runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-04-30:
Altså, der er tale om en læge, der har lavet flere tusinde opslag – det er i hvert fald det, TV 2 Kosmopol har afsløret – i alle mulige forskellige patientjournaler i to regioner.
Jeg kan også sige, at det kommer lidt tæt på nogle af os i Dansk Folkeparti, for det er jo også et fremtrædende medlem af Dansk Folkeparti, hvis patientjournal åbenbart er blevet kigget i af den her læge.
Det er meget, meget underligt.
Det er meget, meget utrygt at vide, at i forhold til nogle af de oplysninger, der måske er de allermest personlige, man måtte have, altså ens sundhedsdata, kan der bare sidde en eller anden læge og lave flere tusinde opslag.
Det er rigtigt, at der er den mulighed, at man som borger kan gå ind og se, hvem der har kigget i ens journal, men jeg tror ikke, det er noget, man går rundt og tænker over det daglige – det gør jeg i hvert fald ikke, altså tænker, at nu skal jeg i den her uge lige ind at se, om der er nogen, der har set i min journal.
Jeg tror, de fleste danskere har det på den måde.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Mister den her læge, som så er politianmeldt nu, sin autorisation?
Bliver det umuligt at være læge igen?
Kan man stole på et menneske, som på så grotesk en måde har krænket borgeres ret til egne oplysninger?
Kan man forestille sig, at den her person kan virke som læge igen?
Og er der lovhjemmel til, at man fra regionernes side kan sige, at det vil man ikke have, eller at man kan sige, at man bare tager autorisationen fra vedkommende?
Rosa Lund (EL), 2025-04-30:
I Enhedslisten undrer vi os lidt over, hvad der er baggrunden for, at regeringen med det forslag til en ny lov om PET, der har været sendt i høring, vil gøre op med det grundlæggende retsprincip om, at overvågning kun kan ske ved en begrundet mistanke.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-30:
Hvad mener ministeren om, at transportvirksomheden SCT har dumpet 450.000 t jord med byggeaffald på en mark i Kagerup?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-30:
For det første har PET allerede i dag også i gældende hjemler adgang til alle danskeres oplysninger.
Det nye her er, at man f.eks. kan indsamle store datasæt, i særdeleshed fra udlandet, behandle de datasæt, som i øvrigt måtte komme fra åbne kilder eller via et datalæk, i PET's lukkede systemer.
Sagt med lidt andre ord: PET er mere interesseret i, hvem der låner bøger på Moskvas kommunebiblioteker, end de er i, hvilke bøger fru Rosa Lund låner.
Rosa Lund (EL), 2025-04-30:
Netop fordi verden er blevet mere ustabil, for det kan det jo ikke diskuteres at verden er,
er det jo ekstremt bekymrende, at så mange borgeres oplysninger skal ligge hos PET, at PET skal have adgang til så mange borgeres oplysninger.
Netop fordi verden er blevet mere ustabil, er det jo ekstra bekymrende.
Derfor vil jeg igen bare gentage spørgsmålet til ministeren
: Hvad er baggrunden, hvorfor er det så nødvendigt, at PET har oplysninger om så mange danskere, der ikke er mistænkt for noget?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-30:
Lovforslaget her bliver behandlet inden for de fuldstændig samme rammer, som i øvrigt gør sig gældende med andre lovforslag, og det bygger jo altså også på en evaluering af PET-loven, som blev lavet tilbage i 2022.
Jeg er nødt til at sige det og måske også ked af at sige det, men verden er jo ikke blevet mere sikker eller mindre ustabil på de år, siden man lavede den PET-evaluering.
Det her handler om at give PET nogle værktøjer, der gør, at man f.eks. gennem indsamling af store datasæt kan analysere de data i nogle lukkede fora for at forhindre eksempelvis udenlandske efterretningstjenester, udenlandske spioner i at udøve deres spionageaktivitet mod Danmark.
Rosa Lund (EL), 2025-04-30:
Det er jo netop den moderne virkelighed, der gør, at vi i Enhedslisten ser på det her lovforslag med stor bekymring.
Derfor er vi også glade for, at ministeren allerede har inviteret til en teknisk gennemgang af lovforslaget.
Men det er jo et ret vidtgående lovforslag, som jeg synes det er ret vildt at vi skal behandle på så kort tid.
Så kommer der endelig det her forslag, og så har man så kort behandlingstid til det.
Så jeg vil bare opfordre justitsministeren til at give Folketinget lidt længere tid til at behandle det her lovforslag.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-30:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, i hvilket omfang man har misforstået det eller ej.
Jeg kan også sagtens forstå, hvis det er, at man kan have vanskeligt ved at forholde sig til den nye tids trusler, den moderne verdens trusler.
Hvor vi jo netop har været vant til, at det handlede om at udstyre både vores efterretningstjeneste og politi med nogle muligheder for at kunne følge med i, hvad enkeltpersoner måske måtte planlægge, handler det i den her moderne virkelighed jo om at få optrævlet og danne sig et overblik over, hvem det er, der forsøger f.eks. at komme ind i Danmark for at udøve spionageaktivitet mod Danmark og mod danske myndigheder.
Rosa Lund (EL), 2025-04-30:
Som ministeren også siger her i sin besvarelse, er det ikke kun mig og Enhedslisten, som læser lovforslaget sådan, at det giver PET muligheder for øget brug af overvågning.
Det er jo også sådan, hvis man kigger på de høringssvar, som allerede er kommet, og hvis man kigger på de analyser, der har været fremme i pressen.
Så der skal være en opfordring herfra til justitsministeren om, at man giver længere tid til den her lovbehandling, hvis det er mig, Berlingske, Politiken, DR, som simpelt hen bare har misforstået det her lovforslag.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-30:
Tak for ordet, og også tak til spørgeren for at sætte fokus på det lovforslag, som jeg fremsatte i fredags.
For spørgsmålet, som fru Rosa Lund stiller, bygger på nogle forudsætninger, som jeg ikke er enig i.
Det, der er vigtigst for mig at få sagt, er, at lovforslaget ikke – jeg gentager: ikke – giver PET øget adgang til at overvåge enkeltpersoner.
Alle former for behandling af oplysninger rettet mod enkeltpersoner vil skulle foregå efter de fuldstændig samme regler, som gælder i dag.
Derfor er jeg heller ikke enig i, at lovforslaget medfører en højere grad af overvågning af danskerne.
Et væsentligt hensyn bag de foreslåede regler er, at udenlandske efterretningstjenester ikke skal kunne overvåge PET og dermed følge med i og forhindre efterretningstjenestens arbejde med at beskytte danskerne.
Der er således lagt op til, at PET f.eks. skal kunne hente oplysninger, som PET allerede har adgang til, fordi de er offentlige, ind på deres interne system.
Her kan PET's efterforskere så foretage deres arbejde med f.eks. at opspore udenlandske spionnetværk, uden at f.eks. russiske eller iranske efterretningsagenter følger med og kan nå at lukke deres aktivitet ned, inden PET får det optrevlet.
Så nej, der er ikke tale om øget overvågning, som det ellers påstås både i spørgsmålet her og nogle steder i den offentlige debat.
I dag foregår meget efterretningsarbejde gennem analyse af data fra f.eks. internettet, og det skal loven tage bedre højde for, end den gør i dag.
Jeg vil selvfølgelig også gerne fremhæve, at de nye muligheder, som PET får, altså skal ses i sammenhæng med den væsentlige styrkelse af tilsynet med efterretningstjenesterne og også styrkelse af kontrollen med efterretningstjenesterne, som vi blev enige om sidste år.
For regeringen at se går de to ting også hånd i hånd.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-30:
Det har man ikke, fordi vi har bygget et system op, hvor det ikke er den enkelte persons præferencer, der gør, om man får en given opholdstilladelse eller et givet privilegie fra staten.
Det er uafhængigt af den enkelte person.
Der er selvfølgelig i alle sager flere personer, som er inde over.
Det er ikke sådan, at en enkelt person kan sidde og måske, fordi man kender nogen eller har den samme nationalitet, give folk en opholdstilladelse eller et statsborgerskab eller en familiesammenføring, eller hvad man forestiller sig, på lempeligere vilkår, end der ellers gælder.
Det er noget, som selvfølgelig bliver kontrolleret, altså at den sagsbehandling, der foregår, er efter reglerne.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-30:
Spørgsmålet vedrører jo to vigtige elementer.
Det ene er spørgsmålet om de her 450.000 t jord; på DR kan man læse, at terrænet skulle være hævet med op til 5 m.
Og så er der spørgsmålet om byggeaffald og holdningen til det.
Som det er spørgeren bekendt, er de elementer, der hører under de regler, der er om terrænregulering og det, der teknisk set hedder jordforbedring, noget, der reguleres i planloven.
Og så er der jo en sag indbragt for domstolene, så den er jeg nødt til at være tilbageholdende med at kommentere.
Det var så en lang snak om de ting, der hører under andre osv.
Det, der så er fuldstændig afgørende, er at slå fast, at byggeaffald ikke må dumpes tilfældige steder i naturen.
Der er fuldkommen klare regler.
Hvis man modtager byggeaffald, skal man være godkendt til det.
Det har vi regler for.
Det er regler, som åbenbart bliver brudt igen og igen.
Vi har også regler for bortskaffelse af overskudsjord, når jorden stammer fra steder, der er forurenet, eller hvor der bare er mistanke om, at det er forurenet.
Det har vi desværre rigtig meget overskudsjord som er.
Så når den jord skal bortskaffes, skal det anmeldes til kommunen.
Det er regler, vi har.
Det er under Miljø- og Ligestillingsministeriet, nemlig i jordflytningsbekendtgørelsen, hvor vi beskriver, hvilke pligter der gælder for både dem, der vil af med jorden, men også dem, der vil modtage jorden.
Tilsynet med de her regler er hos vores kommuner, men alle de mange sager, der er, viser meget, meget tydeligt, at der er behov for at få rusket op i de regler og få set dem grundigt efter.
Det er vi i gang med.
Lars Aagaard (M), 2025-04-30:
Tak for spørgsmålet.
Det er virkelig en ulykkelig sag, som jeg ser med stor alvor på.
Det er virkelig endt ulykkeligt for mange borgere i Odsherred.
Jeg vil også fremhæve, at fjernvarme er en lokal opgave, og at ansvaret for at drive selskabet ligger lokalt.
Jeg mener, at fjernvarmekunderne i Danmark skal kunne regne med, at deres fjernvarmeselskab tager ansvarlige beslutninger og arbejder på at sikre konkurrencedygtige priser.
Det er bl.a. derfor, at regeringen har indført et prisloft på fjernvarme samt krav til bestyrelsessammensætningen i sektoren.
Det skal bidrage til gennemsigtighed og mere professionel ledelse.
Det er i dag muligt for fjernvarmeselskaberne under visse forudsætninger at opkræve udtrædelsesgodtgørelse til dækning af den tilbageværende gæld i selskabet.
Det er for at undgå, at de tilbageværende kunder belastes økonomisk.
Der spørges til, om det er rimeligt og retfærdigt, at nogle, men ikke andre fjernvarmekunder i Odsherred er blevet pålagt udtrædelsesgodtgørelse.
I forhold til ensartethed i udtrædelsesgodtgørelser helt generelt vil jeg fremhæve, at det lovforslag fra efteråret, som jeg omtalte før, og som indfører prislofter, også indeholder en bemyndigelse til, at forbrugerne i samme selskab sidestilles ved udtrædelse.
Vi har ikke mulighed for helt at afskaffe adgang til at opkræve udtrædelsesgodtgørelse, men man kan fastsætte nærmere regler for det, og det handler præcis om det, der spørges til, nemlig om ensartethed og gennemsigtighed i udtrædelsesgodtgørelserne.
Jeg forventer at kunne præsentere et oplæg til nye regler for udtrædelsesgodtgørelse for ordførerne i forligskredsen i første kvartal 2026, og mit ministerium vil starte dialogen med branchen op her inden sommerferien.
De nye regler vil ikke kunne ændre på situationen for borgerne i Odsherred, men de vil understøtte, at der fremadrettet bliver mere gennemsigtighed og ensartethed i udtrædelsesgodtgørelserne.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Mener ministeren, at det er rimeligt og retfærdigt, at fjernvarmekunder i Odsherred pålægges en udtrædelsesgodtgørelse på 1.632,50 kr. pr. kvadratmeter, mens andre kunder fritages for samme betaling alene på baggrund af en mailkorrespondance fra 2022, og mener ministeren, at det er i overensstemmelse med princippet om ligebehandling af forbrugere i forsyningssektoren?
Jacob Jensen (V), 2025-04-30:
Og derfor er det også vigtigt at sige, at det ikke er sådan, at man kan dispensere, i forhold til hvorvidt man fører tilsyn med dyrene.
Det, der er forskellen, er, at man kan få dispensation til ikke at føre tilsyn på individniveau, men at man kan gøre det på det, der hedder bestandsniveau.
Jeg har så også sagt, at Fødevarestyrelsen, indtil de dispensationsregler er evalueret, som det fremgår af regeringsgrundlaget, skal føre tilsyn, som om der ikke var givet en dispensation – simpelt hen for at være på den fuldstændig sikre side.
For der hersker ikke nogen som helst tvivl om, at det er godt, at vi har dyr ude, og at store græssere kan gøre noget godt for vores natur og biodiversitet.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-30:
Tak til ministeren for besvarelsen, og tak for ordet, formand.
I Odsherred står vi med en meget bekymrende sag, ministeren er selv inde på det.
Fjernvarmekunder er blevet mødt med massive prisstigninger, og man underlægges altså sådan en udtrædelsesgodtgørelse på hele 1.632,50 kr. pr. kvadratmeter.
Det gælder så, hvis man har været kunde og også havde forsyning, som er blevet begæret under rekonstruktion.
Det betyder i sidste ende, at mange familier står med en regning på flere hundrede tusinde kroner.
Og vi ved jo alle sammen godt, at en regning på flere hundrede tusinde kroner, hvor man skal tjene det dobbelte eller mere for at kunne honorere den regning, vil være utrolig svær for de fleste familier at kunne løfte.
Så er det også bemærkelsesværdigt, når man graver i det her, at nogle kunder faktisk helt fritages for regningen, alene fordi de for år tilbage havde fået lovning i en specifik skriftlig bekræftelse på at blive friholdt.
Det synes vi grundlæggende, når man kigger på sådan en sag, er en mærkelig ting, altså at nogle kunder bliver pålagt en så stor økonomisk byrde, hvor andre ikke gør.
Der synes vi, at det er uacceptabelt i et retssamfund, at almindelige mennesker risikerer personlig konkurs, fordi offentligt ejede selskaber for det første ikke kan finde ud af at køre sådan en helt basal forretning og for det andet heller ikke sikrer en ensartet og fair behandling af deres kunder.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvilket konkret ansvar føler ministeren, at ministeren har og regeringen har for at beskytte fjernvarmekunder mod vilkårlige og uretfærdige praksisser som den, man ser her i Odsherred?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-30:
Først vil jeg sige tak til ministeren for at komme herned og svare på spørgsmål i dag.
Men jeg vil næsten love ministeren allerede nu her, at når den mulighed for dispensation findes – og lur mig, om ikke også den bliver givet – så kan ministeren allerede nu godt forberede sig på, at der kommer flere sager.
For det er jo desværre det, vi oplever derude, altså at der ikke blive ført ordentligt tilsyn med de her dyr.
I Danmarksdemokraterne er der ingen tvivl om, at vi mener, at dyr bag hegn skal tilses og passes.
Det er vores ansvar.
Jacob Jensen (V), 2025-04-30:
Jeg tager alt det, som ordføreren siger, til efterretning.
Det, jeg var ved at sige før i mit svar, er, at når man søger dispensation, så er der jo en række krav, man skal leve op til for at kunne få den dispensation.
Derudover har jeg så også sagt, at så længe man ikke har evalueret reglerne om dispensation, så skal Fødevarestyrelsen, som er den myndighed, der skal tage sig af at kontrollere, om dyrevelfærden, herunder i naturnationalparkerne, er i orden, føre tilsyn, som om der ikke var givet dispensation.
Så har vi skrevet ind i vores regeringsgrundlag, at vi i øvrigt skal evaluere på reglerne om dispensationsmuligheden.
Hvis det viser sig, at det giver problemer i forhold til dyrevelfærd, så vil det selvfølgelig være noget, vi tager op til overvejelse.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-30:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at de skal passes ordentligt, men så vil jeg egentlig bare håbe, at ministeren og regeringen så måske også tager det en lille smule til efterretning, at alt, hvad der kommer fra de biologer, måske ikke er den rigtige vej at gå med henblik på dyrevelfærden.
Jeg synes heller ikke, når man laver det her, at så skal dyrene stå inde i en stald, men der skal da være mulighed for, at de kan have et læskur at gå ind i.
For der er ikke tale om vilde dyr; det er dyr, vi har sat ud.
Så tager ministeren det til efterretning?
Jacob Jensen (V), 2025-04-30:
Her kunne jeg nøjes med at svare jo og så lade det være ved det, men det her er så vigtigt, at det vil jeg gerne uddybe.
Jo, selvfølgelig skal man – og det var også det, jeg sagde i min indledning – uanset om det er i en naturnationalpark eller det er i privat regi, eller hvem det er, der har ansvaret for at have dyr, så skal man passe ordentligt på dem.
Derfor er det også vigtigt at slå fast, at i forhold til naturnationalparkerne er det rigtigt, at der er mulighed for at søge en dispensation, men der er altså ikke mulighed for at søge dispensation fra at passe dyrene ordentligt; det er også vigtigt at sige.
Nu er tiden allerede gået, så jeg vil bare sige: Dyrene skal passes ordentligt, og det skal de også i naturnationalparkerne.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-30:
Jeg kan jo godt høre og fornemme, at rigtig meget af det her bliver lagt over under den grønne treparts-minister, men problemet er jo bare, at vi snakker dyrevelfærd.
Det var faktisk også netop det, der var hele hovedårsagen til, at vi ikke var med i den aftale, der blev lavet om dyrevelfærd.
For i den aftale er der stadig væk en mulighed for, at man kan få dispensation fra dyrevelfærdsloven i naturnationalparkerne.
Jeg er ikke som sådan modstander af, at når man har nogle naturarealer, hvor man gerne vil lave noget godt for biodiversiteten, så har man store græssere derude.
Det synes jeg da er fint.
Jeg synes, det er dejligt at komme ud og se, at der går heste og kvæg frit rundt og græsser ude på markerne.
Men de bliver altså ikke vilde dyr – vilde, vilde dyr – bare ved at vi sætter dem ud inde bag noget hegn; så kan vi ikke bare tro, at de kan klare sig selv derinde uden problemer.
Det er dyr, som staten har ansvaret for.
Det er statens ansvar, at de dyr har det godt.
Og så skal man ikke kunne få dispensation fra dyrevelfærdsloven, så vi kan se dyr, der går og sulter, ikke får ordnet hove eller klove, eller hvad der er behov for derude.
De skal passes, og de skal tilses.
Nu har vi fået den her dom, men jeg er oprigtigt bekymret for, at med det spor, rewildingbiologerne har sat for vores naturnationalparker, og hvad man mener der, og når der er mulighed for dispensation, så er det her ikke den sidste sag, vi kommer til at se.
Der bliver allerede nu ret ofte delt billeder af, hvordan dyr går og har det.
Jeg kan også erindre, at der for ganske nylig var et nyfødt føl, der gik rundt og var kommet til skade med et ben.
Det tog mange henvendelser, før der skete noget der.
Mener ministeren ikke, at vi skal sørge for at passe vores dyr ordentligt, også dem i naturnationalparkerne?
Jacob Jensen (V), 2025-04-30:
Sådan, så var der hul igennem.
Mange tak for et relevant spørgsmål.
Først vil jeg starte med selvfølgelig at sige, at det er vigtigt at understrege, at jeg jo ikke kan gå i detaljer om en konkret sag og heller ikke om en verserende sag.
Når det er sagt, kan jeg selvfølgelig sige, at alle sager, som kommer frem, og hvor det viser sig, at dyr ikke har været behandlet ordentligt, selvfølgelig er noget, som berører mig, ligesom jeg ved, at det også gør et stort indtryk på spørgeren.
Alle skal behandle deres dyr ordentligt – så enkelt er det.
Derfor har er der også i medfør af den dyrevelfærdsaftale, som et stort flertal i Folketinget er med i – spørgerens parti er desværre ikke med, men det gælder ikke desto mindre – sidste år nedsat en arbejdsgruppe, der skal komme med anbefalinger om generelle strafskærpelser på dyrevelfærdsområdet.
De anbefalinger omfatter bl.a. en udvidet brug af rettighedsfrakendelsen, altså det, at man ikke længere kan have retten til at holde dyr.
Og det er så også noget, som jeg er i fuld gang med at drøfte videre i aftalekredsen.
Jeg vil som nævnt ikke gå ind i en konkret sag, som der bliver henvist til, men som i øvrigt også ligger på et andet ressortområde.
Nu har spørgeren lige oplevet ministeren for grøn trepart, som er den, der har ministeransvaret på det område.
Men jeg hæfter mig dog ved, at Naturstyrelsens direktør i den pågældende artikel, som spørgeren refererer til, udtaler, at man i styrelsen påtager sig det fulde ansvar i den konkrete sag, samt at styrelsen har arbejdet med at ruste organisationen bedre til at arbejde med dyrevelfærd.
Og det er selvfølgelig en konstatering, som jeg også tager til efterretning.
Lars Aagaard (M), 2025-04-30:
Tak til spørgeren.
Nu var jeg lige ved at titulere ordføreren personligt, det må jeg ikke.
Men jeg synes, det er virkelig godt, at der bliver sat fokus på den her sag, for det er virkelig et wakeupcall, også til fjernvarmebranchen og til de kommuner, der er varmeplanmyndighed, og som er medejere af varmeselskaberne, i forhold til at de skal være deres ansvar bevidst.
I den konkrete sag er der mulighed for, at de berørte borgere kan klage til ankenævnet.
Det skal jeg ikke bestemme om de gør, men jeg vil godt fremhæve, at muligheden er der.
Som jeg nævnte i min tale går vi i gang lave et mere tydeligt regelsæt for, hvordan man kan fastsætte de her udtrædelsesgodtgørelser fremadrettet, for vi skal bestemt have mere ensartede og gennemsigtige regler på det her felt.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-30:
Jeg må sige, at jeg godt kunne tænke mig, at ministeren og regeringen ikke kun kiggede fremad, men også kiggede på den uretfærdighed, som mange jo føler ved det her, nemlig at nogle bliver fritaget på grund af nogle gamle mails, og andre i tilsvarende situation kommer altså til at betale flere hundrede tusinde kroner.
Det er undergravende for tilliden til fjernvarme, som mange gerne vil have os over på i Danmark, herunder også ministeren, tænker jeg også.
Kan ministeren ikke godt se, at der er brug for at rette op på den her praksis, ikke bare fremad engang i 2026, men allerede nu?
Der må jeg sige, at det synes jeg er ret skidt.
Jeg kan da komme på mange andre eksempler, hvor jeg da håber at en minister korrigerer, når en kommunalbestyrelse farer frem med ting, der ikke passer, og som de siger at de har fået at vide af regeringen.
I det her tilfælde er det jo lige præcis det, der har forårsaget den her solcelleamok i flere lokalsamfund, så borgerne altså mister tilliden til myndighederne, til beslutningsprocesserne og til demokratiet.
Det vidner jo bare om, at kommunikationen har fejlet, og at man opsætter jernmarker og vindmøller ud fra en målsætning, som ikke er korrekt.
Den er da helt gal.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-30:
Ministeren siger, at det er noget, der bliver kontrolleret.
Men Dansk Folkeparti har jo forsøgt som Folketingets og borgernes vagthund at få indsigt i: Hvad er det for nogle krav, der gives dispensation fra, når udenlandske borgere i Udlændingestyrelsen sidder og tildeler andre udenlandske borgere permanente opholdstilladelser?
Problemet er, at vi slet ikke kan få svar eller indsigt i, hvad det er for nogle krav, der gives dispensation fra.
Det vil sige, at vi ikke kan udøve en parlamentarisk kontrol over, på hvilke forudsætninger der gives dispensationer i uddelingen af permanente opholdstilladelser.
Er det ikke fuldstændig uholdbart, at befolkningens repræsentanter ikke kan få indsigt i, på hvilket grundlag der gives dispensation for uddelingen af permanente opholdstilladelser til udenlandske borgere?