runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2022-05-04:
Regeringen har jo givet et klart politisk løfte om en folkeafstemning i den hypotetiske situation, at det skulle komme på tale at ændre EU-traktaten fundamentalt ved enten at afskaffe vetoretten på forsvarsområdet eller ved at oprette en overstatslig EU-hær.
Det skriver vi nu ind i lovbemærkningerne for at undgå enhver tvivl og for at aflive myten om, at den her EU-hær pludselig kan blive oprettet, uden at danskerne bliver hørt, og det er også for at komme videre i debatten.
Jeg må bare sige til hr. Peder Hvelplund, at det jo ikke er første gang, at vi i Folketinget på tværs af partier har afgivet et løfte.
Det gjorde vi altså også i 1993, hvor vi lovede Folketinget, at hvis det skulle komme til, at vi skulle have et opgør med forsvarsforbeholdet, skulle det til en folkeafstemning.
Det er præcis det, vi gør her 29 år senere.
Så det er et politisk løfte, som jeg håber der er bred opbakning til i Folketinget, og som gør, at hvis den hypotetiske situation skulle opstå, vil vi få en folkeafstemning i Danmark.
I øvrigt vil regeringen være imod et sådant forslag om at afskaffe vetoretten på forsvarsområdet eller om at oprette en overstatslig EU-hær.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Undskyld, jeg var simpelt hen så optaget af at lytte til talen, at jeg glemte at trykke på knappen.
Tak til ordføreren.
Jeg er naturligvis ked af, at Venstre ikke bakker op om forslaget.
Men jeg vil egentlig gerne udfordre argumentet, som også ordføreren for Socialdemokratiet fremførte, i forhold til spærregrænsen, for jeg synes ikke, den logik er helt ren.
Altså, vi ophæver jo ikke spærregrænsen.
Valgforbundet skal jo stadig over spærregrænsen for at komme ind.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Nu har jeg jo ikke mulighed for at stille spørgsmål til Frie Grønnes ordfører, men det kan jeg jo så gøre senere.
Men hvis man gennemfører det, som Frie Grønne har lagt op til, vil det vel reelt set være muligt at blive valgt ind med blot et enkelt mandat.
Sådan ser jeg det egentlig.
Det er egentlig det, der bekymrer mig, altså hvis man så kan sidde som parti i Folketinget og have et enkelt mandat.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Det glæder jeg mig til at svare på, når det bliver min tur på talerstolen.
Men jeg vil lige høre om noget.
Nu har vi selvfølgelig ikke nogen statistik for det; det er derfor, jeg spørger til ordførerens opfattelse: Er det ordførerens opfattelse, at hvis man havde sådan et valgforbund, så ville flere borgere have en tendens til ikke nødvendigvis at stemme på de etablerede partier, men stemme på andre partier, som ikke i traditionel forstand er store nok til at komme over spærregrænsen?
Ville det betyde noget, i forhold til hvordan borgerne ville sætte deres kryds?
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Nej, det tror jeg faktisk ikke.
Jeg tror egentlig, at befolkningen på en eller anden måde sætter sig ind i det enkelte partis partiprogram og politik og stemmer ud fra det og ikke nødvendigvis ud fra, hvilke valgforbund man har indgået.
Jeg synes egentlig, at jeg oplever lidt det samme ved kommunalvalgene, altså at selv om der er indgået valgforbund, finder befolkningen ud af, hvem det er, de gerne vil støtte, og så er det der, de sætter krydset, så de er på den måde ikke er interesseret i, hvem partiet har indgået valgforbund med.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-05-04:
Tak, hr. formand.
Beslutningsforslaget om at indføre valgforbund til folketingsvalget er efter SF's opfattelse faktisk langt hen ad vejen ganske sympatisk.
SF har tidligere i dette folketingsår fremsat et beslutningsforslag netop om at nedsætte en valgkommission, fordi vi ønsker at få belyst, om der fremover skal benyttes en anden fordelingsmetode end den d'Hondtske metode.
Der var faktisk stor opbakning til forslaget, men dog ikke flertal, men til gengæld blev det i Indenrigs- og Boligudvalget besluttet, at man ville lade nogle forskere lave en analyse, og den venter vi stadig væk på.
På SF's vegne vil jeg sige, at jeg er helt sikker på, at den analyse kan give et godt fundament til at træffe en mere kvalificeret beslutning om, hvordan vi kan blive bedre til at sikre en form for proportionalitet i forhold til stemmeafgivelse og omsætning til politiske mandater.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Frie Grønne ikke har indkaldt de partier, der faktisk gav opbakning til SF's forslag, for jeg er helt sikker på, at vi godt kunne have drøftet problemstillingen om, hvad vi kan gøre for at undgå, at så mange stemmer ikke nødvendigvis bliver repræsenteret af et parti i Folketinget.
Jeg er ikke overbevist om, at den d'Hondtske metode, som der bliver lagt op til i beslutningsforslaget her, er den bedste i forhold til at fordele mandater.
Kigger man f.eks. til Irland, har de en lidt anden metode, når det gælder stemmer, der skal give indflydelse.
Her prioriterer man som vælger en førsteprioritet og en andenprioritet, og hvis man stemmer på et parti, der ikke kommer ind, er det ens andenprioritet, som gælder.
Jeg siger ikke nødvendigvis, at det kunne være løsningen – der er også ulemper ved den metode – men jeg havde egentlig ønsket, at forslaget havde været fremsat på en sådan måde, at vi kunne have drøftet problematikken i udvalget frem for at skulle sige ja eller nej til dette beslutningsforslag.
Da vi i SF gerne vil afvente analysen af vores beslutningsforslag, kan vi ikke støtte op om forslaget, da det netop er koblet op på den d'Hondtske metode, men vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Jeg skal på vegne af Frie Grønne beklage, at vi ikke har fremsat det her forslag anderledes eller fået snakket sammen.
Men jeg ser det som positive signaler, SF's ordfører sender her, for for os er det i høj grad også vigtigt at få talt om vores valgsystem.
Så jeg hilser det velkommen, jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, og jeg ser frem til de videre snakke om, hvad for et valgsystem vi har, og om vores befolkning er repræsenteret – hvad med minoritetsstemmerne, altså i antal minoriteter, osv. osv.?
Så tak til ordføreren.
Jeg ser frem til det videre samarbejde.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-05-04:
Jamen jeg kan kun sige selv tak, og at vi mødes i udvalget.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Mange tak.
Det giver jo anledning til en god debat om demokrati og valgsystemer, og jeg synes altid, det er godt at tage den debat.
Men det vil jo egentlig betyde, som det også er fremført af andre ordførere,
at vi de facto ophæver den spærregrænse eller de spærreregler, som vi har, og i Radikale Venstre finder vi ikke anledning til at ændre på reglerne, fordi der jo er forskel på et folketingsvalg og så de øvrige valg.
F.eks. er det jo langt sværere at opnå et mandat ved europaparlamentsvalget, hvor der er 14 pladser, der skal fordeles.
Jeg vil ikke sige, at det er nemt at blive valgt til Folketinget, men omvendt er det sådan, at når vi sammenligner os med andre lande, har vi en lavere spærregrænse, og fra Radikale Venstres side synes vi egentlig, at det ligger rigtig fint dér.
På den baggrund kan Radikale Venstre ikke bakke op om forslaget.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Jeg kan bare gentage mig selv og sige, at vi selvfølgelig gerne så, at Radikale Venstre bakkede op om forslaget.
Jeg vil i virkeligheden en gang mere udfordre logikken i argumentationen om det med spærregrænsen, for der vil jo, sådan som jeg har udarbejdet forslaget, stadig være en spærregrænse, som man skal nå over.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Jo, det mener jeg da egentlig at man gør.
Så kan man jo indgå i valgforbund på kryds og tværs, men det enkelte parti, som ender med at blive repræsenteret i Folketinget på baggrund af nogle stemmer, der er afgivet til andre partier, er jo ikke – hvad skal man sige – kommet over spærregrænsen, men ender alligevel med at sidde herinde i den lovgivende forsamling, i Folketinget, og repræsentere på baggrund af stemmer, der er givet til andre partier.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Men er det ikke meget godt, at vi får flere partier ind for at tage del i folkestyret, og at en masse synspunkter bliver repræsenteret?
Er det ikke netop det, formålet burde være, altså at flere stemmer kommer ind, og at flere stemmer er med i debatten?
Jeg tænker, at det skaber diversitet i vores folkestyre og en bredere og bedre repræsentation.
Er ordføreren ikke enig med mig i det?
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Tak for ordet, formand, og tak til Frie Grønne for med beslutningsforslaget at rejse debatten her i salen i dag.
Når vi danskere sætter vores krydser på stemmesedlerne, så foregår det jo på den måde, atvi til folketingsvalget har 135 kredsmandater og 40 tillægsmandater, og vi fordeler kredsmandaterne, så de både afspejler befolkningsudviklingen og sikrer en, synes jeg, fornuftig repræsentation af de egne, hvor man kan sige der er lidt længere mellem husene.
I beslutningsforslaget, som Frie Grønne har fremsat, og som vi drøfter i dag, ønsker man så, at man til folketingsvalg kan indgå valgforbund, som man jo kan til kommunal-, regionsråds- og europaparlamentsvalg.
I Venstre synes vi faktisk helt grundlæggende, at det fungerer godt, som vi har skruet det sammen her i landet.
Det er jo også på den måde, som det også er nævnt af tidligere ordførere, at der faktisk ved sidste valg blev valgt ikke mindre end ti partier, som repræsenterer befolkningen her i lokalet, og jeg må sige, at noget af det, som jeg i hvert fald tænker over, er den kamp, der skal til for at nå frem til at være befolkningens repræsentant på Tinge, og der synes jeg jo faktisk, at det er okay, at man skal ud at kæmpe en kamp for at nå dertil.
Så alt i alt kan jeg sige, at vi fra Venstres side egentlig synes, at de gældende regler giver rimelige betingelser, også for forskellige politiske anskuelser, og for den sags skyld også mulighed for at blive repræsenteret i Folketinget.
Af den årsag kommer vi ikke til at bakke op om beslutningsforslaget fra Frie Grønne.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Jamen det er jo glimrende, at det er et løfte, men lad os så bare skrive det ind i lovteksten, for så sikrer vi også, at det er juridisk bindende, og hvorfor overhovedet have den modstand imod det?
For det er jo klart – det går jeg ud fra at ministeren er enig i – at der ikke er nogen juridisk forpligtelse i det, når det står i lovbemærkningerne, men det vil man kunne sikre, hvis det står direkte i lovteksten.
Så hvis det er hensigten, hvorfor så ikke bare give den garanti til befolkningen, ved at det står i lovteksten?
Så hersker der ikke nogen tvivl om, at det ikke kan klares med fem sjettedels flertal eller noget som helst andet; det er befolkningens forbehold, og befolkningen er garanteret en ny afstemning, hvis der bliver afgivet suverænitet på det militære område.
Jeppe Kofod (S), 2022-05-04:
Jamen der er jo tale om et løfte af politisk betydning, uanset om det står i en lovtekst eller i lovbemærkningerne.
Det er et løfte, som vi også gav i 1993.
Der stod det i lovbemærkningerne, og det gør bl.a., at vi skal have en folkeafstemning den 1. juni.
Og jeg håber virkelig, at vi nu kan få lov til fokusere på substans og på det at have en god, saglig og oplysende debat, så danskerne kan tage stilling den 1. juni.
Jeg synes, der har været alt for meget fokus på nogle procedurespørgsmål og for lidt fokus på, at Danmark selvfølgelig skal være med og tage ansvar for europæisk sikkerhed og forsvar, bl.a. ved at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Først og fremmest et kæmpestort tillykke med det nye job.
Det må være en fantastisk følelse, når man har været partisoldat og knoklet dag ud og dag ind, at man så bliver belønnet med det, som ministeren er blevet belønnet med.
Så tillykke med det.
Så til sagen
Vi er selvfølgelig er ærgerlige over, at regeringen ikke vil støtte forslaget.
Vi mener i hvert fald, det er på tide, at vi tager den her snak om, hvor vores demokrati er på vej hen.
Altså, vi har jo valgforbund, når det kommer til kommunalvalg, og vi har også valgforbund, når det kommer til EU-valg, men det har vi ikke, når det kommer til folketingsvalg.
Så kan ministeren fortælle mig, hvori ministeren mener forskellen ligger?
Hvorfor er det, vi har det til kommunalvalg?
Hvorfor giver det mening til kommunalvalg, hvorfor giver det mening til et EU-valg og ikke til et folketingsvalg?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Først og fremmest tusind tak.
Jeg tænker, at jeg må nyde den her første gang, jeg er på talerstolen; det er jo ikke sikkert, at det bliver helt så venligt fremadrettet, men jeg tager det med, så tusind tak.
I forhold til spørgsmålet og særlig svaret på det kredser det jo omkring spærregrænsen.
I forhold til Europa-Parlamentet er det jo sådan, at der, på trods af at der er en mulighed for valgforbund, er så få mandater på spil, at der de facto er en spærregrænse.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Jeg havde lyst til at dvæle lidt mere ved spærregrænsen, men det er der ikke tid til, så ministeren får et andet spørgsmål.
Vi hører jo mange gange i debatten, at der ikke bliver stemt på små partier, fordi man i den her konstellation siger, at det er stemmespild, og godt nok argumenterer ministeren for, at det ikke er stemmespild, fordi man giver udtryk for sin stemme ved at stemme på et parti, uanset om det bliver valgt eller ej.
Men der var ved det sidste valg 153.000 mennesker, som stemte, og deres stemme kom så ikke til udtryk på andre måder, end at de havde stemt.
Mener ministeren ikke, at det er en udfordring for vores demokrati?
Og som det ser ud nu, kommer der til det her valg flere partier på stemmesedlen, og kan det ikke blive en demokratisk udfordring, hvis det tal vokser?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Jeg fik jo argumenteret for, hvorfor jeg mener, at begrebet stemmespild er misvisende, og det argument vil jeg holde fast i.
Jeg mener også, at man kan sætte spørgsmålstegn ved, om vi reelt har en situation, hvor der er mange, der vil undlade at stemme på et parti, de ellers er enige med, fordi de frygter, at partiet ikke bliver repræsenteret.
Hvis man kigger på valget i 2019, var der, som jeg vist også fik nævnt, hele ti partier, der blev valgt ind.
Derfor må man sige, at danskerne stemmer på mange forskellige partier, og over for det hensyn, som vi her diskuterer, står stadig væk det, som jeg mener er det meget stærke hensyn, nemlig hensynet til, at vi har et demokrati, som ikke alene bygger på holdningstilkendegivelser, men som også er et demokrati, hvor der kan træffes beslutninger.
Det mener jeg kan blive udfordret, hvis vi vil få mange partier ind, som sidder på et eller to mandater.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg gerne starte med her på vegne af Socialdemokratiets indenrigsordfører, fru Birgitte Vind, at hilse jer alle sammen og sige, at hun desværre ikke havde mulighed for at være her i dag, og at jeg derfor er her som substitut for fru Birgitte Vind.
Derefter synes jeg også, det er på sin plads at starte med at ønske ministeren tillykke med ministerens nye job, og det er jeg helt sikker på at fru Birgitte Vind også ville have gjort, så nu er lykønskningen sendt, og vi glæder os til det videre samarbejde.
Så til selve sagens kerne, nemlig beslutningsforslaget, som vi skal behandle her i dag, og det er fremsat af Frie Grønne, som gerne vil have regeringen til at fremsætte forslag om at indføre valgforbund til folketingsvalg inden udgangen af 2022.
Samtidig står det skrevet i bemærkningerne til forslaget, at metoden til at fordele mandater i valgforbund skal være den samme som ved kommunalvalg og valg til Europa-Parlamentet.
Alt i alt lyder det jo meget sympatisk, men vi må ikke glemme, at der også er nogle alvorlige udfordringer ved det her beslutningsforslag.
I dag er valgsystemet skruet sådan sammen, at fordelingen af kredsmandater mellem storkredsene både skal afspejle befolkningsudviklingen, men samtidig også skal sikre, at områder i Danmark, der er knap velbefolkede, får en fair repræsentation.
Samtidig er der en spærregrænse til folketingsvalget, og den spærregrænse er med til at sikre, at vi har en god balance mellem antallet af partier og et arbejdsdueligt parlament, der er i stand til at træffe beslutninger.
Det hensyn mener vi i Socialdemokratiet vejer tungt, særlig når vi taler om valg til den lovgivende forsamling, og dette beslutningsforslag om at indføre valgforbund vil feje de hensyn af banen.
Det vil have stor betydning for, hvordan valgforbundene er indgået, og give mulighed for at omgå den spærregrænse, som der er, og som sikrer, at vi har partier i Folketinget, som også befolkningsmæssigt er bredt repræsenteret.
Vi kan faktisk også se, når vi kigger på tallene, at vi i det danske Folketing har mange små partier.
Vi skal faktisk helt tilbage til 1977 for at finde et Folketing, hvor der har været et højere antal partier, der opnåede valg til Folketinget.
Ved valget i 2019, som ministeren også pegede på, blev hele ti partier valgt til Folketinget.
Vi synes også, at det er et tegn på, at der er mulighed for, at man som vælger kan sætte kryds ved et nyt parti og således også være med til at sikre, at det bliver repræsenteret her i Folketinget.
Med de bemærkninger ønsker Socialdemokratiet ikke at støtte beslutningsforslaget.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Tak til ordføreren.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at Socialdemokratiet ikke vil støtte forslaget.
Jeg vil egentlig bare høre, om det er ordførerens opfattelse, når ordføreren følger den offentlige debat om små partier, at det er et gennemgående argument, at de små partier kan være med til at skabe stemmespild.
Er det ordførerens opfattelse?
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Jeg synes, at debatten skal vendes om.
Jeg synes, at man som et lille parti, som et nyt parti, modsat i andre lande har nogle gode muligheder for at blive valgt til Folketinget.
I Danmark har vi modsat i andre lande en spærregrænse, der ligger lavt.
Det vil også sige, at der er god mulighed for at agitere sig ind i Folketinget.
Jeg må bare konstatere, at vi jo også kan se i den her folketingssamling, at nogle af de nuværende medlemmer allerede har haft held med at samle de nødvendige underskrifter, så de kan blive et parti, der stiller op til Folketinget.
Når jeg ser meningsmålingerne – ikke fordi der er nogen af os herinde, der lytter til dem, påstår vi – kan jeg jo også se, at nogle af de partier, som vil stå på stemmesedlen ved næste valg, ligger, om man så må sige, lunt i forhold til at komme i Folketinget og repræsentere deres nye parti efter næste valg.
Så jeg ser det faktisk sådan, at man i Danmark har en god mulighed for at stille op og komme ind i Folketinget, hvis man får den nødvendige opbakning.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Er det ikke ordførerens opfattelse, at det, at vi har en lavere spærregrænse end vores nabolande, skyldes, at vi stiller et højere krav til at indsamle vælgererklæringer, og at de to ting faktisk hænger sammen?
Anerkender ordføreren det?
Ved sidste folketingsvalg var der to partier, der fik henholdsvis 1,7 pct. og 1,8 pct. af stemmerne, altså lige under spærregrænsen, og de kom ikke ind, og der var altså 153.000 stemmer, der så at sige ikke kom med i puljen.
Er det en demokratisk udfordring?
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Jeg mener ikke, at det er en demokratisk udfordring, som ordføreren direkte spørger mig om.
Man skal ud og demonstrere, at man har en opbakning via underskrifter, og efterfølgende prøver man det jo af ved et folketingsvalg.
Der skal man også demonstrere, at man har en vis opbakning, der så er de her 2 pct. af stemmerne.
Det synes jeg faktisk er ganske rimeligt for at blive repræsentant her i den lovgivende forsamling.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-04:
Men det centrale spørgsmål, som Benny Engelbrecht stiller her i forhold til Norge, er lige så godt.
Det, som jeg må gøre hr. Benny Engelbrecht gør opmærksom på er, at Norge ikke er medlem af EU, og det er det, der gør den væsentlige forskel mellem Norge og Danmark.
For hvis vi afskaffer vores forbehold, bliver vi fuldt og helt med i de traktater, som vi i dag tager forbehold over for – artikel 26, og så artikel 42 til 46.
Dem er Norge ikke forpligtet af.
Og det vil sige, at uanset hvad, så vil nordmændene have det privilegium, når EU-retten så udvikler sig, at de vil stå udenfor.
Det er et privilegium, jeg i mangt og meget misunder nordmændene, men det er det, der er den centrale forskel.
Og det er derfor, det er klogere for Danmark at stå udenfor, fordi vi er en del af EU, hvorimod alt, hvad der kommer fra EU, for nordmændene er rent tredjelandsanliggende.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Jeg kan kun bekræfte, at Konservative her er meget enige med Venstre.
NATO er vores overordnede garant, men vi har også set, at vi ikke kan blive ved med at regne med, at USA i form af NATO hele tiden kan garantere for Europas sikkerhed.
Et styrket europæisk militært samarbejde og en styrket kapacitet er også med til at støtte NATO.
De går hånd i hånd.
Benny Engelbrecht (S), 2022-05-04:
Hr. Morten Messerschmidt er i sin tale inde på et par spændende, forskellige synspunkter og begreber, og der hænger et par spørgsmål i luften, og i hvert fald det ene af dem kunne jeg godt tænke mig at besvare, nemlig det udmærkede spørgsmål, som Morten Messerschmidt stiller: Hvem og hvad er det, Putin er bange for?
Det er faktisk et rigtig godt spørgsmål, og sandheden er jo, at det, som præsident Putin først og fremmest er bange for, er fri presse og frie valg, det frie demokrati – og det er derfor, vi har brug for at stå sammen.
Et andet meget fornuftigt synspunkt, der faktisk kom fra hr. Morten Messerschmidt i talen, var det her spørgsmål om, at det er ganske godt at have nordmændene med.
Men lad os lave et tankeeksperiment: Hvis der er en fælles EU-mission, som Danmark egentlig synes giver god mening, som Norge egentlig synes giver god mening, og som vores svenske og tyske naboer måske synes giver god mening, hvem er det så, der ikke kan deltage?
Er det det norske storting, der kan sige ja eller nej, eller er det det danske Folketing, der kan sige ja eller nej?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Man kan sige, at det jo er på flere forskellige niveauer.
Men det er jo ret klart, at vores allierede i vores primære, vores overordnede alliance, NATO, som jo er garanten for fred og stabilitet, har sagt, at der er behov for, at Europa tager et større ansvar for sikkerheden i vores nærområder, og det kunne eksempelvis være på Balkan.
Der kunne man godt forestille sig, at der i vores nærområde ville være opgaver, hvor NATO fremadrettet ville sige, at det synes de faktisk EU skal løfte, og det synes vi i Socialdemokratiet at vi skal bidrage til fra dansk side, hvis det i øvrigt er en fornuftig operation.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Kan ordføreren uddybe lidt mere, hvad det er, Socialdemokratiet forventer at få ud af forsvarssamarbejdet, i fald vi får fjernet forsvarsforbeholdet den 1. juni?
Hvad er det, man forventer også er til gavn for Danmark mere konkret?
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Ja, det vil jeg selvfølgelig gerne.
Den konservative ordfører har jo ret i, at der har været gange i løbet af de sidste par år, hvor vi har været særdeles kritiske.
Det er jo ikke sådan, når man er med i et forpligtende samarbejde, at man så nødvendigvis er enig i alt det, der foregår.
Men at det er en god idé at samarbejde, er ret åbenlyst.
Hvad er det så, der har ændret sig i forhold til forsvarsforbeholdet?
I virkeligheden synes jeg jo, at det er hele situationen i Europa.
Man kan sige, at hvor vi for nogle måneder siden sagde, at vi tager som udgangspunkt, at vi har et forbehold, og arbejder bedst muligt rundt om det forbehold, så mener vi faktisk, at Putins invasion i Ukraine har givet os en ny situation, hvor der er behov for, at man mere end nogen sinde rykker sammen, men hvor der også, formodentlig, vil være en udvikling i det samarbejde.
Og hvordan imødegår vi bedst den usikkerhed, der er skabt også andre steder end i Ukraine?
Det tror vi at vi gør bedst ved at deltage fuldt og helt i det samarbejde, vi har i Europa.