runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Jeg synes ikke, at der er noget grundlag for disse mistænkeliggørelser af regeringens motivation for det her.
Det er et lovforslag, som skal fremsættes inden årsskiftet, hvis det skulle træde i kraft og have virkning.
Og det gør det.
Så derfor kan jeg ikke se, hvad problemet er.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-28:
Ja, det kan godt være, at ministeren mener det, men der kan også godt være nogle medlemmer af Folketinget, der tænker, at hvis det ikke var, fordi medierne havde gjort opmærksom på sagen – altså hvis ingenting var sket – så var der tale om, at ministrene havde fået den her lønforhøjelse.
Så jeg vil egentlig bare spørge regeringen: Hvordan kan det være, at man sådan kommer trissende med det her forslag her i sidste øjeblik, inden finansloven bliver færdig, når man nu måske burde have været på forkant og i virkeligheden have erkendt, at det godt nok er et dårligt signal at sende, at alle mulige i det danske samfund må holde for, men at ministrene kunne have sikret sig en lønforhøjelse, hvis sagen ikke var blevet offentligt kendt?
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Lovforslaget er jo fremsat, og det bliver videreført, så jeg har svært ved at se, hvad problemet er.
Vi gør ikke andet end at videreføre den ordning, der eksisterer i dag.
Og det lovforslag er fremsat af regeringen, og der er total opbakning til det herinde, så det er vel så fint, som det skal være.
Rosa Lund (EL), 2019-11-28:
Hr. Ole Birk Olesen har jo fuldstændig ret i, at der er blevet ændret på de ting, som vi måske kan kalde de mest gakkede i ministerpensionsreglerne.
Det er rigtig dejligt, men det er for mig at se ikke et lighedstegn mellem, at vi så herinde har de samme vilkår, som man har ude på den anden side af murene.
Og lad mig komme med et eksempel.
Når man stopper som minister, og man så bliver valgt i Folketinget, får man både vederlag for at sidde herinde, men man får så også ministereftervederlag.
Det synes jeg da er et andet eksempel, vi kunne kigge på og sige: Er der ikke noget her, hvor det er lidt skævt?
Og jeg mener også, at det er stukket fuldstændig af, når vi pisker dagpengemodtagere igennem et system, hvor de skal aktiveres – der er meget høje krav om uddannelse – men når man skal på eftervederlag, altså når man ikke opnår genvalg til Folketinget, får man en pose penge nærmest uden modregning.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-28:
Tak til ministeren for gennemgangen her.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge ministeren, om den her sag overhovedet var kommet op her i Folketinget, hvis det ikke var, fordi medierne havde haft en interesse i sagen, altså at medierne havde beskrevet, hvordan det ville være for ministrene, hvis man ingenting gjorde.
Jeg synes da, det må være lidt utryghedsskabende for den her debat i det hele taget, at forslaget måske slet ikke var kommet, hvis det ikke var, fordi specielt Ekstra Bladet havde taget sagen op.
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Det er en fortsættelse af en situation, som allerede eksisterer, og jeg synes, det er helt rimeligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Jeg vil bare bruge anledningen til at anerkende ministeren for med oprejst pande at stå og skulle plædere for at holde sit eget vederlag og sin egen løn i ro – det må være en mærkelig situation i en lønforhandling på den måde.
Så jeg vil anerkende ministeren for at gøre det med oprejst pande.
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at takke for den helt overvældende positive modtagelse af lovforslaget, som jo indeholder et initiativ om at forlænge perioden for den midlertidige nedsættelse af ministrenes grundvederlag med 1 år.
Baggrunden for det er jo, at der den 1. januar 2011 blev indført en midlertidig nedsættelse af ministervederlaget med 5 pct. som led i genopretningen af dansk økonomi.
Nedsættelsen af ministervederlaget er jo senere, som man også ved, blevet forlænget i henholdsvis 2012 og 2015.
Perioden med den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget udløber så her den 31. december 2019.
Derfor foreslår regeringen, at den midlertidige nedsættelse af ministrenes grundvederlag med 5 pct. som sagt forlænges til og med den 31. december 2020.
Regeringens ønske er jo så her, at der fortsat skal udvises løntilbageholdenhed af ministrene.
Lovforslaget – og det synes jeg også er vigtigt at understrege – skal endvidere ses i lyset af, at der, som vi ved, blandt Folketingets partier lige i øjeblikket pågår generelle drøftelser om rammerne for politikernes vederlags- og pensionsforhold, og det synes jeg faktisk er meget positivt.
Så tak for opbakningen, og vi viderefører så den midlertidige nedsættelse af ministervederlaget til og med udgangen af 2020.
Tak for opbakningen.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-28:
Det er jo altid en ære at få lov til at være sidst, og jeg skal beklage min sene entré i Folketingssalen, men jeg var simpelt hen ikke opmærksom på, hvor hurtigt dagsordenen var skredet frem.
Det skal ikke ændre på, hvad Venstres holdning er til lovforslaget, og den er, at ligesom vi har støttet flere forlængelser af den midlertidige nedgang i vederlaget for ministre, så støtter vi også det lovforslag, som skatteministeren her har fremsat.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Som sagt: Vi går meget ind for en grundlæggende reform af det her, ikke en reform, som fører til, at ministres og folketingsmedlemmers samlede vederlagspakke bliver mindre, men som gør, at den bliver mere lig det, som man får ude i det omgivende samfund, når man har tilsvarende betroede stillinger med et stort ansvar.
Rosa Lund (EL), 2019-11-28:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, hr. Ole Birk Olesen, at jeg betaler partiskat, så der er mange herinde, som tjener mere, end jeg gør.
Det her handler altså ikke om, hvad jeg tjener, eller om jeg synes, at folk har for mange penge.
Det her handler om, hvordan vi forvalter det offentliges penge bedst.
Gør vi det bedst, ved at vi giver ministre eftervederlag eller ministervederlag, ventepenge, mens de sidder i Folketinget?
Eller kunne de penge bruges bedre?
Der tilhører jeg bare den kategori, som synes, at de penge kunne vi bruge på noget andet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Jeg vil dog aldrig nogen sinde synes, at det skal være sådan, at hvis man stopper som minister og som folketingsmedlem samtidig, så skal man have et mindre eftervederlag eller mindre ventepenge som minister, end hvis man stopper som minister og fortsætter i Folketinget.
Altså, det må være det samme.
Så til det der med, at fru Rosa Lund tilsyneladende har ondt bagi over, at der sidder nogle folketingsmedlemmer her, som har været ministre, og som derfor stadig væk får nogle ministerventepenge, tror jeg det hedder, vil jeg sige, at sådan vil det jo være.
Man kan jo ikke gøre forskel på ministre, der helt stopper i politik, og ministre, der fortsætter i Folketinget.
Men grundlæggende er jeg enig i, at vi skal gøre noget med alle de her ordninger, pension, hvis man ikke bliver valgt, hvis man stopper som minister; de er for lukrative.
Til gengæld må vi så også kigge på, om lønnen svarer til det ansvar, man har.
Ude i ministerierne tjener ministeren jo mindre end departementschefen, selv om ministeren formelt er departementschefens chef.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-28:
Det er nemlig helt rigtigt, at den der daglige tilstedeværelse er ret afgørende, og der er, synes jeg i virkeligheden, Storstrømsprojektet et ret godt eksempel på det, fordi der er etableret en fysisk tilstedeværelse af de faglige repræsentanter.
Det har man også gjort tilsvarende andre steder.
Den her tætte dialog med de faglige repræsentanter har man bl.a. også haft på Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund, som blev indviet for nylig.
Dermed være ikke sagt, at vi ikke godt kan blive endnu klogere og gøre det endnu bedre, for det vil vi altid kunne, men jeg synes faktisk, vi har lært meget af netop eksemplet med metrobyggeriet, som hr. Henning Hyllested nævner.
Men jeg vil gerne give tilsagn om, at det her selvfølgelig bliver noget, der også kommer i fokus.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Nu lagde ordføreren meget vægt på, at vi skulle have rigtig mange veje, og så tænker jeg på, hvor menneskerne skal være henne, og om vi som mennesker ikke skal have natur omkring os.
Er det ligegyldigt, og er vejene vigtigere?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Jeg vil gå så langt som til at sige, at man ikke bare kan arkivere forskning og så sige, at det ikke er forskning, fordi man ikke bryder sig om resultatet.
Elbiler er på nuværende tidspunkt ikke CO 2 -neutrale, de er ikke i nærheden, og hvis man ser, hvor lang tid en bil holder, er en moderne dieselbil bedre.
Men jeg vil gerne have CO 2 -neutral energi, og det er derfor, Nye Borgerlige er kæmpe tilhængere af kernekraft.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Efter det første stykke af talen troede jeg næsten, vi kunne blive enige, men det fortog sig.
Ordføreren lagde meget vægt på elbiler og elbilers forurening, og det er der mange holdninger til, og der er lavet mange undersøgelser om det.
Er ordføreren enig med mig i det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Jeg synes, det er på sin plads at sige, at jeg elsker biler.
Jeg elsker historikken omkring biler; jeg elsker friheden; jeg elsker lugten af benzin og en god V8'er.
Det kan gøre mig glad, det er som et godt kunstværk.
Derfor synes jeg også, at det er på sin plads at slå den her myte ihjel om, at elbiler er CO 2 -neutrale.
Hold nu op!
Hvordan det har sneget sig helt ind i Folketinget, hvor man skulle være en anelse oplyste, forstår jeg simpelt hen ikke.
Der er intet CO 2 -neutralt i en elbil.
Der, hvor den bliver produceret, koster det en del CO 2 .
Sådan et batteri udleder rigtig meget CO 2 at producere.
Derudover er vi i den situation, at når de her batterier så skal køre og lades op, er den energi, man putter ind i dem, heller ikke CO 2 -neutral.
Nu ved jeg godt, at vi i Danmark er lidt længere fremme på det elektriske område, end de måske er i andre EU-lande, men det er stadig væk ikke en elbil, der er CO 2 -neutral.
Tilmed bliver en almindelig bil skrottet, når den har kørt 185.000 km.
De nyeste undersøgelser viser, at en elbil først er mere CO 2 -rigtig end en dieselbil, når den har kørt 210.000 km.
En gennemsnitlig elbil og elbatteri kan måske holde 160.000 km, så skal de skiftes.
Så det skal man altså lægge oveni, når man snakker om, at elbilerne er CO 2 -neutrale.
De er alt andet.
Så vi skal beholde bilerne, vi skulle gerne have flere af dem.
De giver frihed, og det er op til os politikere herinde at anlægge nok veje, så folk kan køre i deres biler, og så folk kan transportere deres familie derhen, hvor de har lyst til.
Det er helt grundlæggende, at det er en frihedsrettighed, som man har som borger, og som man også skal have i fremtiden i det danske samfund.
Det her er en havnetunnel.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Jeg medgiver overhovedet ikke, at vi skal have flere parkeringspladser, for flere parkeringspladser vil få flere biler ind i byen.
Vi skal til gengæld have nogle andre muligheder, så folk kan bevæge sig frit rundt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-28:
Medgiver ordføreren ikke, at hvis man gjorde en indsats for, at man kunne parkere sin bil i Københavnsområdet, så ville man kunne få cirkelturene væk?
Folk ville ikke køre rundt og rundt og rundt om blokkene for at finde en parkeringsplads.
Det er velkendt for de fleste, at det er en af de allerstørste miljøudfordringer, altså at man ikke kan finde en parkeringsplads.
Og det er, fordi politikerne er så ræverøde og siger, at vi ikke skal have biler ind i byen – derfor fjerner vi parkeringspladserne.
Nu har vi så hørt i dag fra Alternativet, at nu skal vi også fjerne vejene.
Jeg synes altså, det er hykleri.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Jeg håber virkelig, at vi har en anden situation om 8 år, og jeg håber også, at vi kan transportere os rundt og have et godt liv, uden at vi alle sammen kører i biler.
Vi skal simpelt hen have flere biler ud af byen, og så skal vi have en bedre infrastruktur i byen, så vi kan bevæge os frit rundt uden at belaste vores miljø og vores klima.
Jeg har absolut intet had, og jeg synes, at hr. Ole Birk Olesen har fat i noget rigtigt, for vi skal have fat i biler, men vi skal også have fat i mange andre ting.
Vi skal have omlagt vores livsstil.
Vi skal have nedbragt vores forbrug.
Vi kan ikke fortsætte med at vækste på den her måde, hvis vi vil efterlade en verden, som vi kan være bekendt at efterlade til vores børn og børnebørn.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Hvorfor er det lige bilerne, det skal gå ud over?
Altså, skal vi også have regler for, hvor mange mennesker, der må bo i et hus?
Må man kun bo i et hus, hvis man bor 20 mennesker?
Eller må man faktisk gerne bo i et hus, hvis man bor for sig selv?
Det er jo 20 gange så mange råstoffer, det kræver, hvis man bor der alene, end hvis man bor 20 i huset.
Hvorfor denne modvilje og dette had mod, at folk transporterer sig individuelt?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Ole Birk Olesen i, at fremtidens biler sikkert bliver elbiler.
Cykeltrafik og gåtrafik har jo ydermere den fordel, at der er store sundhedsgevinster herved.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Jeg ved ikke, hvad det er for en verden, Alternativet lever i.
Altså, vi andre ser ind i en fremtid ikke særlig langt herfra, hvor biler i Danmark kører rundt på strøm, som oplades om natten med strøm fra de vindmøller, som snurrer rundt derude, og som leverer strømmen til bilerne på et tidspunkt, hvor andre ikke bruger strømmen.
Brintbiler bliver måske også en ting i fremtiden.
Og det synes i hvert fald, som om der er et bredt politisk flertal, som er forpligtet på, og som ønsker at udfase biler, der kører på fossile brændstoffer.
Jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at fremtidens biler bliver grønne.
Så hvorfor bliver Alternativet ved med at fastholde, at det er noget skidt, at folk kører i biler?
Er det simpelt hen bare, fordi man ikke kan lide den frihed, folk har derude, når de selv kan bestemme, hvor de vil køre hen?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Tak for det.
Vi kan ikke støtte forslaget her, da vi ikke mener, at der skal investeres yderligere i infrastruktur til bilisme.
Vejtunnellen gør det sværere for København at blive en CO 2 -neutral by, og det er ikke i overensstemmelse med målet om at gøre Nordhavn til en bæredygtig bydel.
Vi skal ikke bruge endnu flere af byens kvadratkilometer på kørsel og parkering – vi skal bruge dem på natur.
Cyklistforbundet anfører i høringssvaret, at tal fra Københavns Kommune viser, at det koster 5 kr. og 28 øre for hver ny kilometer, der bliver kørt i bil, hvorimod det har en samfundsøkonomisk gevinst på 4 kr. og 80 øre for hver ny kilometer, der skabes til cyklister.
Og det er derfor samfundsøkonomisk problematisk at anlægge en motorvejstunnel, og dernæst, såfremt den absolut skal anlægges, er det decideret samfundsøkonomisk uansvarligt ikke at anlægge tunnellen med tilhørende gang- og cykelforbindelser – det må være et minimum.
Vejtunnellen, der primært bygges til næsten tomme pendlerbiler med ca. 1,05 person pr. bil, vil kraftigt stimulere folk til at bruge bil i stedet for cykel og kollektiv transport.
I vvm-undersøgelsen konkluderer Vejdirektoratet tilmed, at trafikgevinsterne ikke vil være tilstrækkelige til at opveje anlægs- og driftsomkostningerne ved tunnellen.
Drop tunnellen, og byg i stedet for de planlagte ekstra metrostationer i Nordhavn.
For nylig er der ti organisationer, der er fremkommet med et forslag til et stort nyt naturområde på ca. 100 hektarer i Nyhavn.
Det projekt bakker vi helt op om, og hvis det kunne gå den vej, ville det reducere nybyggeriet og dermed sænke behovet for nye veje.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-11-28:
Meget godt er blevet sagt omkring L 57 vedrørende lov om anlæg af Nordhavnstunnellen, så jeg vil forsøge at korte mit indlæg lidt ned af hensyn til det fremskredne tidspunkt.
Fra Det Konservative Folkepartis side er vi positivt indstillet over for det her forslag, da det er en del af den udvikling, der skaber 40.000 nye arbejdspladser i Nordhavn og minimum lige så mange beboere.
Vi bemyndiger gerne ministeren til at anlægge en Nordhavnstunnel, og samtidig bakker vi op om etableringen af erstatningshavnen i Færgehavn Nord.
Vi mener, at det kun kan gå for langsomt med at få Nordhavnstunnellen ført videre ud til Nordhavn og derefter ud over Refshaleøen og ud over Amager for til sidst at ramme Amagermotorvejen og eventuelt Sjællandsbroen – og eventuelt Københavns Lufthavn.
Og det er i den forbindelse vigtigt for os at sikre, at der er tilstrækkelig kapacitet i Nordhavnstunnellen og ikke mindst på Østre Ringvej.
Samtidig er det vigtigt, at Københavns Kommune får lavet de tilslutningsanlæg og får koblet disse rettidigt på i bygningsfasen – begge dele er vigtigt, så vi undgår flaskehalse og dermed skaber minimal gene for københavnerne, og så vi på samme måde får ledt den gennemkørende trafik ordentligt uden om København.
Så på den baggrund og med de nævnte forhold bakker Konservative op.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-28:
Jeg synes egentlig, at det er fantastisk, at mange af de gange, hvor vi har de her drøftelser i Folketinget med Alternativets politikere, så siger de, at vi ikke har råd til den her vækst – vi skal stoppe væksten.
Alligevel fortsætter partiet ganske uhæmmet med at ville bruge andre folks penge.
Altså, jeg synes jo faktisk, det er hykleri.
Nu er der så en sag her, hvor vi prøver på at afhjælpe nogle af de konsekvenser, som det har, at folk – eksempelvis i København – har været forskrækket over biler i mange år.
Så hedder det sig lige pludselig, at man nærmest er kriminel, fordi man kører i en bil.
Det er jo ikke bilerne, der er problemet; det er brændstoffet, det er drivkraften i de biler, der er, som er problemet.
Så skal vi jo prøve herinde i Folketinget at kigge 8 år frem.
Om 8 år er den her Nordhavnstunnel måske færdig.
Hvor mange af de biler, der kører i København om 8 år, vil køre på brint?
Allerede nu holder der 50 biler, som kører på brint, ude i havnen og venter på at få en køretilladelse, altså taxaer, der skal køre i København.
De har faktisk et netto plus i forhold til partikelforurening og CO 2 -udledning, fordi de faktisk gør noget positivt for at køre.
Så medgiver ordføreren ikke, at der om 8 år faktisk er en hel anden situation?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Det, jeg bare siger, er, at hvis vi kigger på det i et langt perspektiv, har man i alt for høj grad satset på, at det skal være bilerne i stedet for den kollektive trafik.
Man kan ikke regne med, at man eksempelvis kan tage bussen; der er cykelstier, der er blevet efterspurgt i lang tid flere steder, og det har været på statslige veje, osv. osv.
Det er rigtig, rigtig svært at finde kronerne.
Det er den kritik, som jeg retter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Hvis vi nu måler, hvor mange kvadratmeter af det danske areal, som er natur i dag, og hvor mange kvadratmeter der er veje, så kan vi stadig bygge mange kvadratmeter veje, før der kommer balance i det.
Men det er jo helt grundlæggende, for hvis man gerne vil finansiere de her ting, som politikerne bliver ved med at bruge penge på herinde, kræver det, at folk kan komme på arbejde, det kræver, at erhvervslivet kan komme frem, og det kræver, at vi kan fragte vores varer.
Vi spilder milliarder allerede nu ved at sidde i kø, og så er det uansvarligt ikke at bygge flere veje, for det koster vækst, og det koster, så politikerne her ikke har nogen penge at bruge.
Henning Hyllested (EL), 2019-11-28:
Jeg vil anbefale ordføreren en gang imellem at sætte sig ind i et tog, f.eks. et IC3-tog.
Man kører ganske fortrinligt i de toge, man sidder komfortabelt, og det er rigtig godt at ligge og køre i tog.
Jeg vil sige til nogle af ordførerens bemærkninger, at jeg kan forstå, at hr. Lars Boje Mathiesen mener, at man kan bygge sig ud af trængsel.
Er det virkelig Nye Borgerliges synspunkt, at den trængsel, som jo ganske rigtigt koster millioner af kroner hvert år i tabt arbejdstid osv. osv., kan man bygge sig ud af ved bare at anlægge veje og atter anlægge veje?
Ser Nye Borgerlige slet ikke muligheden for at supplere trafikken med f.eks. en god, veludbygget og billig kollektiv trafik eller en god cykelinfrastruktur, så folk kan tage cyklen?
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
I forhold til den første del af fru Victoria Velasquez spørgsmål tror jeg – også i forhold til den videre udvalgsbehandling – at det er bedre, at der kommer et fyldestgørende skriftligt svar, end hvad jeg lige på stående fod kan huske her på talerstolen om den egentlige lovtekst.
I forhold til det andet og især aktivitetsparate synes jeg, at det er vigtigt igen at få nævnt, og det er blevet nævnt flere gange i debatten, nemlig at der er lagt vægt på, at der skal tages et særligt hensyn til aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere.
For det første er der jo en udvidet vejledningspligt.
Den betyder, at kommunen ved afgørelsen om en forudgående sanktion særskilt skal have vejledt borgeren om risikoen for at få en skærpet rådighedssanktion.
For det tredje skal det altså også vurderes fra kommunens side, om sanktionen overhovedet er formålstjenlig i forhold til borgerens evne til igen at få fodfæste på arbejdsmarkedet og i tilværelsen.
Henning Hyllested (EL), 2019-11-28:
Det glæder mig selvfølgelig at høre, for man kan jo ikke sige andet, end at sporene skræmmer.
Det er såmænd ikke bare Storstrømsbroen, som det nu er helt aktuelt med, men sandelig også metroen, som jo netop stod for tunnelarbejdet, ikke?
Det er derfor, vi i Enhedslisten er lidt optagede af, at vi sørger for, at der i forbindelse med den slags projekter her er en effektiv kontrol.
Det handler jo også om, at de udenlandske firmaer, der jo tit og ofte kommer til at bygge de her projekter, rent faktisk ikke er bekendt med den danske kultur på det her område.
Derfor er det jo egentlig godt med, om jeg så må sige, daglig tilstedeværelse af f.eks. fagforeninger, som kan forklare sagens rette sammenhæng.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-28:
Nu er det jo ikke er Københavns Kommune, men derimod Vejdirektoratet, som kommer til at anlægge den, og derfor vil det jo altid være et element, som vi vil tænke på, altså hvordan vi kan sikre arbejdsklausulerne.
Derfor er det rigtigt, at der er rigtig meget på Storstrømsbroen – og det er ikke det, det her lovforslag handler om, men det er dog alligevel relevant at tage med – der skal rettes op på af entreprenører m.v.
Men der bliver også udført en ret intensiv kontrol med det, og det skal vi lære af og også kunne opstille nogle bedre forventningsafstemninger med de entreprenører, der skal arbejde.
Men i sig selv er det, at der er mange påbud, jo især et udtryk for, at der også udføres en meget, meget intensiv kontrol, og det forventer jeg selvfølgelig også der vil blive på et projekt som dette.
Henning Hyllested (EL), 2019-11-28:
Ja, jeg savner trods alt en kommentar til det, vi fremførte i ordførertalen, nemlig spørgsmålet om de arbejdsklausuler, der jo følger sådan et offentligt udbud – og det er navnlig kontrollen.
Vi ser nogle rigtig, rigtig uheldige ting omkring anlægget af Storstrømsbroen i øjeblikket, hvor arbejdsmiljøet, ja, man kan jo næsten sige trædes under fode næsten dagligt – og Arbejdstilsynet er på sagen osv.
Men det er jo en diskussion, vi har tit og ofte i forbindelse med de her offentlige projekter, hvor der, som der skal, tilknyttes arbejdsklausuler, men hvor kontrollen med arbejdsklausulerne halter.
Der vil jeg bare høre, om transportministeren har gjort sig nogle overvejelser om, om man kunne gøre noget andet her, om man kunne lave nogle kontrolgrupper, der faktisk hele tiden fulgte projekterne.
Vi har også haft det omkring metroen.
Københavns Kommune har jo lavet en kontrolforanstaltning nu i forbindelse med deres projekter, og da det bliver Københavns Kommunes vej på et eller andet tidspunkt – når den bliver overdraget til Københavns Kommune – vil det måske være rigtig fornuftigt at bruge det, som Københavns Kommune har udviklet.