runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Også tak for det her spørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at den her coronavirus har sat Danmark, vores danske sundhedsvæsen, på en hidtil uset prøve.
Der er jo tale om den globalt set formentlig værste krise siden anden verdenskrig.
Det er i hvert fald det, FN på nuværende tidspunkt er nået frem til.
En verdensomspændende pandemi udfordrer hele samfund, også det danske, så vi har været i og er fortsat i ubetrådt land.
Der er ikke noget, der hedder, at vi skal gøre, som vi plejer, eller at vi skal slå op i lærebogen, for der står, at man skal gøre sådan og sådan.
Den nyeste viden bliver løbende opdateret og har stor betydning for de beslutninger, vi må træffe land for land, gerne i samarbejde, gerne ved at dele så mange informationer som overhovedet muligt, men også helt lokalt nede på institutionsniveau m.m.
Derfor er det vigtigt, og derfor er jeg glad for, at spørgsmålet bliver stillet, at vi skal tage ved lære af den her situation, for selv om det er første gang i måske 100 år, vi er i den her situation, kan der komme en ny situation, og der kan også komme en anden bølge og en tredje bølge, det er umuligt at forudse.
Så det er meget, meget vigtigt at lære af det og kan agere om muligt endnu hurtigere, om muligt endnu mere effektivt, skulle vi stå i en lignende situation.
Når det er sagt, er jeg imponeret over medarbejdere i vores sundhedsvæsen, eksperter og andre, der har omstillet sig og gjort klar til det forventede ryk af patienter.
Men det er også sådan, at der allerede nu er en del forskning i gang både nationalt og internationalt om smittespredning af covid-19.
I Danmark har vi f.eks. vores COVIDmeter, der er en digital løsning, som styrker den løbende monitorering og analyse af netop det her med smitteudbredelsen, og det er noget af det, som bruges ikke kun til aktuel monitorering, men også til, at forskerne på Statens Serum Institut bliver klogere på, hvordan smittespredningen kan ske og kan være sket.
Det er der heldigvis mange, mange tusinde danskere der deltager i og bidrager helt frivilligt til med data.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-22:
Når jeg stiller spørgsmålet, er det jo, fordi vi efterhånden jo har en periode, vi kan se tilbage på.
Det drejer sig om en periode, hvor der har været ført en zigzagkurs, i forhold til hvordan man testede, hvem man testede, og hvorfor man ikke testede andre.
Det tror jeg der er andre end mig der mener.
Heldigvis er man nu nået så langt, at man har opstillet telte og nu vil begynde at teste op til 20.000, tror jeg man siger, og det er jeg rigtig glad for.
Ministeren nævner personalet, og ja, de gør det fantastisk, men derfor synes jeg også, at det havde været vigtigt, at vi havde testet langt tidligere og langt flere, og at vi havde haft remedierne til det og havde beredskabet til det.
Jeg mener, at man allerede 7. marts melder ud, at man mangler ting for at kunne lave test, og der havde vi ikke engang testet 2.000.
Så hvordan kan vi se tilbage og vide, hvordan smittebredden var på det tidspunkt, når vi ikke kunne teste dem, der måske faktisk havde covid-19?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Det er fuldkommen rigtigt, at Danmark ligesom mange andre lande har været enormt udfordret på testkapacitet, og derfor har vi arbejdet stenhårdt og målrettet.
Jeg vil godt give en kæmpe ros til folk i vores styrelser, i vores regioner, alle steder, også i den private sektor, ikke mindst en stor dansk virksomhed, som også har været med på det her, ja, der er flere store danske virksomheder, der har løftet i flok her og vist samfundssind.
Jeg er glad for, at spørgeren fra Dansk Folkeparti også kvitterer for, at vi nu endelig kan få skruet op for at teste, for det er en helt afgørende del af vores genåbningsstrategi for Danmark, altså at vi har flere test.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-22:
Jeg kunne godt tænke mig præcist at spørge til – når nu vi skal teste nogle flere – alle vores taxachauffører, f.eks. i hovedstaden, som kører og har kørt til og fra lufthavnen.
Vil man f.eks. tage den gruppe ind og sige: Det kunne være interessant at se, hvor mange der enten har haft eller har corona?
De kører trods alt rundt med personer, turister, tæt på – og de er faktisk nogle af dem, hvor man kunne se, hvordan det har spredt sig.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Det første stik er medarbejdere i sundhedsvæsenet og medarbejdere i frontpersonalet i ældresektoren, i den sociale sektor.
Det er nogle af de første, der bliver testet, og nogle af dem bliver jo så faktisk testet flere gange, så det er altså noget af det, man skal vænne sig til.
Og nogle af de medarbejdergrupper, der bliver nævnt her, ville jeg sagtens kunne se for mig at det også ville være relevant at få testet.
Når det drejer sig om test for antistoffer, altså om man har haft sygdommen,
er forskerne globalt set – mig bekendt – jo ikke nået frem til en fuldkommen klar definition og en klar beskrivelse af, hvordan man tester for det, men det er jo noget af det, som der arbejdes på højtryk på i Danmark og i udlandet.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-22:
Men nu er det jo sådan, at dengang man gik op på 5.000, hvor personale også skulle testes, var der dage, hvor man ikke engang nåede op på 5.000 testede personer.
Så hvordan vil man så sikre, at man når op på 20.000 testede personer hver dag fremover?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Der skal man læse de retningslinjer, som kom ud fra Sundhedsstyrelsen.
Teststrategien har jo været at teste så mange som muligt, men vi har været udfordret på kapaciteten af testkits, maskiner, podning og alt det andet.
Så det vil sige, at man kun har kunnet tage toppen af pyramiden, om man så må sige.
I takt med at vi nu endelig har fået den tilstrækkelige testkapacitet til at skrue op, kan man gå længere ned i pyramiden og teste flere, også dem med milde symptomer og også de her medarbejdergrupper.
Og hvis man ser på de allernyeste testtal – jeg ser på testtallene hver eneste morgen – er vi lige omkring 8.000 testede i det seneste døgn, og det vil sige, at vi nu begynder at kunne skrue op, og det synes jeg er en glædelig nyhed og noget af det, vi virkelig har arbejdet for i lang tid i Danmark.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-22:
Vil ministeren kræve nye retningslinjer for udførelse af personlig pleje i ældreplejen, som indebærer brug af mundbind og handsker, for at minimere smitterisiko fra plejepersonalet til plejehjemsbeboere og hjemmehjælpsmodtagere?
Hjerneskadeforeningen og Danske Handicaporganisationer og behandlergruppen har gjort opmærksom på, at den uheldige udvikling ikke opdages i tide, når borgerne ikke tilses fysisk.
Det kan være spise-, drikke-, synkeproblemer på grund af hjerneskader, som kan være livstruende, hvis der sker tilbagefald i funktion på grund af manglende genoptræning.
Derfor er mit følgende spørgsmål så: Vil ministeren også tilsikre, at der bliver fulgt op på specielt tilrettelagt undervisning, eksempelvis i forbindelse med manglende sprog, så man kommer tilbage til normalen efter coronakrisen og forhåbentlig, inden den er færdig?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Når vi har givet mulighed for, at man kunne neddrosle en del af det her arbejde, var det jo kun den del, hvor man ud fra en lægefaglig konkret vurdering kunne gøre det forvisset om, at man ikke ville risikere at gøre uoprettelig skade.
Det er jo den, man har arbejdet for, men jeg anerkender fuldt ud spørgsmålet, og derfor er det en del af planen, at vi skal i gang med det her så hurtigt som overhovedet muligt udeomkring i de enkelte kommuner på den måde, det nu kan lade sig gøre på.
Karina Adsbøl (DF), 2020-04-22:
Men vi har jo efterspurgt klare retningslinjer på det her område, altså også en positivliste, for det er sådan, at vi har 98 kommuner, og ingen kritik af det, men de håndterer det fuldstændig forskelligt.
Det vil sige, at der er nogle, der kan besøge beboerne på terrassen, andre er forment adgang til matriklen.
Derudover, minister, hører vi også, at der er forskellige måder at håndtere de elektroniske hjælpemidler på, altså teknologien til opkald.
Så tænker ministeren, at regeringen kunne have handlet anderledes?
Kan man som pårørende til en beboer på et plejehjem møde op, hvis der er en, der kører beboeren ud i kørestol, og så kan man gå en tur?
Kan man cykle på en rickshawcykel?
Kan man cykle en tur med de ældre på sådan en cykel?
Jeg er rigtig, rigtig ærgerlig over ældreministeren.
Jeg forstår godt, at ministeren har haft travlt som sundhedsminister, men jeg har som ældreordfører rettet henvendelse til ældreministeren adskillige gange, for at vi kunne få en drøftelse af det her, og for at vi kunne få indkaldt til et ordførermøde om det her.
Det er rigtig ærgerligt.
De har skrevet om det i Jyllands-Posten i dag.
Er det en mulighed?
Men der er jo også helt klart brug for tydelige og klare retningslinjer, der ikke kan tolkes på vidt forskellige måder.
Der er brug for det for de pårørende og for personalet på plejehjemmene.
Der er brug for sikkerhed på det her område, i forhold til hvad man kan.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Tak for den konkrete idé med en positivliste; det synes jeg vi skal arbejde videre med.
Jeg vil sige, at det kan vi gøre sammen, for der er jo indkaldt til drøftelse om, præcis hvad vi gør, så det synes jeg er en god idé.
Til det konkrete spørgsmål om det, der nu blev kaldt Aarhusmodellen, vil jeg sige, at jeg ikke kender den i detaljer, jeg kender den kun fra pressen, men det er da også mit mål at blive klogere på den, for besøgsrestriktionerne gælder jo på selve ældrecenteret, og så er det op til den enkelte kommunalbestyrelse at finde ud af, hvordan man så ellers gør, i forhold til hvis der er steder udeomkring, hvor der kan gøres brug af det.
Men der er det helt afgørende, at man skal gøre det på en måde, hvor man fuldkommen og hundrede procent lever op til de krav, der er, så vi ikke får startet nye smittekæder i vores ældrepleje.
Karina Adsbøl (DF), 2020-04-22:
Jeg tror, at både Ældre Sagen, Danske Ældreråd og andre er helt enige i, at det skal gøres forsvarligt, og det tror jeg vi alle sammen kan blive enige om.
Det, der har været fokus på, er jo, hvad det er, man ikke kan.
Altså, det er de forbud, man gang på gang har fået, som handler om de ting, man ikke kan.
Nu er det vigtigt, synes vi fra Dansk Folkepartis side, at kigge på, hvad det er, vi kan, hvad der er af muligheder.
Der er hurtigst muligt brug for nye og klare retningslinjer på det her område, hvor alle ting bliver tilgodeset, altså alle de bekymringer, der er, og også det, der handler om, at pårørende kan se deres ældre, som er på plejehjem, og kan bevare kontakten.
Og der skal vi have udarbejdet flere forskellige metoder, hvor man kigger på, hvad der er forsvarligt.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Lad os mødes om det; jeg tror faktisk, jeg har inviteret ordførerne, også ældreordførerne, så lad os endelig gøre det.
Det er bare vigtigt for mig, at vi gør det på en måde, hvor vi ikke stikker folk blår i øjnene – og det er også det, jeg hører, og det er jeg glad for at høre fra ordførerens side her – og jeg synes heller ikke, at det er det, der sker her, men det er meget vigtigt, at vi også kommunikerer helt klart.
Det er ikke tilbage til hverdagen, som vi kender den, og det er ikke tilbage til det, vi kender med at besøge vores familiemedlemmer, vores pårørende, på ældrecentre og gå ind og lige gøre, som vi plejer.
Det kan vi desværre ikke tilbyde på nuværende tidspunkt.
Det er helt afgørende, at det bliver nogle helt andre rammer, og det er dem, vi skal drøfte.
Karina Adsbøl (DF), 2020-04-22:
Jamen, minister, det er jo netop det, jeg også står og siger, og det, vi siger fra Dansk Folkepartis side.
Kan man sidde ude på terrassen?
Kan man komme og gå en tur med sin pårørende i en kørestol?
Det handler om alle de her ting.
I øjeblikket bliver det håndteret på vidt forskellige måder.
Og derfor må ministeren på banen, så vi får skabt nogle klare retningslinjer, i forhold til hvad det er, man kan.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Jeg er enig i, at en positivliste kunne være en god idé at arbejde videre med.
Det er nye muligheder, som åbner sig op.
Lad os kigge på det alt sammen, også hvis det kræver noget investering i forhold til sikkerhedszoner, eller hvordan man kan gøre forskellige ting.
Vi er meget, meget åbne for det hele.
Vi kan jo ikke lave en model, der passer til alle, for ældrecentre er jo forskellige – jeg ved, ordføreren har været ude at besøge mange.
De er meget, meget forskellige: Nogle er nybyggede, andre er gamle, nogle er i etager, nogle er i byer.
Så der er nok forskelle mange steder, så vi skal også give et vist rum til fortolkning og til implementering udeomkring, men jeg er sikker på, det nok kunne lykkes at finde nogle løsninger på det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-04-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at ældre smittet med covid-19 skal udskrives til plejehjem med risiko for at smitte personale og andre beboere, når der er ledig kapacitet på landets sygehuse?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Tak for det her spørgsmål.
Nogle af vores allermest sårbare borgere bor jo netop på plejehjem, og derfor er det meget ulykkeligt, at covid-19 også har fundet vej til flere plejehjem rundtomkring i landet.
Vi skal i så stor udstrækning som overhovedet muligt forsøge at undgå, at sårbare borgere, herunder borgere, der bor på plejehjem, bliver smittet med covid-19.
Og så skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at undgå smittespredning på plejehjemmene, når der er borgere, der får konstateret covid-19.
Som det fremgår af mit svar på alm. del, spørgsmål 825, er det ikke alle borgere i risikogruppen, der bliver indlagt på sygehuset på grund af covid-19.
Nogle borgere, herunder borgere på plejehjem, kan personalet i det nære sundhedsvæsen tage vare på.
Samtidig er det normal procedure at udskrive borgere fra sygehuset, der ud fra en lægefaglig vurdering ikke længere har behov for sygehusbehandling, men kan modtage pleje og omsorg i det nære sundhedsvæsen.
På plejehjem og også i lignende boformer, hvor der bor mange sårbare borgere, er det naturligvis ekstra afgørende, at Sundhedsstyrelsens retningslinjer og vejledninger følges, så smitterisikoen mindskes.
Det er også min opfattelse, at der bliver arbejdet målrettet på at forhindre smittespredning på plejehjemmene ud fra bl.a. Sundhedsstyrelsens vejledning fra den 8. april om forebyggelse af spredning af covid-19 på plejecentre m.v.
Det sker f.eks. ved at samle borgere i mindre grupper og ved at undgå, at personalet går på tværs af grupperne eller på tværs af opdelte afsnit på plejehjemmene, og det fremgår tydeligt af vejledningen, at alle borgere, der er smittet med covid-19, eller hvor der bare er mistanke om, at man kan være smittet, skal være isoleret.
Vejledningen gælder, uanset om borgeren hele tiden har opholdt sig på plejehjemmet, eller om borgeren har været indlagt, som spørgeren hentyder til her, på sygehuset i en periode og er kommet hjem på plejehjemmet.
For at mindske smitte på plejehjemmene har vi også taget andre værktøjer i brug – det har vi drøftet her i salen for lidt siden i forbindelse med besvarelse af spørgsmål 911 om besøgsrestriktioner på plejehjem – og det har også været nødvendigt for at mindske smitterisikoen.
Alt det gør vi af én grund og én grund alene – vi gør, hvad vi kan for at forhindre, at smittekæderne når ind til vores ældre.
Karina Adsbøl (DF), 2020-04-22:
Ja, det skal vi da gøre alt for at forebygge, og det kan vi overhovedet ikke været uenige i.
Men jeg synes bare ikke, at ministeren svarede på spørgsmålet, altså om ministeren er enig med Dansk Folkeparti?
Mener ministeren, at en ældre, der er indlagt og smittet med coronavirus, skal udskrives til et plejehjem, eller mener ministeren, at man som ældre skal blive på den isolerede coronaafdeling, indtil man er fri for smitte og derefter kan udskrives til plejehjem?
Det, vi drøfter her, jævnfør det tidligere spørgsmål, handler jo også om forebyggelse.
Det handler om forebyggelse, så derfor har vi ledig kapacitet i øjeblikket på vores sygehuse, og vi har hørt, at hospitaler har sendt beboere hjem til plejehjem, hvor andre beboere er blevet smittet og plejepersonalet er blevet smittet.
Derfor mangler jeg bare et klokkeklart svar fra ministeren på, om ministeren er enig i, at så længe man er indlagt som ældre og bor på et plejehjem, skal man ikke udskrives til isolation på et plejehjem, men skal blive på den coronaafdeling, man er på, indtil man er fri for smitte, netop for at forebygge yderligere smitte på vores plejehjem.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Jeg vil ikke stå og være overdommer og sige, at man skal gøre lige præcis sådan eller sådan.
Men når spørgeren siger, at der er ledig kapacitet på vores sygehuse, vil jeg sige, at det jo også er noget af det – og det er også noget, drøftelserne har gået på i dag i Folketinget – vi netop har skruet op for.
Vores sundhedsvæsen står og venter på at komme i gang i vores sundhedsvæsen med den anden aktivitet også, men vi er desværre ikke i en situation, hvor vi har stor ledig kapacitet i vores sygehusvæsen.
Tak for det spørgsmål.
Det er jo et af de helt store dilemmaer, vi står med i Danmark, og det gælder også resten af verden.
Jeg må sige, at jeg har fuld forståelse for, at de besøgsrestriktioner, der er indført og vedtaget på vores plejehjem, er indgribende foranstaltninger.
De er hårde for de berørte beboere, men også for deres pårørende.
Det har jo desværre været nødvendige tiltag for at sikre præcis den her gruppe borgere, som er særligt sårbare i forhold til covid-19.
Det er altså et vigtigt redskab, som har været med til at mindske risikoen for nye smittekæder med de fatale følger, det har for vores plejehjemsbeboere.
De her besøgsrestriktioner er nødvendige for at passe på vores ældre.
Det er ikke kun af hensyn til den enkelte beboer, men også af hensyn til de øvrige beboere og personalet, fordi man kan risikere at skabe smittekæder på vores plejehjem.
Vi har set enkelte tilfælde af det – gudskelov ikke så mange, som man har i nogle andre lande.
Det skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at fortsætte med.
Jeg vil samtidig sige, at jeg selv er dybt berørt af de beretninger, jeg får, om, at vores restriktioner har betydning for vores ældres mentale trivsel.
Det kan man ikke og skal man ikke lukke øjnene for.
Derfor vil jeg sige, at vi hele tiden følger området for at sikre, at restriktionerne ikke er mere indgribende end nødvendigt.
Det er vigtigt at afveje behovet for samvær over for behovet for at beskytte plejehjemsbeboere mod smitte med covid-19.
Der har været et møde i Sundhedsstyrelsen med bl.a. Ældre Sagen, FOA, KL og andre, hvor man netop drøftede de her ting, og der kommer konkrete forslag til, hvad man kan gøre.
Der er det bare sådan, at mit udgangspunkt er – jeg vil klart drøfte det med partierne og invitere partierne til drøftelse af det; det er allerede aftalt, at det kommer til at ske – at det bliver ud fra et forsigtighedsprincip, hvor vi forsigtigt og kontrolleret gør alt, hvad vi kan, for at sikre, at vi ikke får nye smittekæder, nye smittebomber, på vores ældrecentre.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-22:
Men nu er der jo flere læger, der ønsker, at vi tester ældre mennesker, så det er jo ikke blot en politiker, der ønsker det.
Det er faktisk læger, der går ud og siger, at det her kunne vi få rigtig meget ud af, både for at sikre, at vi ikke spreder en smitte andre steder, men også for at se, hvor bredt vi har haft smitten af coronavirusset.
Gør det ikke indtryk?
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-22:
Jeg håber, at »så hurtigt som overhovedet muligt« betyder, at man kommer i gang allerede inden den 10. maj, som er skæringsdatoen, for det er helt afgørende for rigtig mange borgere.
Derfor er mit spørgsmål: Hvordan vil ministeren tilsikre, at handicappede og kronisk syge borgere bliver kompenseret for den lange periode med manglende genoptræning?
Tabt tid på genoptræning betyder yderligere tab af funktionsevne.
Har ministeren noget bud på det?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Ja, en del af rehabiliteringen er jo f.eks. sproget.
Jane Heitmann (V), 2020-04-22:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne spørge sundheds- og ældreministeren: Hvad kan ministeren oplyse om genindførelse af danskernes patientrettigheder, for så vidt angår udrednings- og behandlingsgaranti?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Regeringen er sammen med Danske Regioner, KL og Praktiserende Lægers Organisation enige om at igangsætte en øget aktivitet i sundhedsvæsenet.
Der skal stadig være tilstrækkelig kapacitet til at behandle patienter med covid-19, men samtidig skal sundhedsvæsenet nu begynde i højere grad at modtage og behandle patienter med andre sygdomme end covid-19.
Det er muligt at øge aktiviteten i sundhedsvæsenet, fordi de tiltag, vi har gennemført for at mindske smittespredningen i samfundet, har haft en god effekt.
Altså, vi har fået coronaepidemien under kontrol i Danmark, og derfor kan vi nu gøre det her.
Den øgede aktivitet sker med udgangspunkt i Sundhedsstyrelsens faglige plan for omstilling af sundhedsvæsenet.
Den plan ligger til grund for det arbejde, vi nu sætter i gang, og der står, at sundhedsvæsenet bør prioritere de patienter først, som ud fra en sundhedsfaglig vurdering har mest brug for hjælp fra sundhedsvæsenet.
Vi ønsker selvfølgelig i regeringen, det er selvklart, at genindføre patientrettighederne så hurtigt, som det overhovedet er praktisk muligt, og derfor har jeg også meldt ud, at de nødvendige økonomiske midler til at sikre, at vi kan arbejde os hen imod en genindførelse af patientrettighederne, er til stede.
Men det kræver selvfølgelig først, at vi bliver klogere på f.eks. omfanget af ventetidspuklen i sundhedsvæsenet, men også på epidemiens videre forløb i Danmark.
Derfor vil regeringen løbende følge udviklingen i bl.a. ventetidspuklen og ventetider og sørge for, at Folketingets partier bliver informeret herom.
Jane Heitmann (V), 2020-04-22:
Foreløbig tak for ministerens besvarelse.
Det var jo en lang række ord, men ikke så meget konkret.
Jeg vil først og fremmest gerne gøre det helt klart, at Venstre jo bakkede op om regeringens midlertidige suspendering af udrednings- og behandlingsgarantien indtil nytår, da situationen omkring netop corona så ud til at stramme til i sidste måned.
Det var og det er ubærligt at tænke på et kollaps i det danske sundhedsvæsen og på de konsekvenser, som det måtte have.
Heldigvis er det jo ikke gået så galt, som vi frygtede i sidste måned.
Situationen er jo den, at der faktisk er både overskydende og ledig kapacitet mange steder i det danske sundhedsvæsen.
Professor i sundhedsøkonomi Kjeld Møller Pedersen har estimeret, at der er omkring 25.000-30.000 aflyste operationer, og det betyder jo, at der går danskere rundt derude med ondt i knæet, smerter i hoften eller øjne, der ikke kan se, fordi deres planlagte operationer er aflyst.
Og jeg er faktisk enig med Danske Patienters direktør, Morten Freil, som til Ritzau jo har udtalt, og jeg tillader mig her at citere: »Der er brug for at få alle offentlige og private hospitaler i spil, når der igen skal åbnes for ikke-akutte behandlinger og operationer i sundhedsvæsenet.
Det skal sikre, at man hurtigt får nedbragt den pukkel på tusindvis af operationer, som er blevet aflyst de seneste uger.
På den måde kan man genindføre udredningsgarantien og behandlingsgarantien.«
Mine spørgsmål er her til sundheds- og ældreministeren: Hvornår bliver danskernes patientrettigheder genindført, så alle dem, der går rundt derude med smerter og funktionsnedsættelser, igen kan komme tilbage til et aktivt fritids-, familie- og arbejdsliv?
Og: Vil ministeren lægge en plan frem for genindførelse af de danske patienters rettigheder?
Og sidst, men ikke mindst: Er ministeren enig i, at alle aktører skal i spil, så vi kan nedbringe puklen?
Det var tre spørgsmål til ministeren.