runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Velkommen i Folketinget.
Det er en fornøjelse at se, og også tak for begrundelsen, som jeg synes er sammenhængende, og som giver god mening, hvis man er SF'er.
Tak for det, og det var noget bedre end ministerens.
Det, jeg dog ikke forstår, er, hvorfor det så udelukkende er til kommunalvalg og regionsvalg, man giver stemmeret efter 4 år.
Hvorfor ikke udvide det til folketingsvalget, altså at man efter 4 år så kan stemme til folketingsvalget?
For ellers har vi jo stadig væk reelt et A- og et B-hold i forhold til folketingsvalg.
Lad mig understrege, at vi i Dansk Folkeparti ikke går ind for at udvide det, men det må jo være den logiske konsekvens af SF's holdning.
Jan Carlsen (M), 2023-12-07:
Tak for ordet.
Jeg vil først og fremmest understrege, at vi i Moderaterne mener, at borgerdrevne folkeafstemninger på kommunalt niveau kan være et glimrende værktøj og en fantastisk måde at styrke demokratiet på ved at inddrage borgerne i beslutningsprocesserne.
Der er en række udfordringer, som jeg tillader mig at skitsere.
For det første er der tale om en praksis, der er forbundet med store omkostninger og et stort bureaukrati.
For det andet er der også en risiko vedrørende afstemningerne, f.eks. omhandlende økonomi.
Forestil jer, at borgerne skal afgøre et spørgsmål om politikker af økonomisk karakter, f.eks. at afsætte flere penge til børnepasning eller ældrepleje.
Det kunne slå bunden ud af kommunekassen og have store konsekvenser.
Samtidig vil det være en kæmpe udfordring for det kommunale selvstyre.
Det er ikke altid, at flertallet er de bedste til at træffe komplekse beslutninger, især når det kommer til budgetmæssige prioriteringer.
Det er derfor, vi har opbygget vores demokrati, så det netop er repræsentativt.
Det er derfor, vi vælger nogle, der kan repræsentere os.
Det skal som regel være nogle, der har kapacitet til at sætte sig ind i det komplekse stof samt har modet til at træffe de nødvendige og måske til tider upopulære beslutninger på vores vegne.
Selv om det kan styrke demokratiet, kan det også være med en vis risiko for, at borgerne træffer beslutninger uden tilstrækkelig indsigt eller overvejelse.
Det kan sågar resultere i beslutninger, der ikke nødvendigvis tjener samfundets interesser, fordi den store masse på sigt måske taber interessen for at deltage ved folkeafstemninger.
Endelig er det vigtigt for mig at påpege, at selv om borgerdrevne folkeafstemninger kan have en positiv effekt på borgernes dagligdag og interesse i politiske spørgsmål, er der mange, der allerede har mulighed for at deltage i de demokratiske processer og samtaler lokalt.
Der er lokale råd, møder og andre inddragelsesmetoder, som i forvejen giver borgerne en stemme og en mulighed for at påvirke beslutninger i deres nærmiljø.
Jeg vil vende tilbage til der, hvor jeg startede, og sige, at i Moderaterne støtter vi ikke initiativet, der kan føre til borgerdrevne kommunale folkeafstemninger, men vi støtter, at man styrker demokratiet lokalt og sikrer en inddragende beslutningsproces, f.eks. at vi fokuserer på at styrke de lokale institutioner og skabe større rum for den demokratiske samtale.
Med dialog og inddragelse føler vi os hørt.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Tak for det.
Det er jo dejligt med Moderaterne, for man kan i hvert fald være helt sikker på, at de siger to forskellige ting, hvis de kommer op på talerstolen to gange efter hinanden.
Og nu står Moderaterne og siger, at man endelig ikke må deltage i valg i lokalsamfundet, for det kan de der borgere slet ikke forstå, og at vi der skal have nogle meget vidende politikere ind, som så kan tage de hårde beslutninger.
For gud forbyde, at borgerne vælger at sige, at de ikke har lyst til at lukke et plejehjem, hvis det nu så rent faktisk kræver, at politikerne skal sætte sig ind i at finde ud af, hvor man ellers skal finde pengene.
Så kender man Moderaterne igen, og det er dejligt, at den nye ordfører så hurtigt er kommet ind i rytmen med at være Moderaternes ordfører.
Men vil man ikke lige forklare det for sådan en nordjyde som mig, for jeg bliver jo forvirret, Altså om man mener, at det er godt at være politisk inddraget lokalt, eller om man mener, at det er skidt at være politisk inddraget lokalt?
Jan Carlsen (M), 2023-12-07:
Jeg er ked af, at du opfatter det forskelligt, for jeg synes egentlig, jeg mener det samme.
Det handler jo om hele det her med nærmiljøet og demokratiet, som vi vil drive, og man har jo i dag masser af muligheder for at lave folkeafstemninger, som dog kun har en politisk forpligtelse.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Når man har været i lokal- eller regionspolitik, ved man, at der ikke er noget, som det er så sikkert kommer på dagsordenen, som at vi skal have mere borgerinddragelse.
For det siger alle politikerne rundtomkring jo op til et valg, hvorefter de nedsætter et eller andet nævn og de så helst ikke vil snakke ret meget mere om det.
For jeg har selv siddet i en kommunalbestyrelse, og er virkeligheden ikke, at man har alle redskaberne?
Jo, det har man faktisk, og man kan faktisk udskrive alle de lokale afstemninger, som man vil udskrive.
Op til valget vil de gerne – det er jeg enig i – give folk lige nøjagtig det, de peger på.
Det er min oplevelse, og jeg bliver stadig væk bare lige nødt til at spørge Moderaterne: Ønsker I mere inddragelse i lokaldemokratiet, eller ønsker I ikke mere inddragelse?
Jan Carlsen (M), 2023-12-07:
Ja, vi ønsker mere inddragelse i lokalmiljøet, men det skal ikke være via borgerrettede folkeafstemninger.
Det mener vi ikke er vejen frem.
Vi skulle hellere styrke det, sådan at vi får højere stemmetal og en højere stemmeprocent til de lokale valg og regionsvalgene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Giver det anledning til, at Moderaternes ordfører ændrer holdning til borgerdrevne folkeafstemninger?
Jan Carlsen (M), 2023-12-07:
Nej, og jeg kunne godt frygte, at man ville stille nogle større krav om, at man ville have nyere plejehjem eller flere plejehjemspladser eller andre ting, som ville være væsentlig fordyrende for kommunerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
I vores vedtagelsestekst har vi jo skrevet, at hvis man skal indføre det her, skal det ske inden for den ramme, der er aftalt i lov om bindende kommunale folkeafstemninger, hvor man ikke kan stemme om budgettet.
Giver det så anledning til, at Moderaternes ordfører kan se lidt mere positivt på borgerdrevne folkeafstemninger?
Jan Carlsen (M), 2023-12-07:
Nej, for jeg mener jo, at det kommer til at lægge et pres på politikerne, hvis der kommer nogle massive borgerkrav om, at man skal gøre nogle ting, som kommunekassen i virkeligheden ikke har råd til.
Birgitte Vind (S), 2023-12-07:
Vi har jo muligheden nu for at debattere det med hinanden, og derfor synes jeg også, det er vigtigt lige at rejse det med dimensioneringen af det her.
Man kan jo sige, at der kan være mange målsætninger i forhold til at ville lave de her borgerdrevne folkeafstemninger, og jeg tænker, at vi alle sammen forestiller os, at det handler om at øge den demokratiske deltagelse.
Men en anden tendens, vi har set de senere år,
har været det her med enkeltsagspolitik, som vi alle sammen herinde kender.
Der kommer en gul bjælke i medierne, der er noget, der fylder, og så kan vi som politikere rende efter en enkelt sag – og 2 dage efter er det glemt, og så er det noget nyt, der fylder i medierne.
Vi ser også den troløshed – det snakker vi i hvert fald om – blandt vælgerne, altså at de hopper fra parti til parti.
Og der opstår også nye partier, fordi man fører enkeltsagspolitik.
I forhold til den her måde at føre politik på, som det jo ville kunne blive at udskrive borgerdrevne folkeafstemninger, får jeg den tanke, om det kunne være endnu mere brænde til det bål, hvor det bliver enkeltsagspolitik.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan følge mig.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Jeg er enig i, at det er et problem, at politik er blevet meget sådan enkeltsagsbåret, og at man kører ud fra, hvad man dag til dag læser i medierne.
Det er en bekymring.
Men jeg er ikke bekymret i forhold til borgerdrevne folkeafstemninger.
Hvis man bare kigger på Sverige, kan man som sagt se, at der har været 41 folkeafstemninger siden 2011 i hele landet, ikke bare i én kommune.
Så hvis det handlede om enkeltsagspolitik, der sådan skiftede hver anden dag eller hver uge eller hver måned, så er det i hvert fald ikke det, der er erfaringerne fra andre lande og specielt ikke fra
Sverige
Men igen afhænger det jo af, hvad det er for nogle kriterier, man lægger ned over det, for hvis man siger, at der f.eks. kun skulle 50 stemmer til at have en folkeafstemning, så ville man nok opleve, at der var folkeafstemninger hver anden dag, men man kunne gøre som i Sverige, hvor man siger, at det er 10 pct. af de stemmeberettigede.
I min hjemkommune skulle man måske op på 8.500 underskrifter for at få en folkeafstemning, og det er altså ikke noget, man bare lige gør, fordi man er sur over en eller anden lokal lille sag; det kræver altså benarbejde.
Så jeg er ikke så bekymret for, at det bliver sådan nogle dag til dag-sager, der kommer til at køre her.
Birgitte Vind (S), 2023-12-07:
Nu har vi jo den her debat primært på den baggrund, at ordføreren for Dansk Folkeparti har været ude at rejse og har fået noget inspiration og har løftet debatten herind.
Det er fint, og VIVE har lavet en rapport, som peger på forskellige ting.
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Jeg skal på stående fod ikke afvise det.
Men på nuværende tidspunkt mener vi, der er mange ukendte elementer i det her, og derfor er vores opfordring, at regeringen sådan set tager en dialog med kommunerne og regionerne om, hvordan vi kan forbedre den i forvejen sådan set gode værktøjskasse, som jeg mener vi har ude i vores kommuner.
På det foreliggende grundlag stemmer vi ikke for de to forslag til vedtagelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Alle borgerdrevne folkeafstemninger i de lande, der er beskrevet, er hegnet ind.
Man kan ikke stemme om alt.
Der er nogle begrænsninger, selv i Schweiz.
Så hvis vi kan blive enige om nogle indhegninger, er SF så rede til at sige ja til borgerdrevne folkeafstemninger i kommunerne?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Tak for klar tale, og også tak for det gode samarbejde, vi havde i – var det i 12 år i tre perioder? – i Odense Kommune.
Det var en kæmpe fornøjelse at samarbejde med ordføreren.
Venstre er jo et hæderkronet parti med halvandet hundrede år på bagen, men nogle gange synes jeg i disse dage, at der er gået lidt Estrup i Venstre.
Man er blevet lidt konservativ, lidt reaktionær og bange for folket.
Så derfor vil jeg udfordre ordføreren, ligesom jeg udfordrede ministeren.
Hvis hr. Lars Christian Lilleholt skulle fremhæve én positiv ting ved borgerdrevne folkeafstemninger, hvad ville det så være?
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-12-07:
Tak for det, hr. Alex Ahrendtsen.
Jamen der er da givet positive fordele også ved borgerdrevne lokale folkeafstemninger.
Det vil være en ventil for lokal utilfredshed; det er der ingen tvivl om, et sted, hvor bekymrede borgere vil kunne rejse en lokal sag.
Det er der ingen tvivl om.
Men det er der, hvor vi også har et ansvar for at sikre, at helheden fungerer, og at det ikke er lokale særinteresser, der skal bestemme, hvad der foregår i en kommune.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Det er fuldstændig rigtigt.
Erfaringen fra lande, der har borgerdrevne folkeafstemninger viser, at de også kan fungere som ventil.
Det viser forskningen.
Men når vi sådan kan kigge på de lande, der har mange års erfaring med det, så går det da egentlig ganske godt: Slesvig-Holsten, Bayern, Schweiz, USA, i hvert fald delstaterne.
Det er da gået meget godt.
Det er rige lande, jeg henviser til.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-12-07:
Tak for det.
Selvfølgelig kan vi det, hr. Alex Ahrendtsen.
Selvfølgelig kan vi kigge på, hvad der foregår i landene omkring os, også i lande, der ligner os.
Men jeg har altså ikke en oplevelse af, at vores lokale nærdemokrati fungerer specielt dårligt.
Jeg oplever, når jeg rejser rundt de forskellige steder, hvor jeg har mulighed for det, at der i Danmark er et aktivt og levende nærdemokrati.
Jeg har endda også været med til at præsentere andre lande for det, hvor man er optaget af den måde, som vi gør det på i Danmark, og vi har også i forhold til mange andre lande en relativt høj valgdeltagelse og et højt lokalt engagement.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Jeg bemærkede i regeringspartiernes taler nogle af grundene til, at man ikke vil det her.
Jeg ved ikke, om det er misforståelser eller man ikke har læst rapporten, men nu lagde jeg mærke til, at Venstres ordfører sagde, at man var bange for, at en relativt lille del af befolkningen kunne fremskynde en folkeafstemning, og at så kunne de pålægge en kommune at bruge hele kassen på f.eks. folkeskoler.
Men det kommer jo an på kriterierne, man lægger ned, for, hvad man skal opfylde for at kunne indkalde til en folkeafstemning.
Man kunne sige som i Sverige, at det er 10 pct. af de stemmeberettigede; man kunne sige, at det var 15 pct. eller 20 pct. Var det i Herning Kommune, hvor jeg kommer fra, og det var 20 pct., skulle man jo op på 17.000-18.000 mennesker, der skulle skrive under.
Hvis man var bange for, at det blev noget, der bare blev pålagt folk, som var valgt ind i kommunalbestyrelsen, så kunne man jo sige, at det er vejledende, som man gør i Sverige.
Så er det i hvert fald en god rettesnor for kommunerne.
Det kan være en ventil, som hr. Lars Christian Lilleholt siger, men det kommer jo igen an på kriterierne.
Det er derfor, jeg ikke forstår, hvorfor man afviser det her på forhånd.
I Sverige har man også valgt at sige, at hvis to tredjedele af kommunalbestyrelsens medlemmer siger, at de ikke vil have folkeafstemning, selv om der er indsamlet underskrifter, så kan man afvise det.
Det kommer jo an på de kriterier, vi laver.
Så hvorfor er det, man afviser det på forhånd og kommer med de her skræmmeeksempler, når det kommer an på de kriterier, vi potentielt finder på?
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-12-07:
Tak til hr. Dennis Flydtkjær for spørgsmålet.
Vi vejer jo det her på en vægt, i forhold til hvad der er af fordele og ulemper.
Jeg er altså drevet af det repræsentative demokrati på godt og på ondt.
At vælge en kommunalbestyrelse, der tager et samlet ansvar, som håndterer en opgave, og som prøver at tage de bedst mulige hensyn, lytter til borgerne og inddrager borgerne på forskellig vis, synes jeg og vi i Venstre er den rigtige måde at arbejde på.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Men anerkender man i Venstre, at det, man brugte som eksempler på grunden til at sige nej til det her, ikke holder?
Det argument holder jo ikke.
Hvis man laver noget, der er bindende for kommunerne, kan man jo sige, at det er vejledende, som det er i Sverige.
Man kan lave en ventil, altså at 75 pct. af kommunalbestyrelsen måske siger, at de ikke synes, afstemningen skal afholdes.
Så de kriterier, man bruger for at sige, at det er noget dårligt noget, findes jo ikke.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-12-07:
Tak for det til spørgeren.
Nu fremgår det ikke af forslaget her, hvor mange der skal til.
Det er jo sådan noget, jeg forestiller mig vi bagefter skal have en debat og en diskussion omkring.
Men for mig at se vil det jo være sådan, at hvis jeg sidder et sted, kan jeg sagtens finde opbakning til, at nu skal vi bruge alle pengene på et bestemt område, f.eks. de ældre.
Så kan jeg godt se for mig, at ugen efter er man måske optaget af et andet område; så er det måske børn og unge eller det sociale område, der skal have alle ressourcerne.
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Tak for ordet.
Det er jo ikke første gang, vi drøfter den her sag her i salen.
Sidst var i forbindelse med behandlingen af B 48 for ca. 2 år siden.
Dengang sagde SF's ordfører, at vi faktisk har stor sympati for idéen om flere folkeafstemninger end dem, der har fundet sted de sidste 30 år, og også, at SF tidligere har præsenteret forskellige modeller for, hvordan man kunne lave lokale folkeafstemninger og vejledende folkeafstemninger i landets kommuner.
SF mener samtidig, at vi skal styrke vores demokrati.
Det gælder både i forhold til borgernes deltagelse i demokratiske handlinger, og sådan set også, at vi skal styrke befolkningens lyst til at engagere og involvere sig i demokratiet i en mere bred forstand.
Derfor er det også glædeligt, at VIVEs undersøgelse af erfaringerne med borgerdrevne folkeafstemninger viser, at folkeafstemninger i en række lande kan styrke borgernes politiske interesse og politikernes viden om borgernes præferencer.
Derfor synes de også, at det kunne være interessant at arbejde videre med idéen om vilkårene for vejledende og lokale folkeafstemninger og måske også direkte bindende folkeafstemninger.
Men – og det er vigtigt at understrege – vi skal i den forbindelse bl.a. også have set mere nøje på, hvordan vi så kan hegne idéen mere ind i forhold til lokale folkeafstemninger, så man ikke bruger muligheden til at lave bindende folkeafstemninger af mere populistisk karakter.
Det kunne f.eks. være om lokalisering af flygtningecentre eller placering af vindmøller og lignende.
Så vil jeg egentlig gerne gentage det, SF også påpegede, sidst vi havde den her diskussion, i 2021, nemlig at alle, der kender til kommunalpolitik og regionalpolitik, ved, at der er rigtig mange eksempler på, at demokratiet halter eller har det svært, og det skyldes ikke mindst de umulige økonomiske vilkår, som regeringen byder kommuner og regioner i disse år.
Det gælder jo eksempelvis i forhold til høringer, hvor man mange steder allerede har truffet en beslutning, så høringen blot bliver en skueproces.
Det duer ikke, hvis vi skal bevare borgernes tro på det lokale demokrati og engagement.
Det er også derfor, at vi fortsat i SF opfordrer regeringen, kommunerne og regionerne til at drøfte, hvordan de så kan styrke deres lokaldemokrati.
Der er jo allerede, som ministeren og flere af jer andre også har været inde på, gode erfaringer med bl.a. § 17, stk. 4-udvalg, som mange kommuner arbejder med, og det kan også være borgerdialogudvalg.
Man har sågar også anvendt borgerbudgettering nogle steder og reel inddragelse af lokaludvalg de steder, hvor man har lokaludvalg, og det kan også være ungeråd.
Mange steder har man også forsøgt sig med borgerforslag.
I den kommune, jeg kommer fra, er det en obligatorisk mulighed, at 600 borgere kan gå sammen og stille et borgerforslag.
Så I skulle måske mere se på, hvordan vi kan opfordre regeringen til at tage en dialog med kommunerne og regionerne om, hvordan man ligesom kan gøre den værktøjskasse, der er, bedre.
Til sidst skal jeg blot meddele, at SF ikke kan stemme for nogen af de fremsatte forslag til vedtagelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
I debatten ved det forrige forslag brugte hr. Serdal Benli en del tid på at forsvare, at borgere, der er kommet til Danmark, opnår stemmeret efter 4 år, fordi det var integrationsfremmende.
Vil borgerdrevne folkeafstemninger ikke være integrationsfremmende?
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Jamen jeg er sådan set heller ikke afvisende over for ordførerens forslag om borgerdrevne forslag, i forhold til hvorvidt det kunne være integrationsfremmende, absolut ikke, men nu tænker jeg sådan set på kommuner og regioner som en helhed og ikke kun for en bestemt gruppe af borgere.
Det vil absolut også styrke integrationen, klart, og vi er sådan set heller ikke afvisende over for det, men vi mener, at vi er nødt til at hegne det ind.
Hvis vi skal lave de her lokale folkeafstemninger eller vejledende folkeafstemninger, er vi nødt til at kigge ind i vilkårene: Hvordan hegner vi det her ind, både i forhold til hvor mange afstemninger og hvilke typer ting, man kan sætte til afstemning?
Vi er jo ligesom Dansk Folkeparti og de øvrige forslagsstillere sådan set også optaget af, hvordan vi kan styrke vores lokaldemokrati, og hvordan vi kan styrke engagementet for alle borgere uanset baggrund.
Birgitte Vind (S), 2023-12-07:
Det ser jeg meget gerne.
En af mine personlige ambitioner er jo bl.a. at få flere unge engageret i lokaldemokratiet.
Nogle kommuner har ungeråd.
Det har man ikke i alle kommuner.
I de kommuner, hvor man har ungeråd, skaber man også en demokratisk kapital.
Det kunne da være dejligt, hvis vi havde ungeråd i flere kommuner – det der med, at vi opdrager vores børn til, at her i kommunen betyder din stemme noget, og at den vil vi gerne lytte til.
Jeg tror, at vi alle sammen har svigtet.
Jeg tror, at min generation har svigtet, fordi vi har taget det der med demokratiet for givet.
Det kan vi ikke tage for givet; det skal hele tiden gødes og plejes.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Det er jo lidt spøjst, at man spørger mig som ordfører, som faktisk taler positivt om det her, og som vil højne den demokratiske deltagelse.
Dem, der siger nej til det, kan jo sige, at de går meget op i det lokale demokrati, og at vi skal styrke nærdemokratiet – men man er imod alle de forslag, der kommer.
Jeg er jo faktisk positiv over for det her, som jeg synes er noget af det tætteste, man kan komme på nærdemokrati, altså direkte borgerinddragelse, ved at man selv kan indkalde til en folkeafstemning og så give udtryk for, hvad man mener.
Det her er nærmest det ultimative redskab, man kan tage op af skuffen, så derfor synes jeg da, man skulle støtte det, vi diskuterer i dag.
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Nu bliver der refereret meget til Sverige, både i ordførerens tale, men også i nogle af de tidligere indlæg.
Det handler i virkeligheden om en bekymring.
Jeg ved ikke, om forslagsstillerne sådan set har gjort sig den tanke.
For det, der jo sådan set er tilfældet i Sverige, er, at de reelle initiativtagere til de her borgerdrevne folkeafstemninger ofte er interesseorganisationer, politiske partier og, i et enkelt tilfælde, et nyhedsmedie.
Er der ikke en risiko for, at det her kan gå hen og blive en glidebane, og at det måske er professionelle politikere – nu ved jeg ikke, om kommunalpolitikere er professionelle – professionelle bestyrelser og lokalpolitikere, der på en eller anden måde initierer nogle forslag, og at det ikke bliver efter det, som jeg tror forslagsstillerne sigter efter, nemlig at engagere ganske almindelige borgere derude?
Er der ikke en risiko for det, for det er vel reelt det, der sådan set er situationen i Sverige?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Det sagde jeg meget klart.
Altså, regeringen støtter ikke borgerforslaget.
Jeg har prøvet positivt at fremhæve en række gode elementer ved det her borgerforslag, som jeg kan se både mig selv og regeringen i, og når den samme konklusion, at vi ikke støtter borgerforslaget, bl.a. fordi borgerforslaget helt mangler den nuance at fordømme Hamas' terroraktion den 7. oktober og overhovedet at reflektere over Israels ret til selvforsvar inden for rammerne af folkeretten.
Dermed rammer det her borgerforslag ikke den balance og den nuance, som der er brug for i den her debat.
Så vi støtter ikke borgerforslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-12-07:
Tak for det.
Og tak til udenrigsministeren.
Jeg tror ikke, der er nogen, heller ikke blandt dem, der har fremsat det her forslag, der ikke anerkender Israels ret til at forsvare sig, men man sætter spørgsmålstegn ved, om fortsatte bombardementer med langt over 10.000 civile ofre, herunder 3.000 børn, er den bedste måde at forsvare sig på.
Og jeg har noteret mig, at udenrigsministeren tidligere har sagt, at man risikerer at nære den ideologi, som Hamas trives af.
Så spørgsmålet er jo, om det her er det bedste forsvar.
Derfor vil jeg igen dvæle lidt ved elementerne i det her.
Udenrigsministeren er jo bekendt med, at vi har arbejdet sammen med forslagsstillerne om et ændringsforslag, som fjerner en række af de elementer, som udenrigsministeren har udtrykt bekymring omkring, og jeg vil høre udenrigsministeren, om han med udgangspunkt i det ændringsforslag og eventuelt med yderligere tilføjelser vil arbejde sammen med os om at lave en klar samlet markering fra Folketinget, der kræver en øjeblikkelig våbenhvile og efterforskning og dokumentation af eventuelle krigsforbrydelser fra begge sider i den her voldsomme krig.