runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2024-05-23:
Jeg skal gøre det kort.
Først og fremmest tak for debatten.
Energiområdet er noget helt særligt.
Det er nervebanerne i vores land.
Det er forudsætningen for vores velstand, velfærd og sikkerhed.
Det er enorme summer, danskerne, danske virksomheder og vi som samfund investerer.
Det er en afgørende forudsætning for, at vi kan leve trygge og gode liv.
Omstillingen er nået rigtig langt, men vi bliver jo aldrig færdige, så selv om vi er nået langt med udfasning af fossil energi, er det jo et system, der hele tiden skal tunes.
Derfor får vi også meget at gøre i Folketinget.
Der er også to andre ting, der er særlige ved energiområdet.
Jeg har i mange år levet efter den lærdom, at man kan komme ind i energiområdet, men at det er svært at komme ud.
Helt symbolsk kan jeg nu se, at nogle partier er i gang med at forlade energipolitikken ved at melde sig ud af diverse aftaler.
Sådan kan jeg jo også lære nyt.
Det må vi bare tage til efterretning.
Energiområdet har også noget helt særligt over sig, og efter at have været minister i den relativt korte periode, jeg har været det nu, har det været en kæmpe fornøjelse at opleve, hvordan det danske folkestyre samarbejder.
Vi har uenigheder, men der er mere, der forener os.
Vi lander gode aftaler, og jeg skal ikke være for fin til at sige, at jeg faktisk også nogle gange synes, at aftalerne bliver bedre af den dialog og det samarbejde, vi har, end det udspil, som man starter ud med, og som jo typisk kommer fra regeringens hånd.
Det samarbejde skal vi værne om.
Det gør vi med brede forlig, og jeg ser frem til at samarbejde med Folketingets partier i den spurt, vi skal have frem mod sommerferien.
Der er stadig væk meget, vi skal nå, og lur mig, om den næste sæson ikke også bliver arbejdsom.
Der skal nok komme et par håndfulde lovforslag.
Vi skal videre med brintenergi, vindenergi på havet, lagringstilladelser til CO 2 , elnettet osv.
Der er masser af opgaver, der ligger foran os, og jeg glæder mig til det fortsatte samarbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-23:
Der er jo ikke nogen overhovedet, der får gavn af at sætte ekstra skatter på et dansk landbrug.
Jeg synes faktisk, det er forbilledligt, som dansk landbrug igennem de seneste mange år har formået at blive et af de mest klimavenlige landbrug i verden.
Altså, pr. produceret ton oksekød, kyllingekød, svinekød osv. er der ikke mange, der er så gode som dansk landbrug.
Hvorfor skulle man straffe det, når man så ved, at det bare fører til, at produktionen flytter til lande, der er mere CO 2 -udledende?
I forhold til at det skulle blive billigere på elprisen at opføre vindmøller, synes jeg da, fru Signe Munk så skylder et svar på, hvordan det kan være, at Danmark har en af de dyreste elpriser i EU.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Det er det så absolut, og hvis man er så optaget af det, kunne Dansk Folkeparti jo bare foreslå en grøn check, der kunne balancere de grønne afgifter, altså hvis det var det, der var så vigtigt.
Det er jo helt åbenbart, at når hr. Morten Messerschmidt forestiller sig, at man kan nå en drivhusgasreduktion på 70 pct., og at landbruget skal gå fri for det ansvar – det er jo det, det handler om – har man ikke haft nogen som helst idé om, hvad man skrev under på.
Men så må hr. Morten Messerschmidt bare lige forklare mig her, hvordan det kan være, at den kamp mod vindmøller og solceller, som hr. Morten Messerschmidt fører, gavner de danske elforbrugere, for det er jo netop mere vedvarende energi, der gør elprisen lavere.
Det hjælper hr. Morten Messerschmidt jo ikke til, når han kæmper imod den vedvarende energi.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-23:
Jeg er glad for, at ordføreren bruger udtrykket gå fri, altså at det er en straf.
Det er en form for vendetta, som man ønsker at rette imod landbruget, og det var mit håb og Dansk Folkepartis håb, da vi lavede klimaaftalen, at det, der stod i den, ikke kun 70-procentsmålsætningen, men også det øvrige, der stod i den, ville være noget, man lagde vægt på, f.eks. det med den sociale balance.
Det ligger mig enormt nær, og jeg tror egentlig, det ligger mange af os nær.
Det var jo derfor, går jeg ud fra, at statsministeren i folketingsvalgkampen gjorde så meget ud af at sige, at hun ikke ville acceptere, at den enlige mor med tre børn skulle have sværere ved at få enderne til at nå sammen økonomisk, når man handler ind.
Det kunne jeg i hvert fald forestille mig
var derfor hun sagde det, og jeg var glad for, at hun sagde det, men derfor er det jo også desto mere trist så at høre på SF, også på vegne af, kan jeg forstå, de øvrige partier i klimaloven, at det ikke er noget, man i virkeligheden mener.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Det var jo en spændende tale, og det er også en spændende rejse, hr. Morten Messerschmidt har været på, siden han i 2019 skrev under på klimaloven.
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Morten Messerschmidt: Altså, vidste hr. Morten Messerschmidt ikke, hvad han skrev under på?
Havde hr. Morten Messerschmidt virkelig forestillet sig, at en af de største udledere af drivhusgasser i Danmark, landbruget, skulle gå fri?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Med den landbrugsaftale, vi har, er det jo sådan set legalt, at hvis der er et flertal, der vil lave mere end det, der står i landbrugsaftalen, kan man gøre det – både i forbindelse med finansloven og på anden vis.
Jeg synes, at det var interessant, at ministeren alligevel kom frem til, at han godt kunne forestille sig sådan en jordbyttefond som et redskab.
Problemet er jo, at vi har mange indsatser, der går for langsomt.
I den ekspertgruppe for udtagning af lavbundsjorder kommer man også frem til faktisk at anbefale, at en jordfond kunne være et virkemiddel.
Det kan ikke nytte noget, at vi ender der, hvor én landmænd kan forhindre, at et godt, stort projekt bliver gennemført.
Så kunne det være godt, hvis man kunne bytte noget jord med vedkommende, så vedkommende også syntes, at det var en god løsning.
Det er jo det, som en jordfond også ville kunne.
Så jeg vil da gerne høre, om ministeren vil tage initiativ til, at vi får drøftet den her jordbyttefond som et muligt redskab for at få flere lavbundsarealer ud af omdrift.
Jacob Jensen (V), 2024-05-23:
Som det også vil være ordføreren bekendt, har vi for noget tid siden fået anbefalingerne fra ekspertgruppen om udtagning af lavbundsjorder.
Det er fuldstændig rigtigt – som jeg også selv sagde i min indledning, og som ordføreren også gentager her – at et af de forslag, man lægger frem, netop er at kigge på, om man kan lave sådan en jordbyttefond.
Men som jeg forstår forslaget her, er det med det formål, at man så skal opretholde ejerskabet i statsligt regi, og at man så skal forpagte jorden ud.
Det er derfor, økonomien bliver tung.
Man skal have en masse penge bundet op på jorden.
Men tanken om at lave en struktur – som jeg ikke har lagt mig fast på hvordan man i givet fald kunne lave, og det vil jeg meget gerne drøfte både i forligskredsen, og med hvem der ellers har lyst til at diskutere, hvordan sådan model kan se ud – synes jeg da er positivt.
For det er som sagt også noget af det, anbefalingerne fra ekspertgruppen om udtagning af lavbundsjorder peger på, men det er med det formål, at man så skal afhænde jorden igen netop for at få de her lavbundsarealer taget ud, sådan at eksempelvis landmænd, der skal afgive landbrugsjord, til gengæld kan få noget andet jord at arbejde med som alternativ.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Hvis ordføreren læser forslaget, står der: »Hovedprincipperne for fondens opkøb af ejendomme og landbrugsjord skal være følgende: – Ejendommene skal senest 1 år efter opkøbet overgå til økologisk drift, skovrejsning eller natur, medmindre arealerne er erhvervet med henblik på at indgå i jordbytte.«
Videre står der, at »Ejendommene skal bortforpagtes til landmænd på længerevarende kontrakter.«
Det er jo bl.a. en del af grundlaget i det her, så det er ikke et spørgsmål om, at der bliver opkøbt ejendomme og landdistrikterne så dør.
Det er sådan set et spørgsmål om, at man kan være landmand uden at eje sin jord, og at vi her får en mulighed for at gå ind at se på, om der ikke er nogle arealer, som skal tages ud af omdrift, og som skal blive til natur.
Så det er sådan set
et meget fornuftigt forslag, som ikke lægger landbrugsarealer øde, men hvor man sådan går ind og vurderer, om der ikke skal være noget mere natur derude.
Erling Bonnesen (V), 2024-05-23:
Mange tak for det.
Jeg er meget glad for, at det for en 2-3 år siden lykkedes at få lavet en meget bred politisk landbrugsaftale, også som en understregning af at få sat rammerne om, at der fortsat skal kunne drives en stor, konkurrencedygtig og eksportorienteret landbrugs- og fødevaresektor med så at sige alle produkter på hylderne.
Det er jo også en glæde, når man kan konstatere, at forskellige ministre i forskellige regeringer over mange år kan rejse ud og se, at der er efterspørgsel efter de danske fødevarer.
Det handler om fødevaresikkerhed, fødevarekvalitet og mange andre gode kvalitetsmærker, der bliver sat på de danske fødevarer.
De er efterspurgt.
Så jeg er glad for, at man ligesom har en landbrugsaftale, der står bag det.
Jeg er også glad for, at man nu er i gang med treparten for at prøve at håndtere og adressere de aktuelle udfordringer, som jo er der, for naturligvis skal vi både kunne drive en landbrugs- og fødevaresektor og samtidig passe godt på vores omgivelser, vores miljø, vores natur og vores klima.
Som det er de fleste bekendt, indgår der jo også i det øget skovrejsning, biodiversitet osv.
Så der er sådan set god gang i tingene, og på det grundlag synes vi ikke, der er behov for det her beslutningsforslag, som er kommet nu.
Derfor afviser vi det i Venstre, og så skulle jeg i øvrigt også hilse fra Moderaterne og sige, at de også afviser det.
Ida Auken (S), 2024-05-23:
Nu skal der jo to til tango, så det er rigtig godt, at Enhedslisten gerne vil danse med i forhold til Grøn Fond, og at et af de trin, vi kunne tage sammen, var at støtte økologien.
Lad os se, hvad der sker i en kommende finanslovsforhandling.
Vi må se, hvor meget Enhedslisten vil danse med.
Det er lidt forskelligt, hvor langt man danser med ind i regeringskontorerne, når der er finanslovsforhandlinger.
Det bliver spændende.
Vi har i hvert fald fra Socialdemokratiets side al interesse i at få fremmet økologien i Danmark.
Vi har stået fast på det mål og den indsats i årevis, og det bliver vi ved med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Så jeg vil da bare glæde mig over, at vi fik løftet økologien i den aftale.
Men ordføreren har jo ganske ret i, at der er nogle puljer og nogle midler, som løber ud, hvis ikke man i en kommende finanslovsaftale prioriterer økologien.
Så det er jo helt korrekt.
Men det er lidt at holde fast i en status quo, tror jeg.
Jeg tror, at der skal mere til for at løfte økologien op til en fordobling.
Så jeg synes, at vi mangler nye initiativer, der kan sikre det.
Ida Auken (S), 2024-05-23:
Nu er idéen om en statslig jordfond jo ikke ny.
Enhedslisten har bl.a. fremsat forslaget et par gange.
For det kan have et potentiale at se, om man kan bytte nogle jorder rundt.
Jeg tror bare ikke, ligesom Enhedslisten, at staten skal sidde med de jorder.
Jeg tror også, at ude i landdistrikterne er det vigtigt for folk, at de bliver omlagt og solgt tilbage, så man kan være med.
Med hensyn til økologi vil jeg sige, at vi har lavet en handlingsplanen for økologi, og vi har også lige i Grøn Fond, også med god hjælp fra Enhedslisten, sat penge af til at fremme økologien.
Skal der flere tiltag til?
Ja, det må vi jo se på.
Det kommer også an på situationen, når vi lægger et finanslovsforslag frem, og hvad parterne ønsker sig.
Enhedslisten, SF eller andre kunne jo også gå ind i en finanslovsforhandling og ønske sig yderligere til initiativer, som kan hjælpe økologien i en tid, hvor der har været en afmatning, ikke mindst på grund af inflationen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Det bliver jo spændende, om den grønne trepart kommer frem til at anbefale en statslig jordfond, for så er dørene da fuldstændig på vid gab, og så kan det gennemføres.
Nu nævner ordføreren, at der står nogle ting i landbrugsaftalen, og det er jo korrekt, bl.a. en fordobling af det økologiske areal.
Når jeg kigger ind i den statusrapport, som regeringen leverede om økologien, og når jeg ser på de tal, der er for, at det økologiske areal er gået en anelse tilbage, og at der er en vis afmatning på salget i Danmark, så er jeg lidt betænkelig ved, om vi sådan uden politiske beslutninger kan nå frem til at fordoble det økologiske areal, fordoble økoeksporten og fordoble økohjemmemarkedet.
Der skal ligesom noget mere til, og det er jo det, vi foreslår: Kunne en jordfond så være med til at fremme det?
Men kan ordføreren se, at det er nødvendigt med andre initiativer for at få fordoblet økologien i Danmark i forhold til landbrugsaftalen?
Ida Auken (S), 2024-05-23:
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten, der har fremsat det beslutningsforslag, vi diskuterer i dag.
Forslaget handler om at etablere en statslig jordfond, der skal opkøbe landbrugsejendomme med det formål at sikre mere biodiversitet, økologisk landbrug og et mere klimavenligt landbrug.
Det er et meget ædelt formål, som vi i Socialdemokratiet til fulde deler.
Alligevel kan Socialdemokratiet ikke støtte dette forslag.
Vi kan pege på, at regeringen allerede har taget en række beslutninger, som bringer os tættere på det samme mål, som Enhedslisten er efter i dag.
Aftalen skal sikre en helt grundlæggende grøn omstilling af dansk landbrug.
I aftalen ligger bl.a. et mål om at fordoble det økologiske areal samt at udtage op mod 100.000 ha lavbundsjorder.
Det er en udtagning, der for alvor er kommet fart på de seneste år.
Regeringen har også sat sig det mål, at vi vil plante 250.000 ha ny skov, hvilket også vil betyde meget for klima, biodiversitet og rent drikkevand.
Samtidig sidder der lige nu en grøn trepart og arbejder, og den er, synes jeg, en meget, meget spændende konstruktion på nuværende tidspunkt.
Jeg kan ikke umiddelbart komme på, at man har haft et helt så gyldent moment med velvilje fra både grønne organisationer og landbruget til at prøve i fællesskab at finde løsninger, der både kan sikre, at vi har et meget stærkt og robust landbrug med arbejdspladser, ikke mindst i landdistrikterne, og samtidig kan finde plads til natur, kan få taget de arealer ud af drift, der faktisk måske ikke bør dyrkes, kan få rejst skov i Danmark og også gerne kan få liv i vores fjorde, for det har også en kvælstofeffekt, når man udtager jorden.
Af disse grunde kan Socialdemokratiet ikke støtte Enhedslistens forslag.
Jacob Jensen (V), 2024-05-23:
Nej, det er ikke tanken.
Altså, tanken er, at det skal være privat skovrejsning, men hvor man selvfølgelig kan understøtte med den økonomi, som man i givet fald kan understøtte med.
Der ved ordføreren også, at Svarerudvalget er kommet med nogle vurderinger af, hvad det så kunne være, der kunne gives af støtte.
Så det er ikke sådan, at vi forestiller os fra regeringens side, at vi skal ud at købe 250.000 ha for så at sætte skov på det.
Så det er den vej rundt, at vi skal skabe det rigtige økonomiske incitament, så de her 250.000 ha skov bliver plantet de rigtige steder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Regeringen har jo i sit grundlag en eller anden idé om, at man skal have 250.000 ha ny skov.
Det er selvfølgelig helt fint, hvis det bare bliver statsskov og det er regeringen, der vil ud at opkøbe jord for at etablere statsskov.
Men en fond omkring det kunne vel også være en mulighed.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om det bare er et statsligt opkøb af jord, der skal gøre, at vi får 250.000 ha ny skov.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-23:
Det er godt nok et svært spørgsmål, hvis jeg skal til at definere erhvervsudviklingen i Sorø, men det giver et potentiale, netop fordi det jo i virkeligheden er en energipark, der bliver beskrevet her, som giver mulighed for at etablere forskellige erhverv, der relaterer til netop energiparken.
Det kunne være power-to-x, det kunne være biogas, det kunne også være andre energiforbrugende virksomheder i forbindelse med det.
Så jeg er ret overbevist om, at den lokale idérigdom i Sorø og også alle andre steder i Danmark vil være stor på det her område, netop fordi det giver nogle udviklingsmuligheder, som man ikke havde, inden vi lavede loven om energiparker på land.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-23:
Tak for en fin tale.
Ordføreren taler om de mange arbejdspladser, der kommer ud af at opstille vedvarende energi-anlæg.
Hvis vi nu forestiller os, at vi havde en kommune, – det kunne være sådan en som Sorø; jeg ved ikke, hvor meget VE de har – som ikke havde VE, og at der blev søgt om et projekt med 15 vindmøller og et par hektar solceller, hvordan tænker ordføreren så, at Sorø får arbejdspladser ud af det?
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Tak for spørgsmålet, og rosen sætter jeg pris på.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at mit politiske hjerte banker for den grønne omstilling og den, synes jeg, vigtige opgave, vi stadig har foran os.
Den grønne omstilling skaber jo jobs i landdistrikterne, altså i provinsen.
Den opgørelse, der er kommet nu, over de 100.000 jobs i den danske energisektor er jo ikke fremskrivninger; det er faktiske tal.
Og man kan se, at de steder, hvor man tager en stor del af ansvaret for den grønne omstilling, hvad enten det er Ringkøbing-Skjern Kommune eller Skive Kommune, er der gode jobs.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det, vi skal se for os, er, at der er nogle ude i landdistrikterne, der kommer til at skifte jobs.
Men vi kommer jo også bare til at se, at sådan noget som at bygge parker for 6 GW havvind, heraf tre ude i Nordsøen, kommer til at give driftige havne på en måde, som vi ikke kan forestille os, men som vi så alligevel kan se f.eks. i Thorsminde.
Så jeg mener, at det har kæmpe perspektiver.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-23:
Tak for ordet, og tak til fru Signe Munk for en rigtig god og rigtig konstruktiv ordførertale, der jo viser, at fru Signe Munks hjerte banker for den grønne omstilling og hele energisektoren.
Fru Signe Munk var også inde på, at det skulle give udvikling i landdistrikterne, når vi udruller den grønne omstilling, og det er også en del af energiparkerne på land, at man i forbindelse med dem kan lave erhvervsudvikling osv.
Mads Fuglede (DD), 2024-05-23:
Det har jeg heller ikke sagt, hverken indirekte eller på anden vis.
Jeg mener, at hvis der er et marked for det, skal man selvfølgelig producere det, og så kan man jo afsætte det, hvis man på en eller anden måde kan skabe et behov for det produkt, man laver.
Hvis det ikke er der, skal man nok vente lidt med at blive Europas svar på Saudi-Arabien.
Jeg vil vende tilbage til det svar, jeg gav tidligere, nemlig at hele forestillingen om det kommende brintmarked stadig væk er meget spekulativ.
Eksperter fra DTU regner med, at brintmarkedet i 2040 er på 10 mio. t i Europa, og det er, selv om den største potentielle brintforbruger, nemlig den tyske stålindustri, stempler ind, og selv dér er der ikke nogen stor forretning i det her.
Det kan komme ad åre, og måske er brintproduktion den vej, man kan gå, eller måske er der andre veje, man kan gå.
Det er jo ikke den eneste elektrificerede energiform, der findes.
Vi står – og det synes jeg også var min pointe i talen – i begyndelsen af en lang rejse, hvor man nemt kan komme til at satse på den forkerte vinder.
Men det kan godt være, at det ender med at blive brint, og det kan godt være, at power-to-x på et tidspunkt bliver så effektivt i sin proces, at man får mest muligt ud af strømmen der, men det kan også være noget helt andet, der determinerer, hvordan det marked udvikler sig.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-23:
Og tak for en god tale.
Jeg vil lige bakke ordføreren op.
Det er nemlig rigtigt, at man ikke render rundt i folkedragter ude i Ringkøbing-Skjern.
Det, jeg egentlig vil sige, er, at som jeg hører ordføreren, vil man gerne have flere havvindmøller frem for VE-anlæg på land, men når vi laver brintinfrastrukturen, er det jo netop, fordi vi skal have ført al den strøm ind til land.
Derfor vil jeg egentlig gerne følge lidt op på det, hr. Rasmus Horn Langhoff sagde, nemlig at hvis forudsætningen for, at vi har flere havvindmøller, er, at vi også har en brintinfrastruktur, hvorfor pokker har Danmarksdemokraterne så ikke været med i den aftale?
Mads Fuglede (DD), 2024-05-23:
Det anerkender jeg fuldstændig.
Jeg vil sige, at alle de der fremskrivninger af, hvor mange jobs der er i det, hele tiden bliver nedjusteret og er blevet løbende nedjusteret, også for Ringkøbing-Skjern.
Det tror jeg ikke er enestående for området.
Men jeg tror, at der er mange jobs i sektoren.
Jeg tror, mange skal leve af det.
Jeg tror også, vi skal leve af det i Danmark.
Jeg tror bare ikke, vi skal leve af det på en facon, hvor vi har foræret en meget stor del af vores agerjord væk til solcelleparker.
Jeg tror, vi skal finde et alternativ til solcellerne.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Elprisen er jo meget, meget lav for tiden, og jeg tror også, at hvis man lige kigger på de her solskinsdage, der er, og så lige ser, hvad elprisen er, så er det meget, meget billigt at lade sin elbil op eller vaske sit tøj.
Ordføreren taler også om den grønne omstilling som noget, der afvikler landdistrikterne.
Altså, nu er der lige kommet en opgørelse fra Green Power Danmark, der viser, at der er 100.000 job i den danske energisektor.
3.000 af dem ligger i Ringkøbing-Skjern Kommune.
Et andet konkret eksempel er jo oppe i Thorsminde Havn, lidt mere nordpå end der, hvor ordføreren kommer fra, hvor Thor Havvindmøllepark har genoplivet en havn.
Så kan ordføreren slet ikke se, at der også er utrolig mange arbejdspladser i den grønne omstilling for landdistrikterne?
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-23:
Men hvordan tænker ordføreren så at vi skal få transporteret al den strøm rundt, som vi laver ude i de her havvindmølleparker, hvis ikke vi omdanner den til et eller andet?
Det forstår jeg ikke.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-23:
Nu bliver der jo refereret til en svineproducent, der skifter job, og det er faktisk sådan en, der står og taler her – tidligere svineproducent og nuværende folketingsmedlem.
Så det kan man faktisk godt.
Har fru Signe Munk nogle tanker om, hvad man yderligere kunne gøre for at stimulere den lokale opbakning, som jo er ekstremt vigtig, hvis vi skal nå i mål med at få firdoblet den grønne vedvarende energi på land frem til 2030?
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Det har jeg.
Jeg synes ikke, man skal underkende, at der skal være en eller anden kontrakt ude i de lokalsamfund, hvor man stiller solceller og vindmøller op, for de tager jo en for holdet.
Derfor synes jeg også, vi kan gøre mere, så man får noget mere i baglommen.
Det gælder både dem, der bor i nærheden af solceller og vindmøller, men også det lokalsamfund, som man er en del af.
Jeg synes også, det er spændende at se, at der er en del af de virksomheder, der opstiller vindmøller og solceller, som også arbejder med nye modeller, f.eks. deling af gratis grøn strøm, og det synes jeg er et vigtigt element.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-23:
Alle de andre ting er fine goder.
Vi støtter også både brintinfrastrukturen, ptx-anlæg, havvindmøller og alt det andet gode, vi også skal have.
Men Klimarådet kommer frem til, at det er 8 dage om året, hvor vi ikke vil have strøm nok i et dårligt vejrår efter 2033, og en af deres løsninger er, at vi skal have alle de her ting og håndbremser på industrien.
Det skriver de selv i deres rapport at de ikke kender omkostningerne ved.
Så det at sige, at den vinkel er bedre end et atomkraftværk, har man ikke noget fundament for.
Det ved vi simpelt hen ikke.
Det kunne vi godt tænke os at undersøge i bl.a. Niels Bohr-kommissionen eller i et eller andet andet forum.