runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2020-05-06:
Ministeren siger så – og det var et af de svar, ministeren gav her – at der var et enkelt tilfælde.
Som jeg kan se i det notat fra den 28. januar, er der studier, der viser, at man kan smitte, før man har symptomer på coronavirus.
Er det ikke korrekt, at det ikke er et enkelt tilfælde, det handler om?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Nu er jeg ked af at rette spørgeren, men det er nu ikke det spørgsmål, der er stillet.
Spørgsmålet fra spørgeren lyder: Hvilke tanker gør ministeren sig om, at Statens Serum Institut allerede den 28. januar 2020 gjorde Sundhedsstyrelsen opmærksom på, at der var tegn på milde tilfælde og smitte før symptomdebut?
Det er spørgsmålet.
Så det er det spørgsmål, jeg svarer på.
Jeg vil godt fremhæve og sige, at ud fra et forsigtighedsprincip blev det den 29. januar, dagen efter den 28., som led i Styrelsen for Patientsikkerheds håndtering udvidet til at omfatte personer, der havde haft kontakt med bekræftede eller mistænkte tilfælde af covid-19 48 timer før symptomdebut.
Det var altså Styrelsen for Patientsikkerhed, som på den måde reagerede der.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-06:
Det var et meget langt svar på et spørgsmål, som jeg ikke stillede.
Jeg spurgte, hvornår ministeren var blevet konfronteret med det.
Hvornår fik ministeren at vide, at man kunne smitte før symptomdebut?
Jeg ved godt, at ministeren har oplyst, at ministeren fik det at vide, men ikke hvornår.
Derfor er det det spørgsmål, jeg stiller: Hvornår fik ministeren det at vide og blev gjort bekendt med de oplysninger, samt hvad der lå til baggrund for de oplysninger, at man kunne smitte før et udbud?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Dette var baseret på et konkret tilfælde i udlandet, hvor vurderingen var, at en person, som var testet positiv for COVID-19 højst sandsynligt var smittet af en nær kontakt, som umiddelbart var asymptomatisk på kontakttidspunktet.
Disse informationer blev drøftet på et fælles møde mellem SSI og SST 4. februar 2020.«
Sundhedsstyrelsen fulgte frem til den 11. marts en inddæmningsstrategi bl.a. baseret på anbefalingerne fra ECDC og WHO, som ikke anbefalede test af asymptomatiske indrejsende, men anbefalede fokus på information af rejsende.
Smittefaren fra en eventuelt asymptomatisk indrejsende blev vurderet til at være meget lav og væsentlig lavere end smittefaren fra en person med symptomer.
Desuden var vurderingen, at det var problematisk at teste asymptomatiske personer, da der på grund af den meget lave koncentration af vira er stor risiko for et falsk negativt svar og dermed for, at testsvaret kan give falsk tryghed.
Rejsende fra risikoområdet blev i stedet i overensstemmelse med internationale anbefalinger opfordret til at være særlig opmærksomme på og straks handle på eventuelle symptomer ved hjemkomst.
Det fremgik af de retningslinjer, som Sundhedsstyrelsen offentliggjorde den 5. februar, at der er set eksempler på person til person-smitte før symptomdebut, men at WHO på daværende tidspunkt vurderede, at smitte hovedsagelig sker fra patienter med symptomer.
Så der gik altså 8 dage, fra Sundhedsstyrelsen fik oplysninger fra Statens Serum Institut, og 1 dag fra mødet, til styrelsen havde det med i de offentligt tilgængelige retningslinjer.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-06:
Mange tak.
Hvilke tanker gør ministeren sig om, at Statens Serum Institut allerede den 28. januar 2020 gjorde Sundhedsstyrelsen opmærksom på, at der var tegn på milde tilfælde og smitte før symptomdebut?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Jeg kan tilføje her, at danske medier skrev om den her situation, altså at der nu var kommet oplysninger om, at asymptomatiske personer kunne smitte –
Berlingske den 28. januar, TV 2 den 1. februar, Jyllands-Posten samme dag, altså den 1. februar.
Det var noget af det, som begyndte at komme frem i nogle rapporter, og det var så også noget af det, altså de her rapporter, som danske myndigheder også læste, ud over at de også fik rådgivning fra ECDC og WHO og handlede på de anbefalinger. Og så havde man det her forsigtighedsprincip i Styrelsen for Patientsikkerhed i forhold til opsporing.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-06:
Vi har jo i Alternativet været glade for, at regeringen har lavet en mere offensiv teststrategi, og i den forbindelse er det interessant at høre, hvad resultatet foreløbig har været.
Så det konkrete spørgsmål er: Er det ministerens holdning, at teststrategien om at opspore, teste og isolere fungerer?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo en ny sygdom, vi har med at gøre, og dermed også nyt land for sundhedsmyndighederne i hele verden.
Vi følger udviklingen tæt.
Sundhedsstyrelsen reviderer løbende anbefalinger og retningslinjer på baggrund af den nyeste tilgængelige viden og ændringer i situationen.
Test har været en vigtig del af håndteringen af covid-19, og Sundhedsstyrelsen har løbende vurderet det faglige grundlag og tilrettelagt tilgangen for både test, isolation og opsporing ud fra det stadium, epidemien var på.
Lige nu er vi i den fase, hvor samfundet skal åbnes op igen.
Vi hører i Danmark til den gruppe af lande, der har testet flest pr. indbygger, men det er fortsat regeringens klare strategiske mål, at langt flere skal testes.
Det er en vigtig del af at sikre tryghed og overvågning af smitte i forbindelse med genåbningen.
Den ny teststrategi skal således være med til at bane vej for genåbning.
Vi skal kunne diagnosticere, opspore, forebygge smitte, bekræfte smittefrihed, og derudover skal smitten overvåges.
Et vigtigt skridt er også at åbne det nye testspor, Testcenter Danmark.
Test skal kombineres med opsporing og isolation, så smittespredning undgås.
Lige nu taler tallene for sig selv.
Selv om det er for tidligt at konkludere noget endeligt, er det positivt, at vi sammenlignet med andre lande oplever et lavt smittetryk.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-06:
Tak for svaret.
Jeg er meget enig i de sundhedsmæssige betragtninger, som ministeren kom med.
Venstre har jo ikke en færdigstrikket løsning på det her endnu, men vi ser behovet for en strategi og en plan, og derfor er det godt, at vi kommer i dialog omkring det.
Der er jo ingen tvivl om, at luftfarten har enorm betydning for dansk økonomi og beskæftigelse, ikke mindst i forhold til København, hvor der jo er i tusindvis af beskæftigede ved flyselskaber og underleverandører og ved selve lufthavnen, og her spiller ikke mindst SAS en meget stor rolle som motor med ruter ud i store dele af verden.
Så det at holde hånden under SAS som en skandinavisk gigant, der ikke bukker under for coronakrisen, er et vigtigt politisk mål på tværs af partier.
Men der er jo også en række andre danske luftfartsselskaber, der bløder voldsomt i denne tid, bl.a. selskaber, der betjener indenrigsruterne, og her er det Venstres holdning, at indenrigslufthavnene også spiller en helt afgørende rolle, specielt når det gælder målet om et sammenhængende Danmark, og vi skal også sørge for, at ruterne til Aalborg, Billund, Karup, Rønne, Sønderborg og Tirstrup kommer i gang.
Det kræver givetvis en national strategi med nogle klare politiske mål, men jo også nogle virkemidler, som vi kan få defineret i et samarbejde med branchen.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-06:
Tak for det meget højaktuelle spørgsmål, og det vidner jo bare om, at de drøftelser, vi også løbende har i regi af transportordførerne, selvfølgelig også egner sig til at komme herind i salen, for det her er i sagens natur også noget, som vi har drøftet løbende i kredsen af transportordførere, som jeg holder møde med en til to gange om ugen.
Luftfarten er jo i sin natur international, og derfor vil en genåbning også afhænge af forholdene i andre lande.
Det er selvfølgelig især, når det handler om den grænseoverskridende flytrafik, men for så vidt også den nationale.
Flere lande, bl.a. Danmark, har indført indrejserestriktioner i forsøget på at få smittespredningen under kontrol, og Udenrigsministeriet fraråder alle ikkenødvendige rejser.
For af flyvningerne kan genoptages, skal der igen være tillid til, at landene har smitten under kontrol, og som følge af det vil man så efterfølgende kunne genåbne grænser og lempe restriktioner.
Luftfartssektoren er en af de sektorer, som er absolut hårdest ramt af den nuværende krise, og det kan forventes, at der også efter krisen vil være en lavere efterspørgsel fra passagerer i en endog meget rum tid.
Og derfor er vi også i en tæt dialog med luftfartsbranchen om, hvordan fremtidige scenarier for en normalisering skal se ud.
Når det er muligt at genåbne luftfarten ud fra et sundhedsmæssigt hensyn, kan det derfor også blive nødvendigt at understøtte luftfarten for at etablere flyruter, som er vigtige for Danmark og dansk økonomi.
Forholdene er en smule forskellige for indenrigs- og udenrigsluftfart, og indenrigsluftfarten er ikke i samme omfang påvirket af forholdene i andre lande.
Derfor har regeringen ikke indført restriktioner på flyvninger, og derfor er det i udgangspunktet også muligt for luftfartsselskaberne at drive indenrigsflyvning som normalt.
Men det er dog min opfattelse, at selskaberne gør alt, hvad de kan, for at følge myndighedernes anbefalinger, og både DAT og SAS har af egen drift besluttet at sikre så meget afstand mellem passagererne som muligt, og de er også i gang med at se på bl.a. anvendelsen af mundbind og masker.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-06:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder således: Er ministeren enig i behovet for udarbejdelse af en national strategi for genstart af den danske luftfart – indenrigs som udenrigs – i kølvandet på coronakrisen?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-06:
Men jeg vil i hvert fald gerne slå fast, at de meget fornuftige projekter, der ligger på E45 – hvor jeg må sige, at det nok mere er et spørgsmål om, hvornår de kommer, end om de kommer, fordi de er meget nødvendige – også vil føre til, at der på sigt kommer endnu mere trafik på Vejlefjordbroen.
Og så er der selvfølgelig spørgsmålet om timing, og det må vi så tage i de videre infrastrukturforhandlinger.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-06:
Jo, nu håber jeg, at ministeren tager de der tal fra undersøgelsen med et gran salt.
For når man parrer det med den sunde fornuft, altså at der kommer en genvej fra Give direkte mod Tyskland, så tror jeg, at rigtig, rigtig mange vil tage den vej, uanset om der er et regneark eller ej.
Og så den her jyske parallelmotorvej, som skal fremtidssikre kapaciteten.
Er ministeren ikke enig i, at udvidelser på E45 ikke alene gør det, men at vi også er nødt til at fremtidssikre kapaciteten med en parallelmotorvej?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-06:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg selvfølgelig er skuffet over, at de forundersøgelser, der er, viser, at der er så lidt aflastning af Vejlefjordbroen, for som spørgeren selv er inde på i dette spørgsmål, er det en flaskehals, og derfor synes jeg også, vi skal kigge fordomsfrit på, om der kan bringes andre løsningsmodeller i spil.
Jeg synes da eksempelvis også, at vi – med hensyn til de overvejelser og ting, som har været undersøgt, altså om man kan lave en parallel bro, om man kan udvide den eksisterende bro – bør undersøge det, for dermed også at undersøge, om det kunne være en aflastning.
Og jeg er bekendt med borgmesterens bekymringer.
Jeg har faktisk været på besøg i Vejle og har også hørt om de alternativer, som man også tænker der er lokalt, også ned igennem byen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-06:
Det er jo ikke kun spørgeren, der er optaget af en parallelmotorvej.
Jeg kan jo oplyse, at Socialdemokratiet hidtil har været en varm fortaler for en jysk parallelmotorvej.
Ja, faktisk var det den navnkundige socialdemokratiske vejordfører gennem mange år, oberst Jens Christian Lund, som lancerede behovet for en jysk parallelmotorvej.
Siden har skiftende S-transportordførere bakket op om projektet, og det var jo også en central del af Socialdemokratiets trafikudspil fra starten af 2019.
Så jeg er ikke ene om at fokusere på en jysk parallelmotorvej, og nu er det jo undersøgt, og vi skal have truffet en beslutning.
Så derfor vil jeg spørge, om ikke ministeren er med på, at vi har en undersøgelse, at det er en mulighed med en parallelmotorvej, og at der er en betydelig aflastning – jeg er lidt i tvivl om de tal, der ligger, det er nogle regneark, og de er taknemmelige.
Og om ministeren ikke er villig til at følge op på forgængerne i Socialdemokratiet og fokusere på en jysk parallelmotorvej.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-06:
Jeg synes, det lyder som en rigtig god idé at se helt fordomsfrit på, hvordan vi kan løse det bedst tænkeligt og få et fremtidsperspektiv på det.
Og spørgsmålet om, hvornår vi opnår kritisk trængsel, er selvfølgelig også det, som er lidt afgørende her.
Jeg er jo selvfølgelig godt bekendt med, at spørgeren især er optaget af, om man kan lave en parallel motorvejsforbindelse, men jeg minder lige om, at tallene altså ikke tyder på, at det vil være tilstrækkeligt til at løse flaskehalsen ved Vejle Fjord.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-06:
Tak for svaret.
Jeg ved fra gårsdagens forespørgselsdebat, at vi er enige om, at mobilitet er helt afgørende for Danmarks økonomi, jobskabelse og sammenhængskraft og for den enkeltes frihed til at bevæge sig rundt.
Store dele af Jyllands trafik er jo kanaliseret ned over Vejlefjordbroen – sådan har det maget sig med vores infrastruktur.
Trafikken fra Nordjylland og Østjylland kommer via E45, og trafikken fra store dele af Midtjylland, Vestjylland og hele Nordvestjylland kommer ned ad Rute 18, motorvejen fra Herning-Holstebro, og så kommer der også en del trafik ned ad Rute 13 fra Viborg over Tørring, og det giver jo en enorm koncentration af trafik lige netop på Vejlefjordbroen, plus at det giver en omfattende omvejskørsel, at man skal helt over i det østlige Jylland for at komme over broen der, inden man så skal videre mod Tyskland, Sjælland, eller hvor man skal hen.
Økonomisk vækst har jo medført den her enorme stigning, som ministeren omtalte – det er 40 pct. siden 2010 – og derfor er der den her kritiske trængsel.
Borgmesteren i Vejle kan jo berette om, at det engang imellem er ligesom i de gode gamle dage, hvor der er lange køer ind igennem Vejle, når der har været uheld oppe på broen.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-06:
Tak for det meget gode spørgsmål.
Det er nemlig fuldstændig rigtigt, at motorvejsstrækningen over Vejlefjordbroen er helt central for trafikafviklingen.
Det gælder både, når man ser det i et lokalt perspektiv, men også i landsdelstrafiksperspektiv og derfor også en af de mest trafikerede motorvejsstrækninger i Jylland.
Før coronakrisen udgjorde strækningen, som spørgeren også ganske rigtigt gør opmærksom på, en potentiel flaskehals på den østjyske motorvej, og når samfundet er kommet helt op i gear igen, må vi naturligvis også forvente, at der igen kommer pres på vores infrastruktur, og det gælder i sagens natur også for Vejlefjordbroen.
Vi er i regeringen meget opmærksomme på kapacitetsudfordringen over Vejle Fjord, og det er også en af de trafikale udfordringer, jeg forventer at vi skal drøfte nærmere sammen med spørgeren og Folketingets øvrige transportordførere i forbindelse med en kommende infrastrukturplan.
Den nyligt offentliggjorte vvm-redegørelse af et andet projekt, nemlig den nye midtjyske motorvej mellem Haderslev og Give, viste som bekendt, at en sådan motorvej desværre kun vil medføre en begrænset aflastning af Vejlefjordbroen.
Afhængigt af linjeføring kan der således forventes en aflastning på i størrelsesordenen 3.000 til 5.000 køretøjer i døgnet, og en ny midtjysk motorvej synes altså ikke dermed at være løsningen på kapacitetsudfordringen ved Vejlefjordbroen på lang sigt.
En mere langsigtet løsning kunne formodentlig være enten at udvide den eksisterende bro over Vejle Fjord til otte spor eller at anlægge en ny parallel firesporet bro.
Vejdirektoratet har faktisk vurderet det i en strategisk analyse fra 2014 – det er på et meget indledende niveau, skal det siges, og der er heller ikke taget stilling til det – og det blev i den forbindelse vurderet, at de to løsninger i 2013-priser ville beløbe sig til henholdsvis 1,1 mia. kr. for udvidelsen og 1,7 mia. kr. for parallellbroen.
I beregningen er anlægsoverslaget dog kun for selve broanlæggene og altså ikke landfæster og landanlæg oveni, og vi har i regeringen heller ikke taget stilling til, om det er et projekt, der skal gås videre med, men jeg synes dog, at det er interessant, også i lyset af spørgerens opmærksomhed på problemstillingen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-06:
Tak for det, formand.
Jeg læser spørgsmålet op, og det lyder således: Hvad er ministerens holdning til, at Vejlefjordbroen – med et hverdagsdøgntrafiktal før coronakrisen på mere end 95.000 – har udviklet sig til at blive Jyllands trafikale flaskehals?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-06:
Det var mit eneste spørgsmål, kære formand.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Jo, men jeg tror, at jeg ligesom alle andre fulgte med i danske medier, og det vil sige, at det jo var en oplysning, som var fuldkommen transparent; det var offentlige oplysninger.
Når Berlingske, tv2.dk og Jyllands-Posten i de dage alle sammen skrev om de her oplysninger, så var det fuldkommen bredt, og når Styrelsen for Patientsikkerhed den 29. januar i deres opsporing begynder at have personer, der har været sammen med smittede op til 2 dage, før smitten er konstateret, så er det jo netop, må jeg konstatere, en reaktion på dette og de forsigtighedsprincipper, som er der. Sundhedsstyrelsen gjorde den 5. februar, altså få, få dage efter, i deres redegørelse netop opmærksom på, at der var person til person-smitte før symptomdebut – en redegørelse, som var fuldt offentlig, og det vil sige tilgængelig for mig og alle andre
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Jamen det er jeg da absolut heller ikke.
Altså, så hvis jeg politisk skulle træffe en beslutning om, hvad der skulle ske med de store elever i Danmark, så er jeg stor tilhænger af undervisningspligten, som har været i Danmark siden 1814, og det er, fordi jeg mener, at børn og unge mennesker har rigtig godt af at være en del af et fællesskab og i øvrigt et lærende fællesskab.
Altså, jeg tilhører tilmed et parti, der går ind for fællesskab og ser mennesket som flokdyr i sin grundlæggende ideologi og som fundament for den måde, vi har skruet samfundet sammen på.
Så når tingene er anderledes nu, er det, fordi der er en global pandemi, og ikke fordi der er nogen, der har et ønske om, at nogle elever ikke skulle kunne mødes med hinanden.
Der er ikke noget, jeg ønsker mere, særlig i den her tid, end at man igen kunne være sammen med hinanden og igen kunne høre unge stemmer defilere forbi på gader og stræder, og selvfølgelig særligt i det omfang, at der tilmed foregår organiseret læring.
Det er noget af det, jeg sætter allermest pris på, og det er noget af det, jeg selv som ung nød allermest.
Så den der værdiladning accepterer jeg simpelt hen ikke som præmis for spørgsmålet.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-06:
Nå, men jeg kan konstatere, at regeringen ikke er tilhænger af at se på muligheden for at lave turistkorridorer, sådan at tyske turister kan komme på ferie i Danmark, og sådan at de udlejningssommerhuse, de har reserveret og lejet, også kan blive til gavn og glæde for dem.
Jeg kan konstatere, at det ikke indgår i de drøftelser, som regeringen har senere i dag med Folketingets partier – i hvert fald hvis man lytter rigtig efter, hvad ministeren nu har svaret to, tre, fire gange: Så er det ikke en mulighed, sådan som ministeren svarer os her.
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Jamen jeg vil gerne svare det, jeg er i stand til at svare.
Og det er, at vi som regering selvfølgelig følger den her situation tæt.
Det er klart, at også spørgsmålet om at åbne gradvis op for indrejserestriktioner er en løbende overvejelse at gøre sig for en regering.
Jeg siger bare, at vi er nødt til at træde forsigtigt frem her for at sikre, at den genåbning, vi foretager af det danske samfund – om det så er grænser eller storcentre eller det er restauranter – er forsvarlig og kontrolleret, sådan at vi ikke oplever at blive slået tilbage.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-06:
Jamen vi spørger jo i dag ministeren som turistminister, hvad forskellen er på, om det er en tysk familie eller en dansk familie, der er i sommerhuset ved Vestkysten.
Når ministeren taler om storcentre, bliver der vel ikke ændrede forhold, fordi det er en person fra Slesvig-Holsten eller en person fra København eller Aarhus, der er i storcentret.
Alle skal jo overholde de regler, der er.
Det er jo det, spørgsmålet fra fru Ulla Tørnæs går på.
Det er muligheden for turistkorridorer og muligheden for, at tyske familier kan tage ferieophold i Danmark.
Så det undrer mig, at ministeren ikke vil svare på spørgsmålet.
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Regeringen overvejer jo løbende, hvad de rigtige næste initiativer er.
Derudover tager vi jo den politiske drøftelse partierne imellem: Er det storcentrene, der står for næste gang?
Er det de ældste klasser i skolen?
Er det restauranterne?
Hvis vi laver en forsvarlig genåbning af Danmark, er den god for dansk erhvervsliv og kan også være god for vores turismeerhverv, som har det hårdt.
Det tror jeg vi deler oplevelsen af.
Men jeg kan bekræfte, at regeringen selvfølgelig løbende overvejer, hvornår tiden er rigtig til også at se på grænsespørgsmålet.
Men det må jo bero på erfaringerne fra de første faser af genåbningen, om der er mulighed for at ændre på grænserestriktionerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-06:
Jeg skal spørge ministeren, om åbning af grænsen indgår i regeringens planer for genåbning, altså i det, der bliver drøftet nu.
Jeg spørger, fordi jeg går ud fra, at ministeren også er bekendt med, at smittetrykket tilsyneladende faktisk er lavere i Tyskland, end det er i Danmark.
Det er jo derfor, vi spørger til, hvad forskellen er på, om det er tyskere eller danskere, der færdes rundt i Danmark.
Så helt konkret
: Indgår grænseåbning i de aktuelle diskussioner i regeringen om genåbning?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Det, som bliver drøftet med partilederne – også lederen for spørgerens eget parti – er jo selvfølgelig, hvordan vi kan fortsætte genåbningen af Danmark, hvordan vi kan åbne nye erhverv op og gøre klar til, at flere og flere kan få gang i hjulene igen.
Det er vigtigt for dansk erhvervsliv.
Men det er jo rigtig vigtigt, at det foregår på baggrund af de resultater, der kommer ud af den første fase af genåbningen, og det er de erfaringer, vi skal bruge, før vi – både partierne imellem, men også regeringen selv – tager stilling til, om man vil åbne yderligere op, og hvilke dele der skal komme i første række.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-06:
Jeg siger mange tak for svaret, men det var jo ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om ministerens holdning til turistkorridorer som foreslået ved rådsmødet, som jeg går ud fra at ministeren deltog i, og hvor han jo på en eller anden måde må have udtrykt en dansk holdning.
Derfor efterlyser jeg ministerens svar på, om en sådan mulighed indgår i de drøftelser, som regeringen har med partierne i Folketinget.
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Jeg vil starte med at sige, at der ikke er nogen, der har lyst til at holde noget lukket i længere tid end nødvendigt, og heller ikke, når sommermånederne nærmer sig og de udenlandske gæster gerne vil på sommerferie i Danmark.
Jeg har stor forståelse for, at udenlandske gæster, herunder ikke mindst de tyske borgere, gerne vil have klarhed over, hvordan de er stillet i forhold til at holde sommerferie i Danmark.
Det vil også hjælpe vores nødlidende turismeerhverv samt de mange danske sommerhusejere, der har lejet deres sommerhuse ud til udenlandske gæster og potentielt står til at miste deres lejeindtægter.
Spørgsmålet om, hvornår den dansk-tyske grænse kan åbne, handler om, hvordan vi håndterer den her smitte.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-06:
Mange tak for svaret.
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge, om en sådan turistkorridor er en mulighed, som indgår i de drøftelser, som regeringen har med Folketingets partier, altså om ministeren ser det som en måde, hvorpå man kan imødekomme turisterhvervet.