runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Det er et smukt eventyr, at det er sådan, økonomien fungerer.
Det er utroligt, at nogen kan fastholde det, efter hvad vi har været igennem, finanskrisen og alt det andet, som blev båret frem af præcis det dybt naive syn på, hvordan vi skaber effektive virksomheder.
Jeg kan bare igen opfordre til at tage de ideologiske skyklapper af og kigge på de problemer, der rent faktisk er i den her sektor, som er det stik modsatte af det, som ordføreren beskriver.
Til det her med effektivitet vil jeg sige, at ja, vi skal have effektivitet.
Vi skal bare huske, at der også er grænser for, hvor effektivt det kan blive, når det handler om mennesker.
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
Ja, det kan man sagtens.
Til gengæld tvinger det politiske system så de her familier til at underprioritere en af forældrene, og det kan være rigtig skidt for barnet.
Og det er derfor, at vi gerne vil lave det om, altså fordi der kan opstå en konfliktsituation, hvor den forælder, som ikke er juridisk, risikerer ikke at få nær kontakt med barnet, selv om det var det, der ville være det bedste for barnet.
Altså, jeg har sådan set tillid til, at hvis man træffer nogle afgørelser med fokus på barnets tarv, så kan man godt finde ud af det, i forhold til at der er flere juridiske forældre end to.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Hvor mange af de børn, som Enhedslistens ordfører har talt med, har stået i tilspidsede konfliktsituationer og skilsmisser, for det er jo det, der er omdrejningspunktet her.
Hvis alle de børn, som Enhedslistens ordfører har talt med er en del af familier, hvor der er et godt samarbejde, og hvor forældrene kan finde ud af det med hinanden, så er det jo ikke særlig repræsentativt for det, vi taler om her i dag.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-22:
Tak for talen.
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre og vil lidt følge op på det, som ordføreren fra Venstre sagde: Hvor stopper det?
Hvor mange juridiske forældre – er det tre, fire, fem, seks, otte?
Altså, familier findes jo i mange forskellige konstellationer.
Der er kollektiv, hvor der jo er mange voksne, som måske har følt en særlig tilknytning til et barn.
Hvor stopper det her?
Skal det her gælde for alle?
Er det hele lovgivningen, så alle familier skal dækkes ind under fire eller fem eller seks juridiske forældre?
Hvor stopper det henne?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Jeg kan ikke afvise, at der bliver indkaldt.
Vi har jo løbende møder i regi af »Børnene Først«, men jeg hører det, som ordføreren spørger til, som om der bliver indkaldt til forhandlinger.
Og det kan jeg ikke sige konkret om der bliver lige inden sommerferien.
Men jeg kan i hvert fald sige, at der nok skal blive anledning til at drøfte en opfølgning i forhold til både plejefamilier og ungeindsatsen.
Jeg er enig i, at der jo ligger forskellige elementer i aftalen, vi stadig væk mangler at udmønte.
Når det gælder plejefamilieområdet, ligger der jo nogle midler, som vi i fællesskab skal sikre kommer de rigtige steder hen, så vi får flere plejefamilier i fremtiden til at tage imod de her børn og sikre, at de bliver anbragt et godt sted.
Når det kommer til efterværn og ungestøtte, skal det ske inden for den nuværende økonomiske ramme.
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Tak for forslaget fra Danmarksdemokraterne, som rummer nogle rigtig fine tanker, som rækker ind i fremtiden for børn og unge med anbringelsesbaggrund.
Vi er i Socialdemokratiet meget enige i, at vi som samfund har et særligt ansvar over for anbragte børn og unge.
Alle børn fortjener en tryg og god barndom, og vi skal sammen løfte ansvaret for, at den rette støtte gives i barndommen, og også sikre overgangen til voksenlivet, sådan at et udsat barn ikke bliver en udsat voksen.
Det er også derfor, at Socialdemokratiet med statsministerens første regering tog initiativ til aftalen »Børnene Først«, som rummer en lang række delaftaler, og som skal være med til at hjælpe udsatte børn og deres familier tidligere, end de bliver i dag.
Aftalen løfter området med over 2 mia. kr. i årene fra 2022 til 2025.
Det er centralt, og det er vigtigt.
Derudover stadfæster barnets lov et tidssvarende børnesyn, der både i lovgivningen og i reel praksis sikrer, at børn og unge ses i deres egen ret og får flere rettigheder, og at barnets stemme med de her rettigheder får større betydning i sagsbehandlingen.
Som forslaget ligger, kan vi ikke støtte op om forslaget, men vi anerkender de gode tanker, der ligger i det, og ser frem til, at vi får drøftet forslaget i udvalget.
Så tusind tak for, at Danmarksdemokraterne endnu en gang sætter fokus på anbragte børns vilkår og fremtid.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Selv om vi ikke er enige om mange ting omkring det, den tidligere minister var ude at sige om det med børnenes statsminister – hele den diskussion har vi jo taget – vil jeg egentlig gerne klamre mig til det halmstrå, der alligevel er i ordførerens tale i forhold til at kunne arbejde videre med det her.
Man skal være tålmodig som ordfører og som politiker for at få nogle ting igennem, og derfor tænker jeg, om der kunne være mulighed for, at vi blev enige om en beretning.
For jeg er faktisk også, ligesom SF's ordfører er, meget utålmodig, netop også i forhold til, som ordføreren selv var inde på, den tidligere regering og det om at være børnenes statsminister.
Når man er børnenes statsminister, skal man jo også være det for anbragte børn.
Det her synes jeg bare er et vigtigt skridt, som kan være med til at forbedre overgangen til voksenlivet.
Det er vi enige om.
Kunne en beretning være en løsning?
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Vi er i hvert fald klar på at drøfte forslaget i udvalget, og så må vi se, hvor langt vi kommer.
Det ville være at trække den for langt.
Jeg vil i hvert fald glæde mig til udvalgsbehandlingen.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Mange tak for det.
I Venstre vil vi også gerne anerkende både engagementet og de gode intentioner bag forslaget.
Vi har et særligt ansvar for dem, særlig fordi de har været anbragt uden for deres hjem.
Derfor er vi jo også glade for, at vi i regeringen har gjort en række ting.
Med »Børnene Først« har vi sikret bedre hjælp til udsatte børn og tidligere hjælp til udsatte familier.
Vi har taget en stribe initiativer, der også kan hjælpe de her børn og unge.
Der er ungeløftet med investeringer for 1,3 mia. kr. i unges fremtid.
Vi har styrket muligheden for, at man kan få fritidsjobs.
Det er vi rigtig glade for i Venstre, og det har også en stor betydning for en række af de her unge.
Reformen af ungdomsuddannelserne kan give bedre og mere fleksible indgange til uddannelser.
Men vi vil gerne se på, om vi skal gøre mere, og det er jo derfor, at vi skal se på efterværnet og vi skal se på ungestøtten.
Der er jo udarbejdet en række analyser, og nu skal jeg ikke sådan konkludere entydigt på dem, men hvis der er en ting, der er ret klart i de analyser, er det, at de unge finder det helt afgørende, at støtten tager udgangspunkt i den enkelte unges behov og livssituation.
Måske er det for nogle unge rigtigt med en børneopsparing.
For andre kan det måske blive en sovepude, som gør, at de kommer lidt for sent i gang med beskæftigelse eller uddannelse.
Vi skal også huske på, at der er mange børn fra socialt udsatte familier, hvor børnene ikke er anbragt, men bor hos deres familier, måske endda en kærlig familie, og hvor forældrene ikke har råd til at give dem en børneopsparing.
De børn må så knokle med fritidsjobs og uddanne sig for at klare sig.
Så det er bare for at sige, at vi skal tage godt hånd om de her børn.
Det er nogle af vores særlig sårbare unge.
Men vi skal ikke fokusere på en enkelt løsning.
Vi skal se på det hele og på den brede vifte af løsninger, som så kan ramme de unge, præcis hvor de er, og med præcis det, de har brug for.
Det er vores holdning til beslutningsforslaget, og af den grund kommer vi til at stemme nej.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Som jeg sagde i min begrundelse, kan man ikke sammenligne det.
Når man har taget børnene væk fra deres familier og har anbragt dem uden for hjemmets fire vægge, er det jo et samfundsansvar at sikre, at de også kommer godt på vej.
Så jeg synes ikke, at det argument holder.
Så blev jeg faktisk meget sådan forundret over, at ordføreren siger, at det bare kan blive en sovepude.
Nu snakker vi jo ikke om kæmpestore beløb.
Så det er jo hjælp til et kørekort.
Er Venstre slet ikke indstillet på at kigge på det her i udvalgsbehandlingen?
Så det, jeg hører ordføreren sige, er, at vi godt kan arbejde videre med at finde en løsning på en obligatorisk børneopsparing.
Det kan godt indgå i en beretning sammen med måske andre gode ting i forhold til overgangen til voksenlivet for anbragte børn, så vi sikrer dem, at de kommer godt på vej.
Det har vi jo netop et samfundsansvar for.
Når man som samfund har taget det store skridt, at de ikke skal bo hjemme, er det jo også samfundets ansvar at sikre dem den gode overgang.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Tak for det.
Men det er meget lang tid at vente på nogle afgørende, vigtige delelementer i en aftale, man indgår, og så blive søbet ind i, at vi mangler lidt fra dem, og vi mangler lidt fra den organisation og det analyseinstitut.
Det er generelt ret utilfredsstillende.
Og vigtigst af alt er det jo faktisk i virkeligheden, at vi begynder at få leveret for de her unge mennesker.
Det håber jeg regeringen vil levere på.
Jeg spørger lige igen: Bliver det inden sommerferien, vi bliver indkaldt?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Jeg er meget optaget af, at vi finder de rigtige løsninger for de unge.
Det kræver også analyser, og der er jo faktisk i de senere år også som led i aftalen »Børnene Først« iværksat en række analyser på området, både fra ministeriets side, fra Ankestyrelsens side og også fra VIVE's side.
I nogle af de analyser har der også været behov for at man bagefter fagligt så på, hvad det er, der er behov for.
I mellemtiden hæfter jeg mig også ved, at regeringen har taget forskellige andre tiltag i den periode, hvor vi måske ikke er kommet videre med selve omlægningen af ungestøtte og efterværn, men så har man taget andre tiltag f.eks. omkring ungeløftet, der jo har været med til og kan være med til at lave forbedringer for lige præcis de her unge mennesker.
Men jeg anerkender fuldt ud, at der stadig væk udestår politiske drøftelser på det her område.
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Ja, det er vi meget bekymrede for, og det er derfor, jeg også siger det her med, hvorfor man ikke vil sparke bolden i mål, eller hvorfor vi ligesom skal blive ved med at gå sådan lidt forsigtigt rundt om det, der egentlig betyder noget, for vi kan ende med at gøre det meget mere besværligt.
Selvfølgelig betyder det også noget, hvordan man kan arve, og hvad en social forælder kan få lov til at give sit barn i pengegaver.
Det betyder da noget, men det er jo ikke det, der rigtig betyder noget.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Tak for det, formand.
Forslaget, vi skal behandle i dag, handler om, at anbragte unge skal have stillet en børneopsparing til rådighed, når de fylder 18 år.
Det har jeg haft et stort ønske om, og det har jeg haft længe.
Når man som samfund gør noget af det mest indgribende over for familier, altså anbringer et barn uden for hjemmet,
Der er desværre børn i dag, der hverken kan eller skal bo hjemme.
Det her forslag er bare et af mange initiativer, man kan gøre for at hjælpe anbragte børn videre på vej i voksenlivet.
En anbringelse betyder dermed, at vi som samfund tager ansvaret for gruppen af børn og unge på os, indtil de ikke har brug for os længere.
Børn og unge, der ikke er anbragt, kan ofte læne sig op ad deres forældre, indtil de kan stå på egne ben i voksenlivet.
Den mulighed har børn og unge i anbringelse oftest ikke.
Derfor er det også et samfundsansvar at støtte dem ind i voksenlivet.
Derfor synes jeg, at vi som samfund har en forpligtelse til at hjælpe dem videre, og jeg mener, at det at kunne få udbetalt en børneopsparing kan være en økonomisk håndsrækning til anbragte børn, når de fylder 18 år.
Det kan være en lille hjælp på vej videre ind i voksenlivet, en lille hjælp til et kørekort, udbetaling til en lille bil eller andet, man har behov for.
Nogle vil måske sige, at det jo ikke er alle børn, der vokser op med sin mor og far, der får en børneopsparing.
Og nej, det er rigtigt, men mange gør, og forskellen er altså også bare her, at når man som samfund anbringer et barn, følger der også et ansvar med.
Til dem, som husker det, er det her ikke noget nyt ønske.
Det er faktisk noget, vi tidligere har drøftet i en forhandling om hele familieområdet, og der havde jeg en oplevelse af, at flere socialordførere på daværende tidspunkt var interesseret i at støtte det her.
I forhold til finansieringen har vi det finansieret med vores finanslovsforslag for 2025, hvor vi har afsat 20 mio. kr. i det her år.
Det kan læses på side 30, og nu er tiden gået.
Tak for ordet, formand.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Tak for det.
Selv om ministeren så afviser det, hører jeg faktisk også en imødekommelse af, at ministeren godt vil tage det med i det videre arbejde i forhold til det her område.
For det har faktisk været planen, hvis vi går længere tilbage, til da ministeren ikke var minister, men der har været andre ministre, og det er faktisk noget, man har drøftet, men ikke har handlet ud fra, netop i forhold til at vi skulle sikre, at anbragte børn også kunne få en børneopsparing.
Jeg er da helt enig med ministeren i det med en tidlig indsats og tidlig hjælp, og alt for mange, desværre, anbragte børn og unge får man ikke fulgt godt videre i voksenlivet.
Det er en kæmpe udfordring.
Vi kan tage hele efterværnsområdet og alle de ting.
Derfor vil jeg godt høre ministeren: Hvornår påtænker ministeren at gøre noget på det her område i forhold til det, der så er indgået en aftale om med flere partier?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Jeg ved jo, at der er flere af jer, der venter og stadig venter på de politiske drøftelser lige præcis om ungestøtten, og jeg er meget optaget af, at vi finder de rigtige løsninger.
Jeg har også selv for nylig haft et møde med De Anbragtes Vilkår og taler i det hele taget også med mennesker, som er berørt eller tidligere har været berørt enten som plejefamilie eller netværksfamilie for børn, der er anbragt, både for at få det perspektiv, hvordan det kan være, når man som netværksfamilie ser et ungt menneske skulle videre på vejen, og hvad man kunne forestille sig kunne være godt at gøre, men også for at lytte til dem, der selv har været anbragt i den her situation.
Jeg er stadig væk også ved at sætte mig ind i de analyser, men der er ikke nogen tvivl om, at jeg håber på meget snart også at kunne tage de politiske drøftelser.
Jeg må jo så lige i parentes bemærke, at ordførerens parti ikke er med i aftalekredsen om »Børnene Først«, så derfor kan jeg da også godt forstå, at debatten tages her.
For når vi kommer til at skulle drøfte det spørgsmål i aftalekredsen om »Børnene Først«, er Danmarksdemokraterne jo ikke med.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Nej, men derfor vil vi gerne være med til at finde nogle gode løsninger i forhold til netop det her med, at man får en obligatorisk børneopsparing, når man har været anbragt uden for hjemmet.
Det synes vi jo er et element, man burde tage med.
Jeg er sikker på, at ministeren, når ministeren også siger, at ministeren har haft møde med De Anbragtes Vilkår, er enig i, at De Anbragtes Vilkår nok godt vil støtte en obligatorisk børneopsparing.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Tak, og tak for den fine tale fra ministeren.
Jeg kan som medlem af et af de partier, der sidder med i »Børnene Først«-aftalen, fortælle, at det egentlig ikke hjælper synderlig meget at være med i aftalen, for når vi snakker ungestøtte eller det, der står som ekstraværn i den første aftale, vi lavede, så sker der bare ikke noget.
Det er jo stærkt utilfredsstillende, når vi går ind og laver en aftale med kompromiser, men vi får også nogle sejre med os.
Der har det for SF helt sikkert været den del om efterværn eller ungestøtte, herunder også i dagens forslag i forhold til en børneopsparing.
Så jeg vil rigtig gerne spørge ministeren, om regeringen endelig har tænkt sig at levere på de elementer, der mangler i »Børnene Først«-aftalen, og helt specifikt i forhold til unge støtten.
Og kommer det til at ske inden sommerferien?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Der kan være børn fra voldsramte familier og børn fra familier med misbrugsproblemer, som bliver i familien og ikke får en børneopsparing.
Skal de så stilles anderledes end børn, som vi tager hånd om tidligere og måske får anbragt i en kernefamilie, hvor de kan være og få en tryggere opvækst?
Hvilket barn vægtes tungest?
Vil ordføreren så indføre en obligatorisk børneopsparing til alle de mest udsatte børn, uanset hvor de er, eller hvordan?
Det ville jo være den logiske konsekvens af forslaget.
Derfor er det netop rigtigt at sammenligne det.
Vi må finde den løsning, der passer til det enkelte barn, og en obligatorisk børneopsparing er ikke det samme for den her gruppe af børn.
Der er nogle af dem, for hvem det godt kunne en sovepude og det kan forsinke deres adgang til et fritidsjob, et rigtigt job eller en uddannelse, fordi de måske står med en børneopsparing, som de tænker kan danne bro fra et svært liv til en voksentilværelse, men som ikke er den rigtige bro for dem.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-22:
Alternativet deler sådan set det syn på sagerne.
Altså, kigger man bare på regeringens udspil fra i sommer, skal vi til at lave en definition af genetisk forældreskab nu her, fordi det kommer ind i den måde, man vil definere, hvordan man kan arve fra sine sociale forældre, på.
Det bliver meget, meget komplekst frem for netop den løsning, det er at anerkende flere juridiske forældre.
Er Enhedslisten også bekymret for, at vi ender med at komplicere lovgivningen yderligere, ligesom Alternativet er?
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Jeg beklager, hvis jeg var uklar, og undskyld.
Jeg vidste ikke, at ordførerens parti aldrig havde været en del af den aftale.
Det, jeg siger, er, at vi skal tænke over, hvad vi bruger vores penge på, ligesom hjemme i husholdningen.
Der er vi i Moderaterne ikke sikre på, at hvis vi finder de 20 mio. kr., hvor end vi finder dem, er de bedst brugt på en børneopsparing.
Vi tror på, at de er bedre brugt på at sikre et stabilt og trygt børneliv, fordi vi ved, det halter i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at vi som samfund har et særligt ansvar for de børn og unge, der vokser op uden for hjemmet.
Anbragte børn og unge fortjener de bedste muligheder for at få en tryg start på voksenlivet.
Dansk Folkeparti anerkender vigtigheden af at sikre, at anbragte unge kan få et solidt fundament at bygge deres fremtid på.
Men forslaget, vi i dag skal drøfte, om en skattebetalt børneopsparing til alle anbragte unge, er for os ikke den rigtige vej at gå ned ad.
Kommunerne har allerede i dag mulighed for at hjælpe anbragte unge økonomisk.
De kan betale indskud til lejligheder, hvis det hjælper en ung videre i livet, og i mange tilfælde kan de også betale for kørekort, hvis det nødvendigt for uddannelse eller arbejde.
Det er gode og fleksible løsninger, som allerede er tilpasset den enkelte unges behov.
Med det her forslag risikerer vi at skabe en overflødig parallelordning, der pålægger staten ekstra udgifter og også administrativt besvær.
Forslaget rejser også alvorlige spørgsmål om lighed og retfærdighed.
Langt de fleste danske børn vokser op uden en børneopsparing, og mange af dem lærer at spare op ved at tage fritidsjob eller prioritere deres penge, og deres forældre har måske ikke økonomisk mulighed for at give dem en opsparing.
Og skal vi så skabe en ordning, hvor anbragte børn får en børneopsparing, støtte til indskud, kørekort og andre ydelser, mens almindelige børn fra hårdtarbejdende familier ikke får det?
Vi skal måske også overveje det her eksempel, hvor en anbragt ung, der måske arver millioner fra sine afdøde forældre, samtidig skal have en børneopsparing fra staten.
Det virker heller ikke rimeligt.
Forslaget lægger op til, at staten skal afsætte 20 mio. kr. årligt til børneopsparinger til anbragte unge, men når vi fordeler dem på ca. 11.400 anbragte unge, så bliver det en relativt lille opsparing, hvis vi ser bort fra administrationsomkostninger.
Administrationen af ordningen ender med at blive dyrere pr. barn end det, man i forslaget vil afsætte til det enkelte barn.
Og hvem skal også i det hele taget bestemme, hvad pengene skal bruges til?
Skal de bruges på fornøjelser, rejser eller materielle goder, eller skal de kun bruges på noget nødvendigt?
Dermed minder det her forslag en lille smule og måske af misforståede årsager lidt om socialistisk tankegang, hvor staten skal blande sig i alle aspekter af borgernes liv og økonomi.
I stedet for at fokusere på individuel ansvarlighed og allerede eksisterende støtteordninger insisterer det her forslag på at indføre en kollektiv model, der i stedet ender med at øge bureaukratiet.
I Dansk Folkeparti vil vi altid kæmpe for anbragte børn og unges vilkår, men lad os i stedet fokusere på at styrke det, der allerede virker, og sikre, at hjælpen når de unge, der virkelig har et behov.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte det her forslag.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Tak for det.
Mine forældre lovede at betale mit kørekort, hvis jeg ikke begyndte at ryge.
Sådan klarede mine forældre den problemstilling.
Men jeg anerkender fuldt ud ordførerens sociale engagement, og det vil vi komme til at savne i denne sal, den dag ordføreren ikke står her mere.
Men nu undrede ordføreren sig over, at jeg sammenlignede det med situationen for andre udsatte børn, som heller ikke har en børneopsparing.
Jeg vil så undre mig over, at ordføreren undrer sig over, at jeg laver den sammenligning og spørger ordføreren: Hvorfor skal det barn, som har siddet i en familie med misbrugsproblemer, været ekstremt socialt udsat og haft en forfærdelig barndom – et barn, som vi aldrig har taget os ordentligt af og måske aldrig har fået anbragt i en kærlig familie, der faktisk kunne have sikret mere trygge rammer – så ikke have en børneopsparing?
Det forstår jeg ikke, og der undrer jeg mig over, at ordføreren ikke erkender, at det barn også har brug for, at samfundet tager ansvar og også sikrer en tryggere overgang til voksenlivet.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Jamen det anerkender jeg da fuldt ud, altså at så er der jo sket et kæmpe svigt – så er der jo sket et kæmpe svigt – fra samfundets side, i forhold til at man ikke har sat ind tidligere og man ikke har handlet tidligere.
Det er da et kæmpestort omsorgssvigt.
Netop i forhold til hvis der ikke har været nogen, der har reageret på det omsorgssvigt, og man ikke har underrettet om det, som man er forpligtet til, så mener jeg da bestemt, at kommunerne har et ansvar.
Derfor er det jo dejligt, at Venstres ordfører var ude at snakke om et erstatningsnævn for netop de børn, som er blevet svigtet, og det vil jeg da rigtig gerne være med til at kigge på.
For så er de jo blevet svigtet, og så har man ikke levet op til det med, at man netop skulle beskytte de børn.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Det var jo det, der var hele pointen, nemlig at vi må møde det enkelte barn, så godt som vi kan, og at vi må tage hensyn til det barns livssituation og ønsker.
Og der er en obligatorisk børneopsparing til en gruppe af udsatte børn jo lidt en slags lappeløsning på et system, hvor vi bør sikre, at vi tager hånd om det enkelte barn og ser på, hvad det har brug for.
Nogle kan få gavn af en børneopsparing, andre kan få gavn af et fritidsjob.
Nogle har brug for en anbringelse, og andre har brug for efterværn.
Og det er der, hvor jeg synes at ordføreren kommer til at stille det for simpelt op med det her forslag.