runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Det var et dejligt kig ind i fremtiden.
Tak, fordi Venstre har et realistisk syn på fremtiden.
I 2015 gik Venstre til valg på nulvækst i det offentlige.
Jeg har lyst til at spørge, hvad der er gået galt.
Nu hører vi, at den tidligere S-regering gik til valg på 0,6 pct.
Venstre var på 0,5 pct.
Nu har vi så en regering, som øger det offentlige forbrug, efter at Venstre er kommet ind i regeringen, i forhold til hvad den socialdemokratiske regering faktisk syntes skulle være en mindsteting.
Så jeg har lyst til at spørge, hvad der er gået galt for Venstre.
Hvorfor skal det offentlige fylde mere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-11-24:
Jeg tror, det er vigtigt at understrege, at én ting er væksten i det offentlige forbrug og noget andet er væksten i det private erhvervsliv.
Det er derfor, at skatten bliver sat ned.
Det er jo forudsætningen for, at det kan lade sig gøre.
Så må jeg sige, at jeg altså ikke har den oplevelse, at hvis man kigger på vores ældrepleje og vores daginstitutioner, flyder det med mælk og honning.
Jeg synes, at vi har behov for at løfte kvaliteten af den borgernære velfærd, vi tilbyder danskerne.
Det er vi også gået til valg på i Venstre.
Vi er også gået til valg på at levere på en 10-årsplan for psykiatrien.
Og det er klart, at ja, det koster penge at levere det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Nej, det er klart, at når der ikke er penge nok til den grundlæggende kernevelfærd, er det, fordi politikerne har brugt pengene dumt år efter år.
Vi har verdens højeste skattetryk og en af de største offentlige sektorer.
Så der er masser af penge; man har bare brugt dem dumt.
Nu siger ordføreren så, at når væksten stiger i det private, skal den også stige i det offentlige.
Men hvis man kigger på den økonomiske redegørelse og oversigten over de næste år, har vi ikke en lige så høj vækst i det private, som vi har i det offentlige.
Så burde væksten i det offentlige heller ikke stige, hvis man skal følge princippet – som jeg synes kan være et sundt princip.
Men væksten i det private vil, hvis man kigger på den økonomiske redegørelse og oversigten over de kommende år, være lavere end den offentlige vækst.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-11-24:
Jeg nævnte det ikke som et princip, der skulle være eviggyldigt, for det ville så også betyde, at hvis væksten i økonomien var meget høj, skulle man skynde sig at bruge ekstra penge i den offentlige sektor.
Så firkantet er min tilgang ikke.
Og forudsætningen for, at det kan lade sig gøre, og at vi kan sikre, at der er den kvalitet i vores velfærd, er selvfølgelig, at vi sørger for, at der er noget vækst i det her samfund.
Og det er et af de helt afgørende elementer i regeringens økonomiske politik, altså at vi har en høj vækst i dansk økonomi.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren fik sagt fra talerstolen, at det ikke giver så meget mening med en velfærdslov, fordi et flertal jo bare kan afskaffe den.
Så vil jeg bare stilfærdigt minde om, at sådan er det med alle love i Folketinget: Et flertal kan afskaffe en lov, det kan genindføre en lov.
På den måde håber jeg ikke at ordføreren mener, at ingen lov giver mening.
Jeg vil gerne spørge til det, ordføreren er inde på, nemlig at Venstre er glade for, at vi løfter velfærden med mere end det demografiske træk i 2030-planen, hvad jeg er meget enig i.
Men det er altså bare også en kendsgerning, at velfærden blev udhulet i 2011, 2013, 2016, 2017, 2019 og 2022 i forhold til det demografiske træk, bl.a. også under Venstreledede regeringer.
Det har betydet, at velfærden er blevet underfinansieret med 15 mia. kr. siden 2010, hvis vi sammenligner med det demografiske træk.
Så jeg vil bare gerne helt simpelt spørge ordføreren: Mener ordføreren, at det var en fejl?
Det er sådan set rigtigt nok, men pointen med velfærdsloven lige såvel som klimaloven og andre love er, at det skaber noget gennemsigtighed.
Afskaffer man den igen, bliver det åbenlyst for befolkningen, at det ikke er en ambition for regeringen at sikre velfærden, lige såvel som at loven også forpligter f.eks. i forhold til at fremlægge tal.
Men jeg synes ikke, jeg fik et særlig klart svar fra ordføreren.
Er det Venstres ambition fremover altid at løfte velfærden med det demografiske træk?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-11-24:
Ja, vi gik til valg sidste år med et løfte til danskerne om som minimum at sikre det demografiske træk, og det står vi ved.
Det leverer vi på.
Vi har lagt sporene ud i en 2030-plan.
Men kigger man tilbage, har der jo altså også været situationer, hvor dansk økonomi har været ganske, ganske presset.
Og som der står i det lovforslag, som vi behandler, så gælder det ikke i exceptionelle tilfælde.
Og jeg tror, man kan sige, at finanskrisen og andre elementer var relativt exceptionelle.
Sofie Lippert (SF), 2023-11-24:
Tak for ordet.
Jeg har fået æren af at være vikar for fru Lisbeth Bech-Nielsen i dag.
Det var dengang et lovforslag, som vi i SF støttede, og det er fortsat et lovforslag, som SF støtter.
For os er det afgørende at sikre en bund under velfærden, ved at der følger penge med, når der kommer flere børn og ældre, det såkaldte demografiske træk.
Men i SF mener vi sådan set ikke, det er nok bare at dække det demografiske træk.
Vi mener, at pengene til velfærden skal følge med, når vi bliver rigere, det såkaldte velstandskorrigerede demografiske træk.
Hvis ikke pengene følger med, når vi bliver rigere, vil vi langsomt opleve en forholdsvis dårligere velfærd.
Det, man kan købe selv, løber fra den service, som vi kan få i velfærdssamfundet.
I de sidste par uger har vi diskuteret skattelettelser eller velfærd.
Vi mener, at man skal prioritere velfærden, for at vores velfærd udvikler sig, i takt med at vi bliver rigere, og for at indhente noget af det store efterslæb, som er kommet på velfærden.
Bare siden 2015 er der tale om 23 mia. kr. ifølge en analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Det efterslæb skal hentes.
For regeringen har argumentet været, at det er både-og; man vil både have velfærd og skattelettelser.
Men pengene kan jo kun bruges én gang.
Er de først brugt på skattelettelser, kan de ikke bruges på velfærd.
Men med regeringens argument i baghovedet synes jeg også, at det, vi står med i dag, er en indrømmelsessag.
Når regeringen ikke kan stemme for det her lovforslag, er det jo, fordi både-og ikke findes.
Og det sår tvivl om, hvorvidt regeringen reelt vil prioritere velfærden fremover, for det, vi ser i regeringens 2030-plan, er jo en velfærdspolitisk hockeystav.
Man prioriterer ikke velfærden i de næste år;
man prioriterer skattelettelser først og velfærden frem mod 2030
Det synes jeg står uklart hen.
Men SF støtter lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-24:
Tak for det.
Jeg vil godt lige spole tilbage til en tidligere spørger, hvor et svar fra ordføreren var, at vi betaler verdens højeste skat, og at vi får meget for pengene.
Er det noget, som Moderaterne vil gå ud at fortælle de unge mennesker, vi har, og som ikke kan få hjælp, fordi vi ikke nogen sinde har gidet at bruge penge på at uddanne psykologer og psykiatere nok?
Er det noget, som Moderaterne vil fortælle til alle de danskere, som lige om lidt stadig væk skal betale en kæmpe elafgift?
Til trods for at vi har et råderum på 68 mia. kr., skal vi stadig væk lige skrabe de ekstra 8 mia. kr. ind.
Vil Moderaterne ikke godt fortælle mig, hvor deres barre ligger for, at man får noget for pengene?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-11-24:
Lovforslaget, vi behandler, er en genfremsættelse af et lovforslag, som vi behandlede i salen for halvandet års tid siden.
Jeg var selv ordfører på lovforslaget dengang, og dengang var vi i Venstre imod, og det er vi også i dag.
Det er nok ikke den største overraskelse.
Det indholdsmæssige har finansministeren jo redegjort ganske grundigt for.
Med den 2030-plan, som regeringen har fremlagt, er der økonomi til, at det offentlige forbrug vokser mere end det såkaldte demografiske træk.
Så er der måske også det helt centrale spørgsmål i det set fra min og Venstres side: Hvad er en velfærdslov egentlig værd?
For det første er der i lovforslaget sådan en bestemmelse om, at det ikke gælder, hvis det er nogle exceptionelle forhold.
Man kan jo altid definere, hvornår man synes noget er exceptionelt.
For det andet: Hvis nu hr. Lars Boje Mathiesen stifter et parti og får 100 mandater efter næste folketingsvalg og der så måtte være en velfærdslov, monstro så ikke de 100 mandater ville afskaffe den velfærdslov?
Derfor synes jeg, det er ganske fornuftigt, at lovforslaget bortfaldt, da vi behandlede det sidst, og så må vi politisk jo tage ansvar for, hvad det er, vi mener.
Så må vi politisk stå til ansvar for, hvordan vi mener den offentlige økonomi skal udvikle sig.
Det har regeringen gjort med en 2030-plan, som er meget ambitiøs, og som ikke alene sikrer, at når råderummet er større, får danskerne mulighed for at beholde nogle flere af deres egne penge.
Vi gør det mere attraktivt at være iværksætter; vi letter på skatterne for erhvervslivet; og der er økonomi til en ganske pæn vækst i det offentlige forbrug, som langt overstiger det demografiske træk.
Så jeg har ingen problemer med, at vi har en økonomi, der sikrer, at de nødvendige forbedringer, der skal ske i vores velfærdssamfund, er der penge til.
Der er flere penge til rådighed end det såkaldte demografiske træk.
Så vi er fortsat imod lovforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg hæftede mig bare ved, at ordføreren får sagt, at Dansk Folkeparti ikke er glade for de såkaldte papirnussere i staten.
Der vil jeg bare sige, at jeg sådan set mener, at kontorarbejde også er værdifuldt for samfundet.
Så jeg vil bare spørge, hvad det er for nogle papirernusseropgaver, som Dansk Folkeparti mener at vi ikke længere behøver i den offentlige sektor.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-24:
Vi er glade for papirnussere, når bare der ikke er for mange af dem, og der er kommet for mange.
Alene de sidste 5-10 år har der været en voldsom stigning.
Derudover er der i kommunerne blevet ansat rigtig mange kommunikationsmedarbejdere, og der er mange cheflag, som trækker på lønkontoen, og der kunne man jo gå ind at skære lidt til.
Det vil faktisk ikke gøre noget.
Mange medarbejdere i velfærdssektoren i kommunerne oplever jo lag på lag af systemer og kontrolforanstaltninger og cheflag, som bare forhindrer dem i at udføre deres arbejde.
Der kunne man jo begynde, og staten kunne også begynde at skære lidt ned på rekrutteringen af de mange djøf'ere.
Mange af dem gør et glimrende stykke arbejde, men vi har bare for mange af dem.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Jeg er bestemt bekymret over den form for, populært sagt, djøfbashing, som jeg synes at flere partier formulerer fra talerstolen.
Men jeg er enig i, at vi kan gøre meget for at give mere tillid tilbage til fagpersoner, så man f.eks. ikke skal indhente revisorpåtegninger for at søge en pulje hos staten.
Jeg vil bare spørge: Mener ordføreren, at man ikke behøver at investere i velfærden, og at vi bare kan afskaffe nogle papirnussere?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-24:
Mange af de her områder har kommunerne ansvar for.
De får også kommunale skattekroner til at gøre det for, men bruger ofte midlerne forkert.
Og der har hr. Ole Birk Olesen jo fuldstændig ret i, at Vejle er et godt eksempel på, at det godt kan lade sig gøre.
Tak, formand.
Lovforslaget, vi behandler, skal sikre, at den offentlige forbrugsvækst som minimum svarer til det demografiske træk.
Og det er i sig selv sympatisk, for det er jo korrekt, at der ude i kommunerne mangler midler til velfærd.
Her har vi navnlig ældre, der ikke får den nødvendige hjælp, ligesom mange lokale skoler må lukke på grund af besparelser.
Historierne er mange og hårde, og jeg kan derfor sagtens se, hvorfor forslagsstillerne har fremsat lovforslaget.
Så hensigten er god og sympatisk.
Men vi har i Dansk Folkeparti også en række bekymringer ved forslaget.
For vil det altid være sådan, at der skal være en højere offentlig forbrugsvækst, når presset stiger?
Det er jeg ikke sikker på.
Her kan man f.eks. nævne de 100.000 djøf'ere og papirnussere, vi for ikke længe siden rundede i den offentlige administration.
Og dem ser vi gerne nogle færre af, og derfor handler det ikke altid om, hvor meget vi bruger, men også om, hvordan vi bruger skattekronerne.
Derudover er vi bekymrede for, hvad det helt konkret vil gøre ved Danmarks finanspolitik.
Jo flere regler, vi opstiller, jo mindre er der, vi kan bestemme over herinde i Folketinget.
Og i sidste ende mener vi i Dansk Folkeparti, at en finanspolitik bør tegnes af et flertal og altså ikke være fastlagt af en lov på forhånd.
Sådan fungerer et ordentligt folkestyre.
Men jeg tror, at vi sagtens kan blive enige om, at der skal føres flere midler til konkrete steder i velfærden, f.eks. gennem en omfordeling, som jeg nævnte før.
Jeg tror bare ikke på, at dette lovforslag er den rigtige vej at gå trods den gode hensigt, og Dansk Folkeparti er derfor imod lovforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for talen.
Alternativet deler bestemt ambitionen om, at vi skal have mere tillid til de mennesker, der udfører arbejdet derude, og at vi dermed så også fjerner nogle rammer fra staten.
Mener ordføreren, at der kan frigøres nok midler fra den såkaldte afbureaukratisering – jeg tror, det nogle gange bliver et lidt magisk ord – til andre investeringer i velfærden, således at man ikke behøver at lave totalinvesteringer?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-24:
Ordføreren mener faktisk, at der kan afbureaukratiseres så meget, at vi, ud over at vi kan holde det samme niveau eller opnå et bedre niveau i velfærden, rent faktisk også kan sørge for, at danskerne kan slippe billigere i skat, og at vi kan frigøre en masse dygtige offentligt ansatte, som sidder på kontorer, til den private sektor.
Og vi har faktisk noget, der hedder »Planen«, som underbygger alt det her.
Så ja, det mener ordføreren.
Ordføreren mener faktisk, at de bureaukratiske lag, der er kommet i vores velfærdsstat, er blevet så overdrevne nu, at der ikke er nogen grund til at have dem, og at de faktisk er med til at ødelægge velfærden frem for at opbygge den.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak for svaret.
Det er en meget, meget stor ambition.
Jeg synes ofte, at vi i Folketingssalen taler om bureaukrati på en måde, så det bliver meget magisk.
Alt er jo bureaukrati, det er i virkeligheden bare et neutralt ord, og det, der er kontrol i nogles øjne, er retssikkerhed i andres og kvalitetssikring i nogle helt tredjes.
Så det er jo ikke så neutralt som så.
Samira Nawa (RV), 2023-11-24:
Ikke sådan, som det ser ud lige nu.
Vi synes, at det er fornuftigt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-24:
Jeg kan godt forstå, at danskerne ikke forstår noget som helst, når de ser noget herindefra, for der kom ikke et eneste svar på, hvordan Moderaterne vil forklare de mennesker, som kun får bad hver tredje uge, at det simpelt hen er verdens bedste system, at de kun får det.
Men det er jo nok, fordi Moderaterne tydeligvis er gode til at sige en masse, for jeg har hørt Moderaterne snakke rigtig længe om ældreloven.
Der kommer en ældrelov, og der er vel ikke nogen minister, jeg har set mindre til på talerstolen end ældreministeren, og jeg har ikke hørt noget om den ældrelov.
Men jeg vil gerne lige have et svar på, hvordan man kan sige, at vi har verdens bedste velfærd, når virkeligheden er, at danskerne i hvert fald ikke mærker den.
Henrik Frandsen (M), 2023-11-24:
Verdens bedste velfærdsmodel bygger på, at man har en kontrakt mellem borgerne og samfundet, som gør, at vi afleverer en stor del af vores indtægter til samfundet, mod at vi får rigtig mange gode velfærdsydelser tilbage.
Det betyder ikke, at alt er perfekt, det betyder, at man får value for money, og det betyder også, at vi skal have set på nogle områder, f.eks. ældreområdet, om vi kan gøre det endnu bedre, end vi gør i dag.
I Moderaterne taler vi faktisk vores velfærdssystem op, og vi taler det ikke ned.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-11-24:
Og hvis vi generelt bliver flere mennesker i Danmark, er der måske også brug for nogle flere penge til politiet osv.
Det er det, der dækker over det demografiske træk.
Det ligger også i lovforslaget, at hvis man pålægger regeringen det, skal den afrapportere en gang om året, herunder også om, hvad det koster at følge det demografiske træk.
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Danmarksdemokraterne er enige i, at vi som minimum skal følge det demografiske træk, for når der kommer flere ældre og flere børn, er det også kun rimeligt, at vi kan sikre, at der som minimum er status quo i den service, man kan få.
At vi så med det her forslag skal ud i, at det skal pålægges os ved lov, synes vi måske er lidt mærkeligt.
Altså, vi har en flertalsregering, som synes, at vi som minimum skal dække det demografiske træk, og som har lagt flere penge oveni.
Der er en bred vifte af partier rundt om regeringen, som også synes, man skal følge det demografiske træk.
Så er det jo lidt underligt, hvorfor vi så skal pålægge os selv ved lov at gøre noget, som vi bare kan gøre; noget, som der i forvejen er et kæmpe flertal i Folketinget som egentlig gerne vil.
Så hvad er det, det skal løse, at vi pålægger os selv det ved lov?
Jeg sad og tænkte på, at det jo svarer lidt til, hvis jeg derhjemme aftaler med min familie, at jeg skal gøre rent hver mandag, men for at vi lige kan være sikre på, at jeg også gør det, skal vi lige til en advokat og få skrevet ned, at jeg lige bliver pålagt at gøre rent hver mandag.
Og for så at være sikker på, at jeg også gør det, skal jeg også lige hver søndag afrapportere til konen, at jeg faktisk også har tænkt mig at gøre rent i morgen.
Måske kunne jeg også bare gøre rent om mandagen.
Det er lidt det samme her, for hvis vi er så stort og bredt et flertal, der ønsker, at vi skal have en økonomisk prioritering, der følger det demografiske træk, så kan vi jo bare gøre det, for der er jo et kæmpe flertal.
Så hvorfor er det, vi skal pålægge os selv noget ved lov, som vi bare kan gøre?
Det synes vi i Danmarksdemokraterne er lidt overflødigt.
Så igen for at understrege det vil jeg sige: Vi er enige i, at vi som minimum skal følge det demografiske træk fremadrettet, og det har vi også noteret at der er sat penge af til i regeringens 2030-plan, og det støtter vi.
Så vi ser altså ikke et behov for, at vi skal lave lovgivning, der pålægger os selv noget, som vi jo bare kan gøre.
Så vi kan ikke støtte det her forslag.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil bare lige bede ordføreren om at bekræfte, at der jo ikke er noget i det forslag til en velfærdslov fra Socialdemokratiet, som vi i dag genfremsætter, der forhindrer produktivitetsforbedringer i den offentlige sektor.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-11-24:
Det er rigtigt, men det, som lovforslaget siger, er, at hvis man forbedrer produktiviteten i den offentlige sektor, skal det bruges på at øge servicen og ikke på at gøre servicen billigere.
Det vil sige, at hvis du øger produktiviteten inden for børnepasning med 10 pct., skal du bruge den produktivitetsvækst på at levere 10 pct. bedre børnepasning i stedet for at bruge produktivitetsvæksten på at gøre børnepasningen billigere.
Vi synes ikke, det er en god vision at have, at hvis nu alle kommuner blev lige så dygtige som f.eks. Vejle Kommune til at servicere borgerne, skal det nødvendigvis gå til, at vi får finere toiletter og flere pædagoger osv.; det må også gerne gå til, at man letter borgernes skatteregning.
Samira Nawa (RV), 2023-11-24:
Tak, formand.
Alternativet har fremsat L 64, som mere eller mindre er en tro kopi af den såkaldte velfærdslov, som den tidligere socialdemokratiske etpartiregering fremsatte i 2021.
Radikale Venstre var imod dengang, og Radikale Venstre er imod i dag, og det vil jeg gerne sætte et par ord på.
Først og fremmest betragter jeg dagens lovforslag mere som et drilleforslag, der skal afkræve finansministeren en stillingtagen til et forslag identisk med et, som han selv fremsatte for relativt nylig.
Den vil ikke sikre velfærd, for det kommer jo an på, hvilke finanslove der aftales, og hvilke økonomiaftaler regeringen indgår med kommuner og regioner.
Men lad mig også bruge lejligheden til at slå fast, at vi i Radikale Venstre – finanslov for finanslov – kommer til at kæmpe, alt det vi kan, for at afsætte ressourcer til velfærd.
Men vi kan ikke støtte dette lovforslag.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for talen.
Samira Nawa (RV), 2023-11-24:
Ja, vi mener, at sådan som det ser ud i dag, er der mange velfærdsområder – det er både på sundhedsområdet, skoleområdet og børne- og ungeområdet – hvor der fattes penge.
Vi ser også, hvordan kommunerne kalder på penge og har haft svært ved at lukke budgetaftaler rundtomkring.
Det er også derfor, jeg sluttede af i min tale med at sige, at det her ikke handler om en kamp imod velfærd.
Det handler ikke om en kamp imod at følge det demografiske træk.
Det gør vi simpelt hen år for år med finanslovene, uagtet om det her lovforslag går igennem eller ikke.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren for svaret.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til budgetloven.
Som jeg kommer til at nævne i min tale senere, har det her lovforslag jo sådan set også noget at gøre med budgetloven i dag, som lægger ret hårde begrænsninger ned over kommunernes mulighed for at styre deres egne budgetter, herunder eksempelvis kommuneskatten.
Jeg vil gerne spørge til ordførerens og Radikale Venstres refleksioner over budgetloven og ikke mindst serviceloftet, som kommunerne er underlagt.
Er det noget, som Radikale Venstre ser blive ændret i fremtiden?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-24:
I Moderaterne, og det håber jeg fremgår tydeligt af min ordførertale her, er vi utrolig optaget af velfærdssamfundet, og vi har efter min mening verdens bedste velfærdsmodel.
Det betyder ikke, at alt er perfekt, det betyder ikke, at vi, hvis ikke vi gør noget, så ikke også står med nogle udfordringer om nogle år.
Der er en ældrelov undervejs.
Vi har nogle klare reformmål i den her regering for, hvordan vi sikrer, at vi også fremover har et velfærdssamfund af en meget høj kvalitet.
Og ja, vi har et af verdens højeste skattetryk, sagde jeg, men vi får også i den grad værdi tilbage for pengene, og det er derfor, vi har en befolkning, som er rigtig glad for at betale skat, altså fordi man får værdi tilbage.
Der er simpelt hen lavet en kontrakt mellem befolkningen og samfundet om, at man får value for money her.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-24:
Tak til ordføreren eller privatisten for talen; jeg ved ikke lige, hvad det hedder – men tak.
Skal det forstås sådan, at det er ordførerens ønske at afskaffe det kommunale selvstyre?
For det synes jeg lidt er det, det lyder som om.
Så behøver man jo eksempelvis ikke have kommunale regionsrådsvalg.
Hvis det hele følger borgerne, har vi jo sådan set lavet budgettet fra statens side.
Benny Engelbrecht (S), 2023-11-24:
Tak, formand.
Jeg skal starte med at gøre opmærksom på, at vores normale ordfører på dette område, hr. Leif Lahn Jensen, desværre ikke kan deltage på grund af sygdom, og derfor har jeg overtaget denne sag fra ham.
Det kan man jo gøre meget langt eller meget kort.
Jeg vil egentlig bare konstatere, at regeringen ønsker at forlænge den periode, der er for den midlertidige nedsættelse af ministres grundvederlag, og den ønsker man at forlænge frem til udgangen af 2024, i lyset af at Folketingets partier skal drøfte rammerne for politikernes vilkår.
Sådan en forlængelse af nedsættelsen af grundvederlaget med 5 pct. i yderligere 1 år kan Socialdemokratiet støtte.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-11-24:
Tak for det, formand.
Jeg er helt på linje med hr. Benny Engelbrecht.
Med det her forslag forlænger vi den midlertidige nedsættelse af ministres grundvederlag med 5 pct., og det gør vi indtil udgangen af 2024.
Og så kommer vi derefter til at tage stilling til, hvad der skal ske fremadrettet, ligesom der jo også blandt Folketingets partier med hr. Leif Lahn Jensen i spidsen er taget initiativ til at drøfte, hvilke muligheder der er for at ændre på politikernes pensions- og lønvilkår.
Tak for ordet.