runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Vinther (RV), 2021-04-22:
Tak for det.
Det her er et af de beslutningsforslag, som man som radikal umiddelbart er fristet til at stemme for.
Der er formuleringer om nærhed, gennemsigtighed og en lokal dialog, og det er værdier, som klinger godt hos en radikal.
Men når vi alligevel ikke kan støtte det konkrete forslag, er det, fordi de gode værdier her konkret er pakket ind i et ufleksibelt krav om, at alle plejehjem uden undtagelse skal have en bestyrelse.
Og selv om forslagsstillerne i forslaget påpeger, at de mener, at forslaget er økonomisk neutralt – det kan man måske tvivle på – så er der i hvert fald en risiko for, det kan blive en bureaukratisk tung omgang nogle steder.
I en tid, hvor vi taler om afbureaukratisering og frihed til kommunerne, vender et påbud om at oprette bestyrelser den forkerte vej set med vores øjne.
Modsat ser vi gerne, at det bliver et tilbud, så kommunerne får mulighed for at oprette bestyrelser, hvis de oplever problemer eller har ønske om det.
Vi vil gerne værne om det kommunale selvstyre og retten til lokal handlefrihed.
Derfor ser vi som ministeren frem til at se erfaringerne fra de forsøg, der er i gang i øjeblikket.
Før noget andet handler det om at skabe den gode lokale dialog for at sikre tillid mellem de involverede.
Den slags kræver god ledelse og veluddannede medarbejdere, og at alle mand m/k arbejder for sagen.
Det, der er afgørende, er, at der ude på det enkelte plejehjem er mulighed for en dialog om hverdagen, om plejen og omsorgen.
Derfor siger vi nej tak til det konkrete forslag, men håber at kunne samles om en beretning, der giver opbakning til, at kommunerne lokalt har den fornødne fleksibilitet til at kunne indrette sig, som de finder bedst, herunder lave bestyrelser, hvis de finder det bedst.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Tak for det, og også tak til ordføreren for at foreslå at samles om en beretning.
Det er selvfølgelig en mulig vej, man kan gå, og jeg skal ikke her lægge mig fast på, om vi skal det ene eller det andet.
Det må bero på dialogen i udvalget efterfølgende.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren om noget, for ordføreren har en bekymring om, at sådan en plejehjemsbestyrelse bliver en bureaukratisk tung omgang, tror jeg ordføreren italesatte det som.
Det, der i virkeligheden foreslås, er jo en bestyrelse, som ligner eller læner sig op ad det, som vi har i skolerne.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-22:
Det kan det være, men det er en nødvendig omgang, for dér er der tale om børn, som ikke er myndige til selv at tale deres sag.
På et plejehjem bor der som udgangspunkt voksne mennesker, som er myndige, og hvis eget hjem vi her taler om.
Jeg er ikke imod bestyrelser på plejehjem.
Jeg er imod, at vi bestemmer det på Christiansborg.
Jeg vil gerne værne om det kommunale selvstyre og retten til lokal handlefrihed.
Det er det, der er min anke her.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Anerkender ordføreren slet ikke, at på plejehjemmene i dag er måske 80-90 pct. af beboerne demente eller har en demensdiagnose, og at en stor del af dem faktisk ikke kan tage vare på sig selv?
De har en værge, præcis som vi så det i TV 2's dokumentar, hvor Else Maries værge jo netop stod frem på hendes vegne.
Anerkender ordføreren slet ikke, at der er den problemstilling, at vi har en meget sårbar og udsat gruppe, som tydeligvis igen og igen bliver kørt over, og at det gør de mennesker, som skulle passe på dem, nemlig deres værger, sådan set også?
Der bliver ikke lyttet til dem.
Så anerkender ordføreren ikke, at vi har brug for at gøre noget andet end det, vi har gjort hidtil, hvor vi jo kan se, at mange ledelser har spillet fallit, som vi bl.a. så det i TV 2's dokumentar?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-22:
Jeg mener, det er der, beslutningerne skal tages.
Det er der, livet leves, og hvis den er gal med ledelsen, har kommunalbestyrelsen en pligt til at handle.
Når den ikke gør det, er der mulighed for at klage, og det skal vi selvfølgelig holde fast i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Tak til ministeren for en meget klar og tydelig tale og også for opbakningen til vores medlemskab af NATO.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvornår ministeren har en forventning om at vi når de 2 pct.
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Jeg har en forventning om, at vi arbejder hen imod de 2 pct., som vi har lovet.
Jeg vil ikke sætte et præcist årstal på, for det afhænger også af, hvornår det danske forsvar, den danske forsvarskommando er i stand til at levere de ting, som jo skal indkøbes og implementeres for de penge, som kommer til at skulle bruges på at styrke sikkerheden i de kommende år.
Og som sagt er Walesmålsætningen og dermed altså også det, at vi styrker vores forsvar, forudsætningen for et kommende forlig.
Men det skal jo forhandles, og der håber jeg da, at Venstre vil være med i de drøftelser.
Eva Flyvholm (EL), 2021-04-22:
Hvis jeg kigger ud i verden, er noget af det, som jeg er rigtig bekymret for, og som man kan se vil destabilisere verden endnu mere i de kommende år, klimaforandringerne, som giver flere flygtninge, og som giver konflikter omkring jord, land, migration osv., hvilket skaber meget mere krig og konflikt.
Det kræver jo, at vi faktisk sætter ind.
Det er en af de helt store udfordringer nu.
Jeg kunne godt tænke mig, at regeringen gik lidt mere offensivt til værks i forhold til at forebygge her i stedet for at komme på bagkant og kun være opmærksom på, hvad der skal til bagefter.
For man må sige, at vores erfaringer jo ikke viser, at meget større militærbudgetter leder til mere fred og fordragelighed, tværtimod, hvis man sådan skulle sætte tingene lidt på spidsen på den måde, og det synes jeg faktisk at vi skal i den her sag.
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Det er jo altid dilemmaet i den her debat.
Synes fjenden ovre på den anden side også, at det er bedre at begynde at investere de penge, der bruges på at bekæmpe hinanden, i forebyggelsestiltag, og kan vi dermed trække os tilbage og helt lade være med at være opmærksomme på det, som fjenden vil?
Det mener jeg ikke vi kan.
Terrorister, der vil bekæmpe vores værdier, vil stadig væk være der.
De vil forsøge at skade vores samfund, uagtet at vi prioriterer anderledes, og det skal vi selvfølgelig kunne stå op imod.
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Tak for det, formand.
Dette beslutningsforslag, B 193, er fremsat af Nye Borgerlige, og i det foreslås det, at vi skal forøge forsvarsbudgettet til 2 pct. af bnp inden 2024.
Vi er fuldstændig enige om, at det for Danmark, der er et lille land i en stor verden, er en rigtig god idé at være medlem af NATO.
Der er i dag 30 lande, der er medlem af NATO; det gælder store som små lande, som er med til at passe på hinanden, hvis der skulle ske noget i forhold til freden.
Det er også blevet meget mere aktuelt at stå sammen i de sidste årtier.
Verden er blevet mere urolig og usikker.
Vi blev medlem i 1949, hvor NATO blev stiftet, har været aktive i alle de år og har passet vores forpligtelser godt i samarbejde med NATO.
Vi er enige om, at den verden, vi lever i nu, er blevet mere usikker.
Den giver ikke den samme tryghed i forhold til verdensfreden.
Vi er i fuld gang med at implementere et forsvarsforlig, som der er bred enighed om, hvor vi øger forsvarsudgifterne og anskaffer moderne materiale.
Socialdemokratiet står ved aftalen om, at Wales-målsætningerne er udgangspunktet for den næste forsvarsforhandling fra 2024.
Heri ligger, at vi skal arbejde sammen hen imod en forøgelse til 2 pct. af bnp.
Det er vi godt på vej imod, og med den samtidig mere usikre verden, vi kigger ud på, har vi svært ved at forestille os, at vi kommer til at bruge færre penge på forsvaret.
Spørgsmålene om, hvor mange flere milliarder vi skal bruge, og hvilke materialer der er tale om, vil indgå i det arbejde, der ligger foran os i forligskredsen i forbindelse med forsvarsforliget.
Jeg vil meget gerne rose det danske forsvar – det gælder hele vejen igennem organisationen fra høj til lav – for det arbejde, de præsterer.
Faktisk ligger vi i top i NATO, både når det gælder antallet af vores soldater, der kan rykke hurtigt ud med de rette våben, og når det gælder om at indsætte vores styrker i operationer.
Det synes jeg faktisk vi skal være rigtig stolte af.
I Danmark har vi også førertrøjen på, når det kommer til at bruge vores forsvarsudgifter klogt og effektivt.
Vi får rigtig meget for pengene.
Vi skal selvfølgelig fortsætte med at investere klogt i de rette materialer og de rette kompetencer fremadrettet.
Det er et stort og vigtigt arbejde, som selvfølgelig tager sin tid.
Forslaget er begrundet i bnp, i forhold til at vi ikke bruger nok på forsvaret.
Jeg stiller mig selv det spørgsmål: Er det den rigtige måde at regne det ud på?
For kigger vi på, hvor mange penge der bruges pr. borger på forsvaret blandt NATO-landene, ligger vi nr. 4 på listen, og tager vi effektiviteten med, som vi præsterer, ja, så ligger vi helt i toppen.
Danmarks ansvar i forhold til NATO's samarbejde handler om meget mere og andet end de 2 pct. Det handler om at stille op, når det gælder, gøre, hvad der kræves, og bruge vores ressourcer rigtigt; det er vores strategi.
Socialdemokratiet kan med den begrundelse ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Mener ordføreren så ikke, at vi skal leve op til de 2 pct., som vi har forpligtet os til?
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Jeg mener, at jeg har sagt i min tale, at vi er på vej hen mod Walesaftalen, og vi har jo startet op på det forlig, der allerede ligger nu.
Og så må forhandlingerne for 2024 om det nye forsvarsforlig vise, hvad vej vi går.
Men jeg må så til gengæld også sige, at den effektivitet, vi har alle de steder, vi er udstationeret, og hvor vi viser det danske flag, er rigtig god, og vi har nogle effektive soldater.
Så når vi måler, hvor mange penge vi skal bruge, går det på, hvad det er, vi laver, og hvor effektive vi egentlig er, og hvad det egentlig er, vi gør – ikke altid så meget på pengene.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Det synes jeg så var et lidt uklart svar på spørgsmålet om, hvorvidt ordføreren mener, at vi skal leve op til den forpligtelse, vi har indgået om de 2 pct.
Så vil jeg spørge til den kritik, der er kommet fra NATO.
Hvordan oplever ordføreren det?
Mener ordføreren, det er tilfredsstillende, at vi får en så hård kritik fra NATO for vores manglende forsvarskapacitet?
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Jamen jeg mener, som jeg også sagde i min tale, at vi er meget effektive.
Og jeg synes, det bliver regnet forkert ud, når man regner det ud ud fra bnp.
Jeg mener sådan set, at det, vi giver, er meget effektivt, i forhold til hvad mange andre lande gør.
Jeg tror, vi skal måle på, hvad det egentlig er, vi præsterer, og hvor det er, vi opererer rundtomkring i verden.
Og der tror jeg, at Danmark, selv om vi er et lille land, er rigtig godt med mange steder, og vi gør en kæmpe indsats.
Det burde måles på en anden måde.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Jeg vil godt lige spørge ind til det her med en anden model.
Er det noget, regeringen og Socialdemokratiet har tænkt sig at tage op i de forhandlinger, der er i NATO?
Altså, ordføreren siger her, at modellen er forkert.
Det vil være lidt af en nyhed her i dag, hvis det er sådan, at regeringen vil arbejde for, at vi skal have en helt anden model end den, der er nu, hvor man bidrager med 1 pct. af bnp.
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Det har jeg ikke snakket med regeringen om.
Men jeg mener stadig væk, at den måde, det bliver gjort op på, altså at det er bnp, der bestemmer, hvor meget vi egentlig skal betale, men ikke, hvor meget vi yder, og hvad vi yder, er en forkert måde – sådan ser jeg på det.
Man kan jo også sige, at ikke engang den halvanden milliard, der er oppe i Arktis, er blevet regnet ind i det her, og det er da også forkert.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Tak for det.
Jamen hvis det er et problem, hvorfor vil man så ikke arbejde for at ændre det?
Altså, jeg synes, det lidt er en gratis omgang, hr. ordfører, at sige, at modellen er forkert, uden at man så også på en eller anden led siger, at man så rent faktisk vil ændre på modellen.
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Jeg ville oprigtigt ønske, at vi ikke skulle bruge flere penge på forsvaret, og hvorfor ville jeg ønske det?
Jo, fordi det ville betyde, at truslerne udeomkring i verden var blevet færre.
Det var jo det, vi så i 1990'erne.
Der var der ikke de samme spændingsniveauer rundtomkring i verden.
Vi har en større kompleksitet og nogle trusler, der også kommer meget, meget tættere på.
Derfor er det nødvendigt at kunne adressere det, og det kræver altså, at vi får et større og stærkere forsvar i fremtiden.
Hvis udviklingen pludselig vender, så det går den anden vej, er situationen en anden, men det er der desværre bare ikke noget som helst der peger eller tyder på i den tid, vi befinder os i.
Eva Flyvholm (EL), 2021-04-22:
Nu var ministeren i sin tale jo selv inde på, at det vil være et rimeligt stort greb i lommen, hvis man skal op på de 2 pct.
Altså, det vil være omkring 17 mia. kr. ekstra om året i 2024, og vi ville vel skulle ud at finde omkring 10-15 mia. kr. mere, hvis vi skulle gøre det fra nu af.
Jeg undrer mig bare lidt.
Er det virkelig Socialdemokratiets politik og synes ministeren, at det er ønskværdigt, at vi skal ud at bruge så mange flere penge på forsvaret?
Er det ansvarligt?
Og lidt i forlængelse af det, som Christian Juhl spørger om, vil jeg sige, at når man ser på, hvad der bliver brugt på at forebygge krige og konflikter, så er det efter min mening desværre ikke helt nok.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Det kan jeg garantere for at vi gerne vil.
Men jeg ville nu alligevel ønske, at ministeren kom med et klart signal – altså, én ting er, hvornår vi når de 2 pct., men er ministeren indstillet på og er regeringen indstillet på, at vi skal bruge flere penge i næste periode, end vi gør i den her periode?
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Jamen med det trusselsbillede, som vi ser i dag, har jeg bestemt ikke nogen forventning om, at vi kommer til at bruge færre penge.
Og som jeg også sagde, arbejder vi hen mod Walesmålsætningen, og det er jo at bruge flere penge på vores forsvar i den kommende tid.
Men det må jo bero på en konkret drøftelse.
Lige nu er der iværksat et sikkerhedspolitisk arbejde, der kortlægger de trusler, der er, og på den baggrund skal de forskellige myndigheder inden for Forsvarsministeriets område jo pege på, hvad det så er for kapaciteter, der skal til.
Og jeg mener, at det skal være udgangspunktet for et kommende forlig.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
Tusind tak.
Jeg ved ikke, om ministeren kan huske de gamle store strateger inden for Socialdemokratiet, det kan jeg.
Jeg er desværre belastet af min alder.
Vi havde mange år, hvor venstrefløjen og Socialdemokraterne var enige om, at det var rigtig godt at holde sig på et forholdstal mellem udviklingsbistand og forsvar på 50-50.
Siden 2000 er udviklingsbistanden systematisk faldet, og forsvarsudgifterne er systematisk steget.
Hvad mener ministeren om den udvikling, altså at man dermed svigter de store strateger, der havde lidt forstand på, hvad udviklingsbistanden var, og hvordan man kunne skabe en fredeligere og bedre verden?
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Jeg har ikke overraskende stor respekt for de store socialdemokratiske strateger og er vokset op med dem som godnatlæsning.
Men virkeligheden er også en anden i dag, end den var, da de skrev deres store visioner.
Terrortruslen er et meget godt eksempel på det.
Men jeg mener – og det synes jeg også er vigtigt at sige – at det altid er afgørende, at der er en humanitær indsats, et stabiliseringsarbejde, når vi sender militære bidrag ind, og derfor har Forsvarsministeriets område jo også et stort stabiliseringsarbejde, som det er helt afgørende ledsager vores militære indsats.
Jeg mener, at det går hånd i hånd.
Hvad fordelingen er – ja, på det ressortområde, som jeg er minister for, skal det jo svare på de udfordringer, som vi ser, og der ser vi altså bare fjender, der er i stand til nogle helt andre ting i dag, end de var for år tilbage.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
Derfor vil jeg sige, at en tredjedel til udviklingsbistand og to tredjedele til forsvar er en forkert udvikling.
Man kan jo godt lave om på det på to måder.
Man kan skære på udviklingsbistanden og lade udgiften til militæret stige – eller hvis man vil leve med 50-50, kan man jo bare lade udviklingsbistanden stige samtidig, hvis man tror på det.
Men jeg er ved at komme i tvivl om, om Socialdemokraterne overhovedet tror på den fredsfremmende effekt af udviklingsbistand.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-22:
Mange tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det er jo ingen hemmelighed, at der er en relativt bred definition fra NATO's side af, hvad der kan indeholdes i de 2 pct. – som jo er det, vi taler om.
Hvad ser ministeren, hvis vi sådan kigger lidt ud i fremtiden, at der skal bruges om året?
Nu talte ministeren jo om 17 mia. kr. før.
Har vi nogen idé om, hvad det reelle tal, som der er behov for på ministerens ressort, er?
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Lige nu er der iværksat et større analysearbejde, der netop skal kortlægge de trusler, som vi ser udeomkring i verden, og dermed det, som vi har behov for at adressere.
Det mener jeg sådan set er første skridt til, at vi efterfølgende kan tale om, hvad det er for nogle kapaciteter, og hvad det er for nogle ressourcer, der skal bruges til at adressere udfordringerne.
Og jeg synes sådan set, at det er den rigtige måde at stille det op på, nemlig at man starter med at pege på truslerne; hvorfor er det, at vi har et forsvar?
Jo, det er jo, fordi der er nogle trusler udeomkring i verden, der skal håndteres.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-22:
Nej, jeg tror heller ikke, at ministeren afslører for meget ved at sige det.
Vil ministeren arbejde på, at den her meget brede definition, i forhold til hvad der skal være indeholdt i de 2 pct., som jo bliver tolket på rigtig mange forskellige måder rundtomkring i verden, bliver snævret ind til et fælles niveau, som man så kan arbejde ud fra i fremtiden?
Trine Bramsen (S), 2021-04-22:
Jeg kan forvisse spørgeren om, at jeg bestemt mener og tror på, at stabiliseringsarbejde er afgørende og skal ses i en helhed med også de militære indsatser.
Men det er jo ikke sådan, at den hacker, der sidder og angriber Danmark med højteknologiske virkemidler, forsvinder, bare fordi vi investerer i mere udviklingsbistand, eller at den terrorist, der vil ødelægge fundamentet under vores samfund og skabe usikkerhed og utryghed, går væk, selv om vi laver projekter rundtomkring i verden.
Det er jo det, som jeg som minister er ressortansvarlig for, nemlig at vi kan håndtere de trusler, der er, mod Danmark, og som er udeomkring i verden, altså at vi kan stille op, så vi også i mange lokalsamfund kan bidrage til, at de fjender, der vil gøre alt i verden for at forhindre, at nødhjælpen og udviklingen kommer frem til de små samfund, ikke lykkes.
På den måde går militær og udvikling hånd i hånd.
Ja, nu skal jeg passe på ikke at overskride min taletid her, så det bliver den korte udgave.
Altså, det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi som NATO-medlemslande er meget forskelligt opbygget, og at der er en meget forskellig grad af effektivitet rundtomkring i de pågældende lande.
Der er også forskellige måder, som man har skåret sit forsvar på, sådan at der er noget, der tæller med nogle steder, men som ikke gør det andre steder. Det mener jeg sådan set også at vi skal være opmærksomme på.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-23:
En udvidelse af de muligheder, der er i dag, koster noget, og det skal vi finde penge til.
Det er sådan, den slags normalt fungerer, i hvert fald der, hvor jeg kommer fra.
Vi kan godt have forskellige holdninger, men vi er nødt til at have samme fakta.
Derfor skal vi afvente, at vi har en analyse, der kortlægger, hvad behovet kan være, så vi også kan fastlægge, hvad det koster, og prioritere det.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Går Radikale Venstre ind for ligestilling mellem kønnene – ja eller nej?
Det er meget rart at få bekræftet, for det er sådan set det, hele den her debat handler om.
Så det vil så sige, at Radikale Venstre går ind for ligestilling mellem kønnene, og at mænd og kvinder skal stilles lige, men man stemmer imod, at mænd får samme rettigheder som kvinder på lige præcis det her område – ja eller nej?
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Og helt ærligt: Samtidig siger man så, at selvfølgelig skal dem, der er udsat for vold, have hjælp, men man vil bare ikke skrive det ind i servicelovens paragraffer.
Kan ordføreren ikke se, at det jo virker sådan lidt mærkeligt, ikke?
Altså, vi havde jo lige en minister, der sagde, at selvfølgelig skal alle have hjælp; men hvorfor så ikke bare skrive det ind i lovgivningen?
Helt ærligt: Er ordføreren ikke enig?
Tidligere på dagen har vi haft en debat på handicapområdet, bl.a. om serviceloven, i forhold til at mennesker med handicap skal have hjælpemidler på grund af deres funktionsnedsættelse.
Det handler simpelt hen om, at det er kommunen forpligtet til i forhold til serviceloven, og så er der en masse diskussioner om det.
Men her i servicelovens § 109 står der faktisk eksplicit, at hjælpen kun går til kvinder og børn.
Det er det, der er hele essensen i det her.
Jeg forstår ikke, at Radikale ikke kan støtte det.
Nu snakker man om finansieringen.
Ordføreren vil simpelt hen sige til en sklerosepatient eller anden, at han eller hun ikke kan få det hjælpemiddel, fordi vedkommende ikke har så meget sklerose, som en af de andre borgere har.
Sådan hænger det jo ikke sammen.
Jeg håber, at Radikale Venstre kan forstå min pointe i forhold til det her.
Når man så snakker om finansieringen i forhold til det her forslag, siger man jo samtidig, at man skal sikre hjælp.
Altså, så handler det vel om at omlægge det system, man har, i forhold til at skrive mændene ind?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-23:
Tak for ordet.
Det er to gode forslag, som peger på, at der ikke er ligestilling i lovgivningen i de muligheder som henholdsvis voldsramte mænd og voldsramte kvinder har for at få hjælp i krisesituationer, herunder ophold på krisecentre.
Det er vi velvilligt indstillet over for at løse.
Vold mod andre, mænd såvel som kvinder, er uacceptabelt, men det er desværre en del af den virkelighed, vi er nødt til at håndtere.
Der er mennesker, der bliver udsat for vold, og det har konsekvenser, og de mennesker skal have hjælp, uanset køn.
Derfor kan vi ikke støtte dem i deres nuværende form.
Der er med finansloven for sidste år afsat midler til en styrket ambulant rådgivning af voldsudsatte og voldsudøvere – både mænd og kvinder – og der er med et bredt flertal her i salen afsat midler til her i indeværende år, som flere også har været inde på, at lave en nærmere undersøgelse af omfanget af behovet for hjælp.
Den undersøgelse vil vi gerne afvente, så vi kan få mere præcis viden om eventuelle yderligere behov, og når vi har den, kan vi tage diskussionen op igen.
Trine Torp (SF), 2021-04-23:
Jeg undrer mig over, at vi skal tale os så langt væk fra hinanden, når jeg har sagt, at SF ønsker at ligestille retten til at få hjælp og støtte, uanset om man er mand eller kvinde.
Vi har ovenikøbet sammen med Enhedslisten fremsat et beslutningsforslag, hvor intentionen er den samme.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, at vi skal have den diskussion, overhovedet, i stedet for at vi mødes om, at vi har et ønske om, at vi anerkender, at volden ser meget forskellig ud, afhængigt af om det er en mand eller en kvinde, der bliver udsat for den, men at vi mener, at man skal have ret til hjælp, hvis man bliver udsat for vold.
Ligesom det kan undre Nye Borgerliges ordfører, at jeg tilsyneladende skulle lede efter hår i suppen, undrer det mig, at Nye Borgerlige altid omtaler politikerne herinde, som om det er nogle andre end dem selv.
Det mener jeg ikke at det er.
Jeg ønsker faktisk ikke at kønsneutralisere.
Hvis det er det, som Nye Borgerlige og også Dansk Folkeparti ønsker, så tror jeg, at vi får svært ved at lande en beretning, for en beretning handler for os om at give lige ret, men også om at anerkende, at der kan være meget forskellige behov hos mænd og kvinder, og at volden er forskellig, og at vi er nødt til at anerkende, at der er kønsforskelle.