runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jeg ville rigtig gerne, at Alternativet kunne tage æren for den nedsatte arbejdstid, og at det var noget, vi havde fundet på.
Det er en mærkesag, men det er faktisk ikke noget, vi har fundet på.
Det er noget, Socialdemokratiet har kæmpet for igennem de sidste 100 år.
Mens vi har opbygget velfærdssamfundet, har vi faktisk gradvis sat arbejdstiden ned, og det er vi jo bestemt ikke blevet fattige af.
Faktisk har vi, siden sidst man satte den ned i 1990, fået internet, og produktiviteten er steget med over 200 pct.
Så lang arbejdstid er ikke ensbetydende med, at vi får bedre velfærd eller flere penge.
Faktisk betyder så presset et arbejdsliv, vi har i dag, en kæmpe udgift både i forhold til stress og i forhold til folk, der er på deltid, fordi arbejdsforholdene på fuldtid simpelt hen ikke kan lade sig gøre med et moderne familieliv.
Så der er mange problemer med vores arbejdsforhold, som en nedsat arbejdstid ville løse.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-21:
Nja, det kan vi jo nu godt – det kan vi jo nu godt.
Det er jo det, som er hele problematikken, for det kan faktisk godt lade sig gøre.
Jeg er glad for, at ulvehegn kan holde dem ude, når vi først har fået dem ud over grænsen – det er jeg glad for.
Men så har jeg et andet spørgsmål: Mener Alternativet så også, at reglerne for dispensation for dyrevelfærd stadig væk skal være gældende i naturnationalparker?
I dag har vi jo set en dom om, at vi i hvert fald nogle steder ikke forstår at sætte store græssere ud og behandle dem ordentligt.
Så der er jo en problematik.
En dispensationsregel kræver vel, at man er sikker på, at alle – alle som én – altid behandler deres dyr ordentligt, for ellers skal man ikke kunne dispensere fra det.
Jeg mener dybest set, at hvis der er dyr bag hegn, skal der være et menneske, der har et ansvar.
Mener Alternativet stadig væk, at der skal være dispensationsregler for de her store græssere?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Det er vi meget enige i, og det er jo helt tydeligt, at danskernes forbrug er alt, alt for højt, i forhold til hvad der på nogen måde kan være inden for Parisaftalen.
Derfor er Alternativet ude med en kampagne om, at det skal være billigst at være grøn.
I dag er det meget dyrt at leve bæredygtigt og grønt, og det er jo helt tosset, når det er det grønne, vi vil gerne vil have mere af.
Derfor skal det være billigere at købe økologisk.
Det skal være billigere at købe grønsager i sæson.
Det skal være billigere at få repareret sine ting i stedet for købe nyt.
Det skal være billigere at tage den elektrificerede, moderniserede kollektive transport i stedet for at få bil nummer tre, som flere og flere familier nu får i Danmark.
I Alternativet har vi jo respekt for den danske model, og det er modsat regeringen, der har fjernet en helligdag og beder os alle sammen om at arbejde mere.
Derfor synes vi godt, vi kan tage en politisk debat om, hvad det er for et samfund, vi ønsker at have.
Lige nu veksler vi vores enorme produktivitet til penge, og det er primært skattelettelser til de rigeste.
Vi har lige nu en økonomi, som er baseret på, at vi fordobler vores forbrug frem mod 2070, og det er et forbrug, der i forvejen koster fem jordkloder om året, på trods af at vi kun har en.
Og så har vi en folkesygdom, der hedder stress, og vi har utilfredshed i hele omsorgssektoren, som ordføreren selv er inde på, i forhold til at folk bliver nedslidte og ikke kan klare et fuldtidsarbejde, om det så er inden for sygeplejerske, pædagog eller sosu, eller hvad det er, fordi det simpelt hen er for stramt.
Men det er bare ikke særlig attraktivt at være på arbejdsmarkedet, og det skal vi da have ændret på.
Per Larsen (KF), 2025-05-21:
Tak, men jeg synes faktisk ikke, at jeg bliver ret meget klogere.
Er det sådan, at vi måske kan få et ministerium til at regne på, hvad konsekvenserne vil blive?
For i min optik er det sådan, at der så alt andet lige vil være en masse opgaver, der ikke bliver løst, og det kan jo ikke nytte noget, at de ældre ikke kan blive passet, og det kan ikke nytte noget, at lærerne går hjem op ad formiddagen, fordi de har fået fri.
Der er i det hele tage sådan et gab der, som jeg synes man er nødt at få beskrevet hvordan man får dækket ind.
Samira Nawa (RV), 2025-05-21:
Vi er nødt til at tænke kreativt, når vi på nuværende tidspunkt ikke kender alle løsningerne.
Men sådan må det jo være, når vi står over for en så stor en krise, som klimakrisen er.
Noget af det, som vi i Radikale Venstre ser som det næste, og som jeg vil bede ordføreren kommentere på, er jo den revision af klimaloven, som vi skal til at kigge på.
Der synes vi jo, at de udledninger, som vores forbrug fører med sig uden for landets grænser, er noget af det, der i hvert fald skal kigges på og måske også sættes et mål for, ligesom vi sammen gjorde med 70-procentsmålet for de indenlandske udledninger.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kvitterer fuldstændig for det gode samarbejde.
Det er helt afgjort, at der mangler klimapolitisk lederskab i det her land, og det vil sige, at der ikke er en klar plan for, hvordan vi skal løse klimakrisen.
Det er det, som Alternativet kalder på.
Derfor har vi et udspil, som hedder »Klimaoprustning«, hvor vi helt klart siger, at i 2035, som er om 10 år, skal det – med al den viden, vi har nu, om, hvad der virker, og med tanke på hvor fremskreden klimakrisen er – være muligt for os at være 100 pct. CO 2 -neutrale.
Alt andet er useriøst set med vores briller.
Det kan godt være, at vi ikke kender alle svarene hen til det, men det gjorde vi heller ikke, da Alternativet sagde 70 pct. i 2030.
Det, der er det vigtige for Alternativet, er, at vi ikke bare flytter kommaer, men at vi sætter hegnspælene for, hvad det er for et land, vi vil være.
Vi vil være et grønt foregangsland, hvor man har ambitiøse klimamål, og hvor man har et lederskab, der tager folket med og siger: Prøv at høre, vi skal den her vej; det bliver bedre for både kloden og os.
Samira Nawa (RV), 2025-05-21:
Mange tak, og tak til ordføreren for en rigtig god tale og også for at sætte ord på den humanitære katastrofe, der lige nu udspiller sig i Gaza.
Mit spørgsmål går på klima- og miljøområdet, hvor vi jo har et rigtig godt samarbejde med Alternativet, og hvor vi også har været med til at flytte regeringen i en grønnere retning.
Alternativet har igennem årene vist sig som et nytænkende og et grønt parti.
Nu har vi lavet havvindsaftaler, og vi har fået lavet en klimalov og en grøn trepart, hvor Alternativet dog ikke var med, men hvad er det næste store på klima- og naturområdet set med Alternativets briller?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jeg tager afstand fra hærværk.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Det er da flot, at man ikke går ind for det, men vil Alternativet tage afstand fra det?
Vil Alternativet fordømme det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jeg og Alternativet går ikke ind for hverken hærværk eller ulovligheder, og jeg mener, at ekstremisme i alle sammenhænge ikke er godt for demokratiet.
Ja, hvis det ikke havde en racistisk undertone, kunne det da godt have været en god idé.
Altså, ligesom når vi snakker om alle mulige andre ting, er det ikke et spørgsmål om, hvad for en religion man har, eller hvad for en etnicitet man har, men at mængden af kød generelt skal sættes ned.
Om det er halal eller ikkehalal, er jeg ikke særlig optaget af.
Det tror jeg heller ikke klimaet er.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-21:
Okay, godt.
Vil Alternativet så være med til at etablere et forbud mod halalslagtet kød?
Det ville sikre, at op mod cirka en kvart million mennesker i Danmark ikke længere ville spise kød.
Det er jo godt for klimaet, det er godt for dyrene, og det er godt for Alternativet.
Er I med os?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Det er helt klart Alternativets holdning, at vi både skal producere og forbruge mindre kød i Danmark, og det er der flere årsager til.
Vi skal producere langt mindre kød, fordi den kødproduktion, vi har i Danmark, og som er verdens største pr. indbygger, har enorme konsekvenser for klimaet.
Den har enorme konsekvenser for miljø, biodiversitet og dyrevelfærd, og ikke mindst har vores enorme forbrug af kød også folkesundhedskonsekvenser.
Alt det kan man løse ved at spise lidt mindre kød.
Så ja, det synes vi i Alternativet helt klart er godt, både for planeten og vores egen sundhed.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-21:
Tusind tak.
Og tak for talen.
Ordføreren kom en lille smule ind på det i sin tale, men jeg kunne egentlig godt tænke mig bare at stille det helt enkle spørgsmål, om det stadig væk er Alternativets holdning, at vi skal spise mindre kød her i Danmark.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Sidst man satte arbejdstiden i Danmark ned, var det jo heller ikke sådan, at operationerne blev stoppet midt i det hele, eller at man gik hjem, midt i at børnene blev passet.
Det er jo sådan, at man indfaser det her, så det passer til samfndet.
Det siger jo sig selv.
Omvendt er der en masse gevinster i at kigge ind i at nedsætte arbejdstiden, i forhold til at det frigiver en masse positive ting for vores samfund, nemlig mindre stress, større arbejdsglæde og bedre fastholdelse i det arbejde, vi har.
I dag er vores arbejdsmarked indrettet efter det gammeldags industrisamfund.
Vi skal have mere fleksibiliet, både for seniorer, for udenlandsk arbejdskraft og for mennesker, der lever med handicap.
Vi skal have langt større mulighed for at arbejde fleksibelt, men også for at holde fri fleksibelt.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jeg vil gerne spørge Alternativets formand, eller hvad det hedder, hvad man mener om de her veganske aktivister – veganister, kunne vi kalde dem – som har set sig sure på nogle slagterbutikker på Amager og har begået hærværk, graffitihærværk osv.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Det er præcis vores pointe, og da vi lavede det her børneløfte, som altså koster 15 mia. kr. om året, så syntes vi jo, det var et fuldstændig vanvittigt beløb, og vi var virkelig inde at prioritere, bl.a. på pensions- og tilbagetrækningsområdet, hvor vi har en uenighed med SF, fordi vi synes, man er nødt til at lave en ærlig prioritering, hvis man virkelig vil løfte det sted, for det er også et spørgsmål om arbejdskraft og pladser osv.
Men når man så ser, hvad der dukker op i råderummet, og hvad vi bruger på forsvar osv. i en håndevending, men også, hvad nogle partier er klar til at bruge på pensionsområdet og tilbagetrækningsområdet, så bliver 15 mia. kr. ikke et fuldstændig vanvittigt beløb, synes vi.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Der er jo rigtig meget fokus på udgifterne til børn og unge med særlige behov, og der har også været en hel ekspertrapport, der har gennemgået udviklingen i udgifterne.
Men faktum er bare, at i takt med, at vi som samfund er blevet rigere, bruger vi jo ikke flere penge pr. barn, tværtimod.
Vi bruger mindre.
Så det er jo også et spørgsmål, synes jeg, om prioriteringer, altså hvis man kun siger, at der har været en stigning, men ikke kigger på, hvordan vi så er blevet rigere, samtidig med at f.eks. hele området er steget fra 50 til 55 mia. kr., men det indbefatter også hele voksenområdet.
Så er prioriteringen ikke, at hvis vi bliver rigere, er det også for at kunne hjælpe vores børn og unge med mere, når de har det svært?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Der er jo mange nu, som snakker om alt mulig med en EU-hær og den slags ting.
Det ved jeg også at ordførerens parti selv er afvisende over for.
Vi tror ikke, at EU er den institution, hvor et forsvarssamarbejde først og fremmest skal forankres, altså at det er der, hvor der skal bygges en EU-hær op under EU-kommando.
Men vi mener, at EU kan spille en rigtig vigtig rolle i at koordinere, f.eks. når det gælder indkøb af forsvarsmateriel, når det gælder sanktioner mod Rusland, og når det gælder mange sikkerhedspolitiske spørgsmål.
Der er vi meget optagede af det nordiske samarbejde.
Vi mener, at Norden, hvis vi arbejdede tættere sammen, også forsvarsmæssigt, ville udgøre en betydelig blok i verden, som endda kunne stå på nogle rigtig gode værdier, altså nogle værdier, som der er mere brug for end nogen sinde.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Enhedslisten var jo imod at ophæve forsvarsforbeholdet for EU.
Jeg vil bare høre, om Enhedslisten på nuværende tidspunkt, hvor verden virker mere utryg, stadig væk synes, at vi skulle være uden for forsvarssamarbejdet i EU, eller om Enhedslisten nu har ændret holdning til forsvarsområdet?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Det er et stort spørgsmål at skulle svare på på kort tid, men jeg skal prøve.
Når det kommer til EU, er vi rigtig glade for, at vi er med i EU af en lang række årsager.
Det gælder klimapolitikken.
Det gælder nu også den fælles koordinering omkring sanktioner mod Rusland.
Det gælder mange områder.
Der er så andre partier her, der gerne vil rulle noget af det, jeg synes er vigtigt, tilbage, f.eks. beskyttelsen af rettigheder og andet, som også kommer gennem det samarbejde.
Så er vi også kritiske på nogle områder i forhold til EU, og sådan skal det jo være; det er en politisk institution.
Vi synes, det er rigtig træls, at EU spænder ben for, at vi kan udfase farlige kemikalier i vores fødevarer, og vi synes, det er rigtig træls, at de spænder ben for, at vi kan udfase fossilbiler, fordi man ser det som en handelshindring, og mange andre ting.
Vi ser EU som en politisk kampplads, ligesom Folketinget er.
Det er en politisk kampplads, som er lidt sværere for sådan nogle ræverøde typer som os, men ikke desto mindre en kampplads, som vi deltager i, både i Europa-Parlamentet og i Europaudvalget, hvor min gode kollega Søren Søndergaard vist er en af de mest aktive deltagere.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Enhedslisten har jo en lang og glorværdig historie med at være modstander af de internationale samarbejder, som Danmark er en del af, f.eks. EU og NATO.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvordan ordføreren ser på det på nuværende tidspunkt.
Mener ordføreren, at det er godt for Danmark at være en del af det europæiske fællesskab og at være en del af NATO?
Hvad giver det Danmark af tryghed i en verden, der til stadighed er mere urolig, at være en del af det europæiske fællesskab og NATO?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Jamen Enhedslistens politik er en fuldstændig entydig fordømmelse af enhver form for den slags voldelig kriminalitet.
Det er jo helt forfærdeligt, og det er det i øvrigt, uanset hvem der begår den.
Men når jeg reagerer, som jeg gør, er det, fordi jeg har siddet i den her sal hele dagen og bare har hørt rigtig mange generaliseringer af mennesker fra bestemte lande, og så har jeg det bare sådan, at jeg synes, at der mangler respekt.
Jeg synes, at der mangler respekt for den iranske sygeplejerske, for den kurdiske buschauffør, for den libanesiske ingeniør.
Det er trods alt – med al respekt for ordførerens måske ikke uendelig lange arbejdsliv – dem, som knokler og betaler vores løn og vores pension.
Det synes jeg måske godt at man kunne udvise bare en lille smule mere respekt for.
Frederik Vad (S), 2025-05-21:
Der er intet diskriminerende i at erkende, at i forhold til en stor del af den voldsparathed, der er derude, og en stor del af den stigning i volden, der har været, er det udført af mennesker, der er kommet hertil, med en bestemt del af den arabiske kultur – ikke alle, ikke de fleste, men nogle.
Og Enhedslistens ordfører svarer jo ikke på spørgsmålet.
Der er to syriske mænd, der lige har bortført en 15-årig pige fra Vordingborg og er sluppet af sted med det med stort set ingen straf, og de kan nok også få lov til at blive her i landet.
Der er masser af faglærte og ufaglærte, der er bekymrede for den voldsparathed, der er i de her religiøse, kulturelle miljøer med rødder i arabiske lande.
Hvad er Enhedslistens politik for at dæmme op for det?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Altså, det ved jeg ikke.
Du snakker om en gruppeoverfaldskultur som et eller andet, en bestemt region skulle have som et særkende for deres region.
Det må så stå for ordførerens egen regning, altså de her generaliseringer af mennesker.
Jeg synes, at der har været mange af dem i dag.
Tværtimod har vi forsøgt at presse den her regering i årevis – og også den tidligere regering – i forhold til en lov om kædeansvar, krav om id-kort på arbejdspladser og alle mulige andre lovgivninger, som kunne have beskyttet tømrere, murere, lastbilchauffører, butiksansatte, restaurationsansatte og hotelansatte.
Men der har Socialdemokratiet desværre været helt ekstremt langmodige i forhold til at handle på de udfordringer.
Frederik Vad (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Mennesker er heldigvis forskellige, og holdninger følger ikke klasser, nødvendigvis.
Men jeg ved, at Enhedslisten er optaget af at få flere vælgere, der er faglærte og ufaglærte, uden for de større byer.
Det har ordføreren i hvert fald sagt på et tidspunkt.
Og hvis man nu er ufaglært eller faglært i Kalundborg, Korsør eller Vordingborg og er allermest optaget af flygtningepolitik og frygten for gruppeoverfald afledt af en bestemt kultur fra Stormellemøsten, hvad er så det bedste argument for at stemme på Enhedslisten?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
I Enhedslisten har vi ikke som sådan noget som helst imod, at der kommer udenlandske kollegaer til Danmark, hvis de bare er her på danske løn- og arbejdsvilkår og ikke kan bruges som, om jeg så må sige, konkurrence, som presser løn- og arbejdsvilkår ned.
Det sidste ser vi jo desværre også rigtig meget i byggebranchen, men også i hotel og restauration og mange andre steder.
Derfor er vi absolut ikke tilhængere af bare at sænke beløbsgrænsen, for det vil øge presset specielt på nogle af de mennesker, der ikke har særlig høje indkomster i vores land.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-21:
Tak for det.
Det næste, som jeg kommer til at være meget bekymret for at regeringen spiller ud med, er jo netop de forhandlinger, der er lige nu, omkring udenlandsk arbejdskraft.
Det, vi i hvert fald kan læse os sådan nogenlunde frem til, er, at Socialdemokraterne ser ud til at stille sig i spidsen for at nedsætte beløbsgrænsen til blot 300.000 kr.
Hvis det ender med at blive rigtigt, kan vi jo se frem til en massiv form for løndumping.
Det er folk som mine gamle kollegaer, der skal frygte for deres arbejde, fordi man har tænkt sig at få folk hertil fra hele verden.
En beløbsgrænse på 300.000 kr. vil have fatale konsekvenser for det danske arbejdsmarked og vil potentielt være en bombe under det.
Så hvad tænker Enhedslisten om det?
Birgitte Vind (S), 2025-05-21:
Tusind tak til formanden for Dansk Folkeparti for talen, som jo kiggede meget tilbage, og det var måske også forventeligt.
Noget af det, jeg ikke syntes at formanden for Dansk Folkeparti kom ind på, er jo også noget af det, som vi i Socialdemokratiet er meget optagede af, nemlig det, der foregår i Europa i øjeblikket, med en krig.
Den 6. december 2024 udtaler hr. Morten Messerschmidt til pressen: Jeg opfordrer til, at man justerer det danske bidrag i forhold til andre NATO-lande.
Enten fastholder vi det niveau, vi giver, mod at andre lande også begynder at give mere, eller også justerer vi nedad.
Jeg går fredens ærinde, udtaler hr. Morten Messerschmidt.
Jeg kunne jo så godt tænke mig at høre, om det stadig væk er Dansk Folkepartis holdning at træde på bremsen, når det handler om at støtte ukrainerne i deres kamp mod Rusland.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
I Sydeuropa er man jo så forgældet, fordi man ikke har gennemført de nødvendige økonomiske reformer, at man overhovedet ikke har pengene til det nødvendige.
Man har ikke engang råd til at leve op til sine egne forventede NATO-forpligtelser, og det vil sige, at Ukraines frihed står og falder med det amerikanske engagement.
Jeg ved ikke, hvor meget fru Birgitte Vind følger med, men der foregår jo en del i USA for tiden.
Der er bl.a. bestræbelser på at lave en fredsaftale, og hvis den fredsaftale betyder, at amerikanerne trækker deres engagement ud af Ukraine, så kan Danmark og de andre nordeuropæiske lande, der har været dem, der har været mest villige til at give noget, hoppe på tungen hele vejen til Kyiv.
Vi kan desværre ikke gøre meget andet, og derfor må den logiske konklusion være at gå efter en fredsaftale eller få de sydeuropæiske lande til at betale meget mere.
Det sidste har der indtil videre ikke været nogen villighed til, og så må vi være tilbage ved en fredsaftale.
Nej, altså, jeg forventer ikke at få 90 mandater, men jeg forventer at være en del af et flertal på 90 mandater eller mere, hvor vi lytter til hinanden og lytter til gode argumenter.
Jeg har meget svært ved at forstå det gode argument, når vi i dag importerer store mængder gas fra Putins Rusland, samtidig med at vi har sagt, at alt det olie og gas, der så ligger nede i Nordsøen, lader vi bare ligge der.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, hvorfor ikke bruge de ressourcer, vi selv har?
Hvorfor ikke fokusere på, hvordan vi bliver energiuafhængige i Danmark, i stedet for at være så afhængige, som vi er i dag?
Så synes jeg også, at økonomi betyder noget.
Altså, regeringens grønne projekt er jo totalt stødt på grund.
Der er de her havvindmøller, som man nu er ude med.
Det er jo respektløst.
Altså, det, vi burde gøre, er at bruge de ressourcer, vi har i undergrunden, og så hurtigst muligt få lavet en aftale med Tyskland om at genåbne Brokdorfværket, som kun er 200 km syd for den danske grænse, så vi kan få noget fin, grøn, sikker, ren og billig kernekraft kørt direkte ind i danske stikkontakter.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-05-21:
Tak for ordet, formand.
Tak for talen.
Det er rart at få et tilbageblik på, hvad der er sket i tidernes morgen.
Men jeg sad den anden dag og overhørte redegørelsen for klima fra partiformandens ordfører på det område, og der blev sagt, hvis ikke jeg husker helt forkert, at vi bare skal i gang med at bore, bore og bore og hive masser af olie og gas op af Nordsøen igen.
Det synes jeg klinger en lille smule hult; vi snakker om, at vi skal forsøge at føre en grøn politik i Danmark, og at vi skal forsøge at gøre os CO 2 -neutrale, og så er der et parti herinde i Folketinget, som vil gå den stik modsatte vej, men det giver måske god mening, når man ikke er med i klimaaftalen, i klimaloven, og hvad der ellers er.
Så jeg vil bare gerne vide: Er det det, vi skal regne med, hvis Dansk Folkeparti kommer med på regeringsmagten efter et eventuelt kommende valg, altså at vi skal lægge hele klimaloven og den grønne omstilling i graven?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Jeg fik forleden dag et brev fra Gældsstyrelsen, kommer jeg til at tænke på, når ordføreren spørger sådan.
Jeg skyldte åbenbart 780 kr. Eller det vil sige, jeg havde åbenbart fået – og jeg har ingen erindring om, hvad det er – bortskaffet erhvervsaffald i 2018
for 100 kr.
Så har jeg skrevet til dem – og de 680 kr. er så renter og ulejlighed, og hvad ved jeg – for at få at vide, hvad det egentlig er, jeg der i 2018 har fået bortskaffet.
Det får man så at vide at man kan få svar på inden for 30 dage.
Så det er i hvert fald ikke effektiviteten, der er i højsædet blandt alle de der djøf'ere, der er blevet ansat.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg synes også, at det egentlig er forunderligt, at man hele tiden bliver bedt om at komme med konkrete eksempler på, hvor der kan spares på bureaukratiet, og at når man kommer med konkrete eksempler, så er det jo ikke nok, mens vi hele tiden ser, at der kommer nye og nye, uden at nogen har forklaret konkret, hvad de laver.
Så der synes jeg egentlig, det er godt, at der endelig er kommet et stort fokus, i hvert fald fra os her på højrefløjen, på rigtig at gøre noget ved det og forpligte os til nogle mål.
Så tak til ordføreren for også at flage for den dagsorden.
Og tak for det gode samarbejde.