runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Tak for det.
I Socialdemokratiet tror vi, at den bedste vej til integration er og bliver gennem en arbejdsplads – at blive en del af et arbejdsfællesskab, hvor det afgørende ikke så meget er, hvor du kommer fra, men om du løfter opgaven og tager fat.
Derfor synes vi også, det giver god mening, at vores danskundervisning her i landet tilrettelægges således, at flest mulige flygtninge og indvandrere hurtigst muligt stifter bekendtskab med arbejdsmarkedet.
Det var det, som var sigtet med trepartsaftalen om integration, og det er også et sigte, som vi understøtter og fastholder med den aftale om mere virksomhedsrettet danskuddannelse til voksne, som vi udmønter med lovforslaget her.
Det er en aftale, som vi har indgået for at finansiere afskaffelsen af PSO-ordningen, og dermed først og fremmest en aftale, som sigter på at effektivisere danskundervisningen.
For Socialdemokratiet er det derfor helt afgørende, at regeringen meget klart har tilkendegivet, som det også fremgår af lovforslaget, at tiltagene samlet set ikke vil gå ud over slutniveauet i undervisningen.
Der er altså ikke tale om, at indvandrere kommer til at lære mindre dansk.
Til gengæld får vi effektiviseret danskundervisningen og finansieret en del af den grønne omstilling.
Vi kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak for det.
Det er en udmøntning af en aftale mellem regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti, og med lovforslaget vil vi som sagt spare et større beløb på integrationsindsatsen, og det er positivt, da samfundet har spildt rigtig mange penge på diverse integrationsprogrammer igennem årene.
Lovforslaget medfører, at det offentlige vil spare ca. 200 mio. kr. om året, når det er fuldt indfaset, og det anser vi i Dansk Folkeparti for at være ganske fornuftigt.
Lovforslaget indfører også krav om mellemkommunale aftaler ved midlertidig boligplacering af flygtninge i en anden kommune, og jeg er sikker på, at der er nogle kommuner, som bliver glade for den del af aftalen, men i det store hele gør den del af lovforslaget jo ikke den store forskel ude i virkelighedens verden.
Men det er sådan set okay, og den del kan vi også godt støtte.
Samlet set støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Tak for det.
Vi ser også meget positivt på det her forslag.
Som vi også selv tidligere har foreslået, er der en lang række områder, hvor man kan forbedre mulighederne for repatriering.
I de tilfælde, hvor det vil lykkes, vil det være en fordel for de personer, det handler om.
Det er jo en frivillig ordning, så det vil sige, at hvis man selv har lyst til det og selv mener, at det kan være en god ting i sit liv at komme tilbage dertil, hvor man kommer fra – hvilket jeg tror rigtig mange vil ønske; steder, hvor der er blevet fred, og hvor der måske ikke længere er de ting, man flygtede fra – er det i sagens natur en god ting.
Det er også en god ting, tror jeg, for rigtig mange af de lande, det drejer sig om.
Der vil tit være behov for genopbygninger.
Der har man selvfølgelig brug for alle gode kræfter.
Endelig er det klart, at det også vil være positivt for Danmark, al den stund at vi i de her år modtager utrolig mange udlændinge og derfor jo har nogle meget store integrationsudfordringer.
Og eftersom det antal, der er her,
har betydning for, hvor nemme eller svære de udfordringer er at imødegå, er det klart, at det her også spiller ind i den sammenhæng.
Vi synes, at det, at der bliver en mulighed for at fortryde inden for en ramme, der nu bliver 24 måneder i stedet for 12 måneder, er fornuftigt, al den stund at mange måske ellers kan være bange for at tage af sted.
Vi synes også, at det, at man øger selve bidraget, er en god idé.
Endelig synes vi, at kravet om absolut tilbagebetaling, hvis man fortryder, er nødvendigt, for det her skal selvfølgelig ikke være en ordning, der kan misbruges.
Så alt i alt synes jeg, at det er et godt forslag, som vi støtter.
Naser Khader (KF), 2017-04-27:
Det er sådan, at nogle af dem, der bor her med en indvandrer- og flygtningebaggrund, er her fysisk, men mentalt et andet sted.
Nogle af dem vil egentlig gerne tilbage, men mangler et incitament, måske et økonomisk incitament.
Det kan være ældre, der gerne vil tilbringe deres alderdom i deres hjemlande.
Det vil sige, at det her lovforslag gør det attraktivt for dem, der gerne vil, at blive repatrieret i deres hjemlande.
De får i hvert fald mulighed for det.
Formålet med lovforslaget er, som flere ordførere tidligere har været inde på, at motivere dem, der gerne vil tilbage til deres hjemlande, til at komme tilbage.
Og det gør man ved at gøre det mere økonomisk attraktivt at sige ja til repatriering.
Man tilskynder også kommunerne til at hjælpe til med at hjælpe folk med at blive repatrieret.
Og så er der ud over det også en mulighed for at yde støtte til sygeforsikringer og til skoler i lande, hvor den mulighed ellers ikke er der.
Så alt i alt synes vi faktisk, at det er et fornuftigt forslag, som vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak for det.
Lovforslaget er en del af finanslovsaftalen for 2017 mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Dansk Folkeparti har lagt vægt på, at der generelt kommer større fokus på hjemsendelse af herboende udlændinge, og i finanslovsaftalen er der bl.a. afsat 6 mio. kr. til at gennemgå en række sager på udlændingeområdet med henblik på at vurdere, om opholdsgrundlaget kan inddrages, så de pågældende udlændinge kan udsendes af Danmark om nødvendigt med tvang.
Så vi arbejder på at hjemsende flere med tvang.
Hensigten med dette lovforslag er dog at gøre det mere attraktivt for herboende udlændinge at vende frivilligt tilbage til deres hjemlande.
Lovforslaget skal motivere flere til at benytte sig af muligheden for frivillig repatriering bl.a. ved at gøre det mere interessant økonomisk at vende tilbage og så også ved at styrke den vejledning, der er, og de muligheder, der er for at vende tilbage til ens hjemland med økonomisk støtte, men det kan sådan set også være andre lande end lige præcis ens hjemland.
Lovforslaget indeholder bl.a. forslag om at øge støtten til sygesikring ved repatriering til lande med ringe eller ingen offentlige sundhedssystemer samt at indføre økonomisk støtte til skolegang i hjemlandet til familier med skolesøgende børn.
Så foreslås det også i forslaget at indføre et krav om tilbagebetaling, hvis man vender tilbage til Danmark, og det er for at hindre misbrug af ordningen.
Der har været nogle eksempler på, at der er nogle, der har benyttet sig af ordningen, og så har de fortrudt og er kommet tilbage, og så har man ikke fra det offentliges og fra kommunens side været gode nok til at kræve de penge ind, som de har fået til at begynde med.
Nu kommer der en regel, et fast krav om, at hvis man vender tilbage, skal pengene selvfølgelig afleveres tilbage til staten.
Det var bemærkningerne.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Det kan godt være, Dan Jørgensen ikke er her, men Jan Jørgensen er her.
Med det her lovforslag vil regeringen gøre det lettere for udlændinge at vende tilbage til deres fædreland.
Og derfor vil der med dette lovforslag ske det, at det, vi kalder repatrieringsordningen, bliver forbedret og styrket.
Det vil regeringen bl.a. gøre ved at give mulighed for støtte til sygeforsikring på op til 7.500 kr. pr. år i op til 4 år, og så samtidig yde økonomisk støtte til skolegang i hjemlandet med op til i alt 24.000 kr.
Og forslaget øger så også incitamentet for kommunerne til at intensivere indsatsen og indføre et tilbagebetalingskrav, hvis en udlænding fortryder en repatriering og vender tilbage til Danmark.
Forslaget har fået en række positive bemærkninger med på vejen, bl.a. fra Dansk Flygtningehjælp og Rådet for Etniske Minoriteter og Røde Kors, og det er vi glade for.
For vi synes selvfølgelig også selv, at regeringens forslag om at styrke indsatsen for at få folk til at vende hjem er yderst fornuftig.
De mennesker, der går med en drøm om at vende tilbage til deres hjemland, skal naturligvis hjælpes bedst muligt på vej.
Det er en stor beslutning, og med tiltag som disse bliver vejen nemmere og kortere for de udlændinge, der ønsker at vende hjem.
De forbedrede muligheder for repatriering kan også blive en gevinst for det danske samfund.
Vi må erkende, at vi i Danmark desværre har en stor gruppe af mennesker, som står uden uddannelse og uden arbejde og nok aldrig for alvor er blevet en del af Danmark.
Enten kan de ikke eller også vil de ikke blive en del af vores fællesskab.
Jeg har så også noteret mig, at der er en smule kritik i høringssvarene.
Bl.a. udtrykkes der kritik af det her med, at man skal betale en repatrieringsydelse tilbage, hvis man fortryder.
Og det er en kritik, jeg ikke sådan helt kan forstå.
For det må vel være sådan, at når man får en belønning for at gøre noget, og man efterfølgende ændrer mening, ja, så må man levere belønningen tilbage. Ellers risikerer vi altså at komme til at stå med en gruppe, der begynder at spekulere i at udnytte reglerne for den økonomiske gevinsts skyld, og det er selvfølgelig ikke meningen.
Derfor er det også fornuftigt, at der indføres et tilbagebetalingskrav, hvis man fortryder og vender tilbage til Danmark.
I overensstemmelse med de almindelige regler vil der selvfølgelig være mulighed for at få en afdragsordning.
Man kan jo ikke klippe håret af en skaldet, naturligvis, så det vil være muligt at betale pengene tilbage i det tempo, man har økonomisk mulighed for.
Men det må være ret og rimeligt, at pengene skal betales tilbage.
Det gør også, at man forhåbentlig vil overveje, om man er klar til at komme tilbage til sit hjemland.
Men vi ønsker altså at hjælpe udlændinge, der har et ønske om at vende hjem, på vej så godt som overhovedet muligt.
Og samtidig giver vi så kommunerne et incitament til at fremskynde processen.
Det mener vi i Venstre er yderst fornuftigt, og derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Tak for det.
For nogle udlændinge bliver drømmen om et bedre liv i Danmark ikke virkelighed.
Man kommer hertil med de bedste intentioner om at arbejde og blive integreret, men opdager, at det ikke er så let endda.
Der er selvfølgelig en række overvejelser, man gør sig, når man skal tage beslutningen om at flytte fra Danmark.
Måske skal man rejse tilbage til et land uden offentlig sygesikring, eller hvor mulighederne for skolegang ikke er så gode, som de er i Danmark.
Det er overvejelser, som er helt naturlige, men som man med det her lovforslag vil gøre lettere for den enkelte.
Det er selvfølgelig det bedste for både Danmark og for den enkelte, at man flytter tilbage til sit hjemland, hvis man kan skabe sig et bedre liv der, frem for at blive i Danmark.
Tak for ordet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Jeg tror, at tidligere ordførere har redegjort i dybden for nogle af detaljerne i forhold til tilskyndelseskrav til kommunerne.
Det, som jeg egentlig er optaget af, er: Hvad virker?
Hvordan får vi folk, der gerne vil tage tilbage til der, hvor de flygtede fra, når der er blevet fred, til at gøre det?
Vi er sådan set positivt indstillet over for at hjælpe dem med en opstart, når det sker, og det er jo allerede en del af vores lovgivning.
Til gengæld har jeg meget svært ved at finde nogen som helst dokumentation for, at det skulle have nogen effekt at sætte beløbet op eller at indføre de her tilskyndelseskrav, endsige tilbagebetalingskrav.
Jeg kan huske, at jeg for et år siden i Albertslund talte med en kvinde af libanesisk oprindelse, som var flygtet til Danmark og havde været her i en årrække.
Hun var med sin familie taget tilbage til Libanon, hvor der så på det tidspunkt – det er mange år siden – udbrød krig igen.
Familien var igen nødt til at flygte til Danmark.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan det skulle give mening, at den her kvinde, som egentlig gerne ville have etableret sig i Libanon igen, skulle straffes for, at der udbrød krig igen.
Omvendt vil jeg sige, at den dokumentation, vi overhovedet har, gælder flygtninge i 1990'erne fra det tidligere Jugoslavien.
Den bedste effekt med repatriering, der findes og er dokumenteret, gælder de tidligere jugoslaver, der hurtigt kom i arbejde og var dem, der blev bedst integreret i Danmark.
I de byer, hvor det lykkedes med de grupper, tog den største gruppe tilbage igen, da der blev fred i det tidligere Jugoslavien.
Det er den dokumentation, jeg har kunnet finde, og det taler jo for at gøre en langt, langt større indsats for, at flygtninge kommer hurtigt i gang, hurtigt i arbejde og bliver hurtigt integreret, fordi det faktisk også er måden at få flere til at repatriere på, når der er fred i hjemlandet.
Det er dem med det største overskud og det største overblik, der også tager først tilbage for at hjælpe med at genopbygge deres land.
Og derfor er vi i udgangspunktet ikke positivt indstillet over for det her lovforslag, for vi har svært ved at se, hvordan det skal gøre nogen som helst forskel.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-27:
Overordnet set er vi positive over for det her lovforslag.
Vores udgangspunkt er, at flygtninge, der kommer til Danmark, faktisk har et ønske om at kunne vende tilbage igen.
Det er jo et argument, vi løbende bruger i debatten om, hvor mange der kan komme til Danmark, og det mener jeg også er rigtigt.
Så det er vi helt enige i.
Er der så nogle kritiske punkter i det?
Der har været nævnt, at den der ordning med, at kommunerne får økonomisk tilskyndelse til at overtale flygtninge til at tage hjem, kan misbruges af kommunerne, at det er et forkert udgangspunkt.
Nogle siger, at det betyder, at kommunerne vil forsøge at få så mange som muligt til at tage hjem.
Altså, jeg synes da, det er en fordel, at mange tager tilbage, ikke mindst for dem selv, hvis de mener, det er forsvarligt at gøre det.
Og der er jo ikke tale om tvangsordninger her.
Det er jo klart nok, at man kan komme ind i nogle balancediskussioner om, hvor mange ressourcer kommunerne bruger på at tilskynde folk til at rejse, og hvordan de gør det, om det bliver oplevet som tvang.
Men jeg tror sådan set godt, det kan administreres udeomkring i kommunerne.
Hvis der bliver problemer, eller hvis der er problemer her, er vi da villige til at se på det, også i udvalgsbehandlingen.
Men helt overordnet set er vi positivt indstillet over for det her lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Med dette forslag ønsker regeringen at indføre en række nye tiltag, som vil styrke udlændinges adgang til det danske arbejdsmarked, og det vil gøre vores nye medborgere både mere selvstændige og mere selvforsørgende.
Forslaget indeholder initiativer, der skal give udlændinge bedre adgang til danskundervisning og styrke kommunernes samarbejde på integrationsområdet – initiativer, der er helt centrale, hvis vi skal styrke integrationen, og det skal vi.
Når man som udlænding kommer til Danmark, er det helt centralt, at man hurtigt kommer i gang med danskundervisningen.
At kunne det danske sprog er altså en helt afgørende forudsætning for, at man kan blive integreret i det danske samfund, at man kan få et job på en dansk arbejdsplads, og at man i sidste ende kan blive selvforsørgende.
Regeringen har derfor også med dette lovforslag foreslået at etablere en ny begynderundervisning for udlændinge og gøre danskundervisning til voksne udlændinge mere virksomhedsrettet.
Det er helt centrale initiativer i kampen for at styrke integrationen.
Derfor er jeg også utrolig glad for, at adskillige partier har bakket op om vores aftale om mere virksomhedsrettet danskuddannelse til voksne udlændinge, som dette lovforslag jo er en udmøntning af.
Derudover indeholder lovforslaget også forslag, der har til hensigt at øge samarbejdet mellem kommunerne på integrationsområdet.
Skal vi løfte opgaverne om integration, er kommunerne nødt til at lære af hinandens erfaringer, både de gode og de dårlige, så hver enkelt kommune rustes endnu bedre til at løse integrationsopgaverne.
Forslaget vil derfor gøre det lovpligtigt for kommunerne at indgå i et regionalt samarbejde på integrationsområdet.
Jeg glæder mig over, at regeringen med dette forslag styrker udlændinges adgang til danskundervisning, men også at man medtænker kommunerne, så kommunerne sammen kan løfte integrationen.
Venstre støtter derfor dette lovforslag, der samlet set vil bidrage til, at udlændinge hurtigere kan komme ud på det danske arbejdsmarked og kan blive selvforsørgende.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-04-27:
Danskuddannelse til flygtninge og indvandrere er ekstremt vigtigt for integrationen i vores samfund.
Det tror jeg alle er enige om, både af hensyn til det danske samfund, men også af hensyn til den enkelte, som kommer hertil.
Det er vældig svært at blive en del af Danmark, at blive en del af arbejdsmarkedet, at følge med i børnenes skolegang og forstå, hvad der bliver sagt i nyhederne osv. osv., hvis man ikke taler dansk.
Vi er i Enhedslisten bestemt ikke afvisende over for igen at kigge på reglerne på det her område, fordi erfaringerne har vist, at der bestemt er plads til forbedringer.
Nogle af principperne i det her lovforslag, f.eks. indførelsen af en klippekortsmodel, synes vi sådan set er en rigtig god idé.
Udgangspunktet for lovforslaget er, at danskuddannelsesområdet skal levere finansiering til afskaffelsen af PSO-afgiften.
Udgangspunktet er med andre ord, at der skal skæres ned.
Jeg synes, der er grund til at forholde sig kritisk over for, om man virkelig kan hæve kvaliteten i danskuddannelserne ved igen at skære.
Jeg synes faktisk, at man fik gjort det på en måde, der skabte et klogere danskuddannelsessystem, ovenikøbet billigere, men om det er lykkedes i den her omgang, er jeg i tvivl om.
Der er plads til forbedringer på danskuddannelsesområdet, ja.
Jeg synes også, der er plads til forbedringer i det her lovforslag.
Når man læser høringssvarene, ser man, at flere påpeger, at den klippekortsmodel, der lægges op til, og depositumsordningen er for bureaukratiske og ufleksible.
Lige præcis det her med bureaukratiet og fleksibiliteten i den enkelte studerendes mulighed for selv at skrue sin uddannelse sammen er noget af det, vi vil spørge ind til i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Hertil kommer, at Institut for Menneskerettigheder påpeger, at reglerne kan indebære en indirekte diskrimination af kvinder, som kan komme i klemme, hvis de tager barselsorlov.
I den forbindelse beroliger det os altså ikke fuldstændig, når ministeriet i høringsnotatet forsikrer, at målgruppen ofte – det er vist ministerens eget ord – ikke har flere barselsperioder inden for den femårige periode.
Derudover vil jeg sige, at når man i debatten i almindelighed lægger vægt på, hvor vigtigt det er, at flygtninge og indvandrere lærer dansk, synes vi, det virker temmelig paradoksalt, at man med det her lovforslag reducerer uddannelseskravet til underviserne.
Hvis man ønsker at hæve kvaliteten af danskuddannelsen til flygtninge og indvandrere, synes jeg, det stritter i den forkerte retning, at man åbner op for kortere uddannelse til underviserne.
Samlet er der tale om et lovforslag, som efter høringsprocessen, mener vi i Enhedslisten, fortsat stritter i lidt forskellige retninger.
Jeg synes, der er en række ubesvarede spørgsmål, bl.a. om som sagt bureaukratiet, muligheden for at tage barsel og uddannelsesniveauet for underviserne, som gør, at vi ikke endeligt har taget stilling til forslaget, men vil gøre det i forbindelse med behandlingen.
Vi har en række spørgsmål.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Med det lovforslag, vi behandler nu, vil myndighederne få udvidede muligheder for at foretage identitetskontrol med udlændinge, der kommer til Danmark.
Det drejer sig primært om muligheden for at anvende og opbevare det, vi kalder biometriske data, altså fingeraftryk og fotos – at de kan opbevares i udlændingemyndighedernes register.
De nye muligheder for at optage og opbevare og behandle biometriske data er nødvendige.
I mange asylsager står ansøgeren ofte helt uden identifikationspapirer, hvilket jo altså gør hele processen problematisk, besværlig og i visse tilfælde uløselig.
For det kan være svært at stykke en identitet sammen ud fra udseende, forklaringer og måske endda falske papirer.
Så der er ganske enkelt behov for nye og bedre værktøjer, hvis myndighederne skal have bare en nogenlunde chance for at gennemføre en ordentlig kontrol.
De værktøjer er vi i Venstre parat til at give dem.
Det giver ikke kun god mening i forhold til at fastlægge personers identitet, det bliver også et nyttigt værktøj, hvis udlændinge kommer i kontakt med myndighederne senere hen.
Der kommer til at være en verden til forskel fra den nuværende procedure, hvor kortlægningen af identitet ofte alene bliver fastlagt på baggrund af en samtale med ansøgeren.
Jeg vedkender gerne, at der her er tale om vidtrækkende beføjelser, og der er også foretaget ganske mange ændringer i forbindelse med høringsprocessen.
Vi kan ikke leve med, at vi ikke har styr på, hvem det er.
Og med lovforslaget fra regeringen giver vi videre og bedre rammer for myndighederne til at løse deres opgave, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-04-27:
Det her forslag er jo en del af en finanslovsaftale, som omfatter de nuværende regeringspartier og Dansk Folkeparti.
Det er sjældent, man ser så mange præciseringer og ændringer fra det lovudkast, som har været sendt i høring, til det lovforslag, som ender med at blive fremsat i Folketinget.
Regeringen har tilsyneladende prøvet at gå så langt som muligt i forhold til at optage biometriske data og gemme dem længst muligt, men man er så tilsyneladende blevet stoppet af nogle usædvanlig skarpt formulerede bemærkninger i høringssvarene fra bl.a. Datatilsynet.
I det endelige lovforslag har man så sat opbevaringstiden for biometriske data ned fra de 30 år, som oprindelig var foreslået, til nu 10-20 år.
Det er fortsat meget lang tid at opbevare biometriske data for personer, som intet kriminelt har foretaget sig.
Men det er klart, at lovforslaget helt tydeligt er blevet mindre slemt, kan man sige, af den høringsfase, der har været.
Enhedslisten er bestemt ikke afvisende over for brugen af biometriske data i et vist omfang, men vi synes stadig, trods de mange ændringer og præciseringer, at lovforslaget her går alt for langt i forhold til den meget langvarige opbevaring og omfattende behandling af biometriske data.
Som sagt er det vigtigt at huske på, at de her mennesker jo altså som udgangspunkt intet kriminelt har foretaget sig, hvilket Institut for Menneskerettigheder, Datatilsynet, Dansk Flygtningehjælp m.v. også påpeger i høringssvarene.
Så en lille parentes: Når vi i stigende grad anvender biometri, synes jeg, der er grund til at nævne, at vi i Enhedslisten jævnligt får henvendelser fra flygtninge i familiesammenføringssager, hvor familien til herboende flygtninge er blevet mødt med nogle vidtgående bureaukratiske forhindringer, når de skulle afgive biometri i det land, de sidder tilbage i.
Hvis sådan nogle systemer her skal fungere og man i øvrigt ønsker at respektere familiens enhed, er vi nødt til at sikre, at biometriske data også kan optages i lande, hvor Danmark ikke har sin egen ambassade, f.eks. gennem samarbejde med andre nordiske og europæiske landes ambassader.
Men det var en parentetisk bemærkning.
Til det konkrete lovforslag: Selv med de ændringer, som helt klart gør det bedre som følge af høringsprocessen, kan vi ikke stemme for forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Tak for det.
Den identifikation vanskeliggøres dog, når f.eks. asylansøgere kommer til landet uden identitetspapirer eller i visse tilfælde direkte opgiver en falsk identitet for at opnå rettigheder, som de ellers ikke ville have krav på.
I de tilfælde benytter myndighederne en række værktøjer for at fastslå vedkommendes sande identitet, bl.a. indsamler man biometriske data såsom fingeraftryk og personfotos.
Problemet er, at disse data i dag kun kan opbevares midlertidigt og kun anvendes til specifikke formål.
Med lovforslaget giver man myndighederne mulighed for at anvende biometriske data i langt større omfang end i dag, samtidig med at man kan gemme de data i op til 20 år.
Det vil give myndighederne et langt bedre grundlag for at træffe afgørelse i konkrete sager.