runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Noah Sturis (ALT), 2023-04-19:
Tak for ordet.
Selv om vi ikke umiddelbart kan bakke op om beslutningsforslaget, vil jeg gerne starte med at takke Liberal Alliance for at sætte fokus på et vigtigt emne og for i bemærkningerne til beslutningsforslaget at understrege, at der er lang vej endnu til at opnå en ligelig kønssammensætning i bestyrelser og ledelser i den private sektor.
I Alternativet er vi også enige i Liberal Alliances bemærkninger i beslutningsforslaget om, at de store forskelle i forhold til mænd og kvinder skyldes en række faktorer, herunder sandsynligvis kønsbias.
Og undersøgelsen fra Djøf i 2020 fandt eksempelvis, at markant flere kvinder end mænd i mindre grad eller slet ikke oplever, at alle bliver opfordret på lige fod til at søge forfremmelse, eller at der på arbejdspladsen bliver gjort tilstrækkeligt for at sikre alle medarbejdere relevante udviklingsmuligheder.
Ikke desto mindre er vi enige med Liberal Alliance i, at det vil være værdifuldt at få mere viden om, hvad der forårsager de store kønsforskelle i erhvervslivets top.
Vi er også enige med Liberal Alliance om vigtigheden af de studier, der citeres i beslutningsforslaget, og som viser, at mere mangfoldighed på ledelsesgangene får virksomheder til at klare sig bedre, men eftersom kønsbias kan være en væsentlig årsag til, at den mangfoldighed ikke bliver repræsenteret, mener vi i Alternativet, at det er på sin plads fortsat at have måltal for kønssammensætningen i ledelser og bestyrelser.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Jeg forstår ikke, hvorfor fru Camilla Fabricius har behov for at gentage sit spørgsmål.
Jeg har lige anerkendt, at der sagtens kan være erfaringsmæssige ressourcer at hente hos både mænd og kvinder, men det vigtige for mig er, at mænd og kvinder er frie til at træffe individuelle valg, som er i overensstemmelse med deres egne ambitioner i tilværelsen.
Jeg ønsker ikke at tvinge hverken mænd eller kvinder til at træffe valg, som ikke er i overensstemmelse med det, de allerhelst selv vil.
Så det er sådan set det, der er vigtigt for mig, og det er derfor, jeg ikke har behov for politisk at opsætte måltal eller målsætninger for, hvor mange mænd og kvinder der skal være i virksomheders bestyrelser.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-19:
Man kunne næsten få den tanke, at hvis nu vi gik planken ud og så på, at der skulle være lige repræsentation, ville ordføreren måske være i tvivl om de forhold, han selv indgik i.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil gerne forfølge det med økonomien.
Er det sådan, at ordføreren simpelt hen ikke anerkender, at der er økonomisk fordel ved, at bestyrelser er kønsmæssigt balancerede?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Men hvis en virksomhed har en økonomisk fordel ved det, vil det da være helt naturligt for en virksomheds ledelse at inddrage kvinder i bestyrelsen – så er der jo ikke behov for, at vi som politikere opsætter målsætninger og måltal for, hvor mange kvinder der skal inddrages i en bestyrelse.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-19:
Men jeg vil bare lige sige, at i forhold til f.eks. depression er det sådan, at der her er en tredjedel flere kvinder, der er ramt af depression, end der er mænd.
Omvendt er der betydelig flere mænd, der er ramt af ensomhed.
Så jeg spørger bare ordføreren: Vil ordføreren ikke være med til rent faktisk at udligne de kønsmæssige forskelle, der er i flere dele af vores samfund, uanset om der er flest mænd eller flest kvinder?
Rosa Lund (EL), 2023-04-19:
Spørgsmålet om abort var blot et eksempel på noget, man har reguleret herinde, som har sikret mere ligestilling.
Det var en del af en opremsning.
Jeg ved godt, hvad Liberal Alliance mener om retten til fri abort, og det er meget tæt på det, Enhedslisten mener, og det er jo i sig selv ejendommeligt, tror jeg man kan sige.
Men det at indføre de her måltal er netop det, der har sikret fremgangen.
Jeg tror ikke, det var sket ellers, hvis ikke vi havde indført den lovgivning i 2012, og hvis ikke vi havde indført den lovgivning, som Liberal Alliance nu foreslår at afskaffe, og det mener jeg er et tilbageskridt for ligestillingen.
Det er fair nok, at man mener noget andet i Liberal Alliance, men det mener vi ikke i Enhedslisten – det er et tilbageskridt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Jeg er målløs – jeg ved ikke, hvornår man nogen sinde har troet, at Liberal Alliance eller jeg ikke er bevidst om og har kæmpet for abortrettigheder og lovgivning imod reel forskelsbehandling.
Det her er lovgivning om målsætninger og politikker, der giver bureaukrati for erhvervslivet.
Jeg synes ikke, man kan være bekendt at sige, at fordi vi ikke er enige i det her, så anerkender vi ikke den kamp, der er kæmpet.
Selvfølgelig er alt ikke kommet af sig selv.
Men det er ikke det her, der har gjort det.
Rosa Lund (EL), 2023-04-19:
Jamen der er heldigvis sket store udviklinger på ligestillingsområdet, men de udviklinger er jo kommet af, at vi har lavet lovgivning herinde – retten til fri abort, ligelønsloven, samtykkeloven og nu den her lovgivning om måltal.
Det sker ikke af sig selv.
Jeg ville sådan ønske, at vi ikke havde brug for at diskutere det herinde og lave regler, men at det bare skete af sig selv.
Men det gør det ikke.
Og det er derfor, det undrer mig, at Liberal Alliance ikke kan se det – det undrer mig rigtig meget, at man ikke kan se, at vi står på skuldrene af mange års lovgivning og mange års kamp for ligestilling, som netop er kommet ved at lykkes med at lave regulering.
Jeg ved godt, at det måske ikke ligger så naturligt til Liberal Alliance at lave regulering, men på ligestillingsområdet har det betydet vanvittige fremskridt, og det er jo de fremskridt, som vi står på skuldrene af herinde i dag.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Tak for talen, og tak til Enhedslisten for at illustrere, at vi er dybt uenige her.
Dog er det ikke særlig smart at prøve at fortolke intentioner eller holdninger på andres vegne – det bryder jeg mig ikke særlig meget om.
Jeg har bestemt ingen hensigt om at tilbagerulle ligestillingen.
Jeg tror bare overhovedet ikke, at det at afskaffe måltal kommer til at gøre en fløjtende forskel.
Jeg synes også, at spørgsmålet, der blev stillet tilbage til hr. Lars Boje Mathiesen, måske skylder et svar og lidt spekulation, i forhold til hvad ligesindede kunne tænke om det her emne, nemlig om det her var sket uden måltal.
Der synes jeg svaret ligger i, at vi glemmer, at vi ikke kommer fra et ligestillet samfund.
Mange ting sker af sig selv; det er sket af sig selv her i Folketinget – vi er over 40 pct. kvinder.
Tror ordføreren overhovedet ikke, at der var sket en udvikling, hvis ikke man havde lavet noget bureaukrati for erhvervslivet?
Rosa Lund (EL), 2023-04-19:
Jeg glæder mig til at opleve den positive diskrimination.
Det må jeg da bare sige.
I mit parti er det sådan, at vi faktisk netop har måltal, f.eks. når vi opstiller folketingskandidater, og når vi vælger medlemmer til vores hovedbestyrelse og til alle andre ledende organer, og det er netop for at sikre den ligelige kønsfordeling.
Men det glæder mig da at høre, hvis det er sådan, at man også gør sådan i Dansk Folkeparti.
Det var jeg ikke klar over.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Så mænd tilvælges for at skabe diversitet, men ikke kvinder.
Det vil altså sige, at det kun er mænd, der har en tendens til at sidde og diskriminere kvinder; den tendens har kvinder simpelt hen ikke.
Altså, nu er jeg selv aktiv i et politisk parti – det ved jeg ordføreren også er – og derfor ved jeg, og det tror jeg også ordføreren ved, at der foregår en positiv diskrimination af kvinder ude i de politiske partier, fordi man ønsker at skabe en mere, hvad skal man sige, ligelig fordeling i repræsentationen.
Så jeg synes sådan set, at ordføreren repræsenterer et meget stort hykleri ved ikke at anerkende, at det her altså er noget, der sker i begge lejre, kan man sige.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-19:
Jeg synes faktisk, det er væsentligt at få stillet ordføreren et par spørgsmål – så aktiv som ordføreren selv har været i forhold til at stille spørgsmål, ville jeg synes, det var synd og skam, hvis ordføreren ikke fik et enkelt, lille spørgsmål.
Mit spørgsmål er ret simpelt: Mener ordføreren, at Dansk Industri ikke har ret i, at man faktisk får en mere økonomisk balanceret og ressourcemæssig fordel ved at have balancerede bestyrelser?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Jeg rigtig glad for, at Folketinget skal behandle de her to forslag i dag, hvor meget af regeringen afholder et grønt topmøde på Marienborg.
Det må være et udtryk for, at regeringen vurderer, at der er mere at komme efter, og at man ligesom skal træde i karakter, specielt oven på nogle uger med diskussioner om, hvorvidt regeringen kan leve op til vores 70-procentsmålsætning, og efter kritik fra Klimarådet om, at regeringen ikke anviser veje til at nå 70-procentsmålet.
Så jeg synes, at det er en god dag at diskutere det her, og jeg tænker, at regeringen dermed også vil tage positivt imod vores forslag og den udstrakte hånd, som det er, i forhold til at anvise nogle veje til, at også vores finansielle sektor kan komme med på klimavognen.
Den finansielle sektor er sådan lidt den glemte sektor, når vi taler om klima og grøn omstilling.
Vi har meget fokus, med rette, på transportområdet, på landbrug, på fly, på bygningsmassen og meget andet, men den finansielle sektor er jo den, der i sagens natur finansierer mange af de her ting, og derfor betyder det utrolig meget, hvordan pengene bliver brugt.
Der har også længe været en diskussion i vores forsikringsselskaber, vores pensionskasser og andet om, hvordan man administrerer, bruger og investerer de mange milliarder, man har til rådighed, for det betyder noget.
Forslaget i dag vil stille nogle krav til vores finansielle institutioner.
Nogle går allerede rigtig langt og går forrest, og der ønsker vi simpelt hen bare at sikre, at resten også kommer med.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Lige præcis.
Hvordan ser det ud, når du er etableret og er kommet derop?
Det er ikke kun, om du har ambitionerne, men også, om du er villig til at lægge det, der skal til, og er villig til at prioritere det andet fra, som man så ikke kan.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Ah, okay, altså, det er mere en form for spørgeundersøgelse.
Nu er der flere, der har henvist til den undersøgelse fra Deloitte og Kraka, for det er jo også en spørgeundersøgelse, som ganske rigtigt viser, at der er mange kvinder, som har ambitionen om at være ledere under uddannelse, men at det forandrer sig, når de så kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det er også det, som den 8-sidersrapport med, jeg tror, det er omkring 1.400 respondenter, som man har spurgt, siger.
Så er det det, man ønsker, altså en lidt større spørgeundersøgelse omkring de aspekter?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Der er rigtig meget empiri, i forhold til hvordan forskellen er overordnet på mænd og kvinder, og det er også spændende læsning.
Og det burde også være oplysende nok til at kunne forklare, at der er mange forskelle
Det, som jeg synes kunne være interessant, er at lave en grundigere undersøgelse i Danmark for rent statistisk at få tal, simpelt hen fordi jeg er sikker på, at det ville bekræfte, hvad vi har sagt hele dagen fra højrefløjen – altså at mænd og kvinder træffer forskellige valg, fordi vi er forskellige.
Og rent statistisk kan vi også se, at antallet af dem, der har, hvad der skal til, og er villige til at gøre det, der skal til, stemmer overens forholdsmæssigt.
Det tror jeg at det vil gøre.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
De sidste 2 pct. er heller ikke udtryk for kønsdiskrimination; de kan bare ikke dokumenteres på samme måde, kan man sige.
Jeg er ikke den store fan af flere kommissioner, må jeg erkende.
Jeg synes, at vi har rigeligt, og den her regering sætter vel rekord i det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til den her opfattelse af, som ordføreren siger, at der ikke er evidens for det.
For det mener jeg faktisk at der er.
Hvis man kigger ind i den psykologiske verden, ligger der fra vel omkring de sidste 50 år
rigtig, rigtig meget kønsempiri, som viser, at der er den her forskel på mænd og kvinder, og at vi træffer valg ud fra det.
Så jeg er lidt i tvivl om, hvad det er.
Er det, fordi det skal være en antropologisk undersøgelse?
Er det en anden form for empiri, man søger?
Jeg synes faktisk, at der ligger rigtig meget empiri.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Lige præcis, og det er især i forhold til de undersøgelser, der laves.
De mangler så lige at sige, at det kun var knap 2 pct., der ikke var forklaret.
Resten skyldtes forskellige valg.
Så jeg synes, det er en offergørelse af kvinder, og jeg bryder mig ikke om det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren, og jeg må indrømme, at jeg også rystede på hovedet, da jeg hørte den her fremstilling af, at der er lige så mange kvinder, der har ambitioner om at være ledere, som mænd.
Det betyder jo, at man er villig til at lægge x antal hundrede timer om ugen, eksempelvis på at komme i en bestyrelse eller blive virksomhedsleder eller noget andet, og der er det bare, at vi gennemsnitligt set ser nogle forskelle på mænd og kvinder.
Så jeg er helt enig med ordføreren på det område.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-19:
Jo, for for ordføreren her, mig, findes den her problematik ikke, altså om det er kvinder eller mænd, for de mænd, der får depression, skal selvfølgelig også hjælpes, og de kvinder, der sidder og er ensomme, skal også hjælpes.
Det har ikke for mig noget med køn og gøre; det er et spørgsmål om noget med ordentlighed.
Det er ikke ordentlighed.
Det er et skråplan.
Og så hører jeg en tidligere ordfører – og jeg fik både fortalt, hvornår kvinder fik stemmeret, og at vi nærmest taget undertrykt dem: Ja, ja, det kan godt være, det er sket tidligere, men det er ikke det, jeg ser, hvor der er forskelle.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Nu luftede jeg jo selv idéen i min ordførertale om en mulig kommission, der simpelt hen skulle undersøge og afdække, hvad de bagvedliggende faktorer og årsager egentlig er til, at mænd og kvinder ender ud på forskellige lønniveauer, og at der også er en skævhed i fordelingen af eksempelvis bestyrelsesposter i vores virksomheder – om det eksempelvis skyldes personlige prioriteter, valg og ambitioner, som gennemsnitligt er forskellige for mænd og kvinder.
Var det en idé, som Liberal Alliance kunne bakke op om?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Tak for det, og tak for debatten her i salen og modtagelsen af forslaget.
Det glæder mig helt utrolig meget at høre, at en samlet højrefløj er for at afskaffe den her lovgivning; jeg skal i øvrigt hilse fra fru Mai Mercado, som gav mig et opkald lige før behandlingen – hun nåede det ikke, men Konservative bakker fuldt ud op om beslutningsforslaget.
Desværre er det ikke nok med højrefløjen, som tallene står lige nu.
Det ærgrer mig rigtig meget.
Jeg vil lige igen læse op, hvad en tidligere ordfører for Venstre har sagt: »... Venstre vil det samme, som vi hele tiden har villet.
Vi har ikke lovet en masse, som vi alligevel er løbet fra.
Vi mente noget før valget, vi mente det samme under valget, og vi mener det samme i dag – et år efter.«
Herefter kritiserer man så regeringen for at ændre mening, og nu har man gjort det samme selv.
Jeg håber, at man kan ændre mening igen og forhåbentlig vende tilbage til blå blok.
Der er ingen tvivl om, at ligestillingsområdet betyder rigtig meget for mange, og at der er mange følelser involveret.
Jeg er faktisk heller ikke i tvivl om, at uanset hvilket parti man kommer fra, ønsker man, at der er gode forudsætninger for alle danskere, uanset om det er mænd eller kvinder.
I Liberal Alliance og på resten af højrefløjen mener vi dog ikke, at måltal gør en forskel.
Vi mener ikke, at det er vejen frem, og vi mener ikke, at det er berettiget.
Men det vil ikke sige, at man ikke kan kigge på, hvorfor der er så mange kønnede udfordringer.
Det har vi også skrevet i vores forslag, nemlig at det bør »undersøges, om mænd og kvinder reelt har de samme muligheder for at komme i betragtning«.
Den største årsag til, at jeg har sat det ind, er faktisk, at jeg ville elske at få mere dokumentation, der beviste, hvor forskellige vi er.
For det ved jeg det ville vise, og jeg ville elske, at jeg havde endnu mere dokumentation, der viste, at kvinder og mænd prioriterer forskelligt.
Og det gør absolut ingenting.
Det gør absolut ingenting, så længe vi har et samfund, hvor vi kan træffe vores egne valg og selv vælge, hvilket liv vi vil leve, og ikke lader os hindre af, hvad for et køn vi er født som.
Det kan godt være, at du, hvis du er kvinde eller mand eller har nogle særheder eller specifikke kendetegn, bliver mødt anderledes af verden, end andre bliver.
Det synes jeg også sagtens vi kan stole på at folk fint kan håndtere, og det skal ikke være det, der gør, at vi bruger sådan noget vrøvl som måltal – og vi ved jo, hvordan det er gået andre steder: Kvoterne kommer lige efter.
EU er også i gang der.
Det er dejligt, at vi har en højrefløj, der står sammen om, at vi siger stop.
Selvfølgelig skal vi ikke forskelsbehandle nogen på baggrund af køn, men det her ekstreme værktøj for at opnå resultatlighed bakker vi ikke op om.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-19:
Jamen jeg er slet ikke i tvivl om, at jeg sagde: der bliver ledet af kvindelige politikere.
Det er jeg slet ikke i tvivl om at jeg sagde, men det er ikke mig, der har problematiseret køn hele dagen i dag.
Det er dem, der har lavet det med måltal.
Og ja, altså, det kan godt være, at der er færre kvinder, der bliver udstillet.
For jeg er jo ikke enig i det med, at vi nu skal have folk til at rende rundt og se, hvor mange hoveder der er mandlige, og hvor mange hoveder der er kvindelige her.
Det mener jeg er spild af penge.
Der, hvor jeg kommer til at sætte ind med mit arbejde, er der, hvor der reelt er folk, der ikke har lige ret til tingene.
Så skal jeg nok hjælpe med at råbe op uanset køn.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-04-19:
Men jeg hørte ordføreren sige i en sidebemærkning: og slet ikke fra partier, som er styret af kvindelige politikere.
Det kan vi jo høre på båndet efterfølgende, for heldigvis bliver det hele optaget.
Et andet spørgsmål er, om ordføreren er bevidst om, hvor lille en andel kvindelige kunstnere der bliver udstillet på de danske museer, og at det faktisk har forandret sig, efter at man er begyndt at fokusere på det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-19:
Nej, nej, jeg drager en parallel, i forhold til at det er blevet gjort til et problem igennem hele debatten i dag, at der i erhvervslivet er mange ledelser, der består af mænd, men at det aldrig er blevet problematiseret, at der herinde sidder en masse ledelser, der består af kvinder.
Det handler bare om ligestilling i debatten.
Jeg tror faktisk, det var ordføreren selv, der nævnte, at man også godt ville have kvoter, og så er det jo et problem, for så diskriminerer vi på baggrund af køn, og det vil jeg ikke være med til.
Jeg er ikke enig med dem politisk, men jeg dømmer dem ikke ud fra deres køn; det gør man kun på venstrefløjen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-04-19:
Tak for det.
Det var da lige før, at jeg var ved at falde ned af min stol under ordførerens svar.
Er det rigtigt forstået, at ordføreren drager en sammenhæng mellem det, at SF går op i at skabe bedre lighed mellem kønnene og Socialdemokratiet også gør det, og det, at vi har en kvindelig ledere og har flere kvinder end mænd i partiet?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Der er rigtig mange, der forsker i de forskelle, der er mellem mænd og kvinder.
Man leder efter, at det skal skyldes noget bestemt, og jeg synes tit, det skal komme til, at det er synd for os kvinder.
Det har jeg det sådan lidt svært med.
At lave flere kommissioner skal vi vel nok være lidt påpasselige med lige for tiden, for der er nok snart ikke flere djøf'ere til rådighed.
Men jeg synes, det ville være interessant.
Hver gang jeg hører, at der er lige så mange kvinder, der har lederambitioner, som der er mænd, synes jeg, det kunne være interessant at kigge på det – kigge på nogle etablerede voksne mennesker, der har stiftet familie, og lave nogle undersøgelser af, hvor mange af dem der føler sig undertrykt af normerne eller strukturerne, og hvor mange af dem der ikke har ambitioner om at arbejde mere end 80 timer.
For jeg vil ikke kun høre, om der er nogen, der har ambitioner om at blive leder.
Jeg vil gerne høre, om de har ambitionerne til det, om de har kvalifikationerne til det, og om de har et ønske om at lægge det arbejde i det, der skal til.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Ja, det har de nok, fordi der er en masse mænd, som også gerne vil være ledere og sidde i bestyrelser, og de har ikke bare tænkt sig at roll over og give dem deres plads, for de vil jo også gerne have den stilling.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Har Moderaterne et måltal for, hvor mange kvinder der skal sidde i Folketinget?
Rosa Lund (EL), 2023-04-19:
Nej, det gør der ikke.
Faktisk er det sådan, præcis som min kollega fra SF sagde tidligere, at inden for pædagogfaget har du en større chance for at blive leder, hvis du er mand, end hvis du er kvinde, og derfor er der ikke mænd, der bliver fravalgt.
Det synes jeg er et kæmpestort problem, og det problem tror jeg man løser ved at gøre op med lønnen, altså ved simpelt hen at give de offentligt ansatte noget mere i løn.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Jamen ambitionen om måltal bygger jo på den her idé om, at der sidder nogle ledelser, nogle mandlige ledelsesmedlemmer og fravælger kvinder.
Og der kunne jeg bare godt tænke mig at vide, om ordføreren så også mener, at det samme foregår inden for de kvindedominerede fag.
Altså, sidder der også folk inden for sundhedssektoren, inden for pædagogfaget, inden for dyrlægefaget, inden for jordemoderfaget og fravælger mænd?
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren svarede på.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Når de andre lande ligger over, er det, fordi der tages udgangspunkt i udviklingsstadiet, altså hvor meget man kan rykke sig og har rykket sig; det er jo det, rapporten gør.
Når vi kigger på, hvorfor de andre nordiske lande ligger øverst, er det i høj grad også, fordi de har haft kvindelige statsministre i længere tid, end vi har – og så ligger de øverst af den grund.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Nu siger ordføreren også, at der vil gå lang tid, før man vil opnå, at der er reel ligestilling.
Er ordføreren bekendt med Erhvervsstyrelsens seneste rapport, som viser udviklingen omkring kvinder i børsnoterede selskaber?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-04-19:
Vi synes, den her undersøgelse er vigtig, fordi den viser, i hvor stort et omfang kvinder sidder på nogle af de her særlige ledelses- og bestyrelsesposter, som der er magt i.
Og derfor er det klart, at det er noget af det, vi kigger hen imod.
Jeg synes da også, det er ret tankevækkende, at de er så langt foran os i forhold til netop lige præcis også at have kvinder på de her poster.
I forhold til alt det andet vil jeg sige: Nej, så er det da ikke dem, vi skal sammenligne os med.
Jeg ved ikke, om det er det, ordføreren sidder lige på spring til at hoppe ud i, men det er ikke det, vi er optaget af.
Det, vi er optaget af, er, at vi når frem til at få ligestillet langt mere, i forhold til hvor mange kvinder der sidder på de vigtige poster, når det gælder magtpositioner i Danmark.
Der nævnte jeg jo også i min ordførertale, at de nordiske lande lå som nummer et, to, tre og fem, og det er jo absolut dem, vi allermest kigger efter, også i forhold til hvad det er for nogle midler, de bruger for at nå derhen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Ordføreren henviser til en undersøgelse, som siger, at Danmark ligger som nr. 32 i en rapport om ligestilling.
Før Danmark på den liste ligger lande som Rwanda, Namibia, Albanien, Burundi og Filippinerne.
Mener ordføreren virkelig i en seriøs diskussion her i Folketingssalen, at man vil bruge en rapport, som viser, at de her lande ligger over Danmark, når det handler om kønnenes ligestilling?