runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-23:
Tak for spørgsmålet.
Vejdirektoratet har jo ansvaret for vintervedligeholdelsen på statsvejene, og jeg har derfor indhentet nogle oplysninger fra dem.
Vejdirektoratet oplyser, at de løbende arbejder på at forbedre forholdene for trafikanterne, og at det sker på baggrund af erfaringer, og at der særlig er fokus på de vejrmæssigt besværlige situationer, som når den første frost og sne rammer Danmark.
Men vi ved jo også, at vinteren ofte kommer bag på mange trafikanter.
Derfor oplever vi desværre, at der kan opstå forsinkelser og kødannelser og beklageligvis også ulykker, når frost og sne sætter ind.
Vejdirektoratets vinterberedskab dækker perioden fra den 1. oktober til den 30. april, og i den periode er Vejdirektoratets vintercentral døgnbemandet.
Ved tegn på risiko for frost eller sne kaldes entreprenører ud til saltning og/eller snerydning på de relevante steder.
Kerneopgaven for Vejdirektoratets vintertjeneste er at sikre fremkommeligheden, også under svære vejrforhold.
Vejdirektoratet tilbyder også trafikinformation til trafikanterne via trafikradio og online via bl.a. en app, og så kan trafikanterne selv holde øje med vejrsituationen.
Og Vejdirektoratet oplyser, at den omtalte situation er et eksempel på, at de danske vejrforhold med mange skift og kombinationer af nedbør og frysepunktspassager er udfordrende for vintertjenesten på vejene.
Jeg kan selvfølgelig ikke gå ned i de præcise detaljer, i forhold til hvad der skete og hvornår.
Vejdirektoratet har imidlertid oplyst, at der på den omtalte strækning blev saltet, ca. 3 timer inden man ryddede sne, og saltet cirka en halv time inden meldingen om en havareret lastbil og andre køretøjer.
Jeg vil bede Vejdirektoratet om fremadrettet at fortsætte med at være opmærksom på at sikre en så velfungerende vintertjeneste som muligt, så det er til at komme frem på statsvejnettet.
Men jeg vil også sige, at det ikke vil kunne undgås, at der fra tid til anden opstår vejrsituationer, der giver gener for fremkommeligheden, men jeg deler spørgerens holdning til, at vi skal gøre det så godt som overhovedet muligt.
Malte Larsen (S), 2016-11-23:
Hvad påtænker ministeren at gøre, for at vintervedligeholdelsen af statsvejene bliver forbedret, således at fremkommeligheden er tilfredsstillende for trafikanterne?
Hvad påtænker ministeren at gøre, for at vintervedligeholdelsen af statsvejene bliver forbedret, således at fremkommeligheden er tilfredsstillende for trafikanterne?
Skriftlig begrundelse
En lang række trafikanter og vognmænd oplevede betydelige tidstab, da den første frost ramte landet i uge 45.
Specielt en strækning ved Vemmelev på Vestmotorvejen voldte så store problemer, at lastbiler måtte trækkes op af bakken for at komme videre.
En sådan invitation vil jeg sige ja til, og jeg vil dukke op og lytte til, hvad der foregår af spændende ting på området.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-23:
Jo, men bare helt overordnet: Det er et kommunalt projekt.
Så det der med at lave beregninger over, hvordan forrentningen er, er selvfølgelig noget, som jeg er sikker på Randers Kommune kommer med.
Jeg synes, at det er meget spændende, og da spørgeren er meget optaget af det her, synes jeg da, at spørgeren skulle prøve at se, om ikke vi kunne arrangere det sådan – ellers skal der da gerne komme en invitation fra mig – at han kommer med over den 5. december.
Transportudvalget er inviteret derover, men jeg bliver altid så glad, når jeg møder folketingsmedlemmer, der er begejstret for det område, jeg har.
Så hvis spørgeren kunne tænke sig at komme med over, skal jeg nok sørge for, at spørgeren bliver inviteret.
Malte Larsen (S), 2016-11-23:
Mange tak for den her første del af svaret.
Og ja, det er jo lokalt en stærk hjertesag på tværs af partiskel ovre i det kronjyske område, og vi vil rigtig gerne yde vores – og i øvrigt sammen med Djurslandskommunerne og Mariager Fjord Kommune også.
Det er sådan, at der i dag er en motorvejsbro over Gudenåen ved Randers, og der er Randersbro, hvor der passerer tæt på 50.000 biler i døgnet.
Det er en lokal flaskehals, og måske i øvrigt en af de stærkest befærdede kommunale veje Danmark.
Vi forventer store tidsbesparelser og en høj forrentning på det her projekt, og som ministeren selv siger: Randers kommune vil gerne.
Vi vil alle sammen gerne i det kronjyske.
Vi har selvfølgelig forhåbninger om, at det på samme måde, som man ved Frederikssund er i gang med en brugerfinansieret løsning, også skulle kunne lade sig gøre hen over Randers Fjord.
Jeg har også bemærket mig, at ministeren så sent som den 23. september udsendte en pressemeddelelse, hvor der i øvrigt er redegjort for en del af det, som der også er redegjort for i svaret her i dag.
Vi er også selv positive over for en OPP-finansiering.
Har ministeren beregninger på en intern forrentning, og hvad er det sådan helt konkret vi skal løse?
Jeg ved godt, at ministeren gav en del af svaret, men hvad skal vi selv gøre?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-23:
Jamen en ny Randers Fjord-forbindelse er jo som udgangspunkt et kommunalt projekt.
I 2013 blev der gennemført en analyse af muligheden for at brugerfinansiere projektet, og konklusionerne var, at projektet ikke kan gennemføres ved ren brugerfinansiering hos trafikanterne.
I 2014 blev det aftalt, at Vejdirektoratet kunne bistå Randers Kommune med en supplerende undersøgelse af projektet med henblik på at billiggøre det.
Randers Kommune er snart færdig med rapporten, og derfor kan jeg jo ikke sige noget med sikkerhed, men så vidt jeg er orienteret om det, peger det i hvert fald i retning af, at det stadig er sådan, at projektet ikke ville kunne finansieres fuldt ud via brugerbetaling.
Det er som sagt et overvejende helt lokalt projekt, og der er ikke afsat statslige midler til at undersøge projektet nærmere.
Jeg kan da forstå, og det synes jeg at man skal tage med her, at de lokale parter selv har gjort sig en række overvejelser omkring muligheden for brugerfinansiering, og det fik jeg også præsenteret, da jeg selv besøgte området i sommer.
Det synes jeg lyder spændende, at de er i gang med det, og derfor har jeg også inviteret Randers Kommune og folk, der går meget op i det her, til et møde den 5. december, hvor vi skal drøfte muligheden for OPP i forhold til 2-3 projekter.
Jeg ser muligheder i OPP, og jeg siger netop, at det er vigtigt at gøre diskussionen om OPP mere konkret.
Derfor ser jeg frem til at høre nærmere om projektet og de muligheder, som Randers Kommune ser i det, og til at høre om, hvordan pensionskasserne tænker at kunne spille en rolle.
Så må vi se, om det er realistisk at gå videre med Randers Fjord-projektet i et OPP-spor.
Uanset hvordan man organiserer det, skal man selvfølgelig have både penge og udgifter osv. til at passe sammen.
Man lad os nu være positive, det er jeg selv, og lad os prøve at kigge på, hvilke muligheder der er.
Malte Larsen (S), 2016-11-23:
Jeg takker – og vil starte med at læse spørgsmålet op: Vil ministeren redegøre for, hvilke tiltag der skal gennemføres, for at en østforbindelse, der forbinder rute 16 med rute 507, begge statsveje, over Randers Fjord kan vedtages?
Vil ministeren redegøre for, hvilke tiltag der skal gennemføres, for at en østforbindelse, der forbinder rute 16 med rute 507, over Randers Fjord kan vedtages?
Så sent som den 23. september 2016 udsender ministeren pressemeddelelser, hvor han udtrykker sig positivt over for OPP-finansiering.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-23:
Jeg vil tage problemet med på bryggeriet, i stalden, og hvor det måtte være nødvendigt, også i ministeriet for at se, om vi kan gøre noget ved det, og selvfølgelig også for at kortlægge omfanget af et eventuelt problem.
Det har spørgeren mit ord på.
Karin Gaardsted (S), 2016-11-23:
Jeg tror, at vi finder en løsning på det her, for i bund og grund tror jeg faktisk, at der er tale om en utilsigtet bivirkning af lovgivningen.
Jeg vil derfor høre ministeren, om han vil tage problemet med tilbage på værkstedet og få det fikset.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er i hvert fald enig med spørgeren i, at mask som et biprodukt er noget, vi har fokus på i forhold til hele den cirkulære økonomitænkning, og i forhold til hvorvidt mask kan anvendes til forskellige elementer.
Jeg har så sent som i den forgangne uge været til en orientering om, hvordan mask også kan anvendes, og derfor kunne hele sporet omkring den cirkulære økonomi måske betyde, at også bryggerier fik en større lyst til investering, eller at merværdien af masken, bl.a. som en del af biogas eller lignende, faktisk kan være gavnligt for den økonomiske værdi, som mask kan have.
Karin Gaardsted (S), 2016-11-23:
Jamen det er jeg selvfølgelig rigtig, rigtig glad for at høre, og jeg er sikker på, at det her får en fantastisk slutning.
Men jeg har lige et par ting mere.
Den ene ting er, at når det nu bliver forlangt af bryggerierne, at de skal opbevare mask under de samme forhold, som man i øvrigt opbevarer fødevarer til mennesker på, så kræver det, at bryggeriet investerer i nye beholdere.
Er ministeren enig med mig i, at disse investeringer er en byrde for bryggerierne?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-23:
Tak, formand.
Jeg takker spørgeren for både det meget fyldige referat af, hvordan koen optager både det ene og andet, og også for, at der er hentet input fra en solid jysk dyrlæge – det borger for kvaliteten.
Jeg vil gerne sige til spørgeren: Vi vil rigtig gerne svare skriftligt på det og også undersøge, om det skulle være tilfældet.
Jeg tror hverken spørgerens parti eller mit eget har en interesse i, at vi har unødvendige foranstaltninger, når det gælder produktion.
Så kan vi fjerne ting, gør vi meget gerne det – med eller uden 150 l vand i formaven hos koen.
Malte Larsen (S), 2016-11-23:
Det er også mit indtryk, at vi generelt har en meget velfungerende vintervedligeholdelsestjeneste på statsvejene.
Og det er korrekt, at et besøg i en større lokal vognmandsforretning satte fokus på den ærgerlighed, det jo er, når man sender sine biler af sted og konstaterer, at andre er gået i stå før en selv på en strækning.
Det virker ikke som raketvidenskab at kunne forudse, at det kunne ske.
De sætter 5-6 timer til pr. bil, ekstra omkostninger, forsinkede leverancer, bøvl for virksomheder, der er afhængige af de forsyninger, der nu kommer ud.
For mig er det bare en stor del af den erhvervsvenlighed, vi viser over for vores virksomheder, at fremkommeligheden på det vejnet, vi har lavet, også eksisterer.
Det er jo sådan set derfor, at vi har vejene.
Ministeren har næsten svaret på det, men jeg prøver lige igen: Vil ministeren garantere, at der i fremtiden er fremkommelighed på statsvejene?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-23:
Det vil jeg ikke.
Det er helt sikkert, for det kan jeg ikke.
Men jeg forstår spørgeren, for jeg kan høre, at spørgeren er interesseret i det og har en positiv tilgang til det.
Jeg vil selvfølgelig bede Vejdirektoratet bl.a. på baggrund af spørgsmålet her om lige at forklare os alle, også spørgeren og mig selv og udvalget, om der er noget, vi kan gøre bedre herfra, for jeg tror, at den teknologiske udvikling skrider frem hele tiden, så derfor skal man hele tiden holde øje med, om man kan gøre det bedre. Så spørgeren kan i hvert fald få det ud af det i dag, at der kommer skærpet opmærksomhed om opgaven.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-23:
Jeg må indrømme, at jeg er meget overrasket over ministerens svar.
Arbejdstilsynet kritiserer forholdene på ungeafdelingen i Center Sandholm.
Konklusionen fra Arbejdstilsynet er, at arbejdet med de her asylbørn på afdelingen udsætter de ansatte for en sikkerheds- og sundhedsmæssig risiko, og det mener jeg reelt at ministeren skal forholde sig til.
Det bekymrer mig rigtig meget, at der er de forhold på Center Sandholms ungeafdeling med både knivstikkerier, vold og trusler, og Røde Kors fortæller jo også selv, at de unge på afdelingen har en udpræget banderelateret adfærd.
Der er ugentligt flere episoder, hvor konflikterne optrapper og eskalerer.
Det går ud over beboere på asylcenteret, ligesom ansatte også har været ofre for f.eks. vold.
Fængselsforbundets formand, som det også tidligere er sagt, siger fra og kalder det uforsvarligt.
Han vil råde sine egne fængselsbetjente fra at arbejde der, fordi det er at sammenligne med en bandeafdeling i et fængsel.
Socialpædagogernes Landsforbund kalder også situationen for uforsvarlig.
Det er nogle meget belastede unge, og pædagoguddannelsen ruster jo ikke ligefrem de pågældende medarbejdere til at arbejde med så udadreagerende unge, som der er tale om her.
Formanden for Foreningen af døgn- og dagtilbud for udsatte børn og unge siger også, at de hverken kan lægge børn eller personale til de beskrevne forhold.
Så hvilke skridt vil ministeren tage for at sikre det?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jeg antager, at der i spørgsmålet henvises til en artikel fra Radio24syv den 14. november i år, og det er det, der ligger til grund for svaret her.
Artiklen handler om den del af Center Sandholm, som huser uledsagede mindreårige asylansøgere, og de forhold, som de ansatte har på centeret.
I artiklen kommer formanden for Fængselsforbundet, Kim Østerbye, jo netop, som det bliver sagt, med en række udtalelser om arbejdsforholdene på afdelingen på baggrund af en rapport fra Arbejdstilsynet.
Udlændingestyrelsen har indgået kontrakter med en række indkvarteringsoperatører, som driver asylcentre på vegne af Udlændingestyrelsen, og Dansk Røde Kors' afdeling er så en af disse.
Røde Kors-afdelingen har været indkvarteringsoperatør på asylområdet siden 1984 og har altså dermed jo også en del års erfaring.
Af føromtalte artikel fremgår følgende – og nu tillader jeg mig direkte at citere funktionsleder fra Center Sandholm, Jannich Bisp: Jeg skal ikke gøre mig til dommer over andres vurdering af sikkerheden på afdelingen.
Men jeg har aldrig oplevet en medarbejder, der er kommet til mig og har klaget over sikkerheden.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-23:
Finder ministeren det betænkeligt i forhold til de ansattes forhold på Center Sandholms afdeling for unge, som huser op til 30 drenge, der angiveligt skulle være under 18 år, når Fængselsforbundets formand, Kim Østerbye, vil fraråde sine medlemmer at søge ansættelse på den nævnte afdeling, der med hans erfaring er at sammenligne med en bandeafdeling i et fængsel, og det på trods af at hans medlemmer er uddannet til at arbejde med meget konfliktsøgende indsatte samt har rammerne hertil?
Finder ministeren det betænkeligt i forhold til de ansattes forhold på Center Sandholms afdeling for unge, som huser op til 30 drenge, der angiveligt skulle være under 18 år, når Fængselsforbundets formand, Kim Østerbye, vil fraråde sine medlemmer at søge ansættelse på den nævnte afdeling, der med hans erfaring er at sammenligne med en bandeafdeling i et fængsel, og det på trods af at hans medlemmer er uddannet til at arbejde med meget konfliktsøgende indsatte samt har rammerne hertil?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Fængselsforbundet: Børneafdeling på asylcenter er lige så farlig som et bandefængsel« på Lokalavisens hjemmeside den 14. november 2016.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-23:
Nu har jeg det princip, at jeg altid taler direkte med de mennesker, som situationen berører, og det er pendlerne.
Og jeg plejer ikke at være karrig med at sige til pendler, at jeg både beklager og undskylder, hvis der er noget, der ikke er gået, som det skal, med DSB.
Men det vil jeg jo gøre på fredag, når jeg er sammen med pendlerne.
Om det andet vil jeg bare sige, at det ligger, som det ligger.
Vi må bare sige, at det, vi er i gang med, er at få rullet signalprogrammet ud, at få indkøbt nye tog, og at få rettet op på skinnerne.
Og alt det der med Togfonden DK og timemodellen og alt mulig andet og en bro over Vejle Fjord er altså ikke noget, der vil blive en del af vores politik.
Jeg kan forstå, at så langt fremme er den heller ikke, da det er i Togfonden DK, i hvert fald er det ikke det hele, der er med i fase et.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Jeg må så til gengæld indrømme, at jeg simpelt hen ikke forstod det svar.
Jeg spurgte, om ministeren ville give en undskyldning.
Den kom ikke.
Så kom der noget om, at ministeren gerne vil være i dialog med pendlerne og sådan noget – rigtig stor respekt for det.
Det er positivt.
Jo mere dialog vi kan have med pendlerne, jo bedre.
Men hvad er regeringens plan?
Altså, jeg kan forstå, at regeringen ikke vil tilslutte sig togfondsforliget, der er et flertal uden om regeringen, der siger, at vi skal have elektrificeret jernbanenettet, vi skal have opgraderet jernbanenettet, vi skal have et mere tidssvarende jernbanesystem.
Det vil regeringen ikke være med til.
Så vil ministeren give en undskyldning, og vil ministeren komme med en konkret plan for, hvad man gør udover det, at han møder op og drikker en kop kaffe og lytter lidt til nogle pendlere?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-23:
Jeg kan sådan set bekræfte, at jeg kommer til at få en snak med pendlerne om det tema, for jeg har gjort det til en vane at deltage i det her pendlertræf, som finder sted mindst en gang om året.
Det næste træf er på fredag i Nyborg, og jeg kommer selv dertil sidst på eftermiddagen for at drøfte det med pendlerne.
Jeg synes, det er et udmærket tema, som jeg også har tænkt mig selv at tage op, og jeg vil spørge pendlerne om, hvordan det ser ud, og hvor vi er henne, og hvad der skal til.
Jeg synes jo, at det, vi skal gøre, er, at vi skal tage en snak, når jeg har hørt, hvad pendlerne mener, for de er i nogle fokusgrupper, hvor de sidder og diskuterer det, og så er det jo meget nyttigt.
Så det synes jeg vi skal gøre.
Jeg tror altså ikke, at der er en sammenhæng, for DSB havde jo et godt overskud.
Banedanmark har også været inde og fortælle, at de sådan set har de midler til rådighed, de skal bruge, men at det er kompliceret at rulle signalprogrammet ud.
Det, man skal huske på, er, at vi jo har et problem – det problem skyldes ikke den tidligere regering, for det har stået på i en lang årrække – med, at dele af signalprogrammet stammer tilbage fra 1912, så det er over 100 år, og derfor vil der ske nogle ting nu.
Togene, som jo er tog, der blev indkøbt for mange år siden, er bare ikke, hvad vi havde forventet kunne udgøre rygstammen i dansk togtransport, nemlig IC4-togene.
Og så har vi endelig det problem, at vi har bøvl med nogle af skinnerne.
Men DSB har sagt til mig, at de nu går og undersøger det endnu mere, laver fejlmeldinger og ansætter flere håndværkere, så de i hvert fald kan reparere de tog, der kører.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Først og fremmest mange tak til ministeren for besvarelsen, og også tak til ministeren for at huske at nuancere hele den her situation og for ikke at tørre hele ansvaret af på DSB.
For det er fuldstændig rigtigt, hvad ministeren siger.
Der er også en masse eksterne forhold, der spiller ind.
Og der er jo ingen, der kan leve med, at vi bare står her og skælder nogen ud og siger, at det også bare er deres skyld osv.
Det, det handler om, er, at man får løst det her og tager ansvaret for, hvor det er, det går galt.
Når jeg taler om de her 3 minutter, man er forsinket, kan det også lyde som småtterier, for jeg tror egentlig, at de fleste, der bruger toget jævnligt, tænker: Nå, men hvis det er 3 minutter, man er forsinket, så er vi sådan set glade, så er det til at leve med.
Men her er der altså tale om mere end 3 minutter, og sagen er, at folk jo rask væk oplever, at der er tale om både 20, 30, 40 minutter og endnu længere, og om tog, der står stille, der er måske ikke engang varme på, det bliver koldt her i vinterkulden, og man sidder i toget og ved ikke, hvornår man kan komme frem.
Det er sådan set det, der er situationen ude på de danske jernbaner.
De rapporteringer, vi får fra mange pendlere, som benytter DSB, og fra andre aktører, er, at der altså er massive forsinkelser derude.
Og det er i den sammenhæng, at jeg gerne vil prøve at spørge lidt ind til ministerens ansvar på det her område, for det er rigtigt, at vi ikke bare kan stå og tørre ansvaret af på DSB eller på Banedanmark, vi må også kigge på det politiske ansvar.
Der er der ikke nogen tvivl om, at lige om lidt vil ministeren nævne, at den tidligere socialdemokratiske regering lavede en kontrakt med DSB.
Og der er ingen tvivl om, at vi nok kunne have gjort det bedre – der er noget, der kan diskuteres – men den siddende regering, som ministeren er en del af, har også valgt at sige i forhold til DSB's økonomi, at man altså trækker 300 mio. kr. ud af deres overskud – 300 mio. kr., som de kunne have valgt at bruge til at lave forbedringer for, og man har også med finansloven lagt op til, at der skal spares på Banedanmark.
Tror ministeren, at de her mennesker, der sidder i vinterkulden og bliver forsinket i et tog uden varme på, bliver hjulpet af, at regeringen sparer på DSB og på Banedanmark?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-23:
I spørgsmålet omtaler spørgeren en opgørelse.
Det skal lige siges, at når vi taler om kunderettidighed, indgår både Banedanmarks forhold og også andre udefra kommende forhold– såkaldte eksterne forhold – der har betydning for kunderettidigheden, men som hverken kan tilskrives DSB eller Banedanmark.
Jeg er klar over, at det ikke gør nogen forskel for passagererne, hvem der har skylden, men jeg mener, det er vigtigt, at vi er enige om, hvad det er, vi har med at gøre.
Så selv om DSB altså ikke har ansvaret alene, kan vi godt blive enige om, at det ikke er tilfredsstillende, at DSB ikke lever op til målene i DSB-kontrakten, og det har jeg flere gange givet udtryk for over for DSB's ledelse.
Der er flere årsager til, at der for tiden er problemer med kunderettidigheden.
Den første årsag er, at DSB har lagt en for stram køreplan for 2016 – det har DSB erkendt, og det er også det, jeg hører fra pendlerne.
Produktet har simpelt hen været oversolgt, i forhold til hvad DSB kan leve op til.
Den manglende buffer i køreplanen har bl.a. medført – og det er den anden årsag – at det ikke har været muligt at indhente de forsinkelser, der stammer fra id-kontrollen på togrejser til Sverige eller grænsekontrollen på Padborg Station ved den tysk-danske grænse.
Derfor justerede DSB sin køreplan i starten af august i år og justerede desuden yderligere i forbindelse med køreplansskiftet den 11. december i år.
Ønsket er, at det vil gøre det nemmere at indhente små forsinkelser, og det tror jeg sådan set også vil hjælpe.
Den tredje årsag til den lave kunderettidighed er, at der er for mange fejl på DSB's tog.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Jeg skal ifølge forretningsordenen læse spørgsmålet op.
Hvad er ministerens kommentar til, at en opgørelse fra juni, juli, august og september måned 2016 viser, at DSB på 13 ud af 19 strækninger er skyld i, at pendlere kommer mere end 3 minutter for sent?
Malte Larsen (S), 2016-11-23:
Til det vil jeg nøjes med at sige tak.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Tak for ministerens besvarelse.
Jeg står her med en artikel fra TV 2's internetside, hvor der står, at DSB anerkender fejlene og siger, at det er for dårligt; de giver så at sige en undskyldning.
Jeg vil også gerne for min del som socialdemokratisk transportordfører sige, at jeg også godt er klar over, at der er ting, vi kunne have gjort bedre, og at jeg også gerne giver en undskyldning.
Er det sådan, at regeringens transportminister gerne vil give pendlerne en undskyldning her i dag og sige: Det er simpelt hen ikke godt nok med den måde, det er foregået på?