runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-28:
Jamen jeg vil starte med at sige, at man jo gav mulighed for, at afviste asylansøgere kunne få en særlig bolig i 2009.
Nogle af dem, der fik den særlige bolig dengang, bor i den stadig væk.
Jeg tror, at hvis du spørger dem, vil de sige, at de betragter det som en tilværelse i Danmark på livslang offentlig forsørgelse.
Jeg synes ikke, det har været en fornuftig politik.
Så er det rigtigt, at der er nogle afviste asylansøgere, vi ikke ved hvor er.
Størstedelen af dem, der har været på Kærshovedgård og ikke er der stadig væk, aner vi ikke hvor er.
Det er jeg helt med på.
Jeg følger meget tæt med i afrapporteringerne om social dumping for at finde ud af, om politiet og Udlændingestyrelsen har fundet flere uden lovligt opholdsgrundlag på det danske arbejdsmarked.
Det kan jeg ikke se.
Så jeg tror, det er rigtigt, at de er taget til bl.a. Tyskland, hvor vi kan forstå i medierne at man kan opholde sig i en kirke i 6 måneder, og efter den tid er gået, kan man så åbenbart få en opholdstilladelse.
Er det ikke lidt det, I foreslår her?
Eva Flyvholm (EL), 2019-02-28:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg faktisk helt oprigtigt mener, at der stadig væk er nogle huller i det kontrolsystem, og det er jo netop derfor, vi gerne vil have den her opstramning.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren, hvordan ministeren oplever f.eks. menneskerettighedssituationen i Egypten.
Er menneskerettighedssituationen i Egypten bare superduper i orden?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-28:
Det her beslutningsforslag er jo så dejligt, at to ministerier har måttet kæmpe hårdt om, hvem der kunne få lov til at få det hernede i dag.
For som sagt har jeg selve eksportudstedelserne, og det er Udenrigsministeriet, der så vurderer, hvilke lande vi kan eksportere til.
Man kunne sikkert tale rigtig, rigtig længe om Egypten, men der må jeg henvise til udenrigsministeren.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Jeg tror, at hr. Mattias Tesfaye har fuldstændig ret i, at der er folk, som fik lov at bo uden for centrene, som stadig væk ikke er udsendt, men det havde ikke ændret sig, ved at de havde været på et center.
Altså, det er jo det, der ligesom er gakgak.
Altså, okay, de er uden for centeret og har ikke kunnet udsendes.
Havde de været på et center, havde de så kunnet udsendes?
Nej, problemet havde været nøjagtig det samme.
Og hr. Mattias Tesfaye har lullet sig ind i en underlig, middelalderlig opfattelse, som jeg synes også præger nogle af de borgerlige, altså at hvis bare vi behandler folk tilstrækkelig hårdt, så går det nok.
Jeg tror ikke på det.
Naser Khader (KF), 2019-02-28:
Jeg ved ikke, hvad borgmesteren mener med drevet forkert.
Men jeg og vi i den konservative folketingsgruppe er enige i, at der skal være udrejsecentre.
Fremover bliver det sådan, at Sjælsmark bliver for familierne, Kærshovedgård bliver for enlige, og Lindholm bliver for de kriminelle, og sådan skal det være.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Borgmesterens pointe er, at hvis man havde haft en sådan institution i Hørsholm, så var den blevet lukket, fordi den blev drevet forkert.
Man kan jo ikke skyde skylden på dem, der er på en institution, fordi institutionen bliver drevet forkert.
Det er udgangspunktet for institutionen.
Så er det, at borgmesteren siger: Hvis vi havde en institution med så mange problemer i Hørsholm, så ville vi lukke den, for så drives den forkert.
Det er derfor, at jeg spørger: Er hr. Naser Khader enig i det, eller er hr. Naser Khader uenig med den konservative borgmester i Hørsholm?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-28:
Jeg er ikke helt sikker på, at det er en fuldstændig korrekt beskrivelse, som hr. Joachim B. Olsen kommer med der.
Det, jeg bare vil sige, er, at selv om det nu også var en korrekt beskrivelse, så handler det jo om, at de børn, der nu engang er her i Danmark, skal have en ordentlig behandling.
Det er jo det, vi snakker om.
Mads Fuglede (V), 2019-02-28:
Jeg vil egentlig gerne vide, hvorfor SF var med til at oprette Sjælsmark, hvis man ikke mener, det nytter noget at sende folk til Sjælsmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-28:
Meningen var jo, at det skulle være et midlertidigt udrejsecenter.
Og derfor var der jo også begrænsning på, hvor længe man kunne være på Sjælsmark.
I den situation kan det være fornuftigt nok at have et sted, hvor man placerer folk, lige før de skal rejse ud.
Vi har jo aldrig været imod, at folk skulle rejse ud.
Det er ikke det, det her handler om.
Det er jo det, der er problemet, og at det kommer til at få nogle konsekvenser for børnene.
Også fordi man har indrettet det på den måde, man har gjort, f.eks. i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt de har lov til at lave deres egen mad.
Den her totalt banale ting, som vi flere gange har spurgt til, vil man ikke være med til, fordi de ikke må få det for godt.
De må ikke have lov til at opleve at være en familie.
Det synes jeg er en mærkelig tankegang at se fra borgerlige partier, der hylder kernefamilierne.
Men det kan man ikke få lov til deroppe, fordi de skal have det så dårligt som muligt.
Det er bare for at sige, at det har udviklet sig på en måde, hvor vi ikke længere kan acceptere det.
Mads Fuglede (V), 2019-02-28:
Jeg forstår svaret sådan – ellers må hr. Holger K. Nielsen jo korrekse mig – at man egentlig mener, at det nytter noget at sende folk dertil.
Men hvis de så ikke efterlever det princip, der ligger bag udrejsecenteret, så kan man lave reglerne om.
Gør det sig så også gældende andre steder?
Lad os sige, at der er en familie, der ikke har lyst til at betale deres restskat, fordi det ville stille børnene dårligere, hvis den restskat blev betalt.
Kunne man så også lave reglerne om der, så de ikke skulle gøre det, fordi det ville gå ud over børnene?
Er det et retsprincip, der ifølge Socialistisk Folkeparti sådan kan gøres gældende andre steder end bare på Sjælsmark?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-28:
Undskyld mig, men jeg synes, det er en utiltalende sammenligning at komme med.
Der er jo ikke nogen af de familier, der skylder noget i restskat, der ikke får lov til at leve et familieliv.
Det er jo ikke sådan, at samfundet kommer og siger til de familier: I kan ikke få lov til at spise mad sammen.
Så den der sammenligning er jo fuldstændig ude i hampen, for at sige det rent ud, og useriøs.
Det her handler om, at der er nogle børn, der er placeret på et udrejsecenter.
Så kan man diskutere hvorfor og hvordan og hvorledes, men at de børn mistrives, er noget, der er dokumenteret mange forskellige steder.
Og der siger vi: Kan vi ikke gøre det lidt bedre?
Naser Khader (KF), 2019-02-28:
Tak for det.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at børn skal have en god start på livet.
Vi ønsker at sætte mere fokus på vigtigheden af at sikre børn en god barndom og en tryg tilværelse.
Derfor mener vi ligesom forslagsstillerne, at børn skal bruge mindst mulig tid på et udrejse- og asylcenter.
Som far er det selvsagt svært at høre om børn, der skal vokse op på en institution og ikke får en normal opvækst.
Jeg bryder mig ikke om det.
En af de største årsager til, at disse sager trækker ud, er forældrenes manglende samarbejdsvilje.
Og spørgsmålet er, om man skal kunne vente sig til asyl.
Den danske stat står klar med hjælp og støtte til alle, der er klar til at samarbejde om hjemsendelse.
På trods af dette har vi stadig forældre, der er parate til at lade deres børn vokse op på et udrejsecenter frem for at modtage hjælpen og komme hjem.
Barnets tarv må og skal komme i første række.
Helt konkret betyder det, at barnet er bedst tjent med at komme hjem til sit hjemland på en god og ordentlig måde.
Børnene bliver i disse sager ofre for deres forældres stædighed.
Sådan skal det ikke være.
Det er enormt vigtigt igen at minde om, at det altså er folk, der har fået afslag efter afslag og ikke har lov til at være her.
Og det er jo myndighederne, der har vendt alle de sten, der findes i deres sager, og har givet afslag.
En del af dem vender tilbage, efter de har fået afslag, uden at være stædige.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at alle børn har en god start på livet, men man skal ikke belønne nogen for at være genstridige og for at tage børn som gidsler samtidig.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Så er der noget galt med den måde, man driver institution på.
Hvis det havde været enhver anden institution i Hørsholm Kommune, havde jeg lukket den,« siger han.
Er hr. Naser Khader enig med den konservative borgmester i Hørsholm?
Naser Khader (KF), 2019-02-28:
Vi er jo flere, der også har lagt mærke til, hvad også Ombudsmanden har skrevet om børnene og deres tilstand.
Der var endda nogle, der sagde, at man bør tvangsfjerne de her børn, og det er altså også sket for nogle stykker.
Det løser jo ikke sagen at lukke for udrejsecenteret.
Udrejsecenteret er der, for at man er parat til at rejse hjem, når man skriver under på, at man gerne vil rejse hjem
Eva Flyvholm (EL), 2019-02-28:
Jeg vil gerne hjælpe justitsministeren lidt på vej.
Det er sådan, at både Amnesty International, Human Rights Watch og FN's Menneskerettighedsråd siger, at menneskerettighedssituationen i Egypten er helt horribel: Altså, det er drab på demonstranter, det er undertrykkelse, fængslinger, alle mulige skidte sager.
Alligevel har vi en situation, og sådan har det nu været i mange år, hvor Danmark eksporterer våben til Egypten, og Justitsministeriet har løbende over de seneste år godkendt de her ansøgninger.
Det synes jeg viser meget klart, at tingene ikke er, som de skal være, og det er lige præcis det, jeg meget gerne vil have ministeren til at være med til at se på.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Jamen hvis det allerede er retspraksis i dag, kan man vel lige så godt skrive det ind.
Jeg har i hvert fald hørt fra justitsministeren andre gange hernede i Folketingssalen og i Retsudvalget, når vi på retsområdet har diskuteret det, at ting, der allerede er retspraksis på det ene og andet område, skal skrives ind i loven.
Men hvorfor så ikke på det her område?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-28:
Jeg har bare svært ved at forstå, at det skal give mening, at vi fremsætter et lovforslag og laver en lovbehandling for at skrive noget ind, der allerede er retspraksis i dag.
Må jeg så ikke bare sige tak for samarbejdet til fru Rosa Lund igennem noget tid, og jeg glæder mig til, at hun igen indtræder i Folketinget efter valget.
Jeg kan forstå, at det er sidste dag i dag.
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Nej, altså, jeg synes jo, at hvis det er sådan, at man kan finde penge på finansloven til alle de anlægsprojekter, man overhovedet kan komme i tanker om, hvis man er en del af en finanslovsaftale, hvor man prioriterer nogle anlægsprojekter, så har man jo de prioriteter, man har, i sådan en forhandling.
Og til den anden del, som jeg sådan set også sagde i min tale her, står det jo et flertal i Folketinget fuldstændig frit for at pålægge regeringen hvad som helst.
Jeg har bare endnu til gode at se, at man kan bygge jernbaner eller motorveje eller nogen som helst anden infrastruktur i det her land, medmindre man har penge til det.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-28:
Har Venstres ordfører slet ikke har hørt, hvad jeg stod og sagde i mit spørgsmål?
Vi har jo anvist finansiering krone til krone.
Står Venstres ordfører her på Folketingets talerstol og underkender Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, der flere gange har sagt, at man tilslutter sig fase 1?
Er Venstre pludselig imod fase 1 i Togfonden DK?
For så er det virkelig en nyhed.
Tidligere har man rejst rundt med det budskab: Vi støtter fase 1, det er fornuftigt nok
Er det også sådan, at Venstres ordfører står og underkender fru Jane Heitmann og hr. Erling Bonnesen, som har været ude på Venstres vegne at love den dyrere linjeføring, som er den nordlige?
Står Venstres ordfører og hælder sine kollegaer af brættet på den måde?
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Jeg synes, at hr. Rasmus Prehn skal lytte til det, transportministeren sagde før.
Altså, det er jo kutyme, at når man laver en anlægslov, har man sådan set også en eller anden form for finansiering med.
Det er sådan set sagens kerne her.
Her pålægger man regeringen at lave en anlægslov, uden man har finansieringen med.
Det er sådan set det, der er kernen.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-28:
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at der jo altså her er tale om et projekt, der ligger i Togfonden DK's fase 1, og der er det altså sådan, at Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, igen og igen har udtalt, at Venstre bakker op om Togfonden DK's fase 1.
Og som jeg nævnte i mit spørgsmål til ministeren tidligere, er det sådan, at den tidligere Venstreregering i 2016 lavede en aftale om at dele Togfonden DK op i to bidder, hvor man tilsluttede sig fase 1.
Så har der været en situation, hvor der var et ønske om at vælge en nordlig linjeføring på Vestfyn, og hvor der så var flere af Venstres medlemmer af Folketinget, bl.a. fru Jane Heitmann og hr. Erling Bonnesen, der var ude på Venstres vegne at love den nordlige linjeføring og den dyre linjeføring.
Man har så ikke anvist nogen finansiering, men vi har i togfondsforligskredsen, som også er identisk med »Bedre og billigere«-forligskredsen, anvist finansiering.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-28:
Hr. Martin Geertsen er formentlig opmærksom på, at det jo i virkeligheden var Venstre, der i sin tid opfandt timeplanen.
Det var faktisk den nuværende statsminister, som jo – det er vel ved at være over 10 år siden – rent faktisk foreslog, at man skulle skabe sådan noget for den danske jernbane.
Det var selvfølgelig i erkendelse af, at jernbanen var ved at halte bagefter og trængte til et løft.
Det var så den foregående socialdemokratisk ledede regering, som via det her flertal, der så også manifesterer sig i dag, tog fat på rent faktisk at gøre det, der skal gøres, for at man kan komme til at køre i en timemodel, nemlig at opgradere med nye baner, med hastighedsopgradering og med elektrificering.
Derfor kan det undre, at Venstre har ydet så kraftig en modstand mod Togfonden DK og mod det løft af den danske jernbane, som ligger i Togfonden DK.
Men kan hr. Martin Geertsen forklare mig, hvorfor der er opstået den, om jeg så må sige, kovending i Venstre?
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Det kan jo meget hurtigt udvikle sig til en lidt større transportpolitisk drøftelse, og det her handler jo sådan set om et konkret anlægsprojekt, som der efter vores opfattelse ikke er anlægsfinansiering til.
Men jeg prøvede sådan set også at sige – som jeg antydede i mit oprindelige indlæg – at vi har en prioritet, der handler om, at det danske vejnet skal udbygges.
Og det er sådan set nogle af de krav og nogle af de ønsker, vi går ind med, når regeringen på et eller andet tidspunkt fremlægger sin vision og sin investeringsplan for dansk infrastruktur i de kommende år.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-28:
Altså, selv store erhvervsorganisationer som f.eks. Dansk Industri har fået øje på, at det her jo ikke er et enten-eller.
Det er jo ikke enten veje og asfalt eller jernbane.
Dansk Industri har efterhånden – og især deres transportafdeling ved Michael Svane – ganske, ganske mange gange og i forholdsvis ganske, ganske lang tid løftet en pegefinger og sagt, at der skal være k ollektiv trafik.
Og i deres nylige plan, som lige er kommet, altså deres infrastrukturplan, indgår der faktisk også dele af Togfonden DK's fase 2.
Så jeg forstår ikke helt det der ensidige i, at man siger, at nu prioriterer vi veje frem for jernbane, når det ikke er et enten-eller.
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Jeg synes ikke, det er en rimelig beskrivelse, hr. Henning Hyllested kommer med.
Altså, den del af landet, som vi selv henholdsvis står og sidder i nu, har regeringen jo gjort sig mange tanker om, og man har også søsat mange projekter, der faktisk handler om udbygning af den kollektive trafik.
Men det ændrer sådan set ikke ved, at vi synes, at der er nogle projekter, især motorvejsprojekter, rundtomkring i landet, som der er et udtalt behov for.
Og så må jeg mane til en lille smule tålmodighed, fordi regeringen jo på et tidspunkt kommer med en plan for, hvordan man fremadrettet ser på investeringsbilledet for infrastruktur i Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Jeg vil gerne medgive hr. Martin Geertsen, at der er behov for et ekstra spor på den fynske motorvej.
Det er der helt åbenbart, for det giver også nogle problemer, når man går fra flere spor og så snævrer dem ind.
Så det er der flere gode argumenter for.
Det, jeg mangler, er simpelt hen argumentet for, hvad det har med jernbanen at gøre.
Der er jo samtidig i den grad brug for, at vi flytter flere mennesker fra bilerne og over i jernbanen.
For uanset om vi får det ekstra spor, er der jo pres på vores veje, og der kommer flere og flere biler.
Vi har pengene i skuffen til at bygge jernbane, så hvordan får hr. Martin Geertsen bygget den modsætning op?
Henning Hyllested (EL), 2019-02-28:
Ja, og det tror jeg altså at vi gør, om end ikke med glæde, for det er jo altid noget skidt, når man kommer ud i at skulle korte høringsperioden ned.
Men som jeg siger, synes jeg, at den væsentligste høring trods alt har været der om vvm-redegørelsen og udvælgelsen af den linjeføring, så det er jeg trods alt ikke så nervøs for.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Jamen det er taget til efterretning, og hvis andre partier i flertallet siger det samme, så er det det, der kommer til at ske.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-28:
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg også er noget forundret over den argumentation, at det skulle være os som forslagsstillere, der gør os skyld i, at der bliver en forhastet proces.
Det var jo i sidste valgperiode, at den her aftale blev lavet.
Derudover skete der jo det tilbage i 2016, at man fra den daværende regerings side indgik en aftale med togfondsforligspartierne om at lave en fuld finansiering af første fase af Togfonden DK.
Så er der efterfølgende sket det, at vi i forligskredsen har anvist penge til merprisen for den nordlige løsning i »Bedre og billigere«.
Det er tilbage i 2017, at det sker.
Så der har været al den tid, regeringen har kunnet ønske sig i forhold til det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Jo, men hr. Rasmus Prehn må bare anerkende, at der er et flertal i Folketinget, der fastlægger de økonomiske rammer via de årlige finanslove.
Og på de finanslove er der en anlægsramme, altså en ramme til investeringer i anlæg, og den har den her størrelse og består af alle mulige projekter.
Og den ramme er sådan set fyldt op, og det vil sige, at hvis man for 2020 vil have Vestfyn ind, er der nogle af de projekter, der ligger inde i den ramme, som skal pilles ud.
Og det er der ikke et flertal i Folketinget der har ønsket at gøre i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Det må hr. Rasmus Prehn altså snart begynde at forstå, for jeg har hørt den her sang rigtig mange gange, og jeg har svaret det samme hver gang: Der er ikke et flertal i Folketinget, der har afsat de økonomiske midler til det.
Jeg ved ikke, om der er en høne at plukke mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, for Dansk Folkeparti er jo med til at lave finanslov og har ikke ønsket at foretage den prioritering i overslagsårene, altså de år, der ligger efter det egentlige finansår, her fra 2020.
Og det må man finde ud af internt i Togfonden DK, altså om man har en høne at plukke med hinanden.
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Med mange flere.
Jeg har flået den her sag ud af hænderne på Venstres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Sagen er den, at Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Det Radikale Venstre og SF med dette beslutningsforslag foreslår, at regeringen skal pålægges at fremsætte forslag til en anlægslov for en ny jernbane over Vestfyn samt indbudgettere anlæg af den nye jernbane på finansloven.
Men der er jo mange måder, vi kan diskutere infrastruktur på, og derfor må jeg også sige, at jeg måske finder det en lille smule besynderligt, at det lige præcis er det her hjørne, som forslagsstillerne tager fat i.
Når jeg siger det, er det, fordi der jo ikke rigtig er sat så meget finansiering af til selve projektet.
Vi har det i hvert fald sådan, at når man skal lave en anlægslov, foretrækker vi, at hele eller i hvert fald dele af projektet på en eller anden måde er finansieret, men det er simpelt hen ikke tilfældet her – hverken hele projektet eller dele af projektet. Som forslagsstillerne er bekendt med, er vi ikke en del af aftalen om Togfonden DK, hvor projektet om jernbane over Vestfyn indgår, og i den aktuelle situation har Danmark efter vores overbevisning langt mere behov for at få vejnettet forbedret end ved at vinde nogle dyrtkøbte minutter ved kortere rejsetid med toget.
Når det gælder banen over Vestfyn, er det også velkendt, at Venstre prioriterer en opgradering af den fynske motorvej langt højere, herunder udvidelsen af etapen syd om Odense.
Når det så er sagt, hverken kan eller vil vi parlamentarisk lægge hindringer i vejen, hvis et flertal i Folketinget vil bygge banen over Vestfyn og også skaffe den nødvendige finansiering til det.
Vi har det dog også sådan, at vi ikke som parti kan medvirke til at pålægge regeringen at udarbejde en anlægslov, som der lige nu ikke er afsat penge til på finansloven.
Det, jeg lige har sagt, er på vegne af Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Det der er jo bare noget retorik fra hr. Rasmus Prehn, for der er et flertal, der laver finansloven, og det flertal har ikke været enig med hr. Rasmus Prehn i, at der skulle afsættes en ramme i 2020 til anlæg af nye spor på Vestfyn.
Så det er hr. Rasmus Prehn, der ikke respekterer det flertal i Folketinget, der laver finanslovene, og siger, at det flertal skal være underlagt et andet flertal, som går rundt og siger ting i pressen om, hvad de gerne vil.
Det er dog en mere fast institution i det danske samfund, at man sidder her i Folketinget og stemmer for eller imod en finanslov som grundlag for lovgivningsprocessen, end at man går rundt i pressen og siger, hvad man gerne vil.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Jeg var egentlig forlængst holdt op med at blive overrasket over ministerens arrogance og sædvanlige konfrontatoriske, destruktive stil, men det blev jeg så alligevel igen i dag, hvorfor jeg har sat et lille mærke i min kalender.
Hvis det, transportministeren her i landet ved om Togfonden DK, er, hvad nogle partier har sagt om den i medierne, og hvis det først er i dag, det går op for ministeren, at der faktisk er et flertal her i Folketinget, der ønsker at gennemføre de her elementer i Togfonden DK, så vil jeg sige, at så er det da godt nok op ad bakke.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Jeg bliver hver gang overrasket over hr. Karsten Hønges svulstige sprogbrug og negative sprogblomster.
Jeg forventer hver gang af mennesker, at de taler mere normalt, men hr. Karsten Hønge gør det ikke, og jeg bliver overrasket hver gang.
Det vil så muligvis ske, hvem ved, i finansloven for 2020; de forhandlinger står jo på i efteråret 2019.
Karina Adsbøl (DF), 2019-02-28:
Tak for det.
Og så skulle jeg sige fra vores trafikordfører, at han beklageligvis hænger fast i trafikken.
Vi bakker op om forslaget og håber, at regeringen hurtigt kommer i arbejdstøjet.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-28:
Det handler i bund og grund om, at regeringen, som jo i sagens natur er den udøvende magt, vælger at lade være med at adlyde det flertal, der er i den lovgivende forsamling, som er Folketinget.
Ignorerer man det, ja, så er det jo sådan set et brud på årtiers tradition på det her område.
Og jeg forstår da udmærket godt, at Dansk Folkeparti ikke vil bruge politisk kapital i en finanslovsforhandling på at kæmpe noget igennem, de allerede har lagt frem og skaffet flertal for.
Er det virkelig sådan, at ministeren står her og underkender det flertal, der er i Folketinget, og siger: Det godt kan være, at minister betyder tjener, og at regeringen er den udøvende magt, men vi er ligeglade, og vi ignorerer det flertal, der er?