runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg skal gøre, hvad jeg kan, og tak for talen.
Jeg har jo med interesse kigget på de seneste finanslove, hvor jeg har noteret mig, at privatskolerne i Danmark er blevet løftet økonomisk igen og igen.
Det kan sådan set være fint nok, synes jeg.
Men det er så sket, samtidig med at folkeskolen er blevet udhulet igen og igen af kommunale besparelser.
Nu står der også i regeringsgrundlaget, at man vil styrke privatskolerne yderligere i fremtiden, selv om de egentlig er blevet løftet to år i træk.
Så først vil jeg nok bare spørge: Hvornår er det egentlig nok?
Altså, hvor højt skal tilskuddet til privatskolerne være, før man siger: Nu har vi nået et niveau, der er passende for at sikre en balance mellem privatskolerne, friskolerne og folkeskolerne?
Hvor høj skal koblingsprocenten være?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Men vores ministre tør netop godt lade offentligheden kigge dem i kortene, og det er derfor, de arbejder for at få revideret offentlighedsloven, det er derfor, man holder fast i, at offentligheden er skrevet ind i regeringsgrundlaget, hvilket vi er glade for, hvilket vi er stolte over, og jeg synes sådan set, det fortjener respekt, at man kæmper for at få ændret den her lovgivning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har lige været i Grønland og bl.a. haft mulighed for at drøfte nogle af de anbefalinger, der er i Advokatrådets seneste rapport, med nogle forskellige aktører, bl.a. med kriminalforsorgen.
Og det er ikke et fængsel, der kommer, men en anstalt med et lukket afsnit.
Så man holder stadig væk fast i, at vi har anstalter.
Men fra IA's side mener vi, det er meget glædeligt, at det ser ud til, at vi endelig får den her anstalt med et lukket afsnit.
Og noget af det, jeg synes man skal være meget opmærksom på i forhold til kriminalforsorgen, er, at vi både har folk, der er forvaringsdømte – dvs. dem, der har en farlig forbrydelse bag sig – dem, som er dømte, og så dem, som skulle være i arresthuse.
I dag er de alle sammen på anstalter, og vi har ikke de fysiske rammer til at kunne rumme de tre forskellige behov.
Og det betyder så, at rigtig mange er tilbageholdt i alt, alt for lang tid.
Så det er en af de ting, som jeg bl.a. synes man bør have langt mere fokus på.
Jeg tænker, at det handler om at have så gode relationer som overhovedet muligt, set fra et dansk perspektiv, men også fra et grønlandsk perspektiv.
Hvis man ser på selvstyreloven, er der allerede i dag mulighed for, at Grønland kan få selvstændighed.
Men det skal jo også behandles i Folketinget, så på den måde bliver Folketinget også inddraget, når man når dertil.
Jeg tror, at der, hvor Danmark kunne gøre en større indsats, var i forhold til de 32 områder, hvor man fra Danmarks side kunne blive bedre til at tage nogle initiativer til at få løftet området.
Vi ser jo, at der er lovgivning fra 1970'erne, fra 1960'erne, der stadig væk eksisterer – eller er i gang med at blive fjernet, fordi vi har påpeget det.
Men hvis man prioriterer et godt samarbejde med Grønland, ser jeg også, at der kan være en god relation i fremtiden.
Og det er der, hvor jeg tror at Danmark skal lægge nogle kræfter.
Marcus Knuth (V), 2016-12-05:
Jeg siger jo ikke, at det ene udelukker det andet, for man kan jo godt opprioritere engelskuddannelse, samtidig med at man fastholder fokus på det danske.
Men når nu al videreuddannelse efter 9. klasse primært foregår på dansk, er det jo at gøre folk en bjørnetjeneste at sige: Vi giver jer ikke de samme redskaber til videreuddannelse rent sprogligt.
Forrige gang jeg var i Grønland, var vi er oppe at besøge et gymnasie, hvor vi kunne mærke, at der var en del af eleverne, der havde store problemer med det danske.
Og hvis man ikke kan komme igennem gymnasiet og dermed ikke kan komme videre på universitetet, har man altså et stort problem.
Er det ikke noget, som man burde sætte mere fokus på i Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Der er et flertal i Inatsisartut, som har besluttet sig for, at man gerne vil se på indsatserne i forhold til at sidestille engelsk og dansk.
Og jeg synes egentlig, at det er et fint kompromis, for det er jo ikke fra IA's side, vi har ønsket, at det nødvendigvis er engelsk, der skal før det danske.
Hvis vi sætter os hen og siger, at det kun skal handle om det grønlandske sprog, og på den måde ligesom kapper nogle relationer udadtil, så synes jeg, at Grønland står enormt sårbart.
Vi synes, at netop det her med at sikre, at sprogkundskaberne både i forhold til grønlandsk, dansk og engelsk prioriteres noget højere, er enormt vigtigt.
Og der handler det jo både om lærerkræfter og lærebøger og sådan noget meget konkret, som IA jo også arbejder for.
Marcus Knuth (V), 2016-12-05:
Mange tak til ordføreren.
Vi ser frem til samarbejdet med den nye regering i Grønland.
Jeg er glad for at høre ordførerens syn på en mere konstruktiv linje, herunder også med fokus på uddannelsesområdet.
Jeg er godt klar over, at det er et hjemtaget område, men hvis man skal se på, hvordan man kan få en videreuddannelse i Grønland, enten på gymnasiet, hvor det foregår på dansk, eller på universitetet i Danmark, hvor det også foregår på dansk, så gør den her nedprioritering jo, at man giver unge grønlændere en ringere mulighed for at videreuddanne sig.
Er ordføreren enig i, at man fremover bør gøre mere for at prioritere det danske sprog i Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at det ikke nødvendigvis handler om at finde en slutdato, men mere handler om processen.
Det handler i høj grad om at sikre, at Grønland får sat en retning, men det handler også om at få taget en dialog om, hvad de grundlæggende værdier skal være for Grønland, når vi ude i fremtiden bliver selvstændige.
Så det her med at forsøge at sætte en slutdato på mener jeg ikke er det vigtige.
Jeg mener, det er rigtig vigtigt, at man netop kigger på en økonomisk bæredygtighed og på, hvordan man kan sikre det, og at man kigger på socialområdet og på, hvordan man kan sikre, at vores børn og unge får nogle bedre vilkår, end de har i dag.
Så langt er vi i hvert fald enige.
Søren Espersen (DF), 2016-12-05:
Jeg forstår det således, at det er noget, der ligger langt ude i fremtiden.
Men alligevel ser jeg, som dagligt følger med i den grønlandske debat, at det her er det overordnede emne.
Det er det, der i mine øjne, men jeg tager muligvis fejl, suger alt energi ud af det grønlandske Landsting og ud af det grønlandske landsstyre.
Jeg føler ikke – og igen kan jeg jo tage fejl – at der på nogen måde er realisme i den debat, der foregår i Grønland i øjeblikket, og det skuffer mig egentlig, at man har sat ind på den her kurs uden egentlig at have noget at have det i.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Nu er det sådan, at IA jo netop gerne vil tage ansvar, og at IA tager ansvar med det nye regeringsgrundlag og med den nye regering, naalakkersuisut, i Grønland.
IA har valgt, at vores formand tager posten som social- og justitsminister, kan man kalde det, og på samme måde har et af vores medlemmer taget posten som finansminister.
Vi vil rigtig gerne pege på nogle konkrete eksempler på, hvordan man kan sikre en økonomisk bæredygtighed.
Og som jeg sagde i min tale, er det jo ikke noget, der sker i morgen.
Men når vi netop har valgt at tage socialområdet, er det for at sikre en bedre trivsel for børnene, så vi kan sikre, at flere uddanner sig og flere er i stand til at tage et arbejde, så vi får nedbragt arbejdsløsheden i Grønland.
Så er der et kæmpe arbejde, der skal gøres, for at sikre vækst.
Det er jo en diversificeret indsats, der skal sikre, at der sker en udvikling på de forskellige områder, og det er både i forhold til turisme, råstof og fiskeri og fangst.
Men det er jo et for stort og komplekst emne, til at jeg kan stå og komme med en samlet plan for det.
Det er jo noget, som naalakkersuisut skal arbejde på de næste mange år.
Søren Espersen (DF), 2016-12-05:
Tak, og tak for talen, der blev holdt.
Jeg har også set det nye regeringsgrundlag for den nye regering i Grønland, og der er det jo sådan, som det også er blevet nævnt, at programpunkt nr. 1 er nedsættelse af en forfatningskommission med henblik på at opnå selvstændighed.
Jeg ville have troet, at programpunkt nr. 1 ville have været at søge at løse Grønlands økonomiske og sociale problemer, men lad det nu ligge, man har valgt det i en anden rækkefølge.
Men jeg vil spørge: På hvilket økonomisk grundlag ser ordføreren for sig at Grønland skulle kunne klare sig som et selvstændigt land?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Jeg har et møde med rigspolitichefen her inden for nogle få uger, og et klart budskab fra IA's side vil være, at man er nødt til at sikre, at der er kommunefogeder alle steder.
Som det ser ud i dag, mangler vi kommunefogeder på mellem 13 og 15 steder, hvor det er sådan, at man i de bygder ingen steder har at henvende sig i forbindelse med dels at anmelde en forbrydelse, dels at sikre, at retssikkerheden er i orden, og det er under al kritik.
Det er under al kritik, og det er urimeligt, at det har været sådan i så lang tid.
Som jeg ser det, har vi i virkeligheden fra politisk hold gjort et rigtig godt stykke arbejde de seneste par år – også før jeg sad i Folketinget – hvor man netop har sikret, at både efteruddannelse, udstyr og løn har fået et løft opad.
Det er også en af de ting, der bliver peget på i den seneste rapport.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-05:
Jeg er også selv meget tilfreds med, at der kommer en anstalt.
Noget andet er det tilbagevendende problem omkring bygdefogeder.
Nu har vi i hvert fald fået at vide, at lønnen er blevet sat op, så den er blevet bedre, og jeg vil gerne høre ordførerens mening om, hvordan vi sikrer, at der kommer bygdefogeder de sidste steder, hvor der stadig væk mangler.
Christian Juhl (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg ville selvfølgelig også selv personligt arbejde for selvstændighed, hvis jeg boede i et område som Grønland, så langt væk fra Danmark.
Men jeg ville selvfølgelig også arbejde for, at økonomien skulle være i orden, for det er enormt svært at køre et land helt alene, hvis økonomien er meget svingende, og det har den jo været i Grønland i mange år.
Carsten Bach (LA), 2016-12-05:
Tak for det, og tak for en yderst passioneret tale, som man jo virkelig kunne fornemme at der var hjerte bag.
Det politiske flertal på Færøerne, ordføreren inklusive, ønsker mig bekendt – sådan forstår jeg det nu også meget tydeligt på ordføreren – selvstændighed.
Men jeg kan så også forstå på meget dugfriske meningsmålinger, at et lille flertal af befolkningen på Færøerne faktisk ikke ønsker selvstændighed.
Hvad er ordførerens vurdering af den her dugfriske meningsmåling?
Og betyder det så faktisk ikke, at den færøske regering ikke er i sync med den færøske befolkning?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at det faktisk er en meget, meget interessant proces.
Vi ser jo desværre rundtomkring, ikke bare på Færøerne, men også generelt i Danmark og andre steder, at naturressourcerne bliver taget af ganske få personer, som sætter sig på dem.
Og derfor vil jeg godt ønske held og lykke med den proces, der er med en omlægning af fiskeriet, så langt flere end hidtil vil få del i det.
Så held og lykke med den proces fremadrettet.
Der er ingen tvivl om, at Færøerne og Grønland gør kongeriget Danmark markant større, men derfor vil jeg selvfølgelig stadig ønske held og lykke med den forfatningsproces, som man har igangsat.
Der er ingen tvivl om, at Færøerne selvfølgelig har ret til selvbestemmelse, og det støtter vi fra Enhedslistens side.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren lidt om, er ligesom de økonomiske perspektiver ved selvstændighed.
Jeg ved, det har været en stor debat på Færøerne, men det kunne være ganske interessant, hvis ordføreren ville berøre det lidt i dag.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-05:
Jeg har i forbindelse med finanslovsforhandlingerne op til flere gange, de gange, jeg har mødtes med den tidligere finansminister, også påpeget problemstillingen over for ham.
Det viser sig, at der ikke ligger de midler, den finansiering, der.
Det ligger i den prioritering, som kirken i Danmark foretager.
Så der har vi et godt stykke arbejde, som vi alle sammen kan samarbejde om, også til gavn for den grønlandske menighed.
Karen J. Klint (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg tror, vi skal mødes uden for mødesalen her og så finde nogle mulige finansieringer af det.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-05:
Der er sådan ca. 18.000 grønlændere i Danmark, og for os grønlændere har kirken altid været meget vigtig i forskellige sammenhænge.
Sjælesorg er også vigtigt for os.
Sjælesorg er en stor ydelse, man giver til den enkelte – en ydelse, som andre ikke kan give.
At få lov til at gå til gudstjeneste og begravelse og høre sit eget sprog, at få lov til at blive viet i kirken på sit eget sprog og at få lov til at få en bisættelse på det sprog, som den afdøde havde, er meget vigtigt.
I den sammenhæng er det sådan, at den danske folkekirke i dag kun bidrager til én grønlandsksproget præst til de 18.000 grønlandske sjæle i Danmark.
Det er meget dårligt.
Og eftersom de også betaler kirkeskat, synes jeg, at det vil være helt naturligt, at man giver dem en fair tilgang til folkekirken, hvor de har mulighed for at bruge deres eget sprog, ligesom vi gør i Grønland over for dansksprogede menigheder.
Den grønlandske befolkning giver de dansksprogede dansksprogede præster, således at de kan tale og høre deres eget sprog i kirken.
For os er det ikke et spørgsmål; det er en ydelse, man giver til sine borgere.
Carsten Bach (LA), 2016-12-05:
Tak for svaret på det.
I tilfælde af selvstændighed, hvordan forudser ordføreren så at en suverænitetshåndhævelse skal varetages på Færøerne?
Og måske kan ordføreren også komme med en vurdering af, hvilke forsvarsalliancer der i så tilfælde skulle indgås på Færøerne.
Thomas Danielsen (V), 2016-12-05:
Tak for det.
Du får ikke advisering af det næste spørgsmål lige så lang tid i forvejen som fra 1953, men jeg kunne godt tænke mig lige at høre om ordførerens kommentarer om Arktisk Råd.
Det er jo sådan, at den danske regering er meget begejstret for rigsfællesskabet og samarbejdet med Færøerne, men vi gør det derfor på den vis, at vi deler taletiden i Arktisk Råd mellem Færøerne, Grønland og Danmark, fordi vi har en lang række fælles interesser i den sag.
Søren Espersen (DF), 2016-12-05:
Det er alt sammen udmærket, men er vi ikke enige om, at det er på Færøerne, at hr. Tórbjørn Jacobsen burde holde sine brandtaler og ikke her?
For nu at sige det, som det er: Hvad har vi gjort?
Hvad har Danmark egentlig gjort, der kan ophidse hr. Tórbjørn Jacobsen på den måde?
Tag op til Færøerne og overbevis ordførerens befolkning om, at det her er en god idé, og så må vi så tage det derfra på en ordentlig måde, ikke på den her uforskammede måde, som der er blevet brugt i dag.
Ligesom det er blevet nævnt her, har jeg også hæftet mig ved den meningsmåling, som hr. Tórbjørn Jacobsen affærdiger med, at det nok er ingenting.
Det er faktisk 505 mennesker på Færøerne, der er blevet spurgt.
Det er enormt mange, når det drejer sig om meningsmålinger.
Det er 1 pct., så det er repræsentativt i stor stil.
Det er mere en konstatering end et spørgsmål.
Måske skulle hr. Tórbjørn Jacobsen bruge sin energi på Færøerne for at overbevise sit eget folk om, at det er en god idé, frem for at give os møgfald her i Folketingssalen.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-05:
Som opfølgning på hr. Carsten Bachs spørgsmål vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvornår regner Færøerne med at kunne blive udråbt til at være republik?
Jeg hørte ordførerens tale som et energisk møgfald – det må man måske ikke sige, men det var sådan, det blev opfattet.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er der overhovedet noget som helst, som ordføreren kan fremhæve som godt eller velfungerende i rigsfællesskabet?
Karen J. Klint (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg vil godt lige bede ordføreren om at gentage, hvad det er, der er det grønlandske ønske om den præstelige bistand i Danmark, for jeg mener, at den ordning, vi lavede for nogle år siden, fungerer godt der, hvor den fungerer.
Så det er merbehovet, jeg lige skal have tydeliggjort.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-05:
Nu er det jo et valg.
Der er jo ingen af os, der har diskuteret, om dansk skulle fjernes helt fra skoleskemaet.
Det er en prioritering af, hvor meget man vil bruge de andre sprog.
Jeg personligt taler bedre engelsk, end jeg taler dansk, også fordi jeg har valgt ikke at tage min uddannelse i Danmark, men har valgt at rejse rundt og opleve verden på en helt anden måde, end andre gør.
Det er et valg, man har, og det har så også resulteret i, at jeg taler dårligere dansk i dag, end jeg måske ville have gjort, hvis jeg havde valgt at bosætte mig i Danmark på et tidligere tidspunkt.
Det er et valg, og det valg skal folk, der er unge, også have derhjemme.
Nu er det jo ikke sådan et spørgsmål om, hvor mange danskere der ønsker, at Grønland skal gå hen og blive selvstændigt eller ej, det er Grønlands eget ønske.
Det er ønsket af et flertal i Folketinget og også vedtaget i forbindelse med vedtagelsen af vores selvstyrelov, som blev implementeret den 21. juni 2009.
Sådan er demokratiet.
Demokratiets spilleregler gør, at hvad befolkningerne har bestemt, følger regeringerne.
Og den her forståelse for, hvornår og hvordan Grønland kan opnå selvstændighed, er en forståelse, man har opnået mellem Grønland og Danmark med Selvstyrekommissionen, som spørgeren også har været en del af.
I den sammenhæng vil jeg sige, at det er en aftale, som jeg personligt synes er en rigtig fin aftale mellem to lande, som ønsker at løsrive sig på god og forsvarlig vis.
Søren Espersen (DF), 2016-12-05:
Tak for det.
Ligesom jeg sagde til fru Aaja Chemnitz Larsen: Hvad er den økonomiske baggrund, der gør, at man i Grønland lægger så meget energi i selvstændighed?
Hvor er det, at fru Aleqa Hammond ser den økonomiske mulighed for overhovedet at være et selvstændigt land?
Ydermere vil jeg spørge: Kan man godt forstå fra grønlandsk side, at mange i Danmark er ved at blive lorne ved tanken om alle de investeringer, der skal foregå i det arktiske område i en situation, hvor Grønland er på vej væk?
Helt ærligt, hvorfor skal det danske samfund betale for at finansiere en selvstændighed, som vel ganske få danskere ønsker?
Hvorfor skulle man det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Og noget af det, som gør mig rigtig stolt globalt, er, at man faktisk i samarbejde har gjort et rigtig stort stykke arbejde.
Grønland er faktisk brugt som rollemodel, når det handler om oprindelige folks rettigheder i forhold til den politiske selvstændighed, som man har opnået.
Derfor synes jeg også, at der ligger en særlig forpligtelse fra både Grønlands og Danmarks side til at være med til at udbrede det budskab.
Der er jo FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder og ILO's konvention 169 om de oprindelige folks rettigheder, hvor der er en række rettigheder, vi ikke lever op til i dag.
Roger Matthisen (ALT), 2016-12-05:
Tak for det.
Det er naturligvis også med henblik på Grønlands fremtidige interaktion med Rusland et spørgsmål om, om det vil påvirke noget i forhold til Syriens situation.
Så vil jeg også spørge ind til det oprindelige folk.
Og jeg synes, at det er enormt vigtigt, at Danmark også har fokus på, hvordan vi får et større kendskab til det oprindelige folk og grønlandsk kultur.
Hvordan ser ordføreren at vi om 5-10 år kan styrke det kendskab og den kulturarv i Danmark?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Mange tak.
Det er af fælles interesse at bevare Arktis som et lavspændingsområde, og det tænker jeg ikke kun det er for rigsfællesskabet, det er det også for de andre lande i Arktis.
Det er der ingen tvivl om.
Jeg kan slet ikke forestille mig, at der skulle være krig i Grønland.
Altså: Gud forbyde, at det sker.
Det ligger også meget langt fra den måde, som man er på som grønlænder, og det er måske lidt svært helt at forklare det med ord.
Roger Matthisen (ALT), 2016-12-05:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
I forbindelse med den arktiske redegørelse er vi i Alternativet opmærksomme på, at der er et stærkt behov for, at vi italesætter udviklingen i Syrien, og på, hvordan Ruslands gøren og laden har påvirket situationen.
Hvordan forholder selvstyret sig til situationen?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Det er i hvert fald altid spændende at drøfte, hvor det er, vores land skal bevæge sig hen, hvad det er, vi skal leve af, hvordan vi skal strikke et samfund sammen, og hvad det er for en velfærdssikring, vi også skal have til vores børn og unge fremadrettet.
Det synes jeg i hvert fald er enormt interessant.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi fra IA's side – nu, hvor vi er i regering – siger, at vi gerne vil være med til at tage ansvar, at vi gerne vil være mere initiativrige med hensyn til at påpege nogle områder, som skal løftes, så man samarbejder noget mere om at få løftet de forskellige 32 områder.
Søren Espersen (DF), 2016-12-05:
Som ordføreren ved, var Dansk Folkeparti ikke deltager i Selvstyrekommissionen.
Vi var i kommissionen, men vi deltog ikke i loven.
Men jeg kender godt loven, og der står altså ikke noget i selvstyreloven om, at Danmark aktivt skal medvirke til Grønlands selvstændighed.
Der står, at Grønland kan hjemtage selvstændighed, hvis man træffer beslutning herom, men der er ikke noget i selvstyreloven, der siger, at Danmark i en lang årrække skal finansiere en grønlandsk drøm om selvstændighed, som jeg i hvert fald selv med min ringe økonomiske indsigt kan se er et projekt, der ikke på nogen måde er holdbart økonomisk.
Nu spørger jeg så omvendt: Hvorfor skulle den danske stat, det danske samfund finansiere en selvstændighed, som ikke kan bære sig selv?
Hvorfor skulle man det?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-05:
At Grønland ønsker selvstændighed, er ikke et spørgsmål om, hvem der kommer til at finansiere det, det er et spørgsmål om, hvordan et land ledes, og det er et spørgsmål om, hvordan et folk gerne vil ledes og styre sit eget land.
At få lov til at være herre i eget hus er en helt naturlig tanke for os.
Jeg forstår også, at Dansk Folkeparti stemte nej til selvstyreaftalen.
Det har jeg stor respekt for.
Sådan er demokratiet.
Men man skal også huske på, at langt størstedelen af de partier, som var repræsenteret i Folketinget, var for forståelsen af, at Grønland ønskede at gå den vej.
Marcus Knuth (V), 2016-12-05:
Mange tak.
Det lyder jo fornuftigt nok, men når vi kigger på antallet af unge grønlændere, der studerer videre efter 9. klasse, altså hvor mange der gør det i Danmark versus et engelsktalende land, så ser vi, at de fleste naturligt nok søger mod Danmark, som er en del af rigsfællesskabet, og hvor man kan få gratis uddannelse osv.
Derfor forstår jeg ikke det her fravalg af det danske sprog, som jeg frygter mere har noget med nationalistiske årsager at gøre, for man rammer en masse unge i Grønland ved at prioritere engelsk frem for dansk, og dermed tjener det ikke det formål, som det skulle have gjort, idet mulighederne nu engang ligger på danske institutioner.