runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Ja, lige nu står vi jo i en krise, som er meget pludselig.
Vi kunne ikke have forudset for bare et halvt år siden – tror jeg – at vi ville stå i en coronakrise som denne.
Men der er jo en naturkrise, som vi har forudset i mange år, og som jeg i virkeligheden mener at det her Folketing med et tidligere flertal i høj grad har ignoreret.
Det må vi ikke gøre.
Det er også derfor, jeg mener, at vi skal have lavet en biodiversitetslov som ramme, som skal have 25 pct. som mål for, hvor meget areal vi skal have på landet og havet, helhjertet til natur.
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Det er klart, at det selvfølgelig er noget af det, der er meget vigtigt med vores natur- og biodiversitetspakke, som desværre også er blevet påvirket af den nuværende situation.
Vi skulle have haft et stort naturtopmøde her i foråret, som i første omgang er blevet udskudt, men hvor der netop er behov for, at vi nu får sat os sammen og får kigget på de mere end 350 forslag, der er kommet ind bredt set fra rigtig mange på det her område, og at vi får talt om både nuancerne, de dilemmaer, der kan være, men at vi selvfølgelig også får sat skub i alt det, som jeg egentlig oplever at spørgeren og jeg er meget enige om.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Jeg er jo fuldstændig enig med ministeren i, at der er mange indsatser, som skal til.
Men noget grundlæggende og fundamentalt for, at vi kan gå i gang med dem, er jo en bred enighed om, hvad målet så skal være.
I Enhedslisten peger vi på, at vi synes, at man skal sikre et landareal og et havareal på 25 pct., som er helhjertet til naturen.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor regeringen egentlig står i forhold til det.
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Jeg deler fuldstændig spørgerens – kan man sige – ærgrelse over, at der ikke er sket mere.
For vi har fået rapport efter rapport på naturområdet, hvor vi kan se, at det går den forkerte vej, at naturen ikke har fået det bedre i de sidste mange år, og at der virkelig er behov for, at vi gør en politisk indsats her.
Det har vi heldigvis i fællesskab forpligtet os til at vi vil gøre, og jeg lytter selvfølgelig også meget gerne til de ønsker og ideer, som Enhedslisten har, når vi skal i gang med hele det arbejde om en natur- og biodiversitetspakke.
Nu er jeg selv vokset op ret tæt på et slagteri, så jeg tror, at det der med at have en forestilling om, at Daka som den eneste virksomhed i Danmark har lugtgener, i hvert fald ikke er tilfældet.
Sådan vil det jo være, men derfor skal der jo være et acceptabelt niveau, i forhold til hvad man vil acceptere i et land som Danmark, sådan at virksomheden kan være der, men at beboerne og dem, der bor tæt på, også kan være der.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-05-13:
Tak til ministeren for svaret.
Noget af det, som jo er det mest absurde, jeg nogen sinde har hørt i mine 15 år som folketingsmedlem, var, da jeg gravede ned i, hvordan og hvorledes man egentlig måler, om der er lugtproblemer eller ej.
Den måde, man i Danmark indtil videre har gjort det på, er ved at have et såkaldt lugtpanel, altså simpelt hen nogle mennesker, som sidder og får en boks med lugt i, og så dufter man til den og siger, om man nu synes, det er et problem eller ej.
Da jeg hørte om det, troede jeg det var en aprilsnar, men sådan er det virkelig.
Derfor er det, synes jeg, jo ret vigtigt, at vi går ind og kigger på, hvad andre lande gør.
Noget af det, jeg har fundet ud af, er, at der faktisk findes virksomheder, som simpelt hen har udviklet teknologi, så de ikke bare har nogle folk med åbenbart meget fine næser, der kan lugte, om det er et problem eller ej, i en boks, der har rejst hele vejen fra Randers til København – i sig selv stadig væk absurd – men hvor man har en biosensor og kunstig intelligens.
Så kan man faktisk sætte nogle sensorer op, som simpelt hen måler det på et fagligt validt grundlag, og det er ikke en eller anden næse, der bestemmer, om det er okay eller ej.
Er det ikke måden, vi burde gøre det på for en så unik virksomhed som Daka – den eneste af sin art i faktisk hele Danmark – hvor det er et så stort og stigende problem?
Burde vi ikke gøre det bedre end med sådan en Georg Gearløs-løsning, som det der lugtpanel, synes jeg, åbenbart har været?
Der må jeg bare indrømme, at det er noget af det, synes jeg, måske positive, der kunne komme ud af det i dag, nemlig at ministeren simpelt hen sagde: Okay, jeg synes også, at sund fornuft og teknologi burde afløse de her Anders And-løsninger, som man har haft indtil videre.
Så kald mig optimist, men det håber jeg på et positivt svar på.
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har stor forståelse for, at der er mennesker, som føler sig generet af den lugt, der kan opstå fra en virksomhed som Daka.
Vilkår om lugtbegrænsning er i Danmark en del af miljøgodkendelsen for den type virksomheder, og Miljøstyrelsen fører et tæt tilsyn med overholdelsen af det.
Daka behandler slagteriaffald og selvdøde dyr fra landbruget og er en helt nødvendig virksomhed, der udfører en vigtig samfundsmæssig opgave.
Daka fremstiller produkter, der bidrager til en god udnyttelse af ellers værdiløst og problematisk affald.
Når det er sagt, skal Daka naturligvis overholde deres miljøgodkendelse og de nationale krav for udledninger til luften, herunder også for lugt.
Miljøstyrelsen har oplyst, at der gennemføres lugtkontrol 12 gange årligt, ud over tilsynet med virksomheden.
Jeg har tillid til, at Miljøstyrelsen stiller de nødvendige krav til virksomheden, og derfor ser jeg ikke grund til at gå yderligere ind i den konkrete sag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-05-13:
Tak for det, formand, og ikke mindst også tak for lejligheden til at kunne stille spørgsmål, og det første spørgsmål lyder: Idet naboerne til Daka i Randers oplever massive lugtgener i forbindelse med anlæggets afbrænding af døde dyr, hvad vil ministeren så gøre, for at problemerne bliver bragt til ophør?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Helt generelt udestår det jo stadig væk, at vi skulle have en opfølgning, efter at overenskomstforhandlingerne var færdige – og bare for at rette hr. Nils Sjøberg: De har ikke været færdige i så lang tid; de blev færdige og stemt igennem midt i den her sundhedskrise, vi står i.
Men jeg tror, at to ting er altafgørende, også for seniorerne.
Den ene er, at vi fra Folketingets og regeringens side hurtigst muligt får investeret og sat gang i økonomien, så der kan blive skabt nye arbejdspladser.
Den anden er at sikre, at folk har mulighed for at lade sig opkvalificere eller lave et sporskifte, hvilket kan være yderst relevant for rigtig mange seniorer, for hurtigst muligt at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg er svært at spå om, men jeg tror, det ville være naivt at forestille sig, at det ikke vil blive påvirket af det, i hvert fald i en kortere periode.
Og når jeg siger i en kortere periode, er det selvfølgelig det scenarie, vi kigger ind i, hvor arbejdsmarkedet i hvert fald i resten af 2020 og også i en stor bid af 2021 vil være påvirket af den globale sundhedskrise, vi har stået i.
Så svaret er, at jeg desværre tror, at den positive udvikling, vi har været inde i, vil blive påvirket af den globale sundhedskrise.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-13:
Det glæder mig meget, at ministeren har den opfattelse, at vi skal tage hånd om alle.
Nu er jeg ældreordfører, og derfor stiller jeg specifikt spørgsmålet i den sammenhæng.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Jeg er helt afgjort bekymret for den gruppe, som hr. Nils Sjøberg nævner, men mest af alt, fordi vi ved, at når først seniorer på den ene eller den anden måde ender med at ryge ud af arbejdsmarkedet, har de sværere ved at komme ind.
Jeg er også meget bekymret for den efter min mening alt for store gruppe af især unge mellem 20 år og 29 år, som vi kan se der også er rigtig mange der er blevet nyledige af siden den 9. marts, fordi vi også ved af erfaring op gennem historien, at når unge bliver arbejdsløse, er der også en risiko for, at det bider sig fast og fører alle mulige andre problemer med sig.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-13:
Det får mig så til at spørge her til sidst: Har ministeren noget bud på, hvad ministeren konkret vil gøre for at hjælpe denne aldersgruppe ind på arbejdsmarkedet?
Jeg tænker her både på de tiltag, som ministeren talte om, sidst vi havde den her sag oppe, men også helt konkret i den her sammenhæng.
Har ministeren noget bud på, hvad man vil gøre for de aktive seniorer?
Det glæder mig.
Sidste gang jeg stillede spørgsmålet om seniorer på arbejdsmarkedet til beskæftigelsesministeren, udtalte ministeren, at ministeren og regeringen ville følge op på de tiltag, som Seniortænketanken lagde op til.
Det forstår jeg så også at ministeren er i gang med.
Det ville ministeren allerede gøre, når overenskomstforhandlingerne var færdige.
Det har de nu været i et godt stykke tid.
Mange ældre vil gerne blive på arbejdsmarkedet så længe som muligt, hvis de er i fin fysisk form, men det er svært at finde et nyt job.
Dengang kunne Seniortænketanken oplyse, at en tredjedel af de ledige mellem 60 og 64 år er langtidsledige – til sammenligning med aldersgruppen 16 til 54 år, hvor det er en fjerdedel af aldersgruppen, der er langtidsledige.
Det er også alvorligt, at andre er ledige, men Ældre Sagen kan yderligere oplyse, at 62 pct. af lederne mener, at der er mindre sandsynlighed for, at de vil indkalde en senior til en jobsamtale, end de vil indkalde andre.
Og Fagbevægelsens Hovedorganisation oplyser igennem Epinion, at det kræver langt flere jobansøgninger for ældre for at få et job igen.
Derfor er mit spørgsmål: Er ministeren ikke bekymret for, at personer over 60 år, altså seniorer, ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet igen efter coronakrisen?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-05-13:
Men derfor er det jo dejligt, at vi så heldigvis stadig væk har muligheden for at gå ind i den konkrete sag, og at det heldigvis ikke er miljøministeren, der bestemmer, om vi har mulighed for at gå lidt mere i dybden med det, for det her er jo noget, der faktisk vedrører rigtig, rigtig mange borgere.
Det, man jo har oplevet, er, at der har været en stigningstakst i forhold til antallet af klager.
Man har også oplevet, at der er de her konkrete, skal vi sige brud på de miljøkrav, der har været, og som også ministeren var inde på, bl.a. senest i januar 2020.
Så har der på det seneste faktisk også været et problem i forhold til udsivning af noget forurenet vand ud i bækområdet.
Så det er alt i alt altså noget, der håndgribeligt er et problem – ikke mindst set i lyset af at vi jo er i den situation, at Daka er en unik fabrik efterhånden.
Der er lukket lignende fabrikker, sådan at der faktisk er et problem, fordi døde dyr fra Sverige skal transporteres til fabrikken ved Randers, og også fra hele landet bliver de transporteret til Randers, og det gør, at selve mængden af de døde dyr er rigtig, rigtig stor.
Så derfor – for nu at gå ind i det konkrete – er noget af det, som virkelig rammer folk, jo selvfølgelig især, når der er et stort problem med lugt, når man har fri.
Og en af de situationer, der er, er jo, at virksomheden har tilladelse til weekenddrift, og indtil videre vil den automatisk ophøre den 20. juni 2020, efter en 8-årig periode.
Derfor kunne spørgsmålet til ministeren jo være: Kan ministeren ikke forstå, at der måske så vil være behov for, at man ikke bare automatisk forlænger den weekendtilladelse, men lader den løbe ud i 2020?
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Nu har ordføreren jo ret i, at jeg selvfølgelig ikke beslutter, hvad vi skal diskutere, og det er heller ikke sådan ment, men det er bare for at understrege, at vi jo har nogle regler, som skal overholdes, og det er da min klare forventning, at det skal den her virksomhed også gøre, ligesom alle andre skal.
Ordføreren ved jo udmærket godt, at vi sjældent sagsbehandler på den konkrete sag her i Folketinget, men er med til at fastsætte de regler, som alle virksomheder så skal leve op til.
Og der er det bare, jeg siger, at i forhold til lugt har vi nogle lugtgrænser, og de er fastsat fagligt, med baggrund i at lugtniveauet skal være acceptabelt for de fleste.
Det er jo ikke det samme, som at der ikke kan være udfordringer, og at der ikke er nogen, som kan opleve, at det er meget ubehageligt, også selv om der ikke er tale om, at lugtgrænserne er overtrådt.
Så det var sådan set bare det, jeg påpegede i mit svar, og dermed også, at så længe virksomheden lever op til de krav, der er fastsat, kan Miljøstyrelsen ikke påbyde mere rensning eller andre tiltag i forhold til den miljøgodkendelse, der ligger.
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener, at kontrollen har været tilfredsstillende.
Jeg mener dog også, at både Daka og Miljøstyrelsen skal fortsætte med at finde løsninger apropos det tidligere spørgsmål, der kan være med til yderligere at reducere omfanget af lugtgener.
Miljøstyrelsen modtager årligt 12 kontrolmålinger af lugt fra virksomhedens udledninger til omgivelserne.
Målingerne foretages af analyseinstituttet FORCE Technology og foregår uanmeldt.
Den kontrol gennemføres oftere i meget varme perioder, der erfaringsmæssigt kan være mere problematiske i forhold til spredningen af lugt.
Miljøstyrelsen udfører både anmeldte og uanmeldte besøg eller tilsyn med virksomheden og følger løbende op på klager fra naboer.
Miljøstyrelsen samarbejder kontinuerligt med Daka for at reducere antallet af driftssituationer, som kan give anledning til lugtgener, også selv om lugten ligger under miljøgodkendelsens grænse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-05-13:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at kontrollen, for så vidt angår lugtgener fra anlægget Daka i Randers, har været tilfredsstillende?
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Selvfølgelig skal der være en balancegang, men det er jo også sådan, at hvis vi har nogle fastsatte lugtgrænser, skal virksomheden leve op til dem.
Det er jo det, der er udfordringen her.
Vi har nogle lugtgrænser, og der, hvor der har været overtrædelser, skal Miljøstyrelsen selvfølgelig gå ind og påpege, at det skal der rettes op på, og at det skal ske hurtigst muligt.
Det ligger jo også i den miljøgodkendelse, som lige præcis den her virksomhed har, at de i virkeligheden skal stå klar til relativt hurtigt at rette op på det, hvis det er sådan, at der er overtrædelser.
Så jeg lytter meget gerne til det, ordføreren siger, men i bund og grund handler det jo om, om de ligesom alle andre virksomheder, der kan have udfordringer med lugt, lever op til de krav, der er.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-05-13:
Men grunden til, jeg nævner, at Daka er en unik virksomhed, for det er en unik virksomhed – der er faktisk ikke nogen, der minder om den i Danmark og for den sags skyld heller ikke i Nordsverige, som jeg har forstået det – er, at det derfor også er af interesse, synes jeg, her nationalt at finde ud af, hvad vi gør.
Det er derfor, jeg synes, det er vigtigt, at vi også går ind og sikrer, at man både kan have sådan en fabrik, som løser en samfundsmæssig vigtig opgave, og at de mange tusind borgere, der bor i området, samtidig ikke bliver belastet unødvendigt.
Det er derfor, jeg prøver at finde en balancegang, som jeg ikke helt synes jeg hører hos ministeren, men det kan være, jeg hører forkert – forhåbentlig.
Lea Wermelin (S), 2020-05-13:
Men der er det jo heldigvis også sådan, at der i forhold til miljøgodkendelser ikke er en automatik.
Der ligger det jo hos Miljøstyrelsen, at de selvfølgelig skal forholde sig til den konkrete virksomhed og den konkrete miljøgodkendelse.
Så jeg går da stærkt ud fra, at man selvfølgelig også forholder sig til, om virksomheden lever op til de krav, der er, med baggrund i den miljøgodkendelse og de klager, der kan være, og i forhold til de henvendelser, der har været til Miljøstyrelsen og dermed jo også til den kontrol og det tilsyn, som ligger hos Miljøstyrelsen i forhold til at sikre, at man som virksomhed lever op til de krav, som vi stiller til dem fra samfundets side.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-05-13:
Dermed fik jeg jo desværre ikke svar på mit konkrete spørgsmål, for mit konkrete spørgsmål var jo om, at man i nu 8 år har haft en weekendtilladelse til at afbrænde døde dyr.
Ved at der er kommet stigende problemer – det kan folk i lokalområdet skrive under på, og det kan man også se på antallet af klager – burde det være bare lidt sund fornuft, hvis man så også sagde: Okay, når den alligevel automatisk løber ud, skal den ikke forlænges.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Altså, der er en særlig opmærksomhed på overgangene.
Det vil sige: Hvor mange kommer ind på fgu, hvor mange kommer ind på de gymnasiale uddannelser, hvor mange får en læreplads?
Og hvordan flytter de balancer sig i år i forhold til de foregående år?
Det kommer vi til at drøfte med hinanden – og der er en åben invitation, også til den parlamentariske følgegruppe, hvor vi typisk mødes et par gange om ugen.
Jeg mener, det her er en fuldstændig relevant diskussion, og tak for også at tage den op her.
Jeg tror, vi kommer til at kigge på, når vi ved, hvordan det fordeler sig, nogle problemstillinger, som vi simpelt hen ikke var klar over, og som vi ikke kunne have gættet på forhånd.
Og det er i hvert fald noget af det, vi er meget opmærksomme på fra ministeriets side.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Synes ministeren, det er rimeligt, at der ikke allerede nu med under 8 måneder tilbage af den nuværende kontrakt på SAR-beredskabet i Grønland er en afklaring på processen omkring kontrakten og dens længde, indhold og økonomi?
Trine Bramsen (S), 2020-05-13:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at jeg er meget opmærksom på Forsvarsministeriets opgaveløsning i Grønland.
Det gælder ikke mindst eftersøgnings- og redningsopgaver.
Det landbaserede helikopterberedskab i Grønland er en samfundskritisk opgave for rigsfællesskabet, og det er en opgave, som jeg ser på med stor alvor.
Og derfor er det vigtigt, at der gennemføres grundige overvejelser af alle forhold vedrørende varetagelsen af helikopterberedskabet i Grønland.
Det gælder blandt andet de sikkerhedsmæssige aspekter.
Jeg har modtaget Materiel- og Indkøbsstyrelsens vurdering af de konkrete udbudsretlige og sikkerhedsmæssige forhold forbundet med den specifikke varetagelse af helikopterberedskabet, og jeg kan derfor oplyse, at det er Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelses vurdering, at der kan ske en direkte tildeling.
Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse forventer derfor at kunne indgå forhandlinger om en kontrakt med den aktuelle leverandør, Air Greenland A/S.
Jeg kan af hensyn til forhandlingerne ikke komme nærmere ind på forhold omkring kontraktens indhold, længde og økonomi.
Det håber jeg at spørgeren har forståelse for, men jeg synes, at vi skal glæde os over, at der er et grundlag nu for at indlede forhandlinger, så opgaven også fra 2021 kan løftes på forsvarlig vis til gavn for Grønland og til gavn for rigsfællesskabet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-13:
Tak for det, og jeg er rigtig glad for at høre, at der endelig er taget en beslutning om, hvordan nogle af de her ting skal foregå.
Derfor vil jeg høre ministeren, om hun deler den kritik, som der har været fra grønlandske politikere, i forhold til den utryghed, det har givet, at der er gået så lang tid, inden man har fået en afklaring på, hvordan man skulle gå videre.
Og om det er noget, man har tænkt sig at lære af i forhold til fremtiden, når det er noget så følsomt som beredskabet; at man en anden gang måske var ude i lidt bedre tid.
Trine Bramsen (S), 2020-05-13:
Jeg kan jo selvsagt ikke redegøre for den proces, der var, før jeg kom til som minister.
Men jeg kan sige, at den løsning, vi er landet på, og som handler om den direkte tildeling, synes jeg er en rigtig god model.
Men det er klart, at det juridiske grundlag skal være i orden.
Man kan ikke begynde at bruge den løsning, der handler om direkte tildeling, uden at regelgrundlaget nedenunder er på plads, altså at man fraviger udbudsretlige regler.
Men jeg er da tilfreds med, at vi er kommet frem til den her løsning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-13:
Det synes jeg jo var lidt et ikkesvar, for kritikken er jo gået på, at det er meget svært med så kort varsel at byde ind på den her opgave.
Men jeg vil så spørge ministeren – og jeg ved ikke, om hun kan komme ind på det – i forhold til det beredskab, der er i dag, altså om man er tilfreds med det serviceniveau, der bliver leveret.
Trine Bramsen (S), 2020-05-13:
Det, der jo nu skal forhandles om, er en ny kontrakt, og det er både indholdet og omfanget, og det er også det tidsmæssige perspektiv.
Og det tror jeg er bedst at vi overlader til en forhandling.
For hvis jeg allerede nu begyndte at stille nogle kriterier op, så ville alt for meget jo være forudsagt i forhold til den forhandling.
Så jeg tror ikke, det er godt, at vi tager den slags drøftelser her ned i Folketingssalen.
Men jeg tror da, at alle glæder sig over, at der nu er en afslutning på det her forløb, og at der dermed er en afklarethed.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-13:
Tak for det, og tak for svarene.
Jeg synes, vi er kommet videre de sidste dage i forhold til det her.
Jeg vil igen så slutte med at spørge, om det her er the new normal, eller om vi fremadrettet kan forvente, at man, når det gælder beredskab, er ude i lidt bedre tid.
Så det reelt ikke er en deadline, der presser en løsning igennem, men at man har bedre tid til at implementere de rigtige løsninger, når det gælder beredskabet i Grønland.
Simon Kollerup (S), 2020-05-13:
Jeg tror, at det, jeg bedst kan rådgive til, er, at Billund Kommune og Erhvervsstyrelsen snakker sammen i den her sag om, hvad det er for nogle muligheder, der er, og om der er andre krav eller kriterier, der gør sig gældende.
Jeg har bare fået at vide, at der er mulighed for, at man kan omdanne områdets karakter, og at det giver plads til den type af butik, som JYSK også er.
Så har jeg også læst lidt med i Folkebladet og har bare lige lyst til at slå fast, at det altså ikke er en sag, hvor der er truffet en afgørelse i ministeriet.
Det fremgår af avisen, og det synes jeg måske lige hører med til sagen.
Det her er noget, man kommunalt har besluttet, og det er også noget, man kommunalt kan lave om med en ny lokalplanlægning.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-13:
Det, jeg hører nogen sige, er bl.a., at der også skal være krav om, at der så skal placeres nogle bestemte typer af butikker i det område, måske fødevarebutikker.
Jeg ved ikke, om det er noget, som ministeren kan bekræfte, altså om det kan være en af de sten på vejen, der forhindrer, at man nikker ja til, at JYSK kan være der?
Simon Kollerup (S), 2020-05-13:
Som jeg har fået sagen oplyst, handler skismaet her om, at man har det pågældende område ved Billund.
Det er udlagt til særlig pladskrævende butikker, og dem er JYSK så ikke en del af – det har domstolene stadfæstet.
Og jeg kunne forestille mig, at det er noget af det, der ligger bag; men jeg er ikke oplyst om, at der skulle være andre forhold, der står, havde jeg nær sagt, i vejen her.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-13:
Tak for svaret.
Det glæder mig rigtig meget, at erhvervsministeren er enig i, at det er vigtigt med gode muligheder for, at man også kommunalt selv kan sætte sit præg på kommunekortet, i forhold til hvordan butikkerne placeres.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ministeren på en eller anden måde kunne udspecificere lidt mere, i forhold til om der er andre krav i planloven, som gør, at det er et problem for Billund Kommune bare at ændre på deres lokalplan og dermed egentlig nikke ja til, at JYSK kan etablere sig.
Altså, er der yderligere krav i selve planloven, som kommunen skal opfylde, før det kan lade sig gøre?