Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Enhedslistens skatteordfører og finanslovsordfører har andre opgaver i dag, så jeg har fået muligheden for at fremlægge vores holdning til det her lovforslag.
Ligesom da det sidst var til en lovbehandling, er vi sådan set imod.
Det her med sælgerpantebrevet kan jo foregå derude i landbruget, uden at vi vedtager det her lovforslag.
Grunden til, at vi er imod det her lovforslag, er jo, at man med den udskydelse af skatten belaster den danske statskasse.
Så er det jo spændende, når der lige pludselig er 90 mio. kr., der bliver til 70 mio. kr., når det er finansfolkene, der regner på det, og at der sådan set også er nogle penge i overslagsårene, som man så i forhandlingerne kunne vælge skulle benyttes til noget andet.
I Enhedslisten har vi stor forståelse for, at vi skal have fokus på, hvad det er for nogle etableringsvilkår, der er i landbruget, og det er tankevækkende, at det kun er 7 pct. af de erhvervsdrivende landmænd, der er under 40 år.
Og hvis man ser på gennemsnitsalderen for en faglært landmænd, som driver erhverv, stiger den faktisk med mere end et år om året, og det er jo, fordi der bliver færre landmænd.
Så vi har et problem.
Vi har et problem med at få flere unge til at gå ind i landbrugserhvervet.
Derfor noterer jeg mig også, at der er aktører som f.eks. Vækstfonden, som har indgået et samarbejde med Den Europæiske Investeringsfond, som er med til at kunne give billigere lån til unge landmænd, der vil etablere sig.
Og jeg vil meget gerne være med til at se på, hvordan vi kan fremme finansieringsmulighederne for unge landmænd, der gerne vil ind i erhvervet.
Men vi er altså ikke for den her sælgerpantebrevsmodel, der er i det her lovforslag.
Hvis man så ser på, i hvilket omfang økologien er prioriteret i finanslovsforslaget og i de seneste finanslove, må man konstatere, at vi tidligere har haft nogle støtteordninger til at fremme økologien, som så vil være på et lavere niveau i de år, der kommer, hvis vi ikke gør noget.
Og når vi så kan se i regeringens forståelsespapir, at der er en ambition om at fordoble det økologiske areal frem mod 2030, fordoble eksporten af økologiske varer og fordoble det økologiske hjemmemarked, er der et eller andet, der indikerer, at man burde gøre noget mere.
Og hvis man ser på, hvad der tidligere har været, har der været en støtte til, at offentlige køkkener kunne få hjælp til at omlægge til økologi.
Det var en ordning, som kørte frem til 2016, og som mange kommuner har benyttet sig af, og der er kommet rigtig mange gode resultater i forhold til at få flere økologiske varer ind i den fælles bespisning i skoler og på daginstitutioner og i offentlige kantiner generelt.
Det har været en stor succes, men ordningen har altså ikke fungeret siden 2016.
Så er der et behov for at udvikle økologien.
Jeg er klar over, at med den landing af økologiforskningen er det blevet prioriteret, men der er også brug for mere innovation, og det er et oplagt emne at prioritere.
Så er der et emne, der handler om økologisk eksportfremme og markedsvækst, hvor man har givet støtte til uddannelse til nye økologer.
Der kan vi bare se i det her finanslovsforslag, at der i 2019 var afsat 30 mio. kr., men at der kun var afsat 20 mio. kr. i 2020, men vi lavede så en kvælstofaftale den anden dag, der bidrager med 10 mio. kr., så man kan køre videre på det samme niveau.
Men vi kan jo se problemet i 2021, hvor der er for få penge.
Så der er al mulig grund til at se på, om økologistøtten er på et rimeligt niveau, og se på, om ikke disse 70 mio. kr. i 2020 kunne gå til et eller andet, som kunne være med til sikre en udvikling af økologien.
Så vi ser muligheder i det her lovforslag.
Det var jo slet ikke sikkert, at jeg havde opdaget den her mulighed, hvis lovforslaget ikke var kommet til behandling.
Så jeg vil gerne takke ordførerne fra de tre partier, som har fremsat lovforslaget og dermed har været medvirkende til at gøre opmærksom på, at der i finanslovsforslaget er afsat midler til det her, men at det jo sådan set udestår, om der er et flertal, som vil udmønte det, eller om man vil finde andre løsninger.
Der er nogle, der ser undrende ud, men der står sådan set i et notat til den her sag, at pantebrevsmodellen er indbudgetteret i forbindelse med finanslovsforslaget for 2019 og 2020.
Det står sådan set i et bilag, som jeg har.
Og der står, at det vil medføre et merprovenu på 70 mio. kr. årligt efter tilbageløb og adfærd i 2020.
Så jeg mener sådan set, at som det ligger i finanslovsforslaget, er der de her spændende forhandlinger, som Enhedslisten deltager i, og det er jo spændende at se, hvor de lander.