runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2025-03-28:
Det blev jeg dæleme ikke klogere af, det var meget vævende og alt muligt andet.
Det er grundlæggende sikkert, fordi ordføreren ikke kan finde ud af at svare på det her spørgsmål.
Det er et ret enkelt spørgsmål.
I Dansk Folkeparti mener vi, at kvinder er lige så meget værd som mænd, og derfor vil vi heller ikke acceptere, at der kommer muslimske mørkemænd til Danmark og mener, at kvinder er mindre værd end mænd.
Derfor vil vi bl.a. gerne have, at piger i den danske folkeskole selvfølgelig ikke skal tvinges til at iføre sig et muslimsk hovedtørklæde, men i særdeleshed heller ikke lærere, pædagoger, socialrådgivere, sygeplejersker osv., for det er et kvindeundertrykkende symbol.
Hvorfor vil SF ikke konsekvent stemme for et forslag som det fra Dansk Folkeparti?
Hvorfor siger man nogle ting, men handler ikke?
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Jeg synes bestemt, at SF handler på det område.
Men jeg synes jo også, at der er stor forskel på det, ordføreren siger, i forhold til om det er et barn, der bliver tvunget ind i et tørklæde, hvor vi selvfølgelig skal være ekstremt kritiske og kritisere det, og så det med, om man som privatperson i en offentlig styrelse må sidde med et tørklæde på.
I forhold til den sondring må man også bare erkende, at der er stor forskel på de tilfælde.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-28:
Jeg må indrømme, at jeg ikke havde mange tanker om SF's position på det her område eller hr. Mads Olsens tanker om udlændingepolitik, inden jeg kom, og nu har jeg absolut ingen.
Altså, det er fuldstændig uklart for mig, hvad hr. Mads Olsen og SF egentlig mener om udlændingepolitik.
Det eneste, jeg har fået ud af de sidste 20 minutter, er, at hr. Mads Olsen åbenbart er feminist, og det ved jeg ikke engang hvad betyder i sig selv.
Jeg må indrømme, at hvis man gør sig så varme tanker, som vi kan se at fru Pia Olsen Dyhr gør sig, om at komme i regering i nær fremtid, så skulle SF måske tage det her lidt mere alvorligt, end hr. Mads Olsen har gjort de seneste 20 minutter.
Vi har haft en udlændingeminister, der står og taler om, at udlændingepolitik er irreversibel.
Vi har en bred debat her i Folketinget om alvorlige problemer, altså af en karakter, som kan være fuldstændig ødelæggende for Danmarks fremtid, for danske unges fremtid, og så står hr. Mads Olsen her og mumler og ved ikke rigtig det ene og det andet.
Jeg synes faktisk ikke, det er et parti, som ønsker at komme i regering, værdigt, og måske skulle hr. Mads Olsen bruge weekenden på at læse lidt op på sagerne.
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Jeg vil sige, at hvis Morten Messerschmidt ingen udlændingepolitiske tanker har hørt fra mig, har man måske ikke hørt efter.
Jeg har præsenteret flere udspil.
Jeg har præsenteret det her med, at multikriminelle familier skal straffes ligesom banderne.
Det har regeringen taget til sig.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg har præsenteret det her med trossamfundet, som regeringen ikke har taget til sig, men som jeg meget håber de gør, for det er den eneste måde, vi kommer de her shariaråd og parallelsamfund til livs på.
Jeg har talt om vores forslag til indfødsret.
Det synes jeg også er ganske vigtigt, faktisk.
Jeg har også talt om det her med en bredere forståelse af tvangsægteskaber, så man også får den, hvad skal man sige, uformelle socialiseringsproces op til tvangsægteskabets indgåelse med, for det er også fuldstændig essentielt for, at vi får en lov, der virker, og at der ikke, som det er nu, kommer ingen straffesager ud af det.
Altså, hvis hr. Morten Messerschmidt tilsyneladende mener, at de emner er ligegyldige, så synes jeg da, man skulle overveje at lytte lidt bedre efter, hvad der siges heroppe på talerstolen.
Jeg er i hvert fald glad for, at regeringen lytter efter i mange tilfælde.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-03-28:
I Danmark er jeg født, der har jeg hjemme, der har jeg rod, derfra min verden går.
Du danske sprog, du er min moders stemme, så sødt velsignet, du mit hjerte når.
Sådan lyder starten på H.C. Andersens smukke kærlighedserklæring til Danmark fra 1850; en sang, der altid har haft en særlig plads i mit hjerte.
Den giver mig en dyb følelse af glæde, stolthed og tilhørsforhold over for vores skønne land.
Det er værdier, der betyder særlig meget for mig, for det er hele fundamentet i vores demokratiske samfund.
Det er værdier, der gør Danmark til noget specielt, værdier, vi alle holder af, og værdier, som vi efter min mening skal værne om.
Men når jeg kigger ud ad vinduet, ser jeg desværre et Danmark, hvor disse værdier er under pres.
Konsekvenserne af årtiers ukontrolleret indvandring har sat byggeklodserne i vores demokratiske samfund på spil, og hvis vi ikke handler, risikerer vi, at vores værdier langsomt forsvinder.
Parralelsamfundene vokser frem i vores land, og det er miljøer, hvor lighed for loven er en illusion, hvor klansamfundets egne regler styrer, og hvor kriminalitet som tyveri, vold og overgreb afgøres uden for retsstaten.
Vi ser parrallelsamfund, hvor vidner trues, hvor tavsheden hersker, og hvor anklagemyndigheden står magtesløs tilbage i alvorlige sager.
Det er parrallelsamfund, hvor man truer tegnere, kunstnere og politikere, og hvor ytringer, kunst og det skrevne ord ses som kulturelle trusler, som må bekæmpes med alle midler.
Det er altså voldsmandens veto, der knuser ytringsfriheden og undertrykker det danske frisind.
Og så er der kvinderne.
Det handler om om kvinder, der holdes fanget i middelalderagtige normer, gemt bag burka og husets fire vægge, og kvinder, der oplever vold og tvang i islamistiske ægteskaber, uden rettigheder og uden mulighed for frihed og selvbestemmelse.
Vi ser kaldene til jihad i vores gader, den voksende antisemitisme og chikane mod danske jøder, og samtidig lever vi under en konstant og reel terrortrussel.
Det er alt sammen som følge af en alt for lempelig og uansvarlig udlændingepolitik.
Spørgsmålet er, om det er sådan et Danmark, vi ønsker.
Det er det i hvert fald ikke for Liberal Alliance.
Vi ønsker et Danmark, hvor vores børn og vores børnebørn kan vokse op i et trygt og frit samfund, et Danmark, der bygger på liberale værdier, et Danmark, hvor alle har frihed til at ytre sig, hvor alle er lige for loven, og hvor alle har respekt for hinanden.
Det kræver, at vi ikke giver efter.
Det kræver, at vi er modige, og det kræver, at vi fører en ansvarlig udlændingepolitik.
Det er vi klar til i Liberal Alliance, for mit ønske er, at fremtidens generationer også skal kunne synge med samme kærlighed og stolthed om Danmark, som jeg gør i dag.
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Jamen når jeg snakker om den her udlændingepolitiske genstart, handler det ikke kun om den ene fløj og den anden fløj.
Det handler sådan set om begge fløje, altså om, at dem, der nu vil kalde sig strammere eller lempere, eller hvilke ord de nu bruger, er nødt til at foretage en udlændingepolitisk genstart og kigge på nogle af de her spørgsmål, f.eks. nogle af de forslag, som Den glemte kvindekamp er kommet med.
Der er jo nogle lempelser dér, f.eks. det her med, om kvinder, der er over 18 år og bliver sendt på genopdragelse, skal miste deres opholdsgrundlag.
Der synes jeg, at vi har en udlændingedebat lige nu, hvor der er nogle strammere, der siger: Hov, det lugter af en lempelse, og det skal vi overhovedet ikke nærme os.
Jeg synes egentlig, det kræver, at der er nogle ting på begge fløje, der skal ændre sig, så at sige.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Jeg undrer mig ligesom andre over den midterposition, som SF helt rutinemæssigt italesætter og monopoliserer i alle de her debatter.
Jeg går ud fra, at jeg tilhører en af fløjene og SF er på midten.
Jeg mindes ikke, hvornår vi har stemt forskelligt.
Vi har i fællesskab fremsat beslutningsforslag, og i dag – jeg ville have sagt senere, men det kan jeg så allerede sige nu – vil jeg meddele, at vi tilslutter os SF's vedtagelsestekst.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvad er det for en fløj på den anden side, som SF så ligger i midten i forhold til og kan bygge bro hen over?
Hvem er det, og hvad er det, man mener på den fløj i modsætning til SF?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Tak for det.
Igen vil jeg sige, at når SF er på talerstolen, har man sådan et spørgsmål i hovedet, man gerne vil stille, og så bliver man alligevel sådan lidt overrasket over det her med, at SF er Danmarks strammerparti på udlændingepolitikken – der skal da være noget kage!
Jeg kan ikke rigtig se det.
Det, jeg tænker jeg kan se, selv om jeg ikke er glad for at give en socialdemokrat ret, er, at hr. Frederik Vad jo har ret i, at SF er blevet sådan et parti, der gør sådan lidt ligesom Socialdemokraterne.
Så fik hr. Frederik Vad en erkendelse, og så ville SF pludselig også være med på at gøre noget ved udlændingepolitikken.
Det er næsten lige før, uniformerne også er blevet ens.
Det, jeg gerne vil høre fra SF, er reelle handlinger, for migrationspagten ville man tilslutte sig, og den koster fuldstændig faktuelt korrekt, ligesom hr. Mikkel Bjørn sagde, 20.000 euro pr. stk.
Og så siger SF – og man bliver jo som blå helt ked af det, når man hører en fra SF sige det – at det er dem, der passer på pengene.
Det er jo ikke den oplevelse, jeg har haft sådan rent historisk.
Men så nævnte ordføreren faktisk den her ghetto, og der er et helt faktuelt problem: unge mænd, der kører rundt med vold og trusler og styrer efter religiøse dogmer.
Nu har SF's ordfører muligheden.
Hvad har man tænkt sig gøre ved det?
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Der var jo egentlig mange gode spørgsmål, først og fremmest: Hvad skal vi gøre ved det?
Jeg synes, vi skal sætte hårdere ind, ikke kun over for det her med shariapatruljerne, som jeg synes det er under al kritik og fuldstændig vanvittigt at vi har.
Jeg synes også, vi skal gøre noget ved de her shariaråd, vi ser i dokumentaren.
Og det handler om at give By-, Land- og Kirkeministeriet beføjelser og ressourcer til rent faktisk at gå efter de her imamer, der jo bryder loven, men som slipper af sted med det, fordi et flertal i Folketinget endnu ikke har sat ressourcer af til at bekæmpe det.
Derudover synes jeg da ikke, vi ligger i halen på Socialdemokratiet, hvad angår udlændingepolitik altid.
Det her er måske lidt mere retspolitik, men man vedtog jo en koranlov for ikke så lang tid siden, og der var vi jo meget kritiske og sagde: Jamen hør her, når man nu har nogle fundamentalistiske lande nede i Mellemøsten, der klager over, hvad vi gør i Danmark, så er det her, regeringen har gang i, med, at så skal vi straks indskrænke vores ytringsfrihed, da fuldstændig vanvittigt.
Og hvordan kan vi forsvare de danske værdier ude i de områder, når vi samtidig siger med den koranlov: Hvis I bare presser os nok, skal vi nok indskrænke vores egne værdier?
Der var vi jo meget klare modstandere af, hvad Socialdemokratiet gjorde.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Nu var jeg jo i et parti dengang, der kan huske, at man alligevel ikke var så klar i spyttet, at man tænkte: Den der indsamling, der var, til, at vi kunne få det her til en folkeafstemning, skriver vi under på.
Der husker jeg da nærmest, at SF lige rendte hurtigt ud ad døren.
Men de stod godt nok på talerstolen først og sagde, at det var noget værre noget, men de kunne ikke rigtig gøre noget ved det.
Så er det ikke bare der, SF ligger igen?
Og hvad vil man gøre, hvis det skal være strammere?
Hvad skal man være strammere ved?
Vil man gå ud og tjekke lufttrykket i deres biler eller hvad?
Det her er et helt faktuelt problem.
Vi ved, at de kører rundt.
Vi ved, at vidnerne enten ikke har lyst eller bliver skræmt til ikke at ville sige noget dagen efter.
Jeg har et forslag, men SF er jo på en vej til åbenbar klarhed i sindet.
Hvad vil SF gøre for at få slået ned på det nu?
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Det er mærkeligt at kritisere SF for ikke at ville gøre nok ved koranloven, bare fordi vi ikke vil sende det til folkeafstemning.
Altså, der er masser af ting, jeg synes regeringen har gjort forkert: delt skattelettelser ud med rund hånd og masser af andre ting.
Det sender vi jo ikke bare til folkeafstemning.
Jeg er sådan set åben over for forslag til, hvad vi kan gøre.
Jeg synes, SF har fremlagt en masse forslag, der kan løse nogle af de problemer, vi ser i ghettodokumentaren.
Vi har været foran regeringen på det her spørgsmål, hvad angår imamerne.
Vi har været foran med det her, når det gælder tvangsægteskaberne.
Vi har været foran, når det gælder det her med multikriminelle familier.
Og jeg er åben over for enhver ting, der kan sætte ind over for det her, for vi skal ikke finde os i det.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-03-28:
Tak for det.
Jeg synes, det er ansvarsfralæggelse og sådan set også en lille smule ærgerligt.
Det er jo os, hr. Mads Olsen, folk har stemt på.
Det er os, der har et demokratisk mandat til at kunne bestemme, hvem vi giver arveretten til Danmark.
Når debatten er slut i dag, håber jeg virkelig, at SF vil tage det op til overvejelse en gang til.
Det er os, der har fået mandatet fra befolkningen, og det er jo derfor, det giver mening, at det eksempelvis er politikere.
Nå, jeg vil egentlig bare stille et relativt simpelt spørgsmål, som også ligger lidt i forlængelse af det.
For mig er det at få dansk statsborgerskab også noget kulturelt.
Man kommer til at give nogle mennesker arveretten til Danmark; det er jo det, der ultimativt sker.
Så er grov kriminalitet det eneste – jeg har ikke et dansk ord for dealbreaker – der ligesom kan afskrække SF fra at uddele dansk statsborgerskab, eller mener SF også, at der er andre ting, der kan have indflydelse?
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Der var lige nogle ting.
Den første er det her med, om det er politikere eller embedsmænd, der skal holde de her samtaler.
Der var tvivl om en masse principielle spørgsmål, som først blev afklaret lige fem minutter i lukketid.
Og så var det os politikere, der sad og ligesom spurgte i øst og vest, og vi havde ikke sådan en fast ramme for det, så der kunne potentielt være nogen, der fik ét spørgsmål om homoseksualitet, mens der var nogle andre, der ikke gjorde det
Og så er der det her med, om grov kriminalitet er det eneste, der skal være til hinder for at modtage dansk statsborgerskab.
Hvis der kommer en, og hvis vi har udliciteret det her til embedsværket, og embedsværket finder, at den her person handler i strid med Danmarks grundlæggende interesser og går ind for, at demokratiet skal afskaffes og erstattes med en shariastat, så synes jeg ikke, at vi skal give vedkommende statsborgerskab, men det skal være nogle samtaler, der bliver afholdt af embedsmænd frem for os politikere med vores mavefornemmelser hele tiden.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-03-28:
Hvem er der, der til enhver tid, og det er jo egentlig bare det, der var min pointe, kan vurdere, hvad der er danske værdier?
Jeg vil godt spørge lidt mere ind til der med, om der er andet end kriminalitet, som ligesom kan være afgørende for SF, for det synes jeg ikke rigtig jeg fik svar på.
Jeg har det her eksempel fra nogle mennesker, der har henvendt sig til mig, som handler om en muslimsk kvinde, der bliver gift med en mand, går hjem, holder bryllup, holder bryllupsnat.
Det er anset som almindelig kutyme, at svigermor til en kvinde dagen efter lige skal tjekke lagenet, om hun også var jomfru, inden hun blev gift.
Hvis der er en kutyme for det hos en familier eller hos nogle mennesker, mener SF så, at det er nogle mennesker, vi kan give arveret til Danmark?
Er det en kultur, vi vil lukke ind og give arveret til det, vi har allerkærest?
Det var bare et eksempel.
Jeg synes, der findes mange flere, og den debat kan vi jo fortsætte også efter i dag.
Men kan vi give mennesker, der grundlæggende har det sådan omkring kvinders frihed, arveret til Danmark?
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Det er jo netop det, jeg siger omkring de her samtaler.
Hvis der er nogen personer, der står i grundlæggende opposition til de værdier, vi har i Danmark, som f.eks. kvinders rettigheder, så synes jeg ikke, de skal have statsborgerskab.
Det synes jeg er en vigtig diskussion, og jeg synes, at det eksempel, som hr. Thomas Skriver Jensen kom med, er frygteligt.
Det er der ikke nogen tvivl om at det er.
Det er frygteligt, og det er i opposition til de værdier, vi har her i Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Jeg fik bare ikke helt svar på det der om det helt akutte og enkelte problem, for det er selve patruljen, som jeg synes er meget undergravende, fordi det er et meget voldsomt værktøj, at man kan tæve én og styre 100.
Det er det, jeg føler man kan gøre med en shariapatrulje, hvis man kan tage ud og ødelægge muligheden for, at mænd og kvinder taler sammen.
Det er jo hele essensen af det her.
Det er ikke, hvad ministeren tidligere har overtaget fra en god udlændingeminister, men det er, hvad ministeren vil gøre fremadrettet.
Så kan jeg forvente, at ministeren meget snart kommer med noget sådan meget præcist om, hvordan vi får stoppet det her med det samme?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-28:
Vi er jo i gang med at vedtage en afskaffelse af trappestigeordningen, der gør, at en række af de kriminalitetsformer, som de her mennesker begår, nu kan give udvisning, hvis de får en ubetinget dom.
Så jeg synes ikke, det er, fordi vi sidder på hænderne i regeringen.
Jeg skal ikke tage æren for den samlede parallelsamfundspakke; det mener jeg sådan set var rigtig godt af den daværende regering, og der var flere forskellige mennesker involveret i det.
Det er fornuftig lovgivning, og det har virket.
Så vil jeg bare sige, at jeg tror, vi har syv nordjyder siddende i vores folketingsgruppe, så det er jo lige før, hr. Kim Edberg Andersen sådan ville føle sig hjem med al det nordjysk, der bliver snakket, men det får vi nok ikke afprøvet.
Per Larsen (KF), 2025-03-28:
Tak for det, formand.
Forslaget, vi behandler, indebærer en udvidelse af ordningen om tilskud til tandpleje for udvalgte patientgrupper efter sundhedslovens § 166.
Formålet med lovforslaget er at give flere patientgrupper mulighed for at modtage økonomisk tilskud til tandpleje, hvis de som følge af deres sygdom eller sygdomsbehandling har betydelige tandproblemer.
Vi bakker selvfølgelig op om forslaget, da det bygger på en bred politisk aftale fra november 2024, hvor alle Folketingets partier blev enige om at udvide ordningen yderligere inden for den afsatte økonomiske ramme.
Lovforslaget tilføjer tre nye patientgrupper til ordningen: patienter i fast behandling med tricykliske antidepressiva i mindst 6 måneder, patienter med en svær psykisk lidelse, der er i fast behandling med psykofarmaka i mindst 6 måneder, og patienter med refluks efter en operation, hvor lukkemusklen mellem spiserør og mavesæk er helt eller delvis fjernet.
Disse patientgrupper er identificeret på baggrund af Sundhedsstyrelsens vurdering, og der er evidens for, at de har en forhøjet risiko for alvorlige tandproblemer.
I høringssvarene har der været generel opbakning til forslaget, men også enkelte bekymringer.
Bl.a. siger Danske Regioner, at en udvidelse kan medføre økonomisk og administrativt pres på sagsbehandlingstiden.
Ministeren har dog vurderet, at der allerede er afsat midler samt lavet forenklinger af visitationskriterierne til reducering af de administrative byrder.
Derudover har Danske Handicaporganisationer og Danske Patienter argumenteret for, at endnu flere patientgrupper burde omfattes af ordningen, herunder patienter med kroniske sygdomme som diabetes, gigt og osteoporose.
Ministeriet har svaret, at eventuelle yderligere udvidelser vil afhænge af den økonomiske ramme og en nærmere faglig vurdering.
Vi støtter selvfølgelig forslaget og ser frem til at følge implementeringen af de nye regler, der skal gælde fra den 1. juli 2025.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-03-28:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her, udmønter jo en politisk aftale, der udvider ordningen for særligt tilskud til tandpleje, så det kommer flere patientgrupper til gavn.
Da partierne bag i sin tid afsatte ekstra 100 mio. kr. til ordningen, aftalte vi også, at hvis der skulle være penge tilovers, skulle ordningen udvides med yderligere patientgrupper, der får tandskader som følge af deres behandling.
Da vi i efteråret sidste år kunne se, at det var tilfældet, fik vi således Sundhedsstyrelsens anbefalinger til, hvilke patientgrupper der skulle inkluderes, så vi kunne få afløb for pengene til gavn for flere patienter.
Det er rigtig positivt, at vi nu udvider på ordningen.
Da jeg sad og læste høringssvarene igennem, går det da også igen, at man i svarene er rigtig glad for lovforslaget, som vi behandler her i dag.
Det går igen, at man har ønsker til yderligere grupper, der ville have glæde af at blive omfattet af ordningen, og det forstår jeg til fulde.
Hvis det skulle vise sig, at der skulle være flere penge tilovers,
er jeg da sikker på, at det nok skal komme flere borgere til gavn.
Der var også en anden bemærkning, jeg bed mærke i, da jeg læste høringssvarene, nemlig den fra Danske Tandplejere.
De påpeger vigtigheden af at have en forebyggende tandpleje i stedet for at afvente tandskader.
Det er jeg naturligvis enig i.
Både økonomisk og menneskeligt er det da klart at foretrække, hvis vi kan forebygge tandskader frem for at reparere på tænderne bagefter.
Jeg noterer mig så også, at ministeriet påpeger, at det jo ikke er alle patienter i de grupper, vi snakker om her, der udvikler tandskader og derfor får brug for den hjælp, som vi har sat penge af til her.
Det er selvfølgelig korrekt, men det ville aldrig være til skade at give gode råd om forebyggende tandpleje til alle patienter, og det må også være muligt, tænker jeg, at gribe ind så tidligt som overhovedet muligt over for de ramte patienter og ikke vente på, at der er kommet omfattende tandskader.
Det er noget af det, jeg godt kunne tænke mig at blive lidt klogere på i arbejdet efter behandlingen her i salen.
Men under alle omstændigheder bakker vi i Radikale Venstre naturligvis op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-03-28:
Tak for ordet.
Tandpleje er sundhed, og sundhed bør være for alle uanset livsvilkår, sygdomsforløb eller medicinforbrug.
Det er derfor glædeligt, at vi med dette lovforslag tager endnu et skridt i retning af mere lighed i sundhedssystemet.
I Alternativet bakker vi op om forslaget om at udvide tilskudsordningen til at omfatte flere patientgrupper, herunder patienter i fast behandling med psykofarmaka og patienter med refluks efter operation.
Men – og der er et men – det er vigtigt, at vi ikke forfalder til en lappeløsningslogik, hvor vi blot føjer nye grupper til den her pulje, som ressourcerne tillader det.
For som man i flere høringssvar gør opmærksom på, bl.a. fra Danske Patienter og Danske Handicaporganisationer, er der mange andre patientgrupper, der har tilsvarende behov, men stadig står uden for ordningen.
Alternativet opfordrer derfor til, at vi tager initiativ til en mere systematisk og fagligt forankret kortlægning af, hvilke sygdomsgrupper der på baggrund af evidens og behandling også bør omfattes af tilskudsordningen.
Jeg vil også gerne fremhæve et andet centralt punkt, som Danske Tandplejere meget præcist peger på: Hvorfor hjælper vi først patienterne, når skaden er sket?
Det handler om det, man kalder forebyggelse.
Hvorfor er det stadig sådan, at man skal have betydelige tandproblemer, før man kan få støtte?
Det burde selvfølgelig være omvendt.
Vi bør i højere grad tænke forebyggende tandpleje ind, især for patienter i de kendte risikogrupper.
For som Danske Tandplejere siger: »Forebyggelse er den bedste vej til at skabe lighed i tandsundhed«.
Alternativet ønsker derfor, at vi fremover prioriterer en tidligere og mere forebyggende indsats.
Det vil ikke kun mindske uligheden.
Det er også økonomisk bæredygtigt og i overensstemmelse med verdensmålene om både sundhed og mindre ulighed.
Selvfølgelig støtter Alternativet forslaget, men det er med en klar forventning om, at det her ikke er endestationen, men et skridt imod et mere retfærdigt tandplejesystem – et system, der ikke først træder til, når sygdommen har tæret på tænderne, men som ser mennesker i deres helhed og handler i tide.
Til sidst kan jeg lige sige, at jeg har en forsinket hilsen fra Enhedslisten, der også støtter forslaget.