Peter Have (M), 2025-04-11:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag tager udgangspunkt i grundlovens § 19, stk. 1, og har som formål at opnå Folketingets samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne kan indgå en bilateral forsvarssamarbejdsaftale med USA.
Først vil jeg sige, at det her beslutningsforslag baner vejen for at styrke Danmarks sikkerhed og vores fælles forsvarspolitik i både Danmark og Europa.
Vi står over for øgede trusler mod NATO, og de geopolitiske spændinger er større end nogen sinde.
Derfor er det afgørende, at Danmark tager et aktivt ansvar for at sikre vores fælles fremtid.
Det gør vi bedst i et samarbejde med USA, fordi Danmark og USA historisk har haft meget tætte bånd.
For mere end 70 år siden – i 1949 – tog Danmark sammen med USA og ti andre nationer initiativ til at stifte NATO.
I den forbindelse var demokrati, menneskerettigheder og retsprincipper det fælles værdigrundlag, som vi byggede NATO på, og siden er der kommet 24 nationer til.
Den sikkerhedspolitiske situation, som vi ser i Europa, og det pres, der er på NATO, viser, at vi i Europa og ikke mindst i Danmark skal påtage os et større ansvar for vores sikkerhed.
Derfor handler dette beslutningsforslag og det efterfølgende lovforslag om Danmarks sikkerhed og om vores evne til at bidrage til et stabilt, sikkert og stærkt Europa, og det skal denne forsvarssamarbejdsaftale være medvirkende til.
Aftalen giver USA mulighed for at placere materiel og personel på tre flyvestationer i Jylland, nemlig Karup, Skrydstrup og Aalborg.
Her er det vigtigt at understrege, at det, hvis USA ønsker at udvide denne tilstedeværelse ud over de tre flyvestationer, så kun kan ske med en ny aftale imellem de to regeringer og oven i det Folketingets samtykke.
Nu kan man med rette spørge sig selv, om det er en god idé at give USA de her muligheder i Danmark, specielt hvis man tænker på den måde, den amerikanske regering i den seneste tid har opført sig på over for Danmark i forhold til Grønland.
Her må svaret være, at mere end 70 års samarbejde ikke skal skylles ud med badevandet, og at der aldrig kommer et tidspunkt, hvor det kan blive mere belejligt og bedre at indgå denne aftale.
Danmark skal vise vores værd og ikke afvise USA ved at sige nej til forsvarssamarbejdsaftalen.
13 andre lande i vores region har indgået tilsvarende aftaler med USA, og jeg skal ikke remse dem alle sammen op her, men blot nævne, at Finland og Sverige – to nye medlemmer af NATO – allerede har indgået lignende aftaler.
Jeg vil også lige nævne en bekymring, der har været diskuteret i medierne og i den sidste spørgetime med statsministeren i tirsdags, nemlig retsforfølgelsen af amerikanske soldater, hvis de begår en lovovertrædelse i Danmark.
Her er det vigtigt at påpege, at vi taler om, hvem der skal retsforfølge, og ikke om, hvorvidt der skal retsforfølges.
Både Danmark og USA er retsstater, og vi deler den klare forståelse af, at strafbare forhold skal retsforfølges, uanset hvem der har straffemyndigheden.
At stå uden for et øget amerikansk engagement i Europa vil være en alvorlig fejltagelse i vores usikre tid, og det vil ikke kun svække vores egne interesser, men det vil også undergrave samarbejdet med NATO og vores troværdighed som international aktør.
Danmark bliver mere og ikke mindre sikret af at styrke samarbejdet med USA.
Aftalen styrker både det danske, det europæiske og det transatlantiske samarbejde og sikkerheden, og ved at forbedre Danmarks adgang til strategiske positioner i Europa, herunder Østersøen, bidrager vi til at styrke NATO's kollektive forsvar og afskrækkelse i vores nærområde.
Med alt det sagt støtter Moderaterne beslutningsforslaget.