runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-18:
Jamen det havde vi jo tænkt os i forvejen.
Det er der ikke noget nyt i.
Som ordføreren siger, er det jo det, vi gør.
Fred være med det.
Jeg efterlyser ikke bare at høre om det, vi altid gør, men om, hvad forskellen er: Når ordføreren startede med at sige, at man skal tage det her seriøst, og man bagefter sætter sig i sofaen ved siden af regeringen,
hvor er så det nye?
Karsten Filsø (SF), 2025-02-18:
Hvor er det nye?
Jeg forstår ikke spørgsmålet.
Vi tilslutter os den vedtagelsestekst, der er her, fordi vi anerkender, at tingene skal undersøges i det regi, som vi arbejder i i Danmark, og i samarbejde med de internationale organisationer.
Det synes jeg jo ikke at der er noget mystisk i.
Jeg kan da i hvert fald være sikker på, at der ikke kommer nogen innovation på det her område, når man bare lader tingene være, som de har været indtil nu.
Hvis man sætter barren rimelig lavt og man ikke tvinger folk til at udvikle og tænke på alternativer, kommer der jo ikke til at ske nogen udvikling.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-18:
Det er bestemt ikke Venstres holdning, at Golfstrømmens kollaps ikke vil have betydning for økonomien, for det vil Golfstrømmens kollaps have.
Men vi baserer jo vores vurderinger på IPCC, altså det internationale klimapanel, som jeg har den største respekt for, og som samler tusinder af forskere fra hele verden og prøver ud fra deres studier at lave en samlet syntese for de scenarier, der ligger foran os på klimaområdet.
Og IPCC vurderer jo ikke, at Golfstrømmen kollapser, men at den vil blive svækket, og det bliver der taget bestik af i de fremskrivninger og i de klimascenarier, som IPCC har lavet, og det er de klimascenarier, der også ligger til grund for dansk klimapolitik.
Så ja, vi skal sætte os langsigtede mål, men vi skal gøre det på baggrund af den samlede forskning, og den samlede forskning bliver samlet af IPCC.
Karsten Filsø (SF), 2025-02-18:
Det har vi gjort hele tiden.
Jeg tror, de fleste rimelig oplyste mennesker i Danmark kender SF's position.
Vi sidder temmelig langt fremme i bussen, når det handler om at presse på for klimahandling i Danmark.
Vi udfordrer meget gerne regeringen, og det gælder alle tre partier i regeringen, på de målsætninger, de har, og deres handlinger.
Så der er der ingen tvivl om, hvad SF's position er.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg noterer mig, at SF tilslutter sig regeringens vedtagelsestekst, og jeg er derfor nødt til simpelt hen at spørge ordføreren og SF: Mener I, at regeringens klimapolitik er tilstrækkelig ambitiøs?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-18:
Det er jo klart, at hvis der sker store og afgørende ændringer i klimascenarierne, er det noget af det, vi skal tage bestik af både i dansk klimapolitik, i europæisk klimapolitik og også i de økonomiske scenarier, vi står over for.
Det er helt ligesom, at spørgsmålet om klimasikring jo er ved at blive indarbejdet også i de økonomiske prognoser og scenarier, vi står over for i de kommende år.
Det er en klimasikring, som vil påføre Danmark og Europa og verden meget store omkostninger.
Men der finder jo netop en forskning sted for at vurdere de globale havstrømmes udvikling, og det er jo den forskning, vi skal tage bestik af.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-18:
Baggrunden for debatten er jo, at der er en række forskere, der har sendt et brev til de nordiske regeringer, hvor de advarer om Golfstrømmens mulige kollaps.
Man må jo klart sige, at hvis det sker, vil det være en katastrofe for Danmark og have ret ødelæggende konsekvenser for hele Skandinavien og jo sådan set også for resten af verden.
Golfstrømmen er jo den motor, der sikrer, at vi har et tempereret klima her i Danmark, og det er klart, at hvis der kommer et stop for det, vil det medføre markant koldere vejr end det, vi havde planlagt.
Hvad er det så, vi forbereder os til?
Det er jo ret afgørende at vide det.
Altså, man kan jo ret forsimplet sige: Skal vi lave regnvandsbassiner og flere diger ved havene, eller skal vi måske til at isolere husene noget mere, fordi det bliver markant mere koldt?
IPCC er dem, der laver en opsummering af al den forskning, der ligger derude, så man må jo sige, at det er et ret stærkt talerør i den sammenhæng.
Og så er der så de her 43 forskere på den anden side, som siger, at IPCC har undervurderet scenarierne, og at det kan ske inden for et par årtier.
Der er vist et par danske forskere, der faktisk siger, at det allerede kan ske i år, og det kan vi da alle sammen håbe på ikke sker.
Jeg synes nu i den her sag, at det er vigtigt, at vi også som Folketing vurderer det ud fra, hvad DMI siger, og igen også ud fra, hvad IPCC siger – det er trods alt dem, der har lavet en opsummering af den forskning, der ligger derude.
For det er klart, at det er oplagt, at vi er nødt til at vide, hvad det er for en verden, vi forbereder os på, og jeg vil også sige, at det er dumt at ignorere de forskere, de 43, som har advaret om det.
Men som ministeren også har været ude at sige i, jeg tror, det var DR's artikel, og jeg tror også, Alternativet sagde det i indledningen, så synes jeg sådan set, det er ganske fornuftigt, at man beder IPCC vurdere på det her på ny, når den næste rapport kommer, som er planlagt til 2028.
Man kunne håbe, de kan fremskynde det, men i det hele taget også bare, at der kommer en større videnskabelig enighed om den her sag, og at der også kommer noget mere forskning.
Det ville sådan set være fornuftigt nok, for selvfølgelig skal Danmark kunne vide, hvad vi forbereder os på, men umiddelbart er vi nødt til at læne os op ad den IPCC-rapport, der ligger på bordet nu.
Så det er vores indstilling, altså at vi egentlig bare følger det, som regeringen har lagt op til, med, at man prøver at få noget mere viden, og så må vi jo handle ud fra det, hvis der er noget.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Jeg kan ikke dy mig.
Jeg er nødt til at anerkende ordføreren for at anerkende klimaforandringerne og anerkende vigtigheden af at tage det her emne alvorligt.
Så der er jeg bare nødt til simpelt hen at komme med anerkendelse fra Alternativet til Danmarksdemokraterne.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-18:
Tak for det.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-18:
Som ordføreren påpeger, og det har vi også noteret os, er SF med på regeringens vedtagelsestekst, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge SF's ordfører: Gør det ikke indtryk på ordføreren at læse det opråb fra forskerne?
Det er jo ikke bare et opråb.
Det er et opråb, der bygger på mange års forskning udgivet i de mest anerkendte tidsskrifter, og som jo ikke nødvendigvis er i overensstemmelse med DMI's position eller vurdering.
Mener SF ikke, som jeg også spurgte andre på talerstolen om før, at det ville være det bedste at gå med livrem og seler og have en beredskabsplan og en tilbundsgående analyse, der tager udgangspunkt i det værst tænkelige scenarie, fordi konsekvenserne ved ikke at være parat vil være så dyre og uoverskuelige?
Og hvorfor skal vi tage den mest optimistiske analyse, når det kommer til noget så alvorligt som klimaforandringerne, der truer vores land så grundlæggende?
Karsten Filsø (SF), 2025-02-18:
SF underkender ikke meldingen fra de 43 forskere.
Det er faktisk ganske alvorligt.
Det tager et par år.
Vi er nødt til at løfte i flok, også internationalt, og det gør vi ved at bruge de institutioner, der er anerkendt internationalt.
Vi anerkender fuldt ud den bekymring, der er fra de 43 forskere.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-18:
Men som jeg læser vedtagelsesteksten, står der jo: »Folketinget konstaterer ... , at DMI, som regeringens klimavidenskabelige rådgiver, på baggrund af IPCC ikke forventer, at AMOC står over for et nærtforestående kollaps.«
Det kan vel ikke læses som andet end en i hvert fald umiddelbar underkendelse af opråbet fra de 43 forskere?
Sascha Faxe (ALT), 2025-02-18:
Og tak til ordføreren for talen.
Klimapolitik er jo i den grad også sikkerhedspolitik, og ordførerens chef har lige talt om, at det er vigtigt, at vi handler på ting.
Vi har for nylig set, at der er blevet indgået en aftale på beredskabsområdet, og der er der ikke nogen tiltag i forhold til de trusler, der rent klimamæssigt er mod vores lands sikkerhed.
Det handler både om fødevaresikkerhedsområdet, som allerede er blevet nævnt, men også om infrastruktur og en lang række områder, hvor det er enormt vigtigt, at vi forbereder os på det, klimaet kan påvirke, hvad enten vi taler om Golfstrømmens kollaps, havstrømme, der stiger, eller vand, der kommer op nedefra.
Der sker rigtig meget.
Hvordan forholder ordføreren sig til det at være handlingsparti, når man vælger at hoppe hen over det i en beredskabsaftale?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Nu skal man jo passe på med at sige noget nede i Folketingssalen, man ikke er helt sikker på.
Jeg mener, at sidste gang der blev gjort noget alvorligt for belysningen på slottet, var i forbindelse med en gave fra Hans Kongelige Højhed Prins Henrik for en del år siden.
Derfor er jeg kun enig med Dansk Folkeparti i, at der er behov for at gøre noget ekstra.
Og når fru Mette Thiesen spørger, om det så også kunne tænkes, at man gjorde noget indvendig, vil jeg sige, at min erfaring fra mit sidste besøg, hvor man afslørede portrættet af Andreas Mogensen som det første portræt af en astronaut, faktisk er det samme.
Vi har jo netop gennemført en museumsreform, i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti; den er vi glade for.
Vi har brugt 75 mio. kr. på at styrke museumsaktivitet i hele landet.
Jeg kan ikke på stående fod love, at vi kan finde ekstra midler til et specifikt museum.
Det ligger mig meget på sinde, at et af de smukkeste slotte i Danmark kan belyses i hvert fald udefra.
Det håber jeg vi kan starte dialogen omkring.
Jeg vil ikke afvise det sidste.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-19:
Tusind tak.
Ja, det her med belysning af slottet udefra er noget, som har været drøftet flittigt.
Men i sommer, da vi i Dansk Folkeparti havde vores sommergruppemøde, som blev afholdt i Fredensborg, og hvor vi også var oppe at se udstillingen på Frederiksborg Slot – jeg kender det jo særdeles godt fra min egen baghave nærmest – var vi også rundt og talte med museumsdirektør Ulla Tofte.
Der er simpelt hen for mørkt.
Det var et forholdsvis lille, dog millionbeløb, men et forholdsvis lille beløb, det ville koste at lyse samlingen op også.
Er det noget, som ministeren også kunne være interesseret i at kigge på, så nogle af de her fantastiske malerier og artefakter generelt kommer til deres ret?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Tak for det, formand, og tak til fru Mette Thiesen for spørgsmålet.
Det gør jeg stadig væk.
Jeg har besøgt slottet både som lille dreng, som teenager og som voksen mand og senest med min lille datter, og jeg synes, det er ærgerligt, at slottet ikke er tilstrækkelig belyst om natten, og jeg kan kun være enig i, at det bør der gøres noget ved.
Før jul bad jeg Slots- og Kulturstyrelsen om at undersøge, hvad mulighederne eventuelt kunne være.
Det svar venter jeg på og forventer en udlægning af i løbet af foråret.
Jeg ved også, at det er et område, fru Mette Thiesen har interesseret sig for tidligere som medlem af kommunalbestyrelsen i Hillerød.
Jeg ved også, at der er gode folk fra både Venstre og Moderaterne og andre partier i kommunalbestyrelsen, hvem det ligger meget på sinde.
Jeg er kun interesseret i at finde en god løsning.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-19:
Tusind tak, formand.
Er ministeren enig i, at der er behov for bedre belysning på Nordeuropas måske smukkeste renæssanceslot, Frederiksborg Slot, så alle dele af den prægtige udstilling kan komme til sin ret?
Tusind tak.
Begge mine børn er døbt i Slotskirken, og det er noget helt, helt særligt.
Det gælder både de udstillede genstande inde i slottet, men selvfølgelig også at man kan se slottet ordentligt udefra.
Det leder mig så til det næste spørgsmål, for når man som jeg også ynder at gå en tur i parken eller slotshaven, er der faktisk kun lys rundt om den ene del, altså den ene sø ud for slottet.
Der er ikke i lys hele vejen rundt, og mig bekendt er det Slots- og Kulturstyrelsen, der står for den del.
Kunne det være noget, ministeren også kunne kigge på, så man også kunne nyde slotshaven ved aftenstide?
Sophie Løhde (V), 2025-02-19:
Her og nu har det afgørende jo været, at vi fra dansk side klart signalerer op imod Verdenssundhedsforsamlingen i maj, at vi er klar til at støtte forslaget om at øge det faste bidrag med 20 pct., for det er afgørende.
Så er det helt korrekt, at vi også fra dansk side leverer frivillige bidrag, men der er jo også fra dansk side en vigtig prioritet i at være med til at finansiere, som jeg også var inde på i min indledende besvarelse, det kontor, som vi har ude i FN-byen i København, WHO's regionale kontor for ikkesmitsomme sygdomme, som vi også fra dansk side jo finansierer ud over de frivillige bidrag med 20 mio. kr. i 2024 og i 2025.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-19:
Ja, eller man kan tage situationen i Sudan, som også er fuldstændig håbløs, som det ser ud nu.
Det, regeringen siger, er, at man er villig til at bakke op om et krav, der gør, at det danske bidrag vil stige fra 22 mio. kr. til 27 mio. kr. i fast kontingent.
Det er jo fint, men vi har tit oplevet, også i både FN- og WHO-regi, at der er forskel på, hvad landene signalerer, hvad man siger, man er villig til, og så på, hvad man konkret bidrager med.
Derfor skal jeg bare høre ministeren, om regeringen er villig til også at hæve det frivillige bidrag, netop for at sikre, at det i den situation, vi står i, hvor USA har trukket støtten, ikke kommer til at efterlade et stort hul i forhold til den fuldstændig nødvendige indsats i forhold til at mindske den globale ulighed i sundhed.
Sophie Løhde (V), 2025-02-19:
Danmark har allerede signaleret og markeret, at vi støtter op om forslaget om en stigning på de 20 pct. i medlemslandenes faste bidrag til WHO for 2026 og frem.
For vi synes sådan set, at det at sikre, at vi kan fastholde WHO's ledende rolle i global sundhed, ikke alene er afgørende, men det er også noget, der har en høj prioritet for os i forhold til også at kunne sikre WHO's kapacitet til at fastsætte globale normer og standarder, som er baseret på høj faglighed.
Det er jo eksempelvis helt afgørende, at WHO også fortsat bliver i stand til at træde til i krisesituationer, som vi f.eks. har set i forbindelse med situationen i Ukraine, men også i forbindelse med sygdomsudbrud som eksempelvis mpox.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-19:
Jeg er jo ikke i tvivl om, at uanset om man kan forbedre budgetstyringen og måden, man forbruger midler på, vil der stadig væk være et gigantisk hul i forhold til den indsats, der er nødvendig.
Hvis man bare tager indsatsen i forhold til bekæmpelse af aids, tuberkulose og malaria, ved vi, at det er en indsats, hvor der stadig væk mangler noget både i forhold til udvikling af ny medicin, men også i forhold til både at kunne sikre medicin, men også adgangen til medicin.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren om den stigning på de 5 mio. kr., som det selvfølgelig er positivt Danmark tilkendegiver, men er man villig til allerede nu at signalere, at Danmark under alle omstændigheder kommer til at øge sit bidrag for at udfylde det hul, som USA's stop har efterladt.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Det kan jeg bekræfte fru Mette Thiesens udlægning af.
Selv havde jeg klapvognen med rundt og kunne konstatere, at når Badstueslottet starter, det lille slot, der ligger nordvest for Frederiksborg Slot, så slutter belysningen, hvorimod den er markant bedre ved den meget smukt anlagte have.
Det vil jeg tale med Slots- og Kulturstyrelsen om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-02-19:
Ja, det er en chokerende sag.
Det er, som om Danmarks radio lever i sin egen lille boble.
Det, man så har haft travlt med, er at hive fat i armslængdeprincippet.
Det betyder, at vi finder pengene, vi sætter rammerne, men de finder ud af at styre, de finder ud af at hyre, og de finder også ud af, hvad der skal være i Danmarks radio, altså hvad de skal sende.
Vi har en forpligtelse som politikere til at kritisere.
Vi må også gerne sige, at der skal rulle hoveder.
Er ministeren enig i den udlægning af armslængdeprincippet, og er ministeren enig i, at det bør have konsekvenser for de ansvarlige bag dokumentaren?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Jeg synes jo, det er vigtigt, at det er DR's bestyrelse, der løser de problemer, der er i DR.
Det er derfor, DR har en bestyrelse.
Hvis DR ikke lever op til public service-kontrakten, er det en helt anden sag.
Hvis det er sådan, at der er tilfælde, hvor DR ikke lever op til det, vi i medieforligskredsen har aftalt med DR, er det kun naturligt, at medieforligskredsen vender det først i kredsen selv, og derefter vil kulturministeren rette henvendelse til DR.
Udfordringen med frie medier er, at de nogle gange bruger deres frihed til at træffe fornuftige valg og af og til meget ufornuftige valg.
Jeg ønsker at bo i et land, hvor vi politikere – hr. Morten Messerschmidt er ekspert i det, jeg øver mig selv – kan udøve vores politiske virke, bruge vores ytringsfrihed, debattere og komme med holdninger, og hvor medierne kan bringe, hvad de nu engang måtte mene er fornuftigt, og vi kan have alle holdninger til det.
Men vores armslængde stopper dér, hvor vi kan gribe ind redaktionelt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-19:
Det er jeg meget enig i.
Det bemærkelsesværdige er jo, at når det kommer til andre programmer, kan Danmarks Radio godt finde ud af at afpublicere.
Jeg mindes et boligprogram for ganske nylig, dem er der multiple af på DR's sendeflader, hvor det også kom frem, at det overhovedet ikke levede op til de almindelige kriterier, for det, man havde lavet, var rent fup, og der afpublicerede man.
Hvad mener ministeren om, at man ikke gør det i det her tilfælde?
Så vil jeg også gerne lige have et svar på, om ministeren vil indkalde de relevante chefer, så vi i medieforligskredsen kan have en drøftelse af de, tror jeg, mere strukturelle problemer i DR.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Jeg er enig med hr. Morten Messerschmidt i, at der af og til bliver produceret dybt bekymrende værker på landets produktionsselskab.
Nogle gange bliver der også produceret fantastisk tv.
Jeg synes f.eks., at »Løvens hule« og serien om Grundtvig, som også er publiceret af DR, virkelig kan noget.
Jeg har siddet og grinet af »Nak og æd« og bliver klogere af at se på naturen.
Jeg er i øvrigt enig i, at nogle af de andre programmer, der bliver bragt, falder mindre i min smag.
Hr. Thomas Falbe fra Danmarks Radio var ude at sige, at dokumentaren måske ikke burde have været bragt.
Man kunne godt som parlamentariker og som bekymret borger i Danmark ønske sig, at de overvejelser, der bliver bragt til torvs efter offentliggørelsen, var blevet grundigere behandlet før offentliggørelsen.
Nu kan jeg se, at formanden rejser sig op, men jeg vil gerne sige noget mere efterfølgende.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-19:
Det er jeg glad for at vi ser ens på.
Så er spørgsmålet jo: Hvad gør vi herfra?
Dansk Folkeparti er en del af medieforliget og har været med til sammen med ministeren selvfølgelig at sætte rammerne for den måde, DR agerer på, og hvis vi er enige om, at det her er uacceptabelt, er vi jo også nødt til at sikre, at det ikke kan ske igen.
Jeg vil i hvert fald komme med det forslag, at ministeren i medieforligskredsen indkalder de ansvarlige chefer fra Danmarks Radio til en drøftelse med de partier, som har taget ansvar i forhold til at sikre de rammer, der er i medieforliget, sådan at vi i fællesskab kan sikre, at det her ikke sker igen.
Jeg tror, vi alle sammen kan huske sagen om Farhad, Vejlesagen, hvor DR med piber og trommer – som DR jo kan – lavede en dokumentar, der sådan antydede, at politiet havde skaffet den her unge mand af vejen i en skov nede i Tyskland.
Og det viste sig, at den familie, man havde lavet det sammen med, hele tiden havde vidst, hvor han var, altså hvor man virkelig inkriminerede dansk politi på en fuldstændig usaglig måde.
Vi har set 1864-filmen, som var, vil jeg tillade mig at sige, noget rent makværk, produceret alene for at imødegå en historiefortælling, som man så mente var Dansk Folkepartis.
Det var i hvert fald, hvad den tidligere chef for afdelingen i Danmarks Radio sagde.
Og nu kommer der så åbenbart en filmproduktion om Danmarks rolle i slavetiden, hvor man har engageret såkaldte diversitetsworkshops med folk, der bliver dårlige af at sidde sammen med hvide mennesker, der producerer hvid sved, kan vi konstatere.
Altså, at den slags overhovedet kan finde sted inden for et dansk statsmedie, der får næsten 4 mia. kr. om året, kan vi ikke have.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har meget klart sagt, hvad jeg mener om dokumentaren.
Det er ikke en hemmelighed, at den samlede stand af økonomer her i landet har givet udtryk for, at de finder dokumentaren utrolig mangelfuld.
Det er utroligt, at man ikke gør sig mere umage for at bibringe seeren den nødvendige viden om, hvad forskellen er på omsætning, bni-indeksering og indtjening.
Tilmed ligger der jo et svar til Finansudvalget, og hr. Morten Messerschmidt må rette mig, hvis jeg tager fejl, men jeg mener, det er fra årgang 1995, der ret effektivt udpensler, hvordan statens omsætning, indtjening og de forskellige pengestrømsinteraktioner har været i forbindelse med udvinding af kryolit i Grønland.
Det havde på alle måder været fordelagtigt, hvis DR's dokumentarhold i forbindelse med samarbejdet med det produktionsselskab, der har lavet dokumentaren, havde været opmærksomme på det og havde gjort et bedre stykke arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-19:
Tak, formand.
Hvad mener ministeren om, at en statsligt finansieret medieinstitution producerer en dokumentar, der sår splid og mistro i Rigsfællesskabet, og som ifølge danske topøkonomer tangerer misinformation og lige så godt kunne være lavet af russiske trolde, og tilmed udgiver dokumentaren midt under valgkampen i Grønland?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Tak for det, og tak for spørgsmålene.
Som lovet undersøger jeg sagen sammen med Slots- og Kulturstyrelsen.
Vi har ligeledes etableret en dialog med kommunalbestyrelsen, og jeg håber, at den viser sig at være frugtbar.
Jeg mener i hvert fald, at der er et akut behov – nej, akut er måske en overdrivelse, men det er vigtigt at gøre noget i forhold til den første del, og det er der sådan set også for de andre.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-19:
Det er jeg rigtig glad for.
Det er nemlig, når man kommer forbi Barokhaven og lige inden Badstueslottet, at belysningen stopper.
Og sådan en som mig, der kender haven så godt, kan jo godt færdes der, når det er ret mørkt, fordi jeg har gået der så mange gange, men hvis vi alle sammen skal kunne nyde det, som haven kan, også når det er skumringstid og aftenstid, er det altså påkrævet, at der kommer noget mere lys.
Så jeg er rigtig glad for, at ministeren anerkender, at der skal lys på slottet udefra, og at ministeren gerne vil undersøge det, i forhold til at der kommer lys på samlingen indenfor, men også, at der kommer lys hele vejen rundt om slotssøerne, så man rigtig kan nyde slottet i dets fulde udtryk.
Sophie Løhde (V), 2025-02-19:
Tak til spørgeren for kvitteringen og for kommentarerne og bemærkningerne.
Det er sådan, at den forventede stigning, som vi nu også fra dansk side har sagt at vi støtter, udgør for Danmarks vedkommende en stigning i omegnen af små 5 mio. kr.
Forslaget om en stigning drøftes jo aktuelt blandt WHO's medlemslande med henblik på, at der skal ske vedtagelse ved Verdenssundhedsforsamlingen i maj måned i indeværende år.
Jeg mener måske, det er for ensidigt kun at have fokus på vigtigheden af, at vi nu øger bidraget fra dansk side; vi skal også have fokus på, hvordan vi bruger pengene i WHO.
Vi har fra dansk side og fra EU's side også et særligt fokus på at sikre, at WHO fortsat kan varetage de meget, meget afgørende og centrale kerneopgaver, som spørgeren også var inde på.