Marcus Knuth (V), 2019-01-11:
Den rummer meget interessant læsning, og vi har hørt det før, politikere har sagt det, forskere har sagt det, og erhvervslivet siger det, og jeg vil jo så gentage det her, nemlig at forskning og viden er helt essentielt for vores samfund.
Det er vejen til et bedre og rigere Danmark, for med ny viden skaber vi nye muligheder; mulighed for, at vi bedre kan hjælpe den kræftramte patient, mulighed for at give vores ældre en bedre alderdom, mulighed for at skabe mere effektivitet i vores virksomheder – med andre ord er forskning og innovation et kerneområde, som vi skal prioritere højt.
Og det mener jeg at vi gør.
Som ministerens redegørelse viser, ligger Danmark blandt de højest rangerede lande i verden, når det kommer til investering i forskning og udvikling.
Det kan vi godt være stolte af.
Som ny ordfører på området har jeg med glæde kunnet konstatere, at jeg er kommet til et område med et bredt samarbejde og enighed om det meste.
Det kan man ikke ligefrem sige om det område, jeg kom fra, nemlig udlændingeområdet.
Et godt eksempel er netop vores aftale om fordelingen af forskningsreserven.
Det er en rigtig god aftale, der med bred opbakning er kommet på plads.
Her vil jeg gerne give en ros til Enhedslisten.
Hun fik på lidt utraditionel vis opfordret ministeren til at invitere alle partier til forhandling om forskningsreserven.
Og det viste sig jo at gå op i en højere enhed, og som ministeren sagde dengang: I virker alle sammen meget, meget flinke.
Det er måske det, der har kendetegnet den proces, der har været, for vi fik en aftale på plads med alle partier.
Nu skal vi så også huske, at Enhedslisten er et parti med en statsministerkandidat, og hvis der er en ting, jeg har lært i mine sidste 3½ år i politik, er det jo, at alt kan ske.
Så hvis vi på den anden side af valget har en statsminister fra Enhedslisten eller en forskningsminister fra Enhedslisten, så håber jeg, at Enhedslisten vil huske Venstres store grandiositet og gæstfrihed under forhandlingerne og også invitere os med i fremtidige forhandlinger.
Derudover synes jeg, at vores forhandlinger var produktive og spændende.
Vi fik vendt både de store temaer, men også temaer, der var særlig vigtige for de enkelte partier.
Det var lige fra flere kvinder i forskning, de grønne områder og landbruget til Grundtvig Centeret – jeg er særlig glad for, at vi kan bevare Grundtvig Centeret, for selv om vi selvfølgelig skal forske i fremtid og teknologi, skal vi ikke glemme vores fortid, hvor vi kommer fra og hele vores fundament.
Så forskningen favner bredt, og den favner også droner, hvilket er vigtigt at huske.
For Venstre og regeringen var et af vores prioritetsområder de nye pionercentre, for her skal dygtige forskere kunne skabe forudsætning på det øverste eliteniveau med en lang tidshorisont og meget frie rammer.
Jeg er glad for, at vi også her fik fornuftige rammer på plads, som gerne skulle sikre, at vi kan tiltrække forskere fra hele verden.
I Venstre ønsker vi hvert år at skabe gode rammer for, at der også i fremtidens Danmark findes fremragende forskning.
I den forbindelse er jeg glad for, at der i ministerens redegørelse står, at Danmark placerer sig højt blandt OECD-landene, når det kommer til erhvervslivets investeringer i forskning.
Jeg mener, det er en vigtig del, at erhvervslivet ikke bare er orienteret, og at det ikke bare er erhvervsrettet, men at erhvervslivet selv er en aktiv aktør i vores forskning.
Ved siden af de mange investerede milliarder i forskning er det også vigtigt med de politiske ambitioner og strategier.
Vi skal vise, hvilken retning vi skal i.
Vores fornemme placering blandt OECD-landene skal ikke blive en sovepude.
Vi skal sørge for, at vores penge bliver brugt konkret og målrettet.
Regeringens forsknings- og innovationspolitiske strategi »Danmark – klar til fremtiden« viser jo netop den løsning.
Den peger på, at vores forskning skal være af højeste kvalitet, og at forskningen skal målrettes mod at gøre mest mulig gavn i samfundet.
Dertil kommer den brede vifte af initiativer, som strategien bygger på.
Det er i mine øjne en god måde at målrette Danmarks forskning på.
Strategien er vigtig, for den svarer på et vigtigt spørgsmål, nemlig hvordan vi følger med tiden og konstant fornyer os, så vi ikke sakker bagud i forhold til den teknologiske udvikling.
Danmark skal også gerne ligge i top om 10 eller 20 år.
Venstre kan med disse ord fuldt ud tilslutte sig de konklusioner og analyser, der står i redegørelsen.
Den giver nemlig et billede af regeringens villighed til at prioritere forsknings- og innovationsområdet højt, både i form af investeringer og i form af målrettede initiativer.
Vi skal fastholde vores stærke position på området og give vores forskere og institutioner de bedste vilkår.