runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2019-11-21:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er rigtig gode til tredje halvleg.
Nej, spøg til side.
Jeg synes jo faktisk, at når vi ser på L 62, er det sådan set en værktøjskasse, vi står over for her, og jeg synes faktisk, det er rigtig positivt, og jeg forventer også, at hovedparten af Folketingets partier nu synes, at målrettet regulering er et værktøj, vi kan arbejde med.
Vi skal jo i Danmark selvfølgelig have et landbrug, som skal producere, og det skal ske i samklang med naturen og miljøet, og det er det, vi skal arbejde frem imod.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti rigtig glade for, at de værktøjer, som vi gerne vil arbejde med bredt også politisk, nu også er mulige at bruge.
Det er jo bl.a. det, som der ligger i forslaget her, nemlig at vi kan bruge pengene fra landdistriktsprogrammet til bl.a. den frivillige indsats i den målrettede regulering.
Og det er jo det vigtigste her.
Vi skal nå et fælles mål om, at vi selvfølgelig i Danmark skal kunne producere fødevarer af en høj kvalitet.
Vi i Dansk Folkeparti mener faktisk også, vi skal producere mange, og hvorfor mener vi det?
Det mener vi, fordi der faktisk er en efterspørgsel og vi kan gøre det i samklang med naturen og miljøet.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslaget her.
Det her forslag er jo, kan man vel godt tillade sig at sige
Det, der bliver det interessante, er, hvordan vi vil bruge forslaget fremadrettet.
Hvad er det for nogle virkemidler, vi kan blive enige om?
Hvad er det for støtteordninger, vi vil lave?
Det er det, som vi ser frem til at se på i Dansk Folkeparti.
Så det er en glædens dag, når vi nu står med et forslag her, som får bred opbakning, og hvor den målrettede regulering bliver en del af det.
For at replicere lidt på Venstres ordførers indlæg jeg vil også sige, at vi også har et andet værktøj i værktøjskassen, som hedder efterafgrøder.
Og der er vi sådan set enige med Venstre i, at det er lidt ærgerligt, at regeringen vælger at fremrykke det, ikke fordi vi synes det er et dårligt virkemiddel – vi mener faktisk, det er et rigtig fint virkemiddel – men fordi det er en, hvad skal man sige, omvæltning, og det skal man nok passe på med at kalde det, men det er alligevel et andet paradigme, som landbruget skal arbejde i fremadrettet, når vi lægger de her ting ned over landbruget.
Der synes vi, at landbrugserhvervet ligesom alle mulige andre erhverv har krav på at have en vis indkøringsfase i forhold til det.
Så det er vi selvfølgelig ærgerlige over at regeringen har gjort, men vi anerkender, at det er et virkemiddel – at det er et virkemiddel, vi kender – og at det selvfølgelig også er et virkemiddel, som fungerer, og derfor har regeringen valgt at gøre det, men vi er ikke enige i det.
Zenia Stampe (RV), 2019-11-21:
Det her er jo et relativt teknisk lovforslag.
Det er dog det lovforslag i min 8-årige folketingskarriere, hvor der har været det korteste høringsnotat, der er nemlig kun indgivet ét høringssvar.
Jeg ved ikke, om der er sket en eller anden fejl i forsendelsen.
Jeg synes da, at man i det mindste plejer at få høflige breve om, at man er glad for at blive hørt, men det her er sådan gået helt under radaren de fleste steder.
Det er jo heller ikke, fordi det er en stor ting.
Det støtter vi, men det er også meget vigtigt for os at sige, at vi jo ikke dermed afskærer os muligheden for at se på helt andre reguleringsmekanismer i fremtiden.
For når vi ser på landbrugspakken og det efterslæb, den sandsynligvis ender ud med, sammenholdt med de 6.200 t, vi i forvejen har sendt ud til næste vandplanperiode, så står vi over for en udfordring, som er gigantisk, hvis vi vil overholde EU's vandrammedirektiv.
Derfor tvivler jeg på, at de modeller, vi har nu, de virkemidler, vi har nu, på nogen som helst måde kan bringe os i mål – det mål, som jeg håber der er enighed om vi skal nå i 2027.
Derfor er det vigtigt for os at sige, at ja, vi støtter det her lovforslag, men vi afskærer os ikke muligheden fra at kigge på andre reguleringsmekanismer og andre finansieringskilder.
Vi har bl.a. noteret os, at vismændene er kommet med en afgiftsmodel, som vi også kan se rigtig meget fornuft i.
Den diskussion ser vi frem til at få i forbindelse med drøftelserne af den fremtidige kvælstofindsats, som vi i det hele taget ser meget frem til, og som vi håber kan komme i gang, så snart vi har kvælstofudvalgets rapport, for det ser ud til, at der er rigtig meget, vi skal indhente.
Derfor vil vi se frem til den store principielle kvælstofdiskussion i den sammenhæng, men indtil videre vil vi også støtte det her ret tekniske lovforslag.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Jeg synes jo, det er fint, at vi får holdt godt øje med, hvad der foregår på området.
Det er lige nøjagtig, som det skal være.
Men så kommer spørgsmålet, hvordan vi skal reagere på det.
Uden at gentage alt det, vi var inde på under min ordførertale, vil jeg blot spørge den radikale ordfører, hvorfor man ikke sådan vil spille sammen med erhvervet, når det nu er, at erhvervet også selv kommer med nogle forslag til, hvordan det kunne gøres.
Hvorfor siger Det Radikale Venstre, at vi kører bare hen over erhvervet, åbenbart for at få sendt nogle andre signaler?
Zenia Stampe (RV), 2019-11-21:
Jamen jeg synes da i den grad, at man har været lydhør over for erhvervet, måske endda i for høj grad, fordi man har givet lempelserne på forkant og så lyttet til erhvervet, der sagde, at jamen vi skal nok selv komme efter med nogle kollektive virkemidler.
Det har man så ikke leveret på.
Og vi har stadig væk til gode at se, om man leverer tilstrækkeligt i sidste ende.
Det er jo rigtigt, at der er kommet skub i ansøgningerne, så der nu ligger flere, end der gjorde, da vi sad og havde samme diskussion for nogle måneder siden, og hvor Venstres nuværende formand efter sigende skulle have bandet højlydt.
Det ser lidt bedre ud nu, men jeg er stadig væk stærkt i tvivl om, om de kollektive virkemidler når i mål, sådan som det ellers er planlagt
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Jamen det var da helt, som det skulle være, altså det, den tidligere minister sagde der midt i første halvleg, nemlig at se at komme i gang gutter og venner osv., for vi skal lige have lidt mere skub i det.
Det var da fuldstændig, som det skulle være.
Og det er også præcis det, der så er kommet nu.
Derfor synes jeg, det er underligt, at man så ikke lytter til erhvervet og prøver at spille sammen og siger, at man kunne lave en fælles indsats for at nå helt i mål ved slutningen af anden halvleg.
Det er det, jeg undrer mig over, altså at man sådan set skubber erhvervet helt til side og er ligeglad med det og bare høvler hen over det, fordi man har lyst til at få sendt nogle andre signaler.
Det er det, jeg synes er underligt.
Det var noget andet, hvis man ikke kunne pege på nogle andre alternative løsninger.
Men her ligger der oven i købet forslag.
Så var det ikke lige værd at overveje at vende tingene en gang mere og så lytte lidt til erhvervet?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Jeg har kun 30 sekunder, så diskussionen om, hvad der gik galt i den tidligere regering, kan jeg næppe nå at dække i det korte tidsrum, der er til rådighed.
Dan Jørgensen (S), 2019-11-21:
Tak for det.
EU-direktivet om vedvarende energi fra 2009 fastslår, at der i 2020 skal anvendes mindst 10 pct. vedvarende energi i transportsektoren i alle lande i EU.
For at sikre opfyldelsen af dette krav foreslås det med lovforslaget at hæve iblandingskravet for bæredygtige biobrændstoffer fra 5,75 pct. til 7,6 pct. i 2020.
Den resterende del af målet opfyldes af el baseret på vedvarende energi anvendt i vejtrafikken og på jernbanen.
Som det blev understreget i flere af ordførernes bemærkninger til lovforslaget, er der en række udfordringer forbundet med den nuværende regulering af biobrændstoffer i transportsektoren, og derfor vil regeringen arbejde for en mere langsigtet løsning, i forhold til hvordan vi får mere vedvarende energi i sektoren.
For at undgå, at det højere iblandingskrav i 2020 opfyldes ved brug af palmeolie, foreslås det, at der indføres et minimumsiblandingskrav for bæredygtige biobrændstoffer i benzin på mindst 5 pct.
Dette krav gælder ligeledes kun i 2020.
Regeringen ønsker med et sådant krav at sikre, at iblandingskravet primært vil blive opfyldt ved øget iblanding i benzin fremfor øget iblanding af biobrændstoffer i diesel, som altså kan være baseret på palmeolie.
I 2016 blev der vedtaget et iblandingskrav på 0,9 pct. for avancerede biobrændstoffer, men da dette krav først træder i kraft den 1. januar 2020, har det af lovtekniske grunde været nødvendigt at genfremsætte denne bestemmelse.
Der sker ingen ændring i kravet eller i ministerens mulighed for at reducere kravet.
Jeg forventer dog at sænke dette krav midlertidigt fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020 til 0,15 pct.
Det skyldes, at der forventes at være en begrænset produktion af avancerede biobrændstoffer samt stigende pris som følge af øget global efterspørgsel i 2020.
Jeg vil afslutningsvis gerne takke for interessen for lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jamen der er en stor interesse for det emne her, og når jeg nu ser på, hvordan det her finansieres ud af de her 210 mio. kr., ser jeg, at der bliver lånt af de penge, der egentlig er afsat til pulje til grøn transport, og så synes jeg, at det vil være rigtig vigtigt, at vi kunne komme i gang med at bruge de resterende penge, for det er jo sådan set penge, der er aftalt skal bruges i 2020, og der ligger ikke nogen aftale.
Jeg vil godt opfordre ministeren til at forberede et rigtig godt oplæg, noget, der indholdsmæssigt er langt bedre end det her med at blande så meget madolie i tanken, og forberede noget godt til energiforligskredsen til det møde, som vi har den 17. december, for så kan det være, det også på transportområdet bliver jul.
Vil ministeren tage initiativ til, at vi får lavet noget for den grøn pulje, der oprindelig var 100 mio. kr. om året?
Dan Jørgensen (S), 2019-11-21:
Det er faktisk ikke et spørgsmål, der har noget som helst at gøre med den behandling, vi har lige nu, men jeg tager opfordringen til mig.
Jeg vil så omvendt gerne aflevere en opfordring til spørgeren om at indrette sig på, at man ikke skal bruge rådgivning i stil med »lad være med at leve op til loven, også selv om det er en lov, der kommer fra EU«, som en del af sin forhandlingsstrategi fremover, i hvert fald ikke, hvis man vil have indflydelse på, hvad jeg mener.
Hvis vi skal have en grøn omstilling i Europa, er det meget nødvendigt, at vi ikke bliver svagere i forhold til lande, der ikke lever op til deres lovgivning, men at vi bliver hårdere.
Det gælder selvfølgelig også Danmark.
Hvordan skal vi kunne sige til Polen, at de skal lave en hurtigere omstilling, at de skal leve op til EU's krav, og at de skal gøre det til tiden, hvis vi samtidig siger: I må meget undskylde, men vi har gået og døjet med en borgerlig regering i 4 år, og så har vi altså ikke lige nået det i Danmark, og derfor gør vi det ikke.
Det hænger jo ikke sammen, det kan man da ikke, og vi bliver da nødt til at være foregangsland også i forhold til at leve op til lovgivningen, også i de tilfælde, hvor det så fører til, at vi skal gøre nogle ting, som jeg skal være den første til at sige bestemt ikke er særlig hensigtsmæssige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Det er helt korrekt, at det lovforslag, der ligger, ikke er hensigtsmæssigt.
Det, som er årsagen til problemet, er jo den tidligere borgerlige regering.
Og der var jo drøftelser, der ligger 60 bilag fra de der forhandlinger, der var alle mulige gode ideer om, hvad det var, man kunne elektrificere i det danske transportsystem, masser af eksempler, men der blev ikke landet nogen aftale, for de svigtede totalt.
Og så har ministeren en eller anden dårlig opgave lige på tærskelen til det nye år, og det har jeg forståelse for, og jeg er meget for, at vi kommer frem til at få nogle bæredygtige løsninger på transportområdet.
Ja, men blå blok havde første halvleg og lavede en blå landbrugspakke.
Nu har vi haft en halvleg, hvor der blev gennemført et folketingsvalg, og der er kommet et andet resultat og et andet flertal, og det er jo så det flertal, som har mulighed for at lave om på nogle ting, som var defineret i den blå landbrugspakke.
Man kan godt sige, at det måske er små skridt i starten, men det skal jo være store skridt, når vi skal reducere kvælstofudvaskningen fra 60.000 t til 42.000 t.
Anders Kronborg (S), 2019-11-21:
Tak for det.
Vi skal hele tiden blive bedre og mere effektive i vores grønne indsats.
Forslaget, som vi behandler her, skal sikre, at vi kan fortsætte ned ad den sti, hvor indsatsen over for landbrugets udledning af kvælstof målrettes til de steder, hvor behovet for beskyttelse er størst.
Konkret skal der gives bemyndigelse i gødskningsloven til at fastsætte regler om en frivillig ordning om kvælstofreducerende virkemidler i særlige områder, så den frivillige ordning kan administreres fremadrettet.
Det muliggør vi med det her lovforslag.
Frivillighed før krav er et sundt princip, som vi skal understøtte.
På den måde giver vi landbruget mulighed for at nedbringe sin kvælstofudledning på den måde, som er billigst.
Og så er det klart, at hvis den frivillige indsats ikke er nok, skal der stilles bindende krav til den indsats, så man kan nå i mål med sine mål.
Det er til gavn for vores miljø, fordi vi passer særlig godt på de områder, der er sårbare, og det er godt for landbruget, som ikke skæres over en kam, og som selv får mulighed for at gøre den nødvendige indsats.
Det mener vi i Socialdemokratiet
giver rigtig god mening.
Endelig skal det tilføjes, at lovforslaget også indeholder ændringer af reglerne om brødhvede, som skal gøre det mere gennemsigtigt, hvilke krav der stilles til erhvervet, for at hovedsorter kan bruges som brødhvede.
Også det bakker Socialdemokratiet op om.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Det er jo et lovforslag, som muliggør, at der kan bruges nogle flere midler på målrettet regulering, efter vi har oplevet en blå landbrugspakke, som gav landbruget lov til at gøde mere, og så skulle der leveres på nogle kollektive virkemidler.
Og hvad var det så, der skete?
Landbruget leverede ikke på de kollektive virkemidler.
På det tidspunkt havde vi en landbrugsminister, der hed Jakob Ellemann-Jensen, som var rigtig sur og var ude og påpege, at der var leveret på 12 t reduktion, og målet var 1451 t, og han italesatte sådan set, at der skulle ske noget.
Der skete så bare ikke så meget, mens den tidligere landbrugsminister var minister.
Så ligger der ligesom en opgave, og skal man så gøre noget ved det eller ej?
Der synes jeg egentlig, det er fornuftigt at prøve at se på, hvordan vi så kan reducere kvælstofudledningen, og der er så nogle ting, der bliver mulige ved at vedtage den her lovændring.
Så jeg synes egentlig ikke, at ordføreren skulle være så forarget over den nuværende minister, men mere forarget over, at den tidligere minister ikke nåede at gøre noget, som fik rettet op på tingene.
Kan ordføreren ikke se, at landbruget har et problem med, at man ikke har leveret på de kollektive virkemidler?
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Hr. Søren Egge Rasmussen stiller sådan set tingene lidt skævt op.
For landbruget er jo i fuld gang med at prøve at få lavet flere våd- og minivådområder.
Mange landmænd er også ude at signalere, at de er helt med på – og det synes vi også i Venstre – at den samlede målsætning selvfølgelig skal nås til 2021, men vi synes bare, det er forkert, at rykke mållinjen frem helt uden begrundelse, og vi har jo også fået bekræftet, at det ikke er noget, der skal implementeres lige nu; der er ingen tidligere aftaler om det – det er bare et ønske, man har.
Så vi synes, man skulle tage begge halvlege med og sige, at vi i pausen så får aftalt, hvordan vi lægger taktikken for anden halvleg, og det er så det, jeg lige har peget på: speederen i bund med hensyn til våd- og minivådområder og nogle af de andre virkemidler.
Dan Jørgensen (S), 2019-11-21:
Jamen tak for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Det er bl.a. derfor, vi er med i energiforliget fra 2012.
Og når nu ordføreren gør opmærksom på, at oppositionen ikke var så velvillig, så kunne man da have lavet en aftale med Dansk Folkeparti sidste år, som kunne have imødekommet Dansk Folkeparti på nogle områder, som vedrørte
en, hvad skal man sige, mere bæredygtigt transportform.
Kan ordføreren ikke se, at det er et nederlag, at man ikke kom i mål med noget som helst sidste år?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Jeg har ikke deltaget i de forhandlinger, som den daværende transportminister deltog i.
Jeg har været aktiv i politik så længe, at jeg ved, at fuld fart kan være meget langsomt, så mon ikke at der har været fuld fart på, men at fuld fart har taget sig ud som meget langsomt set udefra – det vil jeg gætte på.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Vi har simpelt hen ikke noget ønske om at lade hverken Liberal Alliance eller Dansk Folkeparti lægge præmisserne for de drøftelser, vi skal have i det politiske flertal, der består af regeringen, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten.
De sidstnævnte tre partier har insisteret på, at der ikke skulle ske nogen forringelser af de frie skolers økonomi.
Det har jeg en stærk forventning om, altså at det sammenhold holder under hele den her regeringsperiode.
Men vi vil ikke på forhånd tage stilling til, hvad for nogle økonomimodeller, der skal gøre sig gældende, når vi her om lidt skal til at drøfte de frie skolers økonomi.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Jeg tænker, at jeg hellere må kvittere for de pæne ord.
Men så vil jeg også godt høre fru Mai Mercado, om fru Mai Mercado mener, at det er med til at skabe ro omkring koblingsprocenten, når ordfører hr. Henrik Dahl – samtidig med at Liberal Alliance fremsætter et forslag om at holde koblingsprocenten stabil – udtaler til pressen, at man mener, at man skal sætte koblingsprocenten op til 80.
Er det egentlig en måde at forsøge at skabe ro og konsensus på?
Eller er det i virkeligheden bare udtryk for, at man ønsker at fremtvinge en ideologisk debat i stedet for bare at nøjes med den første del, nemlig at anerkende, at Enhedslisten sammen med Det Radikale Venstre og SF har værnet om de frie skolers økonomi?
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Hr. Jakob Sølvhøj kan være helt rolig, for der står jo ikke noget om 80 pct. i det beslutningsforslag, der ligger.
Der står, at man ønsker at fastholde koblingsprocenten på det nuværende niveau.
Derfor burde det jo være enkelt at gå til.
Jeg synes, det bliver for letkøbt, når man har to partier, som kaster deres politiske værdigrundlag over bord, og som ikke stemmer efter deres overbevisning, men som lige pludselig af taktiske hensyn for at please en regering – må man vel formode – eller for at udskamme et parti, som fremsætter et forslag, vælger at stemme imod noget, som man i substansen grundlæggende og holdningsmæssigt faktisk er enig i.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-21:
Enhedslistens holdning til de frie skolers økonomi er ikke koblet på bestemte procenter, men vi vil sikre os, at de midler, der kommer ud til de frie skoler, ikke forringes, og jeg kan jo så høre, at jeg kan glæde mig ved, at hvis nogen skulle forsøge at skabe et flertal for at forringe de frie skolers økonomi, så er der åbenbart en god alliance mellem Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten, og det må vi jo så glæde os over.
Jeg tror ikke, det bliver nødvendigt.
Jeg tror, at Enhedslisten sammen med Det Radikale Venstre og SF har landet den her diskussion med Socialdemokraterne, og vi ser så frem til en rigtig god diskussion om, hvordan vi fordeler økonomien skolerne imellem.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Så SF, Enhedslisten og Socialdemokratiet har ligesom lavet sådan en eller anden studehandel eller har landet den her diskussion, må man forstå.
Det er godt nok alligevel utroligt.
Der havde jeg jo troet, at Enhedslisten var i sit oprindelige dna, at man stemmer for de forslag, som man er enig i, og imod de forslag, som man er uenig i, og det kan jeg så forstå ikke længere er tilfældet.
Så det er jo en ny måde at bedrive politik på.
Så vil jeg bare lige til syvende og sidst sige, at der jo ikke ligger nogen konkrete modeller i det her.
Der ligger jo alene i beslutningsforslaget, at man fastholder koblingsprocenten på de 76, altså de 75 pct. plus 1 social procent.
Så de underliggende modeller er jo stadig væk til diskussion, og det tager jo hele tyngden ud af det argument, som både SF og Enhedslisten siger med, at man gerne vil ind at prioritere.
Det kan man jo sagtens gøre, selv om man stemmer for det her.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-21:
Tak for ordet.
I Alternativet kan vi godt lide det frie valg af skoler, og vi kan godt lide, at der er flere forskellige muligheder at vælge imellem.
Friskolerne er for Alternativet en væsentlig del af den danske uddannelsesverden og eneste mulighed for at vælge en lokal skole i nogle landområder.
Børn er meget forskellige, og nogle passer godt ind ét sted og andre et andet.
Vi har også som forældre forskellige ting, vi mener er vigtige for vores børn, og børn lærer forskelligt, og skoler er forskellige, i forhold til hvordan de underviser.
Der er også den fordel ved at have friskoler, at hvis et barn mistrives og ikke passer ind i en kommunal skole, er der mulighed for at skifte til en friskole.
Mine tre børn har selv gået på Rudolf Steiner-skole, og der er kommet mange nye børn ind igennem årene, som ikke har haft det så godt der, hvor de var, og som jeg har set blomstre op.
Jeg har omvendt også set børn, for hvem Rudolf Steiner-skolen ikke var det rigtige, og som flyttede til en anden skole.
Ikke mindst her er det vigtigt, at vi fastholder koblingsprocenten i forhold til de små kommuneskoler, der nu er blevet til friskoler, og som er lukningstruede, hvis koblingsprocenten bliver sat ned.
Heldigvis er man flere steder gået sammen og har startet en friskole, som betyder, at man i disse områder fortsat har haft en god grundskole, hvilket vi ved er rigtig meget afgørende for, at mennesker har lyst til at bo dér.
I Alternativet synes vi, at alle dem, der vil, skal have lov til at gå på en friskole, men vi skal samtidig også have en rigtig god folkeskole.
Hvis folkeskolen var supergod, ville der måske ikke være den her stigning i antallet af dem, der vælger friskolerne.
I Alternativet er et af vores bud på, hvordan vi kunne få en bedre folkeskole, at vi sætter dem meget mere fri, og at de får lov til at bestemme mere selv.
Vi støtter at fastholde koblingsprocenten.