runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Fabricius (S), 2021-02-25:
Jeg kunne have lyst til at spørge, og det glemte jeg også spørge Venstres ordfører om – også vel vidende, at man jo ikke stiller spørgsmål den anden vej: Har I mødtes med nogle af dem, jeg har mødtes med?
Har I talt med de enkeltstående personer i det citat, jeg også læste op i min egen tale, som jeg synes socialministeren er rigtig præcis om, nemlig hvorfor det er sådan, at når vi taler om den lykkelige luder, så taler vi om hende i ental, og at samtlige af dem, som arbejder i Exit Prostitution, og som selv har været prostituerede, har beskrevet sig selv i et tidligere liv.
Så det her handler om, at når man er udsat, ser man, betragter man tingene anderledes, når man står i det.
Hvordan skulle man ellers kunne gøre det?
Hvis man står midt i vold og trusler og det at have mange klienter på en dag, hvordan kan man så ellers se på sit liv?
Så præmissen, som ordføreren for Konservative stiller op, er jeg simpelt hen bare grundlæggende ikke enig i.
Jeg mener helt ærligt, at vi skal fokusere indsatsen på at stoppe tilgangen, og at vi skal arbejde på exitforløb.
Så det er simpelt hen en simpel uenighed om, hvordan man griber det an.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-02-25:
Ordføreren nævner, at ordføreren gerne vil være med til at se på, hvordan vi kan hjælpe mennesker ud af prostitution.
Det er jo ganske fint for dem, der gerne vil det.
Der er jo så også de mennesker, som har truffet et bevidst valg om, at de gerne vil være i prostitution.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, når nu de jo så ikke ønsker at forlade prostitution, hvad ordføreren tænker om og vil gøre for at være med til at sikre dem nogle ordentlige rettigheder.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-25:
Ja, det er der fra ministerens side.
Der er en ideologisk slagside, for ministeren anfører og er bannerfører for, at alle mennesker inden for prostitutionsfaget er ofre.
Det har vi hørt i flere samråd nu.
Nu nævner ministeren det her med, at på det sidste samråd blev det lovgivningsmæssige grundlag for det her fuldstændig klarlagt.
Nej, minister, det ikke er rigtigt, for der er gråzoner inden for rufferiparagraffen: Hvornår falder man inden for den?
Eksempelvis spurgte jeg justitsministeren om netop det her med, at hvis der var en prostitueret, der ville købe en ejendom og så leje værelser ud til andre prostituerede, om man så ville komme ind under rufferiparagraffen.
Det svarede ministeren også på.
Der er rigtig mange gråzoner inden for det.
Det eneste, vi faktisk beder om, er respekt for, at mennesker er forskellige.
De vælger forskelligt, og vi behøver ikke nødvendigvis alle sammen at kunne forstå, hvorfor de har truffet det valg.
Men der skal være ordnede forhold, hvis man har valgt eksempelvis at sælge sex.
Der vil ministeren hellere gøre sig til talsperson for det synspunkt og sige, at ministeren ved bedst og ved, hvordan folk skal leve deres liv.
Det er bare ikke den borgerlige holdning til det.
Det er heller ikke min holdning til det.
Det er derfor, vi netop siger, at det her er et meget, meget blødt forslag.
Så lad os nu få nedsat en arbejdsgruppe og få set på: Hvad er det for nogle juridiske rammer, der er lige nu?
Hvordan sikrer vi bedst muligt retssikkerheden for de her mennesker, som med åbne øjne selv har valgt det her til?
Astrid Krag (S), 2021-02-25:
Jeg har stadig ikke efter to samråd og nu en runde her hørt, hvad det er, Venstre konkret mener der skal gøres anderledes.
Skal vi give forsikringsselskaberne pålæg, for der er jo aftalefrihed.
Og skal vi så for den her sektor sige, at man skal tegne f.eks. sundhedsforsikringer?
Skal vi ændre lovgivningen i forhold til bankkonto?
Jeg forstår ikke, hvad det er, Venstre vil.
Og så er det jo svært for mig at imødekomme det.
Der er forældet viden, og derfor har vi aftalt, at vi skal have et opdateret vidensgrundlag, og det har vi afsat penge til.
Der er ikke kun hjælp til mennesker i prostitution, der vil exit.
Det er også en del af den fælles aftale og den udmelding, vi har lavet om de midler, nemlig at der også skal være hjælp til mennesker i prostitution til at forbedre deres livsvilkår.
Og hvis Venstre ville have, at jeg skal forholde mig konkret til regler, som findes i dag, og som skal ændres, må Venstre pege på nogle konkrete regel, der skal ændres.
Jeg ved det simpelt hen ikke.
Det er ikke ond vilje, for jeg ved ikke, hvad det er for nogle regler, Venstre mener skal ændres.
Fatma Øktem (V), 2021-02-25:
Nu er det jo sådan, kære minister, at det er mig, der stiller spørgsmål til ministeren.
Ministeren har det med altid at svare tilbage med spørgsmål.
Venstre legaliserer ikke og Venstre sidestiller ikke prostitution med andre erhverv.
Det har vi aldrig gjort, og det gør vi heller ikke nu.
Det, vi siger, er, at det er en forældet viden, vi har, på området.
Jeg stillede egentlig et meget konkret spørgsmål om, hvad der findes ud over exitprogrammer, som er det eneste , ministeren vil komme med?
Det vil sige, at du skal ville ud af prostitution.
Jeg vil så også sige noget andet til ministeren herfra, og det er, at ministeren måske skulle prøve at bevæge sig derude.
Måske skulle ministeren prøve at tale med nogle af dem, der er i prostitution, og ikke kun udelukkende vælge nogle bestemte organisationer og nogle bestemte aktører til, når det er sådan, at ministeren gerne vil have viden på området.
Var det måske en idé, ministeren vil tage med sig?
Astrid Krag (S), 2021-02-25:
Jeg bliver jo nødt til at stille det samme spørgsmål tilbage.
Hvor er det Venstre mener at regeringen gør det vanskeligt for de mennesker, der vælger at være i prostitution?
Den socialdemokratiske regering afkriminaliserede det her.
Men vi mente samtidig ikke, og det var Venstre enig i dengang, at det skulle normaliseres som erhverv, og derfor står vi på det grundlag, vi gør, i dag.
Så jeg må jo spørge tilbage: Synes Venstre, at det er at udskamme og gøre det vanskeligt for de mennesker, der er i prostitution efter eget valg, at man f.eks. ikke kan bruge hotelværelser?
Er det her Venstre gerne vil have legaliseret yderligere?
Vil Venstre gerne have, at det her bliver et anerkendt erhverv, når vi kigger på den måde, vores arbejdsmarkedssystem er på?
Man kan ikke bare slynge sådan en eller anden anklage ud om, at regeringen skulle vanskeliggøre livet for mennesker, der ønsker at være i prostitution.
Hvordan gør vi det?
Fortæl mig det, så vil jeg gerne forholde mig til den anklage.
Fatma Øktem (V), 2021-02-25:
Jeg kunne godt tænke mig at stille ministeren et spørgsmål, for jeg er enig med ministeren i, at det her handler om, at vi ser forskelligt på tingene.
Ministeren gør en dyd ud af tit at blande det hele sammen, nemlig menneskehandel, sugardating og prostitution, hvor det drejer sig om nogle, der selv vælger at være i det.
Den sidste gruppe vil ministeren helst ikke tale så meget om.
Det er et socialt problem for dem, der har udfordringer og nogle problemer ud over prostitution.
Der er vi helt enige om, og det er en del af den gruppe, der sælger sex.
Men derudover er der nogle, som min kollega fra Det Konservative Folkeparti også har spurgt ind til, nemlig dem, der har valgt at være i det af egen vilje.
Og der ser vi anderledes på det.
Ministerens holdning er: Lad os udskamme dem så meget som muligt; lad os gøre det så vanskeligt for dem, at de muligvis forlader det.
Jeg kunne godt tænke mig spørge om, hvad det er, der får ministeren til at tro på, at exitprogrammer er det eneste, der virker som forbedring på det her område.
Og forbedring er set med ministerens øjne, at der overhovedet ikke er nogen, der sælger sex.
Astrid Krag (S), 2021-02-25:
Det har vi jo været igennem på to samråd.
Jeg troede, det var det, ordføreren henviste til, da hun sagde alle gode gange tre.
Det er tredje gang, vi har den samme diskussion, og jeg tager den også meget gerne igen.
Men det er altså stadig ikke sådan, at der er nogle af forslagsstillerne ellers samrådsspørgerne, der kunne pege på, hvor der er problemer i vores lovgivning i forhold til den her målgruppe, medmindre det, man vil, er at lave en normalisering i sektorlovgivningen og ligestille det her erhverv med andre anerkendte erhverv.
Vi skal hjælpe de mennesker, der ønsker at komme ud af prostitution, og vi skal selvfølgelig også hjælpe de mennesker, der er i prostitution.
Vi ved, at der er overhængende fare for trusler, for vold, for voldtægt, der er alle mulige problemer, der følger med, når man er i prostitution, og det skal vi selvfølgelig hjælpe dem med.
Men jeg ved ikke, hvad der ellers bliver spurgt om, og det har jeg endda nu brugt meget tid på at prøve at forstå.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-02-25:
Så kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre om noget andet.
Det er jo rent faktisk sådan, at der er nogle, som har truffet et bevidst valg og ikke ønsker at forlade prostitution, og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvad regeringens tiltag er i forhold til at være med til at sikre, at de får nogle ordentlige forhold.
Astrid Krag (S), 2021-02-25:
For det første kan man sige, at i forbindelse med den arbejdsgruppe, som jeg nedlagde, stod der i kommissoriet, at der var forældet viden, men det var ikke en del af kommissoriet for den arbejdsgruppe og det arbejde, der blev sat gang i, at få den opdaterede viden.
Det er noget, vi har sat gang i i fællesskab, i øvrigt jo bl.a. sammen med Det Konservative Folkeparti, altså den kortlægning, VIVE er ved at lave nu her 10 år efter den seneste kortlægning.
Så den afdækning, der er behov for, får vi nu.
Derfor er det også fuldstændig forkert at sige, at vi fra regeringens side ikke vil være med til at få den viden, den viden, som man selv fra VLAK-regeringens side skrev i sit kommissorie mangler, som den arbejdsgruppe, man nedsatte, ikke ville tilvejebringe, for der var ikke en kortlægning.
Der var ikke det element, at man skulle have den kortlægning, som vi siden hen er blevet enige om at få VIVE til at lave.
Så det korte svar er jo, at vi mener, at det er helt afgørende at få et øget vidensgrundlag, og derfor er det også det, der er sat gang i, heldigvis med en bred opbakning i Folketinget, og det bliver et vigtigt vidensgrundlag at kunne stå på for debatten om, hvordan vi kan komme skridtet videre med at hjælpe flere mennesker ud af prostitution.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-02-25:
Tak, og tak for talen til ministeren.
Alle gode gange tre, for nu lykkedes det endelig at få beslutningsforslaget op i salen her, og det har så også af mange forskellige årsager været et år undervejs.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre om noget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke anerkender, at den viden, der er, er sparsom i forhold til mennesker i prostitution.
Jeg taler både om mænd og om kvinder.
Det kunne jeg først og fremmest godt tænke mig at høre ministeren om.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-25:
Tusind tak.
På det samråd blev vi sådan set oplyst om, at der netop er gråzoner, og at der netop er ting, hvorom ministeren selv siger, at det vil være en individuel konkret vurdering, og at der faktisk er nogle, der her kommer i klemme.
Jeg tror bare, at det er en grundlæggende ideologisk forskel på os: Mener man, at mennesker, som aktivt og med åbne øjne selv har taget et valg og er gået ind i det her, skal have mulighed for at leve deres liv, som de ønsker?
Det, der står i det her beslutningsforslag, er sådan set bare, at vi skal have nedsat en arbejdsgruppe.
Hvorfor er ministeren så bekymret for, at man konkret kan få afdækket det juridiske grundlag og måske få rykket nogle hegnspæle i anerkendelse af, at der er nogle, der vælger anderledes, selv om ministeren måske ikke forstår, hvorfor de vælger anderledes?
Camilla Fabricius (S), 2021-02-25:
To ting: Den dag, hvor Venstre peger på nøjagtig, hvad det er, der skal ændres, vil Socialdemokratiet gerne være med til det.
Den dag, der kommer forslag om, hvor det er, kan man jo tage og kigge på det.
Men jeg synes, at ordføreren tidligere over for ministeren har lavet det samme spin, lagt det samme tågeslør ud over, hvad det i virkeligheden handler om.
Så kom bare med det!
Fatma Øktem (V), 2021-02-25:
Så burde ordføreren også vide, at for dem, der er i det, og dem, der siger, at de er i det, fordi de gerne vil, er det et valg, de har truffet, og det kan jeg kun respektere.
Om det så er et valg, jeg ikke selv ville have truffet, vil jeg respektere, hvad andre mennesker vælger.
De siger: Der er en gråzone med hensyn til lovgivningen.
Justitsministeren – selv om socialministeren ikke vil huske den del fra samrådet – anerkendte også, at der er en gråzone.
Når de mennesker ikke føler, at de kan agere inden for lovgivningen, hvor det ikke er klart, hvordan kan det så være, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at klargøre det?
Der er jo ikke noget i det her beslutningsforslag, der handler om andet, end at vi går ind og kigger på, hvordan deres tryghed og sikkerhed kan forbedres.
Camilla Fabricius (S), 2021-02-25:
Det er sådan, at det er rigtigt nok, at jeg er en ordfører, der er i kontakt med praksis.
Det er den måde, jeg har mit politiske hverv på.
Jeg synes, det er vigtigt for mig at mødes med alle slags mennesker, og ja, det er fuldstændig rigtigt, at jeg har mødtes med mennesker, som selv oplever det som det frie valg.
Så det er rigtigt.
Det, der er helt markant i den oplevelse, jeg har, er, at når alle de kvinder, jeg har mødt, der har været lang tid i prostitution, kigger retrospektivt på deres liv, så ser de sig selv anderledes, når de er blevet ældre og har levet et stykke tid, end da de var midt i det.
Så det er rigtigt nok, at jeg har oplevet kvinder, som har præciseret, at de for en periode har oplevet det sådan, men når de kigger på deres liv bagefter, er de ikke enige med Venstres ordfører.
Men det er rigtigt nok, at jeg har mødtes med alle slags mennesker, også dem, der har det synspunkt, som Venstres ordfører har.
Fatma Øktem (V), 2021-02-25:
Mange tak.
Og tak til ordføreren.
Det er fint, at ordføreren siger, at det her er et socialt problem.
Det er vi helt enige i at det er langt, langt hen ad vejen.
Og der er rigtig mange mennesker, som ikke skal være i det og skal have en hånd ud.
Det er også rigtigt, at vi skal kigge meget skarpt på gråzoneprostitution.
Men jeg har et spørgsmål til ordføreren: Vil ordføreren anerkende, at der findes mennesker, der er i det her i en periode, og som går ud af det?
Der findes mennesker, der vælger det selv, og som egentlig ikke ser sig selv som ofre.
Vil ordføreren anerkende det?
For ordføreren har det med at dele oplevelser, som ordføreren har kendskab til igennem nogen – meget detaljeret til tider, vil jeg mene.
Men der findes også nogle, der gerne vil fortælle, hvorfor de er i det, hvorfor de har valgt det.
Mødes ordføreren nogen sinde også med de mennesker?
Astrid Krag (S), 2021-02-25:
Det er her lige om lidt i 2021, at VIVE forventer at resultaterne ligger, og det vil jo også sige, at vi kommer til at have et afsæt til at diskutere det her, når vi har reserveforhandlingerne i efteråret som det seneste.
Jeg står her med en beskrivelse af de projekter, der har fået penge, og den havde jeg med på samrådet, hvor spørgeren af gode grunde ikke var der.
Ud over de konkrete indsatser i de her fire store kommuner, er der også noget metodeudvikling i det, og der skal vi selvfølgelig tage de metoder og se på, hvordan vi kan få den viden rullet ud, også til de andre dele af landet og i høj grad også i landdistrikterne, hvor der jo altså også er problemer med bordeldrift og seksuel udnyttelse, i øvrigt også i høj grad af udenlandske kvinder.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-25:
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvornår den her VIVE-rapport kommer, og hvor lang tid der vil gå, før man så sætter nogle ting i gang, hvis man ved, at der er kvinder, der bor i provinsen, som faktisk bliver fastholdt i miljøet.
De går ned med stress eller andre ting og har brug for hjælp, og så er det jo svært at flytte hjem til den kommune, man kommer fra, for så er man afskåret fra at få den hjælp, man har brug for.
Er det ikke noget, man vil se på, inden man begynder at lave en langtidsplanlægning?
Astrid Krag (S), 2021-02-25:
Tusind tak for spørgsmålet, og velkommen til feltet til fru Liselott Blixt, som jeg jo tidligere har haft stor fornøjelse at arbejde sammen med i andre sammenhænge.
Ja, det er rigtigt, og jeg tror, at når vi får den kortlægning, som vi får fra VIVE, så får vi et bedre grundlag at stå på, både i forhold til det landsdækkende, men jo også – det ligger også lidt i dit spørgsmål – de nye former, prostitutionen tager, hvor rigtig meget jo er flyttet over til, at formidlingen foregår digitalt, og det giver et helt andet trusselsbillede og en helt anden sårbarhed.
Så jeg tror, vi skal bygge oven på den exitpakke, der blev lavet sidst; jeg tror, vi kommer til at gøre mere og andet.
Vi skal lære af den indsats, der er nu, og der er jo også noget i det, spørgeren siger, altså at de store byer på en måde er en magnet for noget af det her.
Men jeg er helt overbevist om, at der også er rigtig meget af det her, der har rod i landdistrikterne, og det har vi jo ikke greb om med den exitpakke, der er lavet nu.
Så det vil jeg være meget interesseret i at tage en politisk diskussion om på ryggen af kortlægningen.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-25:
Mange tak.
Og mange tak for ministerens svar på, hvad man fra regeringens side ønsker.
Nu er det første gang, jeg har med det her emne at gøre, da jeg ikke sidder i Social- og Indenrigsudvalget, og jeg har heller ikke været med til samrådene, så jeg ved ikke så meget om, hvad I har diskuteret før, men jeg ved en hel del om prostitution.
Så noget af det, jeg vil spørge ministeren om, er: Hvad gør man for at udrulle det på landsplan?
Der er rigtig mange unge mennesker, der kommer fra nogle landsbyer og tager ind til byen, og dem holder man desværre i de her store byer og måske også i det miljø, de kommer fra.
Hvordan sikrer man, at det bliver en landsdækkende hjælp til de her mennesker?
Astrid Krag (S), 2021-02-25:
Det konkrete juridiske grundlag er klart.
Det er det både, når vi går helt tilbage og ser på, da vi afkriminaliserede det.
Der står jo fuldstændig eksplicit, at vi mener, at prostitution fortsat skal bekæmpes blot ikke med straf, men der står også, at loven ikke medfører, at prostitution og understøttelse af kvinder, der ernærer sig ved prostitution, anses som lovligt erhverv.
Det er en del af det lovgrundlag, vi har stået på i de mere end 20 år, vi har haft afkriminaliseret det her.
Og med hensyn til alle de gråzoner, man har spurgt ind til, har man kunne få et meget konkret og klart svar: Det er ikke de juridiske gråzoner.
Derfor ville jeg bare ønske, at man meldte sig på banen og sagde: Vi synes faktisk ikke, at man skal være helt så bekymret for udnyttelse fra bagmændenes side; vi synes, der skal være videre rammer for at kunne leje lokaler ud til prostitution.
Skal vi f.eks. gøre op med den regel om udleje af hotelværelser?
I må jo blive konkrete, for der er ikke de gråzoner, som I påstår.
Det er med åbne øjne, at vi har reguleret prostitution, som vi har.
Det kan man så være uenig i.
Det er jo et legalt politisk standpunkt, men så må man også stå inde for det standpunkt i stedet for at gøre det til, at der er en masse gråzoner, der ikke er der.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-25:
Jeg skal gøre det kort.
Nærværende beslutningsforslag fra Venstre er et godt borgerligt forslag, der vil styrke borgernes retssikkerhed, og det bakker vi naturligvis op om.
Naser Khader (KF), 2021-02-25:
Tak til Venstre for at fremsætte dette beslutningsforslag, som rejser en meget relevant og desværre aktuel problemstilling.
Vi har senest ved nedslagtningen af minkerhvervet i Danmark set, at det desværre fortsat er vigtigt, at vi sikrer borgernes retssikkerhed.
Som det følger af grundloven, er den private ejendomsret ukrænkelig.
Det betyder, at man har ret til fuld erstatning, hvis ens ejendom bliver eksproprieret af staten eller kommunen.
Den private ejendomsret er en helt afgørende og central borgerrettighed i et liberalt demokrati.
Det tror jeg vi alle sammen kan blive enige om, og netop derfor er vi i Det Konservative Folkeparti også åbne for at se på, om vi kan styrke borgernes retssikkerhed endnu mere på dette område.
Spørgsmålet om erstatning taler i virkeligheden ind i en større dagsorden, nemlig det faktum, at vi i Danmark lidt for tit glemmer, at staten er til for borgerne og ikke omvendt.
For mange borgere oplever i deres møde med det offentlige, at de skal bruge mange ressourcer i et indviklet system.
Det Konservative Folkepartis ambition er, at vi får et system, der i højere grad udtrykker, at systemet er til for borgerne og ikke omvendt.
Vi fra konservativ side støtter Venstres beslutningsforslag, og vi er også positive over for det, som ministeren var inde på i starten om den imødekommenhed, der er i forhold til hele problemstillingen.
Rosa Lund (EL), 2021-02-25:
Som det fremgår af beslutningsforslaget, er det nødvendigt, at det offentlige har mulighed for at foretage indgreb i ejendomsretten, når det er til fællesskabets bedste.
Og selv om den private ejendomsret måske ikke er det, der straks får en til at tænke på Enhedslisten, og at det skulle være en af vores store mærkesager, så vil jeg alligevel gerne benytte lejligheden til at tilføje, at vi jo synes, at det var en kæmpe fejl, da man herinde i Folketinget besluttede at lave en ghettolovgivning, som gjorde det muligt at sælge ud af de almene boliger.
Når det er sagt, vil jeg sige, at retssikkerhed for borgeren er noget, vi går meget op i i Enhedslisten.
Og derfor er vi også glade for, at Venstre tager det med i det her forslag og gør opmærksom på en problematik, der er i forhold til retssikkerheden.
Venstres forslag om, at man som borger skal have dækket omkostningerne til juridisk bistand, lyder i mine ører dog ikke helt sammenhængende med at forenkle processen.
Det er ikke meningen, at det skal koste borgerne penge, når det offentlige træffer afgørelse, og det er, uanset om vi taler ekspropriation eller generelle forvaltningsretlige afgørelser.
Der er desværre alt for mange eksempler på, at borgere kommer i klemme i sagsbehandlingen hos offentlige myndigheder, og det duer ikke, synes vi i Enhedslisten, så der er vi helt enige med Venstre i intentionen.
Jeg kan jo så forstå på debatten i dag, på ministeren og på Socialdemokratiets ordfører, at regeringen allerede er i gang med at udarbejde et nyt forslag til lovgivning på det her område.
Derfor har jeg lidt svært ved at se, hvorfor det her beslutningsforslag er så presserende.
Selv om emnet jo sådan set er relevant nok, har ministeren jo redegjort for, at der i det arbejde, der bliver lavet, for det første er blevet taget højde for mange af de ting, som Venstre allerede rejser her, og at der er et lovforslag på vej.
Og vi vil gerne vente med at tage debatten, til det lovforslag kommer, men derfor er det jo fint, at vi har haft den i dag.
Vi kan dog ikke støtte det beslutningsforslag, der ligger her, fordi vi gerne vil vente på det arbejde, som regeringen har sat i gang.
Det var det.