runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Altså, to ting: For det første kan man lade være med at basere sin økonomiske politik på at skulle give en masse skattelettelser.
Det er jo derfor, I ønsker at hæve pensionsalderen.
Al den der snak om, at det skulle være specielt økonomisk ansvarligt, klinger jo hult, når man ved, at det, I ønsker, er at give penge til skattelettelser, og det er derfor, at den nedslidte dansker skal arbejde længere tid.
Det har jeg ikke ønsket på noget som helst tidspunkt.
Det, jeg sagde uden for salen i tirsdags, var, at hvis der er nogle, der gerne ogaf sig selv ønsker at arbejde længere, så er det da positivt og godt.
Alt, hvad vi overhovedet kan understøtte af seniorordninger, hvor man kan blive længere, er fint, men det at lave en tvungen senere tilbagetrækning vil ramme socialt skævt, og det vil selvfølgelig ramme hårdere i de erhverv og på de områder, hvor kroppen ikke kan følge med.
Det er jo det, man glemmer i den politiske diskussion.
Det lyder, som om vi alle har det samme arbejdsliv, og med al respekt for flokken, der sidder her: Vi kan nok godt.
Men dem, der står derude og gør rent; dem, der står derude og løfter vores ældre og vores handicappede; og dem, der løfter kufferterne i Kastrup Lufthavn, kan ikke blive ved med at arbejde længere, og derfor siger vi nej til senere tilbagetrækning.
Og jeg er, som jeg sagde før, dybt bekymret over, at vi tildeler statsborgerskab til mennesker, der udgør en risiko for Danmarks sikkerhed.
Omvendt er jeg også bekymret, vil jeg gerne sige, over et verdenssamfund, hvor alle begynder at gå enegang i konventionsspørgsmålet, fordi det reelt er nogle af de eneste spilleregler, vi har, til at holde hinanden fast på bl.a. menneskerettigheder og respekt for individet.
Men det, vi måske skulle gøre i fællesskab – nu står jeg bare og tænker lidt nyt her på talerstolen – var jo at opfordre regeringen til, at de partier, der ønsker at gå ind i en mere kritisk dialog om, om vi i virkeligheden er i den situation, at konventioner nogle steder beskytter de forkerte, så indleder forhandlinger om det og finder en vej.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Nu rummer tiden vist kun mulighed for at svare inden for et minuts tid eller sådan noget, for det er jo en hel dags debat værdig at diskutere, hvordan man synes tingene skulle have været anderledes, når man kigger tilbage i tiden.
Altså, skal jeg nævne to områder, som jeg synes har haft stor indflydelse, er det selvfølgelig for det første, at vi år for år har måttet kæmpe for f.eks. at få en strammere politik i forhold til indvandring.
Og det har for os at se været op ad bakke at få den nødvendige politik gennemført.
Så det er kommet sådan i bidder; det er den her elefant, som vi har måttet bide over i mindre stykker, end vi har brudt os om.
For det er jo klart, at det har haft en enorm effekt, også i forhold til de offentlige udgifter.
Altså, når vi taler om tocifrede milliardbeløb hvert eneste år i udgifter, er det jo noget, der virkelig betyder noget, også for den velfærd, vi kan levere til danskerne.
Den anden ting er jo nok en erkendelse af – vi stemte jo anderledes i forhold til dengang – at udvidelsen af EU med de her ti central- og østeuropæiske lande fra 2002 simpelt hen gik for stærkt.
Og det gjorde jo, at der kom en situation, hvor vi ikke selv kunne kontrollere, hvordan indvandringen fra bl.a. Østeuropa er sket.
Og det har selvfølgelig også haft nogle konsekvenser.
Det synes jeg bestemt også er en af de ting, som, når man taler om 00'erne, burde have været grebet anderledes an.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-12-05:
Tak for det.
Når man lytter til hr. Kristian Thulesen Dahl, får man bestemt opfattelsen af, at der banker et varmt hjerte for vores velfærd osv., og al respekt for det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl peger også på en række ting, der burde være bedre og anderledes i den nuværende situation.
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl skulle tænke situationen igennem, for at vi måske kunne tage pejling af fremtiden,
kunne det være interessant at høre, hvad der så er gået forkert.
Hvad er gået galt, hvad vil Dansk Folkeparti gøre anderledes?
Altså siden 2001, hvor man sådan set, bortset fra en kort halvrød periode, har siddet på magten eller det sidste ord.
Hvad skulle man have gjort anderledes?
For så kunne vi måske forvente at høre noget om, hvad fremtiden så byder på det område.
For der må jo være en hel del, der er gået galt, når vi nu har så meget at kritisere, som vi egentlig har, i forhold til de dårlige eksempler, der er.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Jamen god rejse til hr. Morten Østergaard, når hr. Morten Østergaard kommer rundt i Europa og taler med folk.
Jeg synes i forhold til Europol, at vi skal se, om der kommer en aftale.
Det ved vi jo ikke endnu.
Jeg er ikke blevet orienteret om, hvorvidt der kommer en aftale.
Vi står selvfølgelig ved, at hvis ikke der kan laves en fornuftig aftale, kan der komme en ny folkeafstemning for danskerne, og så er det jo danskerne, der bestemmer, hvad de vil stemme.
Det der med sige, at danskerne kan være blevet forledt eller noget lignende, i forhold til at man i givet fald får en folkeafstemning, hvor man selv træffer beslutningen, har jeg meget svært ved at se.
Hvad et parti anbefaler danskerne at stemme ved en folkeafstemning, er jo, hvad det er, men det er så danskerne selv, der træffer deres beslutning om, hvad de vil.
Jeg håber selvfølgelig, at de lytter til det, for vi gør os umage, og det, vi anbefaler, synes vi selv er ret klogt.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Hr. Kristian Thulesen Dahl vil altid gerne tale om Storbritannien, men det, jeg egentlig spurgte til, var Danmark, og hvordan Dansk Folkeparti ville stille sig i sådan en folkeafstemning.
Og det er interessant, for sidst vi havde folkeafstemning i Danmark, for et års tid siden, må man jo sige at Dansk Folkeparti var meget klare i mælet.
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde: Kan vi ikke forblive fuldt og helt medlem af Europol, så vil vi på trods af det der med Schengen anbefale, at vi ved en folkeafstemning så alligevel ophæver retsforbeholdet.
Jeg tror, at nogle vælgere måske i dag kunne føle, at de lidt havde købt katten i sækken, hvis de havde lyttet til Dansk Folkeparti på det tidspunkt, fordi man jo efterfølgende er løbet fra synspunktet.
Nu er vi jo begge to fra Jylland, og det der med at købe katten i sækken, at man betaler for noget, man ikke rigtig får, bliver sådan lidt træls.
Jeg var selv til møde i vores europæiske parti i Polen forleden, og der har Dansk Folkeparti vistnok bestilt et eller andet, som man ikke har fået.
Men jeg faldt altså over den her Meldkuglepen, hvorpå der på polsk står: Ingen kvaler, Meld betaler.
Den vil jeg give til hr. Kristian Thulesen Dahl, fordi jeg synes, det er vigtigt, at man ikke køber katten i sækken, når det handler om EU.
Værsgo.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Dansk Folkeparti har ikke foreslået en dansk udmeldelse af EU – nej, det har vi ikke.
Dansk Folkeparti har foreslået at ville arbejde aktivt for, at Storbritannien, som har besluttet sig for at ville melde sig ud af EU, får en fornuftig aftale.
Og en fornuftig aftale bygger på, at Storbritannien og vi og øvrige EU-lande har en meget, meget høj grad af frihandel mellem hinanden, men uden at tvinge Storbritannien til at acceptere fri indvandring.
Det er jo lige præcis den afgørende forskel på den position, EU har taget over for Storbritannien, og den position, vi mener man bør tage, nemlig om man skal forlange over for briterne, at de skal acceptere fri indvandring som betingelse for at ville lave en frihandelsaftale med dem, eller man ikke skal.
Vi har så sagt, at hvis briterne får en fornuftig aftale, hvad vi altså vil kæmpe for de får, kan det komme på tale, at danskerne ved en folkeafstemning får lejlighed til at blive spurgt om, om man synes, at sådan en aftale også er attraktiv for Danmark.
Det er det scenarie, vi har tænkt.
Det, det drejer sig om nu, er, at vi hjælper med til – og det mener vi Danmark bør – at briterne får en fornuftig aftale.
Vi mener ikke, der er grobund for, at man på nogen måde skal prøve at straffe briterne, som der ellers har været en tendens til i visse EU-kredse, for vi synes, det ville være helt, helt forkert af Danmark at medvirke til det.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Dansk Folkeparti havde jo fint besøg i sidste uge.
Det var Nigel Farage, som var på besøg.
Han er jo en aktiv fortaler for det, han kalder Dexit, altså dansk udtrædelse af EU.
Derfor skal jeg bare helt konkret spørge om noget: Er det korrekt forstået, at Dansk Folkepartis opfattelse er, at under visse forudsætninger vil man foretrække et Danmark uden for EU i lighed med det, Storbritannien har valgt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Vores ambition er, at den offentlige sektor skal kunne følge med.
Og det er fuldstændig rigtigt, at når der kommer demografiske ændringer, som man så fint kalder det, altså når der kommer ændret befolkningssammensætning, så bliver man nødt til hele tiden at se på, hvad der så skal til, for at den offentlige sektor kan følge med.
Der er jo selvfølgelig stor forskel på en ældre medborger, som sidder på et plejehjem og har meget, meget svært ved selv at gøre de basale ting og derfor har brug for pleje og omsorg til stort set alt, og så en ældre medborger, som, selv om vedkommende er oppe i årene, er fit for fight, og som rejser og kan gå ud og gøre ting og besøge venner og spille bridge og sådan noget.
Der er stor, stor forskel.
Vi vil have en offentlig sektor, der kan følge med den forandring, der sker, og det er for os at se en nødvendighed så, at der er en realvækst i den offentlige sektor, der er noget højere end det, som den nuværende regering opererer med.
Vi har jo tidligere selv opereret med et tal helt oppe omkring 0,8 pct., som fru Pernille Skipper selvfølgelig udmærket godt ved, når vi har skullet vurdere, hvad det er, der er behov for i årene fremover.
Så vi er på et noget højere tal end det, regeringen opererer med.
Det er helt klart.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-12-05:
Jeg synes, hr. Kristian Thulesen Dahl taler udenom.
For det er blevet påpeget, og hr. Kristian Thulesen Dahl havde da næsten direkte adresse til ældreområdet, at det ikke var godt nok.
Der har vi jo set ældremilliarder; skulle der så have været to eller tre af dem hver gang, eller hvad er det, der er gået galt?
For jeg vil stadig væk holde fast i, at Dansk Folkeparti jo har haft et væsentligt ord at skulle have sagt.
Vi mindes jo alle sammen finanslovene, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl har stået ude foran glasdøren efter at have haft et stort ord at skulle have sagt.
Jeg prøver bare at adressere, at det ikke altid er de andres skyld.
Det er sådan set det, jeg godt vil have en indrømmelse i forhold til og et svar på.
Der var måske noget, der skulle have været gjort anderledes – eller hvad?
Det er bare sådan i forhold til, hvad vi kan forvente i fremtiden, eller om man fortsætter med fejlene, så vi også om nogle år desværre kan påpege, at det ikke gik så godt.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Så kommer det næste interessante, og det er jo, hvordan vi gør det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl talte selv i sin ellers udmærkede tale om, måske ikke at spise elefanter, men at spise stykker af elefanter og ville se, hvad det var for nogen, der blev serveret for Dansk Folkeparti til forhandlingerne.
Jeg kan nok forestille mig, at man ikke helt får lov til at nøjes med selv at vælge de stykker, man synes er de lækre, for der er nok også nogle stykker, man skal spise til gengæld for at få lov til at få fingre i de lækre.
Sådan plejer det at være, også når Dansk Folkeparti går til forhandlinger.
Derfor er mit simple spørgsmål: Skal den offentlige vækst som minimum stige i takt med den demografiske udvikling eller mere, sådan at vi kan få forbedringer?
Skidt med de 0,3 pct., men de 0,6 pct., som er et absolut minimum, bare for at vi kan bevare det nuværende niveau, er det det, vi kan forvente som krav fra Dansk Folkepartis side, eller hvad er man villig til at spise af elefantstykker?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Nej, men der var meget politikersnak, synes jeg, for hvad var det lige præcis, jeg forholdt mig til før?
Det var, at vi skulle have en mere værdig ældrepleje, også de steder, hvor den halter, og lige præcis definere, hvad værdighed er i den enkelte kommune i forhold til at sikre den enkelte ældre bedre vilkår, mere ømhed, mere sikkerhed for, at der kommer pleje, når der er brug for det.
Så tillod jeg mig bare den lille drilske kommentar, som jeg godt kan forstå at fru Astrid Krag ikke bryder sig så meget om, nemlig at sidst, vi havde minusvækst i kommunerne, altså da pengekassen blev mindre i kommunerne, der jo har den direkte kontakt med de ældre, var under fru Astrid Krags socialdemokratisk ledede regering.
Det var ovre i drilledelen, ikke?
Nu skal vi kigge fremad og i fællesskab sikre de ældre bedre vilkår.
Astrid Krag (S), 2016-12-05:
Vi er jo fra den samme egn.
Jeg tror faktisk, vi har haft den samme lærer i musik på højniveau.
Du spillede vist klaver, jeg spillede bas, og lad os bare få noget ærlig snak, som vi kender det derhjemmefra.
Altså, der var jo ikke noget svar på det, jeg spurgte om her.
Skal vi noget på ældreområdet, eller skal vi ikke?
Det er sådan set dit parti, der sidder med de afgørende mandater i forhold til ikke bare at hanke op i ældreministeren og sige, at nu må hun skælde lidt mere ud på kommunerne, men også i forhold til at sikre, at der er det økonomiske råderum, der sikrer, at der ikke er ældre, der skal gå rundt med gennemvåd ble, fordi der ikke er tid til at tage dem på toilettet.
Men skal der gøres mere på ældreområdet?
Det må vi jo få et klart svar på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Men fred være med det; vi er jo også her i Folketingssalen, så sådan kan det jo godt være.
Jamen jeg synes i virkeligheden, at man skal tænke på – også som socialdemokrat – at sidst, vi havde minusvækst i kommunerne, som jo har den direkte kontakt med vores ældre, faktisk var under en socialdemokratisk regering.
Altså, man tog også penge fra kommunerne for at give selskabsskattelettelser.
Vi kan godt tage remsen op, hvis fru Astrid Krag ønsker det.
Nu har jeg sådan set ikke lagt op til det i min ordførertale i dag, men det er klart, at hvis Socialdemokratiet vil ind på den galej, kan vi sagtens gøre det.
Jeg synes jo, at vi i fællesskab skulle fokusere på, hvordan vi efter de eksempler, der er fremme om, at ældreplejen ikke fungerer, får gjort op med det.
Hvad er værdig pleje, omsorg, ømhed, som det er blevet sagt?
Altså, hvad er det, der skal til for at sikre det?
Det vil vi rigtig, rigtig gerne gå ind i og bruge en bunke tid på, for det mener vi er noget af det allervigtigste i vores kernevelfærd, altså at vi faktisk sikrer, at ældre, der ikke kan klare sig selv, og som ofte har bidraget til at bygge det her samfund op, efter et langt liv ikke bliver ladt i stikken i deres sidste tid.
Astrid Krag (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Først en tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for at rette en appel til vores ældreminister om at hanke op i kommunerne.
Det var godt at høre, og det er jeg meget enig i.
Men så vil jeg også sige, at jeg synes, at et langt liv på Christiansborg har sneget sig ind i ordførerens måde at tale på og formulere sig på.
Hele den her snak om, at nul plus nul plus minus pludselig er blevet til 0,3 er meget godt, for det er jo sådan en fast vending, vi har hørt en del gange fra ordføreren.
Jeg har sådan siddet med meget åbne ører og lyttet både til talen og svarene her for at høre om, hvor så de ældre er henne, når ordføreren står på talerstolen og bekymrer sig om væksten i den offentlige sektor.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Nu er det jo ikke sådan, at man ikke får noget fremover, men for dem over 18 år vil der være et mere SU-sammenligneligt niveau.
Og dem under 18 år får så stadig væk et beløb, som andre unge på en ungdomsuddannelse ikke får.
Det er selvfølgelig også, fordi vi anerkender det.
Vi har syntes, at sådan skal det være.
Det er selvfølgelig et område, vi vil følge tæt, også i den kommende tid, for at se, hvordan det her kommer til at virke.
Men vi er overbeviste om, at selv med de her justeringer vil produktionsskolerne have en plads i vores uddannelsessystem til gavn for bl.a. de unge, som har svært ved at finde den mere lige vej igennem uddannelsessystemet.
Trine Torp (SF), 2016-12-05:
Jamen så vil jeg gerne høre om noget.
Tror ordføreren, at det for de her unge, som ikke går den snorlige vej gennem uddannelsessystemet, vil fremme deres muligheder for at komme videre i uddannelsessystemet, når man skærer i deres skoleydelse, eller det modsatte?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Det er rigtigt, at det jo er et af de elementer, der er i finanslovsaftalen, og som der var stillet forslag om, og som har overlevet i en begrænset form, men dog alligevel har overlevet i den endelige finanslovsaftale.
Vi tror fuldt og fast på, at produktionsskolerne også har en fremtid.
For jeg er fuldstændig enig i, at der er unge og også andre, som har brug for at gå en lidt anden vej frem end bare at kunne gå igennem den sådan traditionelle ungdomsuddannelse.
Dem skal der også være en plads til.
En del af dem bliver jo hjulpet på vores produktionsskoler, og det vil de fortsat blive, også med den aftale, der her er lavet.
Trine Torp (SF), 2016-12-05:
Jeg hørte, at ordføreren lige nævnte uddannelse i en enkelt sætning i sin ordførertale.
Nogle af de unge, som har rigtig svært ved at finde vej ind i uddannelsessystemet, er nogle, som ikke nødvendigvis er parat til at komme ind på en ungdomsuddannelse.
De har måske mødt nogle bump på skolevejen, eller de har brug for en mere værkstedspræget undervisning, inden de bliver klar til at tage en ungdomsuddannelse.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti bakker op om forringelser af produktionsskolerne og nedskæringer på skoleydelsen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Selvfølgelig har alle, der er med til at træffe beslutninger, et ansvar for, hvad der sker.
Det har Dansk Folkeparti også, og det skal vi da også tage vores ansvar for.
Jeg prøvede sådan set også bare at komme hr. Leif Mikkelsen i møde ved at sige, at når man kigger tilbage og ser på, hvad der kunne være gjort bedre, så kan man jo holde en hel dags debat.
Det var sådan set for at illustrere, at der sikkert er meget, vi kunne snakke om kunne være gjort bedre, hvis man kigger tilbage i tiden.
Vi lavede i fællesskab strukturreformen i sin tid, og der er sikkert også en del ting ved den, der, med den viden, vi har nu, kunne være nørklet på plads på en lidt anden måde.
Sådan er det jo at leve livet.
Det er ikke det samme, som at man så ikke også skal tage ansvaret for, hvad der så skal ske næste år, og så prøve at gøre tingene bedre.
Der kan vi bare se, at der gudskelov er mange steder, hvor tingene fungerer, og der er mange steder, hvor tingene fungerer knap så godt, som vi gerne vil have dem til.
Og der er politik jo sådan, at det sådan set drejer sig om i en fart at få gjort noget ved de ting, der ikke er så gode.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-05:
En af de ting, som jeg synes virkelig stikker i øjnene i det nye regeringsgrundlag, er ønsket om sådan at sælge mest muligt ud af det, der er vores fællesskab, altså privatisere, ligesom vi så med DONG og Goldman Sachs.
Det er vores lufthavne, det er måske DSB, det er TV 2 – det er alt, hvad man sådan set kan komme af med.
Dengang med DONG stod Enhedslisten og Dansk Folkeparti jo sådan set sammen mod resten af partierne herinde om at forsøge at forhindre den skandale.
Samtidig bliver der også lagt op til, at private koncerner fremover mere skal ind og tjene penge inden for vores velfærd, altså trække profit ud af børnehaver, plejehjem, måske endda skoler – og det eksperiment er jo prøvet før.
Det er prøvet lige ovre på den anden side af sundet her med nogle forfærdelige konsekvenser til følge.
Millioner af kroner røg til skattely, og skandale på skandale rullede inden for ældreplejen.
Der var sågar ældre, der døde af sult på plejehjemmene, fordi der simpelt hen var for uuddannet og dårligt personale.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det her, for Dansk Folkeparti sidder med de afgørende mandater?
Vil Dansk Folkeparti være med til at lade private velfærdskoncerner, sådan som vi har set det i Sverige, komme ind og trække profit, altså skattekroner ud af driften af f.eks. børnehaver, plejehjem, skoler?
Eller er det her, Dansk Folkeparti – ligesom vi så det med DONG – sammen med os vil sætte foden ned og sige, at nej, det er ikke den vej, vi skal?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Det betyder ikke, at vi viger bort fra at have et øje på, hvordan pengene bliver brugt i den offentlige sektor; det er vi nødsaget til at gøre.
Det betyder heller ikke, at vi kommer til at love en masse flere ressourcer, for dem har vi ikke.
Så vi skal vedblive med at udvikle den offentlige sektor.
Men der er nogle konsekvenser af det, jeg oplever derude, og det tror jeg er vigtigt også at få med ind i den politiske diskussion.
Når der bliver sparet, som der bliver nu – efter at hr. Anders Samuelsen er indtrådt i regeringen, bliver der sparet endnu mere – er konsekvensen, at basis, nemlig det, de skal lave derude, f.eks. på hospitalerne med at tage temperatur eller blodprøve, skal de nok få lavet, men det, der er lige så vigtigt, nemlig en arm omkring skulderen til den ældre medicinske patient, der er bange for, hvad der kommer til at ske, eller til den førstegangsfødende eller noget tredje, bortfalder.
Jeg synes ikke, det er det velfærdssamfund, vi skal have.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-05:
Jeg er jo altså glad for, at Socialdemokratiet anerkender det kæmpemæssige problem, som der er på vores fødeafdelinger.
Enhedslisten kæmpede i sin tid hårdt med Socialdemokratiet i den anden stol under finanslovsforhandlingerne for at få tilført flere midler til det her område.
Så jeg er som sagt glad for, at man nu anerkender, at det, der foregår, ikke er i orden.
Men det, jeg spørger ind til, er, om man vil være med til at fjerne kravet om, at der hvert år skal løbes 2 pct. stærkere.
Og det spørger jeg til, fordi vi igen og igen og i årevis har hørt både radiografer, sygeplejersker, SOSU'er og læger sige: Det går ud over patienterne, at vi hele tiden skal løbe stærkere, for det kan vi ikke.
Der er grænser for, hvor hurtigt man kan løbe.
Det vil sige, at jeg ikke bare spørger, om Socialdemokratiet vil være med til at give regionerne frihed til at skære ned andre steder.
Jeg spørger, om man vil fjerne 2-procentseffektiviseringskravet, og det gør jeg, fordi jeg ikke er i tvivl om, at det er nødvendigt, hvis vi skal løse problemet.