, at der bliver lavet en underretning om ens barn.
Derfor skal underretninger og undersøgelser om dem ske så skånsomt som muligt, og sagerne skal lukkes ned, hvis det viser sig, at der ikke er noget i dem, og at de var ubegrundede.
Jeg mener også, vi har et fælles ansvar for ikke at overdramatisere underretninger.
En underretning betyder jo ikke nødvendigvis, at der er noget galt, og en underretning er ikke det samme som, at der skal iværksættes en social indsats.
Hvis det viser sig, at der ikke er hold i bekymringen, ja, så skal kommunen selvfølgelig ikke gøre mere.
Det at kunne underrette og det, at kommunen har en pligt til at undersøge forholdene nærmere, er fuldstændig afgørende for, at vi får taget hånd om de børn, der har behov for hjælp, og som i for mange tilfælde stadig væk den dag i dag flyver under radaren.
Selvfølgelig er det ikke sjovt, hvis man som en velfungerende familier oplever, at kommunen vil undersøge ens forhold, men jeg er alligevel enig med Rasmus Kjeldahl fra Børns Vilkår, når han siger, at han hellere ser ti underretninger for meget end en for lidt.
Derfor ser jeg det i udgangspunktet heller ikke som et problem, at vi har set en stigning i antallet af underretninger om børn.
Jeg mener derimod, at det er et udtryk for en større opmærksomhed på udsatte børn og unge; jeg har ikke de præcise tal med mig her, men jeg vil sige, at stigningen i anonyme underretninger jo heller ikke har været lige så stor som den samlede vækst i antallet af underretninger.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Jamen Østjyllands Politi har jo tilkendegivet, at det var en fejl, at politiet først ankom til stedet, efter at fællesbønnen var blevet afholdt, og har også sagt, at man er særlig opmærksom på lignende begivenheder, måtte de komme igen.
Men det er, vil jeg gerne sige, en prioritet for regeringen at sikre, at den her type brud på de regler, vi har lavet, ikke finder sted.
Det er vigtigt, at vi håndhæver de regler, som vi har fastsat.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-13:
Men selv om regelværket, som det er, hjemler sådan en fornuftig behandling, bliver den ikke altid givet, og der synes jeg altså bare, det er mere fornuftigt at holde fast i, at vi har et regelsæt, der hjemler en rimelig og anstændig behandling, og så få bragt det i spil.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Jeg vil gerne høre, om Liberal Alliance ikke anerkender, at der er rigtig mange af de her unge med handicap, som snubler undervejs i deres uddannelse.
Vi kan jo se, at det er for få, det faktisk lykkes at få en uddannelse, af dem, der egentlig er kvalificeret til det, fordi de snubler i vores system, fordi de snubler i gentagne gange at skulle lave ansøgninger, fordi de snubler i, at deres su løber ud, og så kommer de ikke videre derfra.
Så er der ikke behov for, at vi gør lidt mere end bare at sende hyrdebreve ud, men rent faktisk tager fat i den her problemstilling og ser på, hvordan vi kommer videre, hvordan vi kan hjælpe og understøtte, at de her unge kommer igennem.
Hvis de skal bidrage til samfundet, er deres bedste mulighed at få en uddannelse, de rent faktisk kan komme ud at bidrage med.
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-13:
Det er simpelt hen ikke korrekt, at jeg har sagt noget som helst om, at danske universiteter ikke skulle være gode nok i sig selv.
Der er jo masser af mennesker, der kommer hertil, også fra udlandet, som ikke får su – masser – og det skal vi da være helt vildt glade for, men jeg synes da bare også, at det er rigtig fedt, at der er nogle mennesker, der kommer hertil, også fra andre EU-lande, og tager en uddannelse, og så vil jeg rigtig, rigtig gerne være med til at se på, hvordan vi får dem fastholdt bedre, hvordan vi sørger for, at det, de bidrager med, også bliver efter endt uddannelse.
Jeg tror sådan set også på, at når vi får udenlandske studerende hertil, om det så enten er på udveksling eller på hele uddannelser, er det med til at bidrage til, at vores uddannelser bliver endnu bedre.
Det tror jeg har en samlet værdi.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Jeg synes, det er en bemærkelsesværdig degradering af især det danske universitetsmiljø, som Det Radikale Venstre her begiver sig ud i, når man mener, at den eneste grund til, at man kan tiltrække udenlandske studerende, eller den eneste måde, hvorpå man kan tiltrække udenlandske studerende, er at give dem danske velfærdsydelser.
Altså, jeg går ud fra, at fru Katrine Robsøe er bekendt med, at i de internationale opgørelser, der er blevet lavet for nylig, er Københavns Universitet det højest rangerende universitet i hele EU.
Vi bliver overgået af nogle britiske og nogle amerikanske, men inden for EU kan man simpelt hen ikke finde noget, der er ranket bedre end Københavns Universitet.
Så jeg vil spørge fru Robsøe, om fru Robsøe kan forestille sig, at hvis man nu sidder i en eller anden bulgarsk udørk og har mulighed for at komme til Københavns Universitet, vil man sige: Arh, jeg springer fra, for jeg må jo ikke få dansk su.
Mon ikke man ville være lidt mere optaget af, at det faglige udbytte er det bedste, man overhovedet kan finde i EU?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Jamen hvis ikke der er anden vej, bliver det en begrænsning også for dem.
Jeg så sådan set gerne, at vi lavede nogle aftaler, der fulgte op på den aftale, vi har i forvejen, men så længe der ikke kommer andre forslag, går vi sådan set med de forslag, vi kan se trækker den rigtige vej.
Og derfor støtter vi det her, og så afventer vi sådan set, at regeringen lever op til sine forpligtelser til at komme med nogle reelle initiativer, der kan sikre, at vi kan leve op til den aftale, der er fra 2013.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-13:
Jeg er med på, at Dansk Folkeparti er rigtig ærgerlig over, at vi bliver nødt til at udbetale su til vandrende arbejdstagere, men jeg synes bare, at man er nødt til at anerkende, at der er 16.000 unge mennesker, som i min optik er danskere, men som endnu ikke har dansk statsborgerskab, og som modtager su i Danmark i dag, og jeg synes ikke, at ordføreren svarer på, hvad der skal ske med dem, hvad der skal ske med det tyske mindretal, hvad der skal ske med de unge, der er godt i gang med at blive integreret i det danske samfund, men pludselig ikke kan modtage su på grund af det her beslutningsforslag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Uddannelse er et rigtig vigtigt værktøj, men det centrale for os er, at vi får sat den her grænse, og at vi får lavet nogle værnsinitiativer, der holder.
Derfor er det her en af vejene, og hvis det er det, der skal til, så er det det, der skal til.
Vi vil meget gerne, at regeringen lever op til sine forpligtelser og kommer med forslag til, hvordan vi sikrer, at vi holder de her grænser og de aftaler, vi har.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-13:
Tak for det.
Jeg kan så forstå, at Dansk Folkeparti støtter op om det her beslutningsforslag, altså at kun danske statsborgere kan modtage su i Danmark.
Og som det er nævnt, er der 16.000 unge i dag, der er født og opvokset, eller i hvert fald opvokset i Danmark, som modtager su.
Og så skal jeg bare høre Dansk Folkeparti, om man så ikke anerkender, at uddannelse netop er et rigtig godt integrationsmiddel til at få de her unge til at være en del af det danske samfund, selv om de endnu ikke har dansk statsborgerskab.
Hvordan stiller man sig så i den problematik, hvis de i fremtiden ikke skal kunne modtage su?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Dansk Folkepartis holdning er, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at sikre, at vi kun betaler su og uddannelse til danske unge.
For at gøre det kan vi være nødt til at lave nogle værnsforanstaltninger, og det skal ikke være at sætte su'en ned, hverken på den ene eller den anden måde, og det, der står i aftalen, er rigtigt.
Men vi vil jo hellere udvide begrænsningen i engelsksprogede uddannelser f.eks. som en vej, der ser ud til at virke, end at vi vil begynde at bremse su'en.
Vi ønsker sådan set en su, der har en fornuftig størrelse for de danske unge.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-13:
Det må jeg jo så tage, som at ordføreren accepterer, at det vil betyde, at det danske mindretal i Nordtyskland ikke længere vil kunne læse i Danmark og modtage su.
Men så kunne jeg bare godt tænke mig at spørge om noget.
For ordføreren er jo meget hård i forhold til, at der må gøres noget, og at regeringen ikke gør nok for at leve op til su-forliget.
Men er det så Dansk Folkepartis holdning, at vi nu skal sænke su'en for alle studerende for at komme ned under det loft, vi er blevet enige om i su-forligskredsen?
Eller hvad er Dansk Folkepartis forslag til, hvordan vi lever op til det su-forlig, vi har indgået i fællesskab?
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Tak for det.
Ordføreren nævner jo i sin tale én gruppe af studerende, nemlig dem, som kommer som vandrende arbejdstagere.
Men der er jo også en anden stor gruppe, nemlig de op mod 16.000 unge, som er født og opvokset i Danmark, som for manges vedkommende føler sig enormt danske, som har haft samme opvækst som mig, men som ikke ville kunne få su, hvis Nye Borgerliges forslag gik igennem, fordi det kun er su til danske statsborgere.
Dansk Folkepartis ordfører berører ikke i sin tale, hvordan ordføreren stiller sig i forhold til de unge mennesker.
Skal de have ret til su eller ej ifølge Dansk Folkeparti?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at vi arbejder videre i det her spor med at sige, at vi er nødt til at begrænse de her udgifter til udenlandske studerende.
Hvordan kan vi gøre det?
Én ting er at sige, at det kun er til danske statsborgere.
Hvis vi alternativt kan lave et optjeningsprincip, der handler om, at man kan sige, at man skal være født og opvokset her i Danmark, så kan vi godt tale om det.
Men vi er nødt til at sikre, at de værnsprincipper, vi lægger for dagen og vi bruger, er holdbare.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Jeg mener jo, at vores velfærdssamfund hviler på et princip om fri og lige adgang til uddannelse, og det er jo lige præcis det princip, som det her forslag fra Nye Borgerlige, mener jeg, vil smadre, vil ødelægge, ved ikke at ligestille børn og unge, der måske er født og opvokset i Danmark, men som ikke har samme farve på passet.
Det synes jeg er fuldstændig urimeligt, og derfor synes jeg også, det er interessant at vide, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig.
Vil man stemme ja eller nej til det her beslutningsforslag?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Vi vil stemme ja til det her forslag ud fra, at vi simpelt hen ønsker at trække den her debat i den rigtige retning.
Vi ønsker at være sikre på, at vi får en begrænsning, som også holder, og der tror vi sådan set, at det med at sige, at det er danske statsborgere, vil holde.
Så det er derfor.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-13:
Det glæder mig.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-13:
Jeg forstår det sådan, at Dansk Folkeparti vil stemme for Nye Borgerliges beslutningsforslag, og så må man jo ligesom lægge til grund, at man så er enig i indholdet i forslaget.
Så skal jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at det, hvis det her beslutningsforslag bliver til lov, jo så bl.a. vil betyde, at det danske mindretal i Nordtyskland, som for manges vedkommende er tyske statsborgere, ikke længere vil kunne modtage su til at studere på danske uddannelsesinstitutioner.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-13:
Jeg synes, det er helt centralt at få den her debat, og det, som jeg afventer lige nu, er jo sådan set, at regeringen kommer med de værnsforanstaltninger, som regeringen i forhold til den aftale, vi har fra 2013, er forpligtet til.