runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
Det lovforslag, som den tidligere regering fremsatte, trak den tidligere regering også tilbage.
Jeg vil gerne slå fast, at selv om skatteministeren taler meget om, hvor kompliceret det her lovforslag er, er der dog også noget, der er til at forklare, og noget, der er forholdsvis enkelt.
Det er, at hvis en dansk virksomhed har et datterselskab i et andet land med en lavere selskabsskat end den danske selskabsskat, så vil dette datterselskab blive beskattet hårdere på selskabsskatten end selskabets lokale konkurrenter, uanset om de er ejet af en lokal fra den nation eller en udenlandsk virksomhed, som har et datterselskab, også i det land.
Kan ministeren forklare, hvorfor det er en god idé for det danske samfund?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-15:
I Alternativet synes vi, det er positivt, at der strammes i forbindelse med en lovgivning om flytning af mobile midler til lavskattelande.
Derfor er vi for forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Det er et meget vigtigt lovforslag, som er blevet fremsat.
Retfærdigvis skal det jo siges, at det var et lovforslag, som den tidligere borgerlige regering, som jeg var medlem af, fremsatte.
Man valgte dog at udskille dele af det, og det er derfor, vi behandler det nu.
Og det gjorde man, fordi der var nogle bekymringer om bl.a. beskatningen af udenlandske datterselskaber, det, der kaldes for CFC'er – controlled foreign companies, står det for, og det er ikke en freongas, som nogle tror; det er faktisk datterselskaber, vi taler om.
De påpeger alle sammen det samme.
Der er fuld enighed om, at hvis vi vedtager det her lovforslag, vil det være en betydelig byrde på danske virksomheder.
Det vil medføre nedsat vækst, og det vil gøre, at danske koncerner bliver bebyrdet med især administrativt besvær ved ud fra danske regler at skulle redegøre for, hvordan aktiviteterne er i alle deres datterselskaber rundtomkring i verden.
Det er et krav, som koncerner, der er baseret i andre lande i Europa, ikke vil være udsat for.
Det betyder altså en meget stor administrativ byrde på danske koncerner.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at koncerner som Novo Nordisk, Danfoss og Ørsted skal beskattes hårdere, fordi de har hovedsæde i Danmark, end hvis de havde hovedsæde i Sverige eller Tyskland.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at Danmark skal gå enegang og på den måde pålægge vores virksomheder meget større byrder, end andre lande gør på deres virksomheder.
Jeg har fuld forståelse for, at der er partier inde i Folketinget, som er tilhængere af, at virksomheder skal betale mere i skat.
Det kan man bare gøre på mange måder.
Når man skal pålægge skatter, skal man sørge for, at det er effektivt, og man skal helst beskatte de aktiviteter, som man ønsker at dæmpe, frem for at beskatte aktiviteter, som vi alle sammen burde være enige om vi gerne vil have mere af.
Og jeg håber ikke, at der er nogen herinde i Folketinget, som håber, at det skal gå dårligt for Novo Nordisk, Ørsted eller Danfoss, som faktisk er tre meget eksemplariske virksomheder med et meget positivt aftryk på deres omverden.
Derfor er det altså særdeles uheldigt, hvis vi vedtager det her lovforslag.
Det er jo tydeligt ud fra høringssvarene, at det her rent faktisk betyder meget for dansk erhvervsliv, og derfor håber jeg, at man vil besinde sig i regeringen og rent faktisk tage høringsprocessen alvorligt og erkende, at her er man ved at begå en stor fejl, som vil skade dansk erhvervsliv og gøre Danmark til et fattigere land, og at det i øvrigt vil være dybt urimeligt over for vores erhvervsliv.
Jeg er meget positiv over at høre, at De Radikale ikke vil være med til at stemme forslaget igennem.
Det betyder jo så, at der tegner sig et flertal mod regeringen på det her forslag, og det håber jeg virkelig vil bestå, altså at der ikke er nogen, der begynder at vakle i geledderne og så vil være med til at pålægge dansk erhvervsliv store byrder.
Jeg håber også, at regeringen selv vil besinde sig og indse, at det her ikke er hensigtsmæssigt.
Rune Lund (EL), 2019-11-15:
Den ene handler om, at vi skal indføre en skattelovgivning, som sikrer, at der ikke sker skatteundgåelse; det er det, som skatteundgåelsesdirektivet kommer fra og kommer af.
Så er der en anden diskussion, der også er relateret, som handler om: Hvad skal niveauet for selskabsskatten være?
Og i den diskussion er det jo en kendt sag, at Liberal Alliance ønsker at sætte selskabsskatten meget ned – jeg ved faktisk ikke, hvor langt Liberal Alliance ønsker den skal sættes ned.
Men vi har det udgangspunkt i Enhedslisten, at det, som gør, at det er meget attraktivt at drive virksomhed i Danmark – og det er det; vi scorer konsekvent allerhøjest i alle internationale sammenligninger, og uanset om det handler om, hvordan det er at starte virksomhed, handler om, at vi digitaliserer, handler om, at vi har meget lidt bureaukrati, så ligger Danmark rigtig højt – handler om noget andet.
For det at drive virksomhed i Danmark handler ikke kun om, hvad for en skatteprocent der bliver betalt; det handler også om god infrastruktur, veluddannet arbejdskraft, effektiv offentlig forvaltning og mange af de andre ting, som gør, at det er nemt og godt at kunne starte en virksomhed i Danmark.
Derfor handler det ikke kun om selskabsskatteprocenten, men handler om virksomheders vilkår og meget andet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
Nu handler det jo om et datterselskab, som ligger i Letland, og som bidrager med skattebetaling i Letland.
Så er spørgsmålet bare, hvorfor dette datterselskab skal stilles dårligere end et rent lettiskejet selskab, som er i samme branche, og som konkurrerer.
Hvorfor er det godt, at virksomheder, der er beliggende i Letland, har en konkurrencemæssig fordel frem for danske virksomheder, som har datterselskaber i Letland?
Hvordan er det en fordel for det danske samfund, at lettiskejede virksomheder har en skattefordel i forhold til danskejede virksomheder?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Altså, et firma, der ikke laver andet end at producere og sælge køkkenelementer, bliver aldrig CFC-beskattet.
Det er det, der er det centrale.
Det kan man selvfølgelig godt være uenig i, men det er bare, så vi ligesom ved, hvad det er, vi diskuterer.
Det kan vi prøve at bygge ud, og vi kan prøve at eksemplificere det.
Men lad os prøve at kigge på det eksempel i det videre udvalgsarbejde.
Det er bare, så vi er enige om, hvad det er, og det er altså, at når der flyttes patenter ud, indtræffer CFC-beskatningen.
Det er det, der er det centrale.
Det gør altid indtryk på ministeren, men jeg tror også bare, jeg er nødt til at sige, at jeg da godt forstår deres reaktion; det gør jeg da.
Det, de foreslår, vil være en svækkelse af de regler, vi har i dag, så jeg forstår det godt.
Det, der ligesom er og har været udgangspunktet for den tidligere regering, er, at det ønskede man ikke at gøre.
Men det, den her regering så har fremsat, er et lempeligere forslag end det, den tidligere regering fremsatte, et lempeligere forslag.
Og det tror jeg faktisk også der er folk i erhvervslivet som anerkender.
Men jeg forstår da godt, at man fortsætter kampen for det osv.
Vi er fra Skatteministeriets side og fra regeringens side ikke enige i det synspunkt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Der nævnes de her høringssvar, og der blev snakket om patenter på køkkenlåger, men der er jo også patent på medicin, som kan være i en langt større volumen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvilket indtryk det gør på ministeren, når et samlet erhvervsliv – og det må vi sige det her er, jeg har heller ikke hørt eksempler fra erhvervslivet, som siger noget andet – siger, at det her altså kommer til at skade dem.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Altså, jeg indrømmer gerne, at kritikken er relativt massiv.
Og derfor synes jeg ikke, der er nogen grund til at stå og pinpointe både den ene, den anden og den tredje.
Det kigger vi på.
Hr. Rasmus Jarlov var selv medlem af den regering, som fremsatte et forslag, der var strammere end det her, og det synes jeg måske nok man skulle prøve at anerkende.
Vi kan sagtens have den her diskussion, fair nok, men jeg har altså en interesse i at prøve at få det her landet, og jeg håber på, at vi kan gøre det med bl.a. en teknisk gennemgang og en høring i Skatteudvalget.
Vi har jo altså en forpligtelse til at få noget af det her landet, og så må vi se på, hvordan vi får det landet.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Kunne skatteministeren ikke bare for en gangs skyld svare på de spørgsmål, der bliver stillet?
Jeg stillede et meget, meget klart spørgsmål: Er der nogen fra erhvervslivet, som støtter det her lovforslag?
Er der nogen, der er enige i, at det overhovedet ikke udgør en byrde for danske virksomheder?
Skatteministeren sagde i sin tale, at der var en kritik fra dele af erhvervslivet.
Det er jo et enigt erhvervsliv, som er meget bekymret for det her lovforslag.
Er der nogen overhovedet uden for Skatteministeriet og regeringen, der bakker det her op?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Jeg er helt opmærksom på, at der er kritik af det her.
Det er jo ikke, fordi jeg er blind.
Altså, det kan jeg sagtens se.
Og jeg kunne også høre, at der var meget kritik i forbindelse med den debat, som den tidligere regering havde.
Det, der så er sket efterfølgende, er, at jeg har brugt meget tid på de her virksomheder, at I har brugt meget tid på de her virksomheder, og så er der her kommet et lovforslag, som i hvert fald er søgt målrettet i forhold til den kritik, der har været.
Jeg tror bare, det er vigtigt at holde fast i, at det, der ligesom er vurderingen her, er, at vi ikke indfører en substanstest, selv om det – indrømmet – ligger inden for direktivets rammer.
Hvorfor gør vi ikke det?
Det er det, der er det centrale.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Det er jo ikke korrekt, at det kun er patenter; det er også finansielle aktiviteter, man beder udenlandske datterselskaber om at skulle redegøre for, altså for, hvor mange immaterielle rettigheder og finansielle aktiviteter de har i deres datterselskaber.
Og hvis de så ligger over en eller anden grænse, skal de beskattes efter danske skatteregler.
Det håber jeg skatteministeren kan bekræfte.
Derudover synes jeg, at skatteministeren har hørt meget dårligt efter i den her debat, når han forsøger at reducere kritikken til, at der måske er behov for en teknisk udredning, eller at vi skal dybere ned i nogle problemstillinger.
Det var ikke det, der blev sagt af Folketingets partier.
Der blev sagt af et flertal her, at vi er imod, at regeringen fremsætter et lovforslag, som gør, at danske koncerner skal beskattes hårdere og pålægges flere administrative byrder end koncerner, der har hovedsæde i andre lande.
Det er altså underligt, at regeringen ønsker, at fordi Novo Nordisk, Danfoss, Ørsted, Carlsberg og andre danske koncerner har hovedsæde i Danmark i stedet for at have hovedsæde i Sverige eller Tyskland, skal de have dårligere vilkår.
Det er ulogisk, og det er en meget hård kritik, der kommer fra erhvervslivet.
Skatteministeren sagde, at han udlagde det på den måde, at der var dele af erhvervslivet, som var modstandere af lovforslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om skatteministeren kender til nogen fra erhvervslivet overhovedet, som støtter lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Jeg er glad for, at vi fik det præciseret.
Vi kan jo prøve at udbygge det i udvalgsbehandlngen med hensyn til det konkrete køkkenlågeselskab, hvis det er det, vi taler om.
Det er efter de gældende regler kun – og jeg indrømmer gerne, at det her er meget kompliceret – hvis der undtagelsesvis er tale om et CFC-selskab, der f.eks. har flyttet patenter til udlandet, og så er det endda kun indtægterne fra patentet, som beskattes med 22 pct.
Det er det, vi taler om.
Så det gælder altså ikke for al deres aktivitet – alle deres forskellige aktiviteter i forbindelse med salg af køkkenmekanik, låger, skabe, skuffer, og hvad pokker der ellers foregår i den forbindelse.
Det er det, vi taler om.
Jeg tror også, det er vigtigt for debatten at sige, at det jo har været et formål med den øvelse, som er blevet lavet, fra den tidligere regering fremsatte det, til det her lovforslag blev fremsat, at få det her præciseret og målrettet.
Det er bare, så vi kan være enige om det.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
Jamen det er da en vigtig præcisering, men nu er det jo heller ikke sådan, at man ikke kan have et patent i en bestemt form for hængsel til en køkkenlåge.
Men vil ministeren alligevel medgive, at det så gælder for virksomheder, som flytter patenter ud, at de vil være hårdere beskattet i udlandet med deres datterselskaber, end deres lokale konkurrenter er, og vil ministeren forklare, hvorfor det er en god idé for det danske samfund, at danske virksomheders datterselskaber beskattes hårdere end deres lokale konkurrenter i andre lande?
Rune Lund (EL), 2019-11-15:
Jeg synes, at de regler, der bliver foreslået, er en god idé – og jeg gentager det gerne – fordi de opstiller nogle objektive kriterier for, hvornår man er skattepligtig i Danmark.
Sagen er, at hvis der ikke er nogen objektive kriterier, men at man går ind og laver en substanstest, så lægger man trykket over på skattekontrollen, og så øger man mulighederne for, at der kan blive gået uden om skattekontrollen.
Og så er det rigtigt, at i det her tilfælde vil vi være et foregangsland – det vil jeg kalde det – hvor vi sikrer os, at der sker en rimelig beskatning.
Og specielt set i lyset af de skatterabatter, der er blevet givet til de rigeste i de sidste mange år, herunder også til selskaberne, har jeg det politiske synspunkt, at det er på tide, at også virksomheder i Danmark bidrager noget mere til fællesskabet.
Vi skal have flere sengepladser i psykiatrien, vi skal have minimumsnormeringer i vores børnehaver, vi skal have rettet op på mange års underfinansiering og forringelse af velfærden, og det, at vi styrker vores velfærdssamfund, og vi får finansiering til det, er også noget, der kommer virksomhederne til gavn.
Og så synes vi simpelt hen bare, at virksomhederne også skal bidrage, samtidig med at vi skal have en skattelovgivning, som giver mening, og som ikke er gennemhullet.
Derfor synes vi, at snittet er lagt rigtigt i den måde, som lovforslaget er lagt frem på.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-15:
Hr. Rune Lund siger, at virksomhederne skal betale den skat, som de skal betale, og det er vi jo alle sammen enige om her i Folketinget.
Men spørgsmålet er jo, hvorfor de skal betale den skat, som man lægger på dem med det her lovforslag.
Nu vender jeg tilbage til mit danske køkkenfirma – de kan oprette et datterselskab i Letland, som producerer køkkenelementer.
I så fald skal det datterselskab beskattes med en selskabsskat på 22 pct.
De kan også vælge bare at købe det hos en lokal producent, som kun skal betale den lokale selskabsskat på 15 pct.
Hvorfor er det en god idé, at det er sådan?
Carl Valentin (SF), 2019-11-15:
Jeg beklager, men det tror jeg simpelt hen er for teknisk til, at jeg lige kan forholde mig til det her, men jeg vil helt sikkert gerne forholde mig til det i det videre udvalgsarbejde.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Jeg vil egentlig gerne høre SF's forslag til sådan en substanstest, altså hvor man hiver de datterselskaber ud, hvor der faktisk er en reel erhvervsvirksomhed, altså hvor det ikke er CFC-beskatning, altså mobil indkomst som royalties og renter, men hvor man faktisk producerer en eller anden vare, som man sælger.
For det er jo det andet, vi gerne vil undgå, altså at man kan lave skatteunddragelse ved ret hurtigt at flytte nogle royalties og renter rundt, efter hvor der nu er højt og lavt beskattede lande.
Det er jo ikke sundt, og vi er jo enige om, at de regler skal være der, men hvorfor ikke trække de datterselskaber ud, som faktisk reelt producerer noget.
Det er jo det, sådan en substanstest går ud på.
Synes SF ikke, at det kunne give god mening, at man faktisk trækker de virksomheder ud, som producerer reelle varer?
Carl Valentin (SF), 2019-11-15:
Det er jo ikke, fordi der som sådan er et behov for overimplementering, men der er selvfølgelig behov for, at vi sikrer et system, der bedst muligt bekæmper skatteunddragelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Tak for det.
Jeg vil næsten vove at påstå, at vi alle her i salen er enige om, at der skal være CFC-beskatning, så det er jo ikke en diskussion om at være for eller imod.
Spørgsmålet er bare, hvad behovet er for, at vi skal beskatte vores store selskaber hårdere, end andre konkurrerende lande gør.
Hvad er det i SF's øjne, der er behovet for, at vi skal overimplementere, altså hvorfor er der et større behov for at regulere danske koncerner hårdere, end man gør i Tyskland eller Sverige eller Finland?
Carl Valentin (SF), 2019-11-15:
Jeg er meget opmærksom på, at erhvervslivet i høringssvarene er ret kritiske over for det her, og det skal selvfølgelig opvejes.
Vi lytter jo både til erhvervslivet og også til, hvad der bliver sagt fra ministeriets side af, og det er en afvejning.
Men som hr. Dennis Flydtkjær også sagde tidligere er det her jo et relativt kompliceret forslag, og vi arbejder fortsat videre med det, og det er også derfor, vi stiller nogle spørgsmål under den videre behandling.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Jeg ved godt, at SF er et parti, som gerne ser, at skatterne stiger, og man er meget optaget af, at der ikke er nogen, der skal slippe for billigt, og der må ikke være skatteunddragelse osv.
Det er helt fair, men det kunne også bare være befriende nogle gange, hvis der kom lidt nuancer i erhvervspolitikken, hvor man siger, at der faktisk også er ting, som kan være urimelige over for erhvervslivet, og som vi også siger nej til.
Her er der altså tale om, at man vil beskatte danske koncerner langt hårdere end svenske og tyske koncerner, og det kan jo altså heller ikke fra SF's synspunkt være rigtigt, at det skal være sådan, at fordi man vælger at etablere arbejdspladser i Danmark, skal man betale mere i skat og have meget større administrative byrder, end hvis man placerer arbejdspladser i Sverige eller Tyskland.
SF må vel også værne om, at dansk erhvervsliv skal have nogle rimelige vilkår, som matcher vores nabolandes.
Carl Valentin (SF), 2019-11-15:
Tak for det.
I udgangspunktet kan SF godt tilslutte sig lovforslaget.
Det drejer sig om implementering af internationale regler, der skal mindske skatteunddragelse, og det er vi jo store tilhængere af.
Danmark har dog i forvejen relativt stramme regler på området, og derfor er der en balance i forhold til at ensrette reglerne internationalt, men uden at svække de danske regler uhensigtsmæssigt meget.
I det lys vil SF i det videre arbejde have oplyst, hvorvidt de eksisterende danske CFC-regler bliver svækket med lovforslaget – og i så fald hvilke – og hvilket mindreprovenu der i så fald skønnes at være forbundet hermed, og om det opvejes af andre elementer i lovforslaget.
Disse spørgsmål vil jeg gerne have kastet lys over i det videre arbejde.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Det er et meget godt politisk eksempel på, hvordan man kan blive spurgt om en ting og så modsat stiller et spørgsmål og svarer på noget helt andet.
Altså, spørgsmålet var jo egentlig meget simpelt
: Synes man, at den balance, som man i Enhedslisten gør meget ud af at sige skal være der, er opnået, når Danmark som det eneste land har så hård en CFC-beskatning?
Ingen andre lande har det, og så har man jo ikke opnået den balance.
Det er jo ikke, for at der ikke skal være nogen CFC-beskatning.
Jeg er sådan set enig i det med Bevoladommen.
Det virker ulogisk.
Rune Lund (EL), 2019-11-15:
Men så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre hr. Dennis Flydtkjær om noget i forhold til mine kommentarer omkring Bevoladommen og i forhold til de meget lempelige regler, der eksisterer for international sambeskatning, hvor danske virksomheder jo løbende kan fradrage underskud i deres datterselskaber i udlandet for den skattebetaling, de har i Danmark.
Det er mig bekendt kun Danmark og måske et, måske to andre EU-lande, der har den regel, som er en virkelig, virkelig lempelig regel for danske virksomheder.
Så hvis vi skal ind og diskutere, hvor det rigtige snit skal være mellem CFC-regler og andre regler, som handler om det, der falder inden for skatteundgåelsesdirektivet, og som handler om international sambeskatning, synes jeg, vi skal tage en lidt større diskussion af, hvordan regelsættet helt generelt hænger sammen, i øvrigt også i henhold til det, som jeg nævnte i min ordførertale under L 4, det punkt, vi havde lige før, som handler om, hvordan vi skal sikre os, at kapitalfonde, som opererer i Danmark og køber virksomheder op, faktisk også betaler den skat, som de burde, hvilket de jo ikke gør i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Jeg er sådan set enig i grundsubstansen.
Det handler selvfølgelig altid om balance, når man laver sådan nogle regler, men hvis vi vedtager det her lovforslag, som det ligger, vil ingen andre lande end Danmark have så stramme CFC-regler, der omfatter reel erhvervsaktivitet i datterselskaber.
Jeg vil bare spørge Enhedslisten, om man ikke lige kan reflektere over, om balancen så er opnået.
Hvad er behovet for, at Danmark som det eneste land skal have så brede CFC-regler?
Det handler jo ikke om, at vi ikke skal have regler, og det er jo rigtigt nok, at det er en balance, hvor man lægger snittet, men hvorfor skal Danmark som det eneste land have så brede regler for beskatning af CFC-indkomst?
Det er det, jeg ikke forstår.
Det, vi snakker om, er jo, om balancen så er nået.
Hvis vi er det eneste land i Europa, der gør det, skulle der måske være lidt refleksion over, om det måske er lige en tand for meget, vi strammer skruen.
Rune Lund (EL), 2019-11-15:
Ja, jeg har godt set og læst høringssvarene.
Nu har hr. Rasmus Jarlov ikke muligheden for at tage ordet en tredje gang, men hr. Rasmus Jarlov må da også anerkende, at hvis man indfører en substanstest, skal der være en håndholdt, individuel tilgang til hver enkelt virksomhed, som i meget høj grad vil lægge trykket over på skattekontrollen.
Og hvis man går ned ad den vej, kan jeg love for, at der godt nok skal tilføres mange ekstra ressourcer til skattekontrollen, for at man kan holde øje med alle de mulige huller, der vil opstå ved at indføre en substanstest.
Og det håber jeg i hvert fald også at Det Konservative Folkeparti er helt klar over.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
En substanstest vil indebære, at man ikke får lov til at etablere proforma selskabskonstruktioner i andre lande for at flytte beskatningen ud af Danmark til lande, hvor man har en lavere beskatning.
Substanstesten går så ud på, at man kontrollerer, at der faktisk er aktivitet, og at de enheder i udlandet netop ikke er oprettet med henblik på at lave skattespekulation.
Det synes jeg er meget fornuftigt.
Det synes man også i resten af Europa.
Det synes man også i resten af de nordiske lande.
Altså, hvis Novo Nordisk køber et udenlandsk selskab, hvorfor er det så, at Novo Nordisk skal beskattes hårdere af de penge, de tjener i udlandet, end en svensk koncern skal beskattes, hvis de køber det samme selskab i udlandet?
Det er da et kæmpe problem for danske virksomheder, hvis det er sådan, at de ikke kan konkurrere om at opkøbe enheder i udlandet, fordi de bliver beskattet hårdere, end hvis deres konkurrenter gør præcis det samme.
Det er jo ikke for sjov, at der kommer de her ekstremt hårde høringssvar fra Ørsted, Danfoss, Novo Nordisk, Dansk Industri og Dansk Erhverv.