Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-11:
Tak skal du have.
Jeg synes, det er vigtigere at starte med baggrunden og gå lidt længere tilbage end 2017, som den socialdemokratiske ordfører gjorde.
I februar 2015, som en tyv i natten bogstavelig talt, kom der omkring midnat en pressemeddelelse om, at man ville afskaffe det, der hedder formueskattecirkulæret.
Det gjorde, at man fik en mere uforudsigelig værdiansættelse.
Før var der en god beregningsmetode, og man kunne få en god værdiansættelse, som var lavere, end hvis den ikke var der.
Der kom så ikke noget i stedet for, og der skete det, da der senere kom valgkamp, at de blå partier gik til valg på at ville genindføre det her cirkulære.
Da vi så sad og forhandlede, kom vi til at se på, at vi kunne kigge på værdien, men – hov – vi kunne også kigge på satsen, og det viste sig faktisk, at formueskattecirkulæret typisk favoriserede virksomheder med en høj goodwill, hvilket typisk ikke er de mindre virksomheder.
Derfor valgte vi i stedet at bruge pengene på at sætte satserne ned, i en erkendelse af at det både er det, du bliver beskattet af, og det, du bliver beskattet med, altså satsen af det, der er vigtigt.
Så vi satte satsen ned.
Der var ikke tale om en ensidig skattenedsættelse for dem, man skulle forstå var de rigeste, selv om det også er tømrermestre, murere og alt muligt andet, men mere om en diskussion, om man skulle kigge på værdien eller man skulle kigge på satsen.
Med det her lovforslag rulles den lavere sats også tilbage, men man genindfører ikke det, der hedder formueskattecirkulæret, altså man kigger ikke på en mere forudsigelig værdiansættelse.
Nu har man så hverken den lavere værdiansættelse eller den lavere sats – alene bare en højere beskatning, end man ellers havde før 2015.
Det er altså dybt skadeligt.
Jeg synes, man er nødt til at erkende, at værdiansættelsen af en virksomhed helt naturligt selvfølgelig også er en vigtig del af den her debat, og der siger man jo så fra Socialdemokraternes side, at man har sat gang i en undersøgelse.
Jo tak, altså
, det er jo fugle på taget, som min kollega også sagde.
Det kunne man jo starte med at få på plads.
Man havde forpligtet sig til at finde 1 mia. kr., og så siger man, at man vil kigge på værdien senere, men der er løbet jo kørt med det her lovforslag.
Hvad er problemet så med, at man laver en højere sats, altså tredobler den til 15 pct.?
Ja, det er, at det giver et kæmpe kapitaldræn i vores virksomheder, og mange virksomheder vil simpelt hen ikke kunne overleve en tredobling af satsen.
Mange gange vil det betyde, at man vil dræne egenkapitalen med rigtig mange penge.
Jeg vil prøve at give et eksempel på det.
Hvis man forestiller sig, at man har en virksomhed med en egenkapital på 52 mio. kr. – som faktisk er en rimelig stor dansk virksomhed – og måske en værdi på 700 mio. kr., der skal betale arveafgift på 15 pct., så er det 105 mio. kr., man skal hive ud af virksomheden.
Men – hov – for at kunne betale de 105 mio. kr. skal man jo have noget udbytte ud, som bliver beskattet med 42 pct., og så er man oppe på 180 mio. kr., man skal hive ud af virksomheden, altså over tre gange så højt som det, der egentlig er egenkapitalen.
Jeg tror ikke, det kræver ret meget logik at tænke, at der nok ikke er ret mange virksomheder, der laver det her generationsskifte; det ville næsten være umuligt.
Der er ikke nogen virksomheder, der kan det.
Eller det kan godt være, de kan gøre det, men så er det jo rigtigt, som mange andre af spørgerne har sagt, at der i hvert fald ikke er ret mange penge tilbage til måske at lave grøn omstilling, hvis det er det, man gerne vil, eller investere i nyt maskineri, så man kan få en højere produktivitet og altså investere i danske arbejdspladser.
Det er jo derfor, at bl.a. 3F og Dansk Metal i deres høringssvar har været modstandere af det her.
De kan godt se, at hvis man kigger en tand dybere end bare lige til diskussionen om den højere sats, ender man med, at det her koster danske arbejdspladser.
Det er derfor, at selv fagbevægelsen kan se, at det ikke er en god løsning med det her lovforslag.
Det er simpelt hen et dybt skadeligt lovforslag, så derfor kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte det.
Så prøver man på at sige, at det trods alt går til nogle gode ting.
Det går bl.a. til, at man skal gøre det gratis for udlændinge at få danskundervisning, støtte til KVINFO eller støtte til LGBT Danmark - Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner.
Og det kan være meget fornuftigt, men jeg vil bare sige, at det måske er en rimelig dårlig investering at beskatte vores virksomheder med en tredobling af generationsskiftebeskatningen.
Det gør, at der kommer færre arbejdspladser og på sigt måske færre skatteindtægter.
Vi kan i hvert fald fra Dansk Folkepartis side ikke støtte det her lovforslag.