runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-06-01:
Jeg noterede mig, at ministeren henviste til en gammel aftale, fra før vores parti blev dannet i hvert fald, men selvfølgelig ikke, fra før jeg var medlem af Folketinget.
Det, der egentlig er kritikpunkterne i forhold til det lovforslag, vi behandler her i dag, er jo præmissen om, at pengene ikke kommer tilbage til branchen, ligesom det er tilfældet omkring vores aftale om ændringer i flytransporten.
Der har man jo valgt at lave en model, hvor man sikrer, at branchen får kildefinansiering til den helt nødvendige omlægning til vedvarende energi-typer osv.
Der sikrer man jo en vedvarende finansiering til den omlægning.
Og her trækker man pengene ud af systemet og bruger dem bl.a. på administrative udgifter.
Altså, man kan jo se, at hvert år skal vi fremadrettet regne med at bruge 280 mio. kr. bare på administrative byrder til at drive det her kasseapparat, som skatteministeren får lov til at igangsætte, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Hvad synes ministeren om, at der er så store administrative udgifter forbundet med den her aftale?
Jeppe Bruus (S), 2023-06-01:
Ja, altså, hvis du skal køre længere, skal du betale mere i afgift, end hvis du skal køre kortere, så det er jo helt åbenbart.
Derfor er vi også meget opmærksomme på, at der er meget store forskelle i branchen.
De store logistikfirmaer, som kører rundt og fylder op et sted og tømmer og fylder op igen og kører rundt, har nogle andre vilkår at operere på og et helt andet professionelt setup end en lille vognmand, der måske har en håndfuld vogne, og som jo i sin administration og sin forretningsmodel er anderledes, måske også i relationen til kunderne, og som måske også – det er i hvert fald noget af det, jeg har hørt i dialogen med dem – har vanskeligere ved at overvælte den her afgift på kunderne, end nogle af de store har.
Så mange af de her ting er jo noget af det, vi er i dialog med branchen om.
Jens Meilvang (LA), 2023-06-01:
Ministeren var inde på før, at ministeren ikke mente, at det var problematisk for produktionserhvervene ude i landdistrikterne.
Jeg talte med en i Jylland, der producerer stålkonstruktioner til store bygninger, og 90 pct. af kunderne er på Sjælland her omkring København.
Der er en virkelig benhård konkurrence på det her område.
Jeppe Bruus (S), 2023-06-01:
Vi forventer ikke, og det tror jeg også jeg har været inde på, at der kører sindssygt mange ellastbiler rundt på vejene i 2025, og vi forventer endda et begrænset antal i 2030.
Derfor går den grønne omstilling her, altså udbygning af ladeinfrastruktur og indførelsen afgiften, også hånd i hånd med udviklingen af teknologien.
Og det er klart, at der jo skal ske en teknologiudvikling.
Det er også derfor, vi kommer til at følge det her meget, meget tæt.
De lastvogne, man kender i dag, skal være anderledes end de lastvogne, man så køber i 2029 og 2030.
Det hænger bl.a. også sammen med de krav, vi nu stiller til dimensionering og vægt, for når vi i fremtiden får ellastbiler, vil de typisk være længere og tungere.
Så sammenhængen mellem udviklingen på markedet og andre regler kommer vi selvfølgelig til at følge meget tæt.
Det er også derfor, vi som minimum hvert halve år kommer til at følge det her, men jo også løbende sammen med branchen.
Og det er klart, at der så kan være mange afledte diskussioner i forhold til det, som vi selvfølgelig må se på løbende.
Jens Meilvang (LA), 2023-06-01:
Vi fra Liberal Alliance er sådan set fuldstændig enige i alle de argumenter, Danmarksdemokraterne kom med.
Jeg har stadig en ting, der er lidt uafklaret for mig i den her diskussion, og det er den ladetid, man skal bruge, hvis man f.eks. flytter et læs vejgods fra Jylland til København, hvilket jo sker ofte og flere gange om dage.
Så skal nogle lastbiler bruge flere timer på at lade op, inden de kan køre hjem igen.
Der har argumentet i de mange samtaler, jeg har haft med bl.a. Socialdemokratiet, været, at der kunne man bare udnytte tiden til hviletid og så tage sig et hvil.
Nu viser det sig, at fagforeninger og politi ifølge brancheorganisationerne ikke vil anerkende ladetiden som hviletid.
Kan ministeren redegøre for, om det er korrekt, eller om man faktisk godt kan bruge ladetiden som hviletid?
Jeppe Bruus (S), 2023-06-01:
En af de kæmpestore ting, nemlig den CO 2 -afgift, vi lavede for industrien, handler jo om ccs.
Det betyder jo helt konkret, at man oppe i Aalborg skal udvikle ccs-anlæg i forbindelse med Aalborg Portland.
Kommer det til at skabe vækst og arbejdspladser?
Der er masser i den grønne omstilling, der kommer til at skabe arbejdspladser, også i Nordjylland.
Vi er en til en enige om, at det er et helt centralt fokus, og at det er meget, meget vigtigt, at vi har fokus på vækst og arbejdspladser.
Det er jo også det, jeg har været inde på.
Det er faktisk en af de ting, vi gerne vil måle det her på, nemlig om vi lykkes med at skabe arbejdspladser i kraft af den grønne omstilling.
Thomas Monberg (S), 2023-06-01:
For jeg har selv rigtig gode erfaringer fra mit liv.
Jeg har selv været med til at lave en del seniorpolitik.
Jeg har faktisk også som tillidsrepræsentant i en rimelig stor virksomhed kaldt de her mennesker ind, når de nærmede sig de 60 år, og spurgt, hvad de havde lyst til fremadrettet, og faktisk også prøvet at forberede dem til seniorlivet, hvis det var det, de ville; vi har haft de her dialoger.
Jeg har også siddet og planlagt med, at der er muligheder i de overenskomster, der er.
Det er netop derfor, trepartsfunktionen er vigtig, for der er jo nogle muligheder i nogle overenskomster for netop det her, der bliver nævnt af forslagsstilleren, om at gå ned på 4 dage og andet.
Så derfor synes jeg faktisk, at trepartsfunktionen – jeg siger det lige igen – er rigtig god.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Tak for det.
Allerede som 50-årig bliver det svært at få nogen til at tage en til samtale.
Endnu værre er det, at der også er seniorer, som oplever, at de bliver presset ud af arbejdsmarkedet.
Hvis de ikke selv vælger at gå på pension, når pensionsalderen melder sig, så begynder de pludselig at blive kaldt til samtaler om, at der nu er fejl i produktionen eller ditten og datten.
Bliver vi ikke nødt til at have en målrettet indsats, der også er målrettet mod arbejdsgiverne, så de får øje på, at det er forkert med den måde, de arbejder på lige nu?
Thomas Monberg (S), 2023-06-01:
Jeg byder alle initiativer, der kan gøre det, at man kan fastholde folk, meget velkommen.
Jeg kan sige så meget, at min mors direktør i den tale, han holdt for hende i går, sagde, at hun toppede de sidste 3½ år i sit arbejdsliv, hvor hun mødte en masse udfordringer, men fordi hun havde erfaring, var hun faktisk klar til at imødekomme dem.
Så du har jo ret i, at man har nogle forskellige ressourcer at køre med igennem livet.
I forhold til om vi skal tage fastholdelse med ind i det her, synes jeg, det, som ordføreren nævner, ville være en rigtig god idé.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Tak for det, og tak for talen i den første forespørgselsdebat for ordføreren, kan jeg forstå – så tillykke med den også.
Jeg tror, man bliver nødt til at gøre noget aktivt for ligesom også at få sat fokus på, hvordan vi vænner vores tankegang til, at vi faktisk vil have, og at vi faktisk mener, at seniorerne er en ressource, og at vi ikke bare mener, at de er en ressource, fordi vi tilfældigvis mangler arbejdskraft i øjeblikket.
Nej, det er to gode, kompetente medarbejdere, som man skal prøve, om man kan fastholde.
Jeg synes egentlig, at hr. Morten Messerschmidt havde en god pointe i sin ordførertale, hvor han foreslog, at man måske skulle tage fat på de offentlige arbejdspladser, som vi jo ret beset er en slags arbejdsgivere for, og begynde at arbejde med seniorpolitikker mere målrettet netop med henblik på fastholdelse.
Thomas Monberg (S), 2023-06-01:
Nu har vi netop også lagt seniorpensionen ind i trepartsforhandlingerne, så det bliver jo en del af det samlede forløb.
Men jeg er da helt enig i, at det vil være godt, hvis vi kan undgå sociale ydelser, men det er stadig væk et sikkerhedsnet, vi har i den samfundsmodel, vi har.
Men hvis vi kan undgå, at folk skal modtage sociale ydelser, vil det da klart være at foretrække.
Det er netop også det, jeg siger i min tale, nemlig at jeg prioriterer det her med, at vi går på arbejde hver dag.
Jo flere, der kan gå på arbejde, jo bedre er det.
Men dermed vil jeg jo så ikke sige, at ydelserne skal fjernes.
Det er ikke det, jeg siger.
Jeg siger bare, at det er vigtigt, at vi har den ambition, som du har.
Så jeg er enig.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Tak for det, og tak for imødekommenheden.
Jeg tror, at det her kan blive rigtig godt.
Er hr. Thomas Monberg ikke enig i, at når man, som regeringen gør, taler om at afvikle seniorpensionen, så vil det rigtige i virkeligheden være, at vi overflødiggør seniorpensionen?
Vil det rigtige ikke være, at vi skaber et arbejdsmarked, hvor folk ikke bliver nedslidte, f.eks. ved at tilbyde nedsat tid eller ved at man lytter til, hvad det er for nogle ønsker, de har, når de nærmer sig den alder, hvor man enten kan gå på den ene eller den anden ordning?
Thomas Monberg (S), 2023-06-01:
Tak for spørgsmålet, og tak for rosen.
Det har været en rigtig god proces, som du nævner.
Der er jo altid grunde til, at man har lavet regler, og til, hvordan man har gjort tingene.
Jeg har selv været med til at afskedige seniorer, fordi vi kunne lave nogle fratrædelsesordninger, dengang beskæftigelsen ikke var i den tilstand, den er lige nu, så der er jo også nogle ting, der er kommet ud af, at vi har en så høj beskæftigelse, som vi har i dag.
Jeg kan også konstatere, når jeg hører om de forskellige erfaringer fra arbejdsmarkedet, som hr. Kim Edberg Andersen, fru Kirsten Normann Andersen og også du har gjort jer, at der netop er forskellige vilkår.
Så derfor synes jeg faktisk, at det skal indgå i den her trepartsfunktion, når vi går i gang med det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Tak for det.
Jeg synes, den er respektfuld, bl.a. i forhold til arbejdsmarkedets parter, som jo er hovedaktøren i de her spørgsmål, men som jo også sætter en retning, hvor vi politisk siger, hvad vi godt kunne tænke os, f.eks. at der skal være en mulighed for nedsat arbejdstid i seniorårene.
Det er jeg rigtig glad for.
Så vil jeg høre hr. Thomas Monberg, om han ikke er enig i, at nogle af de rettigheder, som f.eks. retten til dagpenge og retten til at have fleksjob osv., som man i dag mister, når man runder sin pensionsalder, godt kunne forlænges.
Vi er vel glade for, at folk er i beskæftigelse, og når det er noget, der forsvinder, fordi man nu er født det år, man er, og har nået sin pensionsalder, så er det i hvert fald ikke noget, der skaber et incitament til, at man bliver på arbejdsmarkedet.
Så skulle vi ikke også kigge på det?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Ja, og det var faktisk præcis den tanke, som jeg havde i går aftes, da ordføreren spurgte til finansieringen af vores forslag om et loft over pensionsalderen, altså at det, hvis vi kan få nogle af de seniorer, som i dag forlader arbejdsmarkedet, til at blive der, måske på nedsat tid, så er et udgiftstræk fra statskassen, som ikke er der, og samtidig bidrager man jo via skatten.
Tak for den meget imødekommende og, synes jeg, gode, konstruktive tale.
Ordføreren taler om de her aldersgrænser, der gælder i dag.
En af dem er jo i sundhedssektoren, hvor vi har en 75-årsgrænse, som man så kan søge dispensation fra.
Altså, man har gjort det til hovedreglen, at man skal stoppe, medmindre man får dispensation.
Skulle vi ikke vende det om, sådan at udgangspunktet er, at der ikke er en topgrænse, medmindre der er faglige indvendinger mod, at folk skal fortsætte?
Der er rigtig mange, f.eks. i psykiatrien, som sagtens kan fungere og gerne vil fungere med den faglighed og uddannelse, de har, selv om de er kommet op i den alder.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-06-01:
Altså, jeg er enig med spørgeren i, at det ideelle er, at det beror på en faglig vurdering af, hvad ens kapacitet er, hvad man formår, og hvad man kan være med til.
Jeg mindes jo så bare, at vi over årene har haft en hel del diskussioner om de her aldersgrænser på forskellige fagområder.
Og vi er i hvert fald endnu ikke nået til enighed om, at vi altid kan bruge den her individuelle, konkrete tilgang.
Men fra Venstres side er vi åbne over for, at det skal bero på en faglig vurdering.
Jeppe Søe (M), 2023-06-01:
Nej, det er de så sandelig ikke.
Jeg opfatter til gengæld også, at noget af det, der kræves nu, ud over de ting, hr. Kim Edberg Andersen nævnte, faktisk er et krav om også at blive brugt, når man hører, at der er brug for en, og det er jo et nyt krav.
Det er noget, der er vokset langsomt frem.
Jeg tror også, der er mange, der under corona opdagede, at man nyder at komme på arbejde, så man ikke skal være hjemme i Nordjylland med familien hele tiden.
Altså, børn er rare, men det kan være rigtig rart at skulle på arbejde indimellem.
Så jeg tror i virkeligheden, at der er rigtig mange ting i tiden, som gør, at man har en begyndende forståelse for, hvor værdifuldt det er at gå på arbejde og møde en kollega eller to og skabe noget og komme hjem og være stolt over det, man har skabt.
Det tror jeg faktisk gør en forskel.
Det er ikke kommet fra os, det er kommet med fra dem, som bl.a. bor oppe hos os to i Nordjylland.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-06-01:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for at takke for talen og så faktisk mene det.
Det var lidt underligt at høre, for det er ellers sådan, at når en ordfører siger tak for en tale, kan man godt gå ud fra, at det kun er nogle gange, ordføreren mener det.
Grunden til, at jeg kommer med det her lange indspil, er, at jeg jo synes, at det her bliver meget snak.
Vi siger alle de rigtige og flotte ord, men – og nu bliver jeg sådan rigtig nordjysk – det siger vi jo, hver gang der er lidt lavkonjunktur, og vi siger det, hver eneste gang vi lige skal fikse et eller andet, så vi kan få nogle flere ind på arbejdsmarkedet, og så er de ældre en god gruppe at henvende sig til.
Vi har alle sammen levet i en verden, hvor vi ved, sådan cirka hvor vores arbejdsliv ender, altså ved de 65, 68 eller 70 år, men vi bliver også meget krævende ansatte, for vi behøver jo ikke længere finde os i, at mester er en tumling hele tiden, for det har vi økonomien til.
Så hvordan får vi gang i den dialog om, at det grå guld jo ikke kun er billigt til salg?
Jeppe Søe (M), 2023-06-01:
Selv tak.
Når regeringen kalder sig for et arbejdsfællesskab, er det ikke, fordi det er noget, der foregår i et lukket møderum; der er absolut også en åben dør.
Det har meget ofte været fremstillet sådan, at vi sidder i et meget, meget lukket rum og så kommer ud med alle løsningerne.
Jeg synes, vi oplever, at vi i vores regering har en samtaleform, hvor man er meget, meget åben for netop at lytte, og at døren står på klem for alle gode idéer – og tak for dem, der er kommet allerede.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Ja, for perspektivet er jo enormt.
Altså, som det blev nævnt tidligere: Hvis vi bare sammenligner os med vores nordiske broderlande, er der virkelig noget at hente.
Så tak for at have det perspektiv.
Og jeg håber, at det her så kan være det nødvendige andet ben i det politiske projekt, der jo er sat i søen i forhold til reformer, hvor det handler om at fjerne seniorpension osv.
Det kan netop være et ben, i forhold til at vi også skal prøve at se, hvordan vi kan skabe et arbejdsmarked, hvor de her ordninger faktisk bliver overflødiggjort, fordi målet er, at folk ikke bliver nedslidte.
Jeppe Søe (M), 2023-06-01:
Jeg forsøgte netop på ingen måde at nedgøre det.
Jeg sagde netop, at det måske havde fået nogens øjne op for, hvor væsentlige de her debatter er.
Vi kan jo begynde at diskutere, hvor åben eller hvor lukket eller på klem en dør kan være.
Den var i hvert fald nemmere at sparke op, og det tror jeg man skal fokusere på.
Jeg tror, at Folketinget som sådan har opdaget den væsentlige guldklump, der ligger derude, som vi har brug for.
Og det er ærgerligt, at vi ikke har opdaget den, før vi virkelig havde brug for den, for så havde vi aldrig mistet den.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Tak for også at dele den historie, som jo er meget illustrativ.
Og tak for opfordringen til at sparke til åbne døre.
Jeg føler nu alligevel, at jeg har sparket en lukket dør op med den vedtagelsestekst, som vi har her.
For jeg har i hvert fald ingen erindring om, at nogen dansk regering tidligere har opereret med, at man som en del af seniorpolitikken kan tilbyde et retskrav på at gå ned på en 4-dages arbejdsuge.
Det har jeg simpelt hen ikke.
Jeg ved godt, at den vedtagelsestekst, der ligger nu, rummer alle mulige forbehold osv. osv., og det skal den også, for meget af det ligger jo hos arbejdsmarkedets parter.
Men det er i virkeligheden blot for at sige, at jeg synes, at den debat, vi har i dag, kan noget mere, end hr. Jeppe Søe måske gør den til, fordi det giver et perspektiv.
Det gør måske, at hvis man sidder som 35-årig i en skurvogn til daglig og arbejder som tømrer eller andet faglært, er der et perspektiv, der drejer sig om: Det kan da godt være, jeg først kan pensioneres, når jeg bliver 68, men der er måske mulighed for nedsat tid inden.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-06-01:
Vi har jo en tilbøjelighed til at være lidt bagefter herinde i forhold til den udvikling, der finder sted.
Jeg synes, at det var vigtigt at nævne nogle konkrete initiativer, vi har taget gennem de seneste årtier, fordi det også viser, at vi har prøvet at være imødekommende, når vi er stødt på nogle problemer.
Heldigvis kan vi jo se, at gennem de seneste 30 år er antallet af seniorer, der er på arbejdsmarkedet, steget rigtig flot.
Jeg synes bare, at vi skal give en endnu større frihed og en endnu større fleksibilitet.
For sagen er bare, at indtil da så vi, hvordan vi havde mange flere år på pension.
Nu sørger vi for, at det også bliver kanaliseret over til at være flere år på arbejdsmarkedet.
Men samtidig stiger behovet for, at vi er mere fleksible og tager flere individuelle hensyn, efter hvad det nu er, folk gerne vil.
Helle Bonnesen (KF), 2023-06-01:
Fru Eva Kjer Hansen nævnte, at det her er et område, som hun har diskuteret rigtig mange gange igennem mange år, og jeg vidste næsten ikke rigtig, om jeg skulle blive begejstret eller ked af det.
Er det her så vigtigt, at det er noget, man er nødt til at have et kontinuerligt fokus på, fordi det ikke er noget, hvorom vi bare kan sige, at vi nu har løst det og vi nu skal videre?
Er det det, der menes?
Eller er det, fordi det er rigtig svært at indføre det, når det så kommer til stykket?
Intentionerne er gode, men når det skal ud at leve, er der straks en helt anden verden, der tager imod det.
Kan ordføreren kommentere lidt på det?
Eva Kjer Hansen (V), 2023-06-01:
Jeg synes simpelt hen, det er en kunstig modsætning, som spørgeren opstiller.
Jeg synes, at vi skal kigge på begge situationer.
Vi har i den grad brug for ekstra hænder, især på sundhedsområdet.
Og jeg synes, at vi skal blive langt bedre til at anerkende de uddannelser, man kommer med fra andre lande, og så eventuelt have tilbud om supplerende uddannelse, så vi sikrer, at man har den faglige indsigt og kapacitet, som vi kræver i det danske sundhedsvæsen.
Men vi har i den grad brug for, at der er mennesker, der kommer udefra, og som vil hjælpe os med de hænder, vi mangler.
Det ændrer ikke ved, at vi samtidig fint kan se på, om vi stadig væk har nogle snærende aldersgrænser på forskellige områder i vores samfund, og så lad os se, om vi kan styrke, at det er et fagligt grundlag, vi vurderer ud fra.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Det er jeg rigtig glad for, for især når det kommer til sundhedssektoren, må jeg indrømme, er jeg og mit parti meget bekymret for det her med, at man bare skulle forlade sig på at hente udenlandsk arbejdskraft.
Altså, når man sidder der, hvor man netop er syg eller ens pårørende er syge, tror jeg at det er så vigtigt, at det er en, man deler sprog med.
Derfor vil jeg bare høre, om ikke ordføreren er enig i, at det er et langt bedre alternativ for den enkelte dansker såvel som for hele samfundet, når vi mangler arbejdskraft, at prioritere eksempelvis seniorerne frem for udenlandsk arbejdskraft.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-06-01:
Tak for svaret, og jeg er egentlig meget enig.
For man ser jo også i undersøgelserne, at det, der sådan typisk er hovedårsagen til, at folk træder ud, bl.a. er, at de er bange for, at de ikke kan holde til det mere, eller at de ønsker mere fritid, og det underliggende er, som hr. Morten Messerschmidt også er inde på, at folk egentlig gerne vil arbejde, men måske bare på nedsat tid.
Og der vil det jo være oplagt, og det må trods alt være bedre at have to ældre sosu-assistenter, der er på halv tid, end ingen af dem.
Det er da trods alt bedre, når vi nu står og mangler arbejdskraften.
Så jeg synes jo, det er helt oplagt, hvis man får sat noget mere fokus på, at det trods alt er bedre, at man er der på lidt nedsat tid, fordi man så både kan tjene lidt penge og man har det sociale og man er ude at møde nogle andre kollegaer og alle de andre gode ting, der kan være, i stedet for at man måske bliver presset ud.
Så tak for svaret.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Ja, det er utrolig interessant og bekymrende.
Det er jeg helt enig med hr. Dennis Flydtkjær i.
Det kunne jo have noget at gøre med, at der i hvert fald er visse dele af den offentlige sektor, hvor man er ekstremt presset, f.eks. sygeplejersker og sosu-assistenter, og hvor man derfor søger over på nogle andre ordninger.
Jeg synes jo, at det kalder på, at man måske som et forsøg i de dele af det offentlige, hvor det her er udfordringen, prøver at tilbyde dem noget og spørger, om de f.eks. kunne have lyst til at fortsætte på en 4-dagesarbejdsuge.
Det kunne jo faktisk godt være det.
Hvis man nu er sosu, og det gør lidt ondt i ryggen, og man også synes, det er lidt presset, og man hele tiden er jaget af tiden, så kunne det jo faktisk godt være den der tanke om, at man havde en 3-dagesweekend, hvor man kunne være sammen med børnebørnene, der gør, at man så siger, at okay, så træder man ikke tilbage, selv om man egentlig havde lyst.
Så jeg synes sådan set i hvert fald, det underbygger min lyst til at lave et eksperiment med en uge med nedsat arbejdstid.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-06-01:
Tak for det, og tak for en god tale.
Det er jo en vanvittig vigtig forespørgsel, for vi mangler arbejdskraft, og ældre mennesker er dygtige til deres job, men selvfølgelig er der også nogle, der ikke kan mere.
Men er ordføreren ikke enig i, at vi lidt selv er skyld i det her?
Vi har italesat ældre som nogle ofre, som skal på pension, fordi de alle sammen er slidt op, og man spørger: Hvem har ikke ret til en værdig alderdom?
Det har jeg hørt fra ministerens parti.
Der kørte man den helt op, og man talte lidt ned til folk.
Jeg kommer lige ude fra arbejdsmarkedet, hvor virkeligheden jo er, at når man så skal til at ansætte folk, har man en tendens til at have det i baghovedet, som alle os her i Folketinget har sagt, nemlig at det godt kan være, at det er lidt besværligt, og så fravælger man dem.
Så kunne vi ikke starte med at italesætte ældre som en ressource igen og så ligesom give hånd på det?
Så er vi kommet langt.
Jeg har et enkelt spørgsmål om den her ret.
Jeg kan godt være bekymret for, at der er arbejdsgivere, også inden for det offentlige, som kunne begynde at udnytte den her ret til ligesom at presse de ældre og sige: Nu har du ret til 20 timer, og det passer sjovt nok lige ind i det, vi har penge til her.