runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2024-05-07:
Tak for det, og tak for den positive modtagelse hos en del af Folketinget.
Jeg ser frem til den videre drøftelse med resten.
Ved at indføre en passagerafgift i Danmark vil vi sætte fart på den grønne omstilling af luftfarten.
Luftfarten er jo med til at binde Danmark sammen og binde Danmark sammen med resten af verden, men i dag sker det ikke på en måde, der er bæredygtig.
Flere europæiske lande har allerede en passagerafgift på flyrejser, og det lægger vi i det her lovforslag op til at Danmark også skal have.
Det er vigtigt for mig at pointere, at vi også i fremtiden skal kunne flyve ud i verden og hjem igen, men det skal ske uden at forurene.
Passagerafgiften vil give ca. 1,2 mia. kr. ekstra i statskassen, når den er fuldt indfaset i 2030.
Indtægterne skal bl.a. være med til at finansiere den grønne omstilling af indenrigsluftfarten, den teknologiske udvikling af en mere bæredygtig luftfart samt en forhøjelse af ældrechecken.
Det er alle gode formål, som jeg er glad for at et bredt flertal i Folketinget gerne vil støtte op om.
Passagerafgiften vil stige fra gennemsnitligt 70 kr. pr. rejse i 2025 til gennemsnitligt 100 kr. pr. rejse i 2030.
Afgiften vil blive pålagt hver passager, der rejser med et luftfartøj, der afgår fra Danmark, og omfatter kommercielle flyvninger og dermed ikke militære flyvninger, rednings- og eftersøgningstjenester osv.
Med lovforslaget vil det være det ansvarlige luftfartsselskab, der skal angive og afregne afgiften til Skatteforvaltningen.
Det foreslås, at passagerafgiften indføres fra den 1. januar 2025.
Jeg glæder mig over, at vi i Danmark viser, at en grøn omstilling af luftfarten er mulig, og hvordan det skal gøres. Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-07:
Tak for ordet.
Som min kollega allerede har nævnt her fra talerstolen, skal det her lovforslag implementere dele af aftalen om grøn luftfart fra sidste år.
Vi er i Alternativet ikke med i aftalen, og det er vi ikke, fordi vi grundlæggende ikke mener, at aftalen sikrer den grønne omstilling af vores flysektor.
Det gør vi ikke, fordi den her aftale for os at se ikke har særlig meget at gøre med en grøn omstilling af flysektoren.
Det er mest af alt en aftale, som investerer i biobrændsel, som vi mener spænder flysektoren endnu mere fast til fossile brændsler og udledning af CO 2 .
Men det er også, fordi det er en aftale, som mest af alt har til formål at skaffe et provenu til at støtte danske lufthavne og en højere ældrecheck til landets pensionister.
Det synes vi ikke der er meget grøn luftfart over.
Det konkrete lovforslag her implementerer den del af aftalen, der konkret handler om passagerafgiften.
Ifølge lovforslaget vil den gennemsnitlige afgiftsstørrelse være på 70 kr. i 2025, hvorefter den vil stige løbende.
Her mener vi i Alternativet, at afgiften er for lav, idet afgiftsniveauet jo ikke svarer til den CO 2 -pris på 1.500 kr. pr. ton CO 2 , som vi gerne skal op på.
Ja, faktisk er afgiften meget, meget langt fra det.
Afgiften er så lav, at de klimamæssige konsekvenser af afgiften er til at overse.
Ja, faktisk er tallet så lavt, at ministeriet ikke engang kan estimere det i lovforslaget.
Herudover bliver afgiften ikke prisindekseret frem til 2030, hvilket betyder, at den løbende afgiftsstigning frem til 2030 udhules af inflationen.
Det er altså en lavere afgift end som så.
Så grundlæggende mener vi ikke, at afgiften er særlig grøn.
Alternativet kan ikke stemme for lovforslaget.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu griner Moderaternes ordfører.
Det er ikke, fordi jeg skal til at udspørge ministeren.
Jeg vil bare komme med en kommentar, hvilket jeg også gerne må gøre i min taletid her.
Når Tingets ærede medlemmer fra talerstolen ligefrem bliver beskyldt for at holde korte taler, fordi de ikke forstår det her lovforslag, så synes jeg bare helt generelt, at det er ærgerligt, og det vil jeg gerne give udtryk for.
Når ministeren stiller sig til rådighed her under en første behandling og også kan besvare spørgsmål fra talerstolen, så er det ærgerligt, at medlem af Tinget hr. Rasmus Jarlov, der tilkendegiver, at han har mange spørgsmål, og siger, at medlemmer af Tinget heller ikke forstår det, er gået, og at han ikke benytter lejligheden her i Tinget til rent faktisk at kunne få svar på spørgsmålene ved at stille dem til ministeren.
Det synes jeg ville være god skik, når man kommer med så kraftig en anklage mod sine kollegaer.
Jeppe Bruus (S), 2024-05-07:
Tak for det.
Det er fuldstændig rigtigt, at det ikke er mere end et par måneder siden, at minimumsbeskatningsloven blev vedtaget her i Folketinget.
Det er et stort skridt imod at sikre, at alle virksomheder er undergivet en retfærdig beskatning, og at ingen selskaber kan fragå deres samfundsansvar og undgå beskatning.
Det gælder også store koncerner, der opererer globalt, og som bl.a. i kraft heraf har mulighed for at placere indtægter i skattely eller i lande, hvor selskabsbeskatningen er særlig lav.
Det kan selvfølgelig undre, at det er nødvendigt at justere regelsættet allerede nu, og forklaringen er, at der er tale om regler, der hviler på en OECD-aftale om et regelsæt, der skal gælde ensartet på globalt plan.
Man skal jo ikke gå fra at konkurrere på en lavere skattesats til at konkurrere på implementeringen af reglerne.
Opstår der tvivlsspørgsmål eller behov for præciseringer, er det derfor afgørende, at der i OECD-regi opnås enighed om, hvordan problemstillingen skal håndteres.
Når der er opnået enighed herom, udsteder OECD såkaldte administrative retningslinjer, som alle de lande, der har gennemført OECD-aftalen, er forpligtet til at følge og om nødvendigt ændre i lovgivningen.
I det omfang, det var muligt, var der allerede i den lov, vi vedtog i december 2023, taget højde for OECD's administrative retningslinjer.
Der blev imidlertid udsendt nye retningslinjer i december 2023, og det er primært de retningslinjer, der med lovforslaget indarbejdes i minimumsbeskatningsloven.
Uden at jeg i øvrigt på det her tidspunkt vil gå nærmere ind i de generelt meget tekniske ændringer af minimumsbeskatningsloven, som foreslås, vil jeg dog fremhæve, at OECD's seneste retningslinjer bl.a. indeholder en værnsregel, som skal hindre kunstige arrangementer, der vil kunne give mulighed for at omgå reglerne.
I OECD er der allerede igangsat en godkendelsesproces, hvor det vurderes, om landene har indført nationale regler om ekstraskat, der fuldt ud lever op til det globale regelsæt, så der altså ikke er en konkurrence om de administrative regler.
En hurtig tilpasning af loven til de seneste retningslinjer vil bidrage til at sikre, at minimumsbeskatningslovens bestemmelser godkendes, og dermed også sikre, at omfattede danske koncerner, der opererer globalt, ikke risikerer at blive stillet dårligere end konkurrerende udenlandske koncerner.
Det burde jo være i alles interesse.
Derudover er det foreslået at opdatere listen over lande, der er omfattet af skattesanktioner, altså de såkaldte defensive foranstaltninger, så den stemmer overens med EU's sortliste efter den seneste opdatering, som jo kommer jævnligt; den seneste er altså fra februar 2024.
Jeg er glad for, at vi i EU med listen over skattely får sendt et fælles og entydigt signal i kampen mod skatteunddragelse og -undgåelse.
Samtidig glæder det mig, at der i februar ikke er opført nye lande på listen, og at der tilmed er fire lande, bl.a. Bahamas, Belize og Seychellerne, der er taget af listen.
Det ser jeg som et konkret eksempel på, at sanktionerne har en effekt.
Med de ord vil jeg gerne takke for debatten.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-07:
Tak for ordet.
Vi synes også i Alternativet, som flere gode kolleger har været inde på, at det er vigtigt, at alle virksomheder betaler en fair beskatning, og at ingen virksomheder kan undgå deres samfundsansvar ved f.eks. at placere indtægter i skattely.
Alt for længe har vi globalt haft et ræs mod bunden, hvor selskabsbeskatningen er skruet ned og ned i et forsøg på at konkurrere om store globale koncerner, og derfor er vi i Alternativet meget glade for det her lovforslag, som præciserer og implementerer nogle af de nyere regler og administrative retningslinjer fra OECD i vores minimumsbeskatningslov.
Det synes vi er en rigtig god idé, og vi stemmer for.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2024-05-07:
Tak, formand.
Det er ikke længe siden, at vi behandlede minimumsbeskatningsloven, som jo udspringer af den her OECD-aftale fra 2021, og da vi behandlede den lov, udtrykte jeg en bekymring for, om vi nu også kunne være sikre på, at den danske implementering ikke gjorde, at der skulle justeres og præciseres hen ad vejen, og det gør vi så nu her.
Men det er jo præciseringer, som går i den rigtige retning, og derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Spørgelysten og talelysten kan godt falde lidt, 19 timer efter at man er stået op.
Jeg vil sige, at Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Vi synes, det er vigtigt, at der er en global bund under selskabsskatten.
Med hensyn til de her skattely er det jo lidt specielt, at man har Luxembourg med som et skattely i EU.
Så er der så sket en ændring af den her sortliste, og vi vil egentlig gerne i udvalgsbehandlingen have belyst, hvad det er, der gør, at sådan et land som Bahamas kan komme af sortlisten.
Men vi er helt med på, at der kan være fordele i at have ensartede regler for forskellige lande.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-07:
Det er et meget kompliceret lovforslag, vi har at gøre med her, og derfor er det også sådan, som det altid er, når vi behandler meget komplicerede ting, at lovbehandlingen er meget kort, fordi ordførerne ikke rigtig forstår, hvad det er, de har med at gøre, og derfor heller ikke stiller så mange spørgsmål til det.
Det er også tilfældet for mig selv.
Jeg føler ikke, at jeg har et dybt begreb om, hvad det egentlig er, der er problemet med den her minimumsbeskatningslovgivning.
Det er jo selvfølgelig et generelt problem, når lovgivere ikke forstår det, som de har med at gøre.
Derfor har vi den holdning, at vi er nødt til at blive lidt klogere, før vi kan tage stilling til, hvad vi skal stemme til lovforslaget.
Jeg vil følge debatten.
Jeg har læst de høringssvar, der er kommet fra nogle folk, der har lidt bedre forstand på det, end jeg selv har, og jeg har bemærket, at der er en del kritik af, at vi nu er nødt til at ændre et lovforslag, som vi næsten lige har implementeret, fordi – siges det – det er lidt uklart, hvad der egentlig præcis menes med de OECD-retningslinjer og -aftaler, som er lavet om minimumsbeskatning, da det er på et for overordnet niveau til, at det er sådan helt nemt kan oversættes til lovgivning.
Der er derfor nogle fortolkningsmuligheder; man kan lave den her minimumsbeskatning på forskellige måder.
Og det giver nogle udfordringer, fordi det f.eks. kommer til at være forskelligt i forskellige lande.
Vi vil gerne være lidt tilbageholdende med at stemme for ting, som vi ikke forstår, for vi synes, at det er bedst, hvis vi forstår, hvad vi laver herinde.
For det er ret seriøst, når vi laver lovgivning.
Derfor kommer vi til at afvente debatten lidt samt forsøge at gøre os lidt klogere, og så må vi håbe, at vi bliver kloge nok til, at vi rent faktisk kan tage stilling til det.
Ellers må vi stemme gult til lovforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-07:
Tak for ordet.
I lovforslaget her foreslås det at give virksomheder mulighed for at betale en foreløbig dækningsafgift, der kan være mere retvisende i forhold til det, de kan komme til at skulle betale senere.
Derudover foreslås det i lovforslaget, at ejendomsvurderingerne skal indekseres.
Hvad angår det første, vil jeg gerne fra talerstolen gøre det klart, at Alternativet er mod stigningsbegrænsningen for dækningsafgiften.
Vi stemmer således imod det kommende lovforslag til efteråret.
Men nu, hvor der er flertal for stigningsbegrænsningen, mener vi, det er rimeligt, at vi giver virksomhederne mulighed for at betale en foreløbig dækningsafgift.
Samtidig er vi selvfølgelig også positive over for indekseringen.
Alternativet forventer således at kunne stemme for lovforslaget, medmindre vi bliver klogere i udvalget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-07:
Liberal Alliance er lodret imod sådanne minimumsbeskatningsregler.
Det er nationale anliggender, og det er kun godt, når forskellige entiteter konkurrerer med hinanden om at være de bedste på pris, værdi, skat, og hvad de leverer.
Når det så er sagt, ser dette lovforslag ud til mestendels at være præciseringer og delvise ændringer, som mindsker de negative konsekvenser ved minimumbeskatningsreglernes implementering.
Så vi er imod minimumsbeskatning, men vi er for at mindske de skader og byrder, som minimumsbeskatningen medfører, og derfor stemmer vi for.
Jeg skulle hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de også agter at stemme for.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Jeg vil gøre det kort i forhold til det lovforslag, som vi behandler her.
Der er to opdateringer: Der er en i forhold til gennemførelse af OECD's administrative retningslinjer i forhold til ligningsloven og minimumsbeskatningsloven.
Det andet er så i forhold til opdatering af de lande, der er omfattet af EU's sortliste over skattelylande.
Begge dele er noget, som Danmarksdemokraterne støtter, og derfor støtter vi lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2024-05-07:
Lovforslaget, som vi behandler nu, har to overordnede elementer i sig.
For nylig vedtog vi jo minimumsbeskatningsloven.
Det var vigtigt og er stadig vigtigt, at verdens største og mest profitable koncerner skal betale en retfærdig skat ligesom alle andre virksomheder, og at ingen selskaber skal kunne omgå beskatning.
Men det kan måske undre, at vi allerede nu så behandler minimumsbeskatningsloven igen, og grunden er, at OECD har udstedt nogle ret tekniske administrative retningslinjer, og eftersom vi har gennemført OECD-aftalen sidste år, er vi også forpligtet til at opdatere lovgivningen efter disse, og det er bl.a. det, som vi gør med det her lovforslag.
Det andet og allersidste, som vi skal drøfte i dag på skatteområdet, er forslaget om en opdatering af lande, som er omfattet af defensive foranstaltninger.
EU opdaterede for nylig listen over skattelylande, og ingen nye lande blev opført.
Det er jo positivt.
Sanktionerne mod de lande har derfor haft en tydelig effekt, og derfor skal disse lande selvfølgelig også fjernes fra listen over lande, der er omfattet af defensive foranstaltninger.
Så man kan dermed sige, at vi afslutter med en positiv melding om, at sanktioner mod skatteunddragelse har en reel effekt, og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Det kan ske, at virksomheder og personer gør sig alskens krumspring for at betale så lidt til fællesskabet som muligt.
Det er ikke lang tid siden, at vi herinde behandlede minimumsbeskatningsloven, som også blev vedtaget.
Socialdemokratiet mener, at det er godt, at alle virksomheder er undergivet en retfærdig beskatning, og at ingen selskaber kan fragå sig deres samfundsansvar og undgå beskatning.
Det gælder også de store koncerner, der opererer globalt, og som bl.a. i kraft heraf har mulighed for at placere indtægter i skattely eller i lande, hvor selskabsbeskatningen er særlig lav.
Derfor var vi også glade for minimumsbeskatningen.
Nu laver vi så en lille justering efter indstilling fra ministeren.
Når der er opnået enighed herom, udsteder OECD såkaldte administrative retningslinjer.
Der blev imidlertid udsendt nye retningslinjer i december 2023, og det er primært de retningslinjer, der med forslaget nu indarbejdes i minimumsbeskatningsloven.
Med de få ord her over midnat vil jeg gerne tilkendegive, at vi i Socialdemokratiet støtter ændringerne, og vi ser også frem til den kommende udvalgsbehandling.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-07:
Vi er måske lidt overraskende ikke tilhængere af det lovforslag her, og jeg siger, at det er lidt overraskende, fordi det er lidt i modsætning til borgerlige kollegaer.
Det er vi ikke, fordi vi synes, vi er nødt til at være tro mod et af vores grundprincipper for lovgivning, som er, at vi er imod yderligere kompliceringer af lovgivningen.
Jeg synes, det lidt bliver noget rod, at man nu kan vælge forskellige måder at betale ejendomsskat på og forskellige satser.
Det bliver svært at forholde sig til, hvor meget man egentlig kommer til at betale i ejendomsskat, og det bliver også kompliceret, når man overdrager ejendomme til andre, hvor meget man så egentlig skylder i ejendomsskat.
Derfor synes vi ikke, det her lovforslag er nogen god idé.
Vi synes, at vi skal passe lidt på, at vi ikke hele tiden opfinder nye ekstra ordninger, som man kan gøre brug af.
Også selv om hver ordning i sig selv måske kan give en lille fordel for nogle, er vi nødt til også at holde fast i, at vi gerne vil have en lovgivning, som ikke bliver ved med bare at blive mere og mere kompliceret, for hver time vi behandler lovgivningen herinde i Folketingssalen.
Vi er i øvrigt meget tilhængere af den dæmpning, der har været af ejendomsskatterne gennem den aftale, vi lavede i efteråret, der, så vidt jeg husker, repræsenterer en skattelettelse på ca. 800 mio. kr.
Det synes vi selvfølgelig er en dejlig ting.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Tak for det.
Så er det sidste sag i salen.
Jeg vil også tilslutte mig mine kollegaer i forhold til lovforslaget her, som ikke er verdens største lovforslag, men som er et lovforslag, som er ret vigtigt i forhold til den her OECD-aftale, som vi selvfølgelig også er med i sammen med 137 andre lande.
For nogle er det måske lidt overraskende, at der allerede kommer ændringer til loven så hurtigt, men sandheden er, at det handler om, at retningslinjerne skal være fælles.
Opstår der tvivl eller udfordringer, kommer der en ændring.
Det betyder også, at alle lande, der dermed har fælles retningslinjer, som jeg forstår det, selvfølgelig er med i det her, og det sikrer jo også, at loven om minimumsbeskatning reelt kan bruges.
Vi stemmer selvfølgelig også for lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-05-07:
Som jeg sagde før, havde der været tusind muligheder, hvor man kunne have fået Dansk Folkeparti med på det her.
Det er jo bare rent politisk drilleri.
Man vidste, at vi ikke ville det her.
Og bare fordi en aftale er bred, er den jo ikke rigtig.
Bare fordi en aftale er bred, er den jo ikke god.
I gør det mere bøvlet at flyve for folk i områder, der har meget brug for det.
Bagefter kan man så rende rundt og sige: Uha, det onde DF vil ikke være med til at gøre noget godt for pensionisterne.
Altså, med al respekt, det er at se ned på danskerne.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Men det er jo lykkedes at lave en bred aftale.
Vi indkaldte jo til forhandlinger, åbne forhandlinger.
Folk kunne komme med deres indspark til forhandlingsbordet.
Der må jeg bare konstatere, at da man havde muligheden – og politik er jo det muliges kunst – valgte Dansk Folkeparti at stemme nej til en hævelse af ældrechecken.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Jeg vil egentlig prøve at stille et spørgsmål til Moderaternes ordfører, som det sådan er relativt nemt at svare på.
Nu er det jo en passagerafgift, man begiver sig ud i, og ordføreren siger også, at den vil være fuldt implementeret i 2030.
Men vi ved jo allerede nu, at i 2028 starter de første indenrigsflyvninger med elfly i Danmark.
Der vil jeg bare gerne spørge ved at stille et simpelt ja eller nej-spørgsmål: Vil elfly være undtaget et hundrede procent for en passagerafgift?
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Tak, formand.
H.C. Andersen tilskrives ofte ordene »at rejse er at leve«.
Ordene rummer en dyb fortælling og sandhed om, hvilken berigelse det er, når man drager ud i den store verden og udforsker den, møder nye kulturer og skaber nye minder, der forhåbentlig varer resten af livet.
Men i den iver for at rejse mod de fjerne kyster og opleve verden har vi glemt, hvad der er alfa og omega, altså at passe bedre på den planet, som vi kalder vores hjem.
At rejse er måske at leve, men passer vi ikke bedre på vores planet, kan de ord efterhånden vise sig ikke at være andet end en mystisk fortælling om, hvad der engang var at opleve i den store verden.
At leve handler også om, at man lever godt, og at man ikke bare lever på et minimum.
Vores rejser skal derfor forblive kilden til et godt liv og ikke byrden for vores planet, og i Moderaterne gør vi, hvad vi lover.
Tak til SF, tak til Enhedslisten og ikke mindst også tak til vores samarbejdspartier i regeringen for rejsen fra ingenting til nu, hvor vi indfører en passagerafgift på flyrejser.
Når aftalen er fuldt indfaset i 2030, vil den give 1,2 mia. kr. ekstra i statskassen, penge, der skal gå til at sætte fut under den grønne omstilling.
Ja, det handler om min, jeres, ja, faktisk vores alles, men især også de kommende generationers fremtid.
De andre europæiske lande er jo sådan set godt med, og nu skal vi sørge for, at Danmark også kommer med.
Vi har også hørt kritikkens salver hagle ned over os før: I gør det dyrere at være dansker, I gør flyrejser til et luksusgode, og almindelige danskere kan snart ikke følge med.
Og det er blot et udpluk af, hvad man har kunnet finde på.
Sandheden er den, at afgiften i 2025 gennemsnitligt vil være 70 kr., mens den i 2030, når den er fuldt indfaset, vil være 100 kr.
Det er i min optik ikke sådan, at almindelige danskere ikke vil kunne være med, men dermed ikke sagt, at det ikke har nogen betydning.
For det har det helt sikkert.
Men i Moderaterne mener vi, at luftfarten både økonomisk og klimamæssigt er et af de mest oplagte steder at indføre en afgift, og det er ene og alene en afgift på de danskere, der vælger at rejse. Som jeg startede med at sige, eller det er nu engang H.C. Andersens ord, er at rejse at leve, og livet skal nu engang også være værd at leve for den kommende generation, og det sikrer vi først og fremmest med den grønne omstilling, og det sikrer vi igennem en afgift på luftfarten, og Moderaterne stemmer naturligvis for lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
Liberal Alliance er for en grøn omstilling af flytransporten.
Vi er dog ikke med i aftalen om en passagerafgift, da aftalen ikke på samme måde har fokus på at være grøn.
Vi bad under forhandlingerne grundlæggende om fire ting, som ville gøre aftalen grøn, og dem vil jeg lige nævne hurtigt.
Den ene var, at afgiften skulle være på niveau med den eksternalitet, altså mængden af udslip af CO 2 , som en flyvetur skulle have.
Den anden var, at provenuet fra afgiften skulle tilbage og hjælpe branchen, lufthavne osv., med den grønne omstilling.
Den tredje var, at det skulle indfases på en måde, så det passede sammen med, at det, der eventuelt vil blive indfaset fra EU, kunne der korrigeres for.
Den fjerde var, at en helt grøn flyvetur engang i fremtiden selvfølgelig ikke skulle medføre en afgift for noget, den ikke udleder.
Vi fik dog én indrømmelse i forhandlingerne, og det var, at i stedet for at der skulle være et eller andet, som jeg tror blev kaldt et opfølgende eftersyn midt i perioden, så fik vi omdøbt det til at skulle hedde en mellemlanding.
Så vi havde da held med at gøre aftalen lidt sjovere, men vi havde ikke held med at gøre aftalen grønnere.
Derfor stemmer Liberal Alliance nej.