runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg bed mærke i formuleringen om, at man ikke vil belønne og give dansk statsborgerskab til folk, der er imod grundlæggende frihedsrettigheder.
Det er jo altid et dilemma for os liberale.
Altså, hvordan er man liberal over for folk, der ikke er liberale?
Det er jo ikke kun en problemstilling, der gælder udlændinge, og jeg kunne bare godt tænke mig spørge: Mener fru Sandra Elisabeth Skalvig også, at det er et problem, at en tredjedel af danskerne ifølge en ny meningsmåling vil forbyde islam og dermed gøre op med den grundlovssikrede religionsfrihed?
Er det et problem ifølge Liberal Alliance, og hvad skal vi gøre ved det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Jamen det er jo ikke en rettighed at blive tildelt et dansk statsborgerskab.
Det er et privilegie.
Det vil sige, at selv om man har boet her i rigtig mange år, er der ikke nogen, der har ret til at blive danske statsborgere.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Vi synes jo, man kunne kigge på tvangsægteskabslovgivningen , som jo lige nu ikke rigtig fungerer efter hensigten.
Så den fungerer ikke godt nok, for den tager ikke højde for, at der også er en tvangsproces op til der, hvor man står på kirkegulvet eller moskégulvet, eller hvor man nu står, og siger ja til en anden.
Det er jo først der, det måles, om man bliver udsat for tvang, men hvis man har været på genopdragelsesrejse i 3 år forinden, må man jo også sige, at det er et tvangsægteskab, for du kommer først hjem til Danmark, hvis du siger ja til den her ægtemand.
Jeg synes også, der er nogle snitflader i forhold til udenlandsk arbejdskraft.
Vi støttede jo sammen med NNF forslaget om, at udenlandsk arbejdskraft fra uden for EU skal lære dansk i arbejdstiden.
Jeg synes, det ville være en fin ting at bevæge sig ned ad den sti.
Jeg synes, det vil skabe et bedre arbejdsmiljø, men også bedre integration, når arbejdstagerne bevæger sig ud i lokalsamfundet og skal stå i Netto og forklare, om man vil have en Grøn Tuborg, en Tuborg Classic, eller hvad man nu foretrækker.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Igen er jeg jo bare lidt nysgerrig, for man har jo støttet den daværende S-regering: Så hvad er det egentlig, man fik igennem, da man støttede statsministeren i den daværende regering?
Det er det, jeg ikke lige helt kan forstå, altså i forhold til at man går ud og siger, at man kunne føre en strammere udlændingepolitik end den, regeringen er en del af i dag.
Altså, det vil jeg gerne lige se, før jeg tror på det.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Man kan jo godt have en diskussion om, om det er arbejdsmarkedspolitik eller ej.
Jeg synes jo egentlig, at vi i den sidste regering støttede op om nogle fine ting.
Vi fik børnene ud af Sjælsmark, hvilket jeg synes var det rigtige skridt.
Samtidig strammede vi jo også udvisningsreglerne, og der bygges også videre på det fundament, hvilket gør, at vi nu er det bedste land i Vesteuropa i forhold til at sende folk hjem.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Det beslutningsforslag, som vi behandler her i dag, er et forslag om at genindføre den såkaldte erklæringsordning, altså en ordning, hvor unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, skal kunne få direkte adgang til dansk statsborgerskab uden en grundig individuel vurdering, som et statsborgerskab i mine øjne bør forudsætte.
Men selv om intentionen bag forslaget kan lyde sympatisk, mener vi i Liberal Alliance ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Det er for os afgørende, at det at blive statsborger i Danmark ikke bliver en formalitet.
Det er ikke noget, man automatisk har ret til, heller ikke selv om man er født og opvokset her i landet.
Dansk statsborgerskab er et privilegie og den største gave, vi som samfund kan give til folk udefra.
Som det fremgår af grundlovens § 44, stk. 1, kan ingen udlænding »få indfødsret uden ved lov.«
Det er på ingen måde tilfældigt, for det er netop meningen, at vi politikere skal tage stilling efter vores egen overbevisning, og det har aldrig været hensigten, at tildeling af statsborgerskab skulle overlades til en administrativ proces.
I mine øjne er det ikke nok bare at være født her i landet.
Man skal også ønske at være en del af Danmark som land, som folk og som værdifællesskab.
Selv om man er født og opvokset i Danmark, kan man godt være »vokset op« præget af en kultur, der ligger så langt væk fra, hvad dvs. at være dansk: en kultur hvor Koranen står over dansk lovgivning; en kultur, hvor man vil indføre sharialov i Danmark; og en kultur, hvor man foragter alle vores frihedsrettigheder.
Skal vi så bare uden videre give dem dansk statsborgerskab?
Det vil i min optik ikke kun være naivt.
Det vil også være direkte uansvarligt.
Vi skal ikke give statsborgerskab uden at vide, hvem det er, vi giver det til.
Vi skal være sikre på, at de mennesker, vi inviterer ind i vores demokratiske fællesskab, vil være gode medborgere.
Derfor skal vi ikke lempe på adgangen med en erklæringsordning.
Vi skal derimod indføre en proces, der systematisk screener alle statsborgerskabsansøgere for antidemokratiske værdier og holdninger.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Tak for det, og tak til fru Sandra Elisabeth Skalvig for talen.
Først vil jeg godt lige høre noget.
Fru Sandra Elisabeth Skalvig sagde i lighed med den socialdemokratiske ordfører: udlændinge, der er født og opvokset her i landet.
Jeg vil bare spørge fru Sandra Elisabeth Skalvig, hvad en udlænding, der er født og opvokset her i landet, er.
Altså, er man ikke dansk, hvis man er født og opvokset i Danmark og ikke har nogen tilknytning til et andet land?
Det andet spørgsmål handler om, at fru Sandra Elisabeth Skalvig taler meget om det der med, at man kan have alle mulige udemokratiske værdier.
Men her er der jo tale om unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, er produkter af det danske samfund, har gået i dansk folkeskole og har deltaget i det danske foreningsliv fuldstændig ligesom fru Sandra Elisabeth Skalvig og mig.
Hvad er det, der skal afholde dem fra at kunne blive fuldgyldige medlemmer af det danske samfund?
Hvorfor er det, at de skal sorteres fra, og at man skal sige til dem, at det først er, når de har færdiggjort deres uddannelse, og det først er, når de har arbejdet 4 år efter deres uddannelse, at de må få de værdier, som vi i dag har?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Du siger jo heller ikke, at en svensker, selv om vedkommende er født i Danmark, er dansk.
Vedkommende vil stadig være svensk, selv om vedkommende er født i Danmark.
Så jeg vil betegne udlændinge som personer, der ikke er danske statsborgere.
I forhold til det andet mener jeg som udgangspunkt heller ikke, at det er nok, at man har taget en uddannelse, eller at man har været i beskæftigelse i 4 år.
Det siger jo intet om, hvad det er for nogle mennesker, og det er det, vi i Liberal Alliance rigtig gerne vil se nærmere på.
Så kan det være, at der er nogle, der under deres uddannelse, hvad kan man sige, er så danske, at vi i Folketinget beslutter, at de kan blive en del af fællesskabet, hvorimod andre vil få afslag.
For mig handler det i langt højere grad om, at vi skal screene ansøgerne for at se, hvad det er for nogle mennesker, og det er jo noget, vi politisk skal tage stilling til.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Med de stramme regler, der er for at opnå dansk statsborgerskab i dag, kan der jo godt være personer, som lever i tredje og fjerde generation som borgere i Danmark, men som ikke har haft mulighed for at opnå dansk statsborgerskab.
Jeg synes, det er temmelig vidtgående, hvis man skulle sige, at man stadig væk ikke, selv om man kan føre sin historie så langt tilbage, kan betragte sig som dansk.
Men jeg kunne godt tænke mig bare lige at høre sådan rent principielt om det der med at kunne få stemmeret, altså statsborgerskab.
Forestiller Liberal Alliance sig, at det er noget, der i øvrigt skal gælde i forhold til det at få stemmeret, altså at man skal bekende sig til demokratiske værdier for at kunne få muligheden for at kunne deltage i demokratiet?
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg synes også lige, der var en forandring i tonen og tilgangen.
Jeg vil ikke kalde hr. Mohammad Rona for øgenavne, men det var en lidt mere hård hr. Mohammad Rona, vi hørte under forrige behandling, og nu er det den bløde hr. Mohammad Rona.
Det håber jeg ikke ordføreren tager ilde op.
Jeg kunne bare så godt tænke mig at høre, hvem hr. Mohammad Rona godt kunne tænke sig at gennemgå indfødsretsaftalen sammen med.
Hvem tror hr. Mohammad Rona vil trække den i en retning, der er tættest på Moderaternes holdning?
Er det den retning, vi ser herovrefra, eller er det den retning, som vi har fremlagt i dag?
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Det er jo et godt spørgsmål.
Jeg bærer ikke nag i forhold til øgenavne.
Nu er det tredje gang, vi diskuterer det her forslag.
Det kan være, at jeg fjerde gang bliver endnu mere blød, nu må vi se.
Vi har sådan set et godt samarbejde med Socialdemokratiet og Venstre.
Der er mange ting, vi er enige om, og der er også nogle ting, vi ikke er enige om.
Hvis jeg skulle vælge, hvem jeg ville lave en indfødsretsaftale med, ville det være med de partier, jeg sidder i regering med nu.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Stemmeretten er i min optik selvfølgelig forbeholdt myndige borgere, sådan som grundloven beskriver det.
Så det er min holdning til det.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Jamen nu er det jo sådan, at stemmeretten er noget, vi gradvis har udvidet siden 1849-grundloven, hvor der jo var en lang række undtagelser.
En af de undtagelser, som stadig væk står tilbage, er jo fremmede, og der kan man i dag konstatere, at der faktisk i dag er op imod 10 pct. af befolkningen, som permanent bor, lever og opholder sig her i landet, som ikke har stemmeret, og at den andel kan være stigende.
Mener ordføreren ikke, det er et demokratisk problem, at en større og større andel af befolkningen i Danmark reelt set ikke har mulighed for at kunne øve indflydelse på det land, de permanent bor og lever i?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Jeg synes ikke, det er et problem på den måde, som ordføreren fremfører det på, for det er jo bare sådan, det er, og hvis ikke man kan leve op til kravene, skal man ikke have statsborgerskab.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Den kommer vist fra skolevalget.
Jeg hæftede mig bare ved, at ordføreren sagde, at statsborgerskab er et privilegie, man skal have gjort sig fortjent til.
Men det er jo ikke helt sandt.
For os, der er så heldige at være født og opvokset i Danmark, og har forældre, som også har statsborgerskab – jeg er en af dem, og det tror de fleste af os herinde er, måske lige på nær hr. Mohammad Rona – er det jo ikke et privilegie, vi har gjort os fortjent til.
Jeg ved ikke, hvordan man har gjort sig fortjent til at blive født.
Så der er jo forskel.
Det her forslag handler jo netop om nogle, der præcis ligesom mig er født og opvokset i Danmark, men desværre er så uheldige, at deres forældre ikke har statsborgerskab.
Kan ordføreren ikke godt sætte sig ind i, at dem, der er født og opvokset i Danmark ligesom mig, men ikke har statsborgerskab, føler sig ekskluderet og fremmedgjort, når de ikke kan få erklæringen, som vi foreslår her?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Men det ændrer bare ikke på, at statsborgerskabet for udlændinge i juridisk forstand skal være noget, man gør sig fortjent til.
Ja, så er der nogle, der har privilegiet at være født af danske statsborgere og dermed også være danske statsborgere, og det er jo bare en konsekvens af, at vi i Danmark har blodets lov, altså at statsborgerskab nedarves fra en statsborger til dennes børn.
Jeg mener, at alternativet, hvor man følger jordens lov, som det her forslag vil indføre en mild version af, i dets mere rene form, som man bl.a. ser det i USA, er højst problematisk, for det skaber rigtig mange uhensigtsmæssigheder i forhold til bl.a. spontant indvandring.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med det, men der er faktisk lavet en del studier omkring, hvad det gør især ved unge mennesker, når de er født og opvokset i et land, men ikke har statsborgerskab.
Nogle af de studier, som jeg har læst, viser jo netop, at man føler sig fremmedgjort og ekskluderet, og at det dermed også går ud over integrationen.
Anerkender ordføreren, at der ligger forskning på det, og at det er en ren reel problematik, og kan ordføreren så måske imødekomme vores forslag med alligevel at lempe det lidt, så vi ikke har så mange unge, der står i den situation?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Jeg må skuffe ordføreren ved at sige, at jeg ikke er interesseret i at lempe noget som helst, men jeg synes, at det her understreger pointen med, at vi også skal gøre processen meget mere individuel.
For én ting er det rent juridiske, det, vi kan læse på et stykke papir, men noget andet er, hvad det er, der er inde i hjertekulen på folk.
Der kunne jeg som indfødsretsordfører godt tænke mig, at vi i den proces, vi har i forhold til at give folk statsborgerskab, kom meget tættere på at se det enkelte menneske.
For når jeg ser på bl.a. SDU og alle de problemer, de har haft med bederum, kunne mange af de unge mennesker, der udøvede den sociale kontrol eller forsøgte at gøre det, på papiret godt leve op til mange af de krav, I opstiller med den lempelse her.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Nu er det jo sådan i Danmark, at der er stemmeretten knyttet op på statsborgerskabet, så når ordføreren siger, at statsborgerskabet er et privilegie, man skal gøre sig fortjent til, skal man jo kunne udskifte det ord med »stemmeretten«.
Derfor skal jeg bare høre ordføreren, om ordføreren også er af den opfattelse, at stemmeretten er et privilegie, man skal gøre sig fortjent til, altså som man skal stille krav til for at kunne opnå.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak, formand.
Statsborgerskab er ikke noget, man deler ud, fordi nogen føler sig udenfor.
Dansk statsborgerskab er den fineste gave, vi kan give et menneske, der ikke er født dansk.
Det er kulminationen på en proces, ikke begyndelsen på den.
Forslagsstillerne beskriver det, som om unge født og opvokset i Danmark nærmest automatisk burde have krav på statsborgerskab, fordi de ellers placeres på et såkaldt demokratisk B-hold.
Den præmis køber jeg ganske enkelt ikke.
Man er ikke sat uden for samfundet, fordi man ikke har dansk pas.
Statsborgerskab er ikke en menneskeret; det er et privilegie, som man skal gøre sig fortjent til.
Når vi begynder at tale om statsborgerskab som noget, der skal gives hurtigt og enkelt, har vi allerede bevæget os i den forkerte retning.
Statsborgerskab er det fineste fællesskab, vi har i Danmark.
Det skal vi værne om.
Dem, vi tildeler et statsborgerskab, skal ønske at dele vores kultur og værdier, ikke blot få det, fordi de har ret til det, for det er et udtryk for varig loyalitet over for Danmark, vores demokrati, love og værdier, når man får det.
At være født og opvokset i Danmark er i sig selv ikke en garanti for, at man deler de værdier.
Det er en hård sandhed, men det er jo rigtigt.
Vi har set alt for mange eksempler på mennesker, som er vokset op her, har gået i dansk skole og talt dansk, men som alligevel vender demokratiet ryggen, foragter ligestilling, hylder ekstremisme eller religiøse dogmer over dansk lov.
Det problem forsvinder ikke, fordi man sænker barren for statsborgerskab.
Tværtimod udvander man vores nationale fællesskab.
Forslagsstillerne taler om, at unge ser sig selv som danske, men statsborgerskab handler jo ikke om selvopfattelse.
Det handler om ansvar, forpligtelse og vilje.
Det handler om at vise, ikke erklære, at man vil Danmark.
Derfor er jeg også dybt skeptisk over for idéen om at genindføre en erklæringsordning.
Når Folketinget behandler indfødsret, er det netop for at sikre demokratisk kontrol med, hvem der optages i det danske fællesskab.
Det er ikke et bureaukratisk problem; det er et bevidst valg, og det valg skal vi værne om.
Hvis vi begynder at give statsborgerskab, fordi ansøgningsprocessen er for langsom eller for besværlig for disse mennesker, eller fordi nogen politisk synes, at for få får statsborgerskab, har vi misforstået, hvad statsborgerskab er.
Det er ikke systemet, der skal tilpasses ønsket om pas.
Det er ansøgerne, der skal leve op til kravene.
Det Konservative Folkeparti ønsker et stærkt demokrati, og et stærkt demokrati forudsætter også, at statsborgerskabet bevarer sin tyngde og betydning.
Hvis alt for mange får adgang uden en grundig individuel vurdering, mister statsborgerskabet sin værdi, og dermed mister det danske demokrati noget af sit fundament.
Derfor afviser vi løsningen i dette forslag.
Vi afviser også analysen bag.
Dansk statsborgerskab er ikke en kompensation for manglende stemmeret.
Det er den fineste gave, Danmark kan give, og netop derfor skal den gives med omtanke, tilbageholdenhed og respekt for det fællesskab, den repræsenterer.
Det Konservative Folkeparti parti kan ikke støtte forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jo, men det var ikke dem, jeg sagde man skulle vælge imellem
Jeg spurgte, at hvis nu man skulle vælge mellem den vej eller vores vej, hvilken vej vælger man så?
For det er måske ikke sådan vildt sandsynligt, selv om det går lidt bedre for nogle af regeringspartierne, at man bevarer sit flertal efter et valg.
Der er i hvert fald stor risiko for, at man mister flertallet.
Hvem vil man så gerne lave sådan en aftale med?
For den skal jo have 90 mandater.
Skal det være med højre side af Folketinget eller med venstre side af Folketinget, hvis Moderaterne kunne bestemme?
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Eller det kunne være i midten af Folketinget.
Men når det så er sagt, er det jo rigtigt nok se, at det nok bliver en smule svært og også uambitiøst, hvis det skulle være med et parti som Dansk Folkeparti.
Det tror jeg ville være mere eller mindre umuligt.
Men i den indfødsretskreds, hvor vi jo kun er tre nu, for De Konservative ville ikke være med, og Liberal Alliance gad så heller ikke lige pludselig,
synes jeg faktisk, at vi har et godt samarbejde.
Men altså, det er jo ikke en lukket klub; det er ikke en lukket klub.
Partierne er velkomne.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Hvorfor er det umuligt at indgå en indfødsretsaftale med Dansk Folkeparti?
Det forstår jeg ikke helt.
Der er noget, jeg er lidt nysgerrig på.
Hr. Mohammad Rona var ude i Berlingske og beklage sig over, at han blev opfattet som lempelig i udlændingepolitikken, og så står her på talerstolen i dag og argumenterer for, at man skal have dansk statsborgerskab, hvis bare man er indskrevet på en uddannelse.
Det synes jeg egentlig er et godt eksempel på, hvorfor folk opfatter Moderaterne som enormt lempelige i udlændingepolitikken, for det ville jo være en åben dør i dansk indfødsretspolitik, hvis folk bare kunne skrive sig ind på en uddannelse og så levede de automatisk op til beskæftigelseskravet og kunne få et dansk statsborgerskab.
Så det er jo ikke så underligt, at Moderaterne bliver omfattet som lempelige i udlændingepolitikken, når de i modsætning til Venstre og Socialdemokratiet står på en væsentlig lempeligere platform.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Jeg tror også, at jeg vil være med på det væddemål i forhold til en kold pilsner; hvis det er en Tuborg Classic, er jeg sådan set med på det.
Det er jo lidt sjovt, at man hører, at SF, hvis de kom i regering, så måske også, sådan som jeg i hvert fald hørte det, ville kunne føre en strammere udlændingepolitik.
For os handler det ikke om at være stram eller slap; for os handler det om, at vi gør det rigtige.
Og sidst SF var i regering, gik det jo ikke særlig godt.
Så hvad er det for nogle stramninger, SF foreslår, hvis man går i regering med Socialdemokratiet?
Ahr, det er simpelt hen ikke rigtigt.
Man kan hegne det ind, som man vil, og det er jo også derfor, jeg sådan set flere gange i dag har sagt, at vi gerne vil være med til at tage hele indfødsretsaftalen op, og at vi også gerne vil være med til at diskutere det med vores blå venner.
Jeg ved ikke helt, om vi nogen sinde bliver enige med Dansk Folkeparti om den del af det, men prøv at høre her: For os handler det om, at vi har en indfødsretsaftale, som er ordentlig, og som er balanceret.
Det der med at sige, at man bare kan blive indskrevet på en uddannelse og så kan man få dansk pas, kommer ikke til at ske.
Jamen Dansk Folkeparti er da mere end velkomne til at komme ind i klubben.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Det her er jo noget, der sker for lukkede døre, og derfor kan vi ikke nævne partier.
Men jeg vil bare sige, at for mig vil det være helt, helt utænkeligt, at man kan lave en indfødsretsaftale med partier, der ikke vil være med til at pille personer af, som af PET er blevet stemplet som nogle, der vil gøre landet ondt.
Der vil jeg bare sige, at jeg tror, det er en rød linje for rigtig mange partier, at hvis man er villig til at forære et dansk pas til nogle, der er klar på at lave terror i Danmark, så synes jeg virkelig, at man har en udfordring som parti.
Det kunne jeg bare tænke mig at høre ordførerens synspunkter omkring.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Det synes jeg jo for at være helt ærlig er fuldstændig vanvittigt.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Jeg er sådan set fortrøstningsfuld.
Der er nu et flertal af lande, der ønsker og gerne vil have lavet en praksisændring.
Jeg hørte, at selv den radikale ordfører nu også var overbevist om, at der kom en praksisændring.
Jeg tænker sådan set, at det går den rigtige vej, og det er vi sådan set tilfredse med i forhold til at sige, at der skal strammes op her.
Det er også derfor, vi samtidig kommer med forslag til at lave om på den danske lovgivning, der gør, at man bliver udvist, hvis man begår kriminalitet, der giver mere end 1 års ubetinget fængsel.
Så jeg synes sådan set, at vi arbejder på mange felter her, der gør, at vi går den rigtige vej.
Så har vi så ud over det sagt, at vores tålmodighed i forhold til statsborgerretskonventionen er der en – hvad skal man sige – bagkant på, og det arbejder vi så med i 2026.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Er der unge mennesker – hvad der heldigvis er, det anerkender jeg – der har gået i den danske folkeskole og måske endda, det er der konkrete eksempler på, har taget et opgør med deres forældre, når disse siger, at de ikke må have et fritidsarbejde eller at de skal tage tørklæde på, og de unge så siger, at de ikke vil tage tørklæde på, men at de vil være en del af Danmark og bidrage i det danske foreningsliv, hjælpe piger på vej til fodboldklubben og ind i foreningslivet, kan vi, da vi jo sidder i Folketingets Indfødsretsudvalg, give en dispensation, fordi vi kan se, at de vil Danmark.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg kan forstå på det, som ordføreren siger fra talerstolen, at det er Socialdemokratiets holdning, at selv om man er født og opvokset i Danmark, så er man stadig udlænding.
Hvornår er man ifølge Socialdemokratiet ikke udlænding mere?
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Jamen jeg synes, som jeg siger, at det ligger i ens væremåder.
Vi ved jo godt, hvad det vil sige at være dansk og være en god samfundsborger.
Det er jo f.eks., at når man går ind i foreningslivet, så kan mænd og kvinder sidde blandet og ikke i to adskilte lejre, hvor kvinderne er i højre side og mændene i venstre side.
Det er, at man respekterer ytringsfrihed, at man holder af vores demokrati, at man fejrer de danske højtider, og at man deltager i forældremøder i skolerne.
Vi har jo enormt mange eksempler på, at folk gerne vil Danmark, og dem, der gerne vil Danmark og leve op til kravene, får jo også et dansk pas.
Altså, se bare, hvordan der hvert år, når vi holder den store statsborgerskabsdag her på Christiansborg, er mange tusind mennesker, der sidder stolte med Dannebrog, synger med på de danske sange og ser dansk kultur fra scenen.
Jeg får en klump i maven, må jeg indrømme, for jeg kan jo mærke, at alle de her mennesker vil Danmark.
Men jeg har det også sådan, at det unge menneske, der er 17 eller 18 år og terroriserer i bandemiljøerne, ikke skal have et dansk pas på min vagt.