runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Altså, man indbyder jo selvfølgelig kun til en drøftelse, fordi man ønsker at have en drøftelse.
Men jeg kommer ikke til at stå og forhandle med Folketingets partier her.
Det synes jeg hører hjemme i Justitsministeriet.
I forhold til de konkrete sager og offentlighed kommer jeg heller ikke til at gå ind i det.
Men jeg vil jo sige, at det nok også generelt gælder historisk, at Socialdemokratiet og Radikale Venstre har haft et lidt forskelligt syn på, hvor meget der skal være offentligt, når det handler om efterretningstjenesterne – det siger jeg uafhængigt af de konkrete sager, som jeg ikke går ind i – og man kan jo godt sige, at der er et udbredt ønske om offentlighed.
Når det handler om efterretningstjenesternes arbejde, står jeg selv der, hvor det for mig absolut er mest afgørende med sikkerheden, og derfor vil man sjældent kunne tilvejebringe den offentlighed, som der i hvert fald efterspørges fra bl.a. mediernes side.
Jeg kommer jo til at gentage mig selv lidt i dag, men hr. Martin Lidegaard har jo været med så længe, og der er jo en grund til, at Folketinget selv har valgt at have en hel anden udvalgsstruktur på det her område og med nogle helt andre regler for dem, der sidder der, end i de fleste andre folketingsudvalg, og den er jo, at vi her har at gøre med landets sikkerhed.
Og selv om det en gang imellem kan være træls, især når man bærer ansvaret, at sige, at det kan man ikke svare på, fordi det vedrører Danmarks sikkerhed og der er tavshedspligt, så er det jo et vilkår, når vi taler om efterretningstjenesterne.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-07:
Jeg tror, vi traditionelt har forskellige opfattelser, men for mig er det jo afgørende, at Højesteret, som er den øverste instans, vi har i det her land, har truffet en afgørelse, der viser, at det ville være muligt at have en delvis åbenhed i en retssal, og det ville man så også, vil jeg tro, kunne have i en kommission.
Men vi vender tilbage til det i morgen, for der har vi jo en hel forespørgselsdebat om det her spørgsmål.
Jeg vil gerne nå rundt om regeringens 2030-plan, og det, jeg ser, er især en stor ubalance i, hvad de forskellige generationer af danskere skal levere til den her pakke.
For ret og pligt, som jeg ved ligger statsministeren på sinde, gælder åbenbart for dem, der er på kontanthjælp, for de børnefamilier, regeringen gerne vil have ikke skal være på deltid længere, og for de unge, der skal presses hurtigere igennem uddannelsessystemet.
Men de ressourcestærke ældre bliver ikke bedt om at levere én krone mere eller én time mere i arbejdsudbud, på trods af at det, hvis du spørger de folk, der selv f.eks. går på efterløn i dag, så kun er 12 pct., der siger, at de er nedslidte.
Resten kunne måske sådan set godt, og mange af dem vil ovenikøbet gerne, levere mere.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Jeg tror simpelt hen, vi ser meget, meget forskelligt på tingene på det her område.
For det, at vi nu får indført en arbejdspligt på kontanthjælpsområdet, er jo ikke for at skade de mennesker.
Det er jo primært kvinder med ikkevestlig baggrund, og det er da, fordi de skal bidrage, ligesom alle andre skal.
Det er jo en gave at få lov til at bidrage til Danmark, og jeg forstår ikke, at det skal italesættes som noget negativt.
Du kommer hertil udefra, vi har hjulpet dig og din familie, og nu siger vi så endelig, og vi burde have gjort det for årtier tilbage, at du, hvis du ikke selv kan finde et arbejde og forsørge dig selv, så skal arbejde 37 timer for din ydelse.
Det er da en landvinding for ligestillingen og for integrationen, og jeg køber simpelt hen grundlæggende ikke, at det er negativt, at man skal arbejde, når man er i Danmark.
Det er jo noget af det bedste, der findes, altså at gå på arbejde og bidrage, så det køber jeg grundlæggende ikke.
Omkring efterlønnen er der jo stadig færre, der er på efterløn.
Altså, det er jo blevet en meget, meget lille ordning, og derfor er vi i regeringen mere optaget af at sikre, at der er gode ordninger for at trække sig tilbage, hvis man er nedslidt, og så kommer vi i øvrigt til at have en trepartsforhandling med arbejdsmarkedets parter for at se, hvordan vi skaber et bedre seniorarbejdsliv.
For jeg tror faktisk, at spørgeren har ret i, at en del af dem, der nærmer sig pensionsalderen, gerne vil blive ved med at arbejde, især hvis vi måske kan lægge noget mere fleksibilitet ind i arbejdslivet.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-07:
Jamen mit ærinde var slet ikke at tale arbejdet ned.
Tværtimod deler jeg arbejdslivets glæder.
Jeg kan simpelt hen bare ikke forstå, hvorfor de eneste, regeringen ikke vil bede om at give et nap med, er de ressourcestærke ældre.
For man kunne jo godt have den forestilling – og det har jeg – at aldrig har vi set rigere generationer i Danmark.
De har, ikke af os, men af Anders Fogh Rasmussen, fået en stor skattefri gevinst igennem en boligskattepolitik.
Men det er så de eneste, som regeringen ikke vil bede om at bidrage.
Når vi så kigger på, hvad man bruger pengene på, så er det i meget høj grad også det demografiske træk og sundhedsindsatserne, som kommer de 65+-årige til gavn, og jeg synes bare, der er en eller anden ubalance i, hvilke generationer af danskere der skal levere ind til vores fælles fremtid og til at sikre, at vi kan give et bedre Danmark videre til den næste generation, og hvem der ikke skal levere.
Vi kommer til at skubbe grønne, økonomiske og sociale regninger foran os og ind i børneværelset, og det er børn og unge, der kommer til at betale det meste, og regeringen beder ikke de ældre om noget.
Det forstår jeg ikke.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-11-07:
Jeg forstår udmærket godt frustrationen hos hr. Peter Kofod, og jeg tror, vi skal lade justitsministeren svare for sig, i forhold til hvorfor det er lavet på den her måde.
Så ville der være et forslag om ændring af selskabsloven, et forslag om ændring af dødsboskifteloven, et foreslag om ændring af værgemålsloven, et forslag om ændring af retsplejeloven, et forslag om ændring af kreditaftaleloven, et forslag om ændring af forældelsesloven og et forslag om ændring af konkursloven.
Det ville være, hvad skal man sige, mere tilgængeligt, også i forhold til en debat; det må jeg give hr. Peter Kofod ret i.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-07:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, er af teknisk karakter.
Det omhandler en række ting i selskabsloven.
Det omhandler bl.a., at al skriftlig kommunikation i tvangsopløsningssager fremover skal ske digitalt på domstolenes skifteportal.
Det vil forhåbentlig være med til at sikre en effektiv behandling for alle dem, der er i kontakt med retsvæsenet.
Derudover indeholder lovforslaget også et forslag til ændring af en række bestemmelser i værgemålsloven, som skal lette adgangen for Familieretshuset i værgemålssager til de oplysninger, som er relevante.
Det er der intet at råbe vagt i gevær over, men jeg vil dog lige tilføje en kommentar i forhold til Familieretshuset.
Familieretshuset fungerer ikke optimalt.
Det kan ikke være rimeligt med de lange sagsbehandlingstider, der er, når sagerne involverer skilsmisse med børn, som har brug for en normal hverdag.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
For at vende tilbage til lovforslaget omhandler det også en justering af retsplejelovens bestemmelse om antallet af de såkaldte puljedommerstillinger ved byretterne.
Vi gør det simpelt hen muligt at ansætte yderligere 12 byretsdommere.
Der er ingen tvivl om, at domstolene higer efter byretsdommere, hvilket også min kollega hr. Preben Bang Henriksen fortalte om.
Vi skal have nedbragt de sagsbehandlingstider, som jeg desværre selv har været vidne til som advokat, bl.a. i forhold til retsvæsenet i byretten i Aarhus.
Men det er klart, at selv om vi får flere byretsdommere, er vi overhovedet ikke i mål med de udfordringer, der er med de lange sagsbehandlingstider.
Jeg håber inderligt, at vi med den kommende flerårsaftale for domstolene kan lande en bred aftale, og at vi kan blive enige om nogle solide økonomiske rammer for domstolene.
Det er der virkelig brug for.
For at vende tilbage til L 51, som vi har fremme i dag, er det alt i alt nogle gode forslag til ændringer, der vedrører domstolene, og som ikke er af politisk karakter, men mere af teknisk karakter.
Moderaterne kan støtte forslaget.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-07:
Tak for det.
Jeg vil lige starte med at nævne, at det her lovforslag mest af alt minder om en efterårsrengøring af alt det, der har ligget og samlet støv i Justitsministeriet.
Endnu en gang har man valgt at samle en række ændringer i en række forskellige love, hvilket kan gøre det problematisk i forbindelse med høringsprocessen.
Den første ændring er af skifteretsloven, hvor der lægges op til, at tvangsopløsningssager i fremtiden skal digitaliseres, således at al skriftlig kommunikation med skifteretterne, landsretterne eller Højesteret skal ske via skifteportalen.
I høringssvaret fra Advokatsamfundet kan man se, at de foreslår, at hvis man f.eks. er fritaget for digital post, bør man også være fritaget for at anvende skifteportalen.
Nu er jeg jo også digitaliseringsordfører, og jeg er bestemt enig i den betragtning.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi som samfund ikke glemmer de borgere, der har svært ved eller slet ikke har mulighed for at benytte digitale løsninger, og det er egentlig uagtet sagens type.
Derfor håber jeg, at vi kan få dette implementeret i forslaget.
Derudover indeholder lovforslaget et forslag om at hæve antallet af byretsdommere med 12 dommere.
Det er hensigten, at Domstolsstyrelsen skal placere de enkelte dommere ved de retter, der vurderes at være særlig udfordret af lange sagsbehandlingstider og gamle sagsbunker.
Vi har jo været i gang med forhandlinger om domstolenes kommende flerårsaftale, hvor vi også har drøftet dette, så jeg vil blot gerne have en bekræftelse fra justitsministeren på, at det, der er fremlagt her, stadig væk er gældende.
Lovforslaget indeholder også en ændring af lov om inkassovirksomhed, der skal støtte Erhvervsministeriets implementering af et EU-direktiv, som vi også tidligere har bakket op om ved lovbehandlingen af L 39 på erhvervsministerens område.
Forslaget får positive tilkendegivelser fra gældsrådgivningen, der finder, at den valgte implementeringsmodel vil stille forbrugerne bedre, og der bliver større mulighed for at tage individuelle hensyn og mulighed for refinansiering, omlægning og eftergivelse eller gældskonsolidering.
Alt i alt finder Danmarksdemokraterne de mindre ændringer hensigtsmæssige, og vi støtter forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-07:
Mange tak.
Forslaget her skal være med til at afhjælpe en række problemer hos domstolene, og en del af forslagets indhold er da også efter min opfattelse en del af de pågående domstolsforhandlinger, hvorfor vi i Liberal Alliance ikke sådan uden videre kan fortælle, om vi er positive over for forslaget.
Vi er positive over for dele af det, og vi synes da, at det ser rigtig godt ud, men dele af det ligger i forhandlingerne om domstolene, som ikke er færdige endnu.
F.eks. er antallet af byretsdommere, der skal øges, en del af domstolsforhandlingerne, og det synes vi er mærkværdigt at man lægger ind i et puljelovforslag, inden domstolsforhandlingerne er afsluttet.
Jeg skal dog hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de er for forslaget.
Andreas Karlsen (KF), 2023-11-07:
Andreas Karlsen hedder jeg, men tak for det, formand.
Jeg har lovet at holde talen i dag på vegne af Konservatives retsordfører, fru Mai Mercado.
I dag behandler vi L 51, som er et såkaldt samlelovforslag, altså en buket af en masse mindre ændringer, som er lagt ind i det samme lovforslag.
Det er typisk, fordi der ikke er de store principielle eller vidtgående ændringer; jeg har i hvert fald ikke kunnet finde nogen.
Selve lovforslaget består af 19 ændringer, og selv om de hverken er principielle eller vidtgående, betyder det ikke, at de ikke er vigtige.
Flere af elementerne vedrører modernisering af it, og det kræver lovændringer at sikre en fuld udrulning af forskellige nationale programmer såsom det, der kaldes straffe- og skifteprogrammet.
Da Retsudvalget var på en rundtur til en håndfuld domstole i det jyske i efteråret, fik vi ved selvsyn set, hvor stort et efterslæb der er på it, og det har en betydning, i forhold til om domstolene kan møde borgerne professionelt og tidssvarende og skabe mere ensartethed og sikre kvalitet og effektivitet.
Så vil jeg også gerne dvæle ved antallet af byretsdommere.
I lovforslaget er det beskrevet, at vi har 380 udnævnte dommere og ca. 250 byretsdommere.
Antallet af byretsdommere er reguleret ved lov.
Her foreslås det at hæve antallet byretsdommere med 12 ekstra dommere.
Det er påkrævet, for sagsbehandlingstiderne ved domstolene er steget markant de senere år, og det har en betydning for retsfølelsen, når man venter for længe på, at ens sag bliver behandlet ved domstolene.
Al kriminalitet forbryder sig mod fællesskabet, og derfor må fællesskabet også have en forventning om, at man ikke skal vente i årevis på at få en sag for retten.
Lige nu sidder vi og forhandler om den første politiske økonomiaftale for domstolene, og det siger sig selv, at det selvfølgelig havde været mest optimalt, hvis de forhandlinger havde været tilendebragt, førend vi skulle behandle dette lovforslag.
Med de ord kan Konservative støtte lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-07:
Tak for det.
Det her er virkelig en blandet landhandel, men vi har også været høringssvarene igennem og er blevet betrygget i, at der altså ikke er nogen alvorlige, grimme tidsler gemt i buketten.
Så vi kan støtte forslaget, og jeg føler egentlig ikke behov for at udbygge det yderligere.
Peter Kofod (DF), 2023-11-07:
Tak for det, formand.
Adskillige ordførere har jo før mig redegjort for mange af de her forskellige elementer, som lovforslaget består af: flere dommere, forholdene for Familieretshuset, anerkendelse af eksamener osv. osv., og sådan kunne man næsten blive ved.
Som det ser ud nu, støtter vi det her forslag.
Vi har været initiativerne igennem, og det ser ikke ud til, at der er noget, hvor man sådan markant laver om på tingenes tilstand i en negativ retning.
Vi kommer til at udforske det i Retsudvalget.
Men jeg vil rette en lidt mere generel kritik mod den måde, man samler forslagene på.
Jeg synes simpelt hen, at det er uhensigtsmæssigt, at der er så mange forskellige elementer i et forslag.
Om det er en eller anden intern politik, man har i ministerierne, eller hvad det er, ved jeg ikke, men det vil jeg spørge ministeren om, og så kan det være, han vil svare, når han kommer på talerstolen, og fortælle, hvordan det kan hænge sammen.
Men jeg synes, at for de borgere, der følger med i det arbejde, der bliver lavet her, må det være utilfredsstillende, at vi på den her måde puljer det.
Der er ikke som sådan noget, hvor jeg tænker, at det her kommer vi til i den nuværende situation at stemme imod, men der er selvfølgelig ting, som vi kommer til at kigge mere efter i sømmene, når vi kommer videre med den her sag i Retsudvalget.
Tak, formand.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-11-07:
Tak for ordet, formand.
I Alternativet støtter vi også lovforslaget, på trods af at det er lidt en blandet landhandel.
Det indeholder primært tekniske ændringer, som vi ikke finder problematiske, og dertil letter det også adgangen til Familieretshuset i værgemålssager, og det støtter vi, på trods af at Familieretshuset er noget, der fylder meget i debatten for tiden, og at vi generelt ønsker, at vi løser nogle af de problemer, som er på området.
Vi støtter også lovforslaget, fordi der er nogle præciseringer og en modernisering vedrørende retsplejeloven, som spiller godt sammen med de forhandlinger, vi p.t. sidder i i forbindelse med en flerårsaftale om domstolene.
Men vi undrer os også en lillebitte smule over, at ministeren har valgt at køre det særskilt uden om de forhandlinger, som vi har gang i.
Men samlet set vælger vi at støtte lovforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Bl.a. fordi den tekst, vi stemte om den aften dansk tid i FN, ikke indeholdt en klar afstandtagen til Hamas.
Det ændringsforslag opnåede ikke et kvalificeret flertal, og derfor afstod Danmark fra at stemme.
Peter Kofod (DF), 2023-11-07:
Tak for det, formand.
Og tak til ordføreren for talen, som jo ramte meget rigtigt.
Men hvad er det egentlig, vi skyder efter her?
For når man læser lovforslaget igennem, vil man jo se, at det er en perlerække af forskellige initiativer – eller en grædemur, alt efter hvordan man ser på det – og jeg er dødtræt af, at man bliver ved med at lave de her puljeforslag, hvor man bare smider alt muligt ned i en kasse, og så kan vi ordførere stå oppe på talerstolen og forholde os til det.
Jeg kan sige, at vi også kommer til at grave i det i Retsudvalget, altså i alt det, der ligger her.
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende.
Jeg synes ikke, det sikrer ordentlig lovkvalitet, at man bare puljer det sammen.
Jeg ved ikke, hvorfor man gør det – om der er nogle måltal ovre i Justitsministeriet eller i andre ministerier for, at man skal holde sig inden for et bestemt niveau.
Jeg synes ikke, man kan være det bekendt over for Folketinget.
Jeg vil høre ordføreren – for jeg erindrer, at Venstre også har haft nogle ret principielle holdninger til det her tidligere – om ordføreren ikke er enig med mig i, at man godt kunne gøre sig lidt umage for i mindre grad at pulje, så man kunne gå mere i dybden med det i ordførertaler eller i udvalgsarbejdet eller andre steder.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-07:
»Det var et super angreb.
Vi er meget glade for det.
Israelerne skal væk fra Palæstina.
... Alle israelere skal væk.
Det er ikke deres land.
Det er vores Palæstina.«
Sådan lød svaret til B.T. fra en demonstrant på Nørrebro blot få dage efter Hamas' uhyrlige terrorangreb mod Israel.
Jeg formoder, at statsministeren er bekendt med artiklen og udtalelsen, som har været gengivet i flere medier.
Det er hovedrystende.
Årtiers naivitet og fejlslagen udlændingepolitik viser sig tydeligt i de her dage, i Danmark, men desværre også i resten af Europa.
Jeg kan simpelt hen ikke lade være med at bebrejde de politikere, der i årevis har importeret problemerne, og som fortsat insisterer på, at internationale konventioner og dermed hensynet til kriminelle udlændinge er vigtigere end hensynet til danskernes frihed og sikkerhed.
Jeg ved, at statsministeren har erkendt, at Socialdemokratiet har taget fejl i udlændingepolitikken, og det er godt, men jeg savner handling.
Problemerne er jo ikke løst; det er tydeligt.
Siden den omtalte episode på Nørrebro har flere demonstrationer fundet sted, og lad mig for god ordens skyld slå fast, at retten til at forsamle sig naturligvis gælder alle borgere uanset køn, tro og politisk overbevisning, og at det naturligvis ikke er kriminelt at ytre sympati med civile ofre.
Fredag aften blev der under demonstrationer flere steder i København råbt følgende, og jeg citerer: »Palæstina er besat.
Det skal løses med jihad.«
Fra Københavns Politi til Berlingske lød det, og jeg citerer igen: »Vi har hørt ytringerne, og vi har også googlet betydningen af jihad, og deri har vi ikke fundet, at der var basis for en sigtelse.«
Hvad tænker ministeren om, at politiet baserer en så vigtig vurdering på en googlesøgning, og har statsministeren interesseret sig for, hvor mange der er blevet sigtet for terrorbilligelse i den seneste måned i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Ja, det går jeg utrolig meget op i.
Jeg respekterer arbejdsfordelingen i et retssamfund, også i den her sag, ligesom i andre sager, men jeg går meget op i det her.
Jeg har hørt slagord, og jeg har set flag.
Jeg har af gode grunde ikke deltaget i det eller været omkring det.
Jeg er vred til mit inderste over, at vi har jødiske landsmænd i Danmark, som ikke tør vise deres religiøse tilhørsforhold.
Det gør mig oprigtig vred.
Det er den eneste trosretning, mig bekendt, hvis medlemmer bliver nødt til at frygte for deres sikkerhed.
Man må ikke billige, man må ikke opildne til, og man må ikke understøtte terror i Danmark.
Enhver form for opbakning til Hamas mener jeg er helt forfærdelig.
Jeg kan næsten ikke beskrive nok, hvor forfærdet jeg er over, at der er mennesker, der bor i Danmark og i Europa, der bakker op om mellemøstlige terrororganisationer og i øvrigt tager andre landes konflikter med ind i vores samfund med den risiko, der er forbundet derved.
Så jeg har en forventning om, at myndighederne følger det her tæt; det mener jeg er myndighedernes opgave.
Jeg blander mig ikke i det direkte arbejde, men i lighed med spørgeren vil jeg sige, at det jo er en vigtig opgave i den her situation, at man ved, hvad der foregår, og hvis der er grundlag for at rejse sager og den slags, går jeg ud fra, at myndighederne gør det.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-07:
Det må vi jo så håbe at myndighederne gør.
Statsministeren plejer nu at være ret god til at være håndfast i forhold til at sikre, at der er styr på tingene.
Jeg havde da håbet, at man også på det her punkt var lige så håndfast, men at opfordre til jihad og udtrykke terrorsympati har jo så åbenbart nærmest ikke nogen konsekvens i vores samfund.
Til gengæld vil man gerne forbyde at skænde Koranen, og det er jo så, som sagen er.
Lad mig spørge om noget helt andet.
Lige nu planlægger et flertal herinde et testcenter for kæmpevindmøller ved Vadehavet.
Der er tale om ½ km høje vindmøller i et fuglereservat, der er så enestående, at det er udnævnt til UNESCO-verdensarv.
I Nye Borgerlige mener vi, at det skal stoppes, før det er for sent.
Vi skal ikke ødelægge naturen i forsøget på at redde klimaet.
Statsministeren sagde i sin åbningstale, at flagermus ikke skal forhindre opsætning af vindmøller, og at den massive udbygning af den vedvarende energi vil ske på bekostning af naturen, og jeg vil derfor gerne spørge: Er Vadehavet et af de naturområder, der skal ofres for den massive udbygning af vedvarende energi?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Jeg står ved, hvad jeg sagde i åbningstalen, nemlig at vi kommer til i de kommende år at skulle finde en anden balance mellem vores behov for at få udbygget den vedvarende energi, som jeg ved vi er uenige om, og så nogle naturhensyn.
Jeg forstod her forleden dag, at nu opgiver man faktisk et projekt på grund af flagermus, og jeg må bare sige, at med den sikkerhedssituation, Europa befinder sig i, synes jeg – og jeg går ikke ind i den konkrete sag; det gør jeg ikke, for jeg blander mig ikke i sagsbehandling – at det bliver nødt til at afstedkomme en drøftelse.
Omkring Vadehavet og konkrete projekter vil jeg sige, at jeg tror, at alle danskere elsker Vadehavet, men jeg tør ikke gå ind i den konkrete sag.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-07:
Det synes jeg er meget bizart.
Altså, vi har en flertalsregering, og vi har også en regering, hvor statsministeren jo er god til at få sin mening igennem, og det må være åbenlyst for de fleste danskere, at det er fuldstændig vanvittigt at placere kæmpevindmøller, der er ½ km høje, i et naturområde, altså et fuglereservat, der er på UNESCO's verdensarvsliste.
Mener statsministeren virkelig, at det ikke er en politisk sag, at vi ødelægger et naturområde for bestandig, nedgraver, jeg ved ikke hvor mange tons beton, opstiller ½ km høje kæmpevindmøller og smadrer naturen?
Er det ikke en politisk sag for statsministeren at tage stilling til?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Det meste ender jo med at være politisk på den ene eller den anden måde.
Jeg synes, vi skal tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Vi skal være helt uafhængige af Putin.
Det handler om sikkerhedspolitik, og det handler også om klima, og derfor skal vi have mere vedvarende energi.
Det skal så gøres på en måde, hvor vi tager hensyn til nogle forskellige ting.