runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2017-10-24:
Vi skal kunne stole på de vurderinger, som foretages af virksomhederne, også når det kommer til arbejdsmiljøet.
For et år siden så vi konsekvenserne af, at certificerede virksomheder legede gemmeleg med Arbejdstilsynet.
Med det her lovforslag vil virksomhederne med den såkaldte kronesmiley også blive opsøgt af Arbejdstilsynet.
Selvfølgelig skal firmaerne ikke bare kunne læne sig tilbage op ad kronesmileyen.
Arbejdstilsynet skal ikke reklamere for firmaer, der ikke lever op til reglerne.
Der er jo ikke nødvendigvis særlig meget »elite« over tildelingen af en kronesmiley.
Det her lovforslag vil ikke ændre det helt store.
På nogle områder skulle man have benyttet lejligheden til at gå videre.
Samlet vil det give et lille drej i den rigtige retning, og derfor er vi i SF positive.
Andreas Steenberg (RV), 2017-10-24:
Det synes jeg er en relevant kritik fra hr. Christian Juhl.
Hvis der er uoverensstemmelse mellem den aftale, man har lavet, og lovforslaget her, så vil vi selvfølgelig tage det op i udvalgsbehandlingen og sørge for, at aftalen er overholdt.
Det har vi jo alle sammen en interesse i.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
I den politiske aftale, punkt 8, står der også, at der skal være gennemsigtighed i forhold til klager over certificeringsorganer.
I de lovpapirer, vi har fået udleveret, står der, at det kan overvejes; der står ikke noget om, at det skal.
Er det sådan, at Det Radikale Venstre ultimativt vil kræve af ministeren, at han sørger for, at der kommer gennemsigtighed i forhold til klager over certificeringsorganer og gennemsigtighed generelt i forhold til certificerede virksomheder, sådan at en fagforening faktisk kan få aktindsigt i, hvad der sker bag facaden i en certificeret virksomhed?
Andreas Steenberg (RV), 2017-10-24:
Som jeg sagde i ordførertalen, er vi i Radikale Venstre enige med Enhedslisten i, at der har været noget sløseri.
Vi mener, at man bl.a. med det her lovforslag og den aftale, man har lavet, retter op på det.
De meget konkrete spørgsmål om dem, der har fået elitesmileyen, vil jeg bede hr. Christian Juhl om at tage med vores ordfører, fru Sofie Carsten Nielsen, som helt sikkert er mere inde i det.
Grundlæggende kan jeg sige, at både min og partiets holdning er, at hvis der er nogen, der har lavet nogle grove overtrædelser, så skal man jo selvfølgelig gribe ind over for det.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre først og fremmest har fokuseret på det psykiske arbejdsmiljø – det er der al mulig grund til.
Men er det ikke også vigtigt, at man ikke opbygger en ny illusion om kronesmileyen og holder fast i det mål, som står i den politiske aftale, nemlig at Arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre virksomheder.
Man skal selvfølgelig stoppe virksomheden, når nogen er ved at blive slået ihjel, og når der er brug for et strakspåbud, det vil sige ved meget, meget alvorlige overtrædelser.
Hvorfor dette særlige hensyn til en gruppe af virksomheder, som skal arbejde ret ihærdigt for at komme op på gennemsnittet af danske virksomheder?
Andreas Steenberg (RV), 2017-10-24:
Fru Sofie Carsten Nielsen kommer til at være ordfører på det her lovforslag i udvalgsbehandlingen, og jeg skal på vegne af hende og Radikale Venstre holde vores ordførertale her ved førstebehandlingen.
Lovforslaget her er en af dem.
Aftalen er egentlig indgået for et år siden, men det er nu, aftalen bliver udmøntet i ny lovgivning.
Det er en opstramning af arbejdsmiljøcertifikatordningen, den såkaldte smileyordning, som hr. Morten Østergaard er ophavsmand til.
Den virker, men der har været en for let omgang med den og for mange sager, der har vist sløseri.
Det strammes der op på med flere tilsyn og en bedre ramme for tilsynet.
Radikale Venstre har især arbejdet for at styrke kompetencerne i tilsynet inden for det psykiske arbejdsmiljø, så det i højere grad indgår.
Det fremgår af aftalen; det er vi rigtig tilfredse med.
Vi vil følge arbejdet tæt og er også særlig opmærksomme på, som jeg også nævnte i den tidligere tale om et andet lovforslag, om Arbejdstilsynet har de nødvendige ressourcer til at gennemføre opgaven.
Det kan vi godt være bekymrede for, og det vil vi holde ministeren og regeringen op på.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-24:
Hvis der i øjeblikket ikke er et flertal for en rent risikobaseret tilgang, mener vi, at kronesmileyen er en anden mulighed, men at den ikke er optimal.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Kunne ordføreren uddybe, hvad han mener der måske mere skulle til for reelt at få nogle ændringer på arbejdsmiljøområdet?
For helt ærligt har vi jo fået en oplevelse over 2 år, som gør, at der vel ikke er mange, der tror på, at kronesmileyen og certificeringsordningen er vejen ind i den arbejdsmiljømæssige himmel.
Det er rent faktisk sådan, at de virksomheder, der ikke har certificering, tilsyneladende arbejder lige så systematisk med det.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-24:
Jamen vi er sådan set ganske enige med hr. Christian Juhl i, at det bør være sådan, at den aftale, der er blevet lavet, også stiller virksomhederne ens, så vi synes ikke, at det her er den optimale løsning.
Men det er ikke desto mindre en – som hr. Christian Juhl også har sagt – minimal forbedring af det eksisterende system.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Hvad er årsagen til, at en certificeret virksomhed, der får besøg af Arbejdstilsynet, og hvor det viser sig, at der er en overtrædelse af loven, ikke skal have en rød eller gul smiley ligesom de andre virksomheder, sådan at der er et faresignal, når man går ind og kigger på Arbejdstilsynets hjemmeside?
For så er der jo ikke mulighed for kunder og andre for at se, at der er en virksomhed her, som ikke lever op til sin kronesmiley, og at det er lidt alvorligt eller meget alvorligt.
Hvorfor skal de ikke have den besked på Arbejdstilsynets hjemmeside for de certificerede virksomheders vedkommende?
Laura Lindahl (LA), 2017-10-24:
Tak for det.
Forslaget her er jo en konsekvens af, at direktiv om tovbaneanlæg til personbefordring og direktiv om personlige værnemidler i EU ændres til forordninger.
Liberal Alliance støtter derfor forslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-24:
Mange tak.
Men hvis det stadig efter den periode viser sig, at smileyordningen ikke virker, håber vi jo meget, at der er andre partier, der bliver opmærksomme på, at vi så må have gang i nogle andre tiltag.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-24:
Vi kan tilslutte os kommentarerne fra de øvrige ordførere med undtagelse af Enhedslisten og kan også støtte lovforslaget.
Vi synes, sådan en ordning her med et arbejdsmiljøcertifikat er rigtig god, fordi den giver virksomhederne mulighed for selv at arbejde med arbejdsmiljøet og i virkeligheden så også at minimere Arbejdstilsynets tilsynsopgave.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Hvis L 22 bliver vedtaget, betyder det, at Folketinget accepterer, at EU får endnu større indflydelse på dansk lovgivning, og – hvad der måske er det værste – at vi accepterer, at der, hvor EU giver os lov til selv at bestemme, overlader vi det til beskæftigelsesministeren at fastsætte regler.
Med forslaget til en ny § 3 a bestemmes det, at lovens kapitel 2 om fabrikanters, importørers og distributørers forpligtelser ikke gælder, hvis der i en EU-forordning er fastsat bestemmelser om forpligtelser for fabrikanter, importører og distributører.
Det er, fordi man skal tage mere hensyn til markedet, end man tager hensyn til indholdet i loven.
Det uddybes i bemærkningerne, hvor der står, at det er i strid med EU-retten at have nationale reguleringer, der regulerer samme forhold, som er reguleret i EU-forordningen.
Og der står også i bemærkningerne, at medlemsstaterne hverken må stille færre eller flere krav på disse områder end dem, der fremgår af EU-reglerne.
Det er vist det, man kalder en total regulering.
Der står endvidere i bemærkningerne: »Derfor anser EU-Kommissionen forordninger som det mest hensigtsmæssige retlige instrument til at indføre klare og detaljerede bestemmelser, som ikke giver medlemsstaterne mulighed for uens gennemførelse.«
I Enhedslisten mener vi ikke, at Folketinget skal acceptere, at nugældende dansk lovgivning skal sættes ud af kraft, som det vil ske, hvis vi vedtager forslaget til en ny § 3 a.
Og vi mener, at det er Folketinget og ikke beskæftigelsesministeren, der skal fastsætte de regler, der ikke er fastsat i forordningen, og som vi derfor selv får lov til at bestemme.
Vi mener, at det er en mangel, at der ikke længere for hvert produkt bliver henvist til det direktiv eller den forordning, som produktet er omfattet af, men kun generelt til produkter, der er omfattet af direktiver eller forordninger om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning.
Der er dog et positivt forslag i L 22, og det er, at Arbejdstilsynet kan skride ind over for et produkt, der indebærer en risiko for menneskers sundhed eller sikkerhed eller for husdyrs eller formuegoders sikkerhed, også selv om produktet opfylder kravene i love, regler og forordninger.
Men selv om der er denne forbedring, kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Hans Andersen (V), 2017-10-24:
Tak for det.
Lovforslaget har bl.a. til formål at tilpasse loven til den fremtidige regelstruktur i EU.
De øvrige ordførere har jo gennemgået de konkrete dele af lovforslaget, så det vil jeg ikke gå meget nærmere ind i, men blot uddybe Venstres holdning til det, og det kan jeg gøre relativt kort.
Det siger næsten sig selv, at produktsikkerheden skal være helt i top, hvad angår tovbaneanlæg og personlige værnemidler.
Med lovforslaget skærper vi sikkerheden, idet Arbejdstilsynet får adgang til at gribe ind over for fabrikanter, importører og distributører af produkter, når produkterne viser sig at være farlige, selv om de overholder de faste regler.
Tværtimod er det til glæde for industrien, at det vil fremgå tydeligere af lovens anvendelsesområde, hvilke produkter der er omfattet af loven.
Det bliver ganske enkelt nemmere at gennemskue, hvilke sikkerhedskrav der stilles til konkrete produkter.
Endelig er det positivt, at ændringen medfører, at det ikke længere er nødvendigt at ændre loven, hver gang et direktiv, som er omfattet af loven, erstattes af en forordning.
Helt lavpraktisk vil det spare os for unødigt bureaukrati i fremtiden.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Tak for det.
Jeg er meget enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det ikke er en god idé at bemyndige ministeren til at tage stilling til fremtidige forslag på det her område.
Vil ordføreren være med til at finde ud af, om vi kan få opdelt afstemningen om forslaget, sådan at vi fremover skal tage stilling til hver eneste ændring, der kommer, ligesom det har været hidtil?
Bent Bøgsted (DF), 2017-10-24:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag kan sådan set virke tilforladeligt.
Der er ikke som sådan noget, vi vil kritisere i den forbindelse.
Men det, som vi i Dansk Folkeparti ikke bryder os om, er så den anden del af lovforslaget.
Og det går på, at man fremover, når man vedtager det her, giver grønt lys til, at EU kan ændre alle direktiver til en forordning uden at forhøre sig i de forskellige parlamenter rundtomkring i EU-landene, altså overlader magten til EU med hensyn til at bestemme, hvad der skal være.
Man skifter direktiverne ud med en forordning, og en forordning bliver vedtaget nede i EU og skal ikke i høring i Danmark eller andre lande – den skal bare være gældende lov, og Danmark må ikke have lov til at lave regler på de områder, hvor EU kommer med en forordning, der er mindre restriktiv eller mere restriktiv end det, vi ønsker; der skal være ens regler hele vejen igennem.
Og i Dansk Folkeparti er vi altså ikke begejstrede for, at vi siger ja til at give EU den magt, hvor man siger: Der kommer en forordning, og vi skal bare indordne os, for der er ens regler i hele EU.
Det kunne jo godt være, at der var noget, vi gerne ville have skrappere regler for, men det må man så ikke på grund af en forordning.
Som jeg har forstået det, skiftes alle direktiver på i hvert fald hele beskæftigelsesområdet ud med en forordning, og så skal man ikke høres – kommer der nye ting, bliver det som sagt kaldt en forordning i stedet for et direktiv, og vi får ikke mulighed for at tage stilling til det; vi overlader hele magten til EU.
Det er vi ikke begejstrede for, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Vi kan godt støtte den første del vedrørende tovbaner, elevatorer og den slags, men vi kan ikke støtte lovforslaget som helhed.
Derfor må vi fra Dansk Folkepartis side sige nej til det.
Vi vil gerne have, at vi også fremover har den mulighed for at tage stilling til hvert enkelt direktiv, der kommer, og hver enkelt forordning, der kommer, altså hvor de vil lave nogle ændringer og lave ens regler.
Vi skal ikke tage stilling til det fremover, man overlader det hele til EU, og det kan Dansk Folkeparti bare ikke være med til.
Så det bliver et nej fra Dansk Folkepartis side.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Jeg vil gerne høre, om det for ordføreren er vigtigst at genoprette tilliden til certificeringssystemet, eller om det er vigtigst, at der sker reale forbedringer af arbejdsmiljø og sikkerhed på arbejdspladserne.
Det har jo vist sig, at certificering ikke er nogen vej til bedre arbejdsmiljø.
Det er en vej til at skabe nogle illusioner om, hvordan arbejdsmiljøet er.
Alle siger, at vi skal genskabe tilliden til certificeringssystemet, men hvis nu certificeringssystemet er – for at sige det ligeud – råddent, hvorfor skal vi så genskabe tilliden til det?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-10-24:
Det her vil jeg gøre ganske kort.
Det lovforslag, vi har her, vil opdatere, tilpasse og fremtidssikre gennemførelsen af en række EU-regler, når det gælder produktsikkerhed for de produkter, der er omfattet af loven.
Her i dette lovforslag gælder det specielt tovbaneanlæg og personlige værnemidler.
Samtidig får medlemslandene mulighed for at gribe ind, hvis et produkt viser sig at være farligt, selv om det faktisk overholder fastsatte regler, og det vil her i landet typisk være Arbejdstilsynet, der klarer den del.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
I mine spørgsmål har jeg spurgt, hvorfor man ikke kan give almindelige påbud.
Og det vil sige, at først når der er virkelig alvorlige problemer, skal man gribe ind – det skal man selvfølgelig, for det ville være ganske uforsvarligt, hvis Arbejdstilsynet ikke gjorde det.
Men jeg vil gerne læse op, hvad der står om de andre ting.
Der står: »Arbejdstilsynet vil advisere det certificeringsorgan, der har udstedt certifikatet til virksomheden, ... Som forudsat i den politiske aftale udgør adviseringen ikke en afgørelse, da den ikke indebærer en retlig forpligtelse for hverken certificeringsorganet eller virksomheden til at udbedre de påpegede arbejdsmiljøproblemer.«
Troels Lund Poulsen (V), 2017-10-24:
Der var en lang række spørgsmål der, som jeg ikke kan nå at besvare grundigt, i hvert fald ikke på den korte tid, jeg har.
Men det, jeg gerne vil, er at sige, at de skylder at få et skriftligt svar – ikke mindst påstanden, der handler om, at dem, der har en kronesmiley, måtte have et dårligere arbejdsmiljø.
Det har hr. Christian Juhl fremhævet mange gange i dagens debat.
Jeg er opmærksom på, at det handler om en rapport, som Arbejdstilsynet har lavet, og som der er en forskellig fortolkning af hvordan skal forstås.
For som hr. Christian Juhl jo også ved, er der også en diskussion om, hvorvidt der er tale om underanmeldelse af arbejdsulykker og lignende, hvor man jo kan se, at der er en forskel mellem virksomhederne.
Det synes jeg det fortjener, og det noterer jeg mig også hr. Christian Juhl er villig til at gøre.
Det, som der er blevet givet indtryk af fra hr. Christian Juhls side, er, at man kun har læst det op, der står, nemlig at Arbejdstilsynet skal behandle certificerede virksomheder som alle andre virksomheder.
Og så har jeg tilladt mig at læse op af den politiske aftale for netop at nuancere den her diskussion.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig god politisk aftale, man har lavet.
Og jeg er også glad for den brede opbakning, der er.
Så noterer jeg mig også, at vi under debatten her i dag jo også har, om man så må sige, set positionerne rykke sig.
For jeg tror, det var sådan under debatten med den socialdemokratiske ordfører, hr. Leif Lahn Jensen, at der var et spørgsmål om, hvorfor Arbejdstilsynet ikke kunne give påbud, hvis de kom ud på en virksomhed.
Det er lidt afgørende, for det er, som om man bliver efterladt i den tro, at tilsynet kommer ud på en virksomhed og ikke gør noget som helst – selv hvis folk er ved at falde om på gulvet ved siden af dem.
Det er jo en ret afgørende pointe, at det er der selvfølgelig mulighed for.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Jeg tog bare udgangspunktet i lovteksten, hvor de syv punkter kun er omtalt med én sætning, og jeg troede, man kunne stole på den tekst, der stod der.
Det var dejligt at få at vide, nej, ikke dejligt, for det er jo trist at få at vide, at forligsparterne ikke er konsekvente.
Hvorfor skal Arbejdstilsynet tage særlige hensyn til en gruppe af virksomheder med certifikat, når de er på undersøgelsesbesøg, og ikke give almindelige påbud, men kun give påbud, hvis det er lige ved at gå fuldstændig galt på virksomheden, når nu vi gang på gang har sagt, at hvis ikke vi ligestiller de her virksomheder og adskiller certifikat og kronesmiley, får vi illusionsmageri på arbejdsmarkedet, og så kan kunder til de virksomheder ikke stole på de oplysninger, der kommer?
Hvorfor ligestiller I ikke reelt de virksomheder, sådan at der også er risikobaserede tilsyn på de virksomheder?
Det var sådan set det problem, vi diskuterede i forhold til Siemens.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-24:
Vi synes, det er okay, at de virksomheder, som vælger at få et arbejdsmiljøcertifikat, også bliver anerkendt for det, også af myndighederne på hjemmesiden.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Men når nu de politiske partier er enige om, at Arbejdstilsynet skal ligestille de virksomheder med virksomheder uden certificering, hvorfor har man så fritaget dem for at få en gul og rød smiley, hvis tingene ikke er i orden?
Hvorfor skal smileyen bare fjernes, sådan at dem, der går ind på Arbejdstilsynets hjemmeside, ingen ting kan se om virksomheden?
Ville det ikke være bedre, at de får en gul smiley, hvis der er mindre fejl, der skal rettes, og en rød smiley, hvis det er ganske uacceptable forhold, sådan at de ligestilles med de virksomheder, som ikke har et certifikat, og som tilsyneladende i øjeblikket i gennemsnit har et bedre arbejdsmiljø?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-24:
Det handler selvfølgelig om få skabt reelle forbedringer ude på arbejdspladserne; det er klart.
Vi har stadig væk tiltro til, at en arbejdsmiljøcertifikatordning kan hjælpe med det og netop at fokusere kontrolopgaven til de virksomheder, som måske ikke arbejder lige så intenst med arbejdsmiljø som dem, der vælger at gå ind i en certificeringsordning.
Derfor synes vi grundlæggende, at det er en rigtig god idé med sådan en certificeringsordning, hvor virksomheder selv sørger for at gøre en ekstra indsats og bliver certificeret.
Dermed kan man så fra Arbejdstilsynets side måske kontrollere dem lidt mindre end de andre virksomheder.
Det synes vi er en god idé, og vi tror også på, at det reelt set skaber forbedringer ude på arbejdspladserne.
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-25:
Erfaringerne på elbilsmarkedet siger, at salget af elbiler er utrolig afhængigt af, hvordan vi italesætter elbiler, for salget af elbiler er bare faldende, til trods for at der ikke var nogen registreringsafgift på mange elbiler, fordi de var så billige.
Derfor er der mange, der har gået rundt og troet, at de har betalt meget mere i afgift, end de i virkeligheden har.
Så jeg tror, man skal passe meget på med at sige, hvad det er, der påvirker salget af elbiler, for det er i høj grad også den italesættelse, vi laver af hele elbilsmarkedet, der afgør, om folk gider købe dem eller ej.
Så man kan ikke sådan isolere effekter af de forskellige ting, men grundlæggende mener jeg ikke, vi gør det mindre attraktivt at købe elbiler på nogen som helst måde med den her aftale.
Det er en relativ afgift, man betaler for elbilerne, det er det fortsat, og det er kun blevet mere attraktivt at købe elbiler.
Og jeg synes, det er positivt, at vi generelt får en mere energirigtig bilpark.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Det siger sig selv, at elbilerne også falder i pris, når man generelt sætter registreringsafgiften ned.
Problemet er jo, at vi taler om at sammenligne to forskellige priser, og det, der skal udbrede elbilerne, er ikke nødvendigvis, at de med det samme bliver billigere end konventionelle biler, men at der er en prisforskel, der gør, at der er flere forbrugere, der vil sige: Det gør vi, det er en god idé, så det vil vi godt gøre, selv om det måske er lidt dyrere.
Sådan er det jo stadig væk, men vi har bare forsøgt at indsnævre prisforskellen, og nu bliver den så udvidet igen.
Sådan helt sagligt, hvis vi spørger om det, må det jo betyde, at der vil blive solgt færre elbiler nu end før.
Er fru Louise Schack Elholm simpelt hen uenig i det billede, altså at man vil se, at der vil være en negativ påvirkning på elbilsmarkedet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Så vil jeg gerne spørge om noget andet.
Jeg vil bare lige sige, at det selvfølgelig er helt fair, at ordføreren ikke som jeg sidder foran en computer og kan være inde på Danmarks Statistiks hjemmeside samtidig med – det er fuldstændig rigtigt.
Man kan godt have det erklærede mål, at man skal have flest mulige benzinbiler på vejene, men når jeg spurgte lidt ind til det, er det, fordi jeg har stillet et spørgsmål til skatteministeren om, hvordan man er kommet frem til den her beregning, der siger, at der stort set ikke er noget forøget CO2-udslip i den her aftale.
Der har man den forudsætning i svaret, at der ikke bliver solgt flere nye biler, altså yderligere, end hvad udviklingen ellers ville være, men at folk simpelt hen bare køber en dyrere bil, på trods af at udviklingen, og det har vi jo tal sort på hvidt for, har vist, at der år for år de seneste år, specielt i regeringsperioden, er blevet solgt markant flere biler og er markant flere nyindregistreringer hvert eneste år.
Så lægger man ind i aftalen her, at det tror man ikke vil ske med den her aftale.
Der har selvfølgelig været mange interesser i den her debat, op til aftalen blev lavet.
Der har også været mange historier fremme om, at det nærmest lød, som om den samlede danske bilpark var rusten og fra den kolde krig, og det var direkte livsfarligt at køre rundt i de her biler.
Det er også et argument, jeg har hørt det igen og igen fra Venstres ordfører.
Men er Venstres ordfører ikke enig i, at vi aldrig har haft så ung en bilpark, som vi har nu?
Der har aldrig kørt så mange biler på vejene, som der gør lige nu.
Det glæder sikkert Liberal Alliance, for det er jo et erklæret mål, og det er en holdning at have, men er det ikke et problem, at der simpelt hen er den her meget stejle kurve opad, i forhold til hvor mange benzinbiler der er på vejene, samtidig med at elbilsalget er gået fuldstændig i stå?
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Jeg vil gerne spørge om det, vi synes er et af de kritiske punkter i aftalen, nemlig det her om elbiler, som jo ikke er med i aftalen, og som man ikke har forholdt sig til i aftalen.
Langt de fleste elbilsmodeller kommer til at stå dårligere, som vi havde en diskussion om tidligere, i en direkte prissammenligning mellem konventionelle biler og elbiler, så jeg vil egentlig bare spørge om fru Louise Schack Elholms oplevelse af det forhandlingsforløb.
Var det noget, man var opmærksom på undervejs, er det en forglemmelse, er man ikke enig i, at vi har behov for, som vi har aftalt, at skulle sådan gavne udbredelsen af elbiler i Danmark?
Eller hvorfor har man ikke rigtig specifikt forholdt sig til det i aftalen og dermed i lovforslaget?