runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-01-19:
Tak, formand.
Venstres ordfører sagde i sin tale, at Venstre er imod, at vestlige skibe bliver ophugget på strande.
Jeg vil bare spørge, om ministeren er enig i det.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Jeg tror, at det, som Venstres ordfører meget klart tilkendegav med sin tale, var, at på de strande, hvor der bliver ophugget skibe, skal der være ordentlige forhold, og det er jo så også hele den diskussion, vi har haft i samrådet, altså om, hvilke underlag der skal være.
Så jeg tror, det er meget tydeligt, at Venstres ordfører mener det samme, som ministeren for området gør.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-01-19:
Jamen altså, Danmark har jo tilsluttet sig EU's skibsophugningsregler, og i dem står der meget klart, at man, som det er nu, ikke kan ophugge på strande, eftersom faciliteterne jo ikke er på EU's liste.
Derfor vil jeg bare gerne have ministeren til at bekræfte, at en dansk minister ikke arbejder for at få inkluderet strande på EU's liste.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Som jeg også tror jeg sagde til fru Pia Olsen Dyhr i samrådet, arbejder jeg for, at skibsophugning foregår efter de regler, der er, og at der skal være de rette underlag omkring ophugningen.
Det er den linje, der fortsat føres – det har ikke ændret sig siden vores samråd, og det vil jeg også gerne gentage, når vi senere mødes til et samråd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jamen jeg er da glad for, at ordføreren lægger vægt på, at vandrammedirektivet skal overholdes også fremadrettet.
Jeg vil godt høre ordføreren om noget.
Når nu vi skal ind på det her med virkemidler og på, hvad der eventuelt virker, kunne man så ikke forestille sig en proces, hvor man konkret fik afprøvet, hvad muslingedyrkning og tangdyrkning har af miljøeffekt, så vi fik nogle tal for, hvad en sådan produktion har af positiv miljøeffekt, inden man siger ja til, at nye havdambrug kan etableres?
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Jeg synes, at det er en helt oplagt del af det udvalgsarbejde, vi skal i gang med, at afdække de håndfaste resultater, som muslinger og tang kan give.
Der er den strategi fra den tidligere regerings side, som ordføreren omtaler, og det er jo beskrevet i lovforslaget, at man lægger op til, at de er klar til brug.
Der har jeg i hvert fald et behov for lige at vide, at de er sådan endeligt godkendt som et virkemiddel.
Det kan jeg huske der har været noget debat om.
Så på stående fod er det ikke en dom, jeg kan fælde.
Men jeg synes, det er naturligt, at vi som Folketing selvfølgelig undersøger de forhold i udvalgsarbejdet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Nu findes der jo en strategi for bæredygtig udvikling af akvakultursektoren i Danmark fra 2014 til 2020, og det var jo sådan set noget, der blev vedtaget i den tidligere SR-regerings tid.
Der havde man en noget anden tilgang til det, hvis det var sådan, at man skulle komme frem til, at der skulle ske en udbygning af dambrugene på havet.
Der stod bl.a.: Parterne er enige om, at den danske akvakulturproduktion udvikles på en måde, som reducerer miljøbelastningen.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ikke det var en bedre tilgang at have, hvis det var sådan, at man skulle komme frem til, at der er plads til flere havbrug i Danmark, altså at man så har den tilgang, at en udvidelse af produktionen kun kan ske, hvis det er sådan, at man reducerer miljøbelastningen, frem for det, som regeringen lægger op til her, nemlig at man kan have lidt blåmuslinger og tang henne i et hjørne, hvis man samtidig udvider produktionen med en garanteret øget belastning af miljøet.
Jeg synes, det virker, som om det her lovforslag er noget, der er udtænkt på et kontor med en masse tændte computere med nogle sorte regneark, hvor der er flyttet lidt rundt på nogle tal, uden at man har fokus på, at der er nogle miljøforhold, det har konsekvenser for.
Det er, som om der bare har stået et lille akvarium henne i hjørnet af det kontor med fire blå fisk, og at man ligesom forestiller sig, at man kan øge forureningen og så tage et par blåmuslinger og lidt tang, og så er det hele løst.
Altså, der er ingen grund til at tale det her problem ned, for det er jo 800 t kvælstof, som kommer ud i det danske miljø som konsekvens af det her lovforslag.
Det er et faktum ud fra det, der står, så jeg synes, det er helt ved siden af, at ordføreren ligesom italesætter, at vi taler det her problem op.
Det står meget tydeligt i høringsnotatet, hvor Miljøstyrelsen skriver, at »de samlede miljøeffekter af lovforslaget må forventes at blive negative«.
Det står sådan set i høringsnotatet.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke ordføreren kan se, at det her lovforslag har en negativ miljøeffekt.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Umiddelbart vil jeg sige nej.
Og når jeg så om lidt bliver korrekset, fordi der står, at der bliver udledt mere kvælstof, så vil jeg sige, at det altså er ud fra den vinkel, at vi jo netop har sagt, at vi bliver nødt til at have nogle marine virkemidler.
Jeg har en helt klar forventning om, at der sidder nogle kloge folk nogle steder og siger: Prøv at høre, hvis du skal have tilladelse til at udvide dit havbrug, hvis du skal have tilladelse til at lave et nyt havbrug, så har vi brug for, at der bliver lavet de og de virkemidler.
Så kan det godt være, at man på papiret siger, at der udledes mere, men jeg kunne godt tænke mig, at man gik ud og målte noget mere for at se, hvad vores belastning rent faktisk er.
Det er jo det, der er sket med hele det her paradigmeskifte i forhold til fødevare- og landbrugspakken, nemlig at man rent faktisk går ud og ser, hvordan forholdene er.
Og det håber jeg da bestemt også vi gør her.
Er der nogle utilsigtede effekter, og er der noget, der ikke skal ske, så bliver vi nødt til at rette op på det.
Og det kommer vi da også til, for det ligger klokkeklart i aftalen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jamen det er meget fint med de her marine virkemidler.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren er bekendt med, at de marine virkemidler, som er blåmuslinger og tangdyrkning, som virkemidler blev underkendt, i forbindelse med at Natur- og Miljøklagenævnet underkendte havdambruget i Horsens Fjord.
For da havde man jo sådan set et havdambrug, som var nået frem til at få en tilladelse, der blev underkendt, fordi disse virkemidler ikke var gode nok.
Er ordføreren bekendt med det eksempel?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Tak for det.
Det her er en udmøntning af aftalen om fødevare- og landbrugspakken og en efterfølgende aftale fra juni 2016, »Dansk akvakultur i vækst«.
Formålet er helt klart, at vi skal skabe vækst i havbrugssektoren.
Den diskussion, der tydeligvis foregår, går jo på miljøbelastningen, og det er for så vidt også fint nok.
Sådan som jeg opfatter hele aftalen, både på fødevare- og landbrugsområdet, men bestemt også her i forbindelse med havbrugssektoren, så er det sådan, at vi vil give nogle muligheder for vækst.
Jeg synes lige så godt, vi kan tale rent ud af posen, var jeg ved at sige, og kalde en skovl for en skovl og en spade for en spade, for det er det, vi bliver beskyldt for konstant, synes jeg, efter at aftalen om fødevare- og landbrugspakken blev lavet.
Så er det, som om det er gået hen og blevet til, at fordi vi har lavet en aftale, og fordi vi giver nogle muligheder inden for bestemte erhverv, så er vi overhovedet ikke grønne i hovederne, og at vi faktisk ønsker miljøet hen, hvor peberet gror.
Det synes jeg bare at jeg vil dementere på det kraftigste, for det har intet med det her at gøre.
Det er min klare opfattelse, at med de aftaler, vi har indgået, ønsker vi rent faktisk at give de her erhverv en mulighed for at udvide, for at have noget vækst, for at hjælpe os med at få nogle bedre fødevarer osv.
Men det skal ikke være på bekostning af miljøet, og det ligger klokkeklart i aftalen mellem de fire partier, altså den nuværende regering og Dansk Folkeparti, at såfremt miljøet bliver belastet yderligere, skal vi mødes igen.
Og det gør det både på landbrugsområdet, men det gør det bestemt også på det her område, det er jeg slet ikke i tvivl om.
Det er også derfor, at når vi har de her diskussioner, kan jeg godt nogle gange blive en lille smule irriteret.
Jeg kan godt forstå, man kan være bekymret, men nogle gange synes jeg altså også, man maler fanden på væggen, hvis jeg, undskyld udtrykket, må sige det sådan.
For det er altså ikke bare et spørgsmål om at svine mere.
Det her er et spørgsmål om at prøve at udnytte de muligheder, der er i de forskellige erhverv, landbrug, havbrug osv., så de rent faktisk også kan leve af det, de laver; så de erhverv, vi har på de her områder, kan gå videre til næste generation; så vi stadig væk kan få en bøf på bordet; så vi stadig væk kan få vores rugbrød og en fisk osv.
Altså, det er jo egentlig det, det drejer sig om.
Og så gør vi det selvfølgelig på en måde, så vi belaster miljøet mindst muligt, det siger sig selv.
Der sker også hele tiden en teknologisk udvikling, som vi selvfølgelig på en eller anden måde skal have implementeret, så vi ikke bare sviner.
Jeg tror ikke, jeg vil sige så meget mere om forslaget.
Dansk Folkeparti går i hvert fald ind for det på alle måder og synes, det er en god ting.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Ordføreren startede med at sige, at man gerne vil understøtte det vækstpotentiale, der er i akvakultur, og det synes jeg jo er godt.
Men så kom ordføreren også med sådan en række forbehold og men'er og hvis'er og bekymringer.
Det rækker taletiden ikke til at jeg kan komme ind på, men hvis vi nu forestiller os, hvad jeg godt kunne, at ordføreren stiller et skriftligt spørgsmål til ministeren og får afklaret de bekymringer, som ordføreren nu lister op, så burde vejen jo være banet for, at Socialdemokratiet også kan stemme for det her.
Lad os sige, at det via et teknisk spørgsmål bliver afklaret, at der er styr på det.
For det er jo ikke hensigten at gå ud og så at sige bevidst belaste miljøet i havet ekstra.
Tværtimod går det her forslag ud på at sikre, at vi skal understøtte udviklingen i akvakultur og netop også samtidig sikre, at det ikke belaster miljøet.
Det ligger jo i det.
Så kunne det være en vej frem for at finde et grundlag for, at Socialdemokratiet kan stemme for det her?
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Jeg vil sige, at jeg tror, at et enkelt spørgsmål nok ikke rækker.
Det ville nok være for lidt.
Men det er klart, at når jeg siger, at vi seriøst vil gå undersøgende ind i det her udvalgsarbejde, så er det selvfølgelig med det formål at se, om vi kan indhegne de miljømæssige udfordringer, som jeg synes ligger i lovforslaget, når man læser om det, i så tilstrækkelig grad, at man kan være tryg ved at stemme for det.
F.eks. står der i lovforslaget, at vi skal leve op til vandrammedirektivet i Danmark, og det vil sige, at hvis der er nogle vandområder, hvor man har en udfordring, så skal man finde ud af, hvis man vil placere et havbrug, at samle den merudledning helt op.
Og som jeg læser de marine virkemidler, man har lagt op til at bruge, tang og muslinger, står der jo, at de ting kun delvis vil kunne gøre det.
Det er vi indstillet på.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Og når der bliver peget på muslingeproduktion, er det jo en af de gode ting ved det, at det også har en effekt.
Men har ordføreren selv nogle andre ting, som så kunne sættes ind ved siden af?
For intentionen er jo netop, at man lige præcis skal kunne understøtte vækstpotentialet og selvfølgelig ikke belaste miljøet yderligere, og at vi skal overholde de forskellige direktiver er jo oplagt.
Det er jeg da også helt sikker på det er skruet sammen efter.
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Selvfølgelig er der da en grænse for at være open-minded – jeg ved ikke, hvad det hedder, vi skal jo tale dansk her i Folketinget, men altså det åbne sind i den her sag; det giver sig selv.
Jeg prøvede også at skitsere det – altså, de miljømæssige beskyttelser skal være på plads, og derfor nævner jeg lige et ord, som hr. Carsten Bach sagde i sin bemærkning, nemlig at negligere kvælstofudledningerne fra de her havbrug.
Det kommer vi ikke til at gøre, men hvis vi kan finde metoder til at indfange det og have en sikkerhed for, at de vandområder, hvor man etablerer det her, kan holde til det, og at der er en klar beskyttelse af miljøet, kan vi godt lave en fremgang for havbrugene, akvakulturen, og passe på det miljø, og vi er i Socialdemokratiet optaget af at sikre den balance.
Carsten Bach (LA), 2017-01-19:
Og mange tak til Socialdemokraternes ordfører for en open-minded indgang til det her forslag.
Det er jeg glad for, og jeg glæder mig til at skulle drøfte det også i udvalget.
Men vil hr. Simon Kollerup måske ikke medgive undertegnede, at kvælstofkredsløbet i Danmark og de danske farvande er en meget kompleks størrelse – der er mange kilder til kvælstof i de danske farvande – og at hovedparten af de her kilder faktisk ikke er danske, og at det faktisk kun er en lille del af kvælstoffet i de danske farvande, som rent faktisk stammer fra danske kilder?
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Det giver sig selv, at det er meget kompliceret.
Det har vi jo arbejdet indgående med omkring landbrugspakke og andre landbrugs- og miljøforhold, så enigheden om, at det er kompliceret, kan vi sagtens nå her, også for rullende kameraer i Folketingssalen.
Det er det bestemt.
Men jeg synes jo også, at vi skal holde os lidt til lovforslaget her, fordi der står jo allerede i de indledende bemærkninger, at der er mange kystvande og havområder, hvor der er et indsatsbehov i dag for at reducere udledningen af næringsstoffer for at kunne leve op til de internationale miljøforpligtelser, Danmark har tilsluttet sig.
Det betyder, at der skal man være opmærksom, når man placerer eventuelle havbrug, om man helt får opfanget en eventuel merudledning.
Det er noget af det, vi undersøger i udvalgsarbejdet.
Så jo, det er komplekst, jo, der er flere kilder til det.
Jeg tror ikke, at vi er helt enige om, hvor meget og hvor lidt udenlandske kilder fylder.
Der læner jeg mig nok lidt mere op ad forskningsverdenen.
Carsten Bach (LA), 2017-01-19:
Så kom der jo en grænse for den her open-minded indgang til det.
Jeg havde måske håbet, at Socialdemokratiets ordfører også her kunne have medgivet, at der jo er mange andre kilder, og at hovedparten af kilderne og hovedparten af det kvælstof, der er i danske farvande, faktisk kommer fra andre end danske kilder, og at man dermed, hvis man faktisk gerne vil vækst og udvikling i den danske akvakultursektor, måske kunne have kigget på, hvor lille en del der er tale om af ekstra udledning fra de her havbrug, som dermed rent faktisk ville kunne negligeres, fordi en stor del af kvælstoffet faktisk bare strømmer igennem danske farvande, men så langt kunne vi alligevel ikke få Socialdemokratiet til at gå i dag.
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Jo, jeg tror, vi skal støtte os til de anerkendte virkemidler, hvis vi skal begynde at nærme os hinanden.
Og det vil sige, at der jo findes virkemiddelkataloger.
Jeg er nu en lille smule usikker på, hvor langt muslingerne er i at være godkendt som virkemiddel, men det kan vi jo prøve at undersøge i fællesskab.
Pointen er sådan set bare, at Socialdemokratiets politik på det her område om akvakultur er, at vi leder efter muligheden for at skabe vækst i akvakultursektoren, samtidig med at vi passer på miljøet.
Det kan være et spørgsmål om havbrugenes konkrete placering, men det kan også være et spørgsmål om de virkemidler, man sætter i forbindelse med havbrugene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jeg synes, at der oven på den debat, der har været indtil nu omkring også danske skibe, som Mærsk har valgt at få ophugget i Asien, er en god grund til at arbejde videre med, om vi ikke i EU kunne tage mere ansvar over for, at de skibe, som har sejlet bl.a. under dansk flag, bliver ophugget i Europa og gerne i Danmark.
Der ligger jo et potentiale for, at man, når nu man kan bygge skibe, også kan specialisere sig i at skille skibene ad igen på en miljøansvarlig måde.
Vi har nogle aktører i Danmark, som specialiserer sig i mindre skibe, men der er jo sådan set nogle arbejdspladser i det, hvis man kunne komme videre og komme frem til, at man havde en ekspertise i at nedbryde og ophugge store skibe.
Ser ministeren ikke nogen muligheder for, at vi i et parallelforløb i forhold til ratificeringen af Hongkongkonventionen kunne lave noget på EU-plan, som kunne forbedre tingene?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-01-19:
Jeg mener ikke, at Israel er medlem af Europarådet, i hvert fald ikke så vidt jeg ved.
De er med i UEFA og i Melodi Grand Prix, det er rigtigt, og jeg skal ikke gøre mig klog på, hvorfor de er med der.
Men Israel er ikke et europæisk land.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-19:
Nu ved jeg ikke, hvorfra hr. Holger K. Nielsen mener at han har den der opfattelse af, at Tyrkiet er et europæisk land.
Jeg er godt klar over, at Tyrkiet engang har været med i Melodi Grand Prix, og at Tyrkiet jo sådan set også er med i UEFA osv., men hvis det sådan er det grundlag, som hr. Holger K. Nielsen bruger til at vurdere, om landene er europæiske eller ej, så er Israel jo også et europæisk land.
Og så må jeg jo spørge hr. Holger K. Nielsen: Er Israel velkommen i EU efter hr. Holger K. Nielsens opfattelse?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-01-19:
Først lige til spørgsmålet om en overensstemmelse mellem Europa-Parlamentet og Folketinget: Jeg tror nu nok, at Dansk Folkeparti vil have sig meget frabedt, at det, man gør, skulle være i overensstemmelse med alt det, som hr. Morten Messerschmidt har gjort dernede; det må jeg så sige.
Jeg tror sådan set, at man er meget glad for, at der ikke altid er overensstemmelse mellem det, der sker dernede, og det, der sker her i Folketinget.
Men i forhold til Marokko og Tyrkiet kan jeg sige, at Tyrkiet er et europæisk land.
Tyrkiet er med i Europarådet, og Tyrkiet bliver, også her i Europa, opfattet som en del af det europæiske fællesskab.
Men Tyrkiet opfattes som et europæisk land, og det er jo også derfor, at der har været de her forhandlinger mellem Tyrkiet og EU gennem årene.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-19:
Jeg vil faktisk starte med at rose hr. Holger K. Nielsens parti, for det er det eneste parti ud over mit eget, Dansk Folkeparti, hvor der er en overensstemmelse mellem, hvad man har stemt i Europa-Parlamentet, og hvad man stemmer her i Folketinget.
Det synes jeg er glædeligt, og det synes jeg er godt.
Det, jeg lige ville spørge hr. Holger K. Nielsen til, var i virkeligheden det, som hr. Holger K. Nielsen indledte med at sige, nemlig det her med, at Dansk Folkeparti er imod optagelsen af Tyrkiet, fordi Tyrkiet er et muslimsk land.
Hr. Holger K. Nielsen er jo sikkert bevidst om, at EU afviste en anmodning om medlemskab fra Marokko for efterhånden en del år siden.
Tyrkiet er jo, kan man sige, for langt størstedelens vedkommende ikke et europæisk land, i og med at det ikke ligger på det europæiske kontinent, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre hr. Holger K. Nielsens indstilling til spørgsmålet om, hvor Europas grænser er.
Altså, hvilke lande forestiller hr. Holger K. Nielsen sig ad åre kunne blive medlem af EU?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-01-19:
Vi er ikke enige med Dansk Folkeparti i deres holdning til Tyrkiet og EU.
Det er sådan grundlæggende det, det handler om fra Dansk Folkepartis side.
Vi mener faktisk, at det ville være en god ting og kunne være vigtigt, hvis et demokratisk Tyrkiet, der lever op til alle de krav, man skal leve op til for at blive medlem af EU, blev medlem.
Så det er vores grundholdning til Tyrkiet og EU.
Men sagen er også den, at der er sket nogle meget voldsomme demokratiske tilbageskridt i Tyrkiet, specielt efter det kupforsøg, som vi så sidste sommer.
Det er vi nødt til fra Europas side også at reagere på.
Det er jo ikke, fordi det er nogen nem situation for Europa, men vi er nødt til at reagere på det.
Det vil være forkert fuldstændig at afbryde forhandlingerne.
Det var det, som lå i Dansk Folkepartis oprindelige forslag, og det kunne vi ikke have støttet.
Men med de ændringsforslag, der er stillet, er det jo noget andet, vi snakker om nu: Det er en midlertidig suspension af forhandlingerne, indtil demokratiet i Tyrkiet er genoprettet.
Det er jo en måde ligesom at sige til Erdogan: Hør her, vi er stadig væk villige til at snakke mere, men det forudsætter, at I i Tyrkiet lever op til de krav, man skal leve op til for at kunne blive medlem af EU.
Jeg tror, det er vigtigt, at man har det pres på Erdogan fra EU's side, og det er sådan set det, der lægges op til gennem det her nye forslag, efter at ændringsforslagene er vedtaget.
Det ligger så også i forlængelse af Europa-Parlamentets holdning til det, og derfor synes jeg også, det ville være naturligt, at vi her i Folketinget bakkede op bag den holdning.
Så jeg kan sige, at SF støtter forslaget, efter at ændringsforslagene er vedtaget.
René Gade (ALT), 2017-01-19:
Tak for det.
Jeg står her på vegne af min kollega Rasmus Nordqvist, der har været med i debatten indtil videre på det her område.
For os er det væsentligt at sige, at når vi vælger at bakke op, er det jo netop, fordi det er en suspendering af forhandlingerne.
Vi synes, det er meget, meget væsentligt, at vi beholder dialogen og den konstruktive kontakt til Tyrkiet på trods af de absurditeter, som bl.a. Enhedslisten ridsede op lige før.
Det betyder også, at vi for alt i verden ikke må presse for hårdt, men spørgsmålet er også: Hvad er for hårdt, i forhold til at der bliver brudt menneskerettigheder og på daglig basis sker ting, som vi simpelt hen ikke må acceptere, heller ikke i den europæiske forsamling?
Vi følger Europa-Parlamentets forslag og ønsker at fastfryse forhandlingerne, men de skal i den grad være klar til at blive genoptaget.
Og så kan man yderligere kommentere, hvorvidt vi har bragt os i den rigtige situation ved at give Erdogan så stærk en rolle, som vi har givet ham, i forhold til flygtningespørgsmålet, hvor man meget har placeret vores autoritet i hans hænder.
Det synes vi i den grad også at man skal tage op til genovervejelse, men det er en anden debat. Så vi bakker op om forslaget om en fastfrysning, men på ingen måde et stop for dialogen med Tyrkiet.
Det bliver en vigtig spiller fremover, og geopolitisk er det simpelt hen også for ustabilt at have et så stort land, som vi ikke kan tale med.
Så det er vores indstilling.