Rune Lund (EL), 2019-10-10:
Som jeg også nævnte på vegne af Enhedslisten, da vi behandlede lovforslaget i foråret, synes vi, at der ligger en rigtig god politisk aftale bag det her lovforslag, fordi det netop er en aftale og dermed også et lovforslag i forhold til retssikkerhedspakke IV, som det hed, som betyder, at vi får styrket retssikkerheden, at vi får nedbragt sagsbehandlingstiderne, og at vi får styrket lægmandselementet i vores klagesystem på skatteområdet.
Jeg får egentlig også lyst til igen at sige, som jeg gjorde ved behandlingen i foråret, at jeg synes, at vi fra Enhedslistens side havde et meget, meget godt samarbejde med ikke mindst Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet på det her område.
For det, som jo var det aftaleudkast, vi først blev præsenteret for, var et forslag, som ville forringe retssikkerheden, og som ville svække lægmandselementet.
Så jeg synes, at det på den måde var en fin proces, som leder frem til noget i dag, som er rigtig fornuftigt.
Som jeg også nævnte i foråret, er det sådan, at der, når man kigger på høringssvarene, også er nogle opmærksomhedspunkter, som jeg gerne vil slå ned på.
Det ene er jo, om domstolene vil få en større mængde sager.
Det er sådan, at Landsskatteretten vil behandle principielle sager, og på den måde bør der være taget højde for det, men det er klart, at vi lige må følge udviklingen og se, hvordan det kommer til at forme sig.
Så er der den anden ting, nemlig de ti skatteeksperters rolle og funktion, som er noget, som lå hr. Dennis Flydtkjær meget på sinde.
Der er det jo sådan, at skatteministeren skal fastsætte nærmere retningslinjer for anvendelsen af de her særligt udpegede eksperter.
Det er noget, som jeg synes vi også lige må følge lidt med i, fordi det jo handler om, hvordan noget, som er en lægmandsinstitution, spiller sammen med, at der kommer nogle folk, som har en skattefaglig ekspertise.
Så der kan være for og imod.
Der er i hvert fald bare lige den problematik, man skal gøre opmærksom på, altså at man styrker lægmandsinstitutionen ved, at der er nogle eksperter, som så at sige er på lægmandsinstitutionens side, og som kan give en bedre indsigt eller en modvægt i diskussionen om det, som kommer fra Skatteankestyrelsen.
Omvendt er det, at der kommer professionelle ind i noget, som er en lægmandsinstitution, noget, som kan undergrave hele ideen med en lægmandsinstitution.
Men vi må jo følge med i, hvordan det går, når reglerne bliver udmøntet, og hvordan de bliver brugt.
Så er der den nye ting her i lovforslaget, og det er funktionsperioden, som bliver forlænget.
Det kan vi støtte.
Og så foreslås det, at der fra årsskiftet ikke ydes omkostningsgodtgørelser i klager og retssager om tilbagekaldelser om afgørelser af refusion af udbytteskat.
Jeg vil i øvrigt nævne, at lige præcis spørgsmålet om omkostningsgodtgørelser jo var en del af den såkaldte retssikkerhedspakke I, og det var sådan, at man så at sige forbedrede omkostningsgodtgørelsen på den her måde.
Nu kommer der så heldigvis en delvis tilbagerulning af den omkostningsgodtgørelse, som skete med retssikkerhedspakke I, og det er så i forhold til omkostningsgodtgørelser i klager og retssager om tilbagekaldelse af afgørelse om refusions- og udbytteskat.
Det er jo selvfølgelig et fremskridt, at der sker den tilbagerulning lige præcis på det her område, men der er for mig en anledning til, at vi får genbesøgt hele den aftale omkring omkostningsgodtgørelse eller hele den del af retssikkerhedspakke I, som omhandler omkostningsgodtgørelse.
Det er i hvert fald noget, jeg gerne vil snakke med den nye skatteminister om, altså at vi lige får den besøgt og ser, om den model, man lavede i sin tid, virkelig var den mest kloge model.
Den betyder jo, at store firmaers advokatkontorer eller andre, som vi har set det her i udbytteskatteskandalen, kan gå ind og søge om refusion for de udgifter, som de har i forbindelse med de her retssager, som kører mellem den danske stat og nogle folk, som vi sådan set mener har svindlet, eller som minimum har fået udbetalt penge på et forkert grundlag.
Det synes jeg nok ikke at skatteborgernes penge skal gå til.
Dem kan vi bruge på andre ting.
Men vi er tilfredse med det her lovforslag.
Vi er positive over for det, og vi har sådan set tænkt os at stemme for det.