runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Dette lovforslag handler konkret om at indføre obligatorisk loft over markedsindtægter for produceret elektricitet i perioden 1. december 2022 til 30. juni 2023.
I Moderaterne mener vi, det er vigtigt, at vi hjælper danskerne, for den forfærdelige situation i Ukraine har gjort det dyrere at være dansker.
Hos nogle er det blevet svært – hos nogle endnu sværere – at få det hele til at løbe rundt.
Det har vi som politikere et ansvar for.
Kommissionen vil senest i slutningen af april 2023 tage stilling til, om indtægtsloftet skal forlænges, og regeringen følger naturligvis det arbejde.
Dette lovforslag har derfor til formål at supplere Europarådets forordning om et nødindgreb til at imødegå de stigende energipriser.
Det støtter vi op om i Moderaterne.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Spørgsmålet til ordføreren er det samme som til de to foregående regeringspartiers ordførere
: Hvordan ser Moderaterne på muligheden for, inden for behandlingen af det her lovforslag, at finde en model, der gør, at man også kan inkludere mellemhandlerne, så man kan få lagt et loft over de abnormt store indtægter, de har haft i den forgangne periode?
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Jeg tror ikke, at min og Moderaternes holdning er meget mere anderledes end det, der er blevet sagt.
Så lad os tage det i udvalgsarbejdet.
Og det er vi selvfølgelig klar til at se på.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
LA finder et par ting i det her lovforslag problematiske, så jeg vil starte med at sige, at vi som udgangspunkt stemmer nej til L 61, men det er også en del af en aftalerække, hvor Liberal Alliance tidligere har været med, og vi er ikke længere med.
Så det er med de forbehold, at der måske er et eller andet, der skal opklares et eller andet sted, hvorfor vi har forladt det.
Men det har vi ikke lige kunnet finde ud af, så nu går jeg til det, som var det et lovforslag, vi aldrig havde set før, og en aftalerække, vi ikke var en del af.
Så nu finder jeg al den ballade, jeg kan.
For det første synes vi ikke, det er den rigtige vej at gå at pålægge finansielle virksomheder ikke bare at skulle indrapportere en masse ting på statens vegne og udøve en vigtig samfundsopgave, men så også at give dem bøder oveni, hvis de ikke gør det helt rigtigt og har fejl i disse.
Jeg elsker i øvrigt ordet tvangsbøder i modsætning til de frivillige bøder, som mange er så glade for.
Det skal selvfølgelig være meget, meget sværere for genovertrædere at skulle oprette en virksomhed igen.
Så det er vi med på.
Men det allerværste for os er faktisk det tredje element, altså det her med ledelsesansvar.
For ledelser skal stå til ansvar for deres handlinger, og det gør de allerede i dag.
Agerer de groft uagtsomt, har skattemyndighederne rigtig mange muligheder for at komme og hente penge hos dem, hvis der er snydt i skat eller afgifter.
Den slags foregår det bare bedst hos domstolene at afgøre og ikke som i forslaget ved at vende bevisbyrden om og så antage personernes skyld og lade skattemyndighederne påføre sanktionerne.
Disse personers retssikkerhed skal vi også værne om, ligesom der også skal værnes om alle mulige andre anklagedes retssikkerhed.
Montesquieu, som han hed, beskrev det princip i starten af 1700-tallet, altså at der er den lovgivende, den udøvende og også den dømmende magt, og det er – synes vi – ikke en god idé at flytte mere magt fra den dømmende magt over til den udøvende magt, som det sker her.
Så jeg skal hilse fra Montesquieu og sige, at LA som udgangspunkt stemmer nej til L 61.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-30:
Tak, hr. formand.
Man kommer ikke langt her i livet med had og negative vibes, men er der alligevel noget, man godt kunne komme til at hade, også som danmarksdemokrat, er det stråmænd, momskarruseller, kreativ bogføring, fup og fidus og fikumdik, og alle de ting har én ting tilfælles, altså at de godt kan være lidt svære at lovgive om.
Vi kommer nok aldrig helt i mål med en fuldt og hundrede procent retfærdig model for det, og vi kommer nok aldrig efter alle dem, der er for kreative.
Men når folk i virksomhedsbrancher og alle mulige andre steder culpøst og forsætligt har en groft uagtsom tilgang til at behandle informationer rigtigt og spekulerer i momsunddragelse, skatteunddragelse og alt muligt andet, så skal vi selvfølgelig byde ind med noget modsvar.
Det her lovforslag omhandler jo en del af aftalen fra et tidligere Folketing, fra sidste valgperiode, om en styrket skattekontrol etape 3, og det er som sagt, som Socialdemokraternes ordfører også sagde, ikke noget, som Danmarksdemokraterne har været med i, uagtet at vi jo gerne ville.
Men partiet var ikke stiftet på det tidspunkt.
For det er absolut et skridt i den rigtige retning i forhold til de indsatser, der er beskrevet i lovforslaget, og derfor støtter vi det.
Der kan stadig væk findes mange andre gode initiativer, som kan skærpe det, og som kan stimulere til et mindre incitament til at gå ud og begå svindel og humbug.
Så det håber vi selvfølgelig også at skatteministeren vil sætte de mange tusind medarbejdere i gang med på en god og konstruktiv måde.
Men vi støtter lovforslaget.
Astrid Carøe (SF), 2023-03-30:
I SF støtter vi selvfølgelig også det her lovforslag, som allerede er blevet behandlet positivt i Grønlands parlament, og jeg noterer mig samtidig, at der er positiv opbakning til ændringerne i høringssvarene.
Det glæder mig, at Grønland har besluttet at opdatere deres arbejdsmiljølov, så ansatte i Grønland får flere rettigheder og et bedre arbejdsmiljø.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-30:
Jeg taler på vegne af Danmarksdemokraterne som mig.
L 52 omhandler den grønlandske arbejdsmiljølov.
Formålet med L 52 er at bringe den på niveau med den danske.
De væsentligste ændringer i lovforslaget omfatter, bare for nævne nogle af dem, styrket fokus på psykisk arbejdsmiljø, modernisering og effektivisering af virksomhedens arbejde om sikkerhed og sundhed, styrkede krav til virksomhedens arbejdspladsvurderinger, udvidelse af Arbejdstilsynets reaktionsmuligheder, hjemmel til indsamling, behandling og videregivelse af data mellem myndigheder og forhøjet bødeniveau ved skærpende og særligt skærpende omstændigheder.
Danmarksdemokraterne støtter et godt og frugtbart samarbejde mellem Danmark og Grønland og støtter, at lovgivningerne på flest mulige måder svarer til hinanden.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Carsten Bach (LA), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
Der har været foretaget justeringer af den danske arbejdsmiljølovgivning ad flere omgange de seneste år, hvor den grønlandske lov ikke er fulgt med, og gabet mellem dansk og grønlandsk lovgivning på området er jo så nu blevet for stort, og den grønlandske minister for arbejdsmarked har udtrykt et ønske om at få foretaget justeringerne.
Det støtter Liberal Alliance selvfølgelig, så vi kan få bragt grønlandsk arbejdsmiljølovgivning på højde med og niveau med dansk lovgivning.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Det skal ikke blive en vane at komme rendende op på talerstolen.
Jeg beklager.
Og det er jo ganske klogt.
Jeg noterer mig, at det har været et ønske fra grønlandsk side; det er positive høringssvar, der er kommet i Grønland; og der er også politisk opbakning i det grønlandske parlament til det her lovforslag.
Derfor er det også vores holdning – ud over at vi mener, den sidestilling af vigtig – at vi naturligvis skal gennemføre det lovforslag fra dansk side, så grønlandsk arbejdsmiljølovgivning kan komme på niveau med det, man ønsker i Grønland, og som er det, vi har her i Danmark.
Christian Friis Bach (RV), 2023-03-30:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget er at få bragt den grønlandske arbejdsmiljølov op på niveau med den danske, og det er der brug for.
Det handler om psykisk arbejdsmiljø, sikkerhed og sundhed, arbejdspladsvurderinger, Arbejdstilsynets måde at reagere på, og det handler om data, og det handler også om bøder, hvis der er skærpende omstændigheder, hvor arbejdsmiljølovgivningen bliver brudt.
Ændringerne får opbakning i høringssvarene og er enstemmigt vedtaget i Inatsisartut, og derfor bakker vi også op.
Men et godt arbejdsmiljø skabes jo ikke – og det ved jeg også fra egen virksomhed – alene af lovgivning og bøder.
Det kræver også vejledning og rådgivning.
Der kan være særlige grønlandske forhold, der skal tages hensyn til.
Og her vil jeg gerne på forhånd – og det er selvfølgelig lidt usædvanligt – bakke op om de bemærkninger, som fru Aaja Chemnitz fra Inuit Ataqatigiit vil afgive senere i debatten.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-30:
Tak for ordet.
Det skal siges, at jeg vikarierer for vores sædvanlige ordfører, hr. Nick Zimmermann, i dag.
Den seneste ajourføring af den grønlandske arbejdsmiljølov skete i 2005, og der er i mellemtiden lavet en del ændringer i den danske arbejdsmiljølov.
Derfor giver det god mening, at der med lovforslaget her er lagt op til, at den grønlandske arbejdsmiljølov kommer på niveau med den danske.
Alle skal således kunne være trygge ved at gå på arbejde.
Det medvirker arbejdsmiljølovgivningen til.
Tidligere ordførere har ganske fint gennemgået nogle af de forbedringer, der sker med lovforslaget her, så det vil jeg ikke gentage.
Det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Tak for ordet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-30:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag L 52, og som repræsentant for det grønlandske parti Siumut vil jeg også gerne allerede meddele, at vi støtter lovforslaget og hermed også ændringerne i arbejdsmiljøloven for Grønland.
Det er jo således, at den gældende lov for arbejdsmiljøet i Grønland blev vedtaget tilbage i 1986, og at den gennemgik en større opdatering i 2005.
Det er næsten 17 år siden, og vi mener jo, at det med en omfattende lovgivning er på tide, at den skal opdateres til den aktuelle arbejdsmarkedssituation.
Lovforslaget sætter fokus på flere centrale områder, herunder en styrkelse af det psykiske arbejdsmiljø, en modernisering og effektivisering af virksomhedernes samarbejde om sikkerhed og sundhed, en udvidelse af arbejdsmiljøtilsynets svarmuligheder, en autorisation til indsamling, behandling og videregivelse af data m.m.
Den foreslåede ændring vil bidrage til at tydeliggøre formålet med loven til at omfatte både psykisk og fysisk arbejdsmiljø, hvilket vil bidrage til at forbedre den generelle sikkerhed og trivsel for arbejdstagere i Grønland.
Derudover vil lovforslaget med sin modernisering ændre reglerne for virksomhedens sikkerheds- og sundhedsarbejde med et styrket samarbejde i mindre virksomheder uden en sikkerhedsorganisation og med mere fleksible regler for bl.a. en tilrettelæggelse af arbejdsmiljøarbejdet inden for det sikkerhedsmæssige.
Det mener vi vil bidrage til at forbedre sikkerheden og sundheden for arbejdere over hele linjen uanset virksomhedens størrelse og organisation.
Vi mener, at disse ændringer er nødvendige for at bringe loven på en tidsmæssig standard med den nuværende arbejdsmarkedssituation og for at forbedre den overordnede sikkerhed og trivsel for alle borgere i Grønland.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-30:
Tak for det, formand, og også tak til ordførerne for de mange indlæg.
Og den tidligere grønlandske naalakkersuisut udtrykte i 2019 over for den daværende beskæftigelsesminister et ønske om, at den grønlandske lov om arbejdsmiljø blev revideret.
Det er der flere af ordførerne der har været inde på også var en revidering, som har ladet vente på sig, og derfor er jeg også glad for den store opbakning til, at det sker nu.
Regeringen arbejder for, at standarden på danske ansvarsområder i Grønland generelt følger standarden i Danmark, med respekt, selvfølgelig, for de særlige forhold og forskelle, der er mellem vores lande.
Og vi vil løbende prioritere, at lovgivning på danske ansvarsområder opdateres.
Og derfor er jeg også meget glad i dag, hvor vi kan indfri lidt af den ambition.
Den seneste større revision af den grønlandske lov om arbejdsmiljø fandt sted, som flere har været inde på, i 2005.
Da der er sket flere ændringer i den danske arbejdsmiljølov siden, er det på tide at få opdateret den grønlandske lov om arbejdsmiljø.
Det har vist sig at være et omfattende lovforslag, men jeg vil særlig fremhæve det, som også vores kolleger fra Grønland var inde på, nemlig at der kommer et styrket fokus på, at også psykisk arbejdsmiljø er dækket af loven.
Det er meget, meget vigtigt.
Herudover vil der også ske en modernisering af reglerne om virksomhedernes samarbejde om sikkerhed og sundhed og en styrkelse af kravene til virksomhedernes arbejdspladsvurdering.
Der lægges også op til et forhøjet bødeniveau ved skærpende eller særligt skærpende omstændigheder.
Jeg vil gerne takke for bemærkningerne og for opbakningen.
Nu skal det implementeres, og som der også har været flere bemærkninger om, er det et arbejde, der går i gang.
Jeg ser frem til en konstruktiv behandling af forslaget i Grønlandsudvalget og videre frem med gode kræfter.
Så tusind tak for opbakningen, og tak for ordet.
Jens Joel (S), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt, at det her handler om Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede, og det er et led i det, man kunne kalde den generelle sikring af, at arbejde i Danmark foregår på ordnede løn- og arbejdsvilkår.
Det er noget, vi arbejder med i rigtig mange sammenhænge, og vi er også midt i et forhandlingsforløb om arbejdsmiljø, hvor indsatsen mod social dumping og andre ting, der ikke er reglementerede på vores arbejdsmarked, behandles.
Så det er noget, vi generelt set er meget opmærksomme på.
Konkret handler lovforslaget her om at styrke muligheden for at håndhæve og sikre, at man får den rigtige løn, og at tingene går rigtigt til, når der er tale om udenlandske virksomheder fra andre EU-lande, som udstationerer borgere, altså arbejdstagerne, i Danmark.
Der kommer man så måske i en situation, hvor man ikke har levet op til de ting, man skulle, f.eks ikke har betalt den rigtige løn eller andet.
Så derfor er det godt, at vi har den fond, og det er også godt, at vi nu giver den styrkede muligheder, så det ikke kun er i sager, hvor der er anmeldt løntilgodehavender, at man kan inddrive eksempelvis en bod.
Et nyt initiativ med det her forslag er, at man i nogle sager kan beskytte arbejdstagernes identitet, så man undgår, at nogle måske ikke vil anmelde det, fordi de er bange for repressalier eller andet fra virksomheden, hvis virksomheden bliver bekendt med, at man har rejst det her krav.
Sluttelig vil jeg sige, at det her jo er en lovgivningsmæssig udmøntning af en aftale, som er lavet mellem arbejdstager- og arbejdsgiversiden, og derfor er det også som i mange andre sager på beskæftigelsesområdet noget, der er i tæt koordination med parterne og efter aftale.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-03-30:
Tak, formand.
Det er jo så en af de behandlinger af et lovforslag, hvor det bliver rigtig vanskeligt at få den store variation i ordførertalerne, når vi fra partiernes side skal tilkendegive en støtte til lovforslaget.
Ordentlige løn- og arbejdsvilkår er essentielt for os som grundsten på det danske arbejdsmarked, og sådan skal det blive ved med at være.
Når så der er behov for at stramme op, fordi det viser sig, når vi bl.a. rejser rundt og fortæller om den danske model, og hvor stolte vi er af den, at der kan være udfordringer med at få overholdelsen på plads, måske fordi man ikke har så grundigt et kendskab, er vi simpelt hen nødt til at skærpe mulighederne for at sikre, at reglerne bliver overholdt, når der er udstationeret arbejdskraft her i landet.
Det er jo rigtig flot, at det er en aftale, som er tilvejebragt af Dansk Arbejdsgiverforening og Fagbevægelsens Hovedorganisation i forbindelse med overenskomstforhandlingerne.
Lovforslaget er jo i virkeligheden en udmøntning af den aftale.
Med udmøntningen giver vi Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede mulighed for at inddrive bod, så fonden nu i højere grad kan understøtte arbejdstagernes ret til ordentlige løn- og ansættelsesvilkår, og det er supervigtigt, at der er den her følgen op på, at det foregår under ordnede forhold, både når det er danske og europæiske virksomheder, der er tale om.
Vi ønsker, at udenlandske arbejdsgivere ikke krænker overenskomsternes ansættelsesvilkår, og det er jo supervigtigt, netop når vi ønsker den fri bevægelighed for arbejdskraften.
Det er også godt, at der er sikret en tavshedspligt omkring lønmodtagernes identitet, hvis lønmodtageren anmelder de penge til fonden, som de efter de danske vilkår har ret til.
Det er vigtigt, i forhold til at lønmodtagere ikke skal frygte repressalier fra deres arbejdsgivere.
Men samtidig er det så også indarbejdet i lovforslaget, at der er en bemyndigelsesbestemmelse, som sikrer, at der i særlige tilfælde, hvor der kan være behov for det, kan videregives oplysninger om lønmodtagernes identitet, så der på den måde tages hånd om også arbejdsgiverens retssikkerhed på området.
Så tak til parterne fra arbejdsmarkedet for et godt bidrag til, hvordan lovgivningen skal indrettes.
I Venstre ser vi frem til at få lovforslaget vedtaget.
Jeppe Søe (M), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
Vores modstandsdygtige, sunde og robuste arbejdsmarked skyldes, som jeg ser det, vores overenskomstsystem.
Vi skal også værne om vores rolle i EU's indre marked, som er med til at sikre vækst, udvikling og velstand i Danmark.
Og som de fleste, der følger aktiviteterne her i Folketinget, også vil vide, har vi jo brug for vækst og velstand for også at kunne passe vores eget indre liv her i Danmark.
Sameksistensen sikrer vi ved at insistere på, at det arbejde, der udføres i Danmark, sker under ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Og med forslaget her sikrer vi, at AFU har de rette forudsætninger for at kunne håndhæve overholdelsen af de kollektive overenskomster.
Det er et tiltag, der skal underbygge rammerne for AFU's arbejde, og som overordnet medvirker til et sundt og balanceret arbejdsmarked med ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det er et godt forslag, der er kommet til os her.
Og på den baggrund støtter Moderaterne forslaget.
Tak for det, formand.
Jeg taler så til gengæld for en anden – jeg taler for Jon Stephensen, som er ordfører på området, men er væk i dag.
Tak til ministeren for at fremsætte det her lovforslag.
Det har været ønsket siden 2019.
Beskæftigelse og en dagligdag på arbejdet er for mange definerende for deres liv, hverdag og trivsel, og det er derfor vigtigt, at de regler, der er for arbejdsmiljø, ajourføres og tilpasses den tid, som vi lever i.
I Danmark har vi ajourført vores arbejdsmiljølov flere gange, således at den matcher de udfordringer og krav, som det moderne arbejdsmarked stiller.
I Grønland er det dog ikke sådan.
En ændring af den grønlandske arbejdsmiljølov har ikke gennemgået tilsvarende nødvendige tilpasninger siden 2005, og derfor er det glædeligt, at vi nu kan imødekomme ønsket om at påbegynde en revision af loven.
Det er nødvendigt, indtil selvstyret beslutter sig for en stillingtagen i spørgsmålet om hjemtagelse af arbejdsmiljøområdet.
Alt i alt ser Moderaterne positivt på det her lovforslag, da det vil gøre, at den grønlandske arbejdsmiljølov kommer på niveau med den danske.
Så vi støtter forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-30:
Tak for det.
Jeg kan berolige alle medlemmer med, at her taler jeg på vegne af mig selv og er ordfører på sagen.
Så har vi det på plads.
Den nuværende grønlandske arbejdsmiljølovgivning fra 1986 kræver ærlig talt at blive fornyet, så den er på linje med den danske arbejdsmiljølovgivning.
Det har der igennem et stykke tid været talt meget om, og heldigvis kan vi nu også se, at vi har muligheden for at få ajourført lovgivningen, og derfor er vi også fra Venstres side glade for, at man kan efterkomme ønsket fra det grønlandske selvstyre på det her område.
For for Venstre er det vigtigt, at vi fokuserer på folks mentale helbred, og derfor er vi også glade for, at det her forslag hjælper med at sætte fokus på det psykiske arbejdsmiljø, og at der er et øget fokus på arbejdsrelateret vold uden for arbejdstiden.
Det er alt sammen nogle vigtige områder, som heldigvis også er tænkt ind her.
Så alt i alt støtter Venstre, at vi nu får sidestillet den grønlandske lovgivning med den danske lovgivning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-30:
Spørgeren har jo ret i, at den her lov har direkte virkning i medlemsstaterne, og det betyder også, at der ikke som sådan skal gennemføres noget i national ret.
Men jeg synes bare ikke, at det ændrer på, at vi med det her lovforslag også kigger lidt på, hvad vi kunne have gjort, og hvad vi kan gøre, i forhold til hvad der er sket før den 1. december 2022, og det er sådan set bare den dagsorden, jeg ønsker at få ind.
Det andet ser jeg mere som en kommentar fra ordføreren.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-03-30:
Jamen jeg er glad for, at ministeren lige til sidst lige kom ind på det her netop med, at det jo sådan er lidt en pose blandede bolsjer.
Og det var nemlig noget af det, jeg ville spørge ind til, altså hvorfor man har samlet så mange forskellige punkter i ét lovforslag.
Så jeg er glad for, at ministeren er åben for at kigge på eventuelt at dele det op, og at man måske fremadrettet vil tænke på, at det måske ikke altid er så hensigtsmæssigt at klumpe så meget sammen.
Men, altså
, vi støtter det, for der også er andre gode elementer i det, bl.a. en opstramning af indfødsretsloven.
Det er jeg glad for.
Så det var det, jeg ville spørge ind til.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-30:
Tak for det.
Og som sagt tager jeg det jo alvorligt, for jeg forstår godt problemstillingen.
Jeg synes bare også, at der i min egen sådan konkrete afvejning er nogle ændringer, som ikke nødvendigvis er små, men som skal følge en procedure.
At det kommer igennem Folketingssalen, er i virkeligheden en procedure, som afspejler, hvad et flertal i Folketinget, og hvad Det Europæiske Råd har vedtaget.
Men jeg forstår selvfølgelig godt balancen i det.
Christian Friis Bach (RV), 2023-03-30:
Jeg vil også kvittere for ministerens, synes jeg, balancerede redegørelse for spørgsmålet om lovkvalitet, men jeg vil anføre, at når der er bestemmelser i et lovforslag, som man jo må sige har affødt betydelig debat i det danske samfund, så fortjener det måske et særskilt lovforslag.
Derfor takker jeg for det tilsagn, der i hvert fald ligger, om, at det eventuelt kunne blive opdelt.
Om ikke andet kunne man jo have lavet et lovforslag, der er indeholdt det, som var formålet med det oprindelige lovforslag, nemlig at det lovforslag og den revisionsbestemmelse i stedet for at blive fjernet så blev forlænget, sådan at lovforslaget først træder i kraft, når vi har fundet en løsning.
Den udvidede Tyrkiet-model kunne være noget, man kunne afsøge, og der står vi jo fuldt bag det regeringsgrundlag, som der ligger; men det er blot for at sige, at det her fortjener en særskilt drøftelse.
Så tak til ministeren.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-30:
Jamen det er jeg enig i – jeg har ikke mere at tilføje.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-30:
Tak for det.
Jeg har lige siddet og pudset glorien, for jeg holdt jo en lang ordførertale på mine næsten 5 minutter.
Men når det er sagt, kan jeg ikke rigtig lide, at ministeren og – må man formode – regeringen lægger op til, at når der er rigtig travlt, bunker man mange forslag sammen i ét stort.
Altså, den køber jeg simpelt hen ikke.
Så må det jo være op til de partier med korte ordførertaler og dem, der ikke er til stede.
Og den der talerstol er den vigtigste i hele landet.
Så det bryder jeg mig faktisk ikke om, også fordi der skal være stor respekt omkring folkestyret.
Så den holder ikke nogen steder, synes jeg.
Og jeg vil se meget frem til, at man i udvalgsarbejdet kan forsøge at kigge lidt nærmere på det her meget omfangsrige forslag og få det delt noget op, for det synes jeg vi skylder hinanden.