runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-17:
Ja, det mener jeg, og tak for spørgsmålet.
Det er korrekt, at vi i maj 2019 fremlagde et udspil – så vidt jeg husker, var det endda under selve valgkampen – og det var et udspil, der bl.a. indeholdt et forslag om, at prædikener, der afholdes på andre sprog end dansk, efterfølgende skal oversættes til dansk og gøres offentligt tilgængelige.
Og vi arbejder med det her forslag, og de relevante ministerier, der er involveret, er også ved at se på forslaget.
Vi har også brugt tid på at få et lovforslag om antidemokratiske donationer på plads.
Det handler lidt om det samme, som spørgeren spørger ind til.
Det er, fordi en aftale er en aftale, og De Konservative er også selv et lov og orden-parti.
Vi har indgået en politisk aftale, endda under en regering, hvor De Konservative sad med, hvori der står, at folk, der lever op til nogle bestemte betingelser, kan få dansk statsborgerskab.
Så er der nogle mennesker, der søger under de betingelser, og så synes jeg også, det er helt rimeligt, at de får deres statsborgerskab.
Det synes jeg er lige ud ad landevejen.
Hvis hvert enkelt parti kan komme og sige, at man ikke vil have dem, der har fået en færdselsbøde på 3.500 kr., og at lovforslaget så også skal deles op, eller man kunne sige, at man ikke vil give det til folk, der kommer fra ikkevestlige lande, så ender det hele i kaos, og så ved folk ikke, hvad de skal rette sig efter, når de søger dansk statsborgerskab.
En aftale må være en aftale.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-17:
Det er jo så Socialdemokratiets synspunkt, at de i så fald ville stemme for de 15 kriminelle, fordi de lever op til de nuværende regler.
Men det ændrer jo ikke på, at vi har et legitimt ønske om at stemme imod de kriminelle udlændinge.
Så hvis vi deler forslaget op, således at vi ikke kan stemme imod det, er det jo ikke det samme, som at Socialdemokratiet skal stemme ligesom os.
Så jeg synes stadig væk, det er et legitimt ønske at give os muligheden for at stemme, sådan som vi ønsker.
Jeg forstår stadig ikke, hvorfor ministeren vil blokere for, at vi kan gå ind og stemme, som vi ønsker.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-17:
Det er rigtigt, at det er Socialdemokratiets synspunkt, at en aftale er en aftale, og det burde også være Det Konservative Folkepartis synspunkt.
Når vi har lavet en aftale og folk har levet op til de krav, vi har stillet – de har gjort alt, hvad vi har bedt dem om – så synes jeg selvfølgelig også, det er helt rimeligt, at de får deres statsborgerskab.
Så synes jeg så, det er en helt rimelig indvending, der kommer fra bl.a. Det Konservative Folkeparti, om, at der er behov for at justere i aftalen.
Det er jo helt legitimt, og hvis vi så i et flertal af Folketinget beslutter os for det, skal nye ansøgninger selvfølgelig leve op til de nye regler.
Det giver sig selv.
Men hvis ikke folk ved, hvad de har at rette sig efter, fordi politikerne ikke vil stå ved deres egne ord, så ender alt jo i anarki, og det kan umuligt være Det Konservative Folkepartis ønske.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-17:
Nej, det er det selvfølgelig ikke, og det får mig over til det sidste spørgsmål.
Vi har jo sendt et fælles brev fra de blå partier med en opfordring om indkaldelser til nye forhandlinger om dansk statsborgerskab.
Der hørte vi ordføreren for Socialdemokratiet, Rasmus Stoklund, forleden sige fra talerstolen, at de forhandlinger jo kommer her, jeg tror, han brugte udtrykket til vinter.
Vil ministeren stå ved den udmelding?
Altså, kommer der forhandlinger her i løbet af 2020, som vi blå partier har lagt op til?
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Hvordan ser ministeren på den lange proces, der har været for at sikre, at kommunerne lever op til lovgivningen vedrørende brandsikkerhed, og hvor mange kommuner mangler fortsat at leve op til lovgivningens krav vedrørende brandsikkerhed i plejeboliger?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Undersøgelsen om brandsikkerhed i landets plejeboliger blev igangsat i efteråret 2018 som opfølgning på den tragiske brand på Plejecenter Farsøhthus, hvor tre ældre medborgere omkom.
De sidste kommuner afgav deres svar på undersøgelsen i starten af 2020, og de er herefter blevet kontaktet, hvis de har selvangivet at have bygninger, hvor brandsikkerhedsforanstaltningerne ikke er i overensstemmelse med de brandkrav, der var gældende, da bygningen blev opført eller senest ombygget.
Med undersøgelsen er det gjort klart for den enkelte kommune, hvor der skal rettes op, og som bygningsmyndighed har kommunerne entydig pligt til at sikre lovliggørelsen af ulovlige forhold, når kommunen bliver opmærksom på dem.
Efter min mening har der samlet set været tale om et utilfredsstillende forløb.
Derfor har jeg også været optaget af at følge undersøgelsen helt til dørs, så de ældre kan føle sig trygge ved den bolig, der stilles til rådighed for dem.
Undersøgelsen og den opfølgning har utvivlsomt været en stor opgave for kommunerne.
En brandsikringsopgradering af eksisterende byggeri kan være omfangsrig, kompliceret og forudsætte et stort planlægningsarbejde, men det er dog mit klare indtryk, at kommunerne nu er på rette spor.
Der udestår en afslutning af lovliggørelsesarbejdet i 38 kommuner, hvoraf langt størstedelen forventer at blive færdige inden årets udgang.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at ministeren ligesom jeg som ældreordfører synes, at det er fuldstændig utilfredsstillende, at man ikke lever op til lovgivningen vedrørende brandsikkerhed.
Så derfor vil jeg også spørge ministeren i forhold til de 38 kommuner, som fortsat mangler at leve op til kravene på det her område: Vil ministeren oversende en oversigt over de resterende kommuner, der fortsat mangler at leve op til loven på det her område?
For udfordringen er jo den her lange, lange proces.
Og samtidig med det må jeg bare sige, at nu så jeg, at Helsingørs borgmester var ude at sige, at det kunne man ikke – som jeg forstod det – fordi der var corona, og så var det svært at leve op til lovgivningen på det område.
Men fakta er, at servicemedarbejdere og andre jo selvfølgelig har adgang til plejehjem.
Brandsikkerheden er vigtig.
Det så vi jo netop i forhold til Plejecenter Farsøhthus, altså den tragiske brand, der var der.
Så hvordan vil ministeren sikre, at der nu kommer handling, og hvad vil ministeren gøre, såfremt kommunerne fortsat ikke lever op til lovgivningen her til juni, eller hvornår ministeren sagde det var?
Hvad er ministerens intentioner i forhold til den del?
For det er jo også sådan, at man kan uddele tvangsbøder, hvis en kommune ikke lever op til lovgivningen.
Er det en vej, ministeren tænker at gå, eller hvordan vil ministeren sikre, at kommunerne nu lever op til lovgivningen på det her område?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-17:
Der kommer forhandlinger.
For jeg synes, det er sundt, at vi med jævne mellemrum – ikke for ofte, men måske en gang i hver samling – også fordi der er kommet nye ordførere og også nye partier, lige sætter os ned og overvejer med hinanden, om reglerne er præcis, som de skal være.
Det er jo et meget omfattende cirkulære, og vi samler hele tiden lidt til bunke, og vi finder ud af, at der er noget, der ikke helt fungerer, som det skal.
Jeg ved bl.a., at både Socialdemokratiet og Venstre har haft noget kritik af det, der bliver kaldt passagerne, i Indfødsretsudvalget.
Der er i hvert fald behov for en justering, og jeg forestiller mig også, at der er andre emner.
Jeg kan jo f.eks. forestille mig, at De Konservative gerne vil diskutere vandelskravene, og det er jo helt fint.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-17:
Vores ønske om at gå ind og kunne stemme nej til de 15 bliver jo desværre blokeret af et flertal bestående af Socialdemokratiet og Venstre, og det er vi rigtig ærgerlige over.
Hvorfor vil ministeren ikke bakke op om, at vi kan dele lovforslaget, således at vi Konservative kan stemme nej til de fængselsdømte kriminelle udlændinge?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-17:
Tildelingen af statsborgerskab er en meget stor tillidserklæring, og hvis man ønsker at få statsborgerskabet, skal man selvfølgelig opføre sig ordentligt og overholde loven.
Det giver sig selv.
Der gælder i dag regler for, hvornår man kan blive dansk statsborger, som et bredt flertal i Folketinget står bag.
I sommeren 2018 var bl.a. Det Konservative Folkeparti med til at stramme de her regler, så det blev sværere at blive dansk statsborger, hvis man har begået kriminalitet – og jeg ved også, at både spørgeren og jeg deltog i de forhandlinger.
Det betyder, at flere forbrydelser nu udelukker en person fra nogen sinde at kunne blive dansk statsborger; ens handlinger skal have konsekvenser.
Men der skal også være den rette balance mellem lovovertrædelsen og så konsekvenserne.
I aftalen fra 2018 har vi både taget højde for, hvilke forbrydelser der er tale om, og så den idømte straf.
Men som jeg allerede har givet udtryk for, vil jeg også gerne drøfte med aftalekredsen, om snittet er lagt rigtigt, eller om der er behov for nogle justeringer.
Jeg ved fra vores egen ordfører i Socialdemokratiet, at han i hvert fald mener, at der er behov for nogle opstramninger, også på det her område.
Jeg tænker derfor, at det er helt naturligt, at vi drøfter det her i næste folketingssamling, og jeg forestiller mig også, at vi tager den første indledende drøftelse på det møde, som vi har i aftalekredsen, som er planlagt til næste uge.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-17:
Jeg er jo slet ikke i tvivl om – jeg ville aldrig nogen sinde antyde andet – at ministeren er hårdtarbejdende.
Men det, at man har en masse andre vigtige projekter og valgløfter i støbeskeen, retfærdiggør jo ikke, at man så siger, at der er noget andet, der ikke rigtig nyder fremme.
Jeg tror, i hvert fald ud fra det ministeren siger i offentligheden, at vi deler en opfattelse af, at især det, der foregår i mange moskeer rundtomkring i landet, er bekymrende.
Der er desværre både med skjult kamera, men også ved direkte afsløringer kommet masser af eksempler frem, hvor der bliver sagt nogle uhyrlige ting, hvor man inviterer folk ind med de mest gale synspunkter.
Det har vi brug for at få frem i offentligheden, og det er også derfor, jeg synes, at det forslag, som ministeren, inden han blev minister, fremlagde i valgkampen, var godt og havde mange positive elementer.
Det skal selvfølgelig ikke chikanere, altså at f.eks. den katolske kirke kan invitere en præst fra Vatikanet, der så måske prædiker på latin eller italiensk, eller hvad det måtte være.
Jeg går ikke ud fra, at det er det, der er ærindet her.
Det er det i hvert fald ikke set ud fra vores synspunkt.
Det er jo det, der foregår i moskeerne, som er problematisk.
Med alt det, vi oplever med radikalisering, nemlig at stadig flere muslimer ligesom bevæger sig væk fra det frie samfund, væk fra demokratiet, væk fra det frisind, som jeg tror at ministeren og jeg er enige om skal være Danmark, er det, som om det her forslag bliver mere og mere aktuelt.
Derfor, uden overhovedet at ville beklikke ministerens arbejdsindsats, vil jeg bare sige, at det haster lidt.
Vi vil faktisk gerne se noget handling fra regeringens side.
Og hvedebrødsdagene og sådan nogle ting er i forhold til folketingsvalget vistnok overstået.
Hvornår kan vi regne med, at der kommer noget?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-17:
Jeg er også helt sikker på, at spørgeren vil medgive, at det, når vi lovgiver, skal kunne fungere over hele paletten, og at der også er nogle udfordringer med, at der er en masse trossamfund, som også har prædikener på andet end dansk, og som har fungeret fuldstændig uproblematisk.
Vi skal her finde de rigtige balancer.
Det er rigtigt, at jeg har sagt under folketingsvalgkampen, at vi vil realisere det her.
Det står vi fortsat på mål for.
Vi har f.eks. også sagt, at udenlandske forkyndere, der kommer til Danmark og får en opholdstilladelse, skal have et skærpet danskkrav, og også det er på regeringens spiseseddel.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-17:
Nu bliver jeg bare nysgerrig, for er det sådan, at man ikke har allokeret den tilstrækkelige mængde ressourcer til Integrationsministeriet?
Eller hvad er det, der gør, at tingene åbenbart er lidt i en flaskehals?
Jeg tror jo, de fleste danskere er enige i, at det ubetinget største problem generelt – lige konkret er det nok corona, men generelt – er indvandringen.
Derfor er det da meget bekymrende, hvis man har en ung og energisk minister, som kommer med en masse nye ideer, som han gerne vil omsætte til lovforslag, og man så løber ind i flaskehalsproblemer i departementet, fordi der ikke er ressourcer til at omsætte det.
Altså, det bør man da kunne løse.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-17:
Nu er jeg ligesom spørgeren født i 1981, så helt unge er vi ikke mere.
Men det spørgsmål, der hører til i Udlændinge- og Integrationsministeriet, og som handler om danskkravene til udenlandske forkyndere, er det planen bliver fremlagt – det håber jeg virkelig – i næste folketingssamling, og at vi der kan få det vedtaget.
Når det handler om at regulere trossamfund, hører det ikke kun til i Udlændingeministeriet, men det hører også til andre steder, og derfor er det en fælles opgave på tværs af ministerier at få realiseret de valgløfter, der fremgik af det udlændingepolitiske udspil fra maj 2019.
Men det ændrer ikke på, at det stadig væk er regeringens politik.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-17:
Men lad mig så bare lige her afslutningsvis – det bliver min sidste bemærkning efter forretningsordenen – sikre mig, at det, som vi taler om, er noget, der er specifikt møntet på at løse problemet i forhold til de moskeer, de islamiske subkulturer, vi har rundtomkring, som truer vores demokrati, ligestillingen, frisindet osv., og det, som jeg forstår ministeren siger er balancen her, er at sikre, at man rammer dem, som ikke vil Danmark, men til gengæld ikke generer dem, som er en helt naturlig del af Danmark, hvad enten det så kan være i buddhistiske templer eller katolske kirker, eller hvad det måtte være.
Er vi enige om, at det er det, der er udfordringen?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-17:
Jeg er sikker på, at både spørgeren og jeg kan huske det TV 2-program, der hed »Moskeerne bag sløret«, og i forlængelse af den udsendelse i fjerneren tror jeg vi var mange, der sad og tænkte: Hvordan får vi styr på, hvad det er, der foregår i de trossamfund, som direkte vender sig imod demokratiet?
I forlængelse af vores forslag var der – synes jeg – også en helt relevant debat i offentligheden, hvor der var nogle trossamfund, som på ingen måde er en del af udfordringen, som også lige hejste et flag og sagde: Husk nu lige også, at vi har fungeret i Danmark i mange år på nogle betingelser, og der er ikke nogen grund til at trække et unødigt bureaukrati ned over os.
Det er den balance, vi i regeringen håber at finde, ikke imod en enkelt religion, men imod antidemokratiske kræfter.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-17:
Tak, formand.
Hvad vil ministeren gøre, for at antallet af fængselsdømte udlændinge, der tildeles dansk statsborgerskab, ikke stiger i de kommende år?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Vi tager på ingen måde nonchalant på den her opgave – tværtimod arbejder den danske regering jo i tæt samarbejde med den svenske, den østrigske og den hollandske regering for at bringe det beløb, der skal betales, ned.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for, at regningen bliver så begrænset som muligt.
Og når vi så på et tidspunkt ved, hvad det så er for en betaling, der skal være til EU, så går det jo ind i finansloven, ligesom det har gjort i alle årene, og sådan som det også vil komme til at ske i de kommende år.
Og hvem vi kommer til at lave finanslovsaftaler med, tror jeg er lidt for tidligt at sige noget om endnu.
Jeg er dog bekendt med, at Dansk Folkeparti har lavet en del finanslovsaftaler, hvor der også er gået penge til EU – det var så med en anden regering, og det tror jeg ikke fik Dansk Folkeparti til at se anderledes på EU-spørgsmål af den grund.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-17:
Men jeg har heller ingen erindring om en regering, der er kommet med en potentiel forøgelse til EU på 34 pct.
Og jeg noterer mig, at finansministeren ikke vil afvise, at danske skattestigninger skal gå til skattelettelser i Italien, som den italienske vicepremierminister har været ude at melde.
Det synes jeg ærlig talt er noget nonchalant, altså at vi ikke kan få nogen som helst klarhed over, hvad det egentlig er, der er positionen.
Jo, vi ved, at Danmark har 3 venner, og så er der 23 andre lande – så det er 4 mod 23, må jeg forstå; det er jo ikke ligefrem et optimistisk budskab at sende til de danske skatteydere, som i forvejen sidder med enorme udfordringer oven på den her coronakrise.
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Jeg ville da gerne se, at der var flere lande i Europa, der havde de samme synspunkter som Danmark.
Men netop fordi det er en hård forhandling, der ligger forude, så er det jo godt, at vi trods alt har nogle stærke venner i Sverige, Østrig og Holland.
Og der skal ikke være nogen, der er i tvivl om, at vi synes, at det, Kommissionen har lagt op til, er for dyrt, og at det er for mange penge, vi skal bruge på EU-budgettet.
Derfor arbejder den danske regering sammen med andre målrettet på at bringe det beløb ned, samtidig med at vi også synes, at de penge, der bliver brugt på EU, skal bruges klogere, bl.a. til det grønne og til at passe på vores ydre grænser.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-17:
Tak, formand.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er overraskende – ikke så meget som politiker, for vi er jo efterhånden vant til det meste fra den her regerings side, men som skatteyder og vælger må man efterhånden sige, at det er overraskende, hvor nonchalant regeringen tager det her.
Altså, vi taler om et potentielt merbidrag til EU på over 6 mia. kr. – muligvis noget, der skal finansiere nogle skattelettelser nede i Italien, kan vi jo se i forhold til, hvad den italienske regering siger.
Og regeringen kommer ikke engang med et bud på, hvor pengene skal komme fra.
Man har jo været så heldig at kunne få De Konservative til at dække mandatet, men kan ministeren så også give en garanti for, at Enhedslisten, der jo normalt laver finanslov med den her regering, ikke bare hæver skatterne?
Det ville jo være fuldstændig barokt at være i en situation, hvor de italienske borgere skal have lavere skatter finansieret af, at danske skatteydere skal betale mere.
Så hvis finansministeren ikke vil komme med nogen indikation af, hvor pengene skal komme fra – det må vi så vente i angst og bæven på at få at vide – kan vi så i det mindste få en garanti for, at danske skatteydere ikke skal finansiere skattelettelser i Italien?
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Jeg kan i hvert fald love én ting, og det er, at Dansk Folkeparti vil følge den her sag fuldstændig til dørs.
Og vi vil have at vide, hvem det er, der skal betale den regning, som regeringen lægger op til at vi nu skal betale ekstra til EU.
Vi vil følge helt til dørs, hvorfor regeringen ikke nedlægger veto mod en meget, meget voldsom regning til den danske befolkning, hvis ikke den gør det.
Og derfor vil jeg godt give finansministeren chancen for en sidste gang at fortælle Folketinget, hvem det er, der skal betale den regning i Danmark, som regeringen lægger op til skal betales til EU.
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Jamen jeg vil da gerne sige det, så det forhåbentlig nu står lysende klart for hr. Peter Skaarup: Vi synes ikke, at den regning, som Europa-Kommissionen lægger op til, er den regning, som Danmark skal betale.
Vi synes, det skal være en mindre regning, og det er det, vi kæmper for med alt, hvad vi har.
Så siger vi samtidig, at de penge, vi så bruger i EU, synes vi skal bruges klogere på miljø og klima og i forhold til digitalisering og i forhold til at passe på EU's ydre grænser.
Så det er både et spørgsmål om, hvor mange penge vi bruger, og også om, at de bliver brugt fornuftigt.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Spørgsmålet lyder sådan her – det er jo lidt i samme boldgade: Mener ministeren, at EU’s fælleshjælpefond skal udmøntes som et lån til de pågældende lande eller som en gave?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Der er regeringen jo meget klar i sin melding om, at vi synes, det er vigtigt, at vi i en situation, hvor nogle lande i EU er blevet ramt ekstremt hårdt her under covid-19, viser solidaritet, og at vi hjælper de lande.
Men vi synes også, vi skal gøre det på en fornuftig måde.
Og det, vi synes er den bedste måde at gøre det på, er jo ved at give dem mulighed for at få lån, som de pågældende lande jo så skal betale tilbage, i stedet for det er overførsler mellem lande, sådan at det eksempelvis er Danmark, der skal betale for lån til andre lande.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Det lyder jo meget flot, hvad finansministeren siger gang på gang: Jamen den danske position er ... osv. osv.
Sagen er jo bare, at den danske regering kan pive eller synge, og det kan de fire lande, som prøver på at samarbejde omkring nogle af de her ting, egentlig også, men når Tyskland som et økonomisk lokomotiv i Europa sammen med Frankrig lægger linjen, er det meget, meget svært for et land som Danmark at gøre ret meget.
Derfor synes jeg, det er et rimeligt spørgsmål, og derfor vil jeg også stille det her over for finansministeren: Hvor stor en andel synes regeringen man kan udmønte som en gave, før regeringen vil nedlægge veto?
Derfor spørger jeg regeringen: Vil regeringen nedlægge veto mod, at det bliver en gave, og vil regeringen nedlægge veto mod, at det bliver en gave af en vis størrelse?
For jeg synes, det er vigtigt for Folketinget og skatteborgerne at få svar på det spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille finansministeren og Socialdemokraterne, er: Synes ministeren, det er rimeligt, at skattestigninger til danskerne skal finansiere italienske skattelettelser?
For det er jo i virkeligheden det, der er tale om.
Der kan i virkeligheden blive tale om, at vi fra dansk side og fra de andre landes side kommer til at give penge til Italien, samtidig med at de laver skattelettelser i Italien.
Synes ministeren, og synes regeringen, det er rimeligt, at danske borgere må betale for italienske skattelettelser?