runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-01-11:
Så vi kan konkludere, at Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre er enige om, at der skal være billedkunst i 6. klasse, og at vi skal finde nogle timer, der skal konverteres, så der bliver plads til billedkunst i 6. klasse.
Hvor vi så skal finde de timer, kommer så an på de kommende forhandlinger, og der håber jeg selvfølgelig på, at vi kan opnå enighed.
Men tak for det præcise svar.
Marianne Jelved (RV), 2019-01-11:
Jeg har tilkendegivet, hvor jeg synes de timer skal tages fra, og det står jeg fast på.
Erling Bonnesen (V), 2019-01-11:
Tak for det.
Og da Venstres ordfører desværre ikke havde mulighed for at være til stede, har jeg lovet lige at læse talen op.
Med lovforslaget, vi behandler nu, er der tale om en ændring af en række love, der skal sikre en styrket praksisfaglighed i folkeskolen, så eleverne får bedre mulighed for at arbejde med deres praksisfaglige kompetencer.
Vi mener, det er vigtigt med mere praksisfaglighed i skolen, for en styrket praksisfaglighed i folkeskolen vil nemlig være medvirkende til, at skolen i højere grad end i dag fremmer flere forskellige aspekter af elevernes udvikling og læring.
Eleverne bliver herigennem mere bevidste om deres praksisfaglige kompetencer og bliver mere bevidste om, at erhvervsuddannelser også er en mulighed.
Helt konkret indebærer lovforslaget, at folkeskolernes valgfag i 7. og 8. klasse målrettes de praktisk-musiske fag, så det gøres obligatorisk for alle at vælge mindst et praktisk-musisk valgfag i 7. og 8. klasse.
Her skal folkeskoleeleverne tilbydes valgfaget håndværk og design, ligesom de kan tilbydes et eller flere af valgfagene billedkunst, madkundskab og musik.
Og det skal være obligatorisk for eleverne at vælge et af de fire valgfag.
Derudover foreslås det, at eleverne skal til prøve i de førnævnte valgfag efter 8. klasse.
Og med lovforslaget foreslås det ligeledes, at projektopgaven i 9. klasse fremover skal have et tydeligt praksisfagligt element.
Alt i alt er der tale om et rigtig godt lovforslag, som Venstre naturligvis støtter helt.
Og så skulle jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti, som ikke havde mulighed for at være her, og sige, at de naturligvis også støtter lovforslaget.
Lea Wermelin (S), 2019-01-11:
Tak for det.
Nu lyttede jeg spændt efter, for det er jo rigtigt, som ministeren siger, at vi har diskuteret det her før.
Og det har vi jo, fordi der er en stor bekymring.
Jeg tror, at Politikens seneste undersøgelse viste, at over halvdelen af danske forældre til små børn er bekymrede i forhold til at købe legetøj. Det kan man jo ikke fortænke dem i, når der har været de her eksempler med squishies, men også med en lang række andre typer af legetøj.
Så selv om ministeren siger, at det ikke er forældrene, der skal påtage sig det ansvar, så får de jo det ansvar, når den utryghed og usikkerhed breder sig, fordi vi ikke har styr på producenterne.
Hvis producenterne levede op til deres ansvar, ville vi ikke have det her problem, men det gør de ikke.
Vi mener sådan set også, at det er den vej igennem, vi skal ændre lovgivningen, men det, jeg ikke forstår, er, at ministeren ikke vil være med til at arbejde for en varedeklaration i EU-regi.
For er det ikke også rigtigt, at det kunne fremme en større viden hos producenter og hos importører, at de fik mulighed for at vide, hvad der var i deres produkter?
Det er jo fuldstændig uigennemsigtigt, sådan som det er i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-11:
Jeg deler fru Lea Wermelins opfattelse af det her med, at de sager, vi så i efteråret, har bekymret mange forældre.
Det er også derfor, at vi fra regeringens side har ønsket at stramme op på det her område og præcisere det ansvar, som man har, både som producent, men også som importør og forhandler, netop for ikke at skubbe det over på forældrene.
Derfor har vi også indskærpet det her med, at det hidtil har været sådan, at hvis man bragte noget farligt i handelen, kunne man alene holdes ansvarlig for det, hvis det var med overlæg, med fortsæt, at man gjorde det.
Jeg tror egentlig, at vi alle sammen er lidt ligeglade med, om man gør det med vilje eller ikke med vilje, så derfor har vi styrket muligheden for at komme efter dem her ved at sige, at uanset om det er uagtsomt eller forsætligt, skal man have styr på de ting, man sender i handelen.
Det tror jeg er et vigtigt værktøj at tage fat i.
Der er nogle ting, som vi i den fælles EU-regulering gerne vil stramme op på, men jeg tror altså ikke, at indholdslister – af de grunde, som jeg har nævnt før – er den rigtige vej at gå.
Lea Wermelin (S), 2019-01-11:
Forbrugerrådet Tænk er jo nogle af dem, der anbefaler, at man tager det her værktøj i brug.
De er jo også nogle af dem, der har fingrene nede i det og har været med til at lave nogle af de her test, som man så fra Miljøministeriets side efterfølgende har handlet på.
Det er jo ikke, fordi det er en ny fremgangsmåde at gøre det på den her måde.
Vi gør det jo også i forhold til fødevarer og kosmetik, og der kunne man jo sige det samme, altså at det sådan set er dem, der laver maden og fødevarerne, eller dem, der producerer kosmetikken, som har ansvaret for det, så det skal man ikke som forbruger bekymre sig om.
Men man bekymrer sig om det, og det er jo også med til at skubbe til en større gennemsigtighed, også for dem, der importerer.
Så vil ministeren ikke give mig ret i, at vi sådan set gør det allerede med en række andre produktkategorier, og at det her redskab på den måde ikke adskiller sig synderligt fra den måde, vi i øvrigt går til det på i Danmark?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-11:
Det er jo rigtigt, at redskabet ikke adskiller sig væsentligt, men hvis det eneste redskab, man har, er en hammer, så ligner alle problemer et søm.
Jeg er med på, at børn – det ved de fleste, der har dem – har det med at skovle det her legetøj i munden, men der er altså forskel på, om det er mad, om det er levnedsmidler, om det er noget, vi spiser, eller om det er noget, vi leger med og herunder putter i munden, fordi indvirkningen altså er en anden.
Også fra kosmetik, når vi smører det i ansigtet, er der en anden langtidspåvirkning, end der er her.
Så går min bekymring altså på det her med, at det, der er farligt, er, hvad der afgives – det er ikke nødvendigvis, hvad der er i indholdet.
Og der tror jeg, at man altså risikerer at give en falsk tryghed, ud over at man skal have den her store kemikereksamen.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-01-11:
I hvert fald tak til ministeren, fordi han forbereder sig så grundigt og tager på inspektion, inden vi skal behandle det her punkt i salen.
Jeg forstår stadig væk ikke, hvordan ministeren kan mene, at man lægger ansvaret over på forældrene ved at give dem adgang til yderligere oplysninger.
Det er jo klart, at det ikke er det eneste redskab, vi har, til at styrke forbrugersikkerheden på det her område, at indføre obligatoriske indholdslister.
Der er mange andre ting, der skal til.
Men det kan aldrig være en forringelse af sikkerheden, at man stiller krav til producenterne og forhandlerne om, at de skal oplyse om, hvad der er i.
Jeg tænker, at hvis ministeren er så afvisende over for det her, hvordan vil han så sikre, at forbrugerne kan føle sig mere trygge, for de redskaber, der har været taget i brug indtil videre, har jo ikke været nok.
Har ministeren tænkt sig at indføre kontrol af alle de produkter, der kommer på markedet?
For det ville jo batte noget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-11:
Ja, det er vi.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-01-11:
Med lovforslaget tager vi jo et første skridt hen imod en skole, hvor praktisk-musiske fag kan fylde fra 1. til 8. klasse, bortset fra billedkunst, som er fra 1. til 5. klasse og fra 7. til 8. klasse.
Er Alternativet tilhænger af, at man også i 6. klasse får mulighed for billedkunst?
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-11:
Jo, det kan man for så vidt godt sige, men så er der jo en falsk tryghed i forhold til alle varetyper, kan man sige.
Og det har jo selvfølgelig noget at gøre med, at den kontroltype, vi har, er en stikprøvekontrol, og det er det både inden for legetøj og inden for fødevarer og inden for rigtig mange varegrupper.
Det er en stikprøvekontrol, hvor man selvfølgelig i den stikprøvekontrol finder noget, som så bliver fjernet.
Så på en måde kan jeg godt give fru Lea Wermelin ret i, at vi allerede nu har en eller anden form for falsk tryghed, fordi vi egentlig forventer, at myndighederne har helt styr på, hvad der ligger ude på hylderne, og sådan er det jo ikke.
Men det er måske også lidt vores egen skyld, fordi vi ofte bryster os af, at vi er rigtig gode til at kontrollere, og det kunne måske godt være, at vi skulle være gode til at informere om, at man altså ikke kan være sikker på, at alt er i orden.
Man kan også nogle gange købe nogle fødevarer, der ikke er i orden; man kan også nogle gange købe noget tøj, der har nogle kemikalier i, som det ikke burde have osv. osv.
Nu er det her område særlig følsomt, fordi det handler om børn, og det er jo det, der gør mest ondt.
Annette Lind (S), 2019-01-11:
Tak for det, formand.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at praksisfagligheden styrkes.
Vi ser det som helt afgørende, at praksisfaglige fag får en højere prioritering på skoleskemaet.
Det er jo første skridt på vejen, og vi har allerede forhandlet i længere tid.
I dag er det jo sådan, at det eneste praksisfaglige fag, der er i udskolingen, er idræt, og derfor vil vi gerne gøre noget ved det.
Derfor er det afgørende, at fokusset på erhvervsfaglighed og praksisfaglighed i folkeskolen fortsat øges.
Og hvad handler det her lovforslag så om?
Først og fremmest skal man have et 2-årigt valgfag i 7. og 8. klasse, der målrettes de praktisk-musiske fag.
Alle skoler skal udbyde håndværk og design, og man kan udvide med billedkunst, madkundskab eller musik.
Vi anser det som retmæssigt, at vi også skal have prøver i de praksisfaglige fag, og derfor ser vi det også som en god idé, at vi har besluttet det på den måde.
Det er vigtigt, at elevernes kompetencer i praksisfaglige fag i højere grad vægtes på linje med folkeskolens øvrige fag, og det er centralt, når elever skal vælge videre i systemet, at de har haft noget praksisfaglighed i folkeskolen også.
Derudover giver vi ret til praktik.
Vi ville rigtig gerne have haft det sådant, at der skulle have stået, at alle skulle være i praktik, men det er et betydeligt tiltag, at man har fået ret til praktik.
Endelig ser vi meget positivt på, at man nu også kommer til at skulle have et praksisfagligt folkus i den obligatoriske projektopgave i 9. klasse.
Eleverne skal have mulighed for at vise deres praktisk-musiske værd, når det gælder, og det er afgørende, at de lærer med både hovedet og hænderne.
Derfor glæder vi os over, at tværfagligheden i folkeskolen også øges igennem det her forslag.
Selv om vi har et positivt syn på lovforslaget, anerkender vi, at der skal yderligere initiativer til at øge tilslutningen til erhvervsuddannelserne.
Derfor er der bl.a. nedsat en ekspertgruppe, som skal se på brobygning og overgange mellem folkeskoler og ungdomsuddannelser, og samtidig skal man også se lidt yderligere på upv'en, altså undervisningensparathedsvurderingen.
Det her er altså første skridt på vejen.
Vi glæder os over, at vi allerede har forhandlet andet skridt på vejen, og det er selvfølgelig noget, vi stemmer for.
Og jeg skulle hilse fra SF og sige, at de også stemmer for det her lovforslag, idet det selvfølgelig er en aftale.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-01-11:
Tak til fru Annette Lind.
Der er jo fire praktisk-musiske linjer i 7. og 8. klasse.
Der vil være en obligatorisk linje, der hedder håndværk og design, så eleverne fra 4. til 8. kan få håndværk og design.
Så vil der være mulighed for musik fra 1. til 8. klasse og madkundskab fra 4. til 8. klasse.
Billedkunst vil der så være fra 1. til 5. klasse og fra 7. til 8. klasse.
Det vil sige, at der er et hul i 6. klasse.
Er socialdemokraterne villige til, at vi også finder fagtimer i 6. klasse til billedkunst, så billedkunst på linje med de tre andre kan have et sammenhængende forløb?
Vi forhandler jo for øjeblikket med ministeren om dette.
Det har været meget svært at finde ud af, om socialdemokraterne vil støtte, at man også får billedkunst i 6. klasse, og det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få et svar på i dag.
Annette Lind (S), 2019-01-11:
Vi vil gerne styrke praksisfagligheden.
Det kan vi gøre på rigtig mange måder.
Det, vi forhandler om lige nu, er en kortere skoledag, og om der skal være flere fagfaglige timer.
Vi ser en stor styrke i, at vi har en varieret undervisning.
Vi ser en stor styrke i, at man har en åben skole, at man har bevægelse, og de elementer, som vi besluttede, da vi lavede reformen, synes vi sådan set er vigtige.
Hvis det er sådan, at man synes, at skoledagen er lang, så bliver den endnu længere, hvis man putter flere fagfagtimer ind, og at man tager mere af det samme.
Vi vil gerne være med til at kigge på, om der skal være flere praksisfaglige fag, også i mellemtrinet og indskolingen.
Det er faktisk egentlig det vi synes at der skulle.
Men det, vi forhandler om nu, er, om der skal fagtimer ind i undervisningen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-01-11:
Det var jo ikke noget svar.
Det, jeg spørger om, er, om socialdemokraterne vil være med til at konvertere nogle understøttende undervisningstimer i 6. klasse, så vi kan få billedkunst ind i 6. klasse, hvor der i dag er et hul.
Det er et meget konkret spørgsmål.
Det handler ikke om en længere skoledag, for skoledagen bliver den samme.
Det er et meget konkret spørgsmål.
Grunden til, at jeg spørger, er, at billedkunstnerne selvfølgelig er interesserede i socialdemokraternes holdning.
Dansk Folkeparti er egentlig meget klar.
Der er snart et valg, og jeg håber da på, at socialdemokraterne vil være med til, at eleverne får billedkunst også i 6. klasse.
Annette Lind (S), 2019-01-11:
Det her er jo et spørgsmål, der involverer de diskussioner, vi har ovre i Finansministeriet om folkeskoleforhandlingerne.
Jeg synes sådan set ikke, at det er på sin plads at stå her og diskutere det.
Hvad enten det lige er billedkunst, så har vi sagt klart og tydeligt, at vi gerne vil være med til at lave mere fagfaglighed og praksisfaglighed både i indskolingen og i mellemtrinet.
Det synes jeg faktisk er på sin plads at sige.
Forhandlinger står man ikke og snakker om på Folketingets talerstol, inden man er kommet til en løsning.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-01-11:
I Enhedslisten er vi enige i lovforslagets intention om at styrke de praktisk-musiske fag i folkeskolens ældste klasser.
Vi synes, det er rigtig godt, at der er gang i en bevægelse i retning af, at vi fjerner os fra et for ensidigt fokus på de boglige kundskaber og går i en retning, hvor der bliver en forhåbentlig større anerkendelse af de praktisk-musiske fag og deres betydning for den enkelte elevs alsidige udvikling.
Der er absolut, som flere talere allerede har sagt, behov for en bedre balance mellem den boglige og den praksis- og anvendelsesorienterede undervisning i folkeskolen.
Derfor er vi som udgangspunkt også positive over for forslaget her, men jeg syntes samtidig, der er grund til at sige, at vi i Enhedslisten synes, at det er utrolig uambitiøst.
Det er ikke et synspunkt, vi står alene med, kan jeg se af høringssvarene; det er et synspunkt, der fremføres af Kommunernes Landsforening, det er et synspunkt, der fremføres af Danmarks Lærerforening, og det er et synspunkt, der endda står meget stærkt i det høringssvar, der ligger fra Skolelederforeningen.
Der tilføres simpelt hen ikke penge til de udgifter, der vil være forbundet med den nødvendige etablering af flere og bedre faglokaler, ligesom der heller ikke tilføres midler til efter- og videreuddannelse af lærerne.
Og det indebærer jo, at medmindre kommunerne selv vælger at prioritere flere penge til folkeskolerne, hvor de så end skal finde dem på de stramme kommunale budgetter, så vil man skulle hente pengene andre steder i skolernes budgetter.
Det er rigtig ærgerligt, synes jeg, at al den gode samtale – man kunne på en dårlig dag sige al den snak – der er om at styrke de praktisk-musiske fag, ender med et forslag som det her, som virker noget halvhjertet.
Jeg synes, man må sige, at forbedringer, der ingenting må koste, jo nemt risikerer at ende som varm luft.
Der er helt generelt et kæmpestort behov for, at vi får tilført flere midler til folkeskolen.
Det diskuterer vi i mange andre sammenhænge.
Jeg synes, det er helt åbenlyst her, at hvis vi virkelig mener, at der skal ske en styrkelse af de praktisk-musiske fag, så er man nødt til at lade penge følge med.
Der er simpelt hen ikke tilstrækkeligt med faglokaler, og det kniber – det understreger flere af høringssvarene – i den grad også med at have tilstrækkelig mange lærere med faglige kompetencer på de her områder, og derfor er der brug for en betydelig styrkelse af efter- og videreuddannelsesindsatsen.
Kort sagt må jeg sige, at vi synes, det er et meget, meget lille skridt, der bliver taget.
Omvendt er vi som sagt enige i, at der er behov for, at vi bevæger os i retning af en styrkelse af de praktisk-musiske fag i folkeskolen.
Vi betragter det her som et meget lille skridt, men dog et lille skridt i den rigtige retning.
Derfor vil vi stemme for forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-01-11:
Enhedslisten er jo ikke med i folkeskoleforligskredsen, men det er selvfølgelig glædeligt, at man stemmer for det her udmærkede lovforslag.
Der er en lille ting, som jeg godt kunne tænke mig at spørge Enhedslisten om, og det handler om faget billedkunst, som ligger fra 1. til 5. klasse, og med lovforslaget nu med mulighed for fra 7. til 8. klasse.
Hvis Enhedslisten nu havde mulighed for at tale til Socialdemokratiet, og Enhedslisten havde en formodning om, at Socialdemokratiet også ville lytte til Enhedslisten, ville Enhedslisten så foreslå, at billedkunst også kom med som fag i 6. klasse, selvfølgelig uden at skoledagen blev længere?
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-01-11:
Vi mener i Enhedslisten, at der er behov for at skabe et helt andet flertal, der skal lave folkeskolepolitik her i landet.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vi synes, at partierne til venstre burde samle sig sammen med De Radikale og Socialdemokratiet om at lave en anden måde at drive folkeskolepolitik på, for vi synes, at det, der foregår, er alt for uambitiøst.
Når det er sagt, synes vi, at der er behov for, at vi løfter alle de praktisk-musiske fag, herunder også billedkunst.
Jeg har bemærket de høringssvar, vi har fået, og jeg har også selv fået en række henvendelser, der siger, at billedkunst er underprioriteret i folkeskolen, og vi støtter bestemt, at det skal prioriteres højere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-01-11:
Jeg er ikke helt sikker på, om jeg hørte, hvad jeg hørte, så nu spørger jeg lige igen: Betyder det så, at Enhedslisten støtter, at billedkunst fremover skal kunne udbydes også for 6. klasse, så der bliver mulighed for et sammenhængende forløb fra 1. til 8. klasse?
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-01-11:
Vi synes, som jeg siger, at billedkunst skal prioriteres højere.
Jeg er enig i de mange bemærkninger, vi har fået fra lærere og fra deres forening, om, hvordan vi skal gøre det her i detaljer.
Vi har jo her det problem, at vi nu gennemfører en ordning, som der reelt ikke er en ordentlig finansiering til.
Men jo, vi støtter, at billedkunst skal prioriteres højere i folkeskolen.
Carsten Bach (LA), 2019-01-11:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
har en tendens til helt pr. automatik at vælge gymnasiet, og det kan der jo være mange årsager til, men en af dem er nok, at det slet ikke er en del af deres bevidsthed, at der faktisk er andre muligheder.
Igennem det meste af deres skoletid har undervisningen været rettet mod de mere boglige kompetencer.
I Liberal Alliance har vi i årevis ment, at vi skal gøre noget mere for at motivere de unge mennesker til at tage en erhvervsfaglig uddannelse, og det gør vi jo så bl.a. med det nærværende lovforslag.
Lovforslaget her er en del af en større indsats for at styrke praksisfagligheden i grundskolen, og i Liberal Alliance ser vi frem til de kommende tiltag.
For det er faktisk et emne, der er meget vigtigt for os, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også lovforslaget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-11:
Altså, som hr. Øjvind Vilsholm starter med at sige: Jeg forstår ikke, hvordan man kan mene...
Sådan tror jeg ofte, at vi har det hver især her i salen, og det er derfor, at vi deler os efter anskuelser.
Med hensyn til argumentet om, at det da ikke kan være en forringelse, så vil jeg sige, at jeg mener, at det vil skabe forvirring, for det, vi har brug for at vide som forældre, er: Hvad risikerer vi ved at lade vores børn lege med det pågældende legetøj?
Og der skal vi som forældre ikke risikere vores børns helbred.
Hvis der er stoffer i, som er ulovlige,
så har jeg altså ikke særlig stor tillid til, at de vil stå på sådan en liste her, for så skal de slet ikke være i handelen.
Hvis der er stoffer i, som afgives, så kan vi jo ikke læse det ud af den her vejledning.
Og det, jeg er nervøs for, er simpelt hen, at vi får en falsk tryghed og en falsk sikkerhed.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-01-11:
Det er ikke, fordi jeg er imod det, så hvis en branchedag i november er redningen, så vil det da sikkert være udmærket.
Men jeg må bare fastholde, at vi taler om en ekstra mulighed for forbrugeren.
Og ministeren kan godt mene, at firmaer ikke vil skrive forbudte stoffer på listen, men hvis det er sådan, at de ligefrem svindler med indholdslisterne, så er det jo en ekstra skærpende omstændighed.
Dertil kommer, at jeg må give ministeren ret i, at det selvfølgelig er, hvad der udgør en fare, der er det centrale ved kontrollen, men der må stadig væk være en gevinst for forbrugerne i at kunne se, at der er tilladte stoffer i, men stoffer, som de gerne vil undgå at deres barn udsættes for, uanset om det afgives i større eller mindre mængder fra det pågældende legetøj.
Så jeg vil bare sige, at jeg håber, at vi kan blive enige om at arbejde for det her, og måske kan vi så finde en anden måde, som Danmark kan gå foran på.
Lea Wermelin (S), 2019-01-11:
Det kan også være, at vi kan finde nogle ligesindede lande i Europa, hvor parlamentarikere ligesom os er bekymrede og gerne vil have EU til at rykke sig.
Det kunne jo også være en vej at gå, altså at undersøge, om der er andre lande, som vi kan kigge mod, og som gør noget, vi ikke allerede gør i Danmark.
Men jeg tror, vi er et af de lande i Europa, som er forrest på kemiområdet, fordi vi netop har haft den her tradition for at presse på for at få mere regulering, få en større gennemsigtighed for forbrugerne.
Og der vil vi meget gerne indgå i det arbejde.
Christian Poll (ALT), 2019-01-11:
Nu har ministeren jo nævnt, at vi har taget det her gode skridt og anerkendt, at det ikke bare skal være forsætligt, men at det faktisk altid er importørens eller leverandørens ansvar at vide, hvad det er, og sørge for, at produktet ikke er giftigt.
Men det næste i mine øjne er jo også at se på, om konsekvenserne er store nok, hvis man opfører sig forkert, og der vil jeg bare gerne lige høre ordføreren, om Socialdemokratiet også kunne være interesseret i at kigge på strafferammen, på forskellige former for håndhævelse og se, om vi også kunne blive klogere på det område.
Lea Wermelin (S), 2019-01-11:
Det vil vi gerne være med til at se på.
Jeg synes som sagt, at vi skal prøve at bruge det her udvalgsarbejde til at sige, at vi har en dagsorden her, som vi i hvert fald er en række partier i Folketinget som er enige om, nemlig at der skal fuld varedeklaration på, at det er for uigennemsigtigt, at kontrollen er for dårlig, og at der ikke rigtig sker noget, hvis man bryder reglerne.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-11:
Der er jo folk, der siger, at i takt med at Socialdemokratiet er gået til højre, kommer Enhedslisten mere og mere til at ligne Socialdemokratiet, og det er da rigtigt, at vi har overtaget en af Socialdemokratiets gamle paroler, nemlig: Danmark som foregangsland.
Det er altså det der med, at hvis man vil noget, også internationalt, skal man selv gå foran og ikke bare vente på, at man om 15, 20 eller 25 år bliver enige om et eller andet.
Der vil jeg bare spørge, om ordføreren kan komme i tanke om andre eksempler, hvor Danmark i modstrid med EU-lovgivningen er gået foran, og hvor EU så har rykket sig, netop fordi der var nogle lande, der gik foran og ikke bare accepterede og ventede på, at tingene skulle ændre sig nede i EU.