runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-10-11:
Tak for det.
Det er en rigtig, rigtig hård situation at stå i, og derfor har det også længe været en prioritet for Venstre at sikre, at den her gruppe får nogle bedre vilkår og nogle bedre muligheder for hjælp.
Derfor gik vi bl.a. til valg på, at man skulle have flere forsøg til at få det første barn, altså at man i stedet for tre forsøg fik seks forsøg.
Det blev til virkelighed den 1. oktober, så det er vi selvfølgelig stolte af.
Vi er også rigtig stolte af, at der med det her lovforslag bliver lagt op til, at man for første gang inddrager den private kapacitet for at få bragt ventelisterne ned på det her område, og det bliver forhåbentlig også til virkelighed nu.
Den anden del af lovforslaget går ud på, at man ophæver det her forbud mod partnerægdonation uden medicinsk indikation.
Det synes vi også er et rigtig, rigtig godt liberalt forslag.
Vi tror på, at den enkelte familie ved bedst, hvad der er det rigtige for dem i den situation, hvor de gerne vil have et barn og bringe et barn til verden, og derfor er vi helt trygge ved, at det fremover bliver op til dem at beslutte, hvad der er det rigtige for dem.
Det er meget komplekst at beslutte sig for, hvad der er det rigtige, og vi tror simpelt hen på, at det ligger bedre i familierne, end det ligger her i Folketinget.
Så vi er også rigtig, rigtig glade for den anden del af det her lovforslag.
Med de ord kan jeg jo bare sige, at vi i Venstre bakker fuldtonet op om det her lovforslag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Helt grundlæggende har vi en udfordring i Danmark og i store dele af verden med, at der fødes alt for få børn.
Vi hørte også statsministeren i åbningstalen for nylig udtrykke, at vi skal have flere børn, ja, nærmest at vi skulle tage tiltag til at øge lysten, om jeg så må sige.
Nu tror jeg ikke, at nogen her ønsker at tvinge folk til at få flere børn, men vi kan godt gøre noget for at gøre det nemmere, og det er i den kontekst, man skal se det her lovforslag.
Lovforslaget har to forskellige elementer.
Med den første del udvides det offentlige serviceniveau sådan, at de regionale sygehuse fremover kan tilbyde enlige kvinder og par fertilitetsbehandling til både første og andet barn, og det er et forslag, som vi i Danmarksdemokraterne godt kan bakke op om.
Den anden del af lovforslaget gør det muligt for par bestående af to kvinder at få fertilitetsbehandling, med henblik på at den ene kvinde kan donere æg til sin partner, hvorefter denne kan bære graviditeten og føde barnet, uden at der er sundhedsfaglig begrundelse for behandlingen.
Den del af lovforslaget gennemfører en aftale fra januar, som Danmarksdemokraterne også er med i.
Aftaleparterne er enige om, at partnerægdonation uden sundhedsfaglig begrundelse alene skal tillades i privat regi mod egenbetaling.
Betalingen vil således ikke blive finansieret af det offentlige.
Danmarksdemokraterne støtter begge forslag, fordi de styrker mulighederne for at stifte familie, ligesom de styrker familiers adgang til fertilitetsbehandling og dermed mulighederne for barn nummer to.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Se, det er vigtigt, at vi hjælper barnløse med at blive forældre, og der er jo også taget en række initiativer igennem årene i forhold til at afhjælpe den problemstilling.
Lovforslaget her udvider jo det offentlige serviceniveau således, at de regionale sygehuse fremover kan tilbyde enlige kvinder og par fertilitetsbehandling til både det første og det andet barn, og det er jo en rigtig god udvikling.
For der er jo også familier, som gerne vil have mere end to børn.
Lovforslaget gør det også muligt for par bestående af to kvinder at få fertilitetsbehandling, med henblik på at den ene kvinde kan donere æg til sin partner, hvorefter denne kan være gravid og føde barnet, altså partnerægdonation, uden at der er en sundhedsfaglig begrundelse for behandlingen.
Vi Konservative er store tilhængere af at udvide adgangen til fertilitetsbehandling, så par kan få hjælp til både første og andet barn.
Men grunden til, at vi Konservative ikke er med i selve aftalen,
er vores modstand imod at give en generel adgang til partnerægdonation uden sundhedsfaglig begrundelse.
Der er jo rent faktisk kapacitetsudfordringer på området, og derfor synes vi, at det er uhensigtsmæssigt, at man på den måde bruger noget kapacitet, som kunne have været anvendt til at sikre graviditet til andre.
Derfor har vi også et ønske om at få lovforslaget splittet op i to, sådan at vi har mulighed for at stemme både for og imod i forhold til partnerægdonation.
Så kan jeg heller ikke lade være med at dyrke forebyggelsesforslaget lidt.
For Lægeforeningen skriver jo i deres høringssvar, at man bør benytte lejligheden til forebyggelsesaktiviteter.
De skriver: »Ifølge Sundhedsstyrelsen er rygning forklaringen på ca. en sjettedel af alle årlige tilfælde af ufrivillig barnløshed i Danmark.
Rygning påvirker ægløsningen, og noget tyder på at også mandens sædkvalitet forringes af rygning og brug af nikotinprodukter.
En nyere dansk undersøgelse har vist, at selv beskedne mængder alkohol ... kan nedsætte kvinders frugtbarhed betydeligt.«
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-11:
Tak for det.
Mit spørgsmål går på den del af lovforslaget, der handler om partnerægdonation.
Ordføreren kommer jo i den del af sin tale, der handler om de gratis forsøg til andet barn, ind på netop det her med de økonomiske udfordringer.
Det kan være dyrt at være i fertilitetsbehandling, og derfor vil man jo også lave det her for at mindske uligheden.
Jeg vil starte med at sige, vi er enormt glade i Alternativet for, at vi nu lovliggør partnerægdonation, men der vil jo også være et element af ulighed: Nogle vil have råd til det, og andre vil ikke have råd til det.
Så derfor vil jeg høre ordføreren, om ordføreren og ordførerens parti vil være villige til – hvis ikke nu, så med tiden – at kigge på, om man kan fjerne den her brugerbetaling, så man f.eks. også kan gøre brug af partnerægdonation i det offentlige.
Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Tusind tak for spørgsmålet, som jeg synes er virkelig relevant.
Som ordføreren også selv siger, ved vi ikke, hvor mange der kommer til at gøre brug af det her, og som Socialdemokratiets ordfører også sagde på talerstolen, er det enormt vigtigt, at vi generelt også følger den lovgivning, vi udmønter her i Folketingssalen.
Det er vi ikke altid så supergode til.
Jeg synes, det er helt oplagt, at vi følger det her lovforslag meget nøje og ser, hvordan udviklingen er.
Er der så nogle, der risikerer ikke at lave den her partnerægdonation, fordi der er nogle kæmpestore økonomiske barrierer, så er vi i Moderaterne åbne for at kigge på det og tale sammen.
Men lad os følge det tæt, og lad os holde dialogen.
Det er vi helt åbne for i Moderaterne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-10-11:
Tak for det.
Mange kvinder og mænd har oplevet et tidspunkt i livet, hvor man brændende ønsker sig et barn.
Jeg kan selv huske, hvor vigtigt det var, og hvor meget det fyldte i min bevidsthed.
Jeg så barnevogne alle vegne, og jeg tror, der er rigtig mange, der har oplevet det samme, som jeg har oplevet.
Men det er ikke givet, at ønsket uden videre går i opfyldelse.
Faktisk må flere og flere opleve, at det ikke er tilfældet, og det kan være enormt sorgfuldt.
Derfor er det også afgørende vigtigt, at vi fortsat udvikler og forbedrer sundhedsvæsenets evner til at hjælpe mænd og kvinder med reproduktion.
Barnløshed er derfor et rigtigt og meget vigtigt indsatsområde.
Det er også et område, som kræver højt specialiserede kompetencer, for årsagerne til barnløshed er ofte meget forskelligartede.
Derfor er det også vigtigt, synes jeg, at årsagen til barnløshed afdækkes så tidligt som muligt, så vi kan sikre barnløse den rigtige hjælp fra starten.
Jeg ser fertilitetsbehandling som et højt specialiseret område, og derfor bør vi også søge at samle kræfterne mere, end vi skal sprede dem.
Det gør vi ikke ved at udbyde opgaven til mange aktører, men ved at styrke specialerne.
Men ikke mindst er det afgørende, at vi fortsætter forskningen i årsagerne til barnløshed, og vi skal være langt mere offensive i kampen mod farlige stoffer, som er mistænkt for at forårsage barnløshed.
De problemer bør adresseres.
Ønsket om at få børn er ikke forbeholdt bestemte mennesker, og der er derfor også god grund til, at vi udvider mulighederne for, at flere kan få de børn, de ønsker.
Det bakker vi også op om i SF.
Alligevel vil jeg også flage et børneperspektiv, for i takt med at vi kan mere, bør vi også søge at beskytte børn, som har brug for at kende deres biologiske ophav.
Det kan vi, hvis vi sikrer, at oplysninger om biologisk ophav faktisk er tilgængelige for de børn, som kommer til verden ved hjælp af donorer.
For lige så meget som jeg anerkender forældres ønske om at få børn, lige så meget skal vi respektere, at forældre ikke ejer deres børn, og vi bør altid være på barnets side, når det gælder retten til egne data.
Men alt i alt støtter SF forslaget.
Jeg håber, at nogle af de andre problemstillinger er nogle, som vi også i fællesskab kan adressere fremadrettet, for de er vigtige.
Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Jeg har simpelt hen nogle opklarende spørgsmål.
Det her handler jo om partnerægdonation uden sundhedsfaglig begrundelse, som de facto vil ske selvbetalt i det private.
Det er sådan med de kapacitetsudfordringer, der er på fertilitetsområdet i forhold til fertilitetsbehandling, at det er meget i det offentlige.
I det private står man faktisk og siger: Vi har ledig kapacitet.
Så jeg forstår ærlig talt ikke helt ordførerens argumentation her.
Vil ordføreren uddybe det en gang til for min skyld?
For det private siger, at de har ledig kapacitet til at fertilitetsbehandle, og det er de her kvinder, som de ville kunne hjælpe.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Det er jo fantastisk.
Det tror jeg pædagogerne bliver rigtig glade for at høre, og det håber jeg selvfølgelig at det her kommer til at leve op til.
Så kan jeg også høre, at ordføreren er meget optaget af, om man kan fjerne andet bureaukrati.
Jeg har lidt tænkt: Okay, vi skal fjerne 1.000 årsværk, som det bliver sagt.
1.000 årsværk betyder, at den ene forvaltning skal fjerne noget, og at et andet område skal fjerne noget andet.
Kunne man forestille sig, at man på det her område måske skulle fjerne lidt mindre og måske noget andet på socialområdet?
Kunne man forestille sig, at man kiggede sådan på det i stedet for at fordele det jævnt ud og sige, at 1.000 årsværk skal fordeles efter, hvordan regnemodellerne går op?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Det kunne man sagtens forestille sig.
Og til det første, du nævner, vil jeg lige gentage og uddybe noget af det, der jo står i vores høringssvar.
Tværtimod er deltidspladserne bureaukratiske og optager tid, da personalet skal sikre, at pasningstiden ikke overskrider deltidspladsens timetal.
Det betyder jo, at når man ikke længere har det her administrative krav, kan man bruge mere tid med børnene.
Så har du da ret i, at de forældre, der tager imod det her, sikkert har mindre tid med deres børn, hvis de vælger det her.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at følge lidt op på det, som fru Karina Adsbøl nævner her.
Der er jo rigtig meget af det her lovforslag, som giver rigtig god mening, og vi er meget enige i, at vi skal fjerne bureaukrati og forenkle; det er der ingen tvivl om.
Men i forhold til lige præcis dem med 30-timersretten synes vi ikke det er at fjerne bureaukrati; tværtimod er det at fjerne en ret for børnefamilier.
For os Konservative er det vigtigste at skabe de bedste fleksible rammer for at kunne være en børnefamilie og i det hele taget for familielivet.
For mig at se virker det her mere som en slags sparerunde.
Man har kun spurgt KL.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, om det virkelig er moderat politik, at man vil skabe dårligere vilkår for børnefamilierne og ikke blive ved med at give dem den her ret?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Det er i hvert fald moderat politik, at vi går så langt, vi overhovedet kan for at mindske det her bureaukratiske monster, der har inficeret vores velfærdssamfund.
Derfor vil vi gerne frisætte daginstitutioner og også frisætte kommunerne til at prioritere det, de mener kan skabe mest værdi for borgerne.
Det kunne jo godt indebære, at nogle kommuner siger, at de gerne vil have, at i deres kommune har alle borgerne ret til den deltidsplads; så kan de jo vælge at prioritere det.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Det er der jo ingen tvivl om, og det kan de sådan set også i dag; de kan lave alle mulige andre regler.
Men hvis vi herindefra ikke lovgiver om nogle ting, ved vi også godt, hvad der sker, for kommunerne er hamrende pressede på deres økonomi derude.
Så når jeg ser på det her med mine kommunale briller og også med mine Folketingsbriller, bliver det jo en spareøvelse derude, og det bliver en forringelse for rigtig mange børnefamilier og specielt for de børnefamilier, som ikke har råd til selv at kunne betale for at hive deres børn ud af daginstitution eller give noget mere fleksibilitet på den måde.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Tak for den kommentar.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Tak for det.
I dag behandler vi lovforslaget om regelforenkling i dagtilbudsloven.
Dette er et centralt skridt for at sikre, at vores samfund fortsat fungerer effektivt og med mindst muligt bureaukrati.
Vi skal sikre, at vores institutioner kan fokusere på deres kerneopgaver, nemlig at levere høj kvalitet til børnene frem for at drukne i unødvendige regler.
Lovforslaget indeholder vigtige forenklinger, der reducerer administrative byrder for både institutioner og medarbejdere.
Dette er noget, vi Konservative længe har kæmpet for.
Ved at gøre reglerne enklere skaber vi en mere smidig og fleksibel hverdag for pædagoger og ledere, så de kan fokusere på omsorg og læring i stedet for papirarbejde.
Vi bakker op om at fjerne formkravet til den pædagogiske læreplan om, at den skal udarbejdes skriftligt, samt at fjerne kravet om evaluering hvert andet år.
Vi er for at forenkle og fjerne de administrative byrder.
Hvis den enkelte kommune eller daginstitution ønsker at fastholde skriftligheden og dokumentere, fordi de mener, det giver værdi, så skal det stå dem frit for, men det er ikke noget, vi skal diktere fra centralt hold.
Vi kan også godt bakke op om at fjerne kravet om kommunernes beskrivelser af tilrettelæggelsen af tilsyn med dagtilbud samt at forenkle kravet om inddragelse af data i forbindelse med kommunernes tilsyn.
Men vi har store betænkeligheder ved at fjerne kravet om 30-timersplads til søskende mod nedsat forældrebetaling.
Jeg tror, at det er rigtigt, at det meget vel kan lette administrative byrder i kommunerne og på daginstitutionerne, hvilket er positivt.
Men for os og hos os Konservative er det en kerneværdi og gennemgående politik, at vi skal lette hverdagen og skabe friere og fleksible rammer for familielivet og ikke mindst for børnefamilierne, og i det lys giver det ikke mening at fjerne den ret.
Reglen om ret til at vælge deltidstilbud blev indført under VLAK-regeringen og med en konservativ socialminister.
Formålet var netop at sikre bedre rammer for forældre på barsel eller forældreorlov, og alle partier bakkede op.
Jeg står tilbage med et uafklaret spørgsmål, og det er, i forhold til at det må være muligt at forenkle reglerne uden at svække familiernes ret til at få et pasningstilbud på deltid, når en af forældrene er på barsel.
Jeg vil også gerne vide, i hvor stort omfang denne ordning har været udbredt.
Hvis den ikke har, er der nok ikke de store administrative byrder at spare på.
Hvis ordningen ikke har været anvendt i det omfang, den var tiltænkt, skyldes det så måske mangelfuld information til forældrene om deres muligheder?
På den baggrund ser jeg frem til, at vi kan få behandlet det under udvalgsbehandlingen og få afklaret en masse spørgsmål, som jeg i hvert fald har, og det er også tiltænkt, at vi selvfølgelig er med i et ændringsforslag til det her lovforslag.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Kunne ordføreren eventuelt sige, om man i det her tilfælde værner om det kommunale selvstyre?
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-11:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at værne om børnefamilierne og for mig at se handler det her om en ret til børnefamilien, som Venstre selv var med til at indføre.
Det handler om at give nogle muligheder og nogle fleksible rammer.
Og jeg synes, det er vigtigt, at vi også herindefra er med til at statuere et eksempel på, at det er det, vi mener, og at det er det, vores politik går ud på.
Det er kernepolitik for Det Konservative Folkeparti.
Betyder det så, at vi ikke skal give lempeligere regler til kommunerne i forhold til bureaukrati og forenkling af regler?
Nej, selvfølgelig ikke, og der er rigtig mange områder, vi kan gøre det på.
Det er selvfølgelig også med et langt stykke hen i det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-11:
Der, hvor jeg synes, der er en balance, er jo netop det der med – som jeg også sagde i min ordførertale – at vi ikke dikterer herfra, hvordan det helt nøjagtigt skal være, men også giver frihed til lokal forskellighed.
Kunne det tænkes – og det er måske en kommentar til det, jeg gerne vil have – at der faktisk er flere kommuner, som faktisk har bedre vilkår end det, vi dikterer i forhold til børnefamilierne?
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at gå lidt videre i forhold til fru Karina Adsbøls spørgsmål.
Jeg vil gerne vide: Får børnene mere tid med voksne, når vi fjerner den mulighed, der hedder, at forældre kan vælge 30 timer – ja eller nej?
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Det udgangspunkt er jeg for så vidt enig i, altså at det er bedst at træffe beslutninger tættest på borgeren.
Det er også derfor, at en pragmatisk løsning på det her kunne være, at man sagde, at retten var retten til en deltidsplads, og at kommunen så selv kan indrette det, hvordan de ønsker det.
Nogle kommuner vil have 25 timer og andre vil have 32 timer, men vi gør det stadig lettere for forældrene.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Vi behandler i dag et lovforslag, der gør op med unødig administration i vores dagtilbud og skaber større frihed for dem, der arbejder med vores børn til daglig.
Lovforslaget indeholder tre hovedændringer.
For det første fjerner vi kravet om, at den pædagogiske læreplan i dagtilbud skal være skriftlig.
Det betyder ikke, at vi sænker kravene til kvaliteten, men vi giver dagtilbuddene friheden til at beslutte, hvordan de vil arbejde med læreplanerne på den måde, der giver bedst mening lokalt.
For det andet afskaffer vi unødvendige administrative krav til kommunerne i forbindelse med tilsyn.
Fremover vil kommunerne ikke være forpligtet til at beskrive, hvordan tilsynet med dagtilbuddene skal tilrettelægges i detaljer, men kan i stedet fokusere på at sikre kvalitet i samspil med de lokale behov.
Endelig fjerner vi de relativt rigide regler om 30-timers deltidspladser til søskende under forældres barsel, hvilket vil frigøre ressourcer til i dagtilbuddene at fokusere på børnenes trivsel og udvikling snarere end på administration.
Hvorfor er det godt på den her måde at skære i administration?
Det skal ses i forhold til det.
Vi skal binde så lidt arbejdskraft op i administration som muligt, og det er altså ikke sådan, situationen er i dag.
Der er bundet alt for meget arbejdskraft op i administration.
For det andet har der været nogle ganske groteske eksempler på, at vores velfærdssamfund efterhånden er blevet inficeret af et bureaukratisk monster.
Sidste år kunne TV 2 eksempelvis afdække fyringen af dagplejer Charlotte Christensen, som skete, på trods af at hun i årevis havde passet børnene uden problemer og var vellidt blandt forældrene.
Maja Rahbek Berg Nielsen var forælder til et barn hos dagplejeren og udtrykte i forbindelse med sagen ganske præcist, hvad vi med det her lovforslag ønsker at gøre.
Hun sagde til TV 2: »For mig handler det meget om børnenes trivsel frem for alt det skriftlige.
For mig kan det der papirnusseri rende og hoppe.
Jeg vil hellere have mundtlige overleveringer og glade børn, end at min dagplejemor skal sidde og udfylde alt muligt.«
Det er børnenes trivsel, der skal være i fokus, og ikke papir og skemaer, og med det her lovforslag giver vi dagplejere og pædagoger muligheden for at bruge lidt mere tid på børnene – det, som jo tæller allermest.
Lovforslaget er et skridt i retningen af at frisætte vores nære velfærdsinstitutioner og fokusere på resultater frem for proceskrav.
Forhåbentlig kan vi i det her Folketing enes om at tage mange flere skridt i den retning.
Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Tusind tak.
Moderaterne har en intention om at gøre det lettere at være børnefamilie.
Det synes jeg er fornuftigt.
Moderaternes formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, udtalte på et sommergruppemøde: Selvfølgelig skal vi så også være parat til at fjerne nogle af de barrierer, der gør det komplekst og dyrt at etablere sig som familie og være børnefamilie.
Det er fornuftigt.
Men hvordan hænger det så sammen med, at Moderaterne, der sidder i regering, nu med det her forslag unægtelig gør det dyrere for nogle børnefamilier, nemlig dem, der bor i en kommune, der ikke har råd til at etablere deltidstilbud for forældre på barsel?
Hvordan hænger det sammen med det, Moderaterne sagde for blot et par måneder siden om, at det skal være billigere at være børnefamilie?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Jamen det hænger ganske godt sammen.
Vi har jo bl.a. et forslag om at indføre en familiekonto, har vi kaldt det, som vil udstrække den betaling, man i dag har som forældre til bl.a. en plads i en daginstitution, hvor man jo betaler ret mange penge, i de år hvor børnene er små.
Der har vi så et forslag om, at de penge i virkeligheden kan betales over eksempelvis 18 år, og det vil jo så gøre, at det beløb, man betaler, er langt mindre og også vil være mindre end den forskel, der vil være, i forhold til om man vælger at tage imod det her deltidstilbud.
Mai Villadsen (EL), 2024-10-11:
Men lige nu taler vi ikke om Moderaternes udmærkede forslag om en familiekonto.
Lige nu taler vi om at gennemføre en lov i Folketinget, der gør det dyrere at være børnefamilie, fordi det bliver dyrere at betale for en institutionsplads.
Hvordan harmonerer det med Moderaternes politik om at gøre det billigere at være børnefamilie?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-11:
Nu er det jo ikke sådan, at det bliver dyrere for alle børnefamilier.
Det lyder på ordføreren, som om vi gør det dyrere for alle børnefamilier med det her lovforslag.
Det gør vi jo ikke.
KL har anbefalet, at vi fjerner den her ret.
Desuden har vi også spurgt nogle forældre; vi kan jo ikke spørge alle, men vi har spurgt nogle .
Vi har i hvert fald under vores høring spurgt FOLA, og de går faktisk ind for, at vi går mod det her.
For de siger, at personalet i daginstitutionen faktisk bruger ret meget administration på det her med at sikre, at de lige præcis holder sig inden for pasningstiden på grund af de her deltidspladser.
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-11:
Jeg må også bare igen sige, at vi kan se, at der er forskel på, hvad Moderaterne siger, og hvad man så gør her.
For der står jo netop her, at det foreslås at afskaffe kravet om, at forældre, hvoraf en eller begge afholder fravær i medfør af barselsloven, skal tilbydes en deltidsplads på 30 timer om ugen i dagtilbud til søskende mod en reduceret egenbetaling.
Men lad os så få at vide: Hvad frigør det her af ressourcer?
Altså, hvad frigør det her af ressourcer, og hvordan hjælper det præcis børnefamilierne, at man fjerner netop lige det her?
Når Moderaterne har stået og sagt, at de vil gøre noget for børnefamilierne, synes jeg bare, at det godt nok er meget mærkværdigt at komme med det her lovforslag.