runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-13:
Det er der gået rigtig, rigtig mange år med.
Nu sker der noget.
Nogle gange må man væbne sig med tålmodighed.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-13:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti ser vi ikke noget problem i, at private borgere bruger deres bolig fornuftigt og ansvarligt.
Tværtimod er det jo for mange en kærkommen indtægt, som måske gør det muligt at blive boende i den bolig, som man har, og det er også med til give turister og besøgende en anden og mere lokal oplevelse af Danmark.
Men det er selvfølgelig klart, at regler skal overholdes – og det bakker vi op om i Dansk Folkeparti – og at der skal være kontrol med dem, der forsøger at omgå loven, og som i virkeligheden bedriver erhverv bag facaden i en privat udlejning.
Det kan vi sagtens se behovet for at slå hårdt ned på, og det er også en af de ting, som vi ser rigtig meget frem til at drøfte, når evalueringen senere kommer.
Det forslag, vi står med i dag, mener vi går en lille smule for vidt.
Det er et udtryk for kollektiv straf, hvor man vil indskrænke mulighederne for alle, også dem, der bruger ordningen helt efter bogen, og det mener vi ikke er rimeligt.
Vi ønsker en balance, hvor vi holder fast i danskernes ret til at bruge deres egen bolig, som de vil – selvfølgelig inden for rimelighedens grænser – og hvor vi samtidig sørger for en håndhævelse af de regler, der allerede er, og vi mener ikke helt, at det her beslutningsforslag rammer den rigtige balance, og derfor kan vi desværre ikke støtte det.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Der er mange forskellige boligpolitikker rundtomkring i Europa, og det er også derfor, jeg synes, at det går ret godt i Danmark.
Vi har ikke behov for at få Bruxelles til at blande sig i vores boligpolitik.
Vi kan stå og regulere det herfra.
Jeg vil egentlig bare se frem til den evaluering, som kommer af den her lovgivning, og så kan man jo på baggrund af den evaluering foreslå ændringer.
Så uanset hvad man måtte mene eller synes, synes jeg, at forslaget lige er en postgang for tidligt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
I London tror jeg det rigtigt at de er noget slappere, men jeg tror, billedet er lidt forskelligt, alt efter hvor man er henne.
Specielt i Barcelona, som jo er en by, man tit fremhæver i den her diskussion, ved jeg, at vreden har ulmet blandt de lokale, og at man også har prøvet at gøre noget ved det fra politisk hold.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Jeg var i Bruxelles at tale om boligpolitik, hvor også airbnb og korttidsudlejning blev drøftet som et emne, og det er jo rigtigt, at i de byer, som ordføreren nævner, har de også nogle noget mere løse regler, end vi har i Danmark.
Altså, der kan du opkøbe en hel boligblok og lave hotelvirksomhed ud af det og trække reelle boliger ud af markedet og lave sådan en konkurrerende hotelvirksomhed igennem platformene.
Men i Danmark har vi jo regler, der fastsætter grænser for, hvor meget du må udleje, og vi har regler, der siger, at hvis du vil lave det, der hedder hoteldrift, så skal du have en hotellicens og mange andre ting.
Så derfor synes jeg, at der er forskel på den måde, vi har boligpolitik på i Danmark og så i Sydeuropa, hvor det sejler så meget, at de prøver at få Bruxelles til at gøre noget ved det.
I Folketinget vil vi egentlig helst holde boligpolitikken i det her hus.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Det er selvfølgelig helt i orden at være uenig.
Jeg vil bare lige underbygge vores argument om, at boligpriserne stiger på baggrund af airbnb.
Det er på basis af et verdensomspændende studie, der hedder »Study: Airbnb driving up housing costs«, altså et studie om, at airbnb øger priserne, og som er baseret på en række byer rundtomkring i verden: London, Berlin, Barcelona, Vancouver, Sydney, Paris og Los Angeles.
Så der er et klart billede, selvfølgelig med nogle lokale forskelle, af, at man har kunnet påvise en substantiel forskel i forhold til boligpriser.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-13:
Tak for ordet.
Og tak til forslagsstillerne.
Vi står lige nu i en virkelighed, hvor platformsudlejning har fået lov at vokse sig stort og ureguleret.
Det, der oprindelig skulle være en mulighed for privatpersoner for at leje deres egen bolig ud i kortere perioder, er mange steder blevet til en regulær industri.
Boliger i vores store byer bliver opkøbt af investorer, som driver dem som uregistrerede hoteller uden hensyn til naboer eller lokalsamfund og uden at overholde de krav og regler, der gælder for almindelige hoteller og overnatningssteder.
Med dette forslag vil man kunne tage et vigtigt og tiltrængt skridt i den rigtige retning.
Det er bl.a., at det kun skal være muligt at udleje den bolig, man selv bor i og er registreret i, at man sænker loftet for udlejning fra 70 dage til 35 dage – jeg kan høre, at det ikke er et ultimativt krav, og at man kan snakke om andre grænser for det – og selvfølgelig at Airbnb skal forpligtes til at indberette alle udlejninger til myndigheder for at sikre gennemsigtighed og overholdelse af reglerne.
Kommunerne skal derudover have bedre redskaber til at kontrollere og sanktionere ulovlig udlejning, så der bliver skelnet tydeligt mellem privat udlejning og erhvervsmæssig udlejning, hvor sidstnævnte selvfølgelig skal reguleres på samme vilkår som hoteller.
I Alternativet kan vi godt bakke op om det her forslag, netop fordi det søger at genetablere den balance, som bør kendetegne et retfærdigt boligmarked.
Boliger er ikke en handelsvare på lige fod med aktier eller obligationer.
Boliger er rammerne for menneskers liv.
Når boligmangel og uoverkommelige priser i storbyen presser almindelige mennesker, unge studerende og familier ud af byen, har vi som samfund svigtet vores ansvar.
Det her forslag retter nok ikke alle skævhederne på en gang, men det er et vigtigt første skridt.
Det vil bidrage til at sikre, at vores byer igen i højere grad bliver byer for mennesker og ikke blot markedspladser for internationale investorer.
Nu hørte jeg Radikales ordfører nævne, at en beretningstekst måske kunne være vejen frem.
Det vil vi i høj grad også støtte op om, hvis det er der, den ender, men ellers støtter vi også forslaget i sin helhed.
Jeg synes, det er nogle gode bud på, hvad det kræver fremadrettet, så dem vil vi gerne støtte op om at vi får skubbet videre.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-05-13:
Tak for det, formand.
Tak til forslagsstillerne for at rejse en vigtig debat, og tak for en god debat i Folketinget.
På den ene side, som flere ordførere før mig har været inde på, giver deleøkonomien jo nogle nye muligheder og nogle nye friheder.
Det er jo både en frihed for den enkelte, som har en bolig, at kunne leje den ud.
Så hvis man, som Venstres ordfører siger, skal hjem til mor og far i Jylland hele sommerferien, kan man faktisk tjene nogle penge.
Det kan også, som det blev nævnt i nogle af de andre eksempler, der er givet, være folk, der er blevet ramt af skilsmisse eller af sygdom, og for hvem det, at de kan tjene lidt ekstra på at kunne leje deres bolig ud, faktisk kan betyde, at de kan blive boende.
Så det er den ene frihed.
Den anden frihed er jo friheden til at kunne være turist på forskellige måder.
Man kan vælge, når man tager til en by, at man gerne vil bo på et hotel med den service, der er der.
Men det kan også som børnefamilie f.eks. faktisk nogle gange være meget fedt at komme hjem og bo hos nogen, hvor der er et køkken, hvor man kan lave mad, og hvor der er legetøj, man kan gå om bord i, fordi det kan noget andet.
Så der er ikke nogen tvivl om, at det her har åbnet for en frihed.
Omvendt deler jeg jo også den bekymring, som forslagsstillerne nævner.
Vi ønsker jo nemlig ikke steder i vores storbyer, hvor lejligheder ikke længere er folks egne lejligheder, men hvor det faktisk bare er blevet til en industri.
Vi har det i Radikale Venstre i virkeligheden meget på samme måde, som den konservative ordfører gav udtryk for.
Vi vil gerne være med til at stramme op.
Vi vil gerne være med til at kigge på reglerne, men der er også ting i forslaget, som går for langt, og som vi ikke kan støtte.
Som andre ordførere har været inde på, er det især det her med at gå fra de 70 dage i dag og helt ned til en måned.
Det synes vi umiddelbart er for stramt.
Derfor vil jeg egentlig foreslå, om ikke vi skulle prøve i fællesskab at lande en beretning.
Så kunne vi nemlig både lægge lidt pres på ministeren for, at han leverer den evaluering, som regeringen skylder, men jo så også for at følge op på de ting, som jeg lytter mig til at vi faktisk er mange herinde der gerne vil arbejde videre med.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-13:
Det synes vi faktisk som udgangspunkt lyder rigtig spændende, men vi vil sige, at det nok vil kræve, at vi lige er forbi den evaluering, som kommer her senere.
Men det kunne i hvert fald sagtens være noget, vi kunne være med på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
SF og Enhedslisten har fremsat det her beslutningsforslag om at få regeringen til at igangsætte fem konkrete initiativer for at sikre, at vi også i fremtiden kan have Airbnb i København, men på en måde, der er langt mere bæredygtig; som ikke i den grad generer de lokale i visse dele af København og andre større byer; og hvor det, der på papiret skulle være private lejligheder, ikke bliver de facto-hoteller uden den regulering, som almindelige hoteller skal leve op til.
Det er en debat, vi efterhånden har haft i en del år, bl.a. i forhold til hvad reguleringen er.
Der er f.eks. et – og nu bliver jeg nødt til at sige det på engelsk, men jeg skal nok oversætte det bagefter – short-term rental-direktiv fra EU, altså et korttidsudlejningsdirektiv fra EU, som Danmark simpelt hen ikke lever op til.
Vi lever ikke op til de oplysninger, man skal levere.
Det vil vores beslutningsforslag gøre noget ved, netop ved bl.a. at sige, at vi skal have et maks. over antallet af dage, man må udleje, og det giver jo mening at sætte det maks. til de 6 ugers ferie, som de fleste af os har, og ikke de 70 dage, som er lovligt i dag.
Derudover skulle vi leve op til det EU-direktiv, som siger, at der skal være åbenhed omkring de data, så vi kan se, om folk lever op til det.
Stikprøvekontroller viser, at i 92 pct. af tilfældene har folk af den ene eller den anden grund ikke indberettet korrekt i forhold til skattemyndighederne.
Det her handler om mange forskellige ting.
Det handler også om, at København, som ét eksempel på en hovedstad, ikke skal opleve de samme udfordringer, som man har set i mange andre europæiske storbyer, bl.a. Barcelona, hvor det sidste sommer udviklede sig til reelle demonstrationer, hvor byens lokale borgere var så trætte af turisterne, at der nærmest blev optøjer.
Vi skal have turisme i Danmark, men vi skal have det på en ordentlig måde, en bæredygtig måde og en måde, der ikke presser priserne så voldsomt op, at man egentlig smider byernes indbyggere ud.
Det er det, det handler om.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Vi er vel enige om, at forslaget åbner op for, at man kan lave de her private udbud uden overenskomst og uden aftale, og det er jo det, der er forskellen.
De private almene praksisser i dag er tæt styret af de faste aftaler, både i forhold til honoraraftalerne og til overenskomsten i det hele taget, så de arbejder under en fast struktur.
Det er jo noget af det, man ændrer på, ved at de ikke skal arbejde inden for overenskomst, plus at der er det, at den her honorarstruktur slet ikke er lavet endnu; den laver man også om, og det er jo også der, ministeren vil få større indflydelse, i forhold til hvad hun har i dag.
Så jeg ser nogle ret store ændringer i det, og det er jo rigtigt nok, at vi ikke kender det fulde omfang af det.
Det kan også være, at regionerne bare beslutter at lave regionsklinikker i stedet for under en ny overenskomst, som man så også laver, men jeg ser en mulighed for, at man åbner for en ny type af klinik, som jeg synes at vi skal være ideologisk opmærksom på, i forhold til om vi synes, det er det sundhedsvæsen, vi ønsker.
Når jeg så netop læser teksten i lovforslaget, synes jeg, der er det her med, at man har en meget negativ omtale af den aftalebaserede model, hvilket undrer mig, og det fortæller noget om den ideologiske linje i forslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Tak for det.
Og tak for talen.
Ordføreren startede med at sige, at vi skulle være enige om, hvad lovforslaget handlede om.
Så kan vi i hvert fald være enige om, at det ikke handler om privathospitalerne eller private sundhedsforsikringer.
Det handler om fordelingen af lægekapaciteter i det almenmedicinske tilbud og ikke, hvad det end var, I diskuterede før.
Så det, der undrer mig lidt ved ordførerens tale her, er talen om private tilbud, og jeg vil høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at alle de læger, vi har i dag, og alle de almenmedicinske tilbud, vi har i dag, er private erhvervsdrivende.
Der er ikke flere eller færre i morgen, end der var i dag.
Det er private leverandører af sundhedsydelser.
Det er sådan, vores system er skruet sammen.
Det bliver der ikke ændret på her.
Det, der bliver ændret på her, er, hvordan de nye kapaciteter bliver slået op, og hvem der bestemmer, hvor de skal slås op henne.
Det handler ikke om mere eller mindre af de private tilbud.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Ja, det er jo rigtigt, at vi i Danmark har en meget blandet model, hvor vi egentlig netop basalt har et offentligt sundhedssystem, men at der på grund af de private forsikringer og på grund af de private udbud er ved at ske en forandring
Det var netop også derfor, at Lægeforeningens formand sidste år sagde, at vi bliver nødt til at tage ideologisk stilling til, hvad det er for et sundhedsvæsen, vi gerne vil have, og det er jeg faktisk enig i.
I forhold til det konkrete synes jeg måske heller ikke vi skal overdrive, når vi taler om det offentlige.
Så dårligt er det heller ikke, og der er også masser, der dér får gode behandlinger.
Så det kan også godt være, at man ikke skal sige, at hvis man ændrede det hele, ville det blive fantastisk.
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Tak, og tak for svaret.
Jeg vil godt give ordføreren ret i, at der godt kan mangle de her faglige miljøer ude i de private, men det handler også om, at de dér ikke har undervisning.
Det ønsker de at have, men det har de ikke muligheden for at få, som det ser ud nu.
Det kan være, at det bliver anderledes i fremtiden.
I forhold til uligheden i sundhed er det jo det, vi har i dag.
For som ordføreren også siger, har dem, der har pengene, eller dem, der er forsikringskunder, en mulighed for at kunne gå på et privathospital.
Man kunne i stedet gøre op med det og lave det sådan, at alle borgere reelt havde et frit valg.
For sådan er det jo ikke dag.
I dag skal du først hen i det offentlige, og så skal du vente i 30 dage, før du har en mulighed for at gøre noget andet.
Det er da urimeligt, og det synes jeg er ulighed i sundhed.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Jamen det siger jeg sådan set heller ikke.
Jeg siger bare, at det handler om, hvordan vi sikrer en faglighed i det offentlige og en lighed, sådan at alle har adgang til det.
Det, vi har set de steder, hvor man har meget privat behandling – og det er jo typisk forsikringsbaseret – er, at der så kommer en skævhed.
I forhold til den danske private del af det – og jeg ved godt, at den fylder en lille del, men den er stigende – er der jo også det her med, at det ikke er rigtige priser, og at det ikke er prisægte.
For det jo er det offentlige hospital, der finansierer en stor del af det private, og derudover kommer lægerne på privathospitalerne i øvrigt også fra det offentlige.
Så der er en underlig sammenmasning af det offentlige og det private, som jeg er imod.
Jeg synes, det er fint, at der er private tilbud til dem, der har råd til det, men jeg synes ikke, vi skal bruge den offentlige kasse, hvor vi risikerer at svække det offentlige på bekostning af det private.
Jeg synes, det er bedre, at vi har to stærke systemer, og at det derudover netop er vigtigt at spørge, hvordan vi sikrer de faglige miljøer.
Jeg har læst undersøgelser om det, der netop viser, at man f.eks. på de private hospitaler, som typisk laver nogle nemmere operationer, ikke har et så fagligt tungt miljø, som man som læge typisk har brug for for at være opdateret.
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Tak for det.
Jeg tror godt, ordføreren kunne se på mig, at der her lige blev sagt noget, som fik mig til at flyve til tasterne.
I dag er det kun 3-4 pct. af vores sundhedsudgifter, der ryger ud til det private sundhedsvæsen, så det er jo ikke, fordi pengene bare flyder helt uhæmmet derud.
I forhold til priserne er en af udfordringerne, som jeg ser det, jo netop, at man, hvis man spørger, hvad den her operation koster i det offentlige, ikke kan få en reel pris, fordi alle udgifterne er sovset ind i, at der også er varme, og at der også skal gøres rent osv., hvorimod de, hvis man spørger om det ude på en privat klinik, så ret præcist kan fortælle, hvor mange penge der går til hvilke poster.
Jeg synes, det er en stor udfordring, hvis man skal gøre noget effektivt, og i øvrigt også i forhold til konkurrencen.
Jeg har bare et spørgsmål til ordføreren.
Vi ser, at markedskræfterne fungerer, når det handler om mælk, smør eller alt muligt andet.
Hvad er ordførerens argument for, at markedskræfterne ikke skulle kunne fungere i forhold til sundhedsvæsenet?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Tak, formand.
Dette lovforslag er så også en udmøntning af en del af aftalen om en ny sundhedsstruktur, som vi har debatteret her de sidste par timer, og det er jo det, som ministeren ynder at kalde en reform i reformen.
For vi har et godt sundhedsvæsen i Danmark, men vi har også problemer med ulighed i sundhed på flere områder.
Eksempelvis ser vi jo i dag stor forskel på, hvor let adgang den enkelte borger har til en læge tæt på, hvor de bor.
Adgang til egen læge er en vigtig grundpille i vores sundhedsvæsen og fungerer som adgang til vores sundhedsvæsen.
Derfor skal vi tage skridt for at styrke dette område til gavn for patienterne.
Med lovforslaget her skal vi sikre bedre lægedækning i hele landet, for vi er nødt til at sørge for, at der skabes en mere ligelig fordeling af almenmedicinske tilbud på tværs.
Det er ikke en nem opgave, men det er nødvendigt at gøre noget for at håndtere udfordringen, og det tages der en række initiativer til her.
Først og fremmest lægges der jo op til en national fordelingsmodel, således at lægekapaciteter i det almenmedicinske tilbud i langt højere grad fordeles på baggrund af befolkningens sammensætning i et givent område med hensyn til sygdomsbyrde, befolkningstæthed og andre relevante parametre.
Det vil over tid betyde en mere ligelig fordeling af læger, når nye kapaciteter skal oprettes.
Det handler alene om, hvor der oprettes nye lægekapaciteter.
Samtidig giver vi i regionsrådene mulighed for at fastsætte, hvor mange patienter en klinik som minimum skal have, før klinikken kan sige stop for tilgang af nye patienter.
Det sker for at forhindre store sundhedskoncerner i at tage kontrol med ydernumre i almen praksis, således at vi bevarer den afgørende forbindelse mellem læge og patient.
Endelig åbnes der op for, at regionsrådene kan bruge forskellige klinikformer for at sikre lægedækning i deres områder.
Det kan naturligvis være, som det jo er for det meste, ved at afsætte ydernumre til praktiserende læger, sådan som vi kender det i dag.
Det kan også være ved at etablere en regionsklinik eller ved at udbyde driften af en klinik.
Alt i alt mener vi, at dette lovforslag vil være med til at sikre en bedre lægedækning i hele landet, og vi glæder os til at følge udviklingen i de kommende år.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Tak for det, og undskyld min forglemmelse før; jeg havde faktisk lovet at hilse fra Dansk Folkepartis ordfører og sige, at de kommer til at stemme imod det her lovforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Det handler jo altid om, hvordan man forbedrer styrkeforholdet mest muligt for det offentlige, og det gør man efter min opfattelse i det her forslag, fordi det giver regionen muligheden for at kunne etablere regionsklinikker, særlig i de områder, hvor der er en særlig beboersammensætning, hvor det kan være svært at få tiltrukket privatpraktiserende læger eller udbudsklinikker for den sags skyld.
Her får man netop muligheden for at kunne lave specialiserede klinikker, hvor man også kan give de ansatte mulighed for både at kunne deltage i forskning og være i et kollegialt fællesskab, så de ikke står alene i den sammenhæng.
Der synes jeg, at det her er en klar mulighed for at kunne styrke det offentlige.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Jeg er ikke enig i den udlægning.
Altså, aftalen er stadig væk grundlaget.
Det er det, vi gerne vil.
Pointen er bare, og det ved alle, der har været i regionerne, at det ikke altid er muligt, og så er det, at vi skal have en anden måde at gøre det på.
De læger, der måtte blive ansat på en regionsklinik eller en udbudsklinik, er jo ikke mere eller mindre private end alle de andre læger, der er i systemet.
Jeg synes, der er en grundlæggende misforståelse i den måde, ordføreren fremlægger lovforslaget på, i forhold til hvad det er, vores sundhedsvæsen består af i dag.
Din egen læge er ikke en offentlig person.
Det er en privat erhvervsdrivende, som bare byder en service ind til vores sundhedsvæsen.
Det er sådan, det er skruet sammen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Ja, men det er jo lidt efter, hvordan vi fortolker det.
Der er forskellige fortolkninger, men faktum er jo, at regionen selv kan bestemme, om det skal være en PLO-læge, eller om det skal være en regionsklinik, eller om det skal være et privat udbud på kommercielle vilkår uden nogen overenskomst.
Vi ved så ikke, hvad det ender med, og det er jo problemet med den her type lovgivning, at vi ikke rigtig har bestemt os ideologisk for, hvad det her Folketing ønsker.
Er det mere at gå privatiseringsvejen, eller er det at beholde det offentligt ejede sundhedsvæsen?
Derfor kan vi jo alle sammen tro, at det er det, det bliver, men vi ved det jo faktisk reelt ikke.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-05-13:
Tak for det.
For man kan godt komme til at undre sig over, hvorfor det her ikke var en mulighed i forvejen, men så er det da i hvert fald godt, at vi gør det nu.
Sagen er jo den, at vi har et stigende problem med droneaktiviteter, ikke kun omkring militære områder, for så vidt, men sådan set omkring alle mulige områder, også i forhold til kritisk infrastruktur, heriblandt vores lufthavne og andre steder, hvor droner både kan være uskadelige, men de kan også være der, fordi de indsamler information, er led i spionage eller måske direkte udgør en fare, f.eks. i en flyveforbudszone eller for sikkerheden på andre militære områder.
Det er jo selvsagt et kæmpe problem.
Droneteknologien er en stor del af den kommende tid, når vi taler om at chikanere, sabotere og indsamle informationer, ikke kun militært, men i det hele taget, når vi snakker om hybride trusler.
Derfor er det selvsagt rigtig positivt, at vi nu giver Forsvaret mulighed for at neutralisere de her trusler, når det bliver nødvendigt.
Jeg noterer mig på vegne af SF, at det skal ske på den mindst indgribende måde som overhovedet muligt, og det tror jeg også er klogt, i betragtning af at der kan være tale om droner, som sådan set er uskadelige, men som bare er kommet på vildspor.
Samtidig bliver vi jo nødt til at se sikkerhedstruslen i øjnene, og derfor så støtter SF det her forslag og synes, det er ganske fornuftigt.