runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2017-12-12:
Tak for det.
Jeg skal sige, at Dansk Folkepartis EU-ordfører er ked af, at han ikke kunne være her i dag.
Han ville gerne have deltaget i den her debat, men der er nogle personlige årsager til, at han ikke kan være her.
Men han stiller sig selvfølgelig til rådighed i udvalgsarbejdet.
Jeg har så fået den fornøjelse lige at sige, hvad han synes vi mener om det her beslutningsforslag.
Det er jo en genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag, har jeg forstået, og allerede nu, med fremsættelsen af det forslag her, har Enhedslisten formået at skabe splid imellem de ellers meget EU-venlige partier Venstre og Socialdemokratiet.
Det er da i sig selv en god ting, kan man sige, hvis det er det, der er opnået her.
Med hensyn til forslaget om indførelse af en social protokol i Lissabontraktaten forstår vi sådan set de gode tanker, der ligger bag ønsket om bedre at beskytte lønmodtagere i Danmark og for så vidt også andre lande mod social dumping.
Spørgsmålet er så blot, om det er den rigtige medicin i forhold til den diagnosticerede sygdom.
Grundlæggende tror jeg, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten er enige om, at ambitionen, snarere end mere EU-regulering, er mindre EU-regulering.
Med indførelsen af en social protokol, som Enhedslisten efterspørger, risikerer vi jo at åbne op for mere EU-regulering og altså for, at EU overtager et større ansvar på arbejdsmarkedet.
Og det er jo ikke nogen selvfølge, blot fordi Danmark eksempelvis, som forslagsstillerne ønsker det, beder om en social protokol med de ønsker, vi nu engang måtte have til, hvordan en sådan skulle se ud, når den var færdiggjort, at den vil få det aftryk.
Det kan jo godt ende med at være en social protokol, som ikke styrker lønmodtagernes retsstilling, men tværtimod svækker den.
Man skal også være opmærksom på, at hvis man først bevæger sig ind på det spor, der hedder, at man skal have en protokol til at håndtere et specifikt problem, så kan man også risikere, at en række andre interessenter ønsker diverse protokoller til at håndtere specifikke problemstillinger, der er vigtigere for dem, og dermed sætter man gang i en uheldig proces med mere EU-regulering.
Det er vi ikke interesserede i.
Spørgsmålet er, om det ikke ville være mere hensigtsmæssigt at angribe problemstillingen gennem et dansk forbehold.
Vi har tidligere i Folketingssalen diskuteret spørgsmålet om et velfærdsforbehold.
Det ville give meget god mening at angribe problematikken om social dumping inden for samme overskrift.
Selv om Dansk Folkeparti altså godt forstår bevæggrundene hos forslagsstillerne, er vi noget tilbageholdende med at støtte det forslag.
Vi har ikke sagt direkte nej til det med den tale her.
Men hvordan og hvorledes det så kan spille ind, skal jeg ikke kunne stå og sige her, men jeg vil anbefale, at I tager en snak med vores EU-ordfører.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-12:
Det udsagn vil jeg så vælge at tage på den positive måde, selv om jeg blev sådan en lille smule træt, da jeg hørte den første del.
Jeg har prøvet at forklare de to andre gange, jeg har været ordfører på det her, at sådan forholder det sig ikke.
Men jeg synes virkelig, at Dansk Folkeparti bør sætte sig grundigt ind i, hvad det her forslag går ud på, for det betyder jo, at hvis der opstår en konflikt imellem det indre markeds regler, som der gjorde med den her Lavaldom, og de faglige rettigheder, så er det de sidste, der skal vinde.
Bent Bøgsted (DF), 2017-12-12:
Tak for det.
Jeg forstår udmærket de synspunkter, som hr. Finn Sørensen kommer med, og langt hen ad vejen er vi også enige.
Vi var også sammen om at lave det skrift om den sociale søjle.
Det er jo ikke sådan, at vi er totalt afvisende over for alt, slet ikke.
Men jeg vil anbefale, at hr. Finn Sørensen lige tager en snak med vores EU-ordfører på det område her.
For det er sådan set i Europaudvalget, det behandles, og der er jeg så ikke med.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-12:
Det vil jeg bestemt gøre.
Det er jo også interessant at gøre det stykke arbejde, for med Socialdemokratiets udmelding er det faktisk kun Dansk Folkepartis stemmer, der mangler.
Så ville vi kunne pålægge regeringen, at den faktisk skal rejse det her forslag.
Så siger ordføreren, at han ikke er EU-ordfører, men ordføreren er jo beskæftigelsesordfører, og i Beskæftigelsesudvalget beskæftiger vi os bl.a. med den danske model og den danske forhandlings- og konfliktret.
Det sætter vi meget højt alle sammen, og her er altså et forslag, der kan sikre den, så hvordan kan Dansk Folkeparti overhovedet være i tvivl om, at de skal støtte sådan et forslag?
Bent Bøgsted (DF), 2017-12-12:
Vi taler selvfølgelig sammen på tværs af udvalgene, også af Beskæftigelsesudvalget og Europaudvalget.
Nu er det sådan, at det behandles i Europaudvalget, og det er hr. Kenneth Kristensen Berth, der er ordfører og vores medlem af udvalget.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at det er ham, der så træffer afgørelsen i den forbindelse.
Derfor vil vi stadig henvise hr. Finn Sørensen til at tage kontakt til ham i udvalget og få en god snak om det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-12-12:
Jeg står her og svælger i min partifælle hr. Emmanuel Macron – det lyder meget godt.
Det kan være, at jeg skal til at bruge det, men jeg tror ikke helt, at de er færdige med at finde ud af, hvilken gruppe de tilslutter sig.
Men jeg er enig i, at det ville være logisk, at de tilsluttede sig den liberale Alde-gruppe.
Ifald der skal diskuteres traktatændringer – det skal der jo på et eller andet tidspunkt, det bliver bare ikke nu – så er vi da selvfølgelig åbne for at diskutere alt, men jeg tror ikke, det kommer bag på hr. Peter Hummelgaard Thomsen, at Venstre er meget skeptisk over for at udvide EU-samarbejdet til at omfatte en egentlig social protokol.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-12:
Tak for det.
Vi er i Liberal Alliance optagede af, at der er en fornuftig balance mellem arbejdstagernes rettigheder og den fri bevægelighed.
Vi tror, at det ville få uoverskuelige konsekvenser for det europæiske arbejdsmarked, hvis der skulle indtræffe en situation, hvor den sociale protokol blev indskrevet i Lissabontraktaten.
Det ville jo give konfliktretten forrang for andre rettigheder, begrænse den fri bevægelighed, som jo faktisk har betydet rigtig stor økonomisk og social fremgang i Europa.
Så alene af den grund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Noget andet er sådan helt pragmatisk, at det ville kræve en traktatændring, og det er jo nok noget, der har lange udsigter.
Så det er heller ikke noget særlig realistisk forslag.
Vi kan altså ikke støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-12-12:
EU-regler sikrer jo den frie bevægelighed for kapital, varer og arbejdskraft og tjenesteydelser, men til gengæld sikrer reglerne ikke arbejderrettigheder og medlemslandenes ret til at beskytte sig imod social dumping.
Derfor frygter vi, at der er frit spil for arbejdsgivere og privatpersoner til at importere udenlandsk arbejdskraft til lavere lønninger og dårligere arbejdsvilkår, og det er jo den helt gale vej at gå, ikke mindst i lyset af alle de timer, vi har brugt her i salen på at diskutere, hvordan vi modvirker social dumping.
Herved kommer den økonomiske bundlinje til at stå meget tydeligt over den sociale bundlinje, og det er imod Alternativets visioner om, at vi så vidt som muligt ser en sidestilling af den sociale og den økonomiske bundlinje.
Ja, faktisk er vi i det her tilfælde enige om, at de sociale rettigheder skal have forrang for de økonomiske friheder i tilfælde af konflikt mellem de to sæt rettigheder.
Derfor støtter vi også indførelsen af en social protokol til Lissabontraktaten som foreslået af Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation i 2008, og som er grundlaget for det beslutningsforslag, vi behandler her.
Samtidig er det en lidt underholdende dag i dag, for jeg var meget begejstret for Socialdemokratiets tale, og jeg kan se, at hvis DF vælger at forsvare de danske lønmodtageres rettigheder og sikrer, at man ikke kan komme fra udlandet og underbyde vores danske model og underbyde danske arbejdere, så har vi jo et flertal, som er ikke bare nyt, men også rigtig spændende.
Så vi støtter forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2017-12-12:
Det er da en rigtig spændende debat i dag med mange nye positioner.
Jeg var selv i salen, da vi diskuterede det for godt og vel halvandet år siden, og det må jeg være fuldstændig ærlig og tilstå også var en særlig oplevelse, for det blev jo i høj grad sådan en juridisk diskussion mellem Jørn Neergaard Larsen, vores daværende minister, som ved rigtig meget om det her område, og på den anden side hr. Finn Sørensen, som jo også ved vældig meget om det her område.
Og så blev det i virkeligheden også en diskussion om, hvad der så lå i de forskellige domme.
Siden har vi jo diskuteret det her, og vi har også i det hele taget diskuteret EU's sociale profil, ikke bare i vores parti, men i hele EU – Macron blev nævnt tidligere.
For os er det vigtigt, at vi får et mere socialt EU, for vi tror også på, at det er noget af det, der kan dæmme op for den skepsis, som vi ser over for EU.
Samtidig er vi og jeg også bekymret for, at et mere socialt EU, der til gengæld går ind og blander sig i den nationale beslutningskompetence, vil indebære store problemer.
Men det, vi ser nu, er jo et katalog af sociale rettigheder som en ledesnor, altså ikke noget, der er juridisk bindende, og som i øvrigt er i fuldstændig overensstemmelse med den måde, vi har indrettet os på herhjemme.
Så et EU, der konvergerer i dansk retning, uden at det er juridisk bindende, synes vi er fint.
Men det kunne være endnu finere, hvis det så blev suppleret med sådan en social protokol her, som vil være juridisk bindende, men som jo kun stadfæster den nationale lovgivning.
Det her vil jo ikke være en indgriben i den nationale beslutningskompetence, sådan som jeg hører Dansk Folkeparti sige.
Og det er måske der, hvor man skal fokusere sin energi frem til andenbehandlingen, for vi er uenige med Dansk Folkeparti, hvis de mener, at det her er en indgriben i den nationale beslutningskompetence.
Vi mener derimod, at det her kan være med til at sikre den nationale beslutningskompetence, og derfor vil det her katalog af rettigheder, som ikke er juridisk bindende, men som er en rettesnor, kombineret med sådan en social protokol her være en måde, hvorpå vi kan få et mere socialt EU, der samtidig respekterer den nationale beslutningskompetence.
Så vi kan støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-12-12:
Jamen undskyld, er det ikke det, hr. Søren Søndergaard og hans venner fra Folkebevægelsen mod EU og andre har sagt lige siden 1972?
Dengang var det italienere, der ville komme væltende ind over grænserne og stjæle arbejdet fra danske arbejdstagere, fordi de kunne komme og underbyde og finde sig i en lavere løn osv.
Så er det østeuropæerne osv., men faktum er, at de arbejdstagere, der kommer fra de andre EU-lande, bidrager positivt til den danske statskasse, til vores velfærdssamfund osv.
Så er der tilfælde, hvor regler bliver overtrådt, og dem skal vi selvfølgelig slå hårdt ned på, men det er jo ikke det samme, som at der skulle være en eller anden grundlæggende fundamental systemfejl i EU og med den fri bevægelighed.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Jeg kan ikke tilføje så meget.
Jeg har følt mig udmærket dækket ind af ministeren og Venstres ordfører.
Så tak for forslaget, men vi stemmer imod.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Jeg tror faktisk, vi er inde ved kernen nu.
Jeg tror, det er her, der er en forskellig vurdering.
Ja, det er vores opfattelse, at social dumping er et kæmpestort problem i Danmark, i Sverige, i Tyskland og i forskellige andre lande med relativt høje lønninger.
Det er et kæmpestort problem.
Hvis Venstre ikke mener det, er det klart, at man ikke er villig til at tage de midler i brug, som vi synes man skal.
Så vi er nok inde ved kernen af uenigheden her.
Så tak for den afklaring.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-12:
Det er måske igen en fortolkning af, hvad det her forslag om en social protokol er.
Vi læser det jo rigtig meget sådan – og det viser de diskussioner, vi har haft med både vores nordiske samarbejdsorgan, SAMAK, og med de europæiske Socialdemokratier og andre steder, også – at det i virkeligheden tværtimod er et værneting, kan man kalde det, i forhold til at sikre, at traktaterne bliver fortolket.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-12-12:
Jamen det synes jeg nu altså også er et fortegnet billede af virkeligheden.
Jeg synes i øvrigt også, at jeg ikke kan genkende den fortolkning, som skrives ind i beslutningsforslaget, af de afgørelser, som der henvises til.
Det er jo kendetegnende, at vi har fundet løsninger på de spørgsmål, der har været på nationalt plan, med arbejdsmarkedets parter.
Christian Juhl (EL), 2017-12-12:
Spørgsmålet er jo ganske rigtigt, om man er tilhænger af et socialt arbejdsmarked, hvor der er, som ordføreren sagde, balance mellem markedet og sociale rettigheder, eller om man er tilhænger af et asocialt arbejdsmarked, hvor det er jungleloven, der gælder, og hvor de stærkeste, altså dem, der har den største kapital, altid vinder.
Derfor spørger jeg: Mener ordføreren virkelig, at der er balance imellem markedet og sociale rettigheder i EU?
Og mener ordføreren dermed også, at det er ganske overflødigt, at der har været så rigtig, rigtig mange kræfter afsat til at bekæmpe social dumping?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-12-12:
Altså, jeg skal vælge mellem, om jeg støtter jungleloven, eller om jeg støtter Enhedslistens beslutningsforslag – det var sådan lidt, jeg hørte spørgsmålet formuleret.
Jeg ved ikke, hvilket nummer jungleloven har – L 122? – eller hvornår vi har behandlet den her i Folketinget.
Og i øvrigt mener jeg også, at man bare kan kigge på arbejdsløshedstallene.
Altså, hvis problemet med social dumping var af den karakter, som Enhedslisten forsøger at få det til at lyde som, så havde vi jo en tårnhøj arbejdsløshed blandt danske arbejdstagere i Danmark, fordi der så ville komme en masse arbejdstagere fra de øvrige EU-lande og underbyde dansk arbejdskraft gennem social dumping – og det er jo ikke tilfældet.
Christian Juhl (EL), 2017-12-12:
Jeg vælger altid lige at høre svaret, før jeg trykker, det kan jo være, at det bliver dækkende.
Men jeg forstår, at der nu så er balance, og at det egentlig har været spild af kræfter, for nu har vi jo lav arbejdsløshed, og alligevel bliver arbejdskraft fra andre lande ved med at komme til Danmark.
Det passer jo ikke helt sammen.
Det andet, jeg tænkte på, var: Tiden er ikke inde til en ændring af EU.
Med den stigende modstand, der er, mod EU – og desværre i højreekstrem retning i Europa, faktisk halvfascistiske grupper – er tiden så ikke inde til at prøve at gøre EU en lillebitte smule mere populær blandt almindelige borgere i Europa?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-12-12:
Jeg tror ikke, jeg har sagt, og jeg er faktisk ret sikker på, at jeg ikke har sagt, at tiden ikke er inde til at ændre EU.
Det er jo noget andet.
Og EU er i øvrigt allerede i fuld gang med en ændring; eksempelvis er antallet af forslag, der kommer fra Kommissionen, raslet ned.
Så har vi en række udfordringer, eksempelvis Brexit, som er ved at blive håndteret.
Så jo, der skal da ændres i EU, og den skepsis, der er i befolkningen, skal jo tackles ved, at EU leverer løsninger på de problemer, som EU er sat i verden for at komme med løsninger på.
Det, jeg sagde, var, at tiden ikke lige nu er inde til egentlige traktatændringer.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Jeg vil bare høre, om man skal forstå det, som ordføreren siger, på den måde, at ordføreren har den opfattelse, at social dumping ikke er et stort problem på det danske arbejdsmarked.
Ordføreren brugte formuleringen, at der i forlængelse af Laval var fundet løsninger.
Det, der primært har virket i forhold til social dumping, er jo det massive fald i arbejdsløsheden, som hænger sammen med krisens udvikling.
Men er det ordførerens og Venstres opfattelse, at social dumping ikke er et kæmpeproblem på det danske arbejdsmarked og på arbejdsmarkedet i alle mere veludviklede EU-lande?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-12-12:
Bevares, der findes jo primært arbejdsgivere, som ikke overholder de regler, de skal overholde.
Det er så kontrollen med, om reglerne bliver overholdt,'s skyld, fordi den så er mangelfuld.
Der synes jeg jo, at det er rigtig godt, at man eksempelvis har en vågen fagbevægelse, som afslører nogle af de forhold.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-12:
Jeg mener afgjort, at de urimeligheder og de udfordringer, der har været – det er jo ikke alene arbejdskraftens frie bevægelighed – i særdeleshed er i forbindelse med udstationering af lønmodtagere.
Det er den fri bevægelighed for tjenesteydelser, som i rigtig mange lande, herunder også i Danmark, har skabt store udfordringer med social dumping.
Jeg tror, at ud over et revideret udstationeringsdirektiv, hvor jeg også gerne vil kvittere over for regeringen at have været en aktiv medspiller i i forhold til Danmarks position, vil en sådan en social protokol kunne gå ind og ligestille hensynene mellem det indre marked og respekten for løn- og arbejdsvilkår, rettigheder osv.
Det tror jeg kan være – om end det ligger meget langt ude i fremtiden – et vigtigt redskab, hvis det overhovedet kan blive til noget.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Vores grundlæggende opfattelse er jo, at EU aldrig har været indrettet til eller beregnet på eller forberedt på at løse den her opgave.
Det er jo derfor, at vi har en fundamental modstand mod EU.
Men vi er villige til at erkende det, hvis vi tager fejl.
Hvis det viser sig, at EU kan løse den opgave, er vi selvfølgelig i en ny situation.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke også den socialdemokratiske ordfører opfatter lige præcis den sociale protokol som noget helt afgørende, når vi snakker om bekæmpelse af social dumpning – altså ikke bare snakker sådan om sociale rettigheder i al almindelighed, men lige præcis snakker om social dumping, og at det lige præcis er den manglende evne til at bekæmpe social dumping, der skaber en utrolig frustration rundtomkring, bl.a. i den danske arbejderklasse.
Karsten Hønge (SF), 2017-12-12:
Tak til Dansk Folkeparti for at sætte den her debat på dagsordenen.
Det er en vigtig, principiel debat, som har konsekvenser for opbakningen til EU.
Det er godt med mobile lønarbejdere, men det giver også nogle udfordringer.
Selvfølgelig skal der være fairness og fornuft, når danske ydelser betales til jobsøgning i andre EU-lande.
Danske dagpenge skal ses i lyset af den dækningsgrad eller kompensationsgrad, som dagpengene har i forhold til det danske lønniveau, og i Danmark har dagpengene en dækningsgrad, der vel ligger omkring de 50 pct. for faglærte.
I Rumænien og Bulgarien vil de samme dagpenge vel have en dækningsgrad på omkring 200 pct.
Det giver ikke mening, og det vil af danske skatteydere og danske medlemmer af a-kasserne med rette kunne blive opfattet som unfair.
Når en lønarbejder mister sit arbejde i Danmark, går en proces i gang både i a-kassen og i jobcenteret, der indkaldes til samtaler, og jobsøgning skal dokumenteres.
Tilsvarende har vi ingen som helst mulighed for at kontrollere, hvorvidt en rumænsk eller bulgarsk bygningsarbejder reelt står til rådighed for job i hjemlandet.
SF mener, at 3 måneder er så rigelig lang tid.
Har man ikke fundet et job i den periode, skulle man vist hellere tænke på at få næsen vendt hjemad.
Som det ligger beskrevet i det beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, kan vi ikke støtte det, men vi vil meget gerne i udvalget se nærmere på, om vi kan finde sammen om en tekst, der kan være med til at skubbe regeringen i den rigtige retning.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Jeg vil gøre det kort.
Vi føler os godt dækket ind af ministerens indlæg.
Vi deler intentionerne fra Dansk Folkeparti om at sørge for at holde overførselsindkomsterne nede.
Det er vi generelt tilhængere af.
Også i forhold til udlændinge er det selvfølgelig vigtigt, at de danske overførselsindkomster ikke er så høje, at de fungerer som en magnet for folk, der kommer til Danmark for at få vores overførselsindkomster.
Så det ville egentlig være godt, hvis vi kunne gøre det, som Dansk Folkeparti lægger op til, men vi må også respektere, at når regeringen fortæller os, at det ikke er noget, vi umiddelbart kan gennemføre af hensyn til EU-reglerne, er vi jo i de fleste tilfælde bundet af det.
Vi har selvfølgelig ikke den holdning, at EU skal bestemme alt, men vi har den holdning, at når vi indgår nogle aftaler i EU, må vi som hovedregel leve op til de aftaler, medmindre der er tale om helt vitale danske interesser.
Hvis der er et eller andet virkelig afgørende for landets fremtid eller eksistens, kan man selvfølgelig bryde aftaler, men her er det svært at få øje på, hvordan vi skulle kunne gå ind og retfærdiggøre, at vi ikke lever op til de regler, som findes på området, og som vi vel selv har været med til at vedtage i EU.
Bent Bøgsted (DF), 2017-12-12:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne takke partierne for en god debat.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er et vigtigt emne.
Vi har svært ved at se, at man kan rejse til et land, og at man får dagpenge med i 3 måneder, der måske er tre-fire eller måske fem gange så høje, som den løn man ellers kan få ved at tage et job dernede.
Det er klart, at så har vi ikke den store tiltro til, at f.eks. en fra Rumænien eller en fra Polen vil rejse tilbage og sige, at man søger arbejde i sit eget land, når man har en god dagpengesats i Danmark, som man kan tage med.
Og de kan rejse til Danmark og få den høje dagpengesats igen.
Der er også forskel på, om man har været i Danmark i 12 måneder og optjent alle dagpengene i Danmark, eller om man har sin optjening med fra det land, man kommer fra, og så efter 3 måneders optjening kan få fulde danske dagpenge.
Det synes vi ikke er fair.
Vi var godt klar over, at der var nogle problemer omkring EU, og det er brandærgerligt, at EU, på grund af at Storbritannien går ud, siger, at så dropper vi al snak om at indeksere dagpengene.
Det er brandærgerligt, at de gør det.
De skulle have arbejdet videre med det.
Ministeren har sagt, at vi vil arbejde inden for EU.
Jeg fornemmer, at ministeren er enig med Dansk Folkeparti i vores betragtninger her, men der skal arbejdes inden for EU.
Det er sådan, jeg har opfattet det.
Det er fair nok.
Tak til hr. Peter Hummelgaard Thomsen for at ville være med til at se på en beretning.
Jeg tror, vi kan komme langt ad den vej.
Det samme vil jeg benytte lejligheden til at sige til hr. Karsten Hønge, der er inde på det samme spor, altså at vi kan skrive en fælles beretning.
Jeg er så lidt usikker på, om Venstre vil være med til den samme type beretning, som der er snak om, men det må vi jo se på i udvalgsarbejdet.
Det lyder i hvert fald til, at vi kan skrive en beretning, der kan være med til at presse regeringen i den retning, som vi gerne vil.
Hr. Finn Sørensen sagde nej og synes, at man skal have alle de dagpenge med, man nu kan få, og det er fair nok.
Det er den holdning, man har der.
Jeg respekterer fuldt ud, at man har den holdning.
Det samme med Liberal Alliance og Radikale.
At man har den holdning er fair nok; det var et nej til det.
Om Konservative vil være med til at kigge på en fælles beretning, må vi jo lige undersøge i udvalget.
Liberal Alliance var jeg lidt usikker på.
De sagde nej til forslaget, men om de også vil være med til en fælles beretning, ved jeg ikke.
Vi må se, hvad vi kan blive enige om.
Men jeg vil sige tak for en god debat, og så må vi i udvalget se på, hvad vi kan blive enige om i en beretning.
Så tak for en god debat.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-12:
Tak, og tak til ordføreren for indlægget.
Ja, det bliver rigtig spændende at se, hvad de forskellige egentlig mener, når vi skal sidde og skrive noget ned.
Det er jeg da også lidt spændt på på baggrund af nogle af de udmeldinger, der er kommet.
Jeg synes, at ordføreren – ikke så meget i sit indlæg lige her, men i sine spørgsmål – ligesom byggede meget af sin begrundelse for det her forslag på en eller anden opfattelse af, at de misbruger ordningen.
De tager bare de her penge med i 3 måneder, og så går de og klør sig bagi, og så kommer de tilbage igen, og så tager de af sted igen osv., indtil der ikke er nogen dagpengeret tilbage.
Jeg vil gerne spørge: Hvad bygger ordføreren egentlig det på?