runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Tak for det.
Det her er jo et vældig, vældig kompliceret område, ikke mindst når man kigger på opgaven, som i sig selv er overvældende.
Jeg synes, at der hvert år i hvert fald i løbet af de sidste 10 år har været nye øjenåbnere for, hvad klimaforandringerne gør ved vores land.
For et par år siden var der tørke, og nu er der så de her oversvømmelser.
Det bliver en gigantisk opgave at løse, og det bliver ikke nemmere af, at det lige nu er en opgave, der går på tværs af så mange forskellige aktører.
Kommunerne spiller en rolle, regionerne vil gerne spille en rolle, og staten skal også spille en rolle og måske en endnu større rolle for at koordinere den her enorme opgave, som det er.
Derfor er vi selvfølgelig også rigtig interesserede i, og jeg vil næsten også sige utålmodige efter at tage hul på den her arkitektursnak.
Hvem skal gøre hvad?
Men vi må også erkende, at det er så kompliceret, at vi ikke har sat os ned og lavet et forslag til den fremtidige arkitektur for det her område – for det er vældig komplekst.
Så vil jeg gerne sige noget om virkemidlerne.
For der sagde hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti: Vi kender virkemidlerne – skal vi ikke bare i gang?
Så enkelt synes jeg ikke det er, for det, der også står klart for os, er jo, at vi er ramt af mange kriser på en gang.
Vi er ramt af klimakrisen, som udfordrer os med tørke og oversvømmelser, og vi er også ramt af en biodiversitetskrise, som betyder, at der er en voldsom reduktion af liv på landet, hvad angår insekter og fugle – de to ting hænger meget tæt sammen – og derfor skal vi jo passe på, at vi ikke pludselig kun kigger på, hvordan vi får det der vand hurtigt væk.
For vi må jo ikke lave en klimaløsning, som så går imod biodiversiteten, hvor vi også står over for en voldsom krise.
Jeg mener faktisk, at der har været en udvikling inden for virkemidlerne.
Altså, vi taler mere om vådområder, både minivådområder og store vådområder.
Det er noget, der er gået lidt trægt, men vi ved jo, at der er sat lidt mere skub i de projekter nu.
Der er mange landmænd, der gerne vil det, og som også gerne vil være med til at udtage lavbundsjorder.
Der er jo jorder, som i fremtiden bliver for våde til, at det rigtig giver mening at dyrke dem.
Der er spørgsmålet selvfølgelig: Hvis vi ved, at det om 5-10 år ikke kan betale sig at dyrke dem, skal vi så gå ind og sætte en masse penge af til at afvande dem lige nu?
Der kigger vi ind i en fremtid, hvor der kommer til at ske meget store forandringer, og derfor må vi jo også regulere, ikke bare ud fra næste år og næste år igen, men ud fra den tidshorisont, som vi kigger ind i, dvs. en 10-årig periode, hvor vores land altså allerede kan være blevet meget mere vådt, og hvor der derfor vil være endnu større diskussioner og overvejelser, vi skal gøre os i den forbindelse.
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
I forhold til jordfordeling vil jeg sige, at jeg er rigtig glad for, at jordfordeling er blevet så populært et instrument.
Jeg fik det selv indført, da jeg var minister, men det tager bare lang tid, og det var for at sikre naturen i Tøndermarsken, altså at der netop kunne være vand nogle steder og mindre vand andre steder, afhængig af om man skulle dyrke, eller om man skulle have noget natur.
Det er et instrument, som kan løse mange ting, men ikke alt.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Det er rigtigt, at der kan være mange redskaber, som det også har været bragt frem.
Men jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke er enig med mig i, at sigtet med det, vi gør, må være at undgå utilsigtede oversvømmelser med deraf følgende samfundstab.
Så er det rigtigt, at der kan være masser af hensyn til flora og fauna osv. osv., og det skal vi dæleme også tage.
Men sigtet med de redskaber, vi bringer i anvendelse, må være at undgå utilsigtede oversvømmelser.
Er ordføreren enig med mig i det?
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Jeg er jo sådan set enig i, at vi skal i gang.
Vi har sådan set helt som udgangspunkt i forhold til at danne regering været enige med bl.a. SF om, at noget af det, der var behov for, var en plan for klimatilpasning.
For vi har jo godt kunnet se, at én ting er, hvordan vi får vores udledning af CO 2 ned, men noget andet er, hvordan vi håndterer de klimaforandringer, der er lige nu.
Det er rigtigt, at KL har spillet sig på banen med nogle forslag.
Jeg synes, det er oplagt, at vi kigger på dem.
En af de ting, som rigtig mange kommuner har ønsket sig, er jo bl.a. at kunne lave de her billige overfladeløsninger, hvor der ikke er et medfinansieringskrav på 25 pct., og det er et af de steder, hvor vi har sagt: Lad os få kigget på det med det samme, lad os få indkaldt aftalekredsen og snakke om det.
Så jeg tror, vi bliver nødt til at sige, at der vil være nogle ting, som skal ske på kort sigt, men der er altså også nogle ting, hvor vi ikke nødvendigvis har alle svarene nu.
Det er jo det, vi er i gang med at kigge på ved at indhente de bidrag.
Hvad kan vi gå i gang med med det samme?
Hvordan kan vi bruge nogle af de indsatser, vi allerede er i gang med, med jordfordeling og andet?
Og hvad vil kræve et lidt længere sigte?
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Det er jeg meget enig i.
Det handler om at undgå, at vandet kommer ind fra kysterne.
Det handler også om at forsinke vand.
Altså, nu var ordføreren meget optaget af, at vand løber nedad.
Men en del af det her er jo også at tilbageholde vand opstrøms, sådan at det ikke er byerne nedstrøms, som bliver oversvømmet, men at man måske har enge, fodboldbaner, parkeringspladser, hvad ved jeg, som man bruger til at forsinke vand.
For noget af det handler jo også om, at vand kommer i meget store mængder på en gang.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Nå, det beklager jeg så i givet fald.
Jeg skal så bare spørge om de mange forskellige redskaber, ordføreren er parat til at bringe i anvendelse.
Nu var hr. Christian Juhl inde på tidligere, at der i Gudenåens forløb er steder, hvor det, om jeg så må sige, er sandet til.
Ville det ikke også være fornuftigt at bringe sådan et redskab ind, altså få renset ud de steder, hvor der er nogle propper i hullerne, om man så må sige?
Forstået på den måde, at man ved en relativt målrettet og, kan man sige, specifik indsats kan få en relativt stor afvandingskapacitetsforøgelse lige præcis på det sted, som et eksempel.
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Jeg tror helt sikkert, at vi kommer til at tage alle forskellige redskaber i brug.
Det, vi bare skal være sikre på, er, at vi gør det klogt de rigtige steder, sådan at vi er sikre på, at det ikke gå ud over naturen, at det ikke gå ud over store værdier – for det er jo også det, det handler om – menneskers tryghed, alle de forskellige ting, vi er nødt til at tage hensyn til.
Men jeg tror ikke, at der er noget værktøj, som jeg ikke er parat til at se på, og som miljøministeren ikke er parat til at se på.
Nu må hun tale for sig selv senere – og nu skal jeg jo passe på.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Tak, hr. formand.
Tak for ordførertalen.
Jeg er glad for, at også Socialdemokratiet gerne vil handle på den her situation – det er enorme vandmasser, grundvandet står højt, og jeg tror, det står klart for os alle sammen, at vi er nødt til at gøre noget, og at der er store forventninger rundtomkring i landet til, at vi griber til handling.
Og der er jo to vigtige hensyn her.
Der er hensynet til en mere effektiv afledning af vand ud mod havet, specielt set i lyset af klimaforandringerne og de store vandmængder, og der er hensynet til natur og miljø.
Derfor vil jeg spørge fru Mette Gjerskov, om hun er enig i, at de to hensyn faktisk godt kan gå hånd i hånd, og at det ikke er sådan, at vi behøver at føre en skyttegravskrig om det, men at vi godt kan finde nogle balancerede løsninger, hvor vi med en bred vifte af virkemidler faktisk godt kan forene de to meget vigtige hensyn.
Erling Bonnesen (V), 2020-03-11:
Tak for det; dejligt at blive kvitteret for det, hvilket også gælder det sidste, nemlig udtagning af jorder.
Allerede for et års tid siden
, godt og vel, fik vi jo lavet det, der hedder den multifunktionelle jordfordelingsplan, startet op som et pilotprojekt, netop som grundlag for, at dem, der dannede regering efter valget, kunne komme videre.
Så det hænger sådan set meget godt sammen, og det er også et bevis på, at vi godt kan, når det virkelig gælder.
Jeg er helt enig i den analyse, som ordføreren lige har talt om, nemlig at nogle af lavbundsjordene skal tages ud, for det tæller godt med på den side.
Og så er der så nogle andre marker tilbage, som også skal afvandes.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Tak for det svar.
Det er jeg faktisk glad for.
Og jeg er helt enig – selvfølgelig skal det her finansieres, for der har jo hidtil været en måske mangelfuld vedligeholdelse af visse vandløb, og det skal vi så have bragt op på et nødvendigt niveau, fordi vi har de her øgede vandmængder.
Og nu kan vi alle sammen se, at det ikke går længere.
Med hensyn til finansieringen tror jeg vi alle sammen er klar til at lægge ryg til det, men som også Dansk Folkeparti pegede på, er det jo som udgangspunkt kommunerne, der har den, og så må vi se, hvad staten skal ind at understøtte med, f.eks. i forbindelse med planlagte vådområder og andre tiltag.
Men finansieringen tror jeg vi alle sammen er indstillet på at lægge ryg til – det skal vi nok være med til.
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Jeg står og tænker lidt på, om alle Venstres ordførere måske har øvet sig i ikke at sige ordet grødeskæring i dag
– nå, nu siger hr. Jacob Jensen, at det sagde han.
Men det er meget sjovt, for det er det, vi læser i alle aviserne, og i dag er det næsten ikke blevet sagt.
Men jeg hørte det sådan indirekte blive sagt her, altså at vandløbene skal vedligeholdes.
Og ja, vandløbene skal vedligeholdes, også under hensyntagen til naturen i området.
René Christensen (DF), 2020-03-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kan jo så godt lide ordførerens stil.
Det er sådan frem i skoene og fortælle, hvad det handler om.
Så vil jeg spørge ordføreren sådan lidt på samme måde: Kan ordføreren så ikke presse regeringen til at komme lidt frem i skoene?
Altså, det her med, hvad det er for nogle værktøjer, vi skal bruge: Hold nu op.
Vi ved godt, hvad det er for nogle værktøjer, der skal bruges.
Det, det handler om her, er finansiering, og hvem det er, der skal trykke på knappen.
Hvem er det, der skal beslutte, at nu skal der være et vådområde?
Hvem er det, der skal beslutte, at nu skal vi vedligeholde de her vandløb?
Hvem er det, der skal finansiere det?
Det er jo der, udfordringen er.
Og så skal vi finde finansieringen, og det er jeg enig med ordføreren i er der, udfordring står.
Men skal vi ikke stoppe nu med at sige, at vi skal have nogen til at kigge på, hvad det er for nogle værktøjer, der skal være i værktøjskassen?
Dem kender vi godt.
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Men jeg synes sådan set ikke, vi snakker om at skulle opfinde den dybe tallerken.
Det, vi snakker om, er, hvordan vi kan sikre, at vi har nogle værktøjer, som er til rådighed for dem, der skal bruge dem, når de skal bruge dem.
Uanset at vi kan mene, at vi har snakket om det her i rigtig lang tid, så kan jeg i hvert fald se hjemme i Jyllinge, hvor jeg kommer fra, at man igen og igen og igen støder på lovgivning, som bremser et dige, som skal beskytte helt almindelige menneskers bolig, og som ikke har kunnet lade sig gøre indtil nu.
Så der er jo stadig væk steder, hvor det er problem.
Men vi skal også holde fast i, at det her er kommunernes opgave, og mange problemer kan altså godt blive løst af kommunerne på nuværende tidspunkt.
Så kommer vi og skal lave en klimatilpasningsplan, hvor vi hjælper, og hvor vi får smurt hele systemet og får lavet de tiltag, der skal til.
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Det er jeg helt sikker på at vi kan.
Vi kan godt aflede vand, vi kan godt forsinke vand, og vi kan godt samtidig passe på vores natur – og på vores mennesker og værdier, for det er jo menneskers huse, som også står under vand.
Så alle de ting mener jeg da godt vi kan gøre, men vi kommer bare til ikke kun at skulle lave planer; vi kommer også til at skulle finansiere de planer – altså, så vi holder tingene sammen, fordi der også godt kan være noget af det her, som kommer til at blive dyrt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Min mormor flyttede ud af en andelsbolig i Store Heddinge, og den andelsboligforening er en del af dem, der er bygget eksempelvis i 1990'erne.
Hvis det er dem, som spørgeren vil drage omsorg for, så må jeg sige, at i langt de fleste af de små byer er det slet ikke rentabelt at lave § 5, stk. 2-renoveringer, så de er fuldstændig upåvirket af, hvad vi har vedtaget i forbindelse med den paragraf.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-03-11:
Den sidste del er jo sådan set meget interessant.
Jeg synes måske, at det er lidt påfaldende.
Ministeren tror ikke, at det har den store betydning i København, for dér er der så mange, der gerne vil købe, men dér, hvor der er færre, vil det så åbenbart få en effekt.
Det synes jeg var en noget speciel udtalelse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jeg tror, at folk, der ikke har en opsparing, stadig vil have nemmere ved at låne til en andelsbolig til 1 mio. kr. end til en tilsvarende ejerlejlighed, som koster 3 mio. kr.
Og det, der afgør prisen, er, hvor mange der har lyst til at betale den pris, som en andelsbolig har som maksimal værdi.
Heidi Bank (V), 2020-03-11:
Ministeren må meget undskylde mig, men ministeren stod for et øjeblik siden og sagde, at hvis nogen ikke kunne låne pengene, så ville der være andre købere til det alligevel.
Er det ikke en skævvridning, forstået på den måde, at dem, som har en stor opsparing, får råd til at købe andelsboliger, hvorimod det for dem, som ikke har den opsparing, vil være langt sværere at komme ind på markedet?
For de kommer simpelt hen ikke til at kunne låne til det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Nej, det er først og fremmest dem, som har lyst til at købe en andelsbolig, som skal gøre det.
Jeg ser det som en mulighed for at lave blandede boligformer, hvor der også er almene boliger og ejerboliger og andre boligformer.
Men som jeg ser det, handler det her grundlæggende om, at langt de fleste andelsboliger i dag bliver solgt uden om det åbne marked.
Der er meget få ejendomsmæglerhandler med andelsboliger, og det er jo, fordi priserne er under det, som de kan handles til typisk.
Heidi Bank (V), 2020-03-11:
Jamen tak for svaret.
Det er jo et interessant svar, ministeren kommer med, for det, jeg hører ministeren sige, er jo, at man sådan set er villig til at skævvride andelsboligmarkedet, sådan at dem, der har råd – altså dem, der har ekstra mange penge i banken og har en stor opsparing – kan komme ind på andelsboligmarkedet i København, hvorimod dem, som har brug for at låne pengene, desværre må opgive at komme ind på markedet.
Er det socialdemokratisk politik på den måde at skævvride andelsboligmarkedet?
For jeg har da netop hørt ministeren tale om, hvor dannende det er at have en andelsbolig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Det, der afgør det, er selvfølgelig markedet, og markedet er jo på den måde, at hvis der er en køber til en ejendom, køber han til den pris, uanset om en bank kan synes, at det er en maksimalpris, som den ikke kan dække sikkerhed på op til 100 pct.
Og det, vi kan se fra det københavnske andelsboligmarked, er, at der er flere andelsboliger, end der er ejerboliger, men alligevel er der ikke særlig mange andelsboliger til salg, og det er jo, fordi langt de fleste andelsboliger har en maksimalpris, som ligger under markedsværdien.
Derfor vil det jo stadig være sådan, at hvis man har en andelsbolig, som er sat til 1 mio. kr., og en tilsvarende ejerlejlighed koster 3 mio. kr., så vil det jo stadig være interessant for folk at købe den andelslejlighed.
Det er jo den, der i virkeligheden definerer, hvor meget man køber eller sælger en andelsbolig for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-03-11:
Men så indrømmer ministeren jo også, at det her har betydning, for hvis den belåning, som et realkreditinstitut må lægge til grund, bliver lavere som følge af det her, så sætter det sig jo også i prisen på andelsbeviset.
Jeg synes bare, at det ville være befriende, hvis ministeren sagde: Ja, det er rigtigt.
På grund af de ændrede regler har det betydning for belåningsmulighederne og dermed også for prisen, og det kan også betyde for den enkelte andelsbolighaver eller for den enkelte, der ønsker at købe en andelsbolig, at det bliver man afskåret fra, fordi belåningsmulighederne er svækkede.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Det, der ligger i de grønne energikrav, som der er lavet i den her aftale, og som spørgerens eget parti sådan set også var villig til at gå ind i – og man har skitseret en alternativ aftale, hvori de indgår – er, at der alt efter ejendommens energistandard vil være et tab på 3 til 8 pct.
Det tab opvejes af, at man kan fastfryse en valuarvurdering, men det tab vil selvfølgelig stadig være der i forhold til den belåningsmulighed, der er.
Men at sige, at et belåningsmulighedstab på 3 pct. er det samme som et tab på 3 pct., er ikke nødvendigvis rigtigt.
Der er mange variable, der har indflydelse på, hvor meget man kan låne, når man kommer ned i banken, først og fremmest jo hvordan ens egen økonomiske situation er.
Det er jo det, der ligger til grund, og det er det, Finanstilsynet også slår fast igen og igen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-03-11:
Tak for svaret.
Nu har jeg jo brugt en del tid på det her, og et af de spørgsmål, jeg har stillet til ministeren, går på belåning, som har fyldt rigtig meget.
Ministeren har sagt, at hvis bare man kunne fastfryse valuarvurderingen, var der ingen problemer.
I spørgsmål 68 i Boligudvalget har jeg spurgt ind til reglerne om værdiansættelse, og der svarer ministeren mig, at et realkreditinstitut ikke må lægge en valuarvurdering til grund for instituttets værdiansættelse.
Det er sådan set meget klart.
Det er Finanstilsynet, der siger, at en fastfrosset valuarvurdering ikke kan tillægges nogen værdi i forbindelse med, at en bank eller et realkreditinstitut skal værdiansætte en ejendom – den skal vurderes ud fra markedsprisen.
Så er det bare
, jeg undrer mig over, at ministeren siger, at så er der ingen problemer.
Altså, i det svar til mig indrømmer ministeren, at værdiansættelsen, som ministeren hele tiden siger at man kan sætte ud fra den fastfrosne valuarvurdering, ikke kan bruges, når ejendommen skal belånes.
Kan ministeren prøve at forklare mig, hvordan den forskel ikke skulle have nogen betydning for prisfastsættelsen?
For det kan jeg ikke forstå.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jeg vil gerne understrege, at aftalen af 30. januar ikke generelt indeholder elementer, der spænder ben for stiftelsen af andelsboligforeninger.
Tværtimod har vi aftalt, at der nedsættes et udvalg til at se på finansieringsreglerne for andelsboliger.
Efter lejelovens § 103 opfyldes tilbudspligten, ved at ejeren skal tilbyde en af lejerne dannet andelsboligforening at købe ejendommen til samme pris, kontante udbetaling og øvrige vilkår, som ejeren kan opnå ved salg til anden side.
Det betyder i praksis, at ejendommen skal tilbydes lejerne til den samme pris, som investor er villig til konkret at betale for ejendommen som udlejningsejendom.
Tilbuddet er fremsat på et tidspunkt, hvor boligaftalen endnu ikke var indgået.
Uanset om andelsboligforeningen blev tilbudt ejendommen til en pris, der var højere, end den vil være efter ikrafttrædelsen af de nye regler, vil denne pris efter aftalen alene blive påvirket af de øgede energikrav, da andelsboligejendomme er fuldstændig undtaget fra karensperioden.
Det står naturligvis banker og realkreditinstitutter frit for at vurdere deres fremtidige risiko, og om de ønsker at finansiere køb af en ejendom.
Dette vil særligt være relevant i en fase, hvor overvejelserne om overtagelse har stået på under den politiske forhandling.
Jeg mener ikke, at en sådan situation vil gentage sig, da aftalen har skabt klarhed om indgrebets omfang.
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Nu fik vi jo bl.a. sat flere penge af til udtagning af lavbundsjord, ikke helt så meget, som vi gerne ville, men nok til, at vi kan komme i gang, og så kan vi gøre os forhåbninger om, at vi så kan fylde den kasse endnu mere op på sigt.
Der er jo også mulighed for at få økonomisk kompensation i forbindelse med etablering af vådområder og minivådområder osv.
Så egentlig er det jo ikke pengekassen, der er tom på de områder, men det har taget lidt tid at komme i gang.
Men der har jeg også taget til efterretning, at det ikke kun er landbruget, der er kommet langsomt ud af starthullerne her – det er også kommunerne.
Men jeg synes så, at det falder lidt tilbage på dem, der lavede landbrugspakken – hvis jeg må runde den igen – for der skulle jo dengang have været lagt en præmis om, at når man gav de lempelser, så var der også nogle forventninger eller krav om, at kommunerne leverede i forhold til at etablere de der vådområder og gav de der reduktioner.
Nu taler vi jo om kvælstof, men det hele hænger jo sammen på en eller anden måde, altså mange af de her virkemidler, og det er jo på sin vis meget fint, at vi på den måde kan løse flere problemer på én gang.
Men derfor er det ikke mit indtryk, at der i virkeligheden mangler penge i forhold til vådområder og minivådområder og lavbundsprojekter; der har vi også både EU-projekter, og vi har de finanslovsmidler, vi har afsat.
Det er klart, at på langt sigt tror jeg der skal mange flere penge ind på det område, men vi har rigeligt med penge til at komme i gang.
Kim Valentin (V), 2020-03-11:
Forstår ministeren den ærgrelse, som både den unge sælger og den unge køber må have, efter at salget af sælgerens andelsbolig gik i vasken, fordi banken valgte at advare køberen mod at købe lejligheden med beskeden om, at »med den nye lovændring kunne denne forening godt stå til at falde i værdi«, og »hvis det var mig, så ville jeg ikke købe den på nuværende tidspunkt.
Grundet den store risiko.
Worst case i denne forening
, vil lejlighederne på 56 m 2 falde med en værdi på 300.000 kr.«?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jeg kan selvfølgelig ikke tage hr. Kim Valentins oplevelse fra ham.
Den må stå for hans egen regning.
Men jeg må sige, at jeg hele vejen igennem det her forløb har kæmpet for at sikre, at vi ramte andelsbolighaverne så lidt, som det overhovedet var muligt, men der er en historisk sammenkobling mellem andelsboligsektoren og udlejningsejendomme, som gør, at når vi eksempelvis går ind og stiller energikrav, er det svært helt at undgå det.
Men det tror jeg i øvrigt vil være en diskussion, som vil gå igen i alle de sammenhænge, hvor vi diskuterer forøgede energikrav, nemlig at det kan have konsekvenser.
Jeg kæmper for at sikre, at de bliver så små som muligt.
Kim Valentin (V), 2020-03-11:
Man har en oplevelse af, at der, når der bliver svaret på de her spørgsmål, ikke er et reelt ønske om at give et fuldstændig oprigtigt svar og i virkeligheden ikke noget ønske om at gå ind i den her problemstilling, som vi her fremfører.
Men det må jeg jo bare tage til efterretning.
Tænk på, at der er rigelig med risiko i markedet, som det ser ud i øjeblikket.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-03-11:
Jamen Venstre kan formulere deres krav om en garanti på den ene eller den anden måde, men jeg har ikke været ude på at give garantier om, at ingen andelsbolighaver vil tabe en krone, for jeg ved, at det, at vi indfører energikrav ligesom i alle andre dele af vores samfund, selvfølgelig vil have en betydning.
Det er jo en betydning, som spørgerens eget parti sådan set også har været indforstået med, altså at der skal stilles skrappere energikrav.
Det vil have en betydning.
Det får man selvfølgelig også i Venstre mulighed for at tage stilling til undervejs i behandlingen af det her lovforslag.
Heidi Bank (V), 2020-03-11:
Nu er det sådan, at jeg ved, at i ministeriet har man adskillige computere, så jeg er også sikker på, at man kan lave nogle meget omfangsrige beregninger, og det har jeg da også en forventning om at man gør.
Konsekvenserne af det her er jo, at det rammer en masse almindelige mennesker, der har købt en andelsbolig.
Der synes jeg bare, at ministeren, når nu han siger, at det ikke skal koste andelsbolighaverne noget, kan give den garanti til andelsbolighaverne.