runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak til ordføreren.
Det virker sådan lidt pudsigt, når man som Venstre sidder som en del af regeringen og indimellem har ekstremt travlt med, at nu skal vi hastebehandle nogle ting uden om Inatsisartut.
Det har vi jo oplevet flere gange i det første folketingsår, og pludselig står vi her, og så er det så vigtigt med dialog, og det er så vigtigt.
Der er ingen tvivl om, at ja, vi skal samarbejde.
Det har vi slået på fra Grønlands side i alle de år, som vi har været her i Folketinget.
Der er behov for at høre Inatsisartut, der er behov for at høre Naalakkersuisut, men det er der bestemt mulighed for, også i en direkte dialog mellem Justitsministeriet og Naalakkersuisut.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Kunne man ikke godt løse det her på en anden måde?
Kunne man ikke sikre, at der var en dialog på de her områder?
Det her er jo på mange måder et efterslæb, der har været i rigtig mange år, og derfor kan man sige, at det er for ambitiøst, men jeg synes, at det er rigtig ærgerligt, at man ikke bakker op.
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Tak for det, formand.
Men han har givet mig en ordførertale, han har givet mig nogle talepinde, og det lå ordføreren meget på sinde, at jeg startede med at tilkendegive, at vi faktisk er enige i intentionen bag forslaget fra fru Aaja Chemnitz Larsen.
Der er brug for et løft af justitsområdet.
Der er brug for at få gjort op med de markante kriminalitetsproblemer, som findes i Grønland, men der er også brug for, at vi får kigget nærmere på, hvad baggrunden er for de meget markante kriminalitetsproblemer, således at vi også får en indsats, der bygger på forebyggelse.
Jeg må også sige, at jeg er meget enig med ministeren, som jeg kan forstå har et fokus på det her, i, at det er noget, der skal ske i tæt dialog med selvstyret.
Det plejer jo at være således, at når vi skal finde de gode løsninger, som både virker på den korte bane, men også på den lange bane, sker det altså i dialog også med selvstyret.
Så i Venstre er der stor forståelse, der er fuld opbakning til ministeren, som er godt i gang, kan jeg forstå, og så er der også en opbakning til, at det her løses igennem en dialog med selvstyret, således at man får den bedst mulige løsning for Grønland.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Man har jo traditionelt en anden måde at håndtere det på i anstalterne i Grønland, end man har i vores fængsler og arresthuse i Danmark.
Og der må jeg bare fuldstændig blankt erkende, at jeg sådan set ikke tror, at justitsministeren og jeg kan være meget uenige om, hvilken kurs vi gerne ser ført i fængsler og arresthuse.
Måske ville jeg endda vælge en lidt hårdere kurs end justitsministeren – bare for at sige, at jeg ikke tror, at Dansk Folkeparti og Alternativet har helt det samme syn på det her spørgsmål.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Hvis der nu en nat i Løgumkloster havde været et slagsmål, hvor en mand var blevet slået ned, og hvor den kommunale kommunefoged havde taget personen med hjem i sin private stue og Ekstra Bladet næste morgen havde skrevet den historie, tror ordføreren så virkelig, at der ville gå lang tid, hvor man skulle overveje det og se på detaljer?
Jeg har selv været i Grønland for at se på forholdene.
Tror ordføreren, der ville gå meget mere end 14 dage, før der var en hasteindkaldt minister, som på et møde i udvalget ville love, at der omgående ville blive kigget på forholdene i Løgumkloster?
Roger Matthisen (ALT), 2017-06-01:
Det tror jeg vi skal gøre, altså stille et spørgsmål og få nogle tal, vi kan forholde os til.
Så er jeg egentlig enig med ordføreren i, at vi skal lægge mere vægt på ofrene i forbindelse med kriminaliteten i Grønland.
Men det er jo også vigtigt at fokusere på, at vi har med et samfund at gøre, hvor det er enormt svært ikke at møde hinanden, ikke at have kontakt mellem gerningsmand og offer.
Og derfor er det vigtigt for Alternativet, at vi efterfølgende fokuserer på resocialisering, ser på konfliktmægling osv., og på, hvordan man kan bevæge sig fra at være indsat til at blive løsladt og indgå i samfundet igen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Jamen hvis man vil kende prisen, vil jeg da anbefale, at man bare spørger justitsministeren, altså stiller et ganske almindeligt spørgsmål til ministeren.
Og så går jeg da ud fra, at Justitsministeriet selvfølgelig vil stå til rådighed for at svare på de spørgsmål, der måtte være fra Grønlandsudvalget.
Det vil jeg tage som en ren selvfølge.
Roger Matthisen (ALT), 2017-06-01:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er glad for, at ordføreren og Dansk Folkeparti er positivt indstillet og bevidste om de udfordringer, vi har i Grønland.
Kunne ordføreren være med til, at vi i Grønlandsudvalget får Justitsministeriet og justitsministeren til at lave en beregning til os, som vi kan forholde os til, og eventuelt bakke op om en beretning?
Altså, har ordføreren selv en prioritering i forhold til de indsatsområder, som er nævnt i bemærkningerne til beslutningsforslaget?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Vi er nødt til at finde ud af, hvad ting koster, inden vi kan begynde at lægge dem i indkøbskurven.
Altså, man finder ud af, hvad ting koster, og så prioriterer man det, man gerne vil have.
Jeg ville da være ked af, hvis det bliver forstået som en ren afvisning, for det, jeg siger, er sådan set ikke ment som en afvisning.
Jeg konstaterer bare, at jeg godt kan lide at kende tings pris, inden jeg køber dem.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Der er i dag jurister og advokater i Grønland, som arbejder der uden at kunne tale grønlandsk, fordi der tilbydes simultantolkning til grønlandsk og vice versa.
Så det er ikke sproget i sig selv, der er problemet i retten.
Jeg vil spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti vil være med til at sikre, at implementeringen af de konkrete forslag i bemærkningerne igangsættes i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Jamen som jeg allerede forklarede en tidligere spørger, handler det jo om, at der er to dele af det her forslag, hvis man kigger på det, der skal til, for at vi kan opfylde målene i forslaget.
Det ene handler om penge, og det vil være i en senere forhandling, at man skal finde de penge, for det ville jo være mærkeligt, hvis Folketinget her sådan en torsdag eftermiddag bare vedtog et forslag, som vi ikke reelt ved hvad koster.
Så det er noget, der vil skulle forhandles igennem i forbindelse med en finanslov.
Den anden del handler om ressourcer.
Den handler om det personale, der skal til, for at man kan løfte de her opgaver.
Og der må man sige, at for en stor dels vedkommende handler det om, at retsvæsenet i Grønland ikke har den arbejdskraft, som de gerne vil have, i form af jurister, der både kan tale dansk og grønlandsk.
Der var forslagsstilleren inde på, at heldigvis ser man, at der kommer flere og flere tosprogede advokater til Grønland.
Det er jo en fordel.
Det er sådan noget, der skal til, for det er med til, at man gradvis kan nå til den situation, som fru Aleqa Hammond efterspørger.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Jeg hører ordføreren bruge udtryk som, at ingen kan trylle, og der bliver også brugt udtryk som, at ingen kan klare det her med et snuptag eller et fingerknips.
Ingen beder nogen om at trylle, og ingen beder nogen om at ordne alt dette med et snuptag eller et fingerknips.
I bemærkningerne til forslaget står der meget klart og tydeligt, hvad det er, der skal være på plads for at sikre en retssikkerhed i Grønland, der er rigsfællesskabet værdig.
Alle kender til det store arbejde, Grønland og Danmark i fællesskab har udført i form af retsvæsenskommissionens anbefalinger.
Allerede tilbage i 2014 var alle disse anbefalinger kommet, og de er ikke blevet implementeret i dag.
Og det er ting, som Grønland og Danmark i forvejen indbyrdes er blevet enige med hinanden om.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad det er, man mener der yderligere skal til, for at implementeringen kan igangsættes, således som vi er enige om retssikkerheden skal højnes i Grønland.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Nu bor jeg selv meget tæt på Løgumkloster, og jeg må sige, at forskellen mellem Løgumkloster og Grønland jo er til at tage og føle på.
Det skal ikke forstås nedladende, men det er bare sådan, det er.
Og der må jeg bare konstatere, at der er et stykke vej at gå her, som man ikke lige umiddelbart realiserer, og som bare tager noget tid, og hvor noget af det altså handler om, at de ansatte, der ligesom skal sørge for, at der er den samme standard, måske er nogle, der går i skole i dag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Jamen det er en drøftelse, vi har hele tiden – det er noget af det, som de gode folk jo kigger på, sammen med den udfordring, vi har omkring domstolene.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak til justitsministeren for kommentarerne.
Nu er det sådan, at hele justitsområdet er et dansk ansvar, og der er jo ingen tvivl om, at selvfølgelig vil vi rigtig gerne høre Grønland.
Det er jo også det, som vi hele tiden slår på her som grønlandske folketingsmedlemmer.
Nu er det også sådan, at den høring, som jeg tog initiativ til, og som Retsudvalget og Grønlandsudvalget bakkede op om, var med til at sikre, at Naalakkersuisut tog et initiativ i forhold til netop at lave en strategi på området.
Hvis nogle af de tal, som vi kender fra Grønland – netop at der er tre og en halv gang så mange voldsanmeldelser, at der er 34 gange så mange voldtægter, som der er i Danmark, at der er ti gange så mange mord og mordforsøg, som der er i Danmark – gjaldt for Danmark, var det så noget, som regeringen ville tage alvorligt og ville handle på?
Og hvor er forskellen, i forhold til at det her foregår i Grønland, og at vi faktisk har et ansvar i forhold til at sikre det her?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-01:
Nu kommer der jo næppe en retssag, for når paragraffen bliver afskaffet, bliver retssagen jo i givet fald omsonst.
Men jeg er enig i, at der foregår en ubehagelig debat, som bliver værre og værre, på mange sociale medier, og som gør, at flere og flere holder sig væk fra de sociale medier.
Jeg tror så bare ikke på, at vi med eksempelvis en blasfemiparagraf kan undgå det.
Altså, vi skal eksempelvis lægge pres på Facebook.
Facebook er en privat virksomhed, og de bestemmer jo selv, hvad de vil lægge spalteplads til, om jeg så må sige.
Der er jo ikke nogen, der tvinger Facebook til at bringe alt muligt, og man kan undre sig over, at Facebook slår hårdt ned på billeder af nøgne hippier i Peter Øvig Knudsens bog, men lader al mulig hate speech blive stående.
For hvis de visuelle medier skal være et sted, hvor man har lyst til at være, så skal det også være et sted, hvor debatten foregår i en ordentlig tone.
Jeg tror bare ikke på, at lovgivning er sådan et trylle- og mirakelmiddel, som kan få debatten bragt på rette spor.
Roger Matthisen (ALT), 2017-06-01:
Tak for det.
Ja, det er jo interessant, for hvad er det offentlige rum?
Det er jo også det, som den kommende retssag i forhold til paragraffen og afbrændingen og videreformidlingen på Facebook skal tage stilling til, altså om det er et offentligt rum, det sker i, eller ej.
Nu har vi jo Institut for Menneskerettigheder, som siger, at halvdelen af os afholder os fra at deltage i den demokratiske debat på Facebook på grund af den måde, som der bliver debatteret på, og vores »netikette«, hvis vi kan kalde det det.
Så uanset at vi kan stoppe nogle optøjer, fordi det sker på Slotspladsen, er det vel også en udfordring, at det faktisk bliver udnyttet på vores sociale medier, i cyberspace.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-06-01:
Vi skal først og fremmest imødegå det i den offentlige debat, altså sige, hvad vi mener om den slags handlinger.
Så er der jo også forskel på, hvordan man gør det.
Hvis man eksempelvis foretager en afbrænding af en bog hjemme i sin egen have og lægger det på Facebook, er det én sag, og hvis man inviterer til en offentlig afbrænding nede på Slotspladsen og opfordrer folk til at komme og smide en masse bibler eller koraner, eller hvad det måtte være, i et stort bål og sætte fut til det, er det en anden sag.
I sådan et tilfælde er der ikke tvivl om, at ordensbekendtgørelsen ville gøre, at politiet ville kunne skride ind og stoppe det med henvisning til, at det kunne føre til offentlig uro.
Roger Matthisen (ALT), 2017-06-01:
Tak for det, og tak til ordføreren for en rigtig, rigtig fin gennemgang, synes jeg, af for og imod.
Jeg er så lidt nysgerrig på, hvordan Venstre står nu.
Nu er der jo et stort flertal for at afskaffe paragraffen, og det er ikke nogen hemmelighed, at vi har været splittet i Alternativets folketingsgruppe, og vi har lagt det ud som et medlemsmandat, hvor vores medlemmer har været med til at træffe beslutning om, hvordan vi vælger at forvalte vores mandater her i Folketinget.
Men jeg er lidt ked af, at vi igen taler ytringsfrihed.
For i sidste ende er det jo ikke mangel på ytringsfrihed, vi har i vores land, angående religion, og den kritik, som der har været i de sidste mange år, har jo ikke været i opposition til paragraffen.
Vi har selv haft både en advokat – en jurist – og en redaktør fra Kristeligt Dagblad inde hos os og fortælle om, at det, som ordføreren også selv nævner, jo egentlig bare specifikt er de her fysiske handlinger mod eksempelvis Bibelen eller Koranen, og jeg er glad for, at ordføreren også tilslutter sig, at det er ualmindelig dumt at fortsætte i den retning.
Men hvordan tænker Venstre at gribe det an, hvis Venstre ikke mener, at dagbøder eller paragraffen forhindrer disse handlinger?
Hvordan skal vi så imødegå eventuelle handlinger, hvilket det, at paragraffen bliver afskaffet, måske også vil opfordre til?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Jeg håber også, at spørgeren mener, at man i Grønland har et ansvar, og jeg håber, at man mener, at vi har et fælles ansvar for, hvordan vi håndterer det her på allerbedste måde.
Jeg har lidt svært ved at se, at det, spørgeren siger, så skulle betyde, at vi ikke vil gå ind i en dialog, og at vi ikke vil styrke mulighederne i Grønland.
Men det er jo ikke bare noget, man lige gør over natten.
Jeg har i hvert fald haft nogle gode drøftelser med ministeren, min kollega i Grønland, om det her, hvor jeg har påpeget nødvendigheden af, at vi prioriterer indsatserne og finder ud af, hvad der er vigtigst, og hvad vi skal gøre først.
Så jeg vil sådan set bare tilkendegive, at det jo ikke er af uvilje her, men vi skal have en drøftelse af, hvad der er vigtigst, og så skal vi selvfølgelig have en drøftelse af, hvordan vi så finansierer det.
Det synes jeg faktisk er meget rimeligt, altså at vi som regeringen også har den tilgang.
Carl Holst (V), 2017-06-01:
Der må være noget galt med teknikken.
Jeg har ikke trykket mig ind for en anden omgang.
Bruno Jerup (EL), 2017-06-01:
I forhold til Muhammedtegningerne har Enhedslisten aldrig udtalt, at man mente, at det var en forkert handling at vise dem.
Jeg har i hvert fald selv personligt været ude med, at jeg ikke mente, at Muhammedtegnerne skulle anklages efter blasfemiparagraffen – bare for sådan at nævne det konkret.
Så det er dér, hvor jeg står.
Carl Holst (V), 2017-06-01:
Tak til ordføreren for en god gennemgang af, hvad det er for nogle værdier, som arbejderbevægelsen og ordførerens parti hviler på, nemlig ytringsfrihed – og meget, meget specifikt retten til blasfemi, altså at spotte guder og andre trosretninger osv.
Hjælp mig lige med historien: Hvor var arbejderbevægelsen og ordførerens parti henne i forhold til debatten om Muhammedtegningerne?
Bruno Jerup (EL), 2017-06-01:
Jeg synes også, det er glædeligt, at vi kan mødes i et stort flertal i det her spørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare rette en tak til Enhedslisten for at have fremsat det her forslag, som vi synes er glimrende.
Det har jo altid været et erklæret mål for os at få afskaffet blasfemiparagraffen.
Vi er også villige til at gå længere og afskaffe racismeparagraffen, for vi synes, ytringsfrihed er en dejlig ting.
Men i lighed med min kollega hr. Alex Ahrendtsen kan jeg jo glæde mig over, at Enhedslisten for alvor har tonet rent flag på den her dagsorden om blasfemiparagraffen og altså er bannerfører for en afskaffelse.
Det glæder vi os over.
Det er vi glade for.
Så jeg vil bare sige tak til ordføreren for at have rejst den her debat.
Det er dejligt, at det har kunnet samle så bred tilslutning i Folketingssalen.
Jeg vil blot konstatere og glæde mig over, at vi er enige i den her sag.
Bruno Jerup (EL), 2017-06-01:
Jeg vil være tilbageholdende med at lave den automatiske følgeslutning, at det er Dansk Folkepartis nogle gange noget hadske udfald imod muslimer, som skulle være den direkte årsag til, at vi i dag står her og kan afskaffe paragraffen.
Det vil jeg være tilbageholdende med at gøre.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jeg forstår slet ikke Venstres og regeringens tilgang til det her.
Nu ligger der endelig et konkret forslag, som vi kunne tage fælles afsæt i og så sige: Nu beslutter vi, at vi gør noget ved det, nu har vi snakket om det siden 2004.
Jeg vil gerne sige, at i Selvstyrekommissionens betænkning skrives der, at der skal sikres en standard i Grønland på det pågældende sagsområde, som svarer til standarden i Danmark.
Det bekræfter regeringen også i sit regeringsgrundlag i 2016.
Det er næsten den samme snak, der har været i 2004, i 2014 og nu også i 2017.
Hvornår kommer Venstre og regeringen med noget helt konkret?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Så vil jeg gerne spørge lidt ind til den nordatlantiske enhed i Justitsministeriet, som ministeren har fået etableret.
Kommer enheden til at arbejde med implementering af Retsvæsenskommissionens anbefalinger, som ikke er blevet implementeret siden 2014?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Jeg skal fuldt ud erkende, at det er ret tydeligt, at der er nogle udfordringer der.
Det kræver selvfølgelig også, at vi kan finde de folk, der skal ansættes, og at vi kan indrette det på den rigtige måde.
Og jeg anerkender fuldt og helt, at vi skal have fokus på, at der er områder i Grønland, som vi skal have rettet op på og gjort bedre.
Det handler om penge, det handler om uddannelse, det handler om forskellige kompetencer, og det er det, vi skal rulle ud.
Jeg synes også – i al respekt – at det faktisk er det, vi signalerer, ved at der er oprettet nordatlantenheden i Justitsministeriet, som jeg synes gør et fremragende stykke arbejde i et godt samarbejde.
Så jeg er helt med på, at der er udfordringer, jeg prøver ikke på at gemme det eller stikke noget under stolen ved at sige, at vi ingen problemer har, for det har vi.
Vi har noget, vi skal have løst, og det skal vi finde penge til step by step.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Jeg hørte, at ministeren op til flere gange brugte ordene, hvad vil tilgangen være for Grønland, hvad er Grønlands egne ønsker, og at man gerne vil finde nogle løsninger i fællesskab.
Jeg vil gerne minde ministeren om, at Danmark og Grønland i fællesskab i hele 10 år, fra 2004 til 2014, arbejdede sammen i en kommission, der hedder Den Grønlandske Retsvæsenskommission, og at den i 2014 kom med en lang række anbefalinger til tiltag, som Grønland og Danmark i fællesskab er blevet enige om skal implementeres.
De er langtfra blevet implementeret.
Hvad mener ministeren om disse manglende implementeringer, der skyldes, at man ikke har sat midler af til det i finansloven?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Det er jeg helt med på og opmærksom på, men det skal stadig væk sikres, at det er tidssvarende systemer, der rulles ud.
Jeg tror ikke, det er gratis, men jeg anerkender helt, at vi selvfølgelig skal kigge på, hvad det koster.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg ikke afviser noget lige her i starten, men vi er nødt til lige at kigge på, hvad det her koster, for det kræver selvfølgelig, at vi får kigget nærmere på, hvad regningen for det er.
Karin Gaardsted (S), 2017-06-01:
Tak for det.
Når jeg går på talerstolen om lidt, vil jeg også give udtryk for, at her er der nok tale om en rigtig stor udgift.
Men jeg vil dog alligevel spørge ministeren, om han er opmærksom på, at f.eks. de ønskede it-systemer ikke behøver at være nye systemer, og at der altså ikke skal udvikles nye systemer, for man kan overføre de systemer, som vi bruger i Danmark til daglig.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Ja, og hvis det skal give mening ud fra mit syn, skal det jo være ved et godt samarbejde.
Det er jo ingen kunst at komme med en masse ønsker og sige, at det vil vi så gerne have sker lige nu, helst alle ønskerne, og få det finansieret.
Der, hvor jeg kommer fra, har man ikke sådan et træ, hvorfra alle de penge, man har brug for, falder ned, når man ryster det, og derfor er det simpelt hen nødvendigt, at man prioriterer, og det er nødvendigt, at det grønlandske samfund selvfølgelig også påtager sig sit ansvar, og så tager vi en dialog om, hvad der er vigtigst.
Sådan mener jeg helt klart det skal være.
Jeg synes også, at de dialoger, jeg har haft med den grønlandske minister på det her område, har været meget konstruktive.
Jeg synes, der er en minister, der virkelig er konstruktiv, og vi har haft nogle gode dialoger om det, og det håber jeg da vi kan fortsætte med også sammen med hele det grønlandske selvstyre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Nu har Inuit Ataqatigiit i Naalakkersuisut også taget initiativ til at drøfte justitsområdet her tidligere på ugen, og alle partier i Naalakkersuisut bakker op om, at der er behov for en styrkelse.
Så der er i hvert fald en klar opbakning, kan man sige, fra Grønlands side, både fra Inatsisartut og fra Naalakkersuisut, til, at det her er noget, vi skal handle på.
Roger Matthisen (ALT), 2017-06-01:
Jeg sætter pris på, at justitsministeren gerne vil høre Grønland i disse sager.
Er justitsministeren i tvivl om, at det grønlandske parlament eller Grønland gerne vil have gjort noget ved udfordringerne med, at børns rettigheder bliver negligeret, og at der er voldtægter?
Er ministeren i tvivl om det?
Ja, ministeren får en prioritering fra Grønland, men hvad er ministerens egen prioritering?
Hvor skal der sættes ind, hvordan skal der sættes ind, hvilke midler, erfaringer og udvekslinger vil ministeren anvende i det her samarbejde?
Der er ingen, der giver ministeren skylden alene, det er ikke det, vi siger, det er jo Danmark som stat, der hjælper vores rigsfællesskabspartner her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Jeg mangler da f.eks. at høre, hvad det er, det grønlandske selvstyres tilgang til det her er, hvordan man løser det her, hvilken tilgang vi har til problemerne, hvordan vi prioriterer problemerne, og hvordan vi finansierer det.
Jeg håber ikke, der er nogen, der helt seriøst mener, at det så bare er mit problem.
Jeg håber da, vi mener, at det her er noget, vi skal løse i fællesskab med det grønlandske selvstyre.
Der er nogle kæmpe udfordringer, og der er ingen her i denne sal, tror jeg, der vil underkende, at der er nogle kæmpe udfordringer på Grønland, som vi skal have løst.
Men det skal vi gøre i fællesskab, og det skal vi gøre ved en ordentlig dialog.
Jeg har da brug for at vide, hvad der er vigtigst for grønlænderne, så vi kan prioritere det, og så vi kan komme i gang med i fællesskab at løse nogle af de her problemer.
Roger Matthisen (ALT), 2017-06-01:
Jeg synes egentlig, jeg mangler noget retning fra justitsministerens side.
Så siger justitsministeren, at der skal foretages en vurdering, en prioritering.
Men hvad er justitsministerens egen prioritering?
Vi har nogle børn, som bliver svigtet, vi har nogle voldtægter i store rater og noget vold.
Hvad er det, justitsministeren mangler for at kunne stilling til, om vi skal sikre børns rettigheder bedre i Grønland, end vi gør i dag?