runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2017-10-26:
Vi behandler i dag lovforslag L 53, fordi der de seneste år jo har været en øget skibstrafik i havområderne ved Grønland.
Hr. Marcus Knuth var bl.a. inde på, at vi jo er en række folketingsmedlemmer, der har været så heldige, at vi ved selvsyn har kunnet konstatere det fænomen.
Den øgede skibstrafik forventer man vil fortsætte, og det har skabt behov for at se på reguleringen af området for at sikre, at vi fortsat kan beskytte det meget unikke grønlandske havmiljø.
Med det her lovforslag indføres der så bestemmelser om skibes påvirkning af havmiljøet og regler om miljøberedskabet.
Derudover tydeliggør lovforslaget de forskellige myndigheders opgaver og ansvar i forhold til beskyttelsen af havmiljøet i Grønland.
I øjeblikket reguleres området af den danske havmiljølov, men med det her lovforslag vil vi få den første selvstændige lov for Grønland om beskyttelse af havmiljøet.
Loven vil i vid udstrækning ligne og følge den danske havmiljølovgivning, men den vil selvfølgelig også tage højde for de meget særlige grønlandske forhold.
Derfor indeholder forslaget eksempelvis ikke EU-lovgivning.
Og lovforslaget indebærer samtidig en bedre miljøbeskyttelse.
Derfor er vi i Liberal Alliance også positive, og vi vil stemme for forslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Mange tak.
Det giver større åbenhed, som det også fremhæves i bemærkningerne til forslaget.
I Danmark er det udvinding af skifergas, det handler om.
Alternativet er meget optaget af, at hvis der en dag ulykkeligvis skulle blive givet tilladelse til udvinding af skifergas, bør der være maksimal sikkerhed for, at danske myndigheder kan håndhæve regler, der sikrer maksimal beskyttelse af mennesker, grundvand, miljø og natur.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Marcus Knuth (V), 2017-10-26:
Jeg håber nu, at den her lov kommer til at gælde længere end 14 dage.
Men som jeg sagde, skal det her ske med hensyntagen til samfundsudviklingen, til den skibsfart, der allerede er i området.
Og så har det her lovforslag allerede fået tilslutning i det grønlandske Landsting, og dermed er det jo noget, som man har udarbejdet og vil håndhæve sammen.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Hvis nu det her skal være en lov, der ikke bare gælder i lige de næste fjorten dage eller et par måneder frem i tiden, så skal den vel også pege på noget, som er nødvendigt at sige til skibsfarten, netop at udtømningen skal være forbudt, og netop at man ikke bruger heavy fuel olie i de her følsomme områder.
Jeg synes dog godt, at man kunne være så visionær, at man, når man laver en lov, så også siger, at det jo er der, vi kommer hen i løbet af kort tid, og hvorfor så ikke sørge for, at lovgivningen indeholder det.
Marcus Knuth (V), 2017-10-26:
Jeg mener, at det her er et rigtig, rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Jeg forstår udmærket, hvad ordføreren mener, men det med de regler, der er lige nu, skal allerede ske med hensyn til miljøet.
Men der skal jo nu engang også være mulighed for, at skibe kan sejle i de farvande.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Jeg vil gerne høre hr. Marcus Knuth om noget.
Når han nu siger, at det skal være på et bæredygtigt grundlag, ville det så ikke være bedre at sige, at man forbød udtømninger til havet, i stedet for bare at sige at jamen vi strammer lidt op – eller f.eks. forbyde brug af heavy fuel olie, som alle lande jo i øjeblikket diskuterer brugen af?
Er det ikke bedre at lave forbud og lave klare regler, ellers er der da ikke tale om noget bæredygtigt i reglerne?
Marcus Knuth (V), 2017-10-26:
Regeringen vil med dette lovforslag sikre et opdateret retsgrundlag for beskyttelse af det grønlandske havmiljø i den eksklusive økonomiske zone ved Grønland.
Det er efter Venstres opfattelse også nødvendigt, for vi ser og har set – det har jeg også selv oplevet under mit seneste besøg i Grønland – en øget aktivitet i havområderne ved Grønland.
Det har skabt et behov for at give den nuværende lovgivning en afpudsning og opdatering, så den sikrer bæredygtighed og en hensyntagen til det dyrebare havmiljø.
Personligt glæder denne prioritering mig også, for er der noget, vi bør værne om, er det naturen og miljøet i Grønland.
Det er særdeles skrøbeligt, og der skal selvfølgelig samtidig tages hensyn til samfundsudviklingen.
Helt konkret viderefører dette lovforslag de fleste regler, der er i den gældende havmiljøanordning, i tilrettet og ændret form.
Det sker som sagt for at sikre et nutidigt og opdateret retsgrundlag for beskyttelse af havmiljøet.
Det drejer sig eksempelvis om bestemmelser om skibes udtømning af affald og olie, regler om indberetningspligt ved grundstødninger og regler om miljøberedskabet på skibe.
Det er alt sammen noget, som der skal være styr på og klare regler om, så samfundsudviklingen kan ske på et bæredygtigt grundlag i respekt for dyre- og plantelivet.
Derudover glæder det mig især, at de grønlandske myndigheder selv har efterspurgt sådanne opdateringer, samt at det grønlandske Landsting allerede i foråret selv tilsluttede sig forslaget.
Således støtter Venstre dette forslag.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-26:
Tak, hr. formand.
Ud over den udmærkede fremlægning, som den forrige ordfører har givet her, kan jeg kun tilslutte mig forslaget, men har nogle kommentarer, jeg godt vil give det med på vejen.
Baggrunden ligger, som også den tidligere ordfører var inde på, jo i, at der er en stigende aktivitet i området, og der er alt for mange, der kan have interesser i at være i området, og måske ikke kun til den gode side, om man kan sige det på den måde.
Det her tager fat om nogle problemstillinger om alt lige fra ballastvand til, hvad man gør med sit affald, sin affaldshåndtering, på havet, og der kan vi sige, at det jo ikke altid er til den gode side.
Jeg tror, man må sige, at med den her lovgivning får man strammet op på rigtig meget af det, der foregår derude, men det kræver jo også, at man har et kontrolorgan, som kan varetage alle de her ting.
Når vi har haft den her redegørelse tidligere i dag, hvor vi den ene gang efter den anden bekræftede hinanden i, hvor sårbart det er, så skal man selvfølgelig også kigge inden for 3-milegrænsen og sørge for, at der bliver ryddet op på kysterne på enhver måde.
Med den her lovgivning får ministeren jo et hav af bemyndigelser, og der er måske også nogle tilslutninger til nogle konventioner.
Det har vi det ikke altid lige godt med.
Nu ved vi jo, hvem der er minister i dag, men det ved vi ikke om 10 år, og derfor vil vi da have et skarpt øje på, om det her også bliver kørt sådan nogenlunde efter bogen.
Men jeg kan sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-26:
Tak for ordet.
Den del af havet er dansk kompetenceområde, og derfor skal lovgivningen foregå her fra salen, naturligvis i et tæt samarbejde med Inatsisartut.
Det er særlig sårbart havområde, og alle er enige om, at skibstrafikken er øget gennem de senere år, og at vi kan forvente endnu flere skibe, der enten fisker der, er på vej med turister eller er handelsskibe på vej fra Asien eller Rusland mod havne i Norden eller Nordeuropa.
Muligheden for gennemsejling ved Nordøstpassagen vil også i fremtiden øge skibstrafikken i området betydeligt.
Det er derfor helt nødvendigt at få lovgivningen på plads, så der ikke hersker nogen tvivl om, at vi ikke vil acceptere forurening af det sårbare havmiljø ud for Grønlands kyster.
Samtidig er det her, det grønlandske folk får deres fødevarer fra og også henter en stor del af de fødevarer, der eksporteres til andre lande.
Det kalder på særlig beskyttelse.
Med lovforslaget indføres der bestemmelser om skibes påvirkning af havmiljøet, f.eks. skibes udtømning af olie og affald, regler om miljøberedskabet, dvs. bekæmpelse af olie- og kemikalieforurening af havet, ligesom lovforslaget også tydeliggør de forskellige myndigheders opgaver og ansvar i forhold til beskyttelsen af havmiljøet ved Grønland.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, men vi vil samtidig opfordre ministeren til at lytte til og handle på nogle specifikke områder, som især Departementet for Natur og Miljø og Justitsområdet har påpeget i deres høringssvar.
Der er nødt til at være store – som i virkelig store – bøder til de rederier, som forurener, især set i lyset af den omkostningstunge kontrol med det kæmpe havområde.
Så det er nødvendigt med hårde sanktioner og bøder over for dem, der overtræder reglerne.
Det må stå klart, at vi ikke vil acceptere forurening.
Der lægges op til, at det skal være lovligt at dumpe alt, man har hevet op fra havbunden.
Departementet i Grønland ønsker en stramning, og det mener jeg at vi skal lytte til.
Grønlands politi spørger i deres høringssvar ind til, hvorledes kontrol og tilsyn skal foregå, da de sjældent kommer uden for 3-sømilegrænsen og desuden ikke har fornøden viden til at kunne foretage disse kontroller.
Og ja, så kniber det vel også lidt med at finde ressourcerne, altså tiden, til det.
Derudover er der en væsentlig pointe fra Grønlands politi om, at der risikerer at ske en sammenblanding af myndighedsudøvelse mellem efterforskning og tilsyn.
Ministeren kunne måske med fordel koordinere det kontrol- og tilsynsbehov, denne lov skaber, med forsvarsministeren, der i øjeblikket er ved forhandle det nye forsvarsforlig.
Jeg håber, at ministeren vil forholde sig til disse opråb i sin svartale her om lidt.
Lovforslaget har været behandlet i Inatsisartut, og her er der stor og bred tilslutning, og det er der også fra vores side i Socialdemokratiet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-10-26:
Jeg synes altid, det kan være fint at citere Venstres ordfører, men jeg går ud fra, at der var et punktum i den sætning, som hr. Finn Sørensen sagde, så man ikke citerer hr. Carl Holst for at sige, at det er vigtigt, at man sikrer principperne i Enhedslistens politik.
Det er jeg godt klar over at man ikke mente, men det var sådan citatet kom til at fremstå i sin helhed.
Der er jo ting her, der strider imod alle partiers principper.
Der er også ting her, som er i overensstemmelse med alle partiers principper.
Og det er jo fair nok, at Enhedslisten har det synspunkt, at det her vil være en forringelse.
Det synes jeg er helt fair.
Jeg har ikke det synspunkt, at det enten er en forbedring eller en forringelse.
Jeg har det synspunkt, at det, at man kan lave undervisningen på en anden måde, kunne man jo godt finde ud af at der var noget positivt ved, som vi ikke umiddelbart ser det, som det er i dag.
Det er så bare det, vi gerne vil have afprøvet.
Finn Sørensen (EL), 2017-10-26:
Men det er jo der, hvor den her debat tit kører af sporet, ikke?
For hvis ministeren lyttede til min ordførertale, kunne han høre, at jeg faktisk nævnte en håndfuld foreslåede forsøg, hvorom jeg sagde: Jamen det er jo egentlig ikke lige Enhedslistens kop te, men det skal ikke nødvendigvis afholde os fra at prøve det.
Vi sætter grænsen, når man, som hr. Carl Holst så udmærket sagde – og min tvivl går så på, om Venstre altid har levet op til det: Vi skal ikke lave forsøg med forringelser af borgernes rettigheder, og så skal vi heller ikke lave forsøg, som selvfølgelig principielt strider imod Enhedslistens politik .
Så kan vi ikke bare få den nuance med i debatten, at vi har forskellige opfattelser af, hvad der er vigtigt, når vi skal vurdere sådan nogle lovforslag?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-10-26:
Nu var det såmænd ikke for at stemple nogen – og i givet fald stemplede jeg jo mig selv præcis samme måde, som jeg stemplede hr. Finn Sørensen.
Og hvis jeg kan udsætte mig selv for det, skulle man jo tro, at det ikke var mere ubehageligt, end at det også var muligt for hr. Finn Sørensen at blive udsat for det samme.
Jeg vil sige, at det i øvrigt også gjorde sig gældende med det eksempel, som jeg gav, fra det forrige frikommuneforsøgs lovgivning, at det forsøg, jeg selv var imod, havde man også tidligere lavet som et mindre forsøg, der mindede om det.
Det var sådan set ikke for at tage stilling til, om det var velargumenteret eller ikke velargumenteret – det, som Enhedslisten mener på de pågældende områder.
Det var kun for at sige, at jeg synes, det er vigtigt, hvis vi skal komme igennem med nogle frikommuneforsøg, at vi alle sammen har et åbent sind, så vi også tillader forsøg, som ikke umiddelbart er en del af vores eget partiprogram og umiddelbart ikke er noget, der ligger inden for vores egen ideologiske skive.
Finn Sørensen (EL), 2017-10-26:
Tak, og tak til ministeren for, at han ligesom forholder sig til de forskellige kommentarer.
Det har jeg bemærket at ministeren som regel gør, og det synes jeg er en rigtig behagelig ting.
Og selv om vi tit ikke er helt enige, når vi når ned til bundlinjen, synes jeg, det er en rar måde at diskutere på.
Jeg er så bare ked af, at ministeren betegner Enhedslistens syn på de her to – eller tre i virkeligheden – folkeskoleforslag som fordomme.
Og for det enes vedkommende har der jo i øvrigt kørt nogle forsøg, så vi har – ligesom Danmarks Lærerforening også siger – svært ved at se, hvad formålet med yderligere forsøg på det her område skulle være.
Og så skal det måske lige nævnes, at skoleeleverne da også kan se nogle store problemer i det her.
Så det var bare lige for at sige, at en god dialog jo også forudsætter, at man ikke sådan bare stempler de politiske modstanderes konkrete indvendinger som fordomme.
Det var bare det.
Carsten Bach (LA), 2017-10-26:
Tak, og tak for ordførertalen.
Hr. Christian Juhl var jo bl.a. inde på, at vi skal sikre havmiljøet omkring Grønland bedst muligt, og det kan jeg selvfølgelig kun være enig i.
Derudover talte hr. Christian Juhl en del om forbud mod det ene og det andet og forbud mod alt muligt.
Så jeg vil bare lige høre, om det, hr. Christian Juhl i virkeligheden mener, er, at vi helt skal forbyde skibstrafik ved Grønland i fremtiden.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Jeg talte om to forbud.
Det ene er forbud mod udtømning i havet, hvilket jo i øjeblikket findes i den grønlandske lov om søterritoriet; det er ikke noget helt specielt.
Og det andet er, at vi forbyder anvendelse af heavy fuel oil, hvilket de mest visionære rederier for længst arbejder med.
Det er jo ikke noget med at forbyde skibsfart.
Det er tværtimod noget med at gøre skibsfarten bæredygtig og sikre, at dem, der tænker på miljøet, også er dem, der har de bedste vilkår.
Det har vi alle sammen et fælles ansvar for at sørge for, også Liberal Alliance.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-26:
Mange tak for det.
Som andre også har været inde på, handler det her lovforslag om at implementere to EU-direktiver.
Det første er udvindingsaffaldsdirektivet, og det har i virkeligheden begrænset reel betydning i Danmark, eftersom der her meget sjældent foretages udvindinger eller efterforskninger, der skaber den her type affald.
Der har været en enkelt prøveboring efter skifergas i Nordjylland, der skabte affald af den her karakter.
Det andet direktiv, som lovforslaget skal gennemføre, er det såkaldte MCP-direktiv, der handler om at regulere luftforurenende stoffer fra fyringsanlæg, f.eks. fjernvarmeanlæg.
Direktivet skal give mulighed for indsigt i oplysninger om f.eks. egenkontrol og driftjournaler hos virksomheder eller overvågningsdata, der viser, om f.eks. emissionsgrænseværdierne er overholdt.
Det er en åbenhed, som Enhedslisten støtter, så derfor støtter vi lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2017-10-26:
Tak for det.
Og så skulle jeg hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også støtter lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2017-10-26:
Tak for det.
Da jeg skulle fremlægge forslaget for min folketingsgruppe her til morgen, startede jeg med at sige, at det nok var det kedeligste forslag, jeg i lang tid havde læst.
Det er jo ikke, fordi det ikke er vigtigt, men det er bare meget, meget kedeligt og meget, meget tørt.
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører meget kort og præcist har fortalt, hvad det handler om, og vi kan også sagtens støtte det fra Dansk Folkepartis side.
Jeg føler mig simpelt hen, hver gang der står sådan noget, forpligtet til at sige, at det er muligt, at vi har en fornuftig minister nu, men det ved vi jo ikke om vi har næste gang.
Det skal man jo altid bemærke.
Så bemyndigelser til ministeren er en uskik.
Hvis man har så god en sag, som man selv synes man har, så man kan overbevise alle andre og man bare skal have lov til det, så synes jeg, det er rigtigt at tage det ned i Folketingssalen, og så kan vi alle sammen gøre det meget kort.
Det skal bare være min kommentar.
Men Dansk Folkeparti støtter sagen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-10-26:
Tak for det.
Det er et lovforslag, der implementerer to direktiver, henholdsvis direktivet om udvindingsaffald og MCP-direktivet.
Lovforslaget giver ministeren mulighed for at fastsætte regler for udvindingsaffaldsanlæg vedrørende deres drift og forurening.
Så vidt jeg forstår, har vi ikke sådanne anlæg i Danmark, men man kan sige, at vi er rustet, ifald nogle sådanne skal opføres.
I forhold til MCP-direktivet er det nye, at borgere og ikke alene organisationer kan få aktindsigt i MCP-anlæg, altså i fyringsanlægs forurening og lignende.
Det mener vi er fornuftige forslag, og Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-26:
Jeg skal gøre det ganske kort som den sidste i rækken her og sige, at vi også tilslutter os lovforslaget.
Der er behov for en stærkere lovgivning på det her område, og i forhold til Grønlands egne muligheder for at varetage området mener vi også, at det her er det rigtige.
Jeg er også glad for at se, at der virker til at være meget bred opbakning til lovforslaget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-26:
Tak for lovforslaget.
Vi bemærker, at det er blevet udarbejdet i tæt dialog med naalakkersuisut og tager højde for de grønlandske forhold.
Det betyder bl.a., at der ikke tages højde for en EU-lovgivning, hvilket er hensigtsmæssigt i den her sammenhæng, i betragtning af at Grønland ikke er medlem af EU.
Lovforslaget er tilpasset den virkelighed og de geografiske forhold, der eksisterer i Grønland, hvilket er positivt og et skridt i den rigtige retning.
Ofte oplever vi, at kongelige anordninger sætter danske love eller dele af danske love i kraft for Grønland.
Disse forholder sig ikke altid til de anderledes samfundsforhold eller anderledes geografiske forhold, som der er på tværs af Danmark og Grønland.
Derfor glæder det Inuit Ataqatigiit, at dette lovforslag er den første selvstændige lov for Grønland om beskyttelse af det grønlandske havmiljø.
Fiskeriet er stadig væk vores største hovederhverv, og samtidig ser vi også, at turismen i Grønland siger.
En øget aktivitet i havet omkring Grønland øger behovet for klare rammer for beskyttelse af havmiljøet.
Vi bemærker desuden, at regeringens egen Arktisanalyse på forsvarsområdet konstaterede, at der er et behov for at styrke overvågningen i hele Grønland.
Dette gør sig gældende både på land, i luften, men også når det drejer sig om Grønlands havområde.
Fra Inuit Ataqatigiits side er vi særlig optaget af, hvordan regeringen vil styrke overvågningen af skibe, ubåde m.m. i Grønlands farvand i den eksklusive økonomiske zone.
Vi opfordrer derfor til, at regeringen er med til at sikre, at der kommer til at være en styrket overvågning i hele Grønland.
Lovforslaget bemærker vi bliver fulgt op af en række bekendtgørelser, hvilket vi bakker op fra Inuit Ataqatigiits side, og samlet set tilslutter vi os lovforslaget.
Mange tak.
Carl Valentin (SF), 2017-10-26:
Det her lovforslag skal bl.a. opdatere reguleringen af havområderne ved Grønland for at sikre, at beskyttelsen af havmiljøet ved Grønland modsvarer de stigende aktiviteter og den medfølgende risiko for forurening.
Lovforslaget vil være den første selvstændige lov for Grønland om beskyttelse af havmiljøet og vil erstatte den hidtidige havmiljøanordning fra 2004.
Det er jo et noget teknisk forslag, men det grundlæggende i det her er vigtigt.
Vi skal passe på vores havområder.
Vi skal sikre, at de ikke forurenes, og at de skibe, der færdes på havene, behandler havene ordentligt.
Den her regulering minder, så vidt jeg kan se, om den danske regulering, men i vores optik er det værd at diskutere, om man skal gå endnu længere for at beskytte havområderne.
Eksempelvis nævner WWF, at de gerne havde set, at flere af forslagets bestemmelser om udtømning i udgangspunktet var formuleret som et forbud i stil med lovforslagets § 22, der indeholder et forbud mod dumpning.
Sådan har de og Greenpeace flere forslag, som vi synes er værd at se på i udvalgsbehandlingen, men overordnet set synes vi, det er et nødvendigt og godt forslag, som vi bakker op om.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Det er et meget vigtigt tema, vi står med i dag, for det handler om det meget sårbare og helt fantastiske havmiljø, der er omkring Grønland, som er unikt, og som der selvfølgelig skal passes rigtig godt på.
Derfor er det et vigtigt skridt, der bliver taget i dag, hvor man får afklaret kompetencespørgsmålet mellem Danmark og Grønland i forhold til det her.
Man får afklaret, at de tre sømil fra kysten og indtil 200 sømil er dansk kompetenceområde, og at det derfor skal have sin egen egentlige lov, og det synes vi er en rigtig god idé.
Som en, der selv har arbejdet rigtig meget i internationale sammenhænge både med Ballastvandkonventionen og svovlforurening, ved jeg, hvor vigtig det er at få den forurening reguleret.
Det er også godt, at ministeren, så vidt jeg kan se, nu lover at bruge sine beføjelser til at lave et egentligt forbud mod udtømning i de efterfølgende udmøntninger af det her.
Vi vil så gerne spørge ministeren, når han måske går på talerstolen, hvordan det går med det internationale samarbejde om at lave en egentlig fredning af dele af Polarhavet.
Altså, hvordan går de forhandlinger?
Rykker man fremad, og hvad gør Danmark egentlig på det område?
For det er for Radikales vedkommende rigtig vigtigt, at vi får rykket videre sammen med de partnere, der selvfølgelig alle sammen med fuld ret har en beføjelse og en interesse i at få fundet ud af at få beskyttet nogle dele.
Så De Radikale kan støtte forslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-26:
Mange tak.
Forslaget er jo blevet grundigt gennemgået af skiftende ordførere.
Og vi er selvfølgelig som udgangspunkt rigtig, rigtig positive over for et opdateret retsgrundlag, en tydeligere ansvarsfordeling, regler om miljøberedskab og skibes påvirkning af havmiljøet.
Men vi kunne jo godt ønske os, at loven havde været langt mere ambitiøs på miljøets vegne, og faldt da ligesom hr. Christian Juhl også over formuleringen om, at der ville blive lagt vægt på ikke at fastsætte strengere krav, end hvad internationale konventioner kræver.
Det er da den helt omvendte verden, for i vores øjne er det overhovedet ikke ambitiøst på Grønlands og da slet ikke på det arktiske havmiljøs vegne på den måde at lade sig begrænse af internationale konventioner.
I stedet burde vi benytte muligheden for at sætte nogle standarder for, hvilket niveau vi ønskede for de her internationale konventioner.
Hr. Christian Juhl har jo også lige nævnt, at der er flere andre steder, vi kan lære af, med hensyn til hvordan man håndterer havmiljøet, f.eks. omkring Svalbard.
Der er så også blevet nævnt både det mulige forbud mod heavy fuel oil, som vi ved teknisk kan lade sig gøre at bruge, samtidig med at man stadig har en fornuftig skibstrafik, og forbuddet mod udtømning, som i det hele taget vil skubbe til udviklingen mod en mere bæredygtig skibsfart.
Heldigvis er der også fra flere sider blevet gjort opmærksom på – og det har jeg som en sidste kommentar – at vi naturligvis skal være opmærksomme på høringssvaret fra Grønlands politimester.
Faktisk siger Grønlands politimester jo, at de opgaver og den tilsynsfunktion, som forslaget er en videreførelse af, har politiet hverken faglig ekspertise til eller ressourcemæssige forudsætninger for.
Og det må da bekymre flere andre steder end i Grønlandsudvalget.
Jeg tænker, at vi i udvalget må kunne spørge, f.eks. justitsministeren, om det ikke er et problem, at en tilsynsmyndighed selv mener ikke at have muligheden for at opretholde et fagligt kompetent tilsyn.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi stadig støtter forslaget.