runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2020-04-23:
Tak for det.
Jeg undrer mig en lille smule – ordføreren fremfører det jo sådan set også selv – over, at Dansk Folkeparti har været med til at indgå den her aftale.
I den aftale lå der sådan set også en halv aftale om, at vi ville hæve loftet til 100.000 kr. og forhåbentlig også 200.000 kr. senere.
Når ordføreren så står og hælder det forslag ned ad brættet nu, handler det om, at ordføreren ikke mener, at det har haft nogen effekt.
Den evaluering, som ordføreren henviser til, har jo kun et år på bagen, som Venstres ordfører også fremførte, og i den har et af argumenterne jo netop været, at loftet var for lavt, altså at det ikke har givet mening for mange investorer at investere i en aktiesparekonto.
Så kunne ordføreren ikke komme sin egen argumentation sådan lidt i møde og sige, at netop ved at hæve loftet ville vi måske faktisk kunne lykkes med den her ordning?
Marie Bjerre (V), 2020-04-23:
Det skal jeg ikke kunne svare på, al den stund at jeg stadig væk er nyvalgt folketingsmedlem.
Men faktum er bare, at vi med den her ordning får skabt en bedre aktiekultur, hvor det er billigere at investere i aktier, og det håber jeg da også at Nye Borgerlige kan støtte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Det synes jeg er dejlige takter, og hvis der engang kommer et flertal, kan man håbe, at vi så kan lave en fast lav kapitalbeskatning i stedet for det her med trapper og misundelsesskat og alt muligt andet.
Da Venstre sad med magten i sidste periode, hvorfor lavede man så ikke det her lidt mere simple system?
Kathrine Olldag (RV), 2020-04-23:
Vi er meget åbne over for at diskutere det.
Det har vi også været før, også sammen med Dansk Folkeparti.
Da vi lavede den her lov i sin tid, var vi meget åbne over for, at den også skulle gælde unoterede aktier, altså støtte iværksætterkulturen.
Det kunne ikke lade sig gøre i den aftalekreds, der var på det tidspunkt.
Men skulle vi blive ved med at udvikle og forbedre den her ordning, som vi jo faktisk også gør i dag, så ville det helt klart være på vores ønskeliste, måske som prioritet nummer et, altså at unoterede aktier og iværksætterkultur kunne støttes.
Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Det tror jeg er for tidligt at sige noget om.
Det afhænger jo af, hvordan det bliver benyttet.
Der er ingen tvivl om, at hvis der er flere almindelige mennesker, som investerer deres opsparede midler i det her, så er det noget af det, som vil skabe mere lighed i skattebetalingen i det danske samfund.
Det er noget, der er med til at sikre mere lighed, men det er også klart, at når man ser på den udvikling af det, der har været indtil videre, så kan man jo se, hvem det er, der investerer i det her.
Det er jo nok først og fremmest folk i den højere del af indkomstgrupperne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Det var bare lige for at få opklaret, om det er ministerens overbevisning, at det her forslag isoleret set øger uligheden eller mindsker uligheden i samfundet.
Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Tak for det, formand.
Tusind tak for debatten, og tak for den overvejende positive modtagelse af forslaget her.
Jeg tror, at der nogle gange, når man som mindretalsregering skal lave finanslov, bliver lavet aftaler på siden af finansloven, som er med til at sikre, at de rigtig mange andre gode ideer, som man har brugt uger og nogle gange måneder på at diskutere, også kan blive virkeliggjort.
Og det er sådan en situation, man står i her.
Så dem, der nogle gange har været i regering, har oplevet den her slags situationer, og det er der sådan set ingen grund til at skjule.
Sådan er politik jo også en gang imellem.
I kalenderåret 2019 havde danskerne for første gang mulighed for via aktiesparekontoen at spare op ved investering af frie midler i børsnoterede aktie- og investeringsbeviser.
Ved at hæve loftet til 100.000 kr. er det hensigten at skabe et endnu større incitament for danske opsparere til at investere via aktiesparekontoen, så vi i Danmark kan opnå en bedre aktiekultur, sådan som vi også har set det i vores nabolande.
Den anden del af forslaget har til formål at rette op på en utilsigtet ophævelse af skattefriheden ved investering i danske investeringsinstitutter, der udelukkende investerer i obligationer.
Ved at genindføre skattefriheden for den her type af investeringer genopretter vi den retsstilling, som den så ud før vedtagelsen af lov nr. 84 af 30. januar 2019.
Skattefriheden gælder for udenlandske investorer og danske investeringsinstitutter, som investerer i danske investeringsinstitutter med minimumsbeskatning , som udelukkende investerer i obligationer.
På den måde undgår vi, at der skal søges om tilbagebetaling af ellers for meget indeholdt skat.
Med de her justeringer sikrer vi, at investeringer via et såkaldt rent obligationsbaseret investeringsinstitut kan udgøre et fornuftigt alternativ til selv at investere direkte i danske obligationer og også i forhold til valg af andre typer af investeringer.
Tak for opbakningen til forslaget.
Jeg ser frem til det videre arbejde med forslaget i udvalget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Tak for det.
I Liberal Alliance vil vi rigtig gerne gennemføre en forsimpling af kapitalbeskatningen i Danmark og også have en lavere kapitalbeskatning i Danmark.
Det ville være godt for dansk økonomi, det ville være godt for virksomhederne, det ville være godt for hele det danske samfund.
Det har vi endnu ikke kunnet skaffe opbakning til fra et flertal i Folketinget, og i mangel på den opbakning tilslutter vi os det her forslag, som lemper beskatningen for bestemte aktieinvestorer.
Det gør lidt af det, vi gerne ville, ganske lidt, og derfor kan vi selvfølgelig tilslutte os det.
Men lad mig også sige, at der også er en anden grund til, at vi støtter det her.
Det er ikke bare i kroner og øre, det er også sådan, at nogle betaler en meget høj procent af deres indkomst i skat, og andre betaler en meget lavere procent af deres indkomst i skat.
Det synes vi er en ulighed, som man bør gøre noget ved.
Den er alt for stor.
Derfor glæder det os, at det her forslag giver nogle af de mennesker, som betaler rigtig meget i skat, en mulighed for at komme til at betale mindre i skat via en aktiesparekonto og dermed mindsker uligheden i skattebetalingen i det danske samfund, som er så stor.
Vi stemmer for forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Jeg skal først sige, at vi selvfølgelig støtter det her forslag.
Det er en skattesænkning, og det kan vi selvfølgelig godt støtte i Nye Borgerlige.
Derudover vil jeg også sige, at vi gerne så, at man generelt bare sænkede kapitalbeskatningen til 25 pct.
– ikke noget med trappetrin, ikke noget med aktieopsparingskonto og alt muligt andet.
Lad os gøre det simpelt, lad os gøre det attraktivt at spare op og investere i aktier i Danmark.
Og det gør man med en flad kapitalbeskatning på 25 pct.
Jette Gottlieb (EL), 2020-04-23:
Tak for det.
Vi kan lige så godt sige det med det samme: Enhedslisten stemmer imod det her forslag.
Det gør vi, fordi lovforslaget er en aflægger af erhvervspakken, hvor de blå partier sammen med Radikale Venstre lavede en række ulighedsskabende skattelettelser til fordel for personer, der har mange frie midler, som de kan investere i bl.a. aktier.
Vi er grundlæggende ikke enige i, at vi har en voldsomt brutal beskatning af aktieindkomst i Danmark.
Tværtimod mener vi, at aktieindkomstbeskatningen burde være tættere på den skat, man betaler af lønindkomst.
Det er jo grotesk, at det skattemæssigt bedre kan svare sig at spekulere i aktier end at gå på arbejde.
Og jeg måber lidt over den opfattelse, at folk, der lige har 100.000 kr. at sætte i aktier, kan opfattes som helt almindelige danskere.
Jeg har i hvert fald en anden grænse.
Aktiesparekontoloven har jo sænket skatten til 15 pct. for op til 50.000 kr. indtil nu, og den grænse sættes så op til 100.000 kr.
Det kan vi ikke bakke op om.
Enhedslisten var ikke med i erhvervspakken.
Vi bakkede ikke op om lovforslaget om aktiesparekontoen, da det kom i salen efterfølgende, og vi kommer naturligvis ikke til at støtte det her lovforslag.
Enhedslisten havde i lighed med andre partier i rød blok gerne set, at man havde anvendt aktiesparekontoen som finansiering i finansloven for 2020.
Der var et forslag om, at de penge, der bruges på at hæve maks.-beløbet til 100.000 kr., kunne anvendes til at finansiere klimatiltag eller velfærd.
Det var der jo ikke opbakning til blandt alle partier i blokken, og derfor blev finansieringselementet pillet af bordet.
Det måtte vi jo leve med.
Men det betyder altså ikke, at vi samtidig kommer til at stemme for det her lovforslag, som er os inderligt imod.
De øvrige lempelser for investeringsinstitutter understøtter bare vores modstand mod L 165.
Der er lavet flere lempelser for investeringsinstitutter, bl.a. i samme erhvervspakke, og stod det til os, blev disse lempelser fjernet.
Så vil jeg til sidst bede ministeren om med store åbne øjne at forsikre Folketinget om, at man forventer, at forslaget her vil føre til en øget lighed i samfundet, sådan som det klarest blev sagt af den socialdemokratiske ordfører i dennes indlæg.
Det vil vi gerne have en forsikring om.
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Jo, det er lidt mærkeligt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Tak for det.
Det er jeg jo enig i.
Så vil jeg bare spørge, om SF's ordfører ikke også er enig med mig i, at det er lidt underligt med den her pressemeddelelse fra Socialdemokraterne, som netop argumenterer imod at hæve loftet, fordi det netop skaber ulighed, og som siger, at det jo skader sammenhængskraften i vores land og underminerer tilliden.
Er det så ikke lidt underligt, at man har en socialdemokratisk regering, som selv foreslår det nu?
Altså, man brugte selv den samme argumentation som SF før valget, men efter valget har man skiftet mening og gør det stik modsatte.
Synes SF ikke også, at det er en smule underligt?
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Jeg hæfter mig ved, at både Oxfam IBIS og Fagbevægelsens Hovedorganisation skriver i høringssvarene, at det her forslag samlet har en skæv fordelingsprofil.
Det synes jeg er problematisk, og det tror jeg sådan set de har ret i.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Det er lidt i forlængelse af den debat, der var med den socialdemokratiske ordfører.
Jeg vil egentlig bare spørge, hvordan SF ser på det her forslag: Synes man, at det her er noget, der skaber ulighed eller mindsker uligheden?
Jeg kunne nemlig forstå på den socialdemokratiske ordfører, at han syntes, at det giver mere lighed i samfundet, når man lemper beskatningen for aktionærer.
Jeg vil egentlig bare høre, om SF's ordfører er enig i den logik, som Socialdemokraterne bruger.
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Forslaget her har to elementer.
Det ene handler om at forhøje loftet for indskud på aktiesparekonto, det andet handler om at ophæve skattefriheden ved investering i danske investeringsinstitutter, der udelukkende investerer i obligationer.
Aktiesparekontoen blev mig bekendt oprindelig begrundet med, at man efter svensk model skulle have en mere udbredt aktiekultur i Danmark.
Herved skulle aktiemarkedets goder og gevinster udbredes til en større del af befolkningen end blot den relativt lille og økonomisk privilegerede del, som historisk har benyttet sig af aktiemarkedet.
En sådan intention om at demokratisere eller udbrede ejerskabet af aktier til en større del af den danske befolkning støtter SF op om, da vi mener, at aktiemarkedets goder bør tilkomme den brede befolkning og ikke kun den økonomiske elite.
Vi mener dog ikke, at aktiesparekontoen løser den opgave.
I stedet vil skattefordelene primært tilkomme dem, der har tilstrækkelige formuer at investere, og med forslaget om at hæve loftet på aktiesparekontoen vil skattefordelene for de personer, som allerede benytter sig af aktiemarkedet, blot forøges.
Det er umiddelbart usandsynligt, tror vi, at mange flere mennesker med mindre formuer vil benytte sig af aktiemarkedet, blot fordi loftet bliver hævet.
Derfor frygter vi, at forslaget vil medføre en skattebonus til allerede velhavende aktionærer og ikke nødvendigvis sikre en øget udbredelse af aktiemarkedet til den almindelige dansker.
I SF ønsker vi ikke at give skattelettelser til aktionærerne, og vi hæfter os ved, at både Oxfam IBIS og Fagbevægelsens Hovedorganisation påpeger forslagets skæve fordelingsprofil i høringssvarene.
Jeg synes, vi skal overveje at dele forslaget op i to.
Den anden del af forslaget her finder vi nemlig umiddelbart fornuftig nok.
Som jeg ser det, er det en tilbageførsel af en utilsigtet regelændring.
Situationen i dag betyder, at man stilles bedre skattemæssigt ved direkte investering i obligationer i stedet for køb af de samme obligationer igennem en investeringsforening.
Det er uhensigtsmæssigt, da der er fordele ved, at bl.a. folk med mindre opsparinger får mulighed for at sprede deres risici gennem investeringsforeninger.
Bare for at undgå misforståelser vil jeg dog understrege, at vi i SF fortsat mener, at beskatningen af kapital- og aktieindkomst bør øges for topskatteydere.
Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Svaret er nej.
Man kan vel sige, at forslaget om at afskaffe kaffeafgiften – som jeg lige husker koster 255 mio. kr. om året – kan siges at være i den lave ende af de forslag, som hr. Ole Birk Olesen spillede på banen i den selvsamme tale, så der er rigeligt at bruge penge på.
Henrik Dahl (LA), 2020-04-23:
Tak for ordet.
Lovforslaget er en logisk konsekvens af den seneste ændring af su-loven i forbindelse med covid-19-epidemien, som et enigt Folketing for nylig har vedtaget.
Covid-19 binder jo Folketinget sammen, ligesom gulvtæppet her binder rummet sammen.
Uddannelse er yderst vigtigt.
Først og fremmest er det vigtigt for den enkelte, der får udvidet sin horisont og sine muligheder for at deltage i samfundslivet, men det er også vigtigt for vores samfund som helhed.
Derfor giver lovforslaget mening, og derfor støtter vi det i LA.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-23:
Nye Borgerlige har allerede givet tilsagn om at støtte dette forslag.
I marts vedtog Folketinget med Nye Borgerliges stemmer en ændring af su-loven om øgede lånemuligheder og forhøjet fribeløb som følge af coronakrisen.
Tiltaget om øgede lånemuligheder omfatter studerende, der i marts og april var berettiget til su-stipendium eller slutlån, samt studerende, der er i lønnet praktik.
Denne ændring omfattede dog ikke studerende, der i deres nuværende uddannelse har været omfattet af su-systemet, men som hverken er su-berettigede eller i lønnet praktik i perioden.
Den ændring, vi behandler nu, søger at afhjælpe situationen for disse studerende ved at give en mulighed for at søge om ekstra slutlånsrater i en afgrænset periode i 2020.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-04-23:
Det her forslag, L 171, er jo nærmest udsprunget af den tidligere behandling, vi havde, som også er nævnt af kollegerne før her på stolen, om ekstra su-klip til de studerende på grund af corona og risiko for tab af deres studiejob m.m.
I forgårs skrev en mor til tre til mig, at hun virkelig håbede, at vi ville stemme for dette forslag.
Hun var løbet tør for su.
Det kan man jo også godt forestille sig, hvis hun har været på barsel tre gange undervejs.
Hun stod til at skulle have et sommerjob i LEGO her til sommer, men det kunne hun jo ikke se frem til.
Det var ellers der, hun skulle spare nogle penge sammen.
Hun bor ret langt væk i forhold til at kunne prøve at finde sig et alternativt job.
Så netop den type person er det jo vigtigt at vi kan holde hånden under ved at give mulighed for ekstra lån.
Omkostningerne ved det her er rundt regnet 400.000 kr. For det drejer sig måske om 800 mennesker.
Men den større omkostning vil jo være, hvis de fuldstændig faldt ud af uddannelsessystemet og ikke gjorde deres uddannelse færdig.
Derfor er vi rigtig glade for det her forslag og glade for, at ministeren også gjorde en indsats for at prøve at finde en løsning for denne gruppe, som stod og lige pludselig var ret udsat.
Derfor er vi glade for, at vi i fællesskab kan vedtage forslaget.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-23:
Tak for det.
Også jeg er rigtig glad for at stå her på talerstolen i dag, ikke bare fordi det er en dejlig dag og solen skinner udenfor, men fordi vi jo på meget kort tid faktisk har lavet nogle rigtig gode ændringer i mulighederne for su-lån til studerende.
Ikke bare er mulighederne jo i går blevet forlænget af ministeren til maj og juni, men med den her lovændring udvider vi også mulighederne, så flere kan tage lånet, og det er jeg enormt glad for, særlig i betragtning af at det blot er nogle uger siden, at jeg stod på den her talerstol og talte for, at lige præcis den her gruppe skulle omfattes.
Derfor vil jeg også gerne takke ministeren for at have lyttet og for at have brudt de administrative barrierer, der så ud til at være i starten, for at kunne gennemføre det her, for det er rigtig vigtigt.
Det her er meget afgørende for de studerende, og jeg synes faktisk, ordføreren for Venstre sagde det meget klart, da hun heroppe fra talerstolen sagde, at i sidste ende kan det her betyde, at der er nogle, der risikerer at droppe ud, for kan man ikke betale regningerne, fordi man ikke har det studiejob længere, risikerer man jo at blive nødt til at droppe ud for at få hjælp på anden vis, og det er uholdbart.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi har lavet den her ændring, også taget i betragtning, at det er en lille gruppe; ministeriet estimerer, at det er omkring 800 studerende, men det er også nogle, vi skal have øje for.
Forslaget er rigtig godt.
Jeg synes, det er dejligt at se, at vi i et samlet Folketing kan lave så gode forandringer på kort tid.
Jeg håber på, at det kan lykkes med endnu flere; der er jo økonomiske udfordringer i fremtiden for studerende, også for f.eks. ph.d.-studerende, og jeg håber, at vi kan se på, om man kan lave nogle ændringer dér.
Så håber jeg selvfølgelig også, at den usikkerhed, som opleves derude, som følge af corona, og det er jo både praktiske og personlige usikkerheder hos studerende – alt fra manglende muligheder for at kunne låne bøger til ensomheden ved at sidde på et kollegieværelse helt alene – er noget, vi kan adressere på den ene eller den anden måde, sådan at alle kommer ud af det her bedst muligt.
Så jeg vil sige, at i Enhedslisten bakker vi varmt op om det her lovforslag og er rigtig glade for det, og jeg skal hilse fra Alternativet og sige, at det samme gælder for dem.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-04-23:
Jeg ved ikke, om det skal ses som en trussel fra formandens side, eller om det bare er en venlig påmindelse til os alle sammen om, at folkestyret består og alle vi andre på et eller andet tidspunkt forgår.
Det er måske en meget sund påmindelse.
Det er i hvert fald et fint gulvtæppe.
Det er en gruppe af studerende, der i deres nuværende uddannelse har modtaget su, men som står i den situation, at de er løbet tør, og at de endnu ikke er kvalificeret til slutlån.
Derfor er deres eneste vej til at kunne forsørge sig selv undervejs i studierne at have arbejde ved siden af.
Det er præcis ligesom i resten af samfundet noget, man ikke selv er herre over lige i øjeblikket.
Derfor er der også en gruppe af de her studerende, som risikerer at være i en meget, meget svær situation.
De har ikke været en del af vores første håndsrækning, og jeg vil godt takke, fordi der også fra ordførernes side, som vi også tidligere har hørt her i dag, har været presset på for, at også den her gruppe blev omfattet.
Det synes jeg vi kan være glade for nu er lykkedes.
Vi giver med det her lovforslag lige præcis den her gruppe af studerende mulighed for at kunne optage slutlån i op til 3 måneder ekstra ud over det, de allerede har ret til efter su-loven.
Samtidig giver vi mulighed for, at de ekstra måneder med slutlån kan udbetales fra og med maj måned i år, uanset hvor langt den studerende er i sin uddannelse.
Som det også har været nævnt af flere ordførerkolleger, har vi så sent som i går meldt, at i lighed med at de øvrige initiativer i samfundet er forlænget, så forlænger vi også muligheden for ekstra su-lån.
Det vil jeg selvfølgelig tilsvarende lægge op til også gælder for den her gruppe, sådan at vi sidestiller dem og giver dem samme muligheder som det, vi i fællesskab i øvrigt er blevet enige om.
Det giver lovforslaget fuldt ud mulighed for, ligesom vi jo også i fællesskab er enige om at følge udviklingen og dermed også hele tiden se, hvad der er behov for, for vi har brug for en tryghed omkring de studerendes situation.
Det er en politisk vigtig opgave ikke kun at tage hånd om og have blik for, at vi får afviklet deres undervisning, at eksamen foregår, i det omfang, det kan, at der er løsninger på deres praktiksituation, og selvfølgelig at så få som muligt forsinkes af den her situation, men at vi også har blik for deres økonomi.
Vi ved, at hvis økonomien fylder, er der mindre overskud til fokus på eksempelvis at følge den undervisning, der er så vigtig, for at de ikke bliver forsinket i deres uddannelse.
Derfor er det her en meget vigtig brik i fortsat at sikre, at vi har studerende over det ganske land, som uddanner sig, også i den her svære tid.
Jeg er glad for, at vi endnu en gang sammen er blevet enige om at holde hånden under de studerende i meget bred politisk enighed her i Folketinget.
Tak skal I have, alle sammen, for det, og fordi I tager ansvar.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-04-23:
Tak for ordet.
Vores uddannelsesordfører har desværre ikke mulighed for at være i salen, så jeg giver en kort besked på hendes vegne.
Det giver mulighed for slutlån til en gruppe studerende, der ellers er i særlig stor risiko for at stå fuldstændig uden indtægtsgrundlag på grund af den nuværende situation med corona.
Derfor er lovforslaget et godt tiltag, og De Radikale står naturligvis også til rådighed for at diskutere eventuelle yderligere huller, der måtte være, ligesom den foregående ordfører også var inde på.
Vi støtter lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-04-23:
Tak for det.
Det her lovforslag ligger jo i klar forlængelse af det lovforslag, som vi havde for nogle få uger siden, og som justerede mulighederne for at få lån for studerende på su.
Derfor står vi her i dag og skal sikre nogle lån til de studerende, som ikke har mere su og ikke har mere slutlån, så de faktisk har en mulighed for at blive på deres studie.
Det, der er centralt for Dansk Folkeparti, er jo, at vi har nogle rammer og noget understøttelse, som gør, at de studerende kan komme godt igennem det her, og som den foregående ordfører også sagde, er der rigtig mange ting, som vi skal prøve at sikre.
Der er rigtig mange bekymringer derude, som vi selvfølgelig skal gøre, hvad vi kan, for at få beroliget, både i forhold til hvad for nogle krav man kan blive stillet som studerende, og hvordan man som studerende kommer godt igennem de her forløb med praktikker og med eksamen og med alt muligt andet, der er usikkerhed omkring.
Og derfor vil jeg da tage det her som et udtryk for, at nu får vi løst den her lille pind i dag, men at vi løbende tager fat i, hvad der kommer af udfordringer, og hvad der er af ting, der skal være klaring omkring, så vi kan få klare meldinger ud, og så vi kan få fortalt de studerende, at de kan være sikre på, at de kan gennemføre deres uddannelse, så hurtigt det nu er muligt i den situation, vi står i.
I forhold til det lovforslag, vi står med i dag, støtter Dansk Folkeparti det, som det foreligger.