runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Tak for det.
Det vil sige, at når kompromiserne er lagt sådan her, skyldtes det ikke manglende idérigdom, men snarere manglende evne til at finde enighed om andre snit på kompromiserne end det, tilfældet er her.
Der er jo ingen, der har haft til hensigt, at vi skal stå i en situation med rigtig mange unge, som tidligere har været forsørget inden for uddannelsessystemets rammer, og som ikke længere er det.
Derfor har jeg jo også de 98 pct. stående og blinke foran mig, for det er klart, at hvis tingene udvikler sig fuldstændig uhensigtsmæssigt og forudsætningerne for en trepartsaftale rutsjer, skal man selvfølgelig ind og drøfte det med hinanden igen, og så skal det ske med respekt for, at der jo skal landes et nyt kompromis.
Men der er jo sædvane for, at man, hvis der er nogle temaer, der stikker helt af i forhold til det, der var forudsætningerne, så kan tage det op og drøfte det igen.
Men jeg ville synes, det var dårlig stil at genåbne ting, der er handlet af, og det hører jeg egentlig heller ikke SF's ordfører sige at man skal.
Astrid Carøe (SF), 2021-10-14:
Nej, bestemt ikke.
Det var mere, hvis nu tallet ændrede sig.
Det er bare vigtigt at holde øje med, om det så bliver det i fremtiden.
Til sidst kunne jeg bare godt tænke mig at stille ministeren et spørgsmål i forhold til også at holde øje med de her frafaldstruede elever, altså de mere udsatte elever.
Det er typisk dem, vi ser være i skolepraktik – i hvert fald mange af dem – fordi de ikke er klar til en læreplads.
Jeg er bare bekymret for, at skolerne kommer til at have et meget stærkt fokus på de her måltal og så måske ikke understøtter eleverne i lige så høj grad.
Skal vi ikke også holde øje med det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Det mener jeg bestemt vi skal.
Nu ved erhvervsskolerne godt, at jeg er en lille smule bister, hvad det her angår, fordi de ikke lever op til deres forpligtelse for alt for stor en del af skolernes vedkommende i forhold til den gruppe, der har en meget sårbar baggrund, og det er altså fortsat tilfældet.
Så ja, det går i den rigtige retning, men det går alt for langsomt, og de skal leve op til deres forpligtelser.
Det vil sige: Selvfølgelig lytter jeg, når skolerne siger, at de er bekymrede på det her punkt, men når man så kender baggrunden i forhold til de elever, der er i dag, og de redskaber og muligheder, der er i dag, som man ikke tager i anvendelse, så vil jeg selvfølgelig ikke følge det mindre skarpt, men bare sige, at det kunne man jo i hvert fald starte med at implementere fuldt ud.
Så ville problemet nok blive mindre.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-10-14:
Jeg anerkender, at det er svært for en regering at ændre på en trepartsaftale, hvor man selv er den tredje part.
Jeg efterlyser måske, om ikke vi kan udvise en kreativitet, sådan at vi supplerer aftalen og ikke gør noget, der er i strid med aftalen.
Man er jo forpligtet til at tage en fremskrevet praktikuddannelsesaftale, hvis man ikke er i stand til selv at skaffe sig en, som passer med grundforløbets udløb.
Kunne der ikke på en kreativ vis findes en måde, så vi respekterer trepartsaftalen, men til gengæld sørger for, at vi under en eller anden form sikrer forsørgelse, så der ikke er unge, der skal gå i månedsvis uden forsørgelse?
Det kan vi ikke rigtig være bekendt over for de unge, synes jeg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Altså, for at sige det ligeud, så er svaret nej, for det ville gå på tværs af det, der er aftalt, og der er selvfølgelig rigtig forskellige opfattelser af lige præcis det her spørgsmål og håndteringen af det her spørgsmål.
Derfor er der lagt det snit, der er lagt.
Men det betyder jo ikke, at man ikke kan følge det tæt og se, om forudsætningerne ryger.
For man kan sige, at det i det scenarie, som jeg hører ordføreren også tegne op, jo er der, det lige pludselig eksploderer.
Så kan vi jo ikke have alle mulige rendende rundt, som ikke har noget forsørgelsesgrundlag, det er jeg fuldstændig enig i.
Hvis tallene ligner hinanden, som de er i dag, og forudsætningerne i aftalen dermed er overholdt, nej, så kan vi ikke være kreative hverken på den ene eller den anden måde.
Så holder vi aftalens bogstav.
Men det er faktisk heller ikke det, jeg hører ordføreren sige.
Det, jeg hører ordføreren sige, er, om vi, hvis det er sådan, at det viser sig, at der lige pludselig kommer et gab på flere måneder for rigtig mange unge, så kan være kreative.
Ja, det mener jeg godt vi kan.
Jens Joel (S), 2021-10-14:
Tak til formanden.
Vi har været igennem et rigtig, rigtig langt og hårdt forløb i hele samfundet og i uddannelsessektoren og i folkeskolen omkring corona.
Heldigvis er eleverne tilbage i klasserne, og vores håb og forventning er jo også, at vi ikke igen er nødt til at lukke ned, fordi vi kan holde tingene under kontrol, og
fordi vi heldigvis på den måde – om ikke andet så sundhedsmæssigt og risikomæssigt – er på den anden side af corona.
Og derfor indgik et bredt flertal i Folketinget en aftale om at give udbredt fleksibilitet til skolerne og simpelt hen sige: Vi ved, det er en vanskelig opgave at komme helt tilbage på sporet.
Vi ved, der er store opgaver, der skal løftes derude.
Men vi tror også, at det ikke er den samme opgave i alle klasseværelserne eller på alle skolerne, og derfor er det ikke Christiansborg, der er bedst til at vurdere, hvordan vi sætter ind, hvordan vi sikrer trivslen, hvordan vi får lukket de faglige huller.
Derfor har vi i virkeligheden aftalt med hinanden, at det skulle skolerne, lærerne og lederne have udbredt frihed til at gøre.
Det har de i medfør af den nuværende lov frem til midt i november, og det, vi foreslår her, er jo egentlig bare at forlænge de frihedsgrader, så de gælder i hele det skoleår, vi er i gang med.
Det betyder, at man kan undlade at udarbejde elevplaner og kvalitetsrapporter, og at man kan fravige den diskussion, altså kompetencedækningen, i forhold til at man kan sige, at det er vigtigt, at der er en lærer, som har flere timer i en klasse for at styrke den relation – også selv om læreren måske ikke har undervisningskompetence inden for alle de fag, vedkommende dækker, så man ligesom på den måde kan indrette sig efter, hvor det er skoen trykker mest; man kan lave turboforløb, man kan lave tolærerordninger.
Men det hele baserer sig selvfølgelig på, at man ikke trækker midler ud af folkeskolen, men at man bruger dem på at undervise på bedst mulig måde og sikre, at fagligheden og trivslen kommer tilbage på sporet.
Det støtter vi selvfølgelig op om at man gør, og derfor er jeg også glad for, at der har tegnet sig en bred enighed om at sikre den fleksibilitet resten af skoleåret.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-14:
Jeg kan ikke lade være med at bemærke, at den konservative ordfører sagde: de dele af skolereformen, der skal justeres.
Jeg er slet ikke i tvivl.
Desværre har der jo været en generel opfattelse herinde på Christiansborg af, at politikerne tilsyneladende mente, at de vidste bedre, hvordan man lavede den gode skole, end skolerne selv gjorde.
Jeg har selv prøvet at undervise ude i folkeskolen under folkeskolereformen, og jeg kan kun tilslutte mig, at eksempelvis det her med at lave elevplaner er noget af det mest håbløse spild af tid.
For der, hvor man udvikler, og der, hvor man virkelig gør en forskel, er i dialogen med eleven og i dialogen med forældrene – det er det, vi bl.a. bruger skole-hjem-samtalerne til.
Men det er ude på den enkelte skole, man laver den gode skole, og derfor ønsker vi jo at sætte skolerne fuldstændig fri, for vi ønsker jo at sikre, at pengene følger det enkelte barn, så man kan stemme med fødderne; så man som forældre kan vælge den skole, som er bedst til lige præcis ens eget barn.
Det her er et lille skridt på vejen.
Men det er virkelig på tide, at man også herinde bag de tykke mure indser, at det altså ikke er politikere, der laver den gode skole; det gør man ude på skolerne i samarbejde mellem fagpersonerne og forældrene og eleverne.
Vi stemmer for det her forslag.
Lotte Rod (RV), 2021-10-14:
Tak for replikken om frihed, men det er jo altså ikke frihed, når vi ved, at kommunerne, for hver time man forkorter skoledagen, har en udgift på de her 180-200 mio. kr. til øget åbningstid i sfo'en.
Så hvis kommunerne gerne vil bruge den her frihed, står de med en regning på omkring en halv milliard, og det, vi så har sat af i aftalen – bundet eller ej – var så de her omkring 83 mio. kr.
Så der er jo bare for få penge til, at kommunerne reelt har en frihed.
Derfor har jeg lyst til at spørge ministeren: Hvad er egentlig ministerens svar til de kommuner, som godt kunne tænke sig at bruge den her frihed, men som ikke selv i kassen har pengene til at betale for den øgede åbningstid i sfo'en?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Der har været nogle gode taler fra kollegerne her, også fra Radikale og SF og Enhedslisten.
Jeg er her i stedet for fru Mai Mercado i dag.
Tænk, at den her verdensomspændende pandemi fører til det berømte, kan man sige, window of opportunity – eller mulighed – hvor en aftalekreds nu giver mere frihed tilbage til folkeskolen.
Det er kun godt, at de ressourcer, der frigives, skal forblive i skolen.
Det manglede jo også bare.
Nu gælder lovforslaget jo kun til den 1. august, men vi står på mål for den konverteringsøvelse, til solen brænder ud.
For den understøttende undervisning har aldrig fungeret tilfredsstillende.
Den var tænkt som et svar på at få flere til at klare sig bedre i folkeskolen ved at indføre muligheden for at undervise på nye og spændende måder, men formålet er aldrig blevet indfriet.
Af evalueringer kan vi se, at den understøttende undervisning ikke fungerer.
Men den fungerer allerbedst i tilknytning til den almindelige undervisning.
Det er jo ret tankevækkende.
Derfor foreslog vi jo også inden corona, at den understøttende undervisning skulle droppes.
Der synes at være en berøringsangst for at tage fat på de elementer i folkeskolereformen, som ikke fungerer.
Det har vi altid fundet lidt mærkeligt.
Med relativt enkle greb kan vi gøre folkeskolen endnu bedre, og det bør ethvert parti jo forpligte sig på at tage fat på, og det tror jeg også vi er godt i gang med og finder ud af i enighed.
Lovforslaget indebærer muligheden for at undlade at lave elevplaner og undlade at lave kvalitetsrapporter, og mon ikke mange kommunalt ansatte glæder sig over den beslutning.
For jo, det er en stor papirtiger, som undervisningsministeren tidligere har beskrevet det.
Mange elever og deres forældre får aldrig rigtig kendskab til elevplanerne, og kvalitetsrapporterne er blevet alt for omfattende – omfattende i deskriptiv statistik, men er stadig ikke det styringsredskab hen mod bedre skoler, som det oprindelig var meningen.
Så Konservative bakker op om lovforslaget, og vi ser frem til at fortsætte de gode drøftelser om mere frihed til skolerne.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2021-10-14:
Vi har jo aftalt med hinanden, at pengene skal blive i skolen, for hele idéen med den kortere skoledag er jo, at man som skole reelt har valget mellem, om man ønsker at have timer, eller om man i stedet for ønsker at have en kortere dag og så til gengæld sætte en ekstra lærer eller pædagog på eller dele eleverne op i små hold.
Det forudsætter jo, at pengene bliver i skolen, og så står kommunerne jo med en regning, hvis sfo'en så skal åbne tidligere.
Hvor skal kommunerne finde den halve milliard?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Men jeg anerkender fortsat ikke præmissen for spørgsmålet.
Jeg anerkender ikke det regnestykke, altså at det er så stort et beløb, vi taler om.
Derfor er det jo lidt svært at svare på spørgsmålet, for det svarer til, at man spørger: Er du holdt op med at slå din kone?
Jamen hvis man aldrig har slået sin kone, så er det jo et spørgsmål, der er lidt svært at svare på.
Og jeg anerkender simpelt hen ikke, at beløbet er så stort.
Altså, dels sparer man jo penge på at forkorte skoledagen, dels er der sat penge af, så der faktisk er midler til, at man kan vælge at sige, at sfo'en skal være længere tid åben, hvis den måde, man forkorter på, fordeler sig hen over de forskellige årgange i skolen.
Så er det klart, at hvis en kommune vælger at gøre det anderledes, er det jo deri, friheden består i, altså at det kan de vælge at gøre.
Og derfor kan man sige: De kan jo faktisk indrette sig på en måde, sådan at de anvender pengene til at holde sfo'en længere tid åbent.
Lotte Rod (RV), 2021-10-14:
Tak for det.
Hvad er Socialdemokraternes holdning til, at der ikke bliver afsat penge til, at sfo'erne kan åbne noget tidligere, når nu man afkorter skoledagen?
Jens Joel (S), 2021-10-14:
Der blev jo faktisk med de aftaler, vi lavede, afsat puljer til forskellige indsatser.
Og det er jo rigtigt, at det ikke er blevet sagt, at de her penge skal bruges på det her.
Det er sådan set af respekt for den lokale vurdering af, hvor det er, der skal sættes ind.
Så man kan sige, at hverken hvad angår indretningen eller pengeposerne, blev der sagt fra Christiansborgs side, hvordan de skulle anvendes, eller hvad det var, der skulle gøres.
Derfor er der selvfølgelig også forskel på, hvordan kommunerne vil implementere det.
Lotte Rod (RV), 2021-10-14:
Deler Socialdemokraterne min bekymring over, at kvaliteten i sfo'en falder, hvis der ikke bliver afsat penge til, at sfo'en kan åbne tidligere?
Synes Socialdemokraterne, at det er et problem?
Jens Joel (S), 2021-10-14:
Det, der faktisk var tanken med det her, med de aftaler, vi lavede, var, at man ude lokalt skulle have mulighed for at indrette sig sådan, som man syntes det var mest hensigtsmæssigt.
Der må man jo sådan set også gå ud fra, at man i kommunalbestyrelserne – at man på skolerne og i kommunerne – også diskuterer, hvad det har af konsekvenser, hvis man afkorter skoledagen og indretter sig anderledes.
Men det er selvfølgelig vigtigt, at man tager det ansvar, og det har jeg ikke nogen grund til at tro at man ikke gør.
Stén Knuth (V), 2021-10-14:
Lad mig med det samme sige, at vi måske ikke overraskende også støtter forslaget her.
Som noget af det sidste, vi skal gøre i dag, skal vi behandle det her lovforslag, der giver mulighed for at videreføre flere af de frihedsgrader, som skolerne har fået under håndteringen af covid-19.
Hensigten har været, at kommunerne dermed kunne fokusere på at tage hånd om de problemer – både de faglige, men jo også de trivselsmæssige – som opstod under coronaen.
Nedlukningen satte en begrænsning på elevernes sociale liv og fritid, ligesom den jo også satte flere begrænsninger i forhold til undervisningen.
Nu er vi på den anden side af en lang lukning.
Restriktionerne er væk, og hverdagen er godt på vej tilbage til det normale.
Det her lovforslag er dog alligevel også et udtryk for, at alt ikke er, som det plejer at være.
Derfor skal vi også generelt tage os i agt for unødigt at forlænge de her coronatiltag.
Men for så vidt angår det her forslag om at fastholde den frihed, vi har givet skolelederne og kommunalbestyrelserne ude i landet, til i vid udstrækning selv at kunne træffe beslutning om elevplaner og kvalitetsrapporter og skoleugens længde, er det jo områder, hvor vi muligvis kommer til at se en anderledes hverdag om ganske få år.
Bevares, vi skal lige blive enige først, men på lange stræk tror jeg, vi kommer til at se noget, der er anderledes, end det plejer at være.
Nu ligger der et forslag her på baggrund af en politisk aftale, som Venstre med resten af forligskredsen jo indgik tilbage i juni, og selv om tiden alligevel synes at være en anden og omstændighederne også har ændret sig, er udgangspunktet aftalen her, og den står vi selvfølgelig fast ved.
Og med de ord kan jeg meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-10-14:
Vi er endnu ikke helt fri af covid-regimet.
Vi har løbende under covid vedtaget en række lempelser på folkeskoleområdet for at give skolerne de bedst mulige rammer for at få børnene igennem krisen med mest mulig læring.
Det har været vigtigt i den sammenhæng at lempe på en række af de bureaukratiske regler, så lærerne har fået mere tid til at være sammen med børnene på de måder, det nu har været muligt – i perioder digitalt, til andre tider i mindre grupper, men hele tiden med størst muligt fokus på læring og trivsel.
Vi er nu heldigvis ved at være på den anden side af epidemien.
Vi har lært en masse.
Det har på mange måder været et stort eksperiment med de måder, vi har arbejdet på.
Det skal vi reflektere over, og vi skal overveje, om nogle af de værktøjer, vi har sat på standby – elevplaner, kvalitetsrapporter m.v. – fremadrettet skal have en anden form.
Derfor giver det god mening at forlænge de frihedsgrader, som har været gældende under covid, indtil vi har fundet ud af, hvordan de fremadrettet skal se ud.
Derfor det her lovforslag, som netop forlænger frihedsgraderne til sommeren 2022.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2021-10-14:
Alle børn er ikke størrelse 45.
Sådan sagde en skoleleder, da skolerne stadig var lukket ned under coronaudbruddet.
Og hvad mente han så med det?
Nogle børn har følt sig enormt ensomme.
Nogle børn har til gengæld pludselig følt, at det var nemmere at være med, fordi der blev skruet ned for de sociale udfoldelsesmuligheder.
Børn er forskellige, og derfor står skolen nu med en opgave, der er lige så stor som den opgave, den løste så fantastisk flot under coronakrisen, men som også er forskellig fra skole til skole.
Skolerne står nu med den opgave at møde børnene der, hvor de er, og være der for dem på det niveau og i den form, som børnene har brug for.
Det kræver tid, det kræver fleksibilitet, det kræver frihed.
Det kræver, at vi giver slip på styringen og kontrolmekanismerne og har tillid til de ansatte.
Alle børn er ikke størrelse 45, så derfor må vi sætte skolerne mere fri, så de kan finde løsninger, der sørger for, at alle børn får det bedste ud af deres skoletid.
Og hvad sker der egentlig, når vi sætter skolerne fri?
Ja, det så vi faktisk under den første nedlukning: kortere skoledage med mindre hold og mere tid sammen med læreren.
Meldingen fra skolerne var, at det gik godt, overraskende godt.
Nogle steder nåede man de faglige mål hurtigere, end man ellers ville have gjort.
Hvorfor?
Fordi en lang skoledag med mange elever i klassen og kort forberedelsestid ikke er vejen til god kvalitet i undervisningen.
Tværtimod er det frihed til at tilrettelægge skoledagen på en måde, der giver mening for børnene lokalt, og ressourcer, så der er tid til at forberede undervisningen, og ordentlige rammer, så det ikke er megaklasser, hvor der ikke er mulighed for at se og høre den enkelte elev.
Den frihed giver vi nu også i det kommende skoleår – i hvert fald noget af vejen – med mulighed for kortere skoledage og for at droppe tidstyranniet med elevplaner og kvalitetsrapporter.
Det var det vigtigste for SF, da vi forhandlede den her aftale, altså at skolerne fik mere frihed.
Og stod det til os, skulle friheden ikke kun gives i år, men i alle kommende skoleår; for frihed til skolerne vil i vores optik give en grundlæggende bedre skole og skoledag for børnene.
Derfor mener vi i SF, at man skal lave en frihedsreform for skolerne.
Men i dag starter vi med at sige ja det forslag, der ligger her.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-14:
Tusind tak.
Der blev sagt rigtig mange gode ting om det her forslag fra den konservative ordførers side, og jeg kan faktisk tilslutte mig det hele.
Og så vil jeg egentlig gerne lægge vægt på, at jeg også synes, det er dybt problematisk, at man med det her lovforslag entydigt flytter ansvaret fra eleven over til skolen.
Jeg synes faktisk, at der er noget rigtig sundt ved, at det er eleven, der skal finde en læreplads.
Så vi siger også nej til L 34.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Tak, formand.
Flere lærepladser og nemmere adgang til lærepladser er gentagne gange igennem årene nævnt som en stor udfordring for at styrke søgningen til eud.
I mange år har vi jo haft en målsætning om, at 25 pct. af en årgang skal tage en eud, og der er vi jo ikke endnu.
Det lovforslag, som ligger foran os her, skal udmønte dele af trepartsaftalen, der har fokus på at styrke lærepladser med en række tiltag.
Der er en del målsætninger om, hvad virksomhederne skal gøre for at øge antallet af lærepladser, og her kan man jo sætte spørgsmålstegn ved, om de målsætninger er rigtige, om de er for hårde, og hvad man gør, hvis ikke man kan leve op til de måltal.
Der er også en digitalisering af uddannelsesaftalerne, og det er jo nyttigt, og det er noget, som selvfølgelig bør ske.
Så er der en del lærepladsunderstøttende indsatser.
Jeg vil sige, at der jo også allerede sker meget ude i sektoren.
Jeg har besøgt flere erhvervsskoler, og der er jo nu rigtig mange stærke konsulenter, der forsøger at skabe den kontakt ud til virksomhederne og skabe de lærepladser.
Så der er rigtig meget derude, så spørgsmålet er også ligesom, hvad der mere er behov for.
Men det er klart, at vi skal styrke erhvervsuddannelserne.
Det kunne godt gøre, at man sænker elevernes incitament til at finde en læreplads.
Noget andet er, at vi gerne vil stille spørgsmål til lige nu at bruge 500 mio. kr. i AUB-penge i stedet for at bruge dem til bl.a. at finansiere underskuddet i AUB.
Der var jo lavet en regnefejl på ca. 2,5 mia. kr., og nu er der et underskud.
I morgen skal vi jo drøfte L 39, og der står her, at man nu øger betalingen for virksomhederne, fordi der er ret store opkrævninger, nemlig tre gange over de næste 3 år.
Og det er jo problematisk, særlig i lyset af covid-19, hvor mange virksomheder stadig kan hænge i bremsen.
Så det er lidt vanskeligt, men vi stemmer altså nej til L 39, fordi det går for hurtigt med at opkræve så mange midler, og så skal man bruge 500 mio. kr. af de midler herovre i L 34, og derfor siger vi også nej til L 34.
Tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-10-14:
Nu er det jo ikke os, der har skrevet det her lovforslag, men jeg forstår det ikke, som om det er EU-modstridende, at det er, som det er i dag.
Men det er derimod et spørgsmål om, at det skal være enklere at drive virksomhed, og jeg går ikke ret meget op i, hvilken valuta kulbrinteregnskaberne helt præcis er opgjort i for hver virksomhed, og for mig betyder det ikke så meget, om det er den ene eller den anden valuta.
Så jeg er sådan set positiv over for tanken om, at det bliver lettere at drive virksomhed.
Men det er jo ikke Venstre, der har valgt ordlyden i lovforslaget.
Så det vil jeg helst ikke tages til indtægt for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-14:
Jeg er helt med på, at det ikke er Venstres forslag, men man støtter det, og man er normalt en utrolig stor EU-tilhænger.
Men kan man ikke godt se, at man her har nået en principiel grænse, hvor det virker fuldstændig ulogisk, altså at det skulle være en hindring for andre landes virksomheder at slå sig ned i Danmark, at de skal opgøre et regnskab i danske kroner, et regnskab, som jo i øvrigt skal indsendes til Erhvervsstyrelsen og andre steder?
Det er, synes jeg, virkelig et skidt argument, regeringen er kommet med, og de bruger også andre argumenter, men det står jo øverst på side 6, at det er etableringsretten, der er udfordret, og det er derfor, de fremsætter det her forslag.
Kan Venstre ikke se, at der nogle gange er nødt til at være en grænse for, hvornår man skal blande sig fra EU's side, og at det her godt kunne være en grænse, hvor man sagde, at man nok er gået lidt for langt?
Louise Schack Elholm (V), 2021-10-14:
Jeg synes, vi skal få udboret i udvalgsbehandlingen, om det virkelig er i strid med EU-retten, for det tvivler jeg stærkt på at det er.
Så det synes jeg bare vi skal få udboret.
Det er da den letteste måde at løse det her på.
Altså, jeg ser det ikke, som om det er enormt vigtigt, om det er den ene eller den anden valuta, som kulbrinteregnskaberne er gjort op i.
Det må jeg indrømme.
For mig er det også et spørgsmål om, at vi sikrer os, at det er så enkelt som muligt at drive virksomhed, men selvfølgelig på ordentlige og fornuftige vilkår.