runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Det var da godt, at ordføreren kunne komme ud af sin indespærring i landsbyen og komme op på talerstolen her.
Det kan være, at det alligevel ikke er så slemt.
Hvis man kigger på forsyningssikkerheden, har vi jo Klimarådet, som har kigget på, om det i forhold til en elforsyningssikkerhed, hvor der er så meget vedvarende energi fra sol og vind, så kan lade sig gøre.
Det har de faktisk analyseret på, de har udgivet en rapport, og ja, der bliver nogle spidsbelastningstidspunkter, hvor vi er nødt til at have nogle andre energikilder, og det kan jo sådan set godt være den grønne gas, der i fremtiden kunne sikre os, at vi har en elforsyningssikkerhed, der er i orden.
Det er sådan set det, Klimarådet siger til os.
Klimarådet kommer jo med rigtig mange gode råd, synes jeg.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, og det er en rapport, som ordføreren har kigget i, for ellers kunne jeg da godt anbefale, at man ser på den, for så er der ingen grund til at være så bekymret ude i sin isolation i landsbyen omgivet af solceller.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-20:
Jeg bor jo selv i en landsby, og jeg har selv oplevet, hvordan den landsby, jeg bor i, er spærret fuldstændig inde af solceller.
Der er i øvrigt planer om at udvide de solcellemarker, der er, markant.
Og så må jeg sige: Heller ikke den her gang fik jeg svar på, hvem man så helst vil købe fremtidig olie og gas af.
Men det er lige før, der er et stykke kringle på højkant til den første, der meddeler, hvem man har lyst til at købe det af, når man nu ikke længere vil hente det op af dansk undergrund.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Jeg tror, hr. Nick Zimmermann enten bor for meget i en by eller opholder sig alt for meget indendørs.
For jeg kommer ude i landdistrikterne og bor i landdistrikterne, og jeg kan bare fortælle ordføreren: Der er ikke solceller på alle marker, der er, hvilket ordføreren lige sagde på talerstolen.
I Venstre mener vi, vi skal fjerne forbuddet mod atomkraft, og vi skal se på de nye atomkraftteknologier.
Men det, jeg kan høre hr. Nick Zimmermann sige, er, at han ønsker at bygge et gammeldags atomkraftværk.
Er det ikke rigtigt, at det vil være dyrere, vil være tilgængeligt om 15 år og på ingen måde vil give os en løsning på den grønne omstilling?
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-20:
Det er jo for at undgå de massive udsving, der er.
Af og til har man nogle af de allerhøjeste elpriser nogen sinde.
Det har vi både haft sidste år, forrige år og så sandelig også i år.
Og der bliver man nødt til at have en forståelse for, at rigtig mange danskere faktisk har haft svært ved at betale deres regninger.
Hvis man får atomkraft, får man en fuldstændig stabil elpris, og det kan man aldrig nogen sinde gøre med solceller eller vindmøller.
Derudover ødelægger det landdistrikterne, når man bare fylder samtlige marker, der er, op med solceller.
For jeg har endnu ikke hørt en eneste her i Folketinget, hverken nogen, der repræsenterer regeringen eller andre partier, der kan fortælle mig, om man så allerhelst vil købe fremtidig olie og gas af saudierne, af irakerne eller af Putin.
Men det er jo de valg, der er.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Tak for det.
Det må jeg sige: Det var jo en markant tale fra hr. Nick Zimmermann, som undsagde den grønne omstilling nærmest helt og aldeles og vil bore efter olie og gas.
Det var jo som at høre en røst fra fortiden, en dinosaur i klimapolitikken, der her lige pludselig trådte på talerstolen i Folketinget!
Jeg vil bare høre, om hr. Nick Zimmermann kan bekræfte, at den grønne omstilling er billigere end atomkraft og i virkeligheden også nye olie- og kulkraftværker, at vind og sol faktisk nu er blevet en af de allerallerbilligste energiformer og den hurtigste, vi kan etablere, og også bekræfte, hvorvidt det er rigtigt, at den grønne omstilling, vind og sol, faktisk i den grad har været med til at give danskerne billigere strøm.
Ja, den svinger, men strømmen er samlet set over årene på grund af den grønne omstilling blevet billigere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Ja, det er jeg sådan set meget åben over for.
Vi har en anden høring i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget på torsdag om bygningsdirektivet, og det er jo ikke, fordi vi skal lave reklamer heroppefra, men nu er det jo gjort.
For vores energiforbrug ude i boligerne, både til drift og at lagre de materialer og det, som man ikke laver, har sådan samlet set stor betydning for vores samlede klimabelastning.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Tak for det svar, for de rapporter siger måske noget om tilstanden, men de siger jo ikke nødvendigvis noget om klimatilstanden omkring huset.
Og hvis der er en beregning på, om det kan betale sig at udskifte vinduer, kan det måske godt være, i forhold til at man kan få en lille energibesparelse, men der kan jo være et meget stort klimaaftryk ved at gøre det.
Og det, jeg vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren kunne være interesseret i, at vi måske arbejder sammen om at holde en høring, hvor man fik kigget lidt nærmere på, hvordan man kunne ændre på det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Men jeg tror, der er rigtig mange steder, hvor man, når først hushandelen er gået igennem, fokuserer mere på, hvordan haven skal se ud, eller om man skal udskifte et køkken, frem for at man har fokus på, hvor de største energibesparelser ligger.
Så vidt jeg ved, er der nogle af rapporterne, som er offentlige, så hvis man var et lidt kvikt byggefirma, kunne man jo godt gå ind at se på de vurderinger og sende et godt tilbud til nogle af husejerne.
Men jeg tror lidt, at det er for passivt et redskab, sådan som det er i øjeblikket.
Det er jo mere noget, som bliver lavet, for at dem, der køber og sælger huset, ved, hvad det er for en tilstand, huset er i, frem for at det lægger op til handling.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-20:
Tak, og tak for talen.
Ordføreren nævner det her om energieffektivitet i husholdningerne.
I dag har vi tilstandsrapport og energimærkning, men i de rapporter kigger man jo faktisk slet ikke på, om de vinduer eller det tag, man har, er noget, der skal udskiftes hurtigt, eller om det kan holde i rigtig mange år.
Hvad tænker ordføreren om, at man kigger på den måde at lave vores rapporteringer på, så vi måske i højere grad inddrager klima- og energieffektiviteten i den måde at måle vores bygninger på i forbindelse med hushandler?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg tror faktisk ikke, at jeg sagde, at det var juleaften, man brugte mest strøm.
Jeg sagde bare, at det var rigtig bekymrende, at man kunne stå uden strøm og ikke kunne stege anden.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er, fordi vi stadig væk ikke arbejder juleaften, men det er jo bare et spørgsmål om tid, før den nuværende regering finder på, at det er den næste helligdag, man fjerner, for vi skal jo alle sammen være mere ved samlebåndet, og det kan jo ligeså godt være den som alle andre.
Angående det økonomiske incitament, altså at det gav 3 mia. kr. i kassen, vil jeg sige, at jeg ved ikke, hvor mange gange vi har fremskrevet det, og hvad råderummet har været siden – det er i hvert fald ikke pengene, det handler om.
Men det var det argument, man brugte dengang.
Det viser jo bare, at regeringen finder på hvad som helst, og gad vide, om den næste så bliver juleaften.
Til den tid kunne det være rart at have en grundlast, så vi ligesom sikrede, at vi igen kunne komme tilbage til en tid, hvor danskerne hele dagen vidste, hvad det kostede, ligesom da strøm kostede 4 kr. eller 3 kr. eller 2 kr. – det var jo en dejlig tid – i stedet for at man står op midt om natten for at få lov til at vaske sine hvide skjorter til næste uge, fordi det hele dagen har kostet 11 kr.
Det er jo det, der er problemstillingen med den måde, vi kører det på med vedvarende energi, som er ustabil.
Ministeren var faktisk inde på det i starten, altså at der stadig væk er nogle tidspunkter, hvor vi skal have den sikkerhed op.
Så bliver jeg nødt til at spørge i forhold til forsyningssikkerhed: Er ministeren ikke enig i, at når vi laver tingene meget firkantet, bliver det nogle gange dumt, i forhold til at folk skal kobles fra den grønne strøm, f.eks. hvis du bor et sted, hvor du ikke får fjernvarme, og vi tvinger folk ud, der har gasfyr, ved siden af en virksomhed, som vil bruge grøn strøm?
Lars Aagaard (M), 2025-05-20:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der ved sine fulde fem påstår, at energisystemet kan køre på sol og vind alene.
Så selvfølgelig skal der være elementer i det, der kan stabilisere sådan et energisystem.
Et af elementerne er kraftværker.
Det har vi behov for.
Spørgsmålet er jo så, hvor energien til de kraftværker skal komme fra.
Der er også nogle grønne muligheder.
Hr. Søren Egge Rasmussen har peget på biogas som en af mulighederne.
Men der er også andre ting, der kan give os den stabilitet.
Der er lagring.
Man kan også indrette sig sådan, at der er et prissignal om at lade være med at forbruge, når det er rigtig dyrt.
Det er sådan set meget godt, at det kommer ud både til danskerne og til virksomhederne, fordi det giver nogle muligheder for at opføre sig økonomisk rationelt i forhold til det energisystem, vi har.
Hvis hr. Kim Edberg Andersen er så fortvivlet og finder det så forstyrrende, at elprisen svinger, kan jeg kun opfordre til at vælge et fastprisprodukt.
Jeg ved ikke, om hr. Kim Edberg Andersen er nærig, men vi taler i hvert fald af og til sammen om økonomi, så jeg tænker, at der er en vis form for nærighed i kroppen på hr. Kim Edberg Andersen.
Derfor vil jeg sige, at hvis man vil have en fast pris, betaler man jo en præmie for det, men hvis hr. Kim Edberg Andersen synes, at det er så frustrerende, at prisen svinger, kan jeg kun opfordre til at vælge et fastprisprodukt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-20:
Tak for det.
Det har vi så efterfølgende taget til efterretning at vi åbenbart ikke gør.
Men jeg vil godt spørge om noget helt andet, og det er faktisk foranlediget af noget af det, som fru Pia Kjærsgaard spurgte om, nemlig spørgsmålet omkring udenlandsk arbejdskraft.
For normalt er det jo sådan på et frit marked som et arbejdsmarked, at hvis der er en stor efterspørgsel, betyder det, at så stiger priserne.
Er ministeren virkelig ikke af den opfattelse, at hvis det var sådan, at vi gjorde en større indsats for at give en bedre anerkendelse til de mennesker, der arbejder inden for ældreplejen, kunne det gøre os i stand til at kunne tiltrække og fastholde mere af det personale, vi har behov for?
For hvilken garanti har ministeren for, at arbejdskraft, man importerer til Danmark for at arbejde inden for området, hvis løn- og arbejdsvilkårene ikke er tilstrækkelig gode, ikke bare forsvinder ud til andre brancher eller til andre lande og arbejder dér i stedet for?
Og så er der det moralske aspekt, der ligger i, at den mangel på både sundhedspleje- og omsorgsmedarbejdere, vi har i Danmark,
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Det synes jeg da er helt i tråd med god parlamentarisk skik, altså at invitere i forhold til at afdække, hvor det er, interesserne er, og hvad det er for nogle synspunkter, man har.
Så det vil jeg bestemt ikke udelukke.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-20:
Tak for det.
Jeg håber ikke, at ministeren oplevede Alternativet på samme måde.
For Alternativet er jo meget interesseret i at indgå i den her aftale.
Så nu vil jeg bare høre en ting: Hvis der kommer noget i fremtiden på ældreområdet, kunne ministeren så overveje at invitere os alle sammen, så vi har mulighed for at give input?
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Det giver mig jo heldigvis også anledning til at svare på det spørgsmål, som jeg ikke kunne nå inden for tiden, nemlig spørgsmålet fra fru Pia Kjærsgaard.
Helt grundlæggende var det jo ikke en pointe om at udelukke nogen på forhånd.
På baggrund af de dialoger og den tekniske gennemgang, der også har været, og i øvrigt også de spor og de holdninger, der er blevet tilkendegivet, i forhold til hvad det er for en retning for ældreplejen, man vil gå i, valgte jeg at gå videre med de partier, som ville i den samme værdimæssige retning omkring frisættelse.
Blot for at tage et eksempel kan jeg sige, at fru Pia Kjærsgaard i sin tale i dag nævner spørgsmålet omkring minimumsstandarder, og det er jo et eksempel på, at tilgangen er fuldstændig anderledes end det, som er kernen i den nuværende reform.
Helt overordnet tror jeg simpelt hen ikke, at vi kan løse de problemer.
Det er 15.000 medarbejdere, vi mangler – der er 61.000 social- og sundhedsmedarbejdere i dag.
Det er en kæmpe andel.
Og hvis det så bare var på ældreområdet, havde det jo nok kunnet lade sig gøre, men vi mangler også medarbejdere på det grønne område, vi mangler medarbejdere i erhvervslivet osv., så det er jo en generel problemstilling, vi står over for.
Jeg er ikke så meget for sprogbrugen, hvor man siger, at vi importerer arbejdskraft.
Det her er gensidige aftaler, vi ligeværdigt og respektfuldt indgår med Indien og Filippinerne, hvor bl.a. WHO-retningslinjerne er væsentlige.
Der skal selvfølgelig være ordnede forhold, altså gode aftaler, der har en gensidighed, og vi skal selvfølgelig etablere nogle arbejdspladser, som folk er glade for at komme til, i de lokalsamfund, man skal integreres i osv.
Det er selvfølgelig afgørende.
Jeg kan jo ikke garantere, at man ikke vælger at gå til andre brancher eller noget andet – jeg går jo sådan set ikke ind for stavnsbåndet, og det er jeg sikker på at spørgeren heller ikke gør – men det handler om at få skabt nogle attraktive arbejdspladser.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-20:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg har allerede rost ministeren for ældrereformen og det gode arbejde, så jeg vil tage fat et andet sted og i virkeligheden køre lidt videre i det, som fru Pia Kjærsgaard nævnte.
For vi stod i går og havde landet en psykiatriaftale, og jeg fik næsten tårer i øjnene, fordi vi stod på tværs af Folketingets partier og vi alle sammen var blevet inddraget og vi alle sammen havde fået mulighed for at give input.
Og jeg har selv det princip, at jo flere man lytter til, jo flere guldkorn kan man få ind.
Så jeg kunne også godt tænke mig at høre
: Hvad er baggrunden for, at man fra starten af udelukker nogle partier?
Er det ikke synd for den demokratiske proces?
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er også utrolig optaget af ernæringsrigtige tilstande, og det er jo nogle virkelig høje tal.
Det er en kæmpe problemstilling, og jeg mener jo for det første, at helhedsplejen er en af kronjuvelerne, for der skal man vurdere den enkelte ældres samlede tilstand, herunder også den ernæringsmæssige tilstand.
Og for det andet er det rigtigt, at jeg har præsenteret nogle initiativer.
Jeg synes, at vi skal se på effekten af dem i forhold til at understøtte implementeringen yderligere.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-20:
Tak for den positive tilkendegivelse.
Det glæder vi os i Danmarksdemokraterne selvfølgelig til.
Mit andet spørgsmål skal omhandle underernæring, for som jeg også lagde vægt på i min ordførertale, er der jo 77.000 personer i ældreplejen, som i dag bliver underernæret.
De oplever sult med stor svækkelse til følge.
Der synes jeg jo, at vi skylder et klart svar til de mange ældre, i forhold til hvad vi egentlig kan gøre, og hvad ministeren vil gøre.
Jeg synes da, at der mangler initiativer fra ministerens side.
Ud over de her lidt lette løsninger, som ministeren præsenterede på et samråd for nylig, så vi i Danmarksdemokraterne gerne, at ministeren krævede af kommunerne, at de lavede en systematisk indsats efter de retningslinjer, der allerede findes i dag.
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo helt rigtigt, at demensrejseholdet er en virkelig, virkelig stor succes.
Der er nogle kommuner, der har flere plejehjem blandt dem.
I virkeligheden var det faktisk også noget, vi så, da der blev lavet puljer på Teams i sin tid.
Der var også flere kommuner, end der var penge til så at sige, der søgte.
Jeg synes jo generelt set, at fokus på demens vil jeg gerne være med til at snakke om.
Helhedsplejen styrker jo hele forudsætningen for at kunne arbejde med demens.
De grundlæggende værdier taler lige ind i, hvordan vi også skaber nogle rammer, der er gode for at arbejde med demens.
Men demens vil jeg da gerne have en nysgerrighed i forhold til at tale mere om.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-20:
Og tak for talen.
Men det, som jeg ikke forstår, vedrører, at vi jo nu står i en situation, hvor det er, at vi er i gang med at formidle masser af midler ud til en række plejehjem, men hvor der også er en række plejehjem, som har fået et nej, fordi der ikke er flere penge i puljen til, at flere kan få besøg af demensrejseholdet.
Så hvad vil ministeren gøre der for at sikre, af de plejehjem, som altså har fået et nej, fremover kan få et ja til at kunne arbejde med mennesker med demens?
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Det, der er fordelen ved teknologi, er, at så er der slet og ret også mere tid til de ting, der kræver en borgernær relation.
Som et eksempel kan jo nævnes nogle af de muligheder, man har, for at blive hjulpet på toilettet.
Det giver simpelt hen en større værdighed for de ældre, at man selv kan komme på toilettet og på de tidspunkter, man gerne vil, i stedet for at man skal sidde og vente på en medarbejder.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-20:
Men det at skabe attraktive arbejdspladser handler jo lige præcis om løn- og arbejdsvilkår.
Det er også derfor, at det er uforståeligt for mig, hvorfor regeringen ikke anerkender, at der er en stor mangel på pleje- og omsorgspersonale, og at man derfor bør gøre noget mere for at sikre bedre løn- og arbejdsvilkår for dem.
For vi så det jo f.eks. i forbindelse med »Flere hænder og højere faglighed i ældreplejen«, altså det, at vi afsætter midler til at kunne uddanne noget af den uddannede arbejdskraft og sikre, at der kan ske et kompetenceløft.
Det er jo én af vejene at gå.
Noget andet er at sikre, at en større andel af de unge mennesker, der kommer ud på arbejdsmarkedet, finder det attraktivt at arbejde inden for pleje- og omsorgssektoren.
Det burde være en langsigtet løsning, for ellers risikerer vi jo netop, at hvis ikke vi gør noget ved det, forsvinder den arbejdskraft, der er på det område, altså hvis det ikke bliver tilstrækkelig attraktivt at arbejde der, både i forhold til løn og ansættelsesvilkår.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Det er, fordi når jeg kigger op på Moderaterne, ser jeg formanden, og det gør jeg også, når jeg kigger på en Venstremand.
Så tænker jeg: De to mennesker kunne da aldrig nogen sinde være i regering med Mette Frederiksen.
Du ved, der bliver jeg bare klogere hver gang.
For bekymringen, som er minimal og nogle gange irrationel, er jo, at der sker en opstigning, og det tror jeg danskerne ville reagere ret voldsomt på.
Så vi er et konstruktivt parti, der gerne vil hjælpe regeringen.
Der tror jeg, man skal tænke sig om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-20:
Det er slet ikke sikkert, jeg bruger det.
Men man kan jo kun få de to korte bemærkninger, og når man så sidder og brænder inde med en masse ting, er man jo nødt til at tage ordet igen.
Jeg må bare sige, at når man sidder og analyserer, og det kan man jo gøre hernede på første række, ministerens svar, er det så teflonbelagt, at jeg synes, det er utroligt, det må jeg bare sige.
Jeg lægger mærke til, at ministeren hele tiden enten skyder det over til en anden minister og siger, at det vil hun gerne se på, og når der kommer et konkret forslag fra fru Kirsten Normann Andersen, vil man godt se, at man kan gøre det lidt bedre.
Altså, jeg er ærgerlig for at sige det mildt – for at sige det mildt – over at vi stadig væk i den her store debat, den her store ting, kan kigge ind i det, også i forhold til den mangel på arbejdskraft, der er, hvor jeg heller ikke synes, at man gør, hvad der skal gøres.
Altså, det nytter jo ikke noget at sige: Vi har givet lidt mere i løn.
Det er ikke alene lønnen, det er også lønnen, men det er i allerhøjeste grad også en anerkendelse af, at de mennesker, som beskæftiger sig med ældre mennesker, syge mennesker og demente mennesker, gør et kæmpe, kæmpe, kæmpe arbejde.
Hvad er det, vi gør forkert, i forhold til at de mennesker med god grund ikke føler sig anerkendt – at de føler sig som sådan lidt lavstatus, at det at være sosu-assistent eller sosu-medhjælper bare er det, det er?
Det er lidt højere at være sygeplejerske, javel.
Jeg er faktisk temmelig fortvivlet over, at man stadig væk har det på den måde, og jeg synes, at ministeren kommer med for mange embedsmandssvar.
Det er så svært at nå ind til ministeren.
Det er også så svært at nå ind til ministeren, når jeg som ordfører for Dansk Folkeparti, som ældreordfører, som en, der, og jeg kan ikke prale af det længere, for 100 år siden selv har været en del af det system – det er så mange år siden, at jeg ikke kan prale af det mere – får at vide, at man jo lige måtte vurdere det værdisæt, ordførerne havde.
Altså, jeg vil næsten sige, hvad bilder ministeren sig ind?
»At vurdere det værdisæt«.
Jeg må sige, at jeg er målløs over ministerens rent ud sagt apparatjikagtige måde at være på, og det synes jeg ikke de ældre kan være tjent med, det synes jeg simpelt hen ikke.
I forhold til at Alternativet bare tilslutter sig og er jublende glade, vil jeg sige, at det havde Dansk Folkeparti bestemt ikke gjort.
Men jeg må sige, at hele den her form, hele den her måde, man har tacklet den her ældrelov på – jeg kan så også høre, at ordførerne også siger, at det bare er en ældrelov, det er ikke en reform, som ministeren siger – er ret rystende, det er i virkeligheden ret rystende.
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Men når det så er sagt, er jeg fuldstændig enig i, at vi med de resultater, vi ser ud til at have, og det er jo endda, selv om vi i 7 år har haft det som et særskilt mål, at vi skal halvere andelen af antipsykotisk medicin, ikke har nået det mål, og i virkeligheden er der en ekstra krølle på den udvikling, som er, at nogle steder lykkes man rigtig godt med det, og set i lyset af at det samlet set ikke er blevet mindre, må der være nogle steder, det er rigtig dårligt.
Jeg vil meget gerne være med til at tale om, hvordan vi også fra et ældreplejeperspektiv kan arbejde mere i retning af at nå det mål.
Per Larsen (KF), 2025-05-20:
Så vil jeg gerne lige skifte emne.
Vi kan konstatere, at der er rigtig, rigtig mange ældre, specielt også de demente, som får rigtig meget medicin, også antipsykotisk medicin, og det synes jeg er en skræmmende udvikling.
Vi har rent faktisk fremsat et forslag om, at vi skal have en medicingennemgang blandt de ældre oftere, for der kan ske rigtig mange ting på 1 år for f.eks. en dement, hvis vedkommende har været indlagt på et hospital eller fået ordineret noget ekstra medicin af forskellig art, altså en gennemgang af deres medicinindtag oftere.
Er det noget, ministeren også kunne ønske sig?
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Det er jo nogle forhandlinger, der har fundet sted ovre hos mine kollegaer, men i hvert fald er noget af det væsentlige, man faktisk har lært af erfaringerne i forhold til de iranske sygeplejersker, et stærkt fokus på, at vi får det drejet hen i retning af, at tingene i højere grad bliver efterspørgselsdrevet, for det er jo sådan set grundlæggende det, at efterspørgsel og udbud skal passe sammen.
Per Larsen (KF), 2025-05-20:
Tak for det, og tak for en god tale.
Vi er også med i aftalen om udenlandsk arbejdskraft, og jeg vil gerne spørge ministeren: Nu, når vi ved, at vi har så stor en udfordring, som vi har – tallet er 15.000, og det er jo rigtig, rigtig mange, og spørgsmålet er så, om de alle sammen vil være på fuld tid –
hvad var årsagen så til, at man kun satsede på at rekruttere 1.000 udenlandske, altså nu, når opgaven er så stor, som den er?
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det er utrolig vigtigt at anerkende medarbejdere og også social- og sundhedshjælpere på det her felt, alene af den årsag at når man får mere kompetence, er det bare virkelig vigtigt, at man også ved, hvad det er, man har at stå i.
Så det er jo både anerkendelsen, altså som fag og som omdømme, men jo også i virkeligheden som en blåstempling af nogle kompetencer.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi også kigger på, og det vil jeg sådan set gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan anerkende, og hvordan vi kan sikre kompetencerne.