runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Jeg ved næsten ikke, om jeg skal tage det som et kompliment at blive kaldt provinsiel af fru Marie Krarup.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er forskel på, hvad man har af værdier rundtomkring i verden, og at der da også er nogle steder – statsministeren nævnte det bl.a. – hvor Islamisk Stat har haft udbredelse, og det er jo ikke værdier, som vi på nogen måde ønsker her i Danmark.
Men jeg synes bare, det altid er vigtigt at huske på, om vi nogle gange sætter vores egne frihedsrettigheder under pres i et eller andet misforstået forsøg på at prøve på at beskytte dem, altså når vi snakker om et burkaforbud.
Det har jo altid været ulovligt at tvinge kvinder i noget tøj.
Marie Krarup (DF), 2020-01-17:
Ordførerens parti ynder at fremstille sig selv som et parti, der består af folk, der er åbne og vidende og kender verden, men jeg vil påstå, at Det Radikale Venstre er et af de mest provinsielle partier.
Hvordan kan det være, at man tror, at de værdier, man selv har, er de samme over hele verden?
Er man i Det Radikale Venstre ikke klar over – det er man ikke; det viser man jo tydeligt – at der findes forskellige kulturer i verden, og at der findes nogle, som ikke abonnerer på vores frihedsrettigheder, og at inviterer man dem ind i vores land, risikerer disse frihedsrettigheder at blive trådt under fode?
Det er det, som nogle folk vil kalde logik for burhøns, men det er åbenbart svært for Det Radikale Venstre at acceptere.
Hvordan kan man tro, at vi vil få mere ligestilling eller vi vil fastholde ligestillingen i Danmark, når der er en stor andel af befolkningen, der abonnerer på en bog, hvor der står, at kvinder er halvt så meget værd som mænd, og anser det for et væsentligt religiøst budskab?
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Man kan i hvert fald sige, at jeg ikke anerkender, at vores værdier som ligestilling og frisind skulle være så svage, at de kan påvirkes af, at vi har nogle enkelte borgere her i landet, som er ekstreme, og den udfordring, der er med, at de er det, skal selvfølgelig tages alvorligt, og det skal vi arbejde med.
For det hører jo ikke til under danske værdier.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Nu er vi måske så igen inde på det her med uvidenhed eller de her skyklapper, man indimellem har for øjnene.
For faktum er jo, at stort set alle lande, der er præget af islamiske værdier, enten er diktaturer eller har ufred eller borgerkrigslignende tilstande.
Det er evident, at jo mere islam fylder i et samfund, jo mindre plads bliver der til demokratiet og friheden.
Kig ud i verden: Der er ikke et eneste sted, der er ikke et eneste parallelsamfund rundtomkring i de vestlige byer, hvor friheden og ligheden mellem mennesker, den seksuelle frihed og den måde, vi har fritstillet kvinder på, ikke lider under, at islam er kommet hertil.
Så anerkender ordføreren ikke, at der er et skisma i forhold til vores demokrati og frihedsrettigheder, når islamiske dogmatiske værdier vinder indpas?
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Jeg har svært ved at se, at der skulle være en direkte sammenhæng mellem det.
Man kan sagtens være muslim og være en del af et frit og demokratisk samfund – det mener jeg sagtens at man kan være – og det er der jo masser af muslimer der er.
Men jeg synes da, at ordføreren har lov til – det har hun heldigvis, og det skal hun stadig væk have lov til – at servere alt den mad, hun har lyst til, til sine fester.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne forholde mig meget konkret til ordførerens tale.
Ordføreren indleder med en tale om frikadeller og madkultur, og svinekødet bliver ofte brugt sådan lidt plat: Skal vi ikke have ret til at spise vores svinekød?
Men når vi taler om vores madkultur og siger, at vi ikke vil have den islamiske påvirkning af vores madkultur, så handler det jo i høj grad om, at vi har en kultur omkring maden, hvor vi ikke er præget af religiøse dogmer og vi ikke har en opdeling i, hvad der er rent, og hvad der er urent, men at vi siger, at vi byder til fest, og at vores madkultur betyder rigtig meget for os som mennesker.
Når det er sagt, siger ordføreren så også noget om, hvad det er for værdier, man gerne vil kæmpe for, altså mangfoldighed, medmenneskelighed, lighed, demokrati, frisind og lovsind.
På det grundlag kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Mener Radikale Venstre, at der kommer mere frihed, mere frisind, mere lovsind, mere demokrati, eller at der kommer mindre af samme, når de islamiske værdier breder sig i vores samfund?
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Nu kan man i hvert fald sige, at hr. Morten Messerschmidt jo selv kommer fra et parti, der har haft enormt meget at sige i dansk politik de sidste 20 år.
Jeg vil bare også gerne understrege, at der er rigtig mange, også muslimer, der er en rigtig positiv del af det danske samfund, og de udfordringer, der er, vil vi rigtig gerne være med til at løse.
Og jeg lukker ikke øjnene for nogle af de udfordringer, der er, men jeg gør det til gengæld heller ikke, når jeg samtidig anerkender alle dem, der gør det godt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-17:
Når vi så tager udgangspunkt i det sidste, kan ordføreren så ikke godt se, at der lidt er et problem i relation til, at f.eks. næsten halvdelen af alle indsatte i Danmark har en anden etnisk baggrund end dansk?
Det må jo betyde, at man på en eller anden måde sætter sig ud over den lovgivning, som vi trods her i Folketinget har vedtaget.
Altså, kan ordføreren ikke se, at der er gedigne problemer, ikke med udlændinge generelt, men med muslimer?
Men lige præcis denne gruppe mennesker, ikke alle selvfølgelig – den skalp skal ordføreren for Det Radikale Venstre ikke have – men rigtig, rigtig store grupper af dem er der kæmpe problemer med.
Og det ser man bare igennem fingre med fra Det Radikale Venstre.
Det er måske, fordi man er sølet så godt ind i ansvaret, at det er svært at forholde sig til.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Tak for ordet.
Må jeg ikke godt lige starte med at korrigere ordføreren en lille smule, for jeg har ikke talt imod, at vi skulle have symboler, som Dannebrog så rigtigt er.
Jeg talte imod symbolpolitikken, og det er to meget forskellige ting.
Jeg synes også, jeg fik sagt før, at jeg fuldt ud anerkender, at der er nogle udfordringer med nogle personer.
Jeg synes også bare, det er rigtig vigtigt altid at have fokus på, at der er rigtig mange, der gør det godt.
Når det så er sagt, er jeg sådan set fuldstændig enig i, at intet jo står over den lov, som vi vedtager her i Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-17:
Tak for det, formand.
Nu taler ordføreren imod symboler.
Og så kan man jo se på de folk, der kommer ind, om de så deler den følelse af at tilhøre det her meget stærke fællesskabssymbol.
Det er faktisk så stærkt, at vi som et af de eneste folk i verden har det med helt ind i dagligstuen, på lagkagen og på juletræet osv.
– det vedrører ikke kun staten.
Det er en helt særlig måde at være dansk på, og som jeg forstår den radikale ordfører, er der ingen problemer med folk udefra i forhold til det med at blive dansk.
Hun erkender indirekte, at der vistnok er nogle problemer med nogle, der ikke vil give hånd til kvinder, og den slags.
Så vil jeg spørge: Er det så noget, vi kan inkludere i den moderne danskhed, som De Radikale repræsenterer?
Vi ved også fra indtil flere integrationsundersøgelser, at omkring 40 pct. af de danske muslimer mener, at Koranen skal spille en rolle i lovgivningen.
Jeg vil bare gerne høre, om det i den radikale lejr er blevet sådan en god dansk værdi, at en mellemøstlig helligbog skal spille en rolle i dansk lovgivning.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Jeg går da altid op i, at vi tager hensyn til hinanden, og det gælder for alle mennesker.
Det synes jeg er et fint princip vi har her i vores land.
Der går ikke noget af mig af at skulle tage et hensyn til nogle andre, og det synes jeg er enormt vigtigt vi husker, uanset hvem der er i mindretal.
Og det gælder, uanset hvilken religion eller hudfarve eller seksuel orientering man så måtte have.
Jeg synes da bare, at hvis det er så vigtig en ting for ordføreren, at børnene spiser svinekød, synes jeg da, man skal servere det derhjemme.
Men jeg har ikke noget imod, at børnehaver gør det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Nu var det jo ikke mig, der brugte min ordførertale på at tale om svinekød.
Jeg er sådan set bare optaget af, at hvis man mener det oprigtigt, altså at man også interesserer sig for mindretal, når det er folk med etnisk dansk baggrund, bør man holde op med at latterliggøre noget, der trods alt i århundreder har været kutyme i Danmark, altså at svinekød indgår i en kost, og lade være med at reducere det til en ligegyldig debat.
Det er nemt at latterliggøre det på samme måde, som det er nemt at latterliggøre det, hvis der er en boligforening, der afskaffer juletræet.
Men jeg kan godt forstå, at man, hvis man bor i et område og pludselig er kommet i undertal kulturelt set, føler, at man nærmest er blevet gæst i sit eget land, hvis noget, der har været gængs og skik og brug i Danmark altid, pludselig bliver latterliggjort og sat til side, som om det var dumt og symbolpolitik.
Det er med hensyn til det, jeg ikke forstår, hvor Radikale Venstres loyalitet er i øjeblikket.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Altså, som jeg sagde lige før: Hvis man tror, man har stemt på Radikale Venstre som et parti, der vil acceptere, at mænd og kvinder ikke er lige, bliver man da absurd skuffet, for mænd og kvinder i Danmark er lige, og det bliver de ved med.
Men når man har en håndtrykslov, er hele problematikken med den ikke, at jeg ikke synes, det er rigtig godt, at vi som udgangspunkt hilser ved at give hånd til hinanden – jeg giver også knus til en del – men det er jo, at vi skriver ned i en lov, hvordan man håndflade mod håndflade skal hilse på hinanden til den her ceremoni.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Nu spurgte jeg ikke til burka.
Jeg spurgte til det meget vigtige signal, man sender, ved at man, når man bliver dansk statsborger, understreger med ceremonien, at kvinder og mænd er lige.
Men Det Radikale Venstre synes, at det er symbolpolitik at understrege, at kvinder og mænd er lige, selv om vi ved, at det for mange ikkevestlige kvinder er sådan, de er blevet opdraget – at de har fået at vide, at det ikke er situationen for dem.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Vi forsvarer altid også kvinders rettigheder.
Det er bl.a. derfor, at vi utrolig gerne ser en styrkelse af kvindekrisecentre og af exitprogrammer, så vi rent faktisk får hjulpet de her kvinder, for det er jo det, det handler om.
Det handler jo ikke om, om vi kan lave en burkalov om noget og så skyde det ind under dække af, at man vil hjælpe kvinder, når der allerede var en lov, der gjorde det ulovligt at tvinge kvinder til at gå med burka.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Jeg synes, det er interessant, måske endda forunderligt, at man kalder en håndtryksceremoni for symbolpolitik, når den understreger en dansk værdi, nemlig at kvinder og mænd er lige, og er blevet nødvendig, fordi det ikke er en selvfølge; der kommer mennesker til vores land, som ikke mener, at kvinder og mænd skal trykke hinanden i hænderne.
Og jeg vil bare spørge ordføreren: Hvor går grænsen, altså hvornår er noget symbolpolitik, når det handler om at bakke op om ikkevestlige kvinders rettigheder i Danmark?
For det er åbenbart ikke en rettighed, at de er lige med mænd, når det handler om at skulle trykke hånd.
Altså, hvor langt skal vi ned ad slisken, før I sætter ind og også forsvarer deres rettigheder?
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Jeg vil sige, at vi jo taler med alle borgere i Danmark til et valg.
Det gælder da, uanset om du er muslim eller kristen.
Men det vigtige er jo, at vi får oplyst folk, at folk deltager i vores demokrati.
Der er da ingen, der skal føle, at de skal stemme på Radikale Venstre.
Hvis man har stemt på Radikale Venstre og troet, at man fik nogle, der kun var talerør for en trosretning, så er man da i hvert fald blevet skuffet, for vi er jo nogle af dem, der kæmper allerhårdest for ligestilling, både mellem kønnene og for seksuelle minoriteter.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Nu var mit spørgsmål ikke, hvorvidt ordføreren deltog i det her møde selv.
Mit spørgsmål var, hvorvidt Det Radikale Venstre nu anses som islams talerør i Folketinget med det tætte samarbejde, som partiet jo havde med moskeer, og de anbefalinger, der kom.
Så jeg ville være glad, hvis ordføreren kunne svare på det, og derudover vil jeg spørge: Kan vi med ordførerens svar forvente, at Det Radikale Venstre, hvis svaret er nej, ikke fører en lignende valgkamp hånd i hånd med diverse moskeer rundtomkring i Danmark til næste folketingsvalg?
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Nu nævner hr. Marcus Knuth jo Aarhus, og jeg er valgt i Aarhus for Radikale.
Jeg har også opstillingskreds i Aarhus V, og derfor blev jeg også spurgt af journalister, dengang den her sag kom op om det her debatmøde, hvor det åbenbart kun var den ene side af Folketinget, der var inviteret, om det var mig, der havde været med.
Det var det ikke.
Jeg ved ikke, hvem det var.
Jeg synes, det er helt vildt vigtigt – det er lige præcis det, der er vigtigt – at man hører alle de forskellige synspunkter, der er.
Det eneste debatmøde, jeg deltog i specifikt i Gellerup, var et debatmøde, hvor bl.a. Dansk Folkeparti, Venstre og Socialdemokraterne var til stede sammen med Radikale Venstre og Enhedslisten.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
En af de ting, som virkelig chokerede mig under valgkampen, var det samspil, som Radikale Venstre havde med nogle moskeer rundtomkring i Danmark.
Jeg mener, at det var i Aarhus, man havde et vælgermøde, hvor det kun var røde partier, der var blevet inviteret, og efterfølgende – som jeg husker det – opfordrede trossamfundet til, at man skulle stemme på Radikale Venstre eller Enhedslisten.
Når man tænker på den ondskab, der kommer ud af nogle moskeer rundtomkring i Danmark – kvindeundertrykkelse, jødehad, social kontrol – er det jo afsindigt, og det får mig til at spørge: Siden Det Radikale Venstre havde et godt og tæt samarbejde med de her moskeer og de her muslimske miljøer, er Det Radikale Venstre så islams nye talerør i Folketinget?
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Det må du undskylde.
Det må du virkelig undskylde; jeg ved godt, de er der.
De er der jo, fordi de blev ofrene for et usselt, usselt terrorangreb her i Danmark, og det er derfor, at vi mindes de mennesker, som var ofre for det.
I forhold til ytringsfriheden er ytringsfriheden jo altid noget, vi skal passe på.
Den vil altid blive udfordret, og det er vores opgave at passe på den.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-17:
Det er to mindeplader for Finn Nørgaard og Dan Uzan, som blev ofre for et islamistisk terrorangreb den 14. og 15. februar 2015.
Så mit første spørgsmål er: Hvorfor er det blevet nødvendigt at sætte de mindeplader op?
Mit andet spørgsmål er: Er ytringsfriheden i dag mere eller mindre presset, end den var for 20 år siden?
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Altså, nu har jeg ikke været herinde lige så længe som hr. Henrik Dahl
Henrik Dahl (LA), 2020-01-17:
Det var en tale taget lige ud af 1995.
Det vil jeg også gerne, for nede i den anden ende af Vandrehallen er der to mindeplader.
Hvorfor er de der?
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
I forbindelse med de eksempler, jeg har hørt med juletræerne, som ordføreren påpeger, vil jeg sige, at man vurderede, det kostede enormt mange penge at have lys i de her juletræer.
Det er vel et fair argument for de beboere.
Pia Kjærsgaard, du må gerne grine, men det er faktisk det, jeg har hørt som begrundelse.
Sorry, jeg blev distraheret ovre fra den anden side.
Undskyld.
Jamen det kan man, fordi der er helt enorm forskel på, hvad der er symbolpolitik, og hvad der så er en handling for lige præcis at sætte fokus på noget af det, man er uenig i.
Det er jo ret ærgerligt, synes jeg, at vi tror, at vi løser nogen som helst integrationsudfordringer – for de er der – ved at lave en håndtrykslov.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Det er jo desværre bare en kendsgerning, ligesom indvandrerkriminaliteten også er meget højere end kriminaliteten blandt folk med etnisk dansk oprindelse.
Sådan er det bare.
Jeg står bare og konstaterer fakta, så sådan er det.
Men når nu den radikale ordfører taler om symbolpolitik, har jeg alligevel ikke kunnet lade være med at trække lidt på smilebåndet, hver gang jeg har hørt det, for der er også lidt komik i det.
Det er komisk i forhold til Det Radikale Venstre, hvor formanden tager en svømmetur over til Lindholm og tilbage igen – det er slet ikke symbolpolitik; det er virkelig noget, der batter.
Og er den anden del, nemlig det, at man overnatter én nat eller måske lidt mere i et indvandrerkvarter, i en ghetto, ikke symbolpolitik?
Altså, jeg er simpelt hen forundret over, at man sådan frit og frejdigt kan stå og tale om symbolpolitik uden at vende pilen mod sig selv.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Tak for talen, først og fremmest.
I det forslag til vedtagelse, som ordføreren har med, er man jo lidt optaget af det her med ydelser, uagtet at de er midlertidige og den her midlertidige børneydelse, der har været så meget tale om, også kommer mange danskere til gavn.
Altså, hver syvende ikkevestlige kontanthjælpsmodtager får derfor ydelser uden overhovedet at møde op.
Altså: Vil ordføreren ikke prøve at reflektere lidt over det?
Eller hvad mener ordføreren egentlig der skal til?
Hvordan skal vi gøre op med det her dysfunktionelle beskæftigelsessystem for ikkevestlige kontanthjælpsmodtagere?
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet, men hvis der spørges om, om vi i Venstre vil forbyde, at der findes halalprodukter, vil jeg sige, at det har vi jo ikke noget ønske om.
Men jeg synes, det ville være fint, hvis der var et klart alternativ, som man kunne vælge i stedet for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-01-17:
Jamen det er jo ikke sandheden, og her bliver jeg nødt til at citere ordføreren: Regeringen ønskede ikke åbenhed om, hvordan man påfører de her halalafgifter også på danske forbrugere.
Det var jo noget, som justitsministeren forpurrede gang på gang, når vi stillede spørgsmål her i Folketingssalen om det.
Vi ved, at halalafgifter tilflyder Muslim World League, og Islamisk Kulturforening og Islamisk Kulturcenter får også indtægter derfra.
Hvorfor vil man ikke oplyse Folketinget, borgerne, forbrugerne om, hvad det vitterlig er, der foregår?
Det er jo et brud med de danske værdier, men alligevel vælger Venstre bare at sige pyt.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
I Venstre har vi ikke noget ønske om at gribe ind i de frie markedskræfter, og hvis nogen ønsker at købe halalprodukter, er det selvfølgelig deres frie ret at gøre det.
Det har egentlig altid undret mig, at der ikke er opstået et marked for produkter, der markedsfører sig selv ved netop ikke at være halalprodukter, men det kan jo være, at det kommer en dag.
Sådan et produkt ville jeg til hver en tid selv vælge.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-01-17:
Tak, fru formand.
Jeg vil gerne kvittere for ordførerens tale.
Men jeg tænker lidt på, hvordan det er foregået de sidste 4 år, hvor ordførerens eget parti har haft æren og fornøjelsen af at sidde i regering og også har haft statsministerposten, og hvor Dansk Folkeparti ved gentagne lejligheder har stået hernede i salen og spurgt ind til den store problematik, der er omkring halalafgifter i Danmark og over for de forbrugere og ikke mindst de produkter, som forbrugerne benytter sig af i Danmark.
Den regering, som ordførerens eget parti tilhørte, ønskede ikke at gøre en dyt for at tage favntag med de halalafgifter, der er – om det er halal eller haram.
Der er halalafgift på modermælkserstatning, tandpasta, chokolade, kosmetik, medicin, sågar flyrejser er der halalafgifter på.
Hvorfor ville ordførerens parti ikke gøre noget ved så vigtige elementer i forhold til danske værdier, når man havde mulighederne for det i en regering?
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Nu talte vi jo netop om jøder før, og der er vel næppe en gruppe, der mere har været forsøgt gjort statsløse af nationer og har været ramt af ønsker om at skubbe dem rundt imellem landene end dem.
Og det er den gruppe, der igennem Europas historie har lidt den mest kranke skæbne overhovedet.
Det at have konventioner, der beskytter mindretal og små nationer, er i min optik altid godt.
Men det er selvfølgelig vigtigt, at de konventioner, som vi er en del af, er nogle, som vi går til grænsen af, når det handler om at opnå kontrol over indvandringen til Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-17:
Det er vi nemlig meget enige om: at der er en, jeg tror, ordføreren brugte udtrykket distinkt forskel på den indvandring, vi har oplevet fra den muslimske verden, i relation til det, vi ellers har haft erfaring med.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvordan ordføreren, når nu han er kommet til den erkendelse, så af al sin kraft holder fast i de konventioner, der insisterer på, at folk fra selv meget forskellige forudsætninger skal behandles ens.
Ville det ikke være befriende og i pagt med den frihedsånd og -tradition, som Venstre netop har, at man siger: Så skiller vi det ad?
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Tak for spørgsmålet.
Hr. Morten Messerschmidt nævner selv en gruppe, som har formået at være meget distinkt i alle de år, den har været i Danmark, nemlig jøderne i Danmark, men uden at det nogen sinde har skabt problemer for det omkringliggende samfund.
Så jeg kender ikke nogen gruppe, der har haft så mange ønsker om at være tro over for deres oprindelse, som jøderne i Danmark, men samtidig har gjort det med så dyb respekt for det danske samfund.
Jeg ville ønske, at mange flere med især muslimsk baggrund ville tage ved lære af den jødiske rejse, for man kan godt være muslim i Danmark og omfavne Danmark samtidig, men flere burde gøre det med afsæt i den jødiske erfaring.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-17:
Tak, formand, og ikke mindst tak til ordføreren.
Nu blev Socialdemokratiet tidligere rost for den rejse, partiet har været på, og den ros kan jo også tildeles Venstre.
Man står jo vitterlig på stolt grund – Kold og J.C. Christensen og alle dem, som ordføreren selv nævner.
Kan ordføreren komme i tanke om nogen enkelt gruppe, der på den måde som muslimerne igennem den seneste generation har tilladt sig at stille betingelser til det samfund, der åbenhjertigt har taget imod dem?
Men når vi taler om den muslimske indvandring – ikke alle, selvfølgelig, for der er masser af gode eksempler, men dog alligevel – så ser vi en gruppe, som lige pludselig stiller krav om, at der skal bygges moskeer med minareter, og der skal være særlig indretning af bederum, og hvad ved jeg, og der skal være særlige fødevarer osv., altså det danske samfund skal være på deres præmisser.
Kan ordføreren finde bare ét eksempel på en ikkemuslimsk gruppe, der har gjort noget tilsvarende?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Så sent som i går kom der nogle initiativer frem.
Før jul, i efteråret, vedtog vi i fællesskab en hastelovgivning, der gør det muligt at fratage statsborgerskabet for folk med dobbelt statsborgerskab, så de ikke kan vende tilbage til Danmark.
Altså, vi har jo truffet nogle ret markante beslutninger bl.a. på indfødsretsområdet for at undgå, at syrienskrigere vender tilbage.
Det er jo ret markante opstramninger, og når det gælder regler for familiesammenføring, opholdstilladelse og indfødsret i øvrigt, er der ikke ændret noget.
Derfor mener jeg ikke, at det her er ren retorik.
Jeg anerkender ikke præmissen for, at det skulle være korrekt.