runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-15:
Det er ikke realistisk, at EU 11-landene vil acceptere en ændring af inddrivelsesdirektivet, og løsningen på problemet må således søges løst gennem national lovgivning.
Det er ikke rimeligt, at den danske stat stiller en gratis uddannelse til rådighed med SU-støtte til udenlandske studerende, og SKAT efterfølgende ikke kan inddrive den SU-gæld, som danske statsborgere har betalt.
Det er uretfærdigt, at danske studerende tvinges til at betale deres SU-gæld tilbage, fordi de bor i Danmark, og SKAT derfor kan komme efter dem, mens udenlandske studerende kan flytte ud af landet og på den måde løbe fra regningen.
Det er mærkeligt, at EU-Domstolen kræver, at Danmark udbetaler lån til studerende fra andre medlemslande, uden at den danske stat har lov til at inddrive gælden efterfølgende.
Det betyder, at den danske stat kun har pligten til at udbetale SU-lån uden at have rettigheden til at få pengene tilbage igen.
For mig at se
viser det, at det aldrig har været meningen, at udenlandske studerende skulle kunne optage SU-lån – det er en fortolkning, som EU-Domstolen har trukket ned over hovedet på medlemsstaterne.
Vi taler jo ikke om et lille beløb.
Det drejer sig om 400 mio. kr. i misligholdt SU-gæld fra udenlandske studerende.
Som jeg har læst af skatteministerens egne tal om børnechecken, fik børn bosat i udlandet 200 mio. kr. i 2013.
Her taler vi om et dobbelt så stort beløb, nemlig 400 mio. kr., som udenlandske studerende skylder den danske stat.
Og det er jo ikke engang hele beløbet: De 400 mio. kr. er kun den misligholdte gæld – udenlandske studerende har optaget lån for i alt 2 mia. kr., og gælden bare vokser og vokser.
Har ministeren også afskrevet de 2 mia. kr., eller har ministeren tænkt sig at ændre SU-reglerne, så færre udenlandske studerende kan optage SU-lån?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-15:
Mon ikke spørgeren og jeg langt hen ad vejen kan dele samme frustration i den her sag?
Men jeg er også nødt til at sige, at nu har domstolene truffet en afgørelse, og så må vi også et eller andet sted forholde os til, at det så er virkeligheden.
Som jeg husker sagen, har der også været argumenter fremme om, at der jo ikke langt tidligere har været påstand om udvisning.
Havde man nu gjort det for år tilbage, da han begyndte sin kriminelle bane, kunne det være, at vi havde stået i en anden situation.
Og det er jo noget af det, der er ved at ændre sig nu, og derfor tror jeg, at vi kan glæde os over, at i fremtiden vil vi komme af med langt flere og kunne udvise langt flere, fordi praksis nu har ændret sig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-11-15:
Og tak for, at ministeren dukker op.
Det er jo en politisk diskussion.
I konventionen er der en balance mellem stk. 1 og stk. 2, hensynet til individet og hensynet til nationen.
Det, vi oplever, er, at vi fra politisk side altid tager hensyn til individet uden at bruge de redskaber, man har, til at få fat på stk. 2, nemlig det, der giver os redskaber til at få udvist langt flere.
Der vil vi egentlig bare anbefale at regeringen bruger sit politiske mandat til at anvende stk. 2 i bl.a. artikel 8.
Og lad os tage et eksempel som Levakovic.
Under hensyntagen til landets økonomiske velfærd kan man udvise.
Det er stk. 2.
Med hensyn til banderne er det national sikkerhed og den offentlige tryghed.
Det er det jo ikke.
Vi kan jo bruge de her redskaber.
Hvorfor vil regeringen dog ikke bruge dem?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Jamen så siger vi, at hr. Kaare Dybvad er en almindelig socialdemokrat, og så siger vi, at Socialdemokratiets ledelse tilsyneladende er ualmindelige socialdemokrater.
For de går tilsyneladende ind for det her; de vil bruge af de penge, der spares ved den model, som regeringen har foreslået, og de vil bruge af de penge til at gøre huslejerne billigere for de almennyttige boligselskabers beboere.
Så vi har sådan de almindelige socialdemokrater, og så har vi den ualmindelige socialdemokratiske ledelse.
Men det er jo noget, som hr. Kaare Dybvad må afklare i sit eget parti.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Nej, den dag, fru Laura Lindahl måtte udtale sig på vegne af regeringen, er hun også medlem af regeringen, og det er fru Laura Lindahl mig bekendt ikke endnu – det kan selvfølgelig komme.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-15:
Men så er jeg nødt til at spørge igen.
Og man kan jo også sige, at den her regering har hoppet lidt rundt – så vil den det ene, og så vil den det andet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Det med at frede efterlønnen og lave efterlønsbevis og sådan noget overlader jeg trygt til Socialdemokratiet, det vil jeg sige at Socialdemokratiet har meget større erfaring med at gøre, end jeg har
– de har nok også større erfaring med ikke at overholde deres løfter, men det skal vi slet ikke komme ind på her, det var bare en bisætning.
Jeg kan sige, at jeg ingen planer har om at afskaffe efterlønsordningen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-15:
Det er supervigtigt også at støtte op om alle dem, der gerne vil og godt kan.
Det er supervigtigt.
Men der er jo også bare en masse, der ikke kan.
Vi har slagteriarbejderne og alle mulige andre – der er mange, der ikke kan.
Når man så hører Liberal Alliances ordfører, fru Laura Lindahls, ønske om at afskaffe efterlønnen, kan man jo godt blive meget urolig og meget nervøs – det gør jeg i hvert fald.
Jeg ved jo, at den her regering har ønsket at forlænge pensionsalderen, og at man egentlig ikke tænkte på alle de nedslidte, man havde simpelt hen ikke noget ordentlig svar til dem.
Og så blev jeg faktisk endnu mere urolig, da jeg så også hørte det svar fra ministeren på et spørgsmål stillet af mig, hvor han netop siger, og jeg citerer: »Regeringen har ingen aktuelle planer om at afskaffe efterlønsordningen.«
Når jeg hører ordene aktuelle planer, lyder det, som om ministeren skal sørge for, at der er en kattelem, der står åben, så muligheden for at afskaffe efterlønnen, når man nu har lyst til det på et tidspunkt, er til stede.
Derfor er jeg simpelt hen nødt til at have et klokkeklart svar på, om man vil afskaffe efterlønnen, eller om man freder den.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Vi ser allerede i dag, at både faglærte og ufaglærte i stor stil fortsætter med at arbejde, i takt med at efterlønsalderen stiger gradvis.
Det er glædeligt, at der er flere, som ønsker at bidrage aktivt til det danske samfund ved at tage nogle flere år på arbejdsmarkedet.
Vi har brug for, at seniorerne også bidrager med deres arbejdskraft og erfaringer i forhold til de danske virksomheder, og derfor skal vi også i højere grad være med til at understøtte, at seniorer frivilligt bliver længere tid på arbejdsmarkedet.
Det er netop også derfor, at regeringen har indgået en aftale – den, der hedder »Aftale om flere år på arbejdsmarkedet« – med Dansk Folkeparti, der netop har til formål at gøre det mere økonomisk attraktivt for danskere at blive længere i job.
Med aftalen har vi også besluttet at nedsætte en tænketank for et længere godt seniorarbejdsliv, der skal se på, hvordan seniorer i højere grad kan fastholdes på arbejdsmarkedet, og hvordan ledige seniorer kan komme hurtigere tilbage i arbejde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-15:
Jamen jeg ved ikke, hvordan jeg skal udtrykke det – for jeg er ikke rigtig i stand til at være uenig med spørgeren om det her – andet end ved at sige, at det jo så er det, vi gør nu.
Hvis vi nu kigger fremad og ser på, hvad vi gør fremadrettet, så er det, at vi politisk tager det på os nu.
Så er det, at vi nu siger, at der er et rum, med hensyn til hvordan det bliver fortolket i forhold til praksis, og det tager vi nu på os som politikere – nu strammer vi loven, så vi tydeligere ser, hvad der skal til for at blive udvist.
Christian Langballe (DF), 2017-11-15:
Altså, man kan jo sige, at den diskussion, vi har her, mejsler i granit, hvad der har været hovedproblemet i hele udlændingedebatten, nemlig det grundlæggende, der handler om, hvem man egentlig tager hensyn til – om man tager hensyn til den enkelte, der kommer hertil, eller om der ikke også er et hensyn at vise over for danskerne og for landet.
Det synes jeg sådan set er der, vi står, og jeg mener simpelt hen, at vi må tilbage til det grundlæggende, at der er et hensyn at tage over for fædrelandet og over for de kommende generationers ve og vel.
Og derfor er sådan en sag som Levakovicsagen skammelig, for han burde jo være udvist for mange år siden.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-15:
Den angst har jeg så ikke, kan jeg sige.
Det vil jeg gerne tilkendegive herfra.
Jeg tror, det er, fordi vi arbejder på to baner.
Den ene er jo sporet med formandskabet for Europarådet og hele fortolkningen af EMRK, og hvad det er for et arbejde dér.
Så det er faktisk det, vi sætter i gang nu, og der håber jeg da at vi i et lovforslag kan finde hinanden, så vi også får det vedtaget.
For jeg er enig i, at vi jo skal tage det på os politisk og gøre alt, hvad vi kan politisk, for at påvirke det her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-11-15:
I sit svar til hr. Christian Langballe sagde justitsministeren, at man indrammer det med sikkerhed, og at man vil påvirke fortolkningen af konventionerne.
Og der er det bare, vi siger, at man ikke behøver at afvente en international fortolkning af konventionerne.
Det, man skal gøre, er jo selv at fortolke.
Så det er egentlig bare med at komme i gang.
Vi har alle redskaberne, men vi føler, at der er en angst for at gøre det, fordi man ikke vil støde juristerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-15:
Men det er lige præcis det, som udlændingeministeren og jeg meldte ud i forrige uge.
Når Institut for Menneskerettigheder faktisk også går ud og siger, at der er et rum i forhold til det, danske domstole foretager sig, og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis – der er et rum – så siger vi, at i stedet for at afvente i forhold til det rum tager vi nu politisk ansvar, og det håber jeg da at vi finder flertal for her i Folketinget, hvor vi går ind mere konkret og siger, hvad det er, der skal til for at blive udvist.
Det er netop det politiske ansvar.
Og det er jeg meget enig i at vi skal tage.
Og det er det, vi kommer til at gøre nu med en lovændring.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-15:
Tak for det.
Hvad mener ministeren med sin udtalelse om, at regeringen ingen »aktuelle« planer har om at afskaffe efterlønsordningen?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-15:
Godt, men så vil jeg egentlig gerne spørge mere ind til tallene og til ministerens egne udtalelser.
For ministeren sagde på Facebook i 2016: Det er lidt tankevækkende at høre, hvordan københavneriet råber højest om, hvordan livet skal være for os, der kommer og bor i landdistrikterne.
Gad vide, hvad københavneriet ville sige, hvis en landbevægelse begyndte at råbe op om, at københavnerne med al deres luftforurening ødelægger vores historiske bygninger i hovedstaden.
Er det det, som bekymrer ministeren mest – altså de historiske bygninger i hovedstaden, og ikke de folk, der dør af partikelforurening?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-15:
Det ville ikke give nogen militær mening, hvis man havde fået fire fly og så sagde, at nu vil man ikke have flere fly af den her type.
Der er jo kæmpestore investeringer i værksteder og vedligeholdelse osv.
Og jeg vil sige om den kritik, Rigsrevisionen er kommet med, at den jo har drejet om nogle bestemte punkter, bl.a. om man kan flyve 250 timer.
Det har de sat spørgsmålstegn ved, fordi Norge og Holland har et lavere timetal, men der har vi jo nu kunnet oplyse, at der er fire lande ud over Danmark, som regner med 250 timer eller længere tid.
Der er spørgsmål om rådighedsgrad, hvor vi regner med 70 pct.; det er man ved at nå op på.
Så de forudsætninger, der er lagt, er ved at blive opfyldt.
Eva Flyvholm (EL), 2017-11-15:
Jamen igen, for jeg vil gerne have det afklaret: Har forsvarsministeren stadig væk efter den her massive kritik tænkt sig at indkøbe en kæmpestor portion på en gang af 21 kampfly, altså et køb, som man så ikke vil kunne udtræde af?
Kunne man ikke godt dele købet op?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-15:
Altså, det er jo min indstilling, at når vi har underskrevet de her kontrakter, er det, fordi vi mener, at det hviler på et solidt grundlag, og at vi så vil gennemføre det program.
Så det er ikke sådan, at vi om alle småbeløb vil inkorporere – hvad skal man sige – at vi kan hoppe ud af den aftale.
Vi er i et partnerskab med en lang række andre lande, der udvikler det her kampfly.
Vi har den glæde, at danske virksomheder jo nu er blevet leverandører af indmad til de her fly, som jo sælges til en lang række andre lande.
Så der er jo både plusser og minusser i forbindelse med det her.
Eva Flyvholm (EL), 2017-11-15:
Det må jeg sige jeg simpelt hen ikke synes er betryggende.
Det er klart, at ministeren er nødt til at kunne sige noget om, hvad der sker om 10, 20 eller 30 år, for man er i gang med at binde sig til danmarkshistoriens største offentlige indkøb af kampfly.
Så selvfølgelig skal man kunne sige noget om, hvor vanvittig meget økonomien kan risikere at skride i det her.
Det er klart, fordi det er fremtidige skatteydere, der kommer til at betale for det.
Jeg vil gerne høre: Vil man kunne stoppe det her kampflykøb, når der først er skrevet under?
Vil man kunne gå ud, hvis det viser sig, at der er kæmpestore problemer, eller er vi bare fuldstændig prisgivet, når der først er skrevet under?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-15:
Til at besvare det sidste vil jeg sige, at det vil vi redegøre for i det aktstykke, der bliver fremlagt, og i den ministerredegørelse, der jo nu også skal gives på grund af den udtalelse, som Statsrevisorerne og Rigsrevisionen er kommet med.
Der vil vi besvare de her spørgsmål.
Men jeg vil sige, at vi selvfølgelig følger det tæt og har fokus på udviklingen i omkostningerne i programmet.
Nyt Kampfly Program deltager sammen med andre partnerlande i programmets styregruppe, og her kan vi jo være med til at påvirke udviklingen og stille kritiske spørgsmål.
Selvfølgelig er vi overbevist om, at vores beslutning på det her område hviler på et klart og oplyst grundlag, men det er selvfølgelig svært for mig at skulle sige, hvad der sker om 10, 20 og 30 år.
Eva Flyvholm (EL), 2017-11-15:
Tak for det.
Vi er jo i en situation nu, hvor alle advarselslamper blinker, i forhold til at det her kommer til at koste endnu flere milliarder kroner, end man allerede havde tænkt sig at bruge på kampflyene.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge forsvarsministeren om det igen, for sådan som jeg har forstået oplægget nu, har man faktisk tænkt sig at foreslå, at de første 21 kampfly anskaffes i én stor portion.
Det betyder vel også, at man ikke kan træde ud af det igen, hvis der viser sig at være problemer; det synes jeg er meget, meget uforsvarligt i en situation, hvor både den amerikanske og den danske rigsrevision siger, at der er problemer med det her.
Så jeg vil gerne bede forsvarsministeren om at bekræfte, at det, som man indtil videre har tænkt sig at sige, må være, at vi skal skrive under på alle 21 kampfly, og så kun gemme de sidste 6, som der står i jeres aftale, men altså skrive under på en kæmpestor portion først.
Og jeg vil gerne høre: Hvordan i alverden har man mulighed for at komme ud af det igen, hvis det viser sig, at økonomien skrider og der bliver de her store problemer, som alle har peget på der bliver indtil videre?
Afslutningsvis vil jeg også lige høre om det, som Statsrevisorerne i Danmark har indskærpet bliver gjort, altså om forsvarsministeren har tænkt sig at klarlægge, hvorfra man har fået tallene i de her beregninger, før man fremlægger aktstykket for Finansudvalget.
Det beder de om ligesom bliver gjort, fordi der er de her store problemer.
Er det noget, som forsvarsministeren vil imødekomme en forespørgsel fra Rigsrevisionen om?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-15:
Lad mig starte med at slå fast, at når Forsvaret foretager større materielinvesteringer, sker det altid efter forudgående forelæggelse for Folketingets Finansudvalg, og det vil også være tilfældet ved anskaffelsen af de nye F-35-kampfly til forsvaret, hvor jeg agter snarest at forelægge et aktstykke for Folketingets Finansudvalg.
Det er således Folketinget, der giver den nødvendige bevillingsmæssige hjemmel til anskaffelsen af de nye kampfly, og det er således også Folketinget, der godkender de rammer, som anskaffelsen skal gennemføres inden for.
Det følger af retningslinjerne, at Folketingets Finansudvalg orienteres eller eventuelt anmodes om ny bevillingsmæssig hjemmel, såfremt der på et senere tidspunkt skulle opstå væsentlige ændringer i forbindelse med disse større materielanskaffelser, og det vil også være tilfældet i forbindelse med indkøb af nye kampfly.
Da der er tale om en meget stor investering, har jeg tænkt mig i det kommende aktstykke at foreslå Folketingets Finansudvalg, at jeg årligt vil orientere udvalget om udviklingen i kampflyanskaffelsen.
Til slut vil jeg blot nævne, at anskaffelsen af nye kampfly ud over at være Forsvarets største anskaffelse
nogen sinde er af strategisk betydning for Danmark.
Forsvaret har brug for nye kampfly til at afløse de aldrende F-16-fly, og derfor søges der om hjemmel ved Finansudvalget til at indkøbe 27 nye F-35-kampfly, så de nye F-35-kampfly kan være klar, når de nuværende F-16-fly skal udfases.
Eva Flyvholm (EL), 2017-11-15:
Mange tak.
Jeg kan forstå, at forligskredsen snart vil skrive under på milliardkontrakten om nye kampfly, og at det sker, selv om den amerikanske rigsrevision advarer om, at kampflyene bliver endnu dyrere end forventet, og at den danske rigsrevision har rejst alvorlig tvivl om de beregninger, som man har brugt.
Synes ministeren så ikke, at det vil være rimeligt over for borgerne at sikre en nødbremse med årlige statusrapporter om kampflyene, og at Finansudvalget så løbende skal godkende anskaffelsen, så det ikke kan gå helt galt?
Idet spørgeren kan forstå, at forligskredsen snart vil skrive under på milliardkontrakten om nye kampfly, selv om den amerikanske rigsrevision advarer om, at kampflyene bliver endnu dyrere og den danske rigsrevision har rejst alvorlig tvivl om de beregninger, man har brugt, synes ministeren så ikke, det vil være rimeligt over for borgerne at sikre en nødbremse med en årlig statusrapport om kampflyene, og at Finansudvalget løbende skal godkende anskaffelsen, så det ikke kan gå helt galt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-15:
Ligesom i Danmark, hvor vi jo for hvert år bliver nogle erfaringer rigere, har vi efter Balkankrigene og de første udsendelser måske undervurderet omfanget af det problem, vi står med her.
Ligesom vi i Danmark prøver at blive bedre og bedre til at støtte op om veteranerne og deres familier, må vi også drage nogle erfaringer, for så vidt angår færøske veteraner, med de forskelle, der er på det, og så blive bedre til at løse indsatsen.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-15:
Nu har man jo i den rapport, jeg har læst her, givet veteranerne numre og ikke navne, og det tror jeg er meget godt.
Og der lyder det f.eks. sådan her: Han føler, der er behov for hjælp. Hans liv har ikke formet sig, som han har ønsket sig, og det er svært for ham at koncentrere sig og afslutte sin uddannelse.
Det, at hans kammerat er blevet dræbt, nager ham meget.
Hver gang, han søger hjælp, er det ligesom afstanden – at der ikke er den der nærhed – der gør, at hjælpen føles så forbavsende langt væk, selv om noget af den måske skal gives igennem en telefon.
Så det er vigtigt, at vi får taget hånd om det her, så vi i fællesskab kan løse det her problem – selvfølgelig også med det færøske hjemmestyre, da nogle af tiltagene, som ministeren rigtigt var inde på, jo ligger under sociallovgivningen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-15:
Det spørgsmål vil jeg godt se på, for der er selvfølgelig ikke nogen veteraner, som skal lades i stikken.
Men det er jo rigtigt, som spørgeren siger, at geografien her spiller os et puds, når det er så langt væk.
Men vi vil fortsætte dialogen med de færøske myndigheder og se, hvordan vi kan forbedre indsatsen.
Og som sagt vil jeg selv ved først givne lejlighed tage en snak med den færøske veteranforening for at høre, hvad deres ønsker og erfaringer er.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-15:
Det tror jeg også er meget vigtigt, altså netop at vi herfra tilkendegiver, at vi værdsætter den indsats, de har gjort.
Det er også planen, at Færøudvalget skal have en snak med de her veteraner, netop fordi deres indsats har været uvurderlig på alle mulige måder.
Men når jeg sådan læser den rapport, som er lavet, ser det ud til, at det igen er sådan noget med, at de skal ringe til en linje så langt væk som i Danmark, skal sidde måske en halv time i en telefonkø osv. osv., inden de kan få taget hånd om det, fordi der ikke er et, om jeg så må sige, helt så tæt sikkerhedsnet under de færøske veteraner, som der er under veteranerne her i Danmark, fordi afstanden jo er så meget større.
Det ser de som en udfordring, og nogle gange opgiver de på det nærmeste at bede om den hjælp, som de har behov for.
Karina Due (DF), 2017-11-15:
Finder ministeren det hensigtsmæssigt i et homogent samfund, at der i mange daginstitutioner og lignende udelukkende serveres halalslagtet kød?
Tak, formand, og tak til ministeren for at stille op.
Finder ministeren det hensigtsmæssigt i et homogent samfund, at der i mange daginstitutioner og lignende udelukkende serveres halalslagtet kød?
Synes ministeren ikke, det er et problem, at Venstre formidler en holdning i Folketinget, og at de lokale Venstrefolk agerer stik modsat?
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Altså, man kan sige, det jo lidt er den samme diskussion, som vi havde omkring halalkød lige for få minutter siden, nemlig om vi grundlæggende mener, at alting skal bestemmes fra Christiansborg, eller om man skal have, kan man sige, diskussionen lokalt.
Og her er mit udgangspunkt, at forsvaret for de danske værdier er bedst og står stærkest, hvis det er en diskussion, vi hver især tager i dagligdagen, såvel i daginstitutionen som i kommunalbestyrelsen.
For derved kan der ikke bare henvises til noget, der er besluttet langt væk fra, nemlig inde på Christiansborg, sådan at man ligesom kan vaske sine hænder og sige, at det i øvrigt ikke er mig, der har besluttet det her.
Jeg mener, det er helt afgørende, at vi hver især står på mål for det.
Men hvis du spørger, om jeg synes, minareter hører til i Danmark, så er svaret klart nej.
Karina Due (DF), 2017-11-15:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren: Minareter hører ikke til i Danmark.
Problemet er bare, at der ikke er nogen samklang mellem den politik, Venstre giver udtryk for her i Folketingssalen, og den politik, som Venstre fører i kommunerne.
Jeg kan f.eks. henvise til Roskilde Kommune, hvor der er opført en moské med minareter med Venstres stemmer.
De eneste, der stemte imod, var Dansk Folkeparti.
Jeg vil på den baggrund igen spørge ministeren, om hun vil være med til at lovgive på området, således at vi får en ensretning af politikken, en ensretning af, hvad der bliver sagt på Christiansborg, og hvad der bliver gjort i kommunerne.
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg heller ikke her på nogen måde har ændret holdning til spørgsmålet om minareter i løbet af de 6 måneder, der er gået, siden vi senest diskuterede det her i Folketinget.
Min og regeringens holdning er klar og præcis den samme, som den var i maj, nemlig at vi ikke accepterer parallelsamfund, og at vi vil have et opgør med de huller, som der er blevet slået i danmarkskortet igennem de sidste jo 30-40 år.
Kommunerne fastlægger lokalplanerne for, hvordan et område kan anvendes, og herunder selvfølgelig også bestemmelser om de bygninger, der kan opføres på et bestemt sted.
Og det sikrer efter min mening den bedste demokratiske proces lokalt.
Det er efter min opfattelse den helt rigtige måde at regulere det her område på, og det ansvar tror jeg faktisk også på at både Venstres og Dansk Folkepartis medlemmer af kommunalbestyrelserne gerne vil tage på sig.
Men altså, hvis fru Karina Due spørger til, om jeg mener, at minareter er et udtryk for en islamisering af Danmark – og jeg tror i virkeligheden godt, det kunne havne i den diskussion – så vil jeg sige, at jeg personligt ikke mener, at minareter hører til i et dansk bybillede.
Det mener jeg ganske enkelt ikke.
Men det er ikke det samme, som at jeg mener, at det skal bestemmes her fra Christiansborg.