runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Johansen (S), 2020-12-01:
Så vil jeg bare sige: Jamen det lød ikke sådan fra talerstolen, altså, at ordføreren har været ude i virkeligheden.
Men jeg vil så til gengæld sige, at jeg tror, at de fleste mennesker gerne vil have et arbejdsliv, de vil gerne være på arbejde så længe, som de overhovedet kan, der er bare nogle, der ikke kan, fordi de kom tidligt på arbejdsmarkedet, og jeg håber på, at den her ordning vil hjælpe de mennesker.
Men så vil jeg slutte af med at spørge: Vil ordføreren stille det som et krav, at man afskaffer den her ordning, hvis De Konservative kommer i regering?
Naser Khader (KF), 2020-12-01:
Altså: I forhold til hvor nedslidt man er, vil jeg sige, at der er forskellige ordninger i forvejen – der er fleksjobs, der er førtidspension, der er seniorpension, der er en hel del forskellige ordninger, og dem kan man bruge i forvejen, så der er ikke behov for endnu en ordning.
Og i forhold til om vi vil afskaffe den her ordning, vil jeg igen sige: Jeg har ikke mandat til at forhandle et regeringsgrundlag, men vores position er, at vi er imod Arnepensionen.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Jeg beklager meget, formand, fordi det var det, som ordføreren sagde til sidst, der fik mig til at trykke på knappen.
Det er jo ikke formandens skyld; det er ordførerens skyld.
Jeg håber, at hr. Naser Khader er klar over, at de eksempler med seniorpension, førtidspension, fleksjob ikke er egnede til den gruppe her, fordi seniorpension, førtidspension og fleksjob kræver, at man har en meget dårlig arbejdsevne, endnu lavere end den, som dem på tidlig pension har.
Det er en speciel gruppe, der falder imellem to stole, som det her hjælper, og der kan de andre ordninger ikke bruges, for så skal arbejdsevnen længere nedad.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Jeg kan høre, at ordføreren ikke har regnet på det, der handler om nedsat arbejdstid, altså at vi, hvis vi veksler lønstigninger til arbejdstid, faktisk i løbet af de 20 år kan indføre en 30 timers arbejdsuge, uden at det koster samfundet ekstra.
Naser Khader (KF), 2020-12-01:
De ordninger, vi har på nuværende tidspunkt, altså før Arnepensionen, kan man godt bruge, i forhold til hvor stor arbejdsevne man har.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Tak for det.
Arnepensionen: Jeg har det sådan med Arnepensionen, at jeg betragter det, som om diagnosen sådan set var rigtig, men at operationen gik galt og patienten døde.
For jeg hører jo til en af dem, som ved og til fulde anerkender, at der er et problem derude.
Jeg har set dem, jeg har snakket sammen med dem, arbejdet sammen med dem, levet sammen med dem, så det ville være en fejl ikke at anerkende, at der er mennesker derude, som må spise smertestillende piller for at gå på arbejde, mennesker, som reelt set er nedslidte, og som falder mellem stolene i det finmaskede system, som man herinde fra Folketinget har stillet op, og hvor man år for år reformerer, men stadig væk ikke har løst det.
Problemet er bare, at det, som man kom ud med, i min optik ikke løser det og samtidig skader.
Når man kan lave en ordning, hvor nogen med et par og tyve år på arbejdsmarkedet reelt set kan få ret til den her ydelse, så er den altså ikke skruet ordentligt sammen, og det er jo det, der er virkeligheden.
Nogen kan have haft rigtig, rigtig mange år på dagpenge, fordi man i det her system vælger at sige, at det at være på dagpenge er en del af det at være på arbejdsmarkedet.
Men der må jeg altså bare sige lige ud af posen, at man ikke bliver nedslidt på samme måde ved at være på dagpenge, som man gør ved at stå på et fabriksgulv.
Det gør man ganske enkelt ikke.
Desuden er den her ordning skruet sammen, så det absolut ikke handler om at være nedslidt, men det handler om, hvornår man kom på arbejdsmarkedet, og det er jo ikke det, der var hensigten.
Hensigten var at give en ret til nedslidte.
Her er der folk, der overhovedet ikke er nedslidte, der kan få ret til at gå fra.
Dernæst skal vi kigge på den her ordning og sige, at det i starten er en meget høj procent, og det så daler til, at cirka halvdelen af de mennesker, der går over på den her ordning, rent faktisk bare kommer fra en anden ordning, hvor de er udtrådt fra arbejdsmarkedet, på efterløn.
Så der er en lang række faktorer i den her ordning, som simpelt hen ikke er gode nok.
Når vi så kigger på finansieringsdelen, burde man jo have kigget på, hvordan det her skal finansieres, uden at man sender en regning ud til ganske almindelige borgere, børnefamilier, og det er det, som man gør her ved at sende en ekstra regning til bankerne.
Når vi laver et lovforslag herinde, som sender regningen ud til bankerne, så står der ofte i lovforslaget, at regningen forventes videresendt ud til borgerne, og forestillingen om, at det lige pludselig ikke skulle ske ved det her, er jo frygtelig naiv.
Selvfølgelig bliver den her regning sendt videre, og når man lægger det sammen, får vi en ordning, som vi ikke kan og vil stemme for i Nye Borgerlige.
Vi ville have ønsket, at man havde adresseret problemet, som er reelt, men at man havde fundet en god borgerlig løsning til det, og det har man ikke i det her tilfælde, og regeringen har valgt at lave det sammen med socialisterne i Folketinget.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
For Nye Borgerlige gør alt, hvad de overhovedet kan, for at tale det her ned, og det er ikke korrekt med dagpengene.
Man får det til at lyde, som om de har været på dagpenge i rigtig mange år.
Langt størstedelen af dem, der er berettiget, har under 3 års ledighed.
Så jeg synes, at man skal lade være med bare at tale det ned, og så kan man lige så godt sige det, som det er: Vi vil hellere bankerne, og vi vil ikke de nedslidte.
Sig det da bare, som det er, det er da til at forstå.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Nu er hr. Leif Lahn Jensen jo måske undskyldt, for han har ikke siddet i forhandlingslokalet, hvor vi har siddet med ministeren, hvor vi fik redegjort for gang på gang, at vi anerkender, at der er et problem, og at vi rent faktisk gerne vil medvirke til at løse det problem.
Så jeg vil bare sige, at hr. Leif Lahn Jensen er undskyldt, men han kan jo snakke sammen med sin minister, og så vil han få en anden besked.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Men det var bare ikke det, jeg hørte her ved talerstolen, og det er jo heller ikke det, alle de mennesker, der sidder derude og er nedslidte rundtom i Danmark, har.
De har heller ikke været med i det lokale.
Så jeg synes jo bare, det er rart at vide: Vil man noget for de nedslidte, eller vil man ikke?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Men det er jo hele pointen: Det her lovforslag har intet med nedslidte at gøre, for der er ikke noget krav om, at du skal være nedslidt, for at du kan gøre det.
Altså, det er jo manipulation af rang at stå og kalde det her et lovforslag for nedslidte.
Hvis man havde villet det, skulle man jo have lavet en ordning, som ville gavne nedslidte, som har været 39 år på arbejdsmarkedet, folk, der har været 38 år på arbejdsmarkedet, haft masser af arbejde, natarbejde, skiftehold, fuldstændig, som var nedslidt.
Så skulle man jo have lavet en ordning, som ville hjælpe dem.
Men det har man jo ikke gjort her, og det ansvar falder ene og alene på Socialdemokratiet.
Henrik Møller (S), 2020-12-01:
Kan hr. Lars Boje Mathiesen ikke på en eller anden måde være med til at bekræfte, at den her ordning, som vi nu kommer til at indføre, primært kommer til at henvende sig til ufaglærte og faglærte – at når vi kigger på folk med længerevarende uddannelser, er der stort set ikke nogen, der kommer med ind under den her ordning?
Det er et spørgsmål om slagteriarbejdere, det er et spørgsmål om håndværkere, det er et spørgsmål om sosu'er.
Det, hr. Lars Boje Mathiesen så et eller andet sted indikerer, er, at de folk ikke er mere udsatte i deres jobs, end alle andre er; de har faktisk samme nedslidningsgrad som alle andre.
Er det det, der er holdningen hos hr. Lars Boje Mathiesen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Jeg plejer som regel at snakke ret tydeligt.
Det gjorde jeg også i min ordførertale.
Vi i Nye Borgerlige anerkender, at der er et problem med nedslidte.
Jeg sagde endda, at jeg lever sammen med dem, jeg har talt med dem, jeg har arbejdet sammen med dem.
Jeg har lige stået og sagt det i min ordførertale.
Men man skulle have lyttet efter, hvad jeg har sagt i talen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-01:
Mange tak.
Der er blevet talt rigtig meget om Arne i dag, og på mange måder er Arne jo også billedet på de folk, som kan få brug for at komme på tidlig pension.
Det er også nogle historier, der er nået til Grønland.
Og det kan jo også blive aktuelt for andre end Arne – det kunne jo være Malik, eller det kunne være Aviaja.
Fra IA's side har vi fulgt debatten.
Vi har også støttet lovforslaget, og vi har gjort det fra starten af.
Og jeg ved også, naalakkersuisut, den grønlandske regering, støtter det her lovforslag.
Det er jo sådan, at op til en fjerdedel af alle, der er født i Grønland, bor i dag i Danmark.
Vi ved også, at der er rigtig mange, der kommer fra Danmark, som har været i Grønland og optjent ret til pension dér, og som har lagt rigtig mange af deres arbejdsår i Grønland.
Vi vil gerne takke regeringen, og vi vil også gerne takke de involverede beskæftigelsesordførere for det lovforslag, som der ligger.
Vi ved, at der ikke er særlig mange i Grønland, der indbetaler til ATP, så vi synes også, at det er godt, at det kan optjenes på en anden måde, altså den her ret til tidlig pension.
Det er et meget teknisk lovforslag, og derfor deler vi også Enhedslistens bekymring i forhold til det her med dokumentation helt tilbage 1970'erne for, hvor man har arbejdet, og vi vil også gerne minde om, at man ikke i Grønland kan være medlem af en a-kasse.
Så der er sådan en masse tekniske spidsfindigheder, som vi i hvert fald er opmærksomme på, og det kan være, at vi stiller et teknisk spørgsmål eller to til ministeren i forbindelse med lovforslaget.
Med disse ord vil vi takke for lovforslaget og takke for, at ancienniteten i Grønland også bliver inddraget i forhold til at optjene ret til tidlig pension.
Mange tak.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Nu er det jo sådan, at der er lavet en meningsundersøgelse.
Så vil jeg spørge, hvordan den socialdemokratiske ordfører forholder sig til, at 25 pct. af befolkningen ifølge den undersøgelse støtter regeringens forslag, mens 63 pct. er imod eller overvejende imod.
Hvordan ser ordføreren på det?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Men det kan jeg godt forstå, for som jeg startede med at sige, har der været skabt mistillid til det her system, fordi vi jo alle sammen fra velfærdsforliget i 2006 mente, at dem, der kan arbejde længere, også skal arbejde længere.
Men vi sagde dermed også dengang, at der skal være mulighed for at gå tidligere på pension.
Den mulighed har reelt ikke været der, og så er det jo netop, at vælgerne får mistillid til det her.
Det er den, vi forsøger at genskabe ved netop at lave en ret til tidlig pension, ved netop at sige til de mennesker, at vi godt ved, at alle dem, som kan arbejde, skal arbejde længere, men dem, som ikke kan, skal have muligheden for at gå tidligt på pension, når de har arbejdet i rigtig mange år.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Hvordan har hr. Leif Lahn Jensen det egentlig med, at vi først vedtager en lov om tidlig pension – giver med den ene hånd – og nu skraber ind igen med den anden hånd?
Vi giver nogle år i rabat, fordi man starter tidligt på arbejdsmarkedet, og den rettighed, vi netop har givet mennesker, er hr. Leif Lahn Jensen nu i gang med at udhule.
Der er måske gode grunde til, at de store forbund i Danmark er imod det lovforslag, der ligger her.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Jeg synes, man skal forestille sig, at hvis ikke vi havde en regering, der virkelig vil noget for de nedslidte; hvis ikke vi havde nogle ansvarlige partier som Enhedslisten, DF og SF, som vil gøre noget for de nedslidte; hvis ikke vi fik det her igennem; hvis ikke vi satte os og lavede et flertal; hvis ikke regeringen virkelig havde kæmpet for det lige fra valgkampen og frem til nu, jamen så havde de mennesker jo bare skullet arbejde længere.
Så havde de slet ingen mulighed for at gå tidligt på pension.
Det vil sige, at jeg da selvfølgelig er glad for, at de her mennesker har en mulighed for at gå tidligt på pension.
Det ved jeg da også størstedelen af fagbevægelsen er.
Så er det da fair nok, at de har mange andre ønsker, men jeg synes da, vi skal glæde os over det, vi har gjort her.
Det er da så stort, og det er da ekstremt vigtigt for de her mennesker.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Jamen det er stort, og det er godt.
Men er det ikke en lidt flov fornemmelse, hr. Leif Lahn Jensen står med i munden, efter her for et øjeblik siden at have givet nogle rettigheder, nogle muligheder til nogle mennesker, der har haft et langt arbejdsliv.
Og så – man når dårlig nok at trække ny ilt ned i lungerne – bliver en del af det trukket tilbage igen.
Det er altså to skridt frem og et tilbage
Det er der da ikke sådan det helt store fremskridt i.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Siger Karsten Hønge virkelig det til mig?
Siger Karsten Hønge også virkelig til mig, at jeg skal være flov over, at vi har givet de nedslidte en mulighed for tidlig pension?
Nej, det er jeg ikke.
Men som jeg prøvede at sige i min tale, er det jo faktisk et forsøg på at rette op på den løbende forringelse, der skete med velfærdsaftalen.
Grunden til, at vi gik med i velfærdsaftalen, er jo, at vi godt kan forstå, at hvis vi fortsat skal have penge til sundhedsvæsen, til pasning af de ældre, pasning af vores børn – alt det, vi gerne vil – så skal der også penge til.
Men det var så vigtigt for os, at det i fremtiden kun er dem, som virkelig har det svært, og som hutler sig igennem de sidste år, som kan få tidlig pension.
Derfor hænger det hele jo sammen.
Det var en af årsagerne – ikke den eneste, men en af årsagerne – til, at vi også stod her med ret til tidlig pension, fordi der gik noget galt siden, og fordi vi rent faktisk mener, at de her mennesker, der har knoklet i så mange år, har ret til en tidlig pension.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Tak for det.
Folkepensionsalderen er et emne, der både er vigtigt og aktuelt for os alle sammen.
Det er jo et emne, vi drøfter i dag, som vi gjorde det i fredags, og ligesom vi kommer til at gøre igen og igen i fremtiden.
Pensionssystemet er jo en af de vigtigste grundpiller i vores velfærdssamfund.
Vi lever i et samfund, hvor befolkningssammensætningen ændrer sig.
Antallet af ældre, der skal forsørges, er stigende, og samtidig falder antallet af personer i den arbejdsdygtige alder.
Det er derfor, der på sigt er færre til at finansiere det stigende antal uden for den arbejdsdygtige alder, og det er en udfordring, som vi skal gøre noget ved.
I Venstre værner vi også om det arbejdende fællesskab.
Det skulle gerne omfatte så mange som overhovedet muligt, og derfor skal vi også gennem vores pensionssystem understøtte de danskere, der kan, i at blive længere på arbejdsmarkedet.
Men vi skal også sikre gode løsninger for dem, der ikke længere kan være en del af arbejdsmarkedet, er blevet slidt ned.
Det kunne være f.eks. seniorpensionsordningen.
I 2015 var der bred enighed her i Folketinget om principperne om levetidsindekseringen, som oprindelig stammer fra velfærdsaftalen fra 2006.
Det glæder mig.
Indekseringen indebærer nemlig, at den stigende levetid i befolkningen afspejler sig i flere år på arbejdsmarkedet.
Det er et helt afgørende princip, for at vi kan finansiere vores velfærdssamfund fra nu af og frem til 2040.
Det ville jo reducere vores muligheder for fortsat at kunne tilbyde et sundhedsvæsen og en ældrepleje i verdensklasse – for bare at nævne nogle af de velfærdsområder, vi er meget optaget af.
Danskerne lever længere, og det er jo glædeligt.
Det har også den naturlige konsekvens, at pensionsalderen må følge med op, hvis vi skal have råd til det velfærdssamfund, som vi alle sammen ønsker, og også i øvrigt have et robust og økonomisk ansvarligt pensionssystem.
Så har vi nedsat en pensionskommission blandt de partier, der står bag seniorpensionsordningen, med tidligere beskæftigelsesminister Jørn Neergaard i spidsen.
Kommissionen skal jo se på, hvordan vi indretter vores pensionssystem endnu bedre.
De skal bl.a. se på virkningerne af en lempeligere levetidsindeksering, så folkepensionen stiger i et langsommere tempo for årgange, som går på pension fra 2040.
I Venstre forestiller vi os jo heller ikke, bestemt ikke, at folkepensionsalderen blot skal blive ved med at stige og stige.
Derfor er det også nødvendigt, at vi får undersøgt, hvordan vi skaber et pensionssystem til fremtidens Danmark.
Vi er af den overbevisning, at dette lovforslag og Pensionskommissionen er et godt sted at starte.
Vi ser positivt på regeringens lovforslag om at hæve folkepensionsalderen til 69 år i 2035.
Men Venstre vil gerne anbefale, at ministeren indkalder til et møde i forligskredsen, så vi på en ordentlig måde kan bekræfte og genbekræfte det forlig, som vi indgik i 2015.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om han er vidende om, hvor meget produktiviteten er steget siden 2006, og om man, hvis bare en del at den produktivitetsstigning tilfaldt lønmodtagerne, så ikke mageligt kunne opretholde de 68 år som pensionsalder.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Jeg kan ikke stå her og sige, hvor meget produktiviteten er steget med i procent siden 2006, men der er ingen i tvivl om, at den er steget.
Vi er alle sammen blevet meget rigere siden 2006.
Vi har også i høj grad haft mulighed for at forbedre vores sundhedsvæsen, og vi har forbedret vores ældrepleje, folkeskole osv.
Så det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Men hvis vi siger, at vi nu laver et loft på 68 år, sådan som Enhedslisten ønsker det, og at vi så ikke øger folkepensionsalderen mere, så kommer vi, som jeg nævnte, altså på lang sigt til at mangle 50 mia. kr. til netop af finansiere vores velfærdssamfund.
Så det kan Venstre ikke anbefale, selv om det er rigtigt, at produktiviteten er steget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Nu har vi jo i en tidligere debat for under en uge siden haft den samme dialog, og derfor vil jeg ikke gentage, hvad der blev sagt, men jeg vil spørge, hvordan ordføreren forholder sig til, at når man ser på meningsmålingen for blå bloks vælgere, er 30 pct. enige i, at man skal forhøje pensionsalderen, mens 60 pct. er imod eller overvejende imod – og det handler kun om blå bloks vælgere.
Det ser lidt anderledes ud i rød blok, men i blå blok ser det sådan ud, og nogle af dem må jo være ordførerens vælgere.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Det håber jeg da bestemt, og jeg er da helt bevidst om, at vi har en opgave i at forklare, at i takt med at vi lever længere, skal vi også være lidt længere på arbejdsmarkedet og bidrage, hvis vi i øvrigt vil have råd til vores velfærdssamfund, altså i tiden indtil 2040.
For i tiden fra 2040 og fremad ser det økonomisk set faktisk fornuftigt ud – jeg tror, man plejer at kalde det den økonomiske holdbarhed, og den er overholdbar fra 2040 og fremad.
Derfor støtter vi op om Pensionskommissionen, der siger, at de gerne vil se på, hvordan vi kan indrette et pensionssystem i tiden efter 2040, hvor stigningen måske bliver lidt mindre.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Tak for det, formand.
Det her udspringer af velfærdsaftalen fra 2006 om den stigende pensionsalder.
Der er blevet sagt meget om, hvor pensionsalderen skal ligge, og den har også svinget igennem tiden.
Sidst vi så det, tror jeg var under Nyrup, der satte pensionsalderen ned fra 67 år til 65 år.
Så er den blevet hævet til 67 år igen og så til 68 år, og nu skal vi så snakke om, om den skal hæves til 69 år.
Tingene har det med at forandre sig, efter hvordan udviklingen er, og ser man på den måde, man regner gennemsnitslevealderen ud på – det var så en Venstreminister, der fandt på den idé – kigger man kun på gennemsnitslevealderen for dem, der lever længere end 60 år.
Det kan man sige, hvad man vil, om.
Men i Dansk Folkeparti synes vi, at vi skal være lidt varsomme med udviklingen.
Vi har sagt, at vi ikke rigtig kan se, at der kan komme en pensionsaldersstigning over de 70 år, når vi når hen til 2040.
Det er noget af det, som de skal se på i den forbindelse.
Det ved vi jo ikke.
Næste gang, vi skal se på det, er i 2025.
Der er lang tid til, og den her stigning til 69 år gælder i 2035.
Det ved man jo ikke.
Der er mange af os, der i hvert fald ikke er i Folketinget til den tid.
Men i Dansk Folkeparti synes vi i hvert fald, at vi skal være varsom med bare at sige, at nu stiger pensionsalderen.
Og det er lidt af en skræmmekampagne, når der er nogen, der siger, at de unge skal arbejde, til de er 75 år.
Det kan også være, at gennemsnitslevealderen falder lige pludselig, og så skal vi vel sætte pensionsalderen ned, hvis vi skal følge udviklingen dér.
Men det vigtigste for Dansk Folkeparti er i hvert fald, at vi får set på, hvordan udviklingen er, og hvordan mulighederne er for at være på arbejdsmarkedet: Kan man med god grund sige, at den almindelige arbejder kan være længere tid på arbejdsmarkedet?
Det kan være, at vi skal have et helt andet pensionssystem.
Jeg kunne da godt forestille mig et pensionssystem, hvor vi skiller det ad, alt efter hvad uddannelse og hvad levevilkår man har, om man er ufaglært, faglært eller højtuddannet.
Der er stor forskel.
De pensionerer sig selv, fordi de har så store pensionsopsparinger – de går på pension, når de har lyst.
Og i 2040 – jeg tror, det er der, arbejdsmarkedspensionen er fuldt indfaset – kan det være, det ser helt anderledes ud for den almindelige faglærte arbejder, altså til den tid.
Men Dansk Folkeparti støtter, at vi ser på den udvikling og på det med, hvad vi kan få ud af den pensionskommission
: Kommer de med nogle resultater, der er brugbare, og kan vi se på en helt ny måde at indrette pensionisttilværelsen på?
Det ville være et skridt i den rigtige retning.
Men som sagt: Vi opfordrer ministeren til at indkalde til et møde, når Pensionskommissionen kommer med sin rapport, hvor så de partier, der står bag det her, sammen kan se på, hvordan et nyt pensionssystem måske skal se ud.
Jeg tror, det er på tide, at vi kommer til at se på det – ikke at det skal blive længere tid på arbejdsmarkedet, men at vi skal tage højde for, at det trods alt ikke er alle, der bare kan blive på arbejdsmarkedet i lang tid.
Men Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Altså, hr. Bent Bøgsted skal have chancen igen i dag, for jeg har jo for ikke så længe siden spurgt ind til et interview, som hr. Bent Bøgsted gav for kun halvandet år siden, og i det siger hr. Bent Bøgsted: Jeg kan sagtens forestille mig, at vi stopper ved en pensionsalder på 68 år.
Og fuldstændig fornuftigt fortsætter hr. Bent Bøgsted: Vi skal også se på, om det økonomisk overhovedet er nødvendigt at sætte pensionsalderen mere op; der er i forvejen flere og flere, der af sig selv bliver på arbejdsmarkedet længere, helt frivilligt.
Sidst jeg spurgte, fik jeg, om jeg så må sige, en sang fra de varme lande – arh, det er måske forkert udtrykt, når man nu taler om DF, men jeg fik i hvert fald ikke et helt tydeligt svar.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Man må jo give hr. Karsten Hønge så meget, at hr. Karsten Hønge ikke giver op, når han først har fået et papir i hånden, der kan bruges.
Jamen altså, det, der ligger i det, og det, der er sket siden, er jo, at vi har fået nedsat den Pensionskommission, som skal se på, hvordan det ser ud med levealderen, og hvordan det ser ud sammenholdt med det lægevidenskabelige – er man blevet mere arbejdsduelig, eller lever man bare længere, mens man er sygemeldt?
For lægevidenskaben er blevet bedre i den forstand.
Men bare fordi man bliver 90 år, er det jo ikke ensbetydende med, at man har haft flere gode arbejdsår – det kunne jo være, at man var dårlig i forvejen.
Og derfor vil jeg jo også opfordre ministeren til, at vi får et møde, når den rapport kommer.
Men jeg står ved de udtalelser, jeg kom med dengang.
Og jeg mener stadig væk, at man skal være varsom med det.
Jeg er jo ikke alene om at bestemme udviklingen i det hierarki her i Folketinget, hvor der er et velfærdsforlig, hvor der er flere partier med.
Jeg tror nok, at hr. Karsten Hønge er klar over, at hvis jeg alene skulle bestemme, så det hele anderledes ud, men det skal jeg så ikke.