runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Tak for det.
L 188, som vi behandler her, er en ændring af udlændingeloven for at øge brugen af biometri, altså det at tage fingeraftryk og personfotografi m.v., og formålet er at give myndighederne bedre mulighed for at optage, opbevare og behandle biometriske data fra udlændinge til brug for identifikation og identitetskontrol.
Alternativet anerkender helt klart myndighedernes ret og legitime behov til at kende og kontrollere identiteten på de udlændinge, der rejser ind i Danmark og opholder sig i Danmark.
Som Enhedslistens ordfører var inde på, har der været en hvas kritik i høringssvarene, må man sige.
Jeg anerkender også, at man har forsøgt at tilrette, men stadig væk ser vi de foreslåede tiltag her som alt for vidtgående og unødvendige og dermed ikke rimelige i forhold til det angivne formål.
Dilemmaet er jo den enkelte persons ret til et privatliv holdt op imod myndighedernes behov for at kende og kontrollere identiteten på udlændinge.
Spørgsmålet, som man jo må skulle stille sig selv i det her lovforslag, er, om indgrebet, man vil foretage, er nødvendigt, og om det står i rimeligt forhold til det angivne formål.
Der svarer vi i Alternativet nej.
Jeg mener simpelt hen, at der er for mange uklarheder i argumentationerne, og at ministeriets argumentation om proportionalitetsforholdet ikke er tilstrækkelig, og det håber jeg ministeren vil uddybe lidt i sin tale og komme ind på.
Alt afhængigt af, hvor mange ord ministeren bruger på det i sin tale, er det noget af det, jeg gerne vil gå videre med i udvalget i forhold til at få udfoldet ministeriets forklaring om, at proportionaliteten er i orden, for det synes jeg ikke den er.
Derudover er de forslag, der er her,
meget indgribende, og der er en forskel på, hvordan man behandler danske statsborgere i forhold til udlændinge.
Så er der den anden del af lovforslaget, som er at give udlændingemyndighederne mulighed for at inddrage oplysninger fra andre sager eller sambehandle asylsager samt inddrage elektroniske medier, hvis myndighederne skønner, at det er nødvendigt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Tak for det.
Som en række tidligere ordførere har påpeget, er det her et lovforslag med flere rettelser og præciseringer, end jeg har set før, men det betyder selvfølgelig, at der er blevet lyttet til nogle af høringssvarene.
Så det er godt, at der er blevet justeret og også ændret en del, men det er jo også udtryk for, at der her lovgives om noget, som kan være ekstremt svært at gennemskue omfanget af.
Jeg noterer mig altså fortsat den meget omfattende kritik i høringssvarene.
Opbevaring af data helt generelt og biometriske data, altså meget personlige data, foto, fingeraftryk, skal man efter min og Radikale Venstres opfattelse altid være ekstremt varsom med.
Det er jo balancen mellem på den ene side at opbevare data på en masse mennesker, en masse registrering, for så på den anden side at være sikker på, at den dag man har brug for lige præcis data på et enkelt menneske, har man det.
Det er den balance, som vi i et frit retssamfund hele tiden skal være opmærksomme på.
Vi er også i Radikale Venstre, som tidligere udtrykt, ikke i udgangspunktet imod opbevaring af biometriske data, men som lovforslaget ser ud nu, hvor det er meget omfattende uden samtykke, og også forskelsbehandlingen, i forhold til hvordan vi opbevarer data på danske statsborgere, og så den meget, meget lange periode, som data gemmes for mennesker, som ikke er under mistanke for noget som helst, det mener vi at man skal være meget varsomme med.
Som det ser ud, mener vi, at det her lovforslag er for omfattende, går for langt og har en alt for lang opbevaringsperiode, og derfor er vi – i hvert fald i udgangspunktet – imod.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-27:
Derfor er det fuldstændig legitimt, at vi diskuterer, hvordan vi kan have bedre kontrol med det også fremover.
SF har som udgangspunkt sympati for intentionerne med det her lovforslag, men ligesom andre har sagt, er vi nødt til hele tiden at vurdere, om det er proportionalt i forhold til det, vi skal opnå, og hvad det så betyder i forhold til retssikkerhed og de øvrige ulemper, der måtte være med det.
Og her er der tale om, at der er nogle biometriske data, der bliver arkiveret gennem mange år, ikke så mange, som man oprindelig havde foreslået, men alligevel ganske mange år.
Det kan godt være, at det er nødvendige redskaber for at få håndteret de problemstillinger, som man skal have håndteret her, men vi er nu som udgangspunkt lidt skeptiske over for det, og derfor skal der være gode argumenter i udvalgsbehandlingen, for at vi skal kunne støtte det her.
Så vi er ikke totalt afvisende, men vi er ganske skeptiske over for det her lovforslag.
Naser Khader (KF), 2017-04-27:
Derfor er fastlæggelse af udlændinges identitet en vigtig del af myndighedernes arbejde, i forhold til hvem der skal gives adgang til Danmark.
Indimellem kan identitetsfastlæggelsen være forbundet med betydelige udfordringer for vores myndigheder, især i asylsager, hvor nogle asylansøgere enten kommer uden identitetspapirer eller pas eller kommer med falske dokumenter.
Lovforslaget her gør det muligt at styrke kontrol- og sikkerhedsindsatsen på det her område ved at give myndighederne bedre muligheder for at optage, bevare og behandle biometriske data, dvs. fingeraftryk og personfotografi til brug for identifikation og identitetskontrol.
Det synes vi er meget, meget fornuftigt.
Samtidig vil lovforslaget fremadrettet også kunne få betydning for andre myndigheders opgavevaretagelse, herunder f.eks. i relation til kontrol af udbetaling af sociale ydelser og afsløring af socialt bedrageri.
Endnu et element er også at komme ind og se på dna i forbindelse med familiesammenføringssager.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Tak for det.
Lovforslaget udmønter en del af finanslovsaftalen for 2017 om en styrket kontrol- og sikkerhedsindsats på udlændingeområdet, der giver myndighederne bedre mulighed for at optage, opbevare og behandle biometriske data om udlændinge til brug for identifikation og identitetskontrol.
Vi mener, det er helt afgørende, at vores myndigheder har nødvendige og effektive redskaber til at fastlægge og kontrollere udlændinges identitet, og derfor kan Socialdemokratiet også støtte lovforslaget, som det er fremsat.
Opbevaring af biometriske data som fingeraftryk og personfoto vil kunne sikre mod brug af dobbeltidentiteter, mod misbrug og salg af opholdskort og mod forfalskede identitetsdokumenter.
Og dermed vil tilliden til, at en udlændings identitet rent faktisk er den rette, samlet set bliver styrket.
Derfor støtter vi forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Med dette lovforslag indføres en mere arbejdsmarkedsorienteret danskundervisning for nyankomne udlændinge.
En af de største udfordringer, man formentlig har som nyankommet med at komme ind på arbejdsmarkedet, er sproget.
For rigtig mange virksomheder er det afgørende, at en medarbejder kan begå sig på dansk, men også for den enkelte er det afgørende for det sociale på en arbejdsplads, altså at man kan kommunikere med sine kollegaer.
Med mere erhvervsrettet danskundervisning styrker man ikke bare den enkeltes muligheder for at blive en aktiv del af arbejdsmarkedet, men man øger også tilskyndelsen og motivationen ved at give dem redskaber, de aktivt kan bruge i deres ansøgningsproces.
Endelig indeholder lovforslaget en klippekortordning, og der indføres et depositum for bl.a. arbejdstagere og studerende.
Det er tiltag, som skal nedbringe frafaldet på danskuddannelserne.
Ved indførelsen af denne ordning vil man forøge kursisternes motivation og samtidig give dem en større grad af fleksibilitet, så de får mulighed for at kunne planlægge deres undervisning, f.eks. i perioder, hvor de har travlt med arbejde eller studie.
Det er alt sammen initiativer, som vil ruste den enkelte til at komme hurtigere ind på arbejdsmarkedet til gavn for både beskæftigelse og integration, og med de ord støtter Liberal Alliance forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Tak for det.
Lovforslag L 175 er et forslag om mere virksomhedsrettet danskuddannelse til voksne udlændinge.
Med det her lovforslag ønsker ministeren at gøre danskundervisningen mere beskæftigelsesrettet, bl.a. ved at lægge særlig vægt på den mundtlige del af begynderundervisningen.
Desværre kan jeg ikke bakke op om lovforslaget af primært tre årsager.
Først og fremmest mener vi, at nedjusteringen af rådighedsloftet fra 76.000 til 36.000 kr. til kommunernes udgifter til integrationsprogrammerne vil få uhensigtsmæssige konsekvenser for danskundervisningen såvel som for beskæftigelsesindsatsen.
Den her finansiering skal bruges til også at afskaffe PSO-afgiften, og den aftale har vi ikke været med i.
Vi synes, det er det forkerte sted, man henter pengene til den aftale.
Ministerens formål med nedjusteringen af rådighedsloftet er at skabe incitament hos kommunerne til at effektivisere danskuddannelsen.
Vi er af den opfattelse, at der er risiko for, at det får dårlige konsekvenser for integrationsindsatsen som helhed, fordi man skærer i rådighedsloftet for hele integrationsprogrammet, hvori den øvrige beskæftigelsesindsats indgår, og derfor risikerer man også med det her lovforslag at ramme den.
For det andet er vi imod, at man fjerner al statslig refusion til danskuddannelsen for udenlandske arbejdstagere og studerende.
Vi er ikke af den opfattelse, at det vil medføre øget effektivisering, men vi vil gerne være med til at diskutere, hvad der kan gøre danskuddannelsen bedre.
For det tredje er vi imod kravet om depositum for udenlandske arbejdstagere og studerende.
Vi mener, at det er for bureaukratisk, og at det vil medføre en unødvendig administrativ byrde.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at i Alternativet bakker vi regeringen op i dens ambitioner om at gøre arbejdsmarkedet mere åbent for vores nye medborgere, og derfor har vi bl.a. også bakket op om trepartsaftalen.
Tak for det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Sproget er en helt afgørende del af vores sammenhængskraft.
Det er ikke den eneste vej, for der er også en hel del, som vi aldrig siger noget om, som man også skal forstå.
Der indføres også en klippekortsordning, så danskuddannelsen kan foregå mere fleksibelt, og så er målet også, at kommuner og sprogskoler og jobcentre ikke opererer i hver sin silo, men i sammenhæng, til gavn for først og fremmest det enkelte menneske, men også for det danske samfund.
Radikale Venstre er en del af aftalen om at afskaffe PSO'en, som det her lovforslag jo også udspringer af.
Jeg synes også, at Enhedslistens ordfører stillede en række relevante spørgsmål, som jeg håber ministeren kan svare på, og kom ind på nogle detaljer, som jeg faktisk håber at vi i kredsen og ministeren vil være åbne over for at se på, for det er rigtig afgørende, at vi får en ubureaukratisk og god danskuddannelse til voksne udlændinge.
Specifikt skal vi selvfølgelig tage hensyn til, at kvinder og mænd får børn undervejs, og at det skal være muligt at tage den barsel, man er berettiget til ligesom alle andre, undervejs i danskuddannelsen.
Så det håber jeg.
Men der er oplagt opbakning fra Radikale Venstre.
Naser Khader (KF), 2017-04-27:
Sprog er vigtigt, sprog er nøglen til det danske samfund, sprog er en vigtig forudsætning for at få fodfæste på arbejdsmarkedet, og sprog er centralt for vellykket integration.
Derfor mener vi i Det Konservative Folkeparti, at der er rigtig, rigtig mange fornuftige initiativer i det her lovforslag, der gør det muligt for nyankomne flygtninge at komme hurtigt ud på arbejdsmarkedet i praktik og derigennem lære sproget.
Det bakker vi op om.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-27:
Vi støtter også lovforslaget.
Det følger jo logisk af, at vi er med i den aftale, som ligger bag det her lovforslag, som ganske rigtigt er en udløber af PSO-aftalen, men der er også i aftalen nogle selvstændige kvaliteter, som gør, at det her er et udmærket lovforslag.
Det at gøre danskundervisningen mere virksomhedsrettet er faktisk meget, meget fornuftigt, og vi er helt overbevist om, at det vil løfte kvaliteten af danskundervisningen for udlændinge, så vi støtter forslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Det er jo absurd, det er jo en absurditet.
Hr. Jan E. Jørgensen må da erkende, at for den enkelte danske politibetjent betyder den her aftale ingenting.
Der er ingen forskel på de muligheder, som den enkelte danske politibetjent havde før 1. maj i forhold til efter 1. maj.
Skulle vi virkelig have opgivet vores rets- og udlændingeforbehold for at kunne stemme i en bestyrelse, hvor man aldrig stemmer?
Jeg mener nej.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Nu ved jeg heller ikke, hvor mange gange man har formaliserede afstemninger i Dansk Folkepartis gruppeværelse.
Jeg kan så forstå, at medarbejderne sidder henne i vindueskarmen, og de har sådan set det samme at skulle have sagt som dem, der er medlem af Folketinget, for man sidder alligevel aldrig og stemmer.
Det er jo nonsens.
Det er medlemmer, der bestemmer, og det er observatører, der observerer, hvad de andre bestemmer.
Sådan er det.
Hr. Kenneth Kristensen Berth har selvfølgelig ret i, at for den betjent, der går i spidsen for Livgarden ned ad Strøget, betyder det nok ikke det store, men hvis man sidder med efterforskning og ringer ned til en af de betjente, der sidder i Europol fremover – 7,4 personer udgør 1 mand, der er der 24-7 – så kan han lige være på toilettet, og så vil der komme situationer, hvor det altså giver en forsinkelse.
Det kan ikke være anderledes, og det må selv hr. Kenneth Kristensen Berth kunne forstå.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Jeg skal ikke udtale mig om folks toiletvaner, men jeg vil gerne ganske klart slå fast, at det tal, 8 medarbejdere, er det antal, Rigspolitiet har bedt om.
Hvis Rigspolitiet havde sagt, at de skal bruge 12, eller at de skal bruge 16, eller at de skal bruge 20, havde de fået det.
Men det har været Rigspolitiets vurdering, at det var 8, og hvis hr. Jan E. Jørgensen i al sin visdom vil drage det tal i tvivl, må hr. Jan E. Jørgensen jo tage det op med rigspolitichefen.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-27:
Når politiet i dag antræffer en udlænding, som man mener er mistænkelig på en eller anden måde, så vil man spørge på ham, men man vil også gerne holde ham tilbage, mens man undersøger sagen.
Men kan ikke holde ham tilbage, hvis han kan legitimere sig, og det er ikke nok bare at mistænke ham for noget, og så vil man gerne indhente oplysninger hos Europol.
Vi ved, hvordan det sker i dag, og det sker rimelig gelinde, kan man roligt sige.
Kan ordføreren garantere for, at vi med den nye ordning ikke kan få den situation, at politiet ikke kan holde vedkommende tilbage, så lang tid det tager at få oplysninger om den pågældende hevet ud af Europols system?
Jeg frygter, at man kan blive nødt til at lade vedkommende gå, selv om der måtte være god mistanke om noget, og at man så først bagefter, når det er muligt at få oplysningerne igennem via den nye ordning, finder ud af, at man egentlig skulle have anholdt ham.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Det har rigspolitichefen jo sagt at vi roligt kan regne med.
Og hvis rigspolitichefen havde vurderet anderledes, havde han vel bedt om nogle flere medarbejdere.
Det der tal otte er jo ikke noget, der er blevet påtvunget os af EU.
Altså, EU har vel givetvis sagt: Hvor mange synes I at I har brug for?
Og så har vores tilbagemelding været otte.
Den kunne jo også have været tolv eller seksten, som jeg sagde, men den har så været otte.
Og der stoler jeg da tilstrækkeligt på rigspolitichefen til at sige, at det må være et ædrueligt bud.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-27:
Nu spørger jeg bare om Dansk Folkepartis holdning til det forhold, at vi kan komme i en situation, hvor politiet er nødt til at lade udlændinge gå og ikke kan tage sig tid til at undersøge deres forhold på grund af den nye ordning.
Synes Dansk Folkeparti, at det er et stort fremskridt?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Jeg kan sådan set kun gentage det, jeg sagde i mit første svar til hr. Preben Bang Henriksen.
Det er jo Rigspolitiet, der har leveret tallet otte.
Hvis Rigspolitiets vurdering havde været noget andet, havde der stået et andet tal i den aftale.
Jane Heitmann (V), 2017-04-27:
Tak for det.
Det var jo noget af en festtale fra ordføreren her.
Jeg bemærkede, at ordføreren kaldte aftalen fantastisk, og jeg deler sådan set det udgangspunkt, at i forhold til de forudsætninger, der var, så er det faktisk en fantastisk aftale, vi har fået.
En af forudsætningerne i aftalen er jo, at Danmark bevarer den tilknytning, som vi har, til Schengensamarbejdet.
Og jeg vil bare høre ordføreren, om det også er ordførerens opfattelse, at den tilknytning, vi har til Schengen, er fantastisk.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Hr. Kenneth Kristensen Berth snakker og snakker – og så skal jeg nok lade være med at fortsætte, for så tror jeg, formanden griber ind – og det skal jo dække over det faktum, at Danmark ikke er medlem af Europol efter den 1. maj.
Vi er ikke længere medlem af Europol efter den 1. maj.
Vi har fået en aftale, som efter omstændighederne er ganske god, det er jeg enig i, men faktum er, at Dansk Folkeparti lovede noget – og jeg citerer: Der er en garanti for, at Danmark kan blive i Europol, uanset udfaldet af afstemningen den 3. december.
Uanset hvor lang tid hr. Kenneth Kristensen Berth snakker, vil det ikke lykkes at overbevise befolkningen om, at han har ret i sit udsagn.
Greens har lavet en meningsmåling, hvor man har spurgt danskerne, om man er enig i, at Dansk Folkeparti har leveret, om man er enig i, at vi har fået en aftale, der er nøjagtig ligesom den, vi havde før.
Og det er der nogen, der siger ja til – 11 pct.
Altså, ikke engang Dansk Folkepartis egne vælgere har man kunnet overbevise om det synspunkt – naturligvis, for det er forkert.
74 pct. siger nej, 14 pct. siger ved ikke.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Hvordan kan det hænge sammen med, at vi på den ene side har – efter ordførerens opfattelse – et skrigende behov for kvalificerede medarbejdere, og på den anden side har sat en meget beskeden beløbsgrænse på 34.000 kr. om måneden, altså langt under det, som andre danske lønmodtagere skal have for samme job?
Hvordan kan det føre til, at ordføreren kan sige, at det her forhindrer virksomhederne i at rekruttere, og at det afskærer virksomhederne fra at få fat i kvalificeret arbejdskraft?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Tak til formanden.
Nej, vil jeg sige til hr. Peter Hummelgaard Thomsen, sagen er den, at japartierne efter min bedste overbevisning lige så godt kunne kaste håndklædet i ringen og erkende, at den her aftale er uhyre god for Danmark.
Jeg har også hørt, bl.a. fra Socialdemokratiet, at Socialdemokratiet ikke er til sinds at sige, at dansk udlændingepolitik eksempelvis fremover skal vedtages i Bruxelles.
Men integrationsministeren tager da til møder med sine kollegaer i Bruxelles, tilkendegiver, hvad de danske synspunkter er, og det er da helt fint, og det er da godt, og hun gør sikkert et storartet stykke arbejde med at forsøge at få de der mennesker til at forstå fornuften i den politik, der bliver ført fra Danmarks side.
Men det ændrer jo ikke ved det forhold, at den enkelte betjent ude på gaden ikke oplever nogen forskel.
Langt de fleste betjente vil ingen forskel opleve.
Dem, der vil opleve en forskel, er de medarbejdere, som fremover får en løncheck fra Europol i stedet for at få en løncheck fra Rigspolitiet.
René Gade (ALT), 2017-04-27:
Jeg vil gerne indlede med at sige mange tak til regeringen, fordi man har fået den bedst mulige aftale.
Og så vil jeg egentlig bare spørge ordføreren, om det er rigtigt, at ordføreren har lovet mere, end man kunne holde.
Jeg mener, at vi kræver ret meget af vores ministre.
Vi kræver, at man har styr på fakta og siger sandheden.
Det gælder også for os folketingsmedlemmer generelt.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen forsøgte før at få et klart svar, og jeg vil gerne spørge igen uden at komme ind på indholdet: Har ordføreren ikke lovet mere, end man sluttelig kunne holde?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Nej, vi har fået alt, hvad vi kunne drømme om.
Jeg sagde faktisk personligt i forbindelse med den her debat, at noget af det, som jeg måske trods alt godt kunne have en forståelse for, set i lyset af at vi ville få et ændret tilknytningsforhold til Europol efter et nej, ville være spørgsmålet om, hvorvidt vi havde stemmeret i Europols bestyrelse.
For jeg kan sådan set godt se, at det under de givne omstændigheder, hvor vi ikke har accepteret et overstatsligt medlemskab, er svært at fastholde, at vi så skulle have stemmeret.
Men jeg vil så også sige, det er en utrolig høj pris at betale for at afskaffe det danske rets- og udlændingeforbehold at vinde en stemmeret i en bestyrelse, hvor man aldrig stemmer, og det er reelt det, vi er ude i.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Nej, den opfattelse deler jeg ikke.
Jeg ved godt, at der er nogle, der har forsøgt at sige, at det er et stort problem.
Jeg vil sige det sådan, at den dag, vi i Dansk Folkeparti er i stand til at overtale 90 mandater i Folketinget til at stemme for dansk udmeldelse af Schengen, så skal vi nok håndtere den opgave.
Sagen er jo, at det her er en politisk bestemt beslutning, som er kommet ind i aftalen, og som egentlig ikke har nogen relevans i forhold til aftalen.
For sagen er jo den, at Storbritannien og Irland ikke er medlem af Schengen på samme vilkår som resten af EU-landene, men ikke desto mindre er de medlemmer af Europol.
Så jeg tror, at vi kan tage det ganske roligt.
Hvis den dag kommer, hvor 90 mandater i Folketinget stemmer for, at Danmark melder sig ud af Schengen, så finder vi også en aftale og en løsning med EU på det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-27:
Altså, for det første handler det, sådan som jeg har forstået det, jo om, at de betjente, der har et behov for det, i fremtiden kan få adgang til registre ude i marken, hvor de nu engang står.
Og det er en fremtid – om den er nær, eller om den er lidt længere væk end nær, ændrer jo ikke ved, at Rigspolitiets vurdering over for Folketinget har været, at den her aftale ikke i fremtiden vil være tilstrækkelig.
Men hr. Kenneth Kristensen Berth svarede sådan set ikke på det, jeg spurgte om.
Vil han ikke indrømme, at den aftale, vi nu har fået, som vi under forholdene alle sammen er glade for osv., ikke desto mindre betyder, at det ikke er et fuldt medlemskab – det er ikke et A-medlemskab af Europol, og vi er ikke fuldt og helt med, som en række af nejpartierne påstod at vi kunne være tilbage under afstemningen i december 2015?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Se, det er jo ikke noget, jeg har hørt i Radio24syv.
Det er sådan set noget, som landets justitsminister i dag i et ritzautelegram har tilkendegivet, altså at man nok er gået lidt for langt i forhold til at tegne et billede op af en fremtid, hvor danske betjente kan rende rundt og tilgå nogle registre via deres iPad.
Det var jo det, der var det store dyr i åbenbaringen – årsagen til, at den her aftale var problematisk.
Det var ikke noget med en eller anden bestyrelsespost i Europol.
Der havde japartierne sådan set givet op for længst og sagt: Okay, vi vinder ikke en debat på, om vi har taleret i en bestyrelse eller stemmeret i en bestyrelse, hvor man aldrig stemmer.
Så jeg må sige, at i mine øjne må det spørgsmål, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen stiller, jo være udtryk for, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen ikke har set det telegram fra Ritzau.
Det skal hr. Peter Hummelgaard Thomsen heller ikke høre kritik af, for det kom, ganske kort før vi havde den her debat.
Men ikke desto mindre er det ikke i en nærtstående fremtid, ja, det er måske end ikke i en fremtid, at man får adgang til de her registre via sin iPad.
Jane Heitmann (V), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne lige holde fast i det her udgangspunkt med, at det er en fantastisk aftale.
Jeg må så forstå, at ordføreren nu ikke er alt for begejstret for Schengen.
En af forudsætningerne for, at vi har fået aftalen, er, at Danmark forbliver medlem af EU, som vi har kendt det igennem en årrække.
Det er jo en forudsætning for den her fantastiske aftale.