Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
I dag behandler vi forslag til lov om indgåelse af en mellemstatslig aftale mellem Danmark og EU om Europol.
I Enhedslisten kan vi tilslutte os lovforslaget.
Med aftalen vil Danmark som hidtil kunne fortsætte sit operationelle samarbejde med politimyndigheder i andre EU-lande i kampen mod grænseoverskridende kriminalitet, selv om Europol den 1. maj 2017 overgår til at blive overnationalt.
Aftalen, som af visse EU-eksperter er blevet kaldt en, citat, imponerende god aftale, citat slut, betyder konkret, at Danmark fortsat vil have fuld adgang til alle relevante oplysninger i Europols forbryderregister.
I dag er det sådan, at efterforskere og patruljevogne skal ringe ind til Rigspolitigården i København, hvis de vil have foretaget en søgning i Europols databaser.
Her får de fat i en betjent, og lad os kalde betjenten Jensen.
Jensen er ansat af dansk politi, og han foretager søgningen og videregiver resultatet.
Med den nye aftale vil efterforskere og patruljevogne fortsat kunne ringe ind til politigården i København og få foretaget en søgning i Europol.
Fra Justitsministeriets side har vi fået den nye aftale fint illustreret, som vi fik det ved den tekniske gennemgang, og den største forskel på de to billeder, der er, er, at man viser, at der er forskel på farven på hr. Jensens slips, og det er faktisk reelt den eneste forskel.
For der bliver foretaget en søgning på præcis samme måde som i dag, og man har præcis den samme adgang til Europols databaser, som vi har i dag.
Vi har i Enhedslisten noteret os, at Danmark fortsat vil have betjente udstationeret i Europols hovedkvarter i Haag, ligesom man også ligesom hidtil vil kunne deltage i Europols antiterrorcenter og cyberkriminalitetscenter.
Det er altså meget, meget svært at få øje på, at der overhovedet skulle være noget som helst, som stiller dansk politi operationelt dårligere i forhold til, hvordan det er i dag, og derfor har Rigspolitiet da også erklæret, at den nye aftale på en række væsentlige områder er operativt tilfredsstillende for dansk politi.
Op til folkeafstemningen den 3. december tilsagde al logik, at der kunne laves en samarbejdsaftale mellem Danmark og Europol, selv om danskerne stemte nej.
I Enhedslisten pegede vi mange gange på den aftale, som bl.a. Norge har med Europol.
Alligevel var politikere og såkaldte eksperter på jasiden ikke sene til at påpege alle de ulykker, som ville ramme Danmark, hvis folkeafstemningen skulle ende med et nej.
Nu blev det et nej.
I mellemtiden kunne det nærmest komme til at lyde, som om Danmark ville blive et mekka for pædofile og forbrydere.
Det er selvfølgelig altid svært at spå om fremtiden, men med den nye Europolaftale må jeg altså ærlig talt sige, at jasiden er blevet taget godt og grundigt med bukserne nede.
Det er blevet afsløret, at påstanden om, at det ville være umuligt at få en aftale, var ren og skær skræmmekampagne, en skræmmekampagne, som skulle få vælgerne til at stemme ja til at afskaffe retsforbeholdet.
Når vi i dag behandler forslaget, synes jeg, det er vigtigt at nævne, at vi i Enhedslisten ikke er fuldstændig ukritiske over for Europol.
Vi har tidligere udtrykt skepsis over for, om Europol med den nye forordning får en række beføjelser, uden at retssikkerheden nødvendigvis følger helt med.
Vi har også tidligere set læk af dataoplysninger om mistænkte fra Europol.
Det er forhold, som vi i Enhedslisten selvfølgelig vil følge meget nøje.
Det er derfor også vigtigt for os, at der her er tale om en mellemstatslig aftale med Europol.
Det betyder nemlig, at Danmark altid kan træde ud af aftalen, hvis vi skulle opdage problemer med samarbejdet.