runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
Tak for spørgsmålene.
Det stærke og robuste består for det første i, at vi kommer til at bruge det samme antal politiressourcer, som vi gør i dag, på grænseindsatser.
Vi lægger bare grænseindsatserne om, sådan at en andel af de politiårsværk, der i dag står på den fysiske grænse ved indrejsekontrol, i stedet skal bruges målrettet på den grænseoverskridende kriminalitetsbekæmpelse.
Og det er jo altså Rigspolitiets samlede vurdering, at det vil have en mere positiv effekt på grænseindsatsen, end det har i dag.
Til det andet spørgsmål om, hvad man mere har i vente, vil jeg sige, at i udgangspunktet har hverken hr. Peter Kofod eller nogen andre noget mere i vente, i hvert fald ikke før vi næste gang skal tage stilling til, om vi skal videreføre den midlertidige grænsekontrol.
For det er sådan, at hver gang den midlertidige grænsekontrol udløber, er vi nødt til at tage stilling til, hvordan det aktuelle trusselsbillede ser ud, hvordan vi anvender politiressourcerne bedst, om der er behov for at skrue op, eller om der kan være behov for at skrue det anderledes sammen.
Og alt det tager vi selvfølgelig både en dialog med Folketinget om og tager bestik af løbende.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-25:
Tilbage i 2018 lancerede ministerens parti et udlændingeudspil, der hed »Retfærdig og Realistisk«, og på side 7 fremgik det, at Socialdemokratiet vil arbejde for en reform af Schengensamarbejdet, så udgangspunktet bliver, at det er de enkelte lande, der selv kan bestemme, hvornår og hvor længe man ønsker at kontrollere sine egne grænser.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om, hvordan det går med det arbejde.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
Jamen der er jo ikke nogen tvivl om, at vi hele tiden er i løbende dialog med de øvrige EU-lande.
Det gælder bl.a. også om migrationsspørgsmålet lige nu, og statsministeren har jo så sent som for nylig været i Italien for at diskutere, hvordan vi i fællesskab kan blive endnu bedre til at håndtere migrationsindsatsen.
Og der er muligheden for at have fysisk indrejsekontrol i midlertidige perioder, hvad enten de er kortere eller længere, selvfølgelig også en brik i det.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-25:
Udlændingeministeren har for nylig sagt, at vi står over for et migrantkapløb mod Europa.
Vi har lige haft spørgetime med statsministeren, og der sagde statsministeren, at statsministeren var klar til at passe på Danmarks grænser.
Justitsministeren har for nylig lempet grænsekontrollen.
Eller er det virkelig Socialdemokratiet, der er så splittet internt, at justitsministeren gør ét, på trods af at statsministeren og udlændingeministeren erkender, at der er en reel migrantkrise på vej?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
For det første bliver der bygget en præmis op i spørgsmålet, som jeg ikke mener er rigtig.
For det handler ikke om at lempe grænsekontrollen.
Den beslutning, vi har truffet for nylig, handler om, at vi har videreført grænsekontrollen, efter at den var udløbet i den eksisterende form.
Og det vil sige, at så skal man notificere over for Kommissionen og i øvrigt begrunde igen, at vi ønsker at videreføre grænsekontrollen mod Tyskland.
Og alt det har samlet set den sideeffekt til glæde for de sydjyske borgere, at det giver en mere smidig og nem overgang over grænsen for dem, der hver dag pendler.
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Tak for det.
I sommeren 2015 brød Europas grænser totalt sammen.
Migranter, der aldrig skulle have været til Europa, kom pludselig hertil, da den tyske kansler, Angela Merkel, inviterede med et »wir schaffen das«.
For mig står de uger som de mest uansvarlige i nyere europæisk historie.
Mennesker, som aldrig skulle have været lukket ind, kom pludselig ind uden kontrol.
Myndigheder og politikere og institutioner, der er sat i verden for at beskytte borgerne, svigtede nærmest kollektivt over hele det europæiske kontinent.
Man burde have lukket grænserne og afsluttet migrationskrisen med det samme.
En af de foranstaltninger, der kom ud af det, som jeg vil tillade mig at kalde den permanente migrationskrise, som Europa befinder sig i, er vores grænsekontrol, der blev genindført og gradvis styrket.
Det vil de desværre heller ikke blive i fremtiden, selv om det er det eneste rigtige.
Europa-Kommissionen, et desværre stort flertal i Europa-Parlamentet og de fleste vesteuropæiske stats- og regeringschefer hverken kan eller vil acceptere nødvendighedens politik ved de ydre grænser.
Derfor vil Europa i de kommende år fortsat være destination for et meget stort antal uinviterede migranter fra Mellemøsten og Afrika.
Det vil desværre også gradvis ændre vores samfund.
Slutdestinationen, hvis nogen vil se den, vil blive som Malmø, de parisiske forstæder eller som banegården i Köln nytårsnat for nogle år siden.
Vi har brug for at beskytte Danmark, og vi har brug for at beskytte Europa.
Vi kan ikke beskytte et kontinent, som ikke vil beskyttes, men et lille land, hvis befolkning bærer viljen i hjertet, kan beskytte sig selv.
Og danskerne er det store folk i det lille land, som en fransk politiker for nylig udtalte.
2015 må aldrig gentage sig.
Kære regering, det er simpelt hen ikke det rigtige tidspunkt at slække på kontrollen ved vores grænser.
Det er det ikke; det er enormt dårlig timing.
Det er snarere på tide, at regeringen banker i bordet i Bruxelles og Strasbourg og gør det klart, at 2015 aldrig må gentage sig – aldrig .
Dansk Folkeparti kan man regne med, når det handler om beskyttelsen af de danske grænser.
Derfor støtter vi helhjertet op om forslag, der skal styrke kontrollen, at bruge teknologi som nummerpladescannere, droner osv., og vi støtter varmt op om en styrkelse af politiet og andre myndigheder, der gennemfører kontrol.
Vi vil i det hele taget gerne være med til at tage det ansvar, men vi vil ikke være med til at svække kontrollen.
Det, regeringen gør nu, svækker netop kontrollen.
Det er et forkert skridt at gå.
Det ærgrer os, at regeringen hellere lytter til venstrefløjen og EU-bureaukraterne end til Dansk Folkeparti og til, tror jeg, et stort flertal af danskerne.
Jeg vil derfor fremsætte følgende forslag til vedtagelse på vegne af Dansk Folkeparti, og andre partier skal være velkomne til at tilslutte sig det: Forslag til vedtagelse
»Folketinget pålægger regeringen at iværksætte permanent grænsekontrol ved Danmarks grænser.«
Tak for ordet, formand.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-25:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at der stadig væk og fremover vil blive brugt præcis det samme antal politiårsværk ved grænsen, som der bliver brugt nu.
Og det, der vel er, hvad skal man sige, uenigheden fra Dansk Folkepartis side i forhold til den tidligere grænsekontrol og den nuværende grænsekontrol, er, at man er uenig i den politifaglige vurdering, der også ligger bag.
Men vil ordføreren være venlig at bekræfte, at der bliver brugt præcis de samme politimæssige ressourcer?
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg vil gerne spørge: Når ministeren i starten af sin taletid siger, at regeringen går ind for en stærk og robust grænsekontrol, hvad er så det stærke og robuste ved den beslutning, som regeringen har truffet om at svække indrejsekontrollen?
Man afskaffer den jo nu helt mod Sverige, men man svækker den jo altså også efter vores opfattelse betydeligt mod Tyskland.
Hvad er det stærke og robuste ved det?
Så vil jeg også gerne vide, om vi har mere i vente, når ministeren siger, det skal være mere fleksibelt.
Hvad er det næste skridt for regeringen, hvis man ønsker øget fleksibilitet ved vores grænser?
Hvad er det næste, der skal nedskaleres og rakkes ned på grund af Schengen og på grund af EU og alt muligt andet?
Hvad er det næste, regeringen har i pipelinen her?
Jeg tror i hvert fald, at vi er meget uenige med regeringen om, hvad det er for en grænsekontrol, vi gerne ser.
Altså, jeg står på den her talerstol for at tale om mere kontrol, stærkere grænser, mere sikre grænser.
Da justitsministeren stod her, fik man jo indtryk af, at nu skulle det hele være lidt mere fleksibelt; nu skulle der lige skaleres lidt op og ned hist og pist, og jeg ved snart ikke hvad.
Jeg har aldrig fået den invitation.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-25:
Men det er jo ret væsentligt, for det, som ordføreren siger på Folketingets talerstol, er, at man lemper grænsekontrollen.
Og det gør man ikke.
Det er også det, som ministeren gentog.
Og så er det rigtigt, at fleksibiliteten jo ligger i, at man følger en politifaglig vurdering i forhold til også at bruge de ressourcer, der er, på en klog måde, sådan at man forebygger kriminalitet og stopper migrationen på den bedste måde.
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Hr. Bjørn Brandenborg, justitsministeren har lige stået her og sagt, at man tager kontrollen væk.
Det er jo en svækkelse af dansk grænsekontrol.
Og ja, ja, selvfølgelig er der fuldstændig det samme antal politiårsværk i Danmark, før og efter man træffer den her beslutning – det er klart, selvfølgelig er der det.
Men vægten kan jo godt blive lagt forskelligt.
Og der er vi bare ekstremt bekymrede.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-25:
Det lader til, at ordføreren er meget optaget af migrationen her til landet og migrationen til Europa generelt, og det vil jeg egentlig også sige at jeg er optaget af.
Det kan være bekymrende, hvis vi ser en gentagelse af det, som vi så i 2015 og 2016 med migrantstrømme på motorvejene.
Men der er jo andre måder end udelukkende det at have en hårdhændet grænsekontrol, der måske kan være med til at modvirke den her søgen mod vores land.
Kunne man f.eks. ikke kigge på de ydelser, vi giver til migranter, hvis de krydser ind i Danmark, i stedet for bare at sige, at en hårdhændet grænsekontrol er den eneste løsning?
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Jeg tror, der er mange løsninger.
Det handler jo ikke kun om grænsekontrol.
Grænsekontrol er et vigtigt element i det, men selvfølgelig betyder det noget, at man vedtager stramninger i udlændingepolitikken helt generelt, og der spiller ydelser også en rolle.
Og hvis man er i tvivl om, om man i Danmark selv kan styre nogle af de her ting, så kan man jo bare se på, hvilken udvikling Danmark og Sverige som to relativt ens stater har haft.
Nu kan det være, at jeg fornærmer nogen, men det er jo i hvert fald to relativt ens stater, som har haft en meget forskellig håndtering af det her spørgsmål igennem de seneste 25-30 år.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-25:
Ja, vi i bemærkede jo, at man i sidste periode igen hævede integrationsydelsen, og nu har vi netop hørt statsministeren stå og tale for, at vi skal have de her indvandrerkvinder i aktivering og med pisk sætte dem ud på arbejdsmarkedet.
Der ville vi jo sige, at hvis man nu ikke havde hævet integrationsydelsen, kunne det være, at det for det første havde modvirket de migrationsstrømme, der kunne komme mod Danmark, og at man for det andet ikke behøvede at bruge pisken i beskæftigelsesindsatsen.
Og det er jo en af de ting, jeg håber man måske kunne finde et borgerligt samarbejde om.
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Det er jeg helt sikker på at vi kan samarbejde om.
Men jeg vil dog sige, at hvis nogen havde lyttet til Dansk Folkeparti for 30 år siden, havde de her kvinder jo ikke været i Danmark, og så havde vi jo fået løst det problem.
Men det var der jo desværre ikke opbakning til dengang.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-25:
Danske kunstnere har en vigtig opgave – en opgave, der handler om at formidle livet og dets mange facetter i sprog, billedkunst, musik, scenekunst og mange andre medier.
Det er kendt for enhver, at man ikke nødvendigvis bliver rig af at vie sit liv til kunsten.
Alligevel er vi beriget af mennesker, som vælger netop det, heldigvis, for
hvor var vi uden kunsten
Bibliotekspenge er en betaling for en ydelse, som det offentlige køber af forfatterne.
Bibliotekspengene er en af de få indtægter, som vores forfattere nogenlunde kan regne med at få år for år, men stort set uden varsel er det nu udsat med store konsekvenser for forfatterne.
Vil statsministeren igangsætte en hasteudbetaling?
Mette Frederiksen (S), 2023-04-25:
Altså, hvis jeg forstår det korrekt, er det en teknisk forsinkelse, om man vil, fordi finansloven er forsinket, fordi der har været folketingsvalg.
Og så er jeg i øvrigt fuldstændig enig: Jeg ved heller ikke, hvor vi ville være, hvis ikke vi havde kunst og kultur, men vi ville vel knap være mennesker.
For noget af det, der har defineret det, at der overhovedet er en civilisation, er jo, at vi begynder at formidle historier til hinanden, og at vi tager vores egne erindringer ind i et kollektivt rum.
Derfor er kunsten og kulturen vigtig, og det er den danske kunst og kultur i særdeleshed.
Der er også nogle gode prioriteringer, synes jeg, i finansloven på kunst- og kulturområdet.
Så jeg deler analysen, men jeg tror altså, at det her så at sige er et teknisk problem, som forhåbentlig løser sig, når der så er vedtaget en finanslov.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-25:
Det tredje spørgsmål er som vanligt et spørgsmål fra et medlem af Alternativet.
Dette spørgsmål er stillet af Niels Peter Hvillum, som er medlem af Alternativets lokalafdeling på Frederiksberg, og det lyder som følger: Jeg vil gerne spørge statsministeren, hvorfor hun ikke respekterer videnskaben fra f.eks. Johan Rockström eller IPCC, når den fortæller os, at vi er på vej mod en temperaturstigning på over 2 grader og dermed vil møde nogle uoprettelige tippingpoints, som med al sandsynlighed vil lede til runaway temperatures og hot house earth, at vi kun har CO 2 -budget til ca. 6-7 år frem og derfor kraftigt skal reducere vores udledning og prioritere, hvordan vi bruger den, og at vi med åbne øjne er ved at udrydde de biologiske og vejrmæssige systemer, som vi er så afhængige af.
Så Niels Peter Hvillum spørger altså, hvorfor statsministeren ikke respekterer videnskaben.
Mette Frederiksen (S), 2023-04-25:
Det må bero på en misforståelse, for det gør statsministeren, og så sent som i sidste uge havde vi jo et stort grønt Marienborgmøde, hvor forskere var inviteret med til at etablere rammen for den diskussion, vi havde den dag, med baggrund i IPCC-rapporterne.
Det er helt rigtigt, at de rapporter jo er deprimerende læsning hver gang, og det bliver værre og værre.
Klimaforandringerne er ikke et fremtidigt skrækscenarie.
De er her, og de kommer til at ændre levevilkårene for millioner af mennesker og i øvrigt også for vores natur.
Derfor har vi behov for, at Europa rykker.
Og det er nok noget af det, jeg er gladest for i de her år.
Det er, at vi både har høje klimaambitioner, men også har høj beskæftigelse, og vi har ikke bare ladet uligheden stige på grund af den grønne omstilling.
Derfor tror jeg egentlig, at der er mange mennesker i verden, der kigger på Danmark og tænker, at hvis Danmark kan, kan vi også.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-25:
Jeg er lidt lavere end fru Franciska Rosenkilde, kan jeg så konstatere.
Nå, nu tæller tiden allerede.
Det er ulempen ved at være lav, for det får man simpelt hen minuspoint ved.
Jeg tror, at de fleste danskere kan huske billederne fra 2015 – store migrantstrømme fra Nordafrika og Mellemøsten, der vandrede ind i Europa.
Det var dengang, hvor Venstre og DF, som var det største parti i blå blok, sad på magten.
De så stiltiende til, mens migranterne strømmede ind over vores grænser og op ad vores motorveje med en trussel mod vores sammenhængskraft og vores tillidsbaserede fællesskab til følge.
Sammen med ligesindede stiftede jeg Nye Borgerlige, og vi kunne ikke, og vi kan stadig ikke stiltiende se til, mens en forældet asyl- og udlændingepolitik svækker vores frihed, vores sammenhængskraft og vores tillidsbaserede fællesskab.
Hvor barskt det end lyder, er det jo desværre det, der er virkeligheden.
Når migranter kommer hertil, vender vores fællesskab ryggen eller direkte modarbejder det, svækker det de grundlæggende værdier, som er fundamentet under det Danmark, vi elsker og holder af.
3 år efter vi stiftede Nye Borgerlige, udkom statsministerens eget parti, Socialdemokratiet, med et oplæg til en ny udlændingepolitik.
Danmark skulle have et nyt asylsystem, og vi måtte forstå, at Socialdemokratiet var klar til at gå dansk enegang på området.
Det var en klog udmelding, og det trak af gode grunde stemmer til.
Men der er desværre et stykke fra ord til handling, også på det her område, og selv om statsministeren har siddet ved magten i snart 4 år, er problemet jo desværre ikke løst.
Der er ikke indført et nyt asylsystem, migranter fra Stormellemøsten kan stadig rejse gennem flere sikre lande, møde op ved den danske grænse, sige asyl og få adgang til Danmark.
Det er foruroligende.
Jeg står og bliver helt presset, for uret var faktisk begyndt at tælle før.
Fred være med det.
Regeringen har jo aktivt valgt at lempe på grænsekontrollen, og jeg vil gerne spørge kort: Er regeringen klar til aktivt at forsvare Danmark mod en ny migrantkrise?
Mette Frederiksen (S), 2023-04-25:
Altså, vi har jo stadig lave asyltal i Danmark sammenlignet med en række andre europæiske lande, og det tror jeg da har en sammenhæng med den politik, vi fører i Danmark, og det er der jo en grund til.
Vi har jo fået meget kritik for den.
Et rigtig godt eksempel på det er jo 24-årsreglen, som blev indført for mange år siden.
Rigtig mange var uenige i den, og så kom der en evaluering her for nylig, der viste, at den faktisk har virket.
Den har givet nogle af de unge kvinder i Danmark en bedre mulighed for at få etableret sig i deres eget liv.
Så man får altid meget kritik, når man fører en stram udlændingepolitik; det har Socialdemokratiet fået, og det har jeg også fået igennem tiden.
Og det skal vi blive ved med at gøre.
Men vi kan ikke nøjes med det.
Vi skal selvfølgelig også være klar til, hvis der kommer et pres på egen grænse, at håndtere den situation, og ja, det er der et tilsagn om fra den her regerings side.
Det var det ene.
Det andet er, at Europas ydre grænse skal forstærkes, for det er der, det starter og slutter, og det vil sige Balkanruten aktuelt og Middelhavsruten især.
Man kan sige, at det samarbejde med en række andre europæiske lande om at finde en mere bæredygtig løsning, altså en rigtig løsning på de her problemer, er ikke gået bedre på noget tidspunkt, og det er selvfølgelig også derfor, jeg investerer så mange kræfter i det, for det er det, Europa har brug for.
Det er ikke kun Danmark, der ikke kan tåle at have så massiv en indvandring; det er hele Europa, der ikke kan tåle at have så massiv en indvandring, og det udfordrer os alle sammen.
Så svaret er ja på det konkrete spørgsmål, men det er en meget, meget kraftig appel fra min side til alle Folketingets partier om også at engagere sig i det europæiske spor, for det er der, vi får løst nogle af de mere grundlæggende problemer.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-25:
Så helt kort er det, statsministeren siger, at ja, statsministeren kan godt give et tilsagn om at garantere, at vi ikke står i samme situation, som vi gjorde i 2015, hvis der kommer et migrantpres mod Europa.
Det er det, jeg hører statsministeren sige, og det vil jeg selvfølgelig holde statsministeren op på.
Hvis ikke det er det, jeg hører, er det jo bekymrende, så er det jo bekymrende, for der er meget, der tyder på, at coronanedlukningen og den relativt hermetiske nedlukning af grænserne mellem de europæiske lande under coronakrisen har haft en betydning for migrantpresset.
Det er fire gange så mange, der er kommet til Italien siden nytår i år, som der kom sidste år.
Det er der jo nok en årsag til, og derfor må man jo også forvente det, hvis ikke vi passer på Danmarks grænser, og jeg kan ikke se, at vi står anderledes i dag.
Der er ikke noget, der tilsiger, at de her migranter bliver stoppet ved grænsen.
Tværtimod har de samme mulighed for at møde op ved den danske grænse, sige asyl og dermed få adgang til Danmark.
Så jeg bliver glad, hvis jeg hører statsministeren sige: Ja, jeg kan garantere, at de ikke bliver lukket ind.
Men det er alarmerende, hvis statsministeren siger det modsatte: Jeg kan ikke garantere, at de her mennesker ikke bliver lukket ind, og at vi ikke står i samme situation.
Mette Frederiksen (S), 2023-04-25:
Kommer vi til at stå i samme situation, skal vi være villige til at reagere på egen grænse, og jeg ser det jo på den måde, at man bliver nødt til at kunne arbejde hele vejen rundt.
Jeg mener, vi kan gøre tingene bedre, men det har vi ret godt styr på.
Så er der vores egen grænse, dernæst er der Europas grænse som punkt 3, men så er der jo også det, der ligger uden for Europa.
Og lige nu er Europas store udfordring Tunesien, og derfor bliver vi nødt til at investere massivt økonomisk og politisk i at få fundet en løsning omkring Tunesien, så det ikke er det land, der kommer til at skubbe mennesker imod Europa.
Det er også vigtigt med en aftale med Tyrkiet, og det er vigtigt i det hele taget at have et godt samarbejde med de nordafrikanske lande og potentielt en endnu bredere kreds.
Så i mine øjne skal vi hele tiden se hele vejen rundt, have styr på vores egen udlændingepolitik, og vi skal have styr på vores egen grænse der, hvor vi har behov for at have det.
Så er der Europas ydre grænse, der skal styrkes.
Og så er der det at få fat omkring det, der måtte være årsagerne til f.eks. en migrantstrøm.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-25:
Det lyder jo rigtig godt, og hvis ikke jeg havde været i politik så længe, ville jeg også føle mig tryg.
Når jeg ikke gør det, er det jo, fordi der stadig er en lovgivning, der giver asylanter og migranter ret til at møde op ved den danske grænse, sige asyl, blive fragtet til Sandholmlejren og derfra ud i det danske samfund.
Og vi ved også, at det er meget, meget svært, selv når man får afslag på at få flygtningestatus, for Danmark at sende folk tilbage.
Det er bare vilkåret.
Så jeg kan ikke se, at der er noget i loven, i reglerne, som forhindrer os i at stå i samme situation, som vi gjorde i 2015.
Jeg ville ønske, at jeg kunne sidde trygt tilbage og sige: Statsministeren har ret.
Det ville jeg virkelig, men dilemmaet med at få indsigt og også erfaringer er jo, at man indimellem bliver klogere, og derfor er jeg vanvittig bekymret på Danmarks vegne og i virkeligheden også på folkestyrets vegne.
For det er folkestyret, der lider, hvis man insisterer på at sætte internationale konventioner over danskernes frihed og sikkerhed og siger: Nå ja, men af hensyn til konventionerne eller af hensyn til EU må vi acceptere, at migranterne igen strømmer ind, og så må vi leve med det.
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Tak for det, formand.
Jeg havde jo ikke forestillet mig, dengang jeg indkaldte til den her forespørgselsdebat, at det skulle være på det bagtæppe, som det er i dag: en situation, hvor Italien for kort tid siden erklærede undtagelsestilstand, fordi de ydre grænser er ved at blive løbet ned, og hvor indrejsetallet til Europa er stærkt stigende.
Det tegner et, må man sige, meget, meget dystert bagtæppe for den debat, vi skal have i dag.
Derfor er det selvfølgelig også godt, at vi får anledningen til som Folketing at diskutere, hvad vi gør med beskyttelsen af vores grænser, når EU tydeligvis ikke kan leve op til det, der var stillet i udsigt, nemlig stærke ydre grænser, der kan holde migrantstrømme ude af vores kontinent.
Jeg kan forstå på den debat, der lå før forespørgselsdebatten, at statsministeren synes, at det er godt, hvis man engagerer sig i europæiske initiativer.
Det er så mindre godt, hvis man engagerer sig i, hvordan danske mep'ere så faktisk agerer på egen hånd, når de stemmer i Europa-Parlamentet.
Men det kan være, at vi også kan få lejlighed til at diskutere det under forespørgselsdebatten.
Men jeg glæder mig selvfølgelig til at høre ministerens besvarelse af forespørgslen, men jo også til at høre partiernes bud på gode løsninger.
Tak, formand.