runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2024-04-19:
Danmark har fået et nyt kongepar, og for os her i Folketinget betyder det, at der skal laves en ny civillistelov.
Det vil sige, at kongehusets økonomi skal sikres.
Så er der jo flere måder at gå til sådan et lovforslag på.
Man kan bruge det som en krog til at præsentere argumenter for og imod kongehuset med og løfte debatten til det principielle niveau – det vil jeg afholde mig fra, idet jeg repræsenterer et parti, der rummer både republikanere og royalister – men en anden måde at gå til det her lovforslag på er jo ved at se på økonomien, og det passer mig som finansordfører meget bedre.
Bliver der afsat penge nok til kongehuset eller for mange penge?
Her er nøgleordet for mig som radikal »ansvarlighed«.
Derfor har jeg nogle spørgsmål, som stadig står uafklarede, selv om jeg her i løbet af debatten har prøvet at stille dem til et par af ordførerne.
Det er ikke, fordi jeg står her og udtrykker en kritik af, at staten afholder den udgift, for helt i overensstemmelse med lovforslag nr. L 154 anser vi i Radikale Venstre også slottene som vores fælles kulturarv, men den logiske slutning ved at påtage sig en udgift, som ellers tidligere har været afholdt
andetsteds,
er jo, at pengene følger ansvaret.
Det er ikke tilfældet her.
Et andet væsentligt spørgsmål for Radikale Venstre er, hvorfor det præcis er et ekstraordinært tilskud på lige knap 29 mio. kr. i 2024, der ydes til civillisten.
Jeg må ærlig talt sige, at det undrer mig, at vi ikke alle sammen her i salen kan blive enige om, at det er et godt og sundt princip, at vi kender størrelsen på de udgifter, vi afholder på skatteborgernes regning, og også at vi kender baggrunden for beløbenes størrelse.
Det kan der ikke være tvivl om.
Der er heller ikke tvivl om for mig, at kongehuset repræsenterer Danmark udadtil og rundtom i verden på en måde, som bl.a. er til stor gavn for dansk erhvervsliv.
Så det er jo ikke de ting, som jeg i hvert fald som radikal her rejser i Folketingssalen; det er nogle af de helt grundlæggende sunde og gode principper om, at vi også ved, hvor mange penge det drejer sig om, når vi stemmer om et lovforslag, og også baggrunden for beløbene.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-19:
Det tror jeg har noget at gøre med den måde, vi har organiseret os på med en høj grad af offentlighed omkring lovgivningen, en relativt kort vej mellem borgerne og dem, der bestemmer, at vi har et stærkt foreningsliv og vi har stærke civilsamfund, som kan holde magten under kontrol og under opsyn, og vi har stærke samspil mellem de forskellige faktorer i vores samfund og en relativt høj grad af lighed, om end den også er en lille smule vigende.
Susie Jessen (DD), 2024-04-19:
Det lyder ikke, som om ordføreren synes, der er nogen sammenhæng mellem, at det kører rigtig, rigtig godt i de stærke demokratier som det danske, det norske og det svenske, og at vi har de her konstitutionelle monarkier.
Der er altså slet ikke nogen sammenhæng.
Giver det ikke mening?
Jeg spørger bare igen, for jeg synes ikke, jeg fik et svar.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-19:
Jeg er ikke sikker på, at der er en årsagssammenhæng, eller om det er det, som min statistiklærer på statskundskab, da jeg i sin tid læste, kaldte for en spuriøs relation.
Susie Jessen (DD), 2024-04-19:
Det er i hvert fald tydeligt, at Enhedslisten er imod monarkiet.
Det har vi så fået understreget igen i dag.
Jeg har lige et spørgsmål til fru Trine Pertou Mach, for der er jo nogle undersøgelser, der viser, at de mest ustabile lande i Europa, altså dem, hvor der er korruption og ustabilitet, er republikkerne, hvorimod de lande, der er mest stabile, og hvor det går rigtig godt – i Danmark, Norge og Sverige, med lav korruption, økonomisk lighed, gensidig tillid – alle sammen er konstitutionelle monarkier.
Kan der ikke være en sammenhæng?
Er det egentlig ikke meget godt, vi har det her monarki, når det viser, at de lande, hvor det kører rigtig, rigtig godt, er lande, hvor de har et dejligt kongehus ligesom det danske?
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-19:
Det her er nogle lovforslag om kongehuset, og meget større bliver det jo ikke, når man er Konservativ.
Det er jo en stor dag, og jeg vil da også benytte lejligheden til at rose vores kongehus for den fantastiske repræsentation, de er for danskerne og for vores land.
Vi hørte lidt historier fra ordføreren fra Danmarksdemokraterne, og jeg tror, vi alle sammen har de her små minder.
Personligt deler jeg fødselsdag med en af kongehusets medlemmer, så det er jo selvfølgelig en særlig glæde, når der bliver fejret på min fødselsdag.
Det første lovforslag har til formål at fastsætte en statsydelse for kongen samt sikre, at de palæer og slotte, der har været til rådighed for dronning Margrethe, fremover stilles til rådighed for kong Frederik X.
Det samme gælder jagtretten, hvor det foreslås, at også kongen får jagtret i samme omfang som efter de gældende regler.
I lovforslaget er Sorgenfri Slot også omtalt, og det har ikke været nævnt endnu, men jeg vil da godt lige sige, at min kollega, den sædvanlige ordfører på området, har oversendt nogle skriftlige spørgsmål vedrørende Sorgenfri Slot, der nu skal overgå til statens råderet, og det handler jo om, at vi er nysgerrige efter at høre, hvad der er planerne for anvendelsen, og om det i givet fald vil være muligt at give råderetten tilbage til kongehuset på et senere tidspunkt.
Så de spørgsmål har vi fremsendt skriftligt.
Det andet lovforslag vedrører årpengene for kronprins Christian, som fastsættes til 7 mio. kr. årligt, og samtidig vil statsydelsen for kongen blive nedsat med 4 mio. kr. årligt.
Det sidste lovforslag vedrører årpengene til dronning Margrethe, som er på 12 mio. kr. årligt.
I Det Konservative Folkeparti er vi jo tilhængere af både kongehuset og monarkiet.
Monarkiet har en lang og stærk tradition i Danmark, og i en verden, der er under hastig forandring, er det vigtigt at kende sine rødder.
Vores kultur, vores traditioner, vores kristne værdier og vores monarki er selve fundamentet for det Danmark, vi kender.
Vores kongehus har rødder, som går langt tilbage, og det skal vi værne om.
Derfor er det med stor opbakning, at vi stemmer for alle de tre lovforslag, vi behandler her i dag.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-19:
Tak for ordet, formand.
Den 14. januar 2024 var på mange måder en historisk dag.
Et nyt kapitel i danmarkshistorien blev påbegyndt, da Hans Majestæt Kong Frederik X og Hendes Majestæt Dronning Mary for første gang blev præsenteret som Danmarks nye kongepar.
De trådte ud på balkonen få meter herfra og vinkede til de mange tusind mennesker, der var mødt op for at hylde den nye konge og den nye dronning.
Det var i sandhed en festdag.
For vi har et meget populært kongehus.
Det kan der overhovedet ikke være nogen tvivl om, og jeg vil også gerne sige: Det er fuldt fortjent.
Vores kongepar og deres familie nyder stor opbakning blandt danskerne, og de har også vist, at de er en moderne familie, der følger med tiden.
De følger med samfundets udvikling.
Siden 1972, da Hendes Majestæt Dronning Margrethe blev kronet, har vores samfund gennemgået betydelige forandringer, ikke mindst når det kommer til kommunikation, digitalisering og sikkerhed, men kongehusets økonomiske rammer er ikke fulgt med.
Det er også vigtigt, at kongehuset har rammer, der gør, at de kan fortsætte med at udvikle sig og være et aktiv for hele Danmark.
Derfor behandler vi i dag disse tre lovforslag i én behandling, der samlet set skal understøtte et moderne monarki og fremtidssikre vores kongehus.
Med disse lovforslag lægger regeringen op til, at den samlede ydelse til kongehuset stiger mærkbart.
Der lægges op til, at den årlige statsydelse til kong Frederik X's civilliste bliver justeret til knap 123 mio. kr.
Det er en stigning fra de tidligere 94 mio. kr., som regenten havde før.
Dette medfører også, at de nuværende årpenge til det tidligere kronprinsepar på 23 mio. kr. bortfalder.
Samtidig medfører det en reduktion på 4 mio. kr. i den samlede statsydelse til kong Frederik.
Der lægges desuden også op til, at dronning Margrethe fremover skal modtage 12 mio. kr. årligt i årpenge.
Dette sikrer, at dronning Margrethe kan opretholde et passende hof, der bl.a. skal støtte hende i de officielle pligter, som hun fortsat kommer til at udføre.
Det er i det hele taget svært at gøre et kongehus op i kroner og øre: Hvad er det værd, og hvad må det koste?
I Moderaterne er vi af den klare overbevisning, at pengene er givet godt ud, og at beløbene skal være af en størrelse, der sikrer, at vi til enhver tid kan have et velfungerende kongehus, som vi alle kan være stolte af.
Vores kongehus repræsenterer vores land og vores interesser på allerfineste vis, og det synes vi at vi bør understøtte og honorere.
Så Moderaterne kan i den grad støtte de tre lovforslag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-19:
Tak for det.
Statsministeren har jo talt meget om modernisering af kongehuset.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Jeg har jo grundlæggende tillid til, at kongehuset tilrettelægger processerne omkring deres økonomi på den måde, de finder er rigtigst.
Det, der er spørgsmålet her, er jo, om der skal være modkrav, for at man er kongehus i Danmark, på forskellige politiske områder, og det er jeg ikke enig i.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-19:
Skal det så forstås sådan, at kongehuset, fordi de anses for at være et aktiv for vores samfund – hvilket jeg ikke vil bestride; der har sikkert været god brug af kongefamilien i forbindelse med eksportfremstød osv. – skal fritages fra de krav, vi almindeligvis ville lægge ned over f.eks. det med det grønne eller transparensen i gavepolitikken?
Er det sådan, det skal forstås, altså at man så også har et særligt privilegie på den front?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Man kan givet have mange forskellige tilgange til, hvilken økonomi man ønsker skal gøre sig gældende for et kongehus.
Jeg og regeringen har været mest optagede af, at kongehuset har den økonomiske ramme, der skal til, for at de kan udfylde den meget vigtige funktion, som kongehuset har.
Jeg mener, det er et meget, meget stort aktivt for Danmark og for vores samfund.
Så er der mange andre diskussioner, som også er interessante.
Men her har vi altså haft et andet fokus.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-19:
Altså, vi er vel herinde alle sammen enige om, at det er naturligt, at klimakrisen ikke løses, alene ved at kongefamilien gør nogle ting på en grønnere måde.
Men plejer det ikke at være sådan her i landet, at alle skal bidrage, og at det, som man også fra kongehusets side ville kunne gøre for at virke grønnere og mere bæredygtig og forbruge mere grønt og mere bæredygtigt, også ville betyde noget i det samlede regnskab?
Samira Nawa (RV), 2024-04-19:
Et andet spørgsmål, som jeg også har, er, om det i dialogen mellem regeringen og kongehuset har været på tale at stille nogle grønne modkrav til de penge, der bliver givet til kongehuset, f.eks. i forhold til kongehusets klimaaftryk.
Og jeg spørger jo, fordi det nye kongepar selv har givet udtryk for, at de anser klimakrisen og klimakampen som væsentlige, og det kunne jo være, at det havde været en del af drøftelserne mellem regeringen og kongehuset.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Jeg forstår det således, at der endnu ikke er et fuldstændigt overblik over opgaven.
Men jeg har i hvert fald ikke et fuldstændigt overblik, og det vil selvfølgelig blive tilvejebragt.
Samira Nawa (RV), 2024-04-19:
Mange tak.
Jeg stillede for ikke så længe siden et skriftligt spørgsmål til landets finansminister for at høre, om Folketingets partier ikke kunne blive inddraget i den drøftelse, som regeringen har haft med kongehuset omkring økonomien, og svaret fra finansministeren var, at det måtte vi tage i forbindelse med lovbehandlingen.
Og det er derfor, jeg nu spørger statsministeren ind til noget, som jeg også spurgte hr. Benny Engelbrecht om, nemlig beløbet i forhold til det indvendige vedligehold, og jeg sætter altså ikke spørgsmålstegn ved, at staten skal påtage sig den opgave, for jeg er helt enig med statsministeren i, at der er tale om fælles kulturarv.
Men har beløbets størrelse været på tale i drøftelserne mellem regeringen og kongehuset?
Hr. Ole Birk Olesen nævnte jo i sit svar til mig, at han regnede med, at det havde været på bordet i dialogen mellem regeringen og kongehuset.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Men det er jo to meget forskellige diskussioner.
Jeg har tillid til, at kongehuset opstiller de rammer, de ønsker, og som de mener er de rigtige, hvad angår gaver, og jeg mener ikke, at vi har behov for regler for at fremtidssikre det danske monarki og det danske kongehus.
Det er allerede fremtidssikret, og det er det simpelt hen i danskernes hjerter.
Så nej, jeg tror ikke, at regler og lovgivning er det, der fremtidssikrer et kongehus, men det er kongehusets dygtighed og deres betydning for en meget, meget stor del af os danskere.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-19:
Der er ingen mulighed for at kigge ind i, hvad kongehuset modtager af gaver, så vidt jeg er bekendt.
Og ville det ikke netop være et mere moderne, fremtidssikret kongehus, hvor man var åben omkring, hvad man modtager af meget, meget dyre gaver fra virksomheder og nogle af landets rigeste familier?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Jeg har også lyttet mig til, at Danmarks kongepar går op i den klimakrise, vi står over for.
Jeg må jo være ærlig og indrømme, at jeg ikke selv tror på, at vi løser klimakrisen ved at stille konkrete krav til det danske kongehus.
Det tror jeg til gengæld vi kan gøre politisk i fællesskab, og tak for samarbejdet på det område.
Så det er ikke det, der har fyldt i drøftelserne.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-04-19:
Jeg tror ikke, at man kan forudsige, hvor meget indvendigt vedligehold koster de næste 10, 20, 30, 40 eller 50 år.
Det kan være, at der er nogle forestående opgaver lige her og nu, som man kender prisen på.
Men det her er jo et princip om, at fremover vil alle udgifter til indvendigt vedligehold blive overtaget af staten, altså ikke kongehuset, og man kan jo ikke forudsige, hvor mange kroner det kommer til at handle om.
Samira Nawa (RV), 2024-04-19:
I de forskellige lovforslag står der jo en række beløb listet op, som der er en åbenhed omkring, og som vi andre, selv om vi ikke sidder i regering, og selv om vi ikke har haft den dialog med kongehuset, jo er blevet bekendt med.
Men lige præcis den del, der handler om indvendig vedligehold, som vi hurtigt kan blive enige om fint kan være en opgave for staten, i og med at det er fælles kulturarv – altså den del om, hvor meget det beløber sig til – står der ikke noget om.
Den åbenhed mangler.
Jeg kan slet ikke forstå, at et parti som Liberal Alliance ikke også søger lige præcis den åbenhed og den økonomiske ansvarlighed, der jo i virkeligheden ligger i, at vi i Folketingets partier ved, hvad vi stemmer om i sidste ende.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-19:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Noget af det, som vi er meget optaget af i Alternativet, og som jeg hører flere af mine andre partikollegaer her også er inde på, er jo egentlig gennemsigtigheden i kongehusets økonomi.
Som jeg ser det, er det reelt umuligt i dag at få et helt billede af kongehusets økonomi, fordi der er flere finanslovskonti, der skal lægges sammen for at få et billede, der kan nærme sig helheden.
Så jeg vil egentlig bare spørge til, om ordføreren mener, det er et tilstrækkeligt grundlag, vi har i Folketinget, til netop f.eks. at diskutere den her type lovforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2024-04-19:
Jo, men det er også derfor, jeg synes, det er sundt, at vi får taget stilling til det spørgsmål her nu, sådan at vi også fremtidssikrer
Det synes jeg faktisk er rigtig fornuftigt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-19:
Men det er jo et princip, vi håndhæver over for andre, at man skal overholde de budgetter, man nu har, og at man ikke skal bruge flere penge, end man har.
Benny Engelbrecht (S), 2024-04-19:
Ja, det er i hvert fald tydeligt, at antallet af opgaver, som er opstået med bl.a. kommunikation, det, der er påkrævet i forhold til it-sikkerhed, og meget andet jo ikke er moderniseret i nyere tid.
Sidst der blev lavet en større ændring i forhold til opgavebyrden, var tilbage i 2001, som jeg nævnte i min ordførertale.
Dengang blev der f.eks. indført gebyrbetaling for de afgrøder, man høstede i slotshaverne, og den slags ting.
Dem skulle man betale for anvendelsen af fra kongehusets side.
Man ændrede også på byrdefordelingen i forhold til pensioner osv.
Så at der her så mange år senere er nødt til at blive taget hånd om det, er jo meget naturligt.
Så kan man altid diskutere, hvad soliditetsgraden skal være.
Jeg synes, det virker meget fornuftigt der, hvor man har lagt det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-19:
Jeg vil nemlig også fortsætte lidt i den boldgade.
For ud af de her over 28 mio. kr. som et engangsbeløb, er der jo kun specificeret ét beløb, nemlig 2,9 mio. kr. til afskedigelse af medarbejdere, og resten er netop soliditetsgraden, som ordføreren er inde på.
Men omsat til moderne dansk betyder det så, at skatteyderne skal betale et meget stort millionbeløb for at dække over mange års underskud, fordi man simpelt hen har brugt flere penge i kongehuset, end man har fået tildelt?
Benny Engelbrecht (S), 2024-04-19:
Jeg synes ikke, at den årsrapport, som offentliggøres af kongehuset, er uoverskuelig.
Den minder jo på sæt og vis meget om, hvad man finder fra en hvilken som helst børsnoteret virksomhed.
Det er vel i virkeligheden lidt lettere at læse kongehusets årsrapport, end det er at læse i finansloven og dens mange paragraffer, strengt taget.
Så hvis det er det, fru Christina Olumeko sigter til, er jeg ikke enig.
Hvis det mere handler om andre omkostninger, skal det nok i hvert fald præciseres i spørgsmålet, hvad det er, der sigtes til.
Samira Nawa (RV), 2024-04-19:
Det er sådan set mere beløbets størrelse, for jeg synes principielt, vi plejer at vide, hvad det er, vi diskuterer, også inden for hvilken størrelsesorden.
Ved ordføreren, hvorfor vi præcis har ramt omkring 29 mio. kr., også i lovforslag L 154, for det ekstraordinære tilskud til kongeparret?
Benny Engelbrecht (S), 2024-04-19:
Som det fremgår af lovforslaget, er det også noget, der skal laves en vurdering af.
Vi ved dog, hvad kongehuset bruger aktuelt, for det kan man jo læse af kongehusets årsrapport, og frit fra hukommelsen kan jeg sige, at det inden for de seneste par år har ligget i størrelsesordenen fra 1,9 mio. kr. til ca. 2,2 mio. kr. Kan der være et efterslæb?
Ja, det kan der meget vel forestilles at være.
Jeg synes egentlig også, det er meget naturligt, at der er andre brugere af nogle af slottene, som har tilsvarende muligheder, altså en tilsvarende ansvarsfordeling.
Det anvender man på den måde, at det også er Slots- og Kulturstyrelsen, der står for indvendigt vedligehold.
Samira Nawa (RV), 2024-04-19:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Han nævnte kongehuset som et samlingspunkt og som en god repræsentant, også globalt set rundtomkring i verden.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Er ordføreren bekendt med, hvor stort et beløb der er tale om?
Jeg er i hvert fald ikke faldet over et tal, i forhold til om det er et tocifret eller et trecifret millionbeløb.
Jeg har end ikke set et skøn.
Så jeg vil høre, om ordføreren er bekendt med, hvor stor en størrelsesorden der er tale om.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-04-19:
Der må vi formode, at der har været de samtaler mellem regeringen og kongehuset, hvor kongehuset har redegjort for, at behovet for indvendig vedligeholdelse overstiger, hvad kongehuset har penge til i dag, og vi må formode, at regeringen har vurderet, at det var rigtigt, og at regeringen derfor har besluttet, at det skal kongehuset aflastes for, og at det skal overgå til en anden udgiftspost end kongehusets.
Samira Nawa (RV), 2024-04-19:
Mange tak til hr. Ole Birk Olesen, og også tak for argumenterne, bl.a. i forhold til at regeringen samtaler og har en dialog med kongehuset omkring økonomien.
Det er i Liberal Alliances øjne måske okay, at det er lukket for de øvrige folketingspartier.
Men en ting, som jeg alligevel tænker måske var et princip for Liberal Alliance, er åbenheden omkring de beløb, vi stemmer om.
Der har vi i hvert fald i Radikale Venstre lidt en undren over, at staten skal afholde nogle udgifter til indvendig vedligeholdelse uden så meget som at kende et skøn over, hvor meget det beløber sig til.
Er det ikke en undren eller noget, som hr. Ole Birk Olesen også står tilbage med og har som et ubesvaret spørgsmål?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-04-19:
Vi ser sådan på det i Liberal Alliance, at kongehuset er en vigtig bidragyder til den nationale samhørighed i Danmark, og at den nationale samhørighed i Danmark er forudsætningen for, at vi kan have et velfungerende samfund, hvor vi føler, at vi er i den samme båd, og at vi skal sørge for, at den båd kommer godt frem.
Man kan spørge, om der ikke er mange andre ting, som kunne sørge for, at vi har national samhørighed i Danmark.
Og det er der.
Der er fodboldlandsholdet.
Der er de tv-udsendelser, vi alle sammen ser.
Der er vores grandprixdeltagere.
Der er vores historie.
Der er vores sprog.
Der er vores litteratur.
Men vi kan nok ikke få for meget af det.
Det med, at vi føler os i samme båd, er så værdifuldt, at vi ikke kan tåle at sige nej til at bidrage til, at vi har den her nationale samhørighed.
Derfor kan man sige, at ja, der er mange andre ting, der bidrager til det, men vi kan ikke få for meget af det, og derfor kan vi ikke tillade os at skippe det kongehus, vi har, som bidrager ganske meget til det.
Det synes jeg at vi så helt tydeligt i forbindelse med tronskiftet for ikke så mange måneder siden.
Så det kan vi ikke få for meget af.
Men betyder det så, at det skal koste så mange penge, som det koster i dag, eller måske endda endnu flere penge?
Det er vanskeligt at sige, hvor meget et kongehus skal koste.
Vi henholder os til, at regeringen i de forhandlinger om kongehusets økonomi er vores repræsentanter, altså Danmarks repræsentanter, som har som mål at sørge for en ordentlig økonomi for kongehuset, uden at det bliver for ekstravagant.
Det er også regeringer, der forhandler med kommunerne om deres økonomi.
Der synes jeg godt, at man kan have større mistro til, at det altid foregår med mådehold.
For det er jo regeringer, der forhandler med deres egne partifæller.
Det er jo socialdemokrater, der forhandler med socialdemokrater, og Venstrefolk, der forhandler med Venstrefolk, når kommunerne sender deres borgmestre til forhandlinger om kommunernes økonomi.
Men alligevel er der en tradition i Folketinget for, at det accepterer man ligesom resultatet af, og mange partier har den automatholdning, at når det nu er aftalt mellem regeringen og kommunerne, må man altså bare stemme for.
Som sagt synes jeg godt, at man kan gå mere kritisk til det, fordi det er partifæller, der forhandler med hinanden.
Men når det handler om kongehuset, tror jeg ikke på, at vi har godt af i det danske samfund at have en stor offentlig debat om, hvorvidt kongehuset skal bruge 100.000 kr. hist eller 300.000 kr. pist.
Der tror jeg, at vi bedre kan overlade det til regeringen, og vi kan også have tillid til, at regeringen varetager det danske samfunds interesser her.
Derfor vil vi stemme for disse lovforslag, som er et resultat af de forhandlinger, der er foregået mellem regeringen og kongehuset.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-19:
Ja, lige her i mit spørgsmål drejer det sig jo netop om de samlede omkostninger, det kan f.eks. være i forhold til sådan noget som livgarden, som ligger et andet sted end i kongehusets eget regnskab.
Så jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om det er noget, som regeringen gerne ser det bliver gjort nemmere for offentligheden at få indblik i, altså den samlede økonomi, og hvad vi samlet set bruger på kongehuset i Danmark.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-19:
Vi siger jo heller ikke, at vi skal modernisere overførselsindkomsterne, hvis folk bruger flere penge, end de får tildelt.
Jeg synes jo bare, det er at vise respekt, at man rent faktisk har en forventning om, at et kongehus selvfølgelig kan overholde sine egne budgetter, og at vi ikke skal komme med engangsbeløb her og der for at dække nogle underskud akkumuleret gennem årene.