runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2021-05-21:
Mange tak.
I lighed med de øvrige ordførere har Radikale Venstre heller ikke ændret holdning til det her spørgsmål.
Vi har været rigtig glade for, at vi med finansloven for 2020 var med til at afskaffe opholdskravet for retten til dagpenge, og jeg må indrømme, at jeg også stiller mig lidt undrende over for, hvorfor Venstre egentlig vil afholde mennesker fra Danmark fra at rejse til udlandet, da de så mister deres rettigheder.
Men bottom line er, at Radikale Venstre ikke har ændret holdning og ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Tak for det.
Jeg vil altid mene, uanset om det er et statsbudget eller ej, at 200 mio. kr. er mange penge.
Ud over det vil jeg sige – som jeg også indledte med at sige – at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Regnedrengene ovre i ministerierne er helt klart bedre til at regne, end jeg er, men der er ikke nogen tvivl om, at det, som kan være udfordringen ved det, jo kan være, at det bliver mindre attraktivt at arbejde – og der skal helst altid være en fordel ved at gå på arbejde, også økonomisk, i forhold til ikke at gøre det.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Det er jo spændende, altså hvordan man kan forvalte nogle midler, og hvad man kan gøre i forhold til den her gruppe, men spørgsmålet er bare, om det er nok.
Altså, spørgsmålet er, om det ikke er nødvendigt med noget tvang i forhold til den gruppe i forbindelse med medicinsk kastration
, for vi ved alle sammen godt, at der altså er nogle, der efter at have fået deres dom begår ny kriminalitet; der begår nye overgreb.
Det er i virkeligheden den gruppe, som vi har fokus på med den her del af forslaget.
Så vil regeringen være med til, at vi stiller som krav, at man undergår medicinsk kastration – selvfølgelig efter en lægelig vurdering i retten?
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg vil gerne lige problematisere det med de 200 mio. kr.
Det er ikke et stort beløb på et statsbudget, men ministeriet gør det jo op med en meget større faktor, og det gør ministeriet på baggrund af det, som jeg vil tillade mig at kalde dovneeffekten.
Så vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren er enig i det tankesæt, der ligger i Finansministeriets regnemaskine, der siger, at hvis dagpengene bliver forhøjet med 1 kr., er der så og så mange, der vil lade sig fyre eller ikke vil søge arbejde mere, fordi dagpengene er blevet 1 kr. højere.
Der vil jeg spørge, om den logik er en logik, som Det Konservative Folkeparti er enig i.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-21:
Det, som vil være vores første greb i den her sammenhæng, vil være at sikre, at vi får foretaget strafskærpelser for seksuelle overgreb mod børn, altså i de tilfælde, hvor der ikke er tale om voldtægt, men hvor der er tale om andre former for seksuelle overgreb.
Og der er vores oplæg, at vi lægger 50 pct. oven i straffen.
Nej, det er faktisk sådan, at den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti i 2018 gjorde det, at man satte midler af til at afdække, hvilke behandlingstilbud der er behov for til personer med seksuelle tanker om børn – med henblik på netop at styrke den indsats, der skulle gøres på området.
Der blev lavet en konsulentundersøgelse, som blev offentliggjort i 2019, og som bl.a. kortlægger de tilbud, erfaringer og indsatsmuligheder, der er.
Blandt de ting, der peges på, er øgede oplysninger og bedre betingelser for adgangen til tilbud, og der er faktisk, som jeg sagde, midler tilbage fra den finanslovspulje, som skal udmøntes, og de skal selvfølgelig udmøntes i samarbejde med de partier, der var i regering dengang, og Dansk Folkeparti, hos sundhedsministeren.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Tak for det.
For så vidt angår en del af de punkter, som vi har til behandling her i dag, var jeg jo faktisk ret glad for at høre, at man på et pressemøde i mandags, tror jeg det var, fortalte om, hvordan regeringen ville arbejde videre med det.
Så den del af det er positiv Det, som jeg stadig væk synes er bekymringen og den fælles opgave, vi bør have, er den gruppe, som ikke tager imod behandlingen.
Det er jo sådan, at en del – heldigvis – godt selv kan se, at den er gal, og når de så får deres dom, indgår de i et behandlingsforløb, og så kommer de forhåbentlig ud som bedre mennesker.
Men der er en gruppe, der ikke gør, og som ikke vil.
Hvad tror ministeren der kan gøres?
Hvad mener ministeren der skal gøres?
Vi har jo selv nogle forslag i Dansk Folkeparti om yderligere medicinsk kastration m.v., men hvad satser regeringen på i forhold til den gruppe?
Hans Andersen (V), 2021-05-21:
Tak for det.
For Venstre er det helt afgørende, at man har en tæt tilknytning til det danske samfund og dermed også bidrager til det danske fællesskab, før man kan modtage offentlige ydelser.
Det er et sundt princip, at man har bidraget til det danske samfund, før man kan få ret til dagpenge.
Det handler grundlæggende om retfærdighed.
Det handler om at passe på vores velfærdssamfund.
Derfor har vi også fremsat det her beslutningsforslag om genindførelse af opholdskravet for ret til dagpenge.
Genindførelse af opholdskravet er en del af Venstres udlændingeudspil fra starten af 2021.
Da Venstre sidst havde regeringsansvaret, stod vi også i spidsen for at indføre et opholdskrav for ret til dagpenge.
Det gjorde vi, for at man som udlænding ikke skal kunne komme til Danmark og hæve dagpenge uden at have bidraget til det danske samfund først.
Opholdskravet betød, da det var gældende, at man skulle opholde sig i Danmark, Schweiz eller et andet EU-/EØS-land i 7 år inden for de seneste 12 år for at få ret til dagpenge.
Det opholdskrav har regeringen og støttepartierne desværre valgt at afskaffe, selv om Socialdemokratiet jo sådan set gik til valg på at udbrede optjeningsprincippet på velfærdsydelser.
Opholdskravet øger ellers gevinsten ved at gå fra offentlig forsørgelse til beskæftigelse, mens det samtidig understøtter, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Derfor mener Venstre fortsat, at det er et rimeligt forslag.
Nu har jeg lyttet til de forskellige ordførere, og jeg kan jo godt regne, så jeg kan godt tælle sammen, at det ikke bliver i dag, at opholdskravet bliver genindført.
Det kan Venstre kun beklage, men det ændrer ikke på, at vi synes, at det er et spørgsmål om rimelighed, og man kan i hvert fald konstatere, at før valget var den socialdemokratiske beskæftigelsesordfører af den opfattelse, at det med opholdskravet måtte man jo drøfte med arbejdsmarkedets parter.
For som jeg måtte forstå det, måtte man kunne finde nogle løsninger, hvor man både kunne få opholdskrav og optjeningsprincipper ind i sådan en løsning.
Den holdning har Socialdemokratiet ikke længere.
Jeg er helt med på, at SF, Radikale Venstre og Enhedslisten ikke kan støtte det.
Det er ikke noget nyt.
Kristendemokraterne er af samme opfattelse.
Og jeg skal sige tak til både Konservative, Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti for opbakningen til opholdskravet.
Tak for det, og tak i øvrigt for synspunkterne og debatten.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Enhedslisten brugte faktisk en hel del kræfter for lidt over et år siden på at få afskaffet ordningen.
Det lykkedes, og derfor stemmer vi selvfølgelig ikke for, at den bliver genindført.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Det er et legitimt synspunkt at synes, at det er et dårligt forslag, og at derfor stemmer man ikke for det.
Men ordføreren startede med at sige, at når vi andre godt kunne stemme for det, var det, på grund af at det handler om muslimer.
Det er jo en antagelse, en fejlantagelse.
Det falder det her jo ind i, og det er generelt set.
Det er ligegyldigt, om du kommer fra USA, Canada, Tyskland, Korea eller et land i Afrika.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Men hr. Lars Boje Mathiesen har jo også sit fokus, og det handler altid om udlændinge.
Det handler aldrig om helheden, og det er lige så legitimt, som det er, når erhvervslivet har fokus på deres interesser.
Det er ikke ensbetydende med, at jeg nødvendigvis er enig, hverken med den ene eller den anden, for jeg er ikke gift med nogen af dem.
Men her er jeg meget enig med erhvervslivet i, at det er dårligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Nu er det jo ikke alt, der kommer fra erhvervsorganisationerne, man bare skal acceptere.
Nogle gange har erhvervsorganisationer jo også et fokus på deres egne ting og ikke på samfundet som et hele.
Altså, sådan er det jo ikke altid med de brancheorganisationer.
Dernæst: Kan ordføreren ikke lige bekræfte, at det her ikke er et forslag, som handler om muslimer, men at det er et forslag, der handler om borgere fra tredjelande, hvor 80 pct. er omfattet af det her, og så er der nogle, som er danske statsborgere, og at i det forslag fra Venstre sørger de faktisk for, at danske statsborgere og deres hustruer og andet ikke bliver omfattet af det her?
Så 80 pct. vil være tredjelandsborgere og ikke muslimer.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Hr. Lars Boje Mathiesens tale her og sådan set også den konservative tale er jo netop grunden til, at vi ikke er i stand til at sætte en borgerlig-liberal dagsorden i det her land og dermed skabe et troværdigt, kvalificeret og stærkt modspil til en regering, som gerne vil statsliggøre alting og forbyde private institutioner, og hvad ved jeg.
Vi vil hellere stavnsbinde folk.
For der går udlændingepolitik i alting.
Det her handler om, at man stavnsbinder folk, og det er jo ikke hensigtsmæssigt hverken beskæftigelsesmæssigt eller igen i forhold til mobiliteten på arbejdsmarkedet, som erhvervslivet jo efterspørger.
Der var jo ingen erhvervsorganisationer, der syntes, at det her var en god idé, da det blev gennemført – ingen.
Nu kan jeg se, at hr. Jeppe Bruus nikker, og det håber jeg er en bekræftelse af det, jeg siger, og ikke af det andet, for ellers ville jeg godt nok undre mig.
Men der var ingen erhvervsorganisationer og ingen virksomheder, der syntes, at det her var en god idé, da det blev gennemført – tværtimod.
Og det er jo igen, fordi der skal stå en muslim bag hvert eneste forhæng for enhver borgerlig-liberal debat, og det forhindrer os i at skabe frihed.
Det er det sørgelige, og det er det problematiske, og det er det, der gør, at alting ryger ud af proportioner.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Da man fjernede opholdskravet sidste gang, var det ganske enkelt udlændingepolitik forklædt som beskæftigelsespolitik – længere var den ikke.
Det var vi meget imod i Nye Borgerlige.
Derfor er vi glade for, at Venstre fremsætter et forslag om at rulle det tilbage.
Vi er også glade for, at der står i bemærkningerne, at danske statsborgere, som bliver udstationeret, har mulighed for at komme tilbage og stadig væk beholde deres dagpenge, og det gælder også for deres ægtefæller, som ligeledes er undtaget.
Det var en af de problematikker, som vi faktisk så i det, for vi ønsker ikke at skade danskere, som flytter ud og arbejder i nogle år for danske virksomheder, og som så kommer tilbage igen med deres ægtefæller.
De skal ikke blive ramt af det her, og derfor er jeg glad for, at det er adresseret i det her.
Derfor kan vi sagtens støtte dette forslag.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Tak for det, og tak til Venstre for forslaget.
Jeg kan afsløre, at vi er endnu et parti i rækken, der ikke har ændret holdning til det her spørgsmål.
Helt grundlæggende synes vi jo, det er fair, at vi i det danske samfund stiller krav til borgere, som kommer til Danmark, i forhold til at have haft en vis tilknytning til arbejdsmarkedet for at få dagpenge.
Derfor støtter vi selvfølgelig også forslaget her fra Venstre.
Der er lige noget med, at vi vistnok er forbi den 1. maj, som var den tidsmæssige grænse, hvor intentionen var, at regeringen skulle have kommet med et forslag, i forhold til at det her skulle løses.
Det Konservative Folkeparti ønsker stadig væk, at vi får færre arbejdsløse udlændinge til Danmark, og vi ønsker fortsat, at dem, der kommer til Danmark, får et arbejde og får skabt sin egen selvforsørgende tilværelse.
Der er stadig væk steder, hvor vi kan gøre det meget bedre i forhold til at få folk i beskæftigelse.
Der findes masser af gode forsøg og ordninger ude i kommunerne, og måske skulle vi netop bruge krudtet på at forsøge at gøre det mere attraktivt at være på arbejdsmarkedet end at være udenfor.
Med det her forslag ligger der sådan set et provenu på 147 mio. kr. mere at lave initiativer for for at få flere mennesker ind på arbejdsmarkedet – så lad os gøre det.
Vi kan støtte forslaget.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Nej, det, jeg sagde, var, at alting handler om udlændingepolitik, og når alting handler om udlændingepolitik, er man ikke i stand til at skabe en dagsorden baseret på frihed.
Det er jo det, der er sagens kerne, og det er i forhold til frihed til kommunerne, frihed til skolerne og så fremdeles, og det mener jeg ud fra et borgerlig-liberalt udgangspunkt er lidt trist og lidt ærgerligt.
Og så brugte jeg det billede , at det er, fordi der står en muslim bag forhænget til enhver diskussion, og at det synes jeg efterhånden er lidt trættende, men det kan vi have forskellige indgangsvinkler til.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Jo, og det er jo måske så også der, hvor vi kommer til at se lidt forskelligt på det, altså i forhold til om man lige med et fingerknips kan sætte skatten op her og så bruge pengene der
Der er vi jo bundet af det, vi sådan set forsøger her: Dels har vi jo igennem den her krisetid holdt hånden under både lønmodtagere og selvstændige virksomheder, dels har vi ført en meget ansvarlig politik, hvor det balancerer.
Så problemet er jo reelt, og vi følger udviklingen meget nøje, men vi er nok ikke et sted, hvor vi siger, at nu stemmer vi for det her og hæver skatten tilsvarende.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Ordføreren henviste før til, at man skulle komme med finansiering, og i det her tilfælde er det jo ikke så svært, for den nedregulering, der er sket, af dagpengene blev jo brugt utvetydigt til at finansiere nogle skattelettelser.
Dem kan man jo så rulle tilbage, og så kommer vi i en situation, hvor pengene er til rådighed for dagpengesystemet.
Er det ikke en meget god sammenhæng at sætte op der?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Jamen der er jo flere diskussioner i forhold til dagpenge.
En vedrører niveauet, og jeg er ikke i stand til her at sige, præcis hvor det niveau ligger.
Og det gør vi fra Socialdemokratiets side sammen med den folkelige fagbevægelse, vi er en del af, og det gør man også fra regeringens side og fra beskæftigelsesministerens side, som han sagde.
For det er selvfølgelig vigtigt at følge udviklingen.
Det er jo den samme diskussion, vi har haft i forhold til længden på dagpengeperioden.
Altså, vi kan jo se, at de fleste heldigvis kommer i arbejde relativt hurtigt.
Der er en nedgangsperiode, og når så slutdatoen kommer, er der en stigning igen, altså i forhold til hvornår man så finder ud på arbejdsmarkedet.
Fører det så til, at man kan sige, at den skal være 1 år kortere eller 1 år længere, eller hvor ligger det niveau?
Det er jo en afvejning af mange forskellige faktorer.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg vil gerne takke for den utilslørede hyldest til dagpengesystemet.
Jeg deler opfattelsen af, hvor vigtigt det er; det er det tredje ben i vores arbejdsmarkedsskammel.
Men hvor lidt skal der til, før skamlens tredje ben knækker af?
Hvor langt ned kan vi sætte dagpengenes reelle værdi i forhold til folks lønindkomst, før skamlens ben knækker af?
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Jeg synes bestemt, at der er et godt argument, og det er jo også derfor, vi i regeringen og jeg som minister ikke er afvisende over for det.
Men jeg må til gengæld også sige – og det er jo en diskussion, jeg ofte har haft både med fru Jette Gottlieb, men også med andre ordførere for Enhedslisten – at det nogle gange ville gøre diskussionerne nemmere, hvis man indledte med at pege på nogle finansieringsinitiativer.
I går blev der behandlet et beslutningsforslag vedrørende ændring af indplaceringerne på lønniveauet i den offentlige sektor – et forslag, der alene ville koste mere end 5 mia. kr.
Det her vil koste 1,1 mia. kr.
Jeg deler sådan set alle synspunkter i den henseende, men vi har jo den rolle, at vi har ansvaret for at tilvejebringe finansiering, og det er ikke nemt.
Hans Andersen (V), 2021-05-21:
Tak for det.
For Venstre er det helt afgørende, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor står vi også ved de arbejdsmarkedsreformer, vi har haft og gennemført siden systemskiftet tilbage i 2001.
Det er jo reformer, der har haft til hensigt at gøre det attraktivt at være i job og dermed bidrage til vækst og udvikling af vores samfund.
Det her forslag til folketingsbeslutning, som jo er fremsat af Enhedslisten, handler om at stoppe – som man formulerer det – udhulingen af dagpengenes værdi, således at der skal kompenseres for mindrereguleringen af dagpengene på 0,75 pct. i årene 2021-2025.
Blot sådan generelt at hæve dagpengene vil uden tvivl svække beskæftigelsen og øge de offentlige udgifter.
Dagpengekommissionen kom jo tilbage i 2015 mange forskellige forslag til forbedringer, og vi har – og det støtter Venstre varmt op om – jo forbedret dagpengesystemet tilbage i 2015, og ved bl.a. at tilføre ekstra 300 mio. kr. har vi gjort det mere fleksibelt og skabt mulighed for, at det er attraktivt også at tage job af kortere varighed, når man desværre er ledig i en periode.
Så for Venstre handler det om at sikre, at det kan betale sig at arbejde, sikre, at der er tryghed omkring vores dagpengesystem, og så står vi ved den aftale fra 2012, da vi havde en socialdemokratisk regering.
Det var jo en aftale, der, i modsætning til hvad der foregår lige nu, sikrede skattelettelser, sikrede, at det i højere grad kunne betale sig at arbejde; og ja, en del af den var en finansiering, der handlede om, at man lod dagpengene stige mindre end den almindelige pris- og lønudvikling.
Og hvis man skal rette op på det, er det jo 1,1 mia. kr.
Det synes jeg da havde klædt Enhedslisten, hvis Enhedslisten havde redegjort for det i beslutningsforslaget og anvist, hvordan pengene skulle findes, men jeg kan nu forstå i dialogen med den socialdemokratiske ordfører, at det er skattestigninger, der er svaret – og der er Venstre jo stået af for længst.
Det er bestemt ikke skattestigninger, vi skal have flere af, de er jo kommet i rigt mål i denne valgperiode.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Jeg er overbevist om, at man kan finde økonomer, som fint kan argumentere for, at det er hensigtsmæssigt at mindreregulere dagpengenes værdi.
Det er ikke mit synspunkt, at det er det, men jeg henholder mig til den virkelighed, der er skabt med skattereformen i 2012, hvor man jo brugte det til at tilvejebringe finansiering til at lave nogle skattelettelser, herunder i øvrigt også skattelettelser til en lang række folk med almindelige, gennemsnitlige lønarbejderindkomster.
Jeg har selv sagt, både inden valget, efter valget og i min tale i dag, at vi også synes, at der her er en problematik, som er værd at se på.
Det er vi heller ikke afvisende over for at vi også kommer til at se på.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg vil spørge, om ministeren vil komme med en argumentation for, hvorfor det er en god idé at mindreregulere dagpengene.
Man besluttede det i 2012, men forud for det var der hele satspuljediskussionen, så det har eksisteret i lang tid.
Hvorfor er det en god idé at mindreregulere dagpengene?
Er det kun et spørgsmål om at skaffe nogle penge, man skal bruge til skattelettelser, eller er der er en eller anden logik bag, at man vil mindreregulere dagpengene?
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg anser ikke sammenhængen for at være bygget sådan op, men vi kan godt tage den ideologiske diskussion, hvis spørgeren kommer med et forslag om skattepolitik.
Så skal vi nok tage diskussionen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Altså, forestillingen om, at vi kun bruger penge på grundlæggende kernevelfærd, er jo helt vanvittig.
Jeg kommer fra en kommune, der har brugt vel knap ½ mio. kr. på at fejre en bygnings fødselsdag.
Der bliver brugt rigtig mange penge i det offentlige på ting, som ikke giver mening.
Det er jo det, der er pointen i det her.
Når man nævner, at der er nogle, som må begrænse deres børns sociale omgangskreds, når de må tage lån, og når de må spare på mad og alle mulige andre ting ... [Lydudfald]
... er det, fordi de ikke har en buffer.
Så er det, fordi det måske ikke har været muligt for dem at spare op i løbet af alle de år – som Enhedslistens ordfører sagde – folk har været i arbejde.
Det er jo der, problemet ligger.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg går ud fra, at ministeren er vidende om, at prisniveauet i den mellemliggende periode er steget betragteligt, og det betyder, at der ikke bare er tale om en nominel mindre dagpengesats.
Og specielt på boligområdet går jeg ud fra at ministeren er vidende om at der er sket nogle drastiske stigninger mange steder.
Det har indflydelse på de levevilkår, man har på dagpenge.
Var det ikke et godt argument for at påbegynde et stop for den her mindreregulering?
Jeg er sikker på, at ordføreren stod af, længe før vi nåede dertil, men jeg vil faktisk gerne vide, hvad argumentationen er for, at det er ret og rimeligt, at man udhuler dagpengene, altså at man lader dem stige mindre end prisudviklingen.
Hvad er logikken i og argumentationen for det?
Er det bare, at dagpengene helst skal blive lavere og lavere generelt og på sigt?
Samira Nawa (RV), 2021-05-21:
Det er jo en af de ting, som vi skal have kigget ind i.
Hvordan har tilslutningen egentlig set ud over tid?
Det er også noget af det, som vi i Radikale Venstre er meget interesseret i at holde øje med.
Jeg hørte egentlig også på ministeren, at regeringen er nysgerrig på det.
Men jeg må så også sige, at dem med de allerlaveste indkomster jo er dem, der for nuværende har den højeste dækningsgrad, og det er ret væsentligt at have med i betragtning.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Men er den radikale ordfører vidende om, at selve forsikringsgraden er faldende i øjeblikket, og at den i øvrigt er mest faldende for de laveste indkomster?
Samira Nawa (RV), 2021-05-21:
Jeg kommer ikke til at sætte kroner og øre på det, men jeg kan gentage, hvad jeg sagde i min ordførertale, at vi i Radikale Venstre jo har en bekymring, hvis det viser sig, at der ikke er opbakning til dagpengesystemet.
Hvis det viser sig, at dækningsgraden eller kompensationsgraden for de mennesker, som fru Jette Gottlieb også selv var inde på tidligere, som jo er med til at finansiere det her, nemlig dem med høje lønninger og lave ledighed, kommer ned på et niveau, hvor de ikke længere kan se fidusen ved at være medlem af en a-kasse, så er det, flexicuritymodellen står og vakler.
Men sådan er det ikke, som tingene er i dag.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Nu er det jo sådan, at der er rigtig, rigtig mange dagpengemodtagere, der er gået i brechen for, at man er nødt til at forhøje dagpengene, hvis de skal kunne bruges som sikkerhedsnet.
Så det, der er ved at ske, er, at vi er ved at lade vores arbejdsmarkeds flexicuritymodel forvitre, fordi fleksibiliteten ydes af lønmodtagerne, men den bliver ikke modsvaret af den tryghed, som lå i systemet, fordi man ikke kan finansiere sine daglige udgifter med det dagpengeniveau, der efterhånden er blevet.
Så spørger jeg: Hvor langt ned kan det dagpengeniveau presses, før De Radikale bliver nervøse for, om modellen holder?
Samira Nawa (RV), 2021-05-21:
Mange tak.
Det er en debat, som vi har haft før, både i Folketingssalen og også fru Jette Gottlieb og jeg på tomandshånd.
Radikale Venstres holdning er jo, at flexicuritymodellen skal stå rigtig stærkt og solidt.
En af de måder, man kan se det på, er jo ved opbakningen til modellen; det vil sige, at man løbende har øje for, hvordan tilslutningen er.
I Danmark har vi heldigvis en rigtig høj tilslutning til a-kasserne, og det er jo noget af det, som vi i Radikale Venstre også holder øje med.
For hvis man ikke længere kan se fidusen i at være medlem af en a-kasse, altså hvis man er en af dem, der har høje lønninger og lav ledighed, så er det, problemet opstår.
Men vi kan ikke på nuværende tidspunkt at se noget problem, så Radikale Venstre støtter ikke forslaget.