Karin Gaardsted (S), 2019-04-26:
Mange tak for det.
Lovforslaget indeholder i alt otte elementer.
De første fire elementer er udløbere af den såkaldte tillidspakke fra januar 2018, som også Socialdemokratiet tilsluttede sig.
Sundhedsministeren fremlagde tillidspakken som en reaktion på udbredt og voksende utilfredshed blandt sundhedspersonalet, særlig læger, med den måde, som Styrelsen for Patientsikkerhed agerede på.
Utilfredsheden sprang ud i lys lue i forbindelse med den såkaldte Svendborgsag, hvor Styrelsen for Patientsikkerhed anklagede en yngre læge på Svendborg Sygehus for grov uagtsomhed og forsømmelse i en sag om en 66-årig patients død på Svendborg Sygehus i 2013.
Lægen blev i marts 2018 frikendt i Højesteret efter først at være blevet frifundet i byretten og senere fundet skyldig i landsretten.
Alle fire elementer er fornuftige, og der er også stor tilslutning i de høringssvar, der er kommet ind.
Det er afgørende for patientsikkerheden i Danmark, at der bliver ført et tilstrækkeligt tilsyn i vores sundhedsvæsen.
Men det må aldrig være sådan, at sundhedspersoner skal gå og kigge sig over skulderen og frygte, at de bliver hængt ud og straffet for den mindste fejl.
Vi skal ikke have amerikanske tilstande i det danske sundhedsvæsen.
Patientsikkerheden er afgørende for vores patienter, men de ansattes retssikkerhed er også afgørende for, at vores sundhedsprofessionelle kan føle sig trygge i det danske sundhedsvæsen og yde en ordentlig behandling.
I dag har regionerne alene et mere overordnet driftsherreansvar for at sikre de rette kompetencer hos personalet, men der er ikke i lovgivningen fastsat et udtrykkeligt krav til de ansvarlige arbejdsgivere om at sikre de nødvendige sproglige kompetencer.
Men temaet har løbende været oppe hen over denne regeringsperiode, og hver gang har sundhedsministeren henholdt sig til »de stedlige ledelser, der bør have frihed til at vurdere de ansattes sprogkompetencer i forhold til de funktioner, der ligger i den konkrete ansættelse.«
Sundhedsministeren er altså imod, at man fra nationalt hold lovgiver om, at læger uddannet inden for EU, eksempelvis i Østeuropa, skal bestå de samme sprogprøver, som læger uddannet i et tredjeland, eksempelvis Indien, i dag skal bestå for at blive ansat i det danske sundhedsvæsen.
Der argumenteres med, at det er mere afgørende, at man taler godt dansk, hvis man er praktiserende læge eller psykiater, end hvis man arbejder som speciallæge i klinisk biokemi eller klinisk immunologi.
Det er sådan set også rigtigt nok, men selv hvis man står i et laboratorium dagen lang og derfor ikke har megen patientkontakt, har man jo stadig væk danske kollegaer, som man skal kunne kommunikere sikkert med.
I Socialdemokratiet finder vi det afgørende, at sundhedspersonale ansat i Danmark kan forstå, hvad patienterne siger, og at patienterne kan forstå, hvad lægerne siger.
Vellykket kommunikation er en afgørende forudsætning for høj behandlingskvalitet og patientsikkerhed.
Det sjette element følger af den aftale på indfødsretsområdet, som vi indgik med regeringen og DF i juni 2018.
Her blev der enighed om, at der fremover skal foreligge en lægeerklæring, hvis man som ansøger på grund af langvarig fysisk, psykisk, sensorisk eller intellektuel funktionsnedsættelse anmoder om dispensation fra kravet om dokumentation for danskkundskaber og for at have bestået indfødsretsprøven af 2015.
Denne aftale rækker ind i sundhedsloven, fordi man herefter vil oprette en enhed i Styrelsen for Patientklager, som et medlem af Folketingets Indfødsretsudvalg vil kunne bede om en såkaldt second opinion af de lægeerklæringer, der indsendes i forbindelse med ansøgning om statsborgerskab.
Hvis Styrelsen for Patientklager bliver bedt om en second opinion, skal styrelsen tilkendegive, om den enten er enig eller uenig i lægens vurderinger og konklusioner, eller om den mener, at lægens vurderinger og konklusioner er mangelfulde.
Det syvende element er en lovteknisk tilretning, og det samme gælder for det ottende element.
Socialdemokratiet støtter op om lovforslaget i sin helhed.