runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-10:
Jeg kan kun svare det samme: Man er velkommen til at komme med nye forslag inden afstemningen, og så må vi jo tage stilling til dem.
Jeg og Radikale Venstre er ikke bekymrede for, at vi med en ny regering kan finde ud af at afskaffe de her fattigdomsydelser, og har egentlig fuld forståelse for, at man ser forskelligt på de forpligtelser, der ligger i det her forslag.
Jeg vil ikke fra Folketingets talerstol forhandle et fremtidigt regeringsgrundlag, hverken med Enhedslisten eller andre partier, og det hørte jeg i øvrigt også Enhedslistens ordfører selv give udtryk for tidligere.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Den udmelding hørte jeg godt, og det synes jeg lyder interessant, og det vil jeg også meget gerne deltage i.
Det når jeg så ikke på de her 20 sekunder, som jeg nu har tilbage.
Mit spørgsmål var jo mere: Hvis vi nu kunne samle fire partier om et fælles krav om at afskaffe kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen, og hvis vi fire partier finder finansieringen, er vi da i hvert fald kommet et skridt nærmere i forhold til at overbevise Socialdemokratiet om, at det bør de også støtte.
Så har vi, om man så må sige, løst en knast, og selv om vi ikke har flertallet nu, vil vi jo sandsynligvis få det efter næste folketingsvalg.
Derfor er mit spørgsmål: Vil ordføreren være åben for, at vi tager en forhandling blandt de fire partier, der nu støtter det her forslag, så vi lige får det sidste på plads?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-10:
Man er jo velkommen til at komme med forslag.
I Radikale Venstre har vi en økonomisk plan.
Vi har fuldt finansieret afskaffelsen af både integrationsydelsen, kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Det synes vi er den klareste tilkendegivelse, man kan give.
Jeg vil også tilføje, at vi jo alle sammen godt ved, hvilket Socialdemokratiets ordfører gjorde klart, at det her forslag ikke kommer igennem.
Derfor synes vi altså, at vi skulle bruge vores tid på at diskutere, hvordan vi faktisk får en nuanceret og ordentlig debat om de beskæftigelsesrettede socialpolitiske og sundhedspolitiske indsatser, der faktisk vil gøre en forskel i forhold til at sætte borgeren i centrum, altså de mennesker, der er på kontanthjælp.
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-10:
Nej, det synes jeg ikke at hr. Hans Andersen skal forstå på den måde.
Jeg sad nede ved min pult og tænkte på, hvor længe jeg har argumenteret imod kontanthjælpsloftet.
Jeg fandt ud af, det var i 48 timer i træk.
Jeg tror, vi har haft 15 samråd, 3 maratonbehandlinger i Folketinget, 2 forespørgselsdebatter, høringer, beslutningsforslag, hvor jeg i 48 timer i træk har argumenteret imod kontanthjælpsloftet.
Så jeg tror, at Venstre også godt ved, at det er en hjertesag for Alternativet at få det afskaffet.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-02-10:
Det er selvfølgelig forslagsstillerne til sidst.
Tak for ordet.
Vi stemmer selvfølgelig imod forslaget.
Det kommer nok ikke som den helt store overraskelse, at når der bliver stillet forslag om, at vi skal stemme noget ned, som vi lige har stemt for, stemmer vi selvfølgelig imod at stemme det ned.
Vi er tilhængere af kontanthjælpsloftet.
Det er derfor, vi har indført det.
Det er vi, fordi vi synes, at kontanthjælpen skal være lavere end lønnen i lavtlønnede jobs, så der er en gevinst ved at tage et arbejde, og fordi vi synes, at det ydelsesniveau, som vi tilbyder også efter indførelsen af kontanthjælpsloftet, er på et rimeligt niveau.
Når eksempelvis en enlig med to børn får 17.600 kr. efter skat, synes vi bestemt, at det er et ydelsesniveau, som man både kan leve for, og som vi godt kan være bekendt.
Vi har i forhold til alle andre lande et meget højt niveau for kontanthjælp, og vi er også tilhængere af, at der er et ordentligt forsørgelsesgrundlag, også for folk uden arbejde, i Danmark, men vi kan ikke sætte det så højt op, så det ikke kan betale sig at tage et lavtlønnet arbejde.
Så vi støtter ikke beslutningsforslaget, men vi kan godt støtte hensigten med beslutningsforslaget, som jo er at udstille Socialdemokraternes dobbeltmoral og hykleri.
Den hensigt støtter vi fuldt ud, fordi det er en gratis omgang at tordne imod kontanthjælpsloftet og så ikke ville afskaffe det.
Der må man jo ligesom beslutte sig for, om man vil afskaffe kontanthjælpsloftet, eller om man ikke vil afskaffe kontanthjælpsloftet.
Man kan ikke både score point på at være imod det og så ikke ville afskaffe det.
Så den hensigt, som helt klart ligger her med beslutningsforslaget, støtter vi fuldt ud.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Så selv om man fra Alternativets side tordner imod kontanthjælpsloftet, er det med kontanthjælpsloftet alligevel ikke så vigtigt, at man, når man så skal diskutere regeringsgrundlag, agter at stille krav om, at det skal fjernes, hvis fru Mette Frederiksen kommer til at blive en fremtidig statsminister.
Altså: Skal jeg forstå det sådan, at der røg kontanthjælpsloftet længere ned i rækken af krav?
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at hun er for det her forslag.
Så skal jeg bare lige høre ordføreren, om ordføreren vil være indstillet på, at vi prøver at forhandle mellem de partier, der gerne vil støtte forslaget, sådan at vi også får indføjet, at integrationsydelsen skal afskaffes.
Det kræver selvfølgelig, at vi lægger hovedet i blød og finder en finansiering til det også.
Det er ikke vanvittig mange millioner kroner, men der skal findes nogle penge.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren vil være indstillet på, at vi prøver at lave en forhandling om det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-10:
Tak for det.
48 timer i træk alligevel, hr. Torsten Gejl.
Det er en helt ny rekord i Folketinget.
Vi skal have folketingsdebatter med overnatning, det bliver sjovt, det vil jeg glæde mig til.
Men jeg forstod pointen, og det er jo rigtigt, at det her er et emne, vi har diskuteret rigtig mange gange, og det er også vigtigt for Radikale Venstre, for vores hovedanke med kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen er, at vi – jeg tror egentlig helt bredt her i Folketinget – ønsker at hjælpe mennesker ind på arbejdsmarkedet.
Men det er altså lige så vigtigt for os, at vi ikke ønsker at skubbe mennesker ud i fattigdom.
Og med kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen og integrationsydelsen, som jo er helt lige så meget en fattigdomsydelse, marginaliserer vi udsatte familier yderligere.
Det er magtpåliggende for os i Radikale Venstre, at børn i Danmark ikke vokser op i fattigdom.
Vi ønsker også, og det gør vi rigtig meget ud af i vores politik, at mange flere danskere kommer i arbejde og får mulighed for at arbejde.
For det allerbedste for børns opvækst er, at deres forældre kan forsørge sig selv og dem, og det allerværste for børns opvækst er at vokse op i fattigdom.
Men ingen kan jo vælge at være på kontanthjælp.
Kan man arbejde, skal man arbejde.
Kontanthjælpen er vores sikkerhedsnet i Danmark.
Det sikkerhedsnet mener vi altså at regeringen og Dansk Folkeparti har klippet hul i, og det vil medføre, at flere børn vokser op i fattigdom.
Det synes vi ikke er rimeligt, og det er ikke den politik, vi ønsker. Så det ville måske være rart, hvis vi i stedet kunne få en helt virkelighedsnær, nuanceret diskussion om, hvad det koster at leve i Danmark, og hvordan virkeligheden reelt ser ud for familier på kontanthjælp.
Og lad os tale om, hvordan de så kommer i arbejde, og hvad det – når vi nu skal være ærlige, og det synes vi – stiller af krav til den beskæftigelsesrettede indsats, men også til den socialpolitiske indsats og til den sundhedspolitiske indsats.
For vi har brug for at hjælpe mennesker på kontanthjælp med en samlet indsats, hvor de som borgere er dem, der er i centrum, og hvor indsatsen, som vi som samfund sætter i værk for dem og ikke mindst med dem, løser udfordringerne, de står med, hele vejen rundt, og det er altså oftest bedst ved at løse de største problemer først.
For vi ved jo også godt, at for rigtig mange af dem, som er på kontanthjælp, er det at være ledig desværre kun en af rigtig mange udfordringer.
Så hvis kontanthjælp er storpolitik – når man har været i debat om det i 48 timer i træk, må det vel være det – bør værktøjerne og det nødvendige faglige råderum, som faktisk får mennesker i arbejde, for det lykkedes jo heldigvis rigtig mange steder, også være det, som vi diskuterer som storpolitik.
Derfor er
Vi synes ikke, det er ordentligt.
For flere muligheder til alle børn og særlig til de børn, der har det svært, er vores allerstørste prioritet, og kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen og integrationsydelsen giver ikke flere børn flere muligheder.
Tværtimod marginaliserer de børn, og derfor er vi imod de regler og for det her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Rasmus Jarlovs forklaring på, at da man indførte loven var hovedargumentationen, at man havde brug for flere hænder på arbejdsmarkedet, at man simpelt hen skulle have det som en udbudsreform, man skulle have flere folk ud at arbejde, og at den strategi simpelt hen er blevet undsagt af mange ledende økonomer inden for den sidste tid.
Den der såkaldte brændende platform, man forsøgte at holde ild i, da loven blev indført, viser sig senere at være spild af gode kræfter.
Hvad siger hr. Rasmus Jarlov til det?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-02-10:
Det er som sagt lidt svært at forholde sig til regnestykket, når man ikke har det foran sig og ikke kan se, hvad der er indregnet, så det vil jeg gerne have lov til at kigge lidt mere på.
Jeg kan kun sige, hvad vi har taget udgangspunkt i, da vi lavede kontanthjælpsloftet, og det var, at når vi tager de lavest lønnede jobs i Danmark og sammenligner dem med, hvad man får af ydelser i alt – og det her er inklusive boligstøtte og inklusive børnetilskud for dem, der har børn – har vi haft det princip, at man på kontanthjælp skulle have 80 pct., når man tager de samme ydelser af, hvad man har, hvis man er i arbejde i et lavtlønnet job, og det er det, vi har lagt til grund, og det synes jeg er et meget, meget rimeligt princip.
Det konkrete regnestykke vil jeg gerne se, jeg kan ikke umiddelbart forholde mig til det uden at have det foran mig.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Begge beløb er før skat i forbindelse med den sammenligning, jeg laver.
Kontanthjælpen er 10.968 kr., og industriens mindsteløn, når man medregner de tillæg, faste tillæg, der kan gøres op i penge, som feriepenge, feriefridage og pension, kommer op på 22.411 kr. før skat.
Begge dele er før skat.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-02-10:
Jeg kender ikke tallet og kan ikke bekræfte det.
Jeg går ud fra, der er tale om 11.400 kr. på et år – eller hvad?
Jeg går ikke ud fra, at det er 11.400 kr. om måneden.
Hvis det var 11.400 kr. om måneden efter skat, vil jeg sige, at så er det et ret stort beløb.
Men det er det ikke, for jeg ville blive meget, meget overrasket over det, hvis det kunne påvises at være så stort.
Vi har haft eksempler på, at der er folk, som har fået meget, meget lidt ud af at kunne komme i arbejde, især når man indregner, at der ved at være i arbejde påløber nogle ekstra omkostninger, bl.a. transportomkostninger, og måske har man nogle gange lidt mere travlt, som gør, at man får nogle ekstra omkostninger.
Derfor skal der simpelt hen bare være en forskel på, hvor meget man tjener, når man er i arbejde, og på, hvad man får i kontanthjælp – også når det gælder de lavest lønnede jobs i Danmark.
Jeg synes stadig væk, at det ydelsesniveau, som vi tilbyder også kvinder på barsel, er rimeligt, og derfor synes jeg ikke, det er en rimelig sprogbrug at sige, at man rammer dem.
Man hjælper stadig væk kvinder på barsel, der får en understøttelse, og det synes vi er rimeligt.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Så uanset hvilken af de tre begrundelser hr. Rasmus Jarlov vil benytte, hvilken af dem synes ordføreren så passer bedst på, at man vælger at ramme i hvert fald 1.500 kvinder på barselsorlov.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-02-10:
Det er rigtigt, at det var en af de begrundelser, der blev anvendt for at indføre kontanthjælpsloftet.
Der er jo tre begrundelser for kontanthjælpsloftet.
Den ene er, at det vil tilskynde flere til at komme i arbejde, der vil være en beskæftigelseseffekt.
Den anden er, at det sparer nogle penge.
Den tredje er rimelighedshensynet.
Vi mener ud fra moralske årsager, at der skal være forskel på, hvor meget man har til sig selv, hvis man er i arbejde, og hvis man ikke er i arbejde.
Fra konservativ side har vi faktisk især lagt vægt på den sidste begrundelse, at vi simpelt hen mener, at det er skævt og forkert og urimeligt, at man ikke får noget ud af at gå fra at være på kontanthjælp til at være i arbejde.
Det skal der jo simpelt hen være en gevinst ved.
Jeg har ikke selv brugt beskæftigelseseffekten ret meget i argumentationen.
Andre må jo svare på det.
Jeg tror, at der er en beskæftigelseseffekt, og jeg tror, at der vil være nogle, der kommer i arbejde, men jeg er enig med økonomerne i, at vi ikke taler om, at der vil være titusindvis af ekstra mennesker, der kommer i arbejde på grund af kontanthjælpsloftet.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Det er bare til diskussionen om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Synes ordføreren, det er alt for lille en forskel, når der er 11.400 kr. i forskel mellem kontanthjælpen for en enlig og mindstelønnen på et job i industrien, hvor vi medregner de ting, der kan gøres op i penge – pension, feriepenge osv.?
11.400 kr.
Sådan har det hele tiden været, og vil ordføreren så ikke anerkende, at det hele tiden har kunnet betale sig at arbejde for en kontanthjælpsmodtager?
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-10:
Det bliver en lidt længere sætning.
Alternativet stiller ikke ultimative krav.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-10:
Når vi i Liberal Alliance forholder os til kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, er det ud fra en betragtning om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er en betragtning om ret og rimelighed.
Derudover anerkender vi, at beskæftigelse også kan have et socialpolitisk sigte, men det kan jo ikke stå alene som socialpolitisk redskab.
De mennesker, som er marginaliserede, og som har svære udfordringer, skal ikke bare hjælpes ved at presses i beskæftigelse.
De skal jo også hjælpes igennem en solid socialpolitik, og der anerkender vi faktisk i Liberal Alliance, at de tidlige indsatser også er dyrere, men at de kan betale sig på den lange bane.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Tak for det.
Og tak for inputtet til debatten.
Det er rigtigt, at vi skal lære af de gode eksempler rundtomkring i landet, således at vi sikrer, at flere mennesker kommer i arbejde.
Men i forhold til diskussionen om det helt grundlæggende, altså om kontanthjælpsloftet er den rigtige vej, skal jeg bare forstå det, og Alternativet kan svare ja eller nej: Er Alternativets støtte til en eventuelt fremtidig S-ledet regering betinget af, at kontanthjælpsloftet fjernes?
Det kan man svare ja eller nej til.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Jeg kan ikke forstå, ordføreren bliver ved med at spørge, for i første omgang skal vi jo have afskaffet det kontanthjælpsloft, og dermed ligger der jo, at det vil være en klar forbedring i Enhedslistens optik, at vi får afskaffet det og dermed undgår, at tusindvis af mennesker bliver jaget ud af deres bolig.
Så det kan jeg ikke forstå.
En anden ting, vi også skal tage fat på, er selvfølgelig den asociale lovgivning, som Venstre har været med til at lave, og som desværre støttes af et flertal i Folketinget, nemlig den måde, man regulerer overførselsindkomster på, som jo betyder, at overførselsindkomsternes købekraft falder år for år.
Det har den gjort i mange år, og det bliver endnu mere dramatisk med den nedregulering, som Venstre og den tidligere regering gennemførte i skattereformen i 2012.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-02-10:
Tak for det, formand, og tak til hr. Finn Sørensen.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at anholde det, når hr. Finn Sørensen stiller sig op på Folketingets talerstol og siger, at den her lovgivning ikke handler om at få folk i arbejde, men at det er – og jeg citerer – med det formål at fattiggøre folk, citat slut.
Det er i bedste fald uværdigt.
Altså, undskyld mig, hvad er det for motiver at tillægge politiske modstandere, at man ønsker at fattiggøre folk?
Hvad er det dog for en retorik?
Altså, én ting er venstrefløjens sædvanlige misundelsesretorik, men det her synes jeg simpelt hen er uanstændigt, især fra hr. Finn Sørensen, som ikke plejer at bruge den slags.
Nå, og nu til et spørgsmål: Skulle det grufulde ske, at den røde side af nærværende sal får magt, som de har agt, er det så et ultimativt krav fra Enhedslisten for at støtte en eventuel socialdemokratisk ledet regering, at det her kontanthjælpsloft fjernes?
Ja eller nej?
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Jeg kan ikke forstå, at ordføreren reagerer så følelsesmæssigt på det.
For jeg har utallige gange fra den her talerstol, jeg tror, i hver eneste ordførertale, jeg har holdt om de her spørgsmål, sluttet af med at sige, at når vi kigger, ikke bare på den her reform, men også på den stribe af reformer, som Venstre har været med til sammen med den tidligere regering, så ligger der bag disse reformer to formål.
Det ene er at skaffe penge til skattelettelser, som jo notorisk er kommet de rigeste i det her samfund til gavn.
Det kan jo påvises ud fra, hvad alle besparelserne er blevet brugt til, både af den tidligere og den nuværende regering, og hvad den nuværende regering også har ambitioner om i forhold til lettelser i topskatten.
Så det er det ene, og det er en rent økonomisk ting.
Så har jeg sagt, at der også er et andet formål, og det er at forringe det sociale sikkerhedsnet.
For de partier og de økonomer, der støtter hele den her tænkning, ved jo, at hvis man forringer den sociale tryghed for lønmodtagerne, så stiller de ikke de samme krav, og så kæmper de ikke i samme grad for bedre løn- og arbejdsvilkår.
Derfor er der jo en klar forventning bag al den her lovgivning og alle de her reformer, fra og med dagpengereformen og fremefter, om, at der kan opstå et pres på lønningerne, fordi man har en filosofi om, at så kommer der flere i arbejde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-02-10:
Vil det være et ultimativt krav fra Enhedslisten til en socialdemokratisk ledet regering, at kontanthjælpsloftet fjernes?
Ja eller nej?
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Det vil ordføreren finde ud af, når vi når til den situation.
Vi har ikke taget stilling til, hvilke krav vi stiller i forbindelse med en socialdemokratisk regeringsdannelse, og derfor må ordføreren styre sin tålmodighed lidt endnu.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-10:
Med forslaget her vil man afskaffe kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, og det skyldes jo en udbredt påstand om, at de medfører en stor grad af fattigdom i Danmark.
Det er jo altid interessant, når venstrefløjen kan mene, at små og fornuftige beskæringer af verdens højeste sociale ydelser er en katalysator for stor og ødelæggende fattigdom.
Venstrefløjen må godt nok se en voldsomt forarmet verden, når de sådan kigger ud i Europa, for der er jo få lande, der bare er i nærheden af at kunne matche niveauet for kontanthjælpen i Danmark, selv efter indførelsen af loftet og 225-timersreglen.
I Liberal Alliance synes vi, det er rigtig fornuftigt, at man med kontanthjælpsloftet sætter et ydelsesniveau i forhold til lønningerne på det nederste trin på det regulerede arbejdsmarked.
Det bør selvfølgelig altid være sådan, at der er en markant og mærkbar gevinst ved at arbejde i stedet for at være på passiv forsørgelse.
Samtidig er det dejligt, at der med 225-timersreglen anspores til, at man også kan tage småjobs.
Det skal for enhver pris undgås, at mange glider væk fra arbejdsmarkedet.
En enlig mor med to børn har 17.600 kr. i rådighedsbeløb om måneden efter skat.
Det er fuldstændig rigtigt, som der har været diskuteret tidligere, at der skal betales husleje, og at der skal betales de ting, som man har i sit månedlige budget, men det er stadig væk et beløb, som ligger milevidt fra fattigdom.
Selvfølgelig er man afskåret fra nogle materielle goder, når man er på kontanthjælp, men det er sådan set også meningen, at der skal komme mærkbare forskelle i folks livsførelse ud af at man passer et arbejde.
På den baggrund er vi i Liberal Alliance rigtig glade for kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, og vi vil derfor stemme imod forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg oplever jo Liberal Alliance ved mange lejligheder forsøge på at referere til økonomer og til, hvordan de nu ser på virkeligheden, og hvad der nu kan være evidens for, som vist er et yndlingsudtryk.
Så hvad siger Liberal Alliance til, at adskillige økonomer i den sidste tid har sagt, at det er et håbløst projekt at forsøge på at presse de sidste kræfter ud af de mest sårbare og marginaliserede mennesker her i landet – at det simpelt hen ikke bare er spild af tid, men at det også vil føre til, at man faktisk bruger en masse ressourcer på noget, der økonomisk set ikke fører nogen steder hen?
Laura Lindahl (LA), 2017-02-10:
Jo, men det er jo et spørgsmål om, hvornår man vurderer, at det kan betale sig tilstrækkeligt.
Altså, vi kunne jo sagtens tage en situation, hvor der er en familie, som er på passiv forsørgelse, som får x antal kroner, og som, når den er i arbejde, får en lillebitte smule mere.
Men vi mener jo, at det gør en forskel, hvor meget mere man får for at rejse sig og tage et arbejde.
Og der kan man have en forskellig politisk holdning til, hvor meget man tror, der skal til for at få folk i arbejde, hvor meget man mener, det er rimeligt at få mere for at tage et arbejde frem for ikke at have et arbejde.
Det er jo en politisk vurdering.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Nu svarede ordføreren ikke på spørgsmålet.
Det er fair nok, at man måske ikke lige har de tal klar, jeg synes bare, det er vigtigt.
Hvis man vil tale så meget om, at det skal kunne betale sig, så må man også lige have styr på fakta.
Sagen er jo altså, at for en enlig kontanthjælpsmodtager, der får et job på industriens mindsteløn, som kun ligger en anelse over HK's mindsteløn, er der en gevinst på 17.145 kr. om måneden, vel at mærke før vi medregner alle de andre ting, man også får, når man kommer på et overenskomstmæssigt job med pension osv.
Og for forsørgere er der altså forskel på 3.538 kr. – plus 25 pct. i feriepenge og pension osv.
Tak for ordførerens erkendelse af, at der ud af de rådighedsbeløb, som man altid bruger ovre i den side af salen, skal trækkes husleje og også alt det andet, man i øvrigt skal have, så man kan overleve.
Tak for det.
Men så synes jeg, det ville klæde ordføreren og også de andre partier, hvis man holder sig til de gennemsnitlige rådighedsbeløb, som beskæftigelsesministeren har lagt på bordet, for der er nemlig taget højde for en gennemsnitlig husleje.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Ved ordføreren, hvad forskellen er mellem kontanthjælpen for en enlig og for en forsørger i forhold til at få et 37-timers job på en HK-mindsteløn?
Ved ordføreren, hvad det forskelsbeløb er?
Laura Lindahl (LA), 2017-02-10:
Nej, når Liberal Alliance er interesseret i at sætte loft over kontanthjælpen, handler det ikke om, at vi har ondt af, at nogle mennesker kommer lettere til penge.
Det handler for det første om ret og rimelighed, men derudover handler det også om samfundsøkonomien, fordi der jo ikke nogen, der kan være i tvivl om, at det økonomisk kan betale sig at få folk i arbejde.
Der er jo ikke er nogen, der kan være i tvivl om – og det behøver man altså ikke at være økonom for at kunne regne ud – at det bedre kan betale sig for samfundsøkonomien, at folk har et arbejde, hvor de bidrager over skatten frem for at gå hjemme på passiv forsørgelse, hvor det er andre menneskers indtægt, der skal forsørge dem.
Det giver sig selv.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg synes ellers, at det lagde op til, at Liberal Alliance her anerkender, hvad økonomerne siger – altså at det økonomisk set ikke kan betale sig – men så er det faktisk ikke det økonomiske argument, der bruges, men i højere grad at man hos Liberal Alliance og sikkert beslægtede partier vil få det skidt ved tanken om, at der er nogle mennesker, der får nogle penge, som man måske kunne skære ned på.
Man kan have ondt i kroppen bare ved tanken om, at andre mennesker måske kommer for let til pengene, eller man kan håbe på, at det kan betyde en nedadgående spiral for lønningerne i Danmark, men det er altså en anerkendelse af, at det økonomisk set er spild, hvad økonomerne tydeligvis har påpeget den sidste måneds tid.