runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-01-18:
Allerførst vil jeg sige tak for de pæne ord.
Dernæst vil jeg sige, at jeg faktisk er enig med hr. Henrik Dahl i, at der er dele af FN-systemet, hvor der er kommet nogle udtalelser fra rimelig højtstående folk i forhold til den igangværende konflikt, som jeg også er noget overrasket over i negativ forstand.
I forhold til UNRWA vil jeg sige, at jeg også har læst flere af de forskellige reportager, der er kommet frem, og det er vi i Venstre absolut ikke okay med, og det er også noget, jeg synes vi bliver nødt til at følge op på fra dansk side, for det nytter ikke noget, hvis der er mistanke om, at en organisation som FN, som skulle være den mest neutrale af alle organisationer, har en bias mod nogen.
Så derfor er de konkrete ting, som er kommet frem også i dansk presse – jeg husker det, som det var Weekendavisen – noget, jeg synes vi simpelt hen skal følge op på konkret, og det vil jeg bl.a. hjælpe til med.
Henrik Dahl (LA), 2024-01-18:
Det er jeg meget glad for at høre, og det kan jo så måske på et senere tidspunkt give anledning til et nyt beslutningsforslag, men det afhænger jo af det, jeg så vil spørge om: Skal jeg forstå svaret på den måde, at Venstre er klar til at revidere sin position, hvis der kommer flere oplysninger frem om FN?
For FN er jo en af de betroede samarbejdspartnere, som kanaliserer penge ind i økonomien i Gaza.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-01-18:
Altså, hvis der i spørgsmålet ligger, om Venstre er argumentresistente, er svaret nej.
Det er hverken Venstre eller undertegnede, så vi lytter altid til nye oplysninger.
Og i forhold til UNRWA er det en organisation, jeg har fokuseret på igennem mange år.
Men lad os se, om det er noget, vi kan løse internt i FN-systemet eller andet.
Det må vi så tage stilling til senere hen.
Mads Olsen (SF), 2024-01-18:
Hamas satte med deres forfærdelige terrorangreb den 7. oktober ild til en af de længstvarende konflikter i verdenshistorien.
Deres modbydelige handlinger har kastet hele regionen ud i en konflikt, som dag for dag eskalerer.
Dette beslutningsforslag ønsker, at vi helt permanent stopper med at sende bistandsmidler til de selvstyrende palæstinensiske områder.
Man ønsker altså, at Danmark ikke længere skal støtte de humanitære indsatser, som de palæstinensiske områder er dybt afhængige af.
Det handler om alt fra skolegang til dækning af basale behov som mad og drikke.
Gør man det, vil man gøre stor skade på drømmen om fred og sikkerhed for såvel palæstinensere som israelere.
Fjerner vi bistanden, fjerner vi også støtten til de moderate kræfter, der skal gå op imod Hamas og deres vulgære verdenssyn.
Ønsker man fred, og ønsker man en tostatsløsning, altså den position, som er Danmarks officielle holdning, så gør man sig selv en bjørnetjeneste ved at fjerne bistanden.
SF kan ikke støtte forslaget.
Og jeg skal lige sige, at jeg har holdt denne tale for fru Marianne Bigum.
Henrik Dahl (LA), 2024-01-18:
Kan ordføreren sige noget mere om, hvem de moderate kræfter er, og hvad omfanget af de moderate kræfter er?
For der bliver jo lavet meningsmålinger både på Vestbredden og i Gaza, og de meningsmålinger ser jo ud til at vise, at det er meget, meget svært at få øje på nogen form for moderate kræfter i Gaza.
Mads Olsen (SF), 2024-01-18:
Derfor synes jeg netop, at det er nødvendigt, at vi støtter de her moderate kræfter, som skal gå op imod Hamas, og som forhåbentlig baner vejen for et bedre Palæstina i fremtiden.
Det er f.eks. kræfter og organisationer, der, som det blev sagt i den forrige ordførers jomfrutale, handler om demokratidannelse og seksualundervisning, tror jeg også der stod i det bilag, jeg læste.
Jeg fik den her tale i dag og har derfor ikke kunnet sætte mig så meget ind i, hvem de moderate kræfter er.
Henrik Dahl (LA), 2024-01-18:
Det godtager jeg så.
Det er jo dokumenteret talrige gange, at skolerne i Gaza er indoktrineringsanstalter, som minder om noget, man har set i Det Tredje Rige, hvor børn bliver indoktrineret til at hade Israel og jøder lige fra førskolealderen, og det bliver sådan set bare ved og ved.
Der er også dokumentation fremme om, at nogle af de her skoler bliver drevet af FN.
Kunne det ikke tyde på, at man skal være meget mere skeptisk over for FN og ikke forstå skoler som en del af et oplysningsprojekt, sådan som vi er vant til at forstå skoler, f.eks. her i huset?
Mads Olsen (SF), 2024-01-18:
Det er klart, at når man læser sådan nogle ting i medierne, giver det da anledning til bekymring.
Det var jo derfor, man indledte den undersøgelse, som mange af de forrige talere efterhånden har refereret til.
Når man læser den, synes jeg ikke der er anledning til at anfægte Udenrigsministeriets arbejde.
Jeg er fuldstændig tryg ved, at de penge, som vi giver, ikke går videre til indirekte eller direkte støtte til Hamas.
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-18:
Tak for ordet.
For jeg kan jo supplere med, at det er folk, der konkret arbejder med ligestilling, for piger og kvinders rettigheder, at det er dem, der taler lgbt-rettigheder, for det gør de, det er dem, der arbejder for demokrati og for at organisere, og det er også dem, der går i dialog med Israel.
De kræfter har vi sindssygt meget brug for, og det er sådan nogle kræfter, som vi bl.a. støtter med den vigtige danske udviklingsbistand.
Mads Olsen (SF), 2024-01-18:
Tak for at sige det bedre, end jeg næsten selv kunne sige det.
Ja, jeg er helt enig.
Henrik Dahl (LA), 2024-01-18:
Jeg vil sige tak for en virkelig god og reflekteret tale, som jeg var glad for at høre.
Mit spørgsmål handler meget specifikt om FN og FN-systemet.
Dele af FN er jo dysfunktionelle, og den regering, som begge vores partier var med i for nogle år siden, gjorde jo noget ved det og stoppede den her automatiske fordømmelse af Israel i det såkaldte Item 7, og det var virkelig godt, at vi gjorde det.
For dele af FN har jo udviklet sig til at være en organisation, der hader Israel og specialiserer sig i det.
Mit spørgsmål går meget specifikt på den organisation, der hedder UNRWA, for det har vist sig, at der er aktive Hamasstøtter i UNRWA, som arbejder i Gaza og er blevet grebet i at komme med antisemitiske og terrorbilligende udtalelser.
Hvad har ordføreren og ordførerens parti af kommentarer til, at FN-systemet åbenbart kan være problematisk at have som samarbejdspartner?
Dan Jørgensen (S), 2024-01-18:
Hvis hr. Henrik Dahl vil undgå polemik, skal han jo nok undlade at starte med at kritisere mig for at søge hjælp hos mine embedsmænd til at skrive den tale, jeg holder.
Det tror jeg er ret normalt for en minister.
Det er da selvfølgelig meget interessant, men fordi man har fået Nobelprisen, er det jo ikke sikkert, at jeg er enig.
Jeg kender ikke den konkrete undersøgelse, der bliver refereret til her, men jeg kender mange nobelpristagere, jeg ikke er enig med.
Jeg synes, jeg har redegjort ganske godt i min tale – jeg synes i øvrigt også, det er sund fornuft – for, hvad der sker, hvis vi tager støtten.
Så sker der det, at det går ud over skolegang, det går ud over mennesker, der har deres levebrød, det skaber ustabilitet, det formindsker muligheden for fred i fremtiden, og det gør, at vi skader en relation til en part, vi er nødsaget til at have en relation til, hvis vi gerne vil skabe varig fred.
Henrik Dahl (LA), 2024-01-18:
Tak for ordet, og tillykke med debuten; det gik jo rigtig godt, så det lover godt for fortsættelsen.
Ministeren kunne jo ikke svare på det, jeg spurgte om, men ordføreren kommer fra det samme parti, så jeg prøver igen, og så håber jeg på lidt bedre held den her gang.
Når Danmark f.eks. pumper et millionbeløb ind i Hamas' økonomi, ind i den økonomi, der er i selvstyreområdet, så er det med til at tilsløre, hvordan Hamas disponerer de økonomiske midler, bevægelsen råder over.
Min pointe er, at Hamas har masser af penge.
De bruger bare pengene til rustning, altså til våben og militær infrastruktur.
Og det er vi jo med til at tilsløre, fordi vi afholder udgifter til skoler og andre fornuftige ting.
Ville det ikke være en fornuftig økonomisk ansvarliggørelse at tage pengene væk, for så er det lettere at se, hvordan Hamas faktisk disponerer?
De er jo ikke på valg.
Så man er på en eller anden måde nødt til at vise, hvordan de disponerer, og på den måde være lidt pædagogisk.
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-18:
Jamen jeg skal da prøve at svare på ordføreren for Liberal Alliances spørgsmål.
Altså, nu er jeg jo belastet af viden; jeg har rent faktisk været i området og har set nogle af de mennesker, som får støtte fra Danmark.
Det er til oliventræer, det er til at bygge brønde.
Det er dem, vi støtter; det er de gode kræfter.
Jeg har set støtte til at give unge piger en stemme til ligestilling.
Det er dem, der er fremtidens Palæstina, og det er dem, vi støtter.
Så vil jeg jo bare gentage, hvad ministeren sagde, nemlig at vi ikke støtter selvstyret økonomisk; vi støtter kræfter i forhold til at hjælpe med menneskerettigheder og ligestilling og uddannelse, så man reelt kan få et levebrød i Palæstina.
Så ved jeg jo også, at LA også støtter udviklingsbistand og også støtter, at den skal være over 0,7 pct.
Derfor kan det jo være, at jeg skulle spørge ordføreren, om man slet ikke går ind for udviklingsbistand.
Henrik Dahl (LA), 2024-01-18:
Nu er det mig, der stiller spørgsmålene.
Det er sådan, at vi pumper penge ind i det økonomiske system.
Så kan vi diskutere, hvad de bliver brugt til, og jeg vil ikke bestride alt det, der bliver sagt.
Men Hamas er jo også en regering, der disponerer.
De bruger alle pengene til våben – raketter, der rammer israelerne – og til militær infrastruktur.
Jeg synes da, at Hamas skulle disponere sine egne penge – de rigelige midler, man råder over – til de gode formål, som ordføreren nævner, og det ville man jo mere sandsynligt blive tvunget til, hvis vi lod være med at pumpe penge ind i det økonomiske system.
Kan ordføreren ikke se den sammenhæng?
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-18:
Jeg skal forsøge at svare.
Jeg synes, at de seneste 3 måneder har vist, også ganske tydeligt, at Hamas ikke ønsker det bedste for sin civilbefolkning.
Jeg tror, at Hamas er flintrende ligeglad med det, der foregår i Gazastriben lige nu, så jeg tror ikke, at man skal pålægge Hamas de gode hensigter, at de vil tage vare på deres civilbefolkning.
Sagen er den, at der blandt den civilbefolkning, der er på Vestbredden og i Gazastriben, kan være rigtig mange gode kræfter – og det ved vi der er – der netop kan være et bolværk mod Hamas' ekstremisme.
Det er så sindssygt vigtigt, at vi støtter det.
Jeppe Søe (M), 2024-01-18:
Tak for det.
Det er mere en bemærkning end et spørgsmål.
Jeg vil blot ønske tillykke med de første ord fra Folketingets talerstol.
Det er altid stort at få lov til at tale fra netop den, og det gik jo, som hr. Henrik Dahl også sagde, ganske, ganske fint.
Det er dejligt, at der er flere, der er belastet af viden.
Så det er blot et velkommen til.
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-18:
Tusind tak.
Charlotte Munch (DD), 2024-01-18:
Jeg vil også ønske tillykke med debuten; det gik rigtig fint.
Men jeg vil samtidig stille et lidt undrende spørgsmål, for når ordføreren er belastet af viden, sætter det også et spørgsmålstegn – det gør det i hvert fald i mit hoved – som går på, om ordføreren ikke er bekymret for, at nogle af de penge, vi poster i de palæstinensiske områder, går til Hamas?
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det er jeg faktisk ikke.
Jeg har stor tillid til Udenrigsministeriet og den meget grundige gennemgang, man har haft her, men også til EU, i forhold til at tjekke, at de her penge hverken direkte eller indirekte går til terrorbevægelser.
Så jeg synes, vi gør et meget grundigt arbejde i forhold til at sikre, at de her penge ikke falder i de forkerte hænder.
Det er vigtigt, at vi sikrer os det, og det er vigtigt, at vi tryktester det hele tiden.
Charlotte Munch (DD), 2024-01-18:
Jeg har lige et spørgsmål mere.
Så grundigt et arbejde gør vi også i forhold til Det Danske Hus, altså der, hvor både formand og næstformand ikke ønsker at tage afstand fra Hamas – eller hvad?
Gunvor Wibroe (S), 2024-01-18:
Altså, den sag kender jeg ikke så godt til, men min forståelse er, at man er i gang med at kigge på det fra Udenrigsministeriets side.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt, og det er jo sådan i det samarbejde, vi har med vores partnere dernede, at de skal sige fra og skal nikke ja til de krav, vi stiller i forhold til antiterror.
Så min forståelse er, at der lige nu pågår et arbejde i forhold til dem.
Henrik Dahl (LA), 2024-01-18:
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi åbenbart skal kaste os ud i sådan noget ungdomspolitisk polemik.
I bemærkningerne til forslaget har vi redegjort for, hvordan de penge, som der bliver bevilget i Danmark, konkret kommer ind i selvstyreområdernes økonomi.
Det kan man læse der.
Når ministeren gerne vil tale om indsigt, så lad mig lige gøre opmærksom på, at det argument, jeg bruger, fik Angus Deaton Nobelprisen for at fremføre: Udviklingsbistand tilslører, hvordan magthaverne disponerer.
Så kunne vi ikke få det en gang til, for jeg fik ikke noget svar på spørgsmålet: Gør det ikke noget indtryk, at man kan få Nobelprisen for at sige, at udviklingsbistand skjuler magthavernes måde at disponere på?
Og det er noget, vi altså er med til.
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Jeg er meget enig i det, fru Pia Kjærsgaard siger, selv om Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er uenige om lige præcis det her forslag – og det er jo en ærlig sag.
Man skal ud at se, hvad der foregår derude, for at forstå hvor store problemer der er.
Nogle gange kan det ærgre mig, at de nationale dagblade ikke bruger så meget tid på at beskrive det, som de lokale aviser gør, men det er en anden sag.
Det er jo en ærlig sag, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er uenige om det her beslutningsforslag, men at Danmarksdemokraterne jo har sagt, at de vil stemme for.
Vi var flere herinde, der prøvede at få hr. Peter Skaarup fra Danmarksdemokraterne til at svare på, hvordan det kan være, at de vil stemme for det her og samtidig gerne være inden for konventionerne, ligesom vi andre gerne vil.
Vi kunne ikke få noget svar.
Nu kender fru Pia Kjærsgaard jo hr. Peter Skaarup væsentlig bedre, end jeg og alle mulige andre gør – og måske også mange af dem, der er i Danmarksdemokraterne – så jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Pia Kjærsgaard, hvorfor hun og Dansk Folkeparti tror, at Danmarksdemokraterne ikke vil svare på, om de vil være inden for konventionerne eller ej.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-18:
Vi står midt i en tid, hvor vores klima og miljø er truet som aldrig før.
Vi skal beskytte vores drikkevand, passe på vores havmiljø osv. osv.
Man skulle tro, at det at sikre viden til det her arbejde ville være grundpillen i Danmarks klima- og miljøindsats, men der må man altså lige tro om igen.
Skiftende regeringer har gennem tiden har skåret alvorligt ned på den grønne forskning og de nødvendige kompetencer.
Den nuværende regering fortsætter de 2 pct.s årlige nedskæringer, og det er altså, til trods for at vi har fjernet omprioriteringsbidraget for resten af universiteternes forskning.
Så der har over tid været solide og vedvarende nedskæring på det, som i fagsproget hedder forskningsbaseret myndighedsbetjening på miljø- og fødevareområdet.
Det er altså den forskning, som skal sikre vores fremtid.
Udmarvningen kan ikke kun mærkes i forskningsverdenen.
Den kan også mærkes i vores politiske arbejde.
Jeg tænker, at der er flere til stede her i dag, som har mærket det, når de har siddet i en forhandling eller har skullet tage en beslutning, hvor man ikke har kunnet få den betjening.
Det har f.eks. været under forhandlingen om havplanen, hvor der var ting, vi ikke vidste og ikke kunne få viden om, da vi skulle lave havplanen.
Det kan også være på PFAS-området, hvor vi, når der bliver stillet spørgsmål om, hvor det kommer fra, og hvorfor der er uoverensstemmelser, med hensyn til hvor det er, osv., simpelt hen ikke ved det.
Det her er ikke en kritik af forskningen, men det er simpelt hen et opråb til Folketinget og regeringen om, at vi har et enormt problem.
Og det er et problem, vi ikke kan løse gennem puljer.
Vi er simpelt hen nødt til at have en grundforskning, som baserer sig på en kontinuerlig opbygning af viden.
Der skal laboratorier til, der skal bygninger til, men der skal også forskere til, så der bliver vidensopbygning – forskere, som bliver fastholdt.
Ikke desto mindre har vi siden 2009 simpelt hen undergravet det her i en grad, så det begynder at gå ud over det, vi skal have.
Så det her er simpelt hen et opråb om at stoppe nedskæringerne.
Lad os i stedet investere i den nødvendige viden, så vi kan komme i mål med langsigtet og klog grøn omstilling.
Så meget håber jeg vi kan blive enige om her i Folketinget.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-18:
Tak for det, og tak for talen.
Ministeren siger jo ganske rigtigt, at når man har skåret ét sted, må man tilføje noget et andet sted, for summen skal jo ligesom være den samme relativt set.
Ministeren nævner også, at det er et, jeg tror, ordene var historisk højt beløb, vi giver til offentlig forskning i år.
Det er ikke, fordi man har prioriteret området højere; det er bare, fordi man giver det, man jo har aftalt at give.
Christina Egelund (M), 2024-01-18:
Det er rigtigt.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-18:
Det var et kort og klart svar.
Opfølgende vil jeg selvfølgelig spørge, om ministeren kunne være interesseret i måske at hæve ambitionsniveauet lidt, for det er jo ikke et krav, at man kun må give 1 pct. af bnp; man må jo godt give mere.
Vi er i hvert fald ét parti, der gerne vil øge ambitionsniveauet.
Så jeg vil bare høre, hvor ministeren står her.
Kunne man måske øge ambitionsniveauet, så vi ikke ligger fast på 1 pct. af bnp som et loft?
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-18:
Tak, og tak til ministeren.
Det, som forslaget adresserer, er den myndighedsbetjenende forskning.
Ministeren henviser til forskellige dele af den grønne forskning, og som Radikale har sagt før mig, er det jo også en del af det.
Kan ministeren svare på, hvad der er af planer – for det bliver nævnt, at man vil kigge på det – om at se på, hvordan man kan stoppe nedskæringerne der, for det er jo den forskning, som vi som institution kan forlade os på, når vi skal lave vores arbejde?
Christina Egelund (M), 2024-01-18:
Det er jo rigtigt, men når jeg gjorde lidt ud af det der med sådan at forklare den samlede ramme om den grønne forskning, er det, fordi der både i det, der er skrevet i beslutningsforslaget, men sådan set også i det, der blev sagt, da der blev motiveret for det indledningsvis, er blevet fremført, at der generelt og bredt set bliver skåret ned på den grønne forskning.
Og det er jo faktuelt simpelt hen forkert, og det synes jeg også fortjener at blive sagt.
I forhold til den forskningsbaserede myndighedsbetjening er vi – og det var noget, vi aftalte i lokalet, da vi forhandlede forskningsreserven for det her år – i gang med at kigge på, om der strukturelt er noget i indretningen af, hvordan det bliver tilrettelagt, som man kunne gøre på en anden måde.
Det er vi i gang med et eftersyn af.
Før vi kender resultatet af det eftersyn, er det vanskeligt for mig at pege på, hvordan man så eventuelt kan indrette det anderledes.
Men det er klart, at jeg er helt enig i, at vi også som beslutningstagere er afhængige af at kunne have en solid betjening af myndighederne, som baserer sig på viden.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er også derfor, vi har sat det arbejde i gang.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-18:
Det er jo rigtig godt, at det arbejde er gået i gang, men når det ligger under forskningsreserven, kan bekymringen fra vores side være, at det bliver en puljebaseret ting, hvor vi jo også lige nu simpelt hen skærer ned, hvad vi jo ikke gør på det andet.
Men hvad er intentionerne?
Hvad er forhåbningerne?
Hvad drømmer ministeren om politisk?
Christina Egelund (M), 2024-01-18:
Jeg er måske mindre optaget af den tekniske indretning af det, altså om det foregår på den ene måde eller den anden måde.
Det, der er vigtigt, og det tror jeg vi er enige om, er, at vi som beslutningstagere bredt set – og det er sådan set både regeringen og Folketinget – har adgang til den forskningsbaserede viden, som er en forudsætning for, at vi kan træffe beslutninger på et oplyst grundlag.
Det er vigtigt, og det er jo i særdeleshed vigtigt på det grønne område.
Det er også vigtigt på alle mulige andre områder, det er jeg helt enig i.
Jeg synes, at det jo er det mål, vi skal holde os for øje, nemlig at det er det, vi gerne vil.
Og så må vi jo kigge på teknikken nedenunder, synes jeg, som noget sekundært.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-18:
Som ministeren påpeger, er der jo egentlig ikke nogen besparelse i det her.
Der er bare et ansvarsryk.
Det er jo i virkeligheden det, hele det her spørgsmål handler om.
Problemet er bare, at hvis en forskningsordfører kun har ét redskab at redde ting med, så er det den her forskningsreserve, som der lader til at være relativt bred fælles politisk frustration over altid er en 1-årig bevilling, men alligevel sker der ikke vildt meget ved det.
Jeg havde egentlig tænkt mig at spørge, om det var en prioritet for regeringen at sikre forskningsbaseret myndighedsbetjening, men det oplever jeg at ministeren siger at det er.
Så jeg vil i stedet spørge, om det ikke er et problem for den myndighedsbetjening, at den foregår på 1-årige bevillinger lige nu?
Christina Egelund (M), 2024-01-18:
Det er jo heldigvis sådan i politik, at man kan det, man vil, og i det her tilfælde jo så også det, man kan finde penge til.
Det er klart, at som minister med ansvar for forskning synes jeg jo, at forskning er enormt vigtigt.
Det ville jeg også synes, selv om jeg ikke var minister.
Men som spørgeren jo også godt ved, er politik også altid en afvejning af alle mulige forskellige prioriteter.
Jeg synes, at vi, når vi holder os på den ene procent og samtidig har den vækst i bnp, som vi jo har, for det er i virkeligheden det, der monetært løber ud i, hvor mange penge vi bruger konkret på forskning, så er det et fornuftigt leje for Danmark at stå på.
Det er også et leje, som gør, at vi internationalt står rigtig fint.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-18:
Tak for endnu en god debat om, hvordan vi kan styrke specielt små virksomheders forhold.
Jeg havde jo forberedt mig på, at aftalefrihed ville blive et emne, der kom op, og det er også et godt princip, men jeg synes, man bliver nødt til at se på, hvad der ligger neden under det.
Det er jo også, hvad skal man sige, den måde, vi måske ser verden forskelligt på.
Jeg tror, at mange borgerlige ser det sådan, at man ser en række aktører, og hvis man har fuld transparens, kan man agere rationelt, og man er sidestillet.
Og der ser jeg måske nogle gange verden på en anden måde, hvor jeg siger, at aftalefrihed kunne fungere godt i en perfekt verden, hvor aktørerne er sidestillede og har de samme muligheder og manøvrerum, og det oplever jeg bare ikke altid at de har.
Hvis misforholdet er stort nok, oplever jeg – det får jeg at vide – at der er mange små virksomheder, der føler, at de med et mindre pænt ord bliver betragtet som en malkeko.
Jeg er ret kritisk over for den måde, vi har skruet vores udbudsregler sammen på.
Det er bureaukratisk, det er svært, det er rigtig svært for små virksomheder, og for mange er det også frustrerende, at de ude i den lokale daginstitution skal give mere for 1 l mælk, end de kan købe den for henne i Netto.
Men det er en større diskussion, og det varer jo desværre nok lidt tid, før vi kommer til at diskutere det igen, fordi det ikke er længe siden, vi sidst diskuterede udbudsloven.
Men tingene hænger jo rigtig meget sammen.
Derudover vil jeg bare sige tak for den positive tilkendegivelse, specielt fra Danmarksdemokraterne og DF.
Og selv om det kun er 10-15 pct., løber det jo op i tusindvis af virksomheder, der i varierende grad oplever problemer med det her.
Det var det.
Tak for debatten.