Søren Søndergaard (EL), 2018-03-02:
Så vidt min alderssvækkede hukommelse tilsiger mig, støttede vi faktisk i hvert fald principielt forslaget, da det var til behandling her i salen.
Så det er det helt sikkert vi gør.
I forhold til det andet spørgsmål synes jeg, det er vigtigt at holde fast i, at en ting jo er, hvad der er af danske ord, mens en anden ting er, hvad der er af danske ord, der bliver anvendt.
Det er to forskellige ting.
Sælger man f.eks. TV 2 til Murdoch eller et andet amerikansk firma og den eneste forpligtelse, man kan få igennem, er, at de skal have nogle nyhedsprogrammer indimellem, så kan vi jo risikere, at en stadig større del af fladen opfyldes af amerikanske serier, og hvad ved jeg, som gør, at det anvendte sprog bliver et andet end det danske.
Så er det måske ikke sikkert, at man laver »Badehotellet«, eller hvad ved jeg.
Hvad betyder det?
Det betyder jo, at det sprog, der anvendes, bliver et andet.
Vi, der er gamle nok til at have børn i den alder, hvor de har leget med computere, ved jo i hvert fald, at det sprog også kommer til at påvirke folk. Så kan vi godt sige, at de kan gå hen i en termbank og slå op ...
Formanden banker i bordet, og jeg stopper her, men jeg tror, pointen er klar.
Tak, formand.
Det er jo en kendt fejl ved anmeldere, at de ikke anmelder forfatterens bog, men at de anmelder den bog, som de mener forfatteren burde have skrevet, og jeg fristes jo lidt til at falde i den fejl her, for jeg fristes til at rejse diskussionen om: Hvad er det egentlig, der truer dansk sprog?
Er det fraværet af en sprogtermbank, der er den største trussel mod dansk sprog?
Det er det selvfølgelig ikke.
Dermed har jeg ikke sagt noget om forslaget, og det skal jeg komme tilbage til.
Men der er jo kæmpemæssige trusler mod det danske sprog, virkelig store trusler, især i den her tid, og det er trusler, der kommer fra store internationale mediegiganter og sociale medier, som tonser løs, og som mere og mere gør – hvad skal vi sige – at det danske sprog bliver udraderet og bliver brugt mindre og mindre.
Metoden til at gøre noget ved det er jo selvfølgelig at sørge for, at vi som samfund har hånd i hanke med nogle institutioner, som vi bl.a. kan præge.
Derfor er det jo også fuldstændig vanvittigt, hvis man f.eks. vil sælge TV 2 og det ender på udenlandske hænder, hvor vi ikke kan garantere, hvor stor en del af fladen der bliver brugt til udenlandske serier, eller hvad ved jeg.
Derfor vil det jo også være rigtigt forkert at skære markant på Danmarks Radio, f.eks. 18 pct.
Altså, det vil jo ikke være klogt, hvis man forsvarer det danske sprog, og der får vi jo så at se i det kommende medieforlig, hvem det i virkeligheden er, der forsvarer det danske sprog, og for hvem det mere er noget symbolsk.
Dermed som sagt ikke være sagt noget om indholdet i forslaget, for vi er faktisk positive over for indholdet i forslaget.
Vi synes, at det er et godt forslag at oprette en sprogtermbank.
Vores umiddelbare opfattelse er, at det vil vi godt være med til.
Så har vi alligevel nogle ting, som vi synes skal afklares i udvalgsforhandlingerne.
Vi skal have afklaret, om det at etablere en egentlig bank, altså ligesom en selvstændig enhed, er den bedste måde.
Vi skal have indhentet – det kunne vi muligvis selv have gjort, det har vi så ikke gjort, men det kan vi gøre i forbindelse med udvalgsforhandlingerne – erfaringerne fra Sverige, Norge og Finland.
Det er jo relevant, som det netop påpeges i forslaget, at de har gjort det.
Hvilke erfaringer har de med det?
Hvad kan vi lære af dem?
Måske kan vi endda få en deroppefra herned, der kan fortælle om erfaringerne, så vi kan lære af deres gode ting og måske også undgå deres fejltagelser.
Så skal vi jo også, synes jeg, se det i sammenhæng med en samlet sprogpolitik.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi ikke ligesom tager et sted her og et sted der.
Så for os er det vigtigt i forbindelse med udvalgsbehandlingen at få det sat ind i en samlet sprogpolitik.
Så er der altså en ting, der skal ændres, og det er det der med, at pengene til det her skal tages fra de eksisterende midler.
Det er ikke en måde, vi normalt finansierer på i Enhedslisten, det vil jeg godt sige.
Derfor er der masser af penge i toppen af det danske samfund, der kan bruges til at omfordele, så vi får et mere lige samfund.
Derfor har vi som regel ikke de store problemer med at finansiere vores forslag, heller ikke når det gælder skattelettelser til de dårligst stillede, hvor vi altid er klar til det.
Men bare at henvise til de eksisterende midler uden præcis at vide, hvad det går ud over, synes vi ikke er en god idé.
Så det skal vi have ændret, men det tror jeg også vi kan få.
Men med de bemærkninger vil jeg sige, at vi altså grundlæggende er positive over for forslaget, og at vi går positivt ind i udvalgsbehandlingen, og vi håber sådan set, at det på den baggrund kan lykkes at nå frem til en positiv konklusion her i salen.
Så skal jeg hilse fra Alternativet og sige, at Alternativet i denne sag ikke er lige så positive som Enhedslisten.
Alternativet er imod dette forslag, men Alternativets ordfører sidder fast i Europaudvalget, som jo mødes hver fredag.
Derfor er der nogle af os, der har problemer med at være begge steder.
Vi har lavet en arbejdsdeling, og jeg har dermed nævnt, hvad Alternativet står for i den her sag.