runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Og tak til ordføreren for talen.
Danmarks Liberale Parti – skulle det ikke ligesom indikere, at forældre skal have frihed til at søge oplysninger, også på Sundhedsstyrelsens hjemmeside, i forhold til hvordan de ernærer deres børn bedst muligt?
Jeg håber, at ordføreren vil være mere nysgerrig efter, hvad der faktisk ligger bag de nordiske landes beslutning.
Det betyder, at de forældre skal gå til en diætist for at få vejledning, som de selv skal betale.
Det synes jeg ikke er lighed i sundhed.
Anders Kronborg (S), 2020-12-02:
Helt overordnet: Når vores myndigheder har en tvivl – og de har faktisk også noget, der er stærkere end en tvivl; de har også en forskning, der viser, at det kan hæmme et barns udvikling at leve vegansk – så mener jeg faktisk, at det er en pligt, at de oplyser om det.
Det er også en pligt, at vi herinde i dette Ting tager det yderst seriøst, meget alvorligt.
Det betyder ikke, at tingene ikke skubber sig.
Der kommer nye ting hen ad vejen.
Jeg tror i virkeligheden, at det, som ordføreren skal lytte til i mine bemærkninger, er, at jeg er meget nysgerrig på det område, men vi er også nødt til at være knivskarpe i forhold til at lytte til myndighedernes anbefalinger.
Carl Valentin (SF), 2020-12-02:
Og tak for en fin tale fra ordføreren.
Jeg kan høre, at hr. Anders Kronborg er enig i, at fremtiden er mere plantebaseret, og at det er den vej, det går.
Men det er i virkeligheden også det, synes jeg, der gør, at det er så vigtigt, at vi får lavet nogle kostråd her.
For for mig at se er der ikke nogen tvivl om, at der bliver flere veganske familier i fremtiden.
Lige nu er det i høj grad ressourcestærke familier, som vælger, at deres børn skal leve vegansk.
Derfor er der også mange af dem, der er velorienterede om kosten, men i fremtiden vil det formentlig i højere grad være sådan, at ikke så ressourcestærke familier også vælger, at deres børn skal ernæres vegansk, på grund af dyreetik eller klima, eller hvad de forskellige årsager nu engang kan være.
Er hr. Anders Kronborg ikke lidt bekymret for, at hvis man ikke vælger at imødekomme de her familier og give dem en god vejledning, så vil de fortsat ernære deres børn vegansk, men ikke nødvendigvis gøre det med nogle ordentlige kostråd?
Er ordføreren ikke bange for, at man ender i en situation, hvor man faktisk modsat ønsket kommer til at være skyld i flere fejlernærede børn ved ikke at støtte det her forslag?
Anders Kronborg (S), 2020-12-02:
Noget af det, som jeg vil gøre mig umage for at dykke ned i i forhold til udvalgsbehandlingen, er, om den oplysning, som Sundhedsstyrelsen separat giver, den oplysning, som Fødevarestyrelsen separat giver, til de familier, som vælger at leve vegansk eller vegetarisk, er god nok, eller om den kan styrkes.
Det synes jeg er et vigtigt spørgsmål at få frem.
Så er jeg meget enig med SF's ordfører i, at der kommer mere grønt på tallerkenen.
Jeg er også enig i, og jeg tror også, fremtiden bliver sådan, at der er flere, der lever både vegetarisk og vegansk.
Jeg tror dog, og jeg håber på, for det ved vi også via forskning, at vi skal have mange til at gøre lidt, for det er i virkeligheden det, der kommer til at fylde i forhold til klimaet.
Det er det, der kommer til at forbedre klimaet, frem for at få gør rigtig meget
Der tror jeg, det er vigtigt, at vi holder fast i den anbefaling, vi har – også for at fremme nysgerrigheden – om at det altså er vigtigt at leve varieret.
Det er vigtigt, at den her store 400-gramsbøf, som nogle får om fredagen, måske kan blive en 150-gramsbøf, og så kan der blive suppleret med mere af det grønne, eller man blander grønt i farsen, eller man har kødfrie dage hjemme i køkkenet eller i statslige køkkener f.eks.
Carl Valentin (SF), 2020-12-02:
Jeg er faktisk enig i det, ordføreren siger, med, at det er bedre, at mange gør lidt, end at nogle få gør rigtig meget, for vi har større klimaeffekt ved, at der er rigtig mange mennesker, der skærer lidt ned, end at der er nogle få, der bliver veganere.
Men vi må jo også forholde os til, at der er en større bevægelse, i retning af at folk bliver vegetarer og veganere, og jeg synes, det er vigtigt, at de kan lytte til vores myndigheder; at de ligesom i Sverige og i Norge og i Finland kan få nogle kostråd, som hjælper dem på rette vej.
Det er sådan set bare det, som jeg gerne vil sige her, og jeg håber, vi kan arbejde videre med det, til trods for at man ikke støtter det her forslag.
Anders Kronborg (S), 2020-12-02:
Det er netop også derfor, jeg siger, at jeg hilser det velkommen, at DTU faktisk er i gang med en forskning, som de kan præsentere i 2021, og at jeg også hilser det velkommen, at vores nye fødevareminister siger, at han er meget åben over for at se på den vegetariske del allerede i 2021.
Nu er der 3 uger, til vi kan skrive 2021.
Det er altså lige om lidt, og der vælger jeg en pragmatisk tilgang til det, hvor jeg gerne lige vil have lejlighed til også at se, hvad det egentlig er, der kommer fra DTU.
Det synes jeg sådan set er meget væsentligt i forhold til den kommende debat.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-02:
Tusind tak.
Når man googler vegansk mad til børn, skal man helt om på side 3 for at finde Sundhedsstyrelsens hjemmeside.
Det vil sige, at forældre, der gerne vil give deres børn vegansk mad, rådfører sig på en lang række andre hjemmesider, som går væsentlig mere konstruktivt til opgaven.
Og jeg kan se, at der er rådgivning om B12- og D-vitamin.
Der er også opskrifter til, hvordan børn kan få energi nok.
Så mit spørgsmål til ordføreren er egentlig bare, om det ikke er et problem.
Altså, Google er jo indrettet sådan, at det er pr. søgehit, altså hvor mange der rent faktisk slår op her.
Er det ikke et problem, at veganske forældre de facto helt undgår, som vi kan se, Sundhedsstyrelsens hjemmeside, fordi den netop lægger ud med ikke at anbefale den her type kost?
Anders Kronborg (S), 2020-12-02:
Nu vil jeg ikke gøre mig til ekspert i forhold til googlesøgninger, og hvordan hittene kommer op, og hvilke sider de er på.
Jeg er faktisk også i tvivl om, om vi kan indrette en lovgivning efter at tage hensyn til det.
Men som jeg tilkendegav over for Susanne Zimmer, vil jeg gerne i udvalgsbehandlingen dykke yderligere ned i, om den vejledning, der så er fra Fødevarestyrelsen og sundhedsmyndighederne, er god nok til dem, der har valgt et alternativt valg.
Det synes jeg sådan set er nærliggende at man får drøftet.
Det, jeg har forstået, er, at man er bange for, at nye kostråd vil udvande de etablerede kostråd.
Men man vil faktisk fra de to styrelser, henholdsvis Sundhedsstyrelsen og Fødevarestyrelsen, vejlede de familier individuelt, som ønsker at leve på en alternativ måde.
Og det synes jeg da er helt nærliggende at vi bliver klogere på.
Er den vejledning så god nok?
For alt andet lige må det jo være myndighederne, der er de bedste at søge vores råd hos.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-02:
Ja, det mener vi i Radikale Venstre også at det burde være.
Og nu har ordføreren jo været fødevareordfører, lidt længere end ministeren har været fødevareminister, så ordføreren ved jo også godt, at vi snakker primært om B12, vi snakker om D-vitamin, og vi snakker også om nok energi.
Som veganer kan man faktisk få nok energi – her snakker vi om joule, det kunne være franskbrød og syltetøj, det er faktisk vegansk.
Inde på Sundhedsstyrelsens hjemmeside får man for det første en advarsel, og så får man at vide, at man skal huske at give sit barn nok energi, og at man så skal give det nok af de her to typer vitaminer.
Det er jo i virkeligheden præcis det samme råd, man får på alle mulige andre typer hjemmesider om vegansk kost, som kommer før den her side, men hvor det er i en tone og en kommunikationsform, der faktisk er konstruktiv.
Kunne man ikke arbejde hen imod den retning, også på Sundhedsstyrelsens hjemmeside?
Anders Kronborg (S), 2020-12-02:
Altså, jeg mener, at vi sagtens kan få en god snak om det her og få det boret ud i udvalget.
Det er jo en god dialog, vi har her, men det er jo børn, vi har med at gøre.
Der er nogle klare retningslinjer, eller der er i hvert fald de udsagn, der er kommet fra DTU, hvor jeg forstår, at man samler det hele og kommer med nogle anbefalinger, og hvor man siger, at man faktisk har en frygt for, at det, hvis man lever vegansk, kan betyde, at man ikke får vitaminer, og at det kan betyde fejlernæring osv.
Det er i hvert fald noget, som jeg vælger at tage yderst seriøst i den her debat.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-02:
Tak for det.
Forslagsstillerne ønsker at pålægge regeringen at tage de nødvendige skridt til, at Sundhedsstyrelsen og Fødevarestyrelsen udarbejder vejledende konstruktive kostråd til forældre om vegetarisk og vegansk mad til spædbørn, småbørn og børn generelt.
Sundhedsstyrelsen har allerede udarbejdet en håndbog om ernæring, og de danske myndigheder siger jo fortsat, som det også er fremgået af debatten, at vegansk kost ikke aktivt kan anbefales til børn.
Jeg synes, det er udmærket, at der, som ministeren allerede har redegjort for og svaret på, er et arbejde om det, som pågår.
I fremtiden bliver det mere og mere plantebaseret, og derfor er det udmærket, at der arbejdes med det, som der også er redegjort for.
Og på den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Tak for det.
Det har godt nok været et vildt år, må man sige.
Og jeg synes også, at vi skylder at holde os for øje, at den gamle lov jo heller ikke var fantastisk.
Jeg var især optaget af, at vi hverken kunne få test eller værnemidler og faktisk også kom til at mangle medicin undervejs, og det har været årsagen til, at man var nødt til at lukke meget ned.
Så derfor vil jeg bare spørge ministeren, om rullende lagre kunne være en del af en fremtidig epidemilov, altså at vi simpelt hen sørger for at skrive ind i epidemiloven, at i fremtiden har vi lagre, der sikrer, at vi aldrig nogen sinde igen kommer til at stå og mangle test, værnemidler og medicin, som vi gjorde det i starten af den her epidemi.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-02:
Der er ikke nogen tvivl om, at man, hvis man vil have en dialog med folk, så skal lytte til dem.
Så der er plads til forbedring i vores kommunikation på det her felt.
Derfor vil jeg opfordre til, at fru Kathrine Olldag og andre engagerede folketingsmedlemmer stiller de skriftlige spørgsmål, der skal til, for at vi kommer hele vejen rundt om det her felt, og opfordrer til, at vi bruger den styrke, vores parlamentarisme har, til at holde myndighederne skarpe på spørgsmål og svar ved at stille de rigtige spørgsmål, sådan at vi er helt sikre på, at vi gør det på den rigtige måde.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Der tror jeg, jeg må være spørgeren svar skyldig.
Vi har jo den her hasteforespørgsel, mens vi lige har fået høringssvarene ind fra det udkast, der var i høring, og før vi går videre med næste skridt af forhandlingerne.
Hvis det er et ønske fra Folketingets partier, så lad os se, om det giver mening.
Jeg er helt enig i, at problemstillingen er reel i Danmark, og jeg kan sige – som sagt kommer jeg lige fra et EU-møde – at i store dele af Europa, faktisk nok hele resten af Europa, er det en reel problemstilling, der har været, med hensyn til medicin, værnemidler, testkapacitet m.m.
Det har vi kæmpet med, og det har resten af Europa har kæmpet med, så det er jo i hvert fald noget, der skal håndteres.
Fra regeringens side har vi jo som bekendt håndteret en del af det ved at lave en helt ny styrelse, som har det som fokus og ansvarsområde, og den er i fuld sving og leverer hver eneste uge, hvor jeg får overblikket.
Men i forhold til om det skal placeres i en epidemilov, vil jeg lige afvente, hvordan det rent juridisk kan lade sig gøre, men jeg er meget åben for også den idé.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-12-02:
Det lyder jo fint.
Men hvad er det præcis for en model, der sigtes på i den her mail til de tre partier, og som man beder om opbakning til?
Altså, der står: Som opfølgning på vores møde i går om den nye epidemilov – det er sådan set det, vi taler om – imødeser vi meget gerne jeres tilbagemelding på, om I bakker op om modellen.
Altså, det kan da ikke tolkes anderledes, end at der ligger en forståelse af den nye epidemilov og en model for den.
Og det gør man så med sine tre støttepartier.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Men det er det jo ikke.
Vi kan godt lade, som om det ikke er sådan, at når der er en hasteforespørgsel, så er det ikke regeringens opgave at sikre, at der ikke er et flertal imod regeringen.
Men det er bare ikke sandt.
Det er jo fuldkommen standard, og det ved hr. Kristian Thulesen Dahl udmærket godt med hans lange parlamentariske erfaring.
Jeg tror endda, han har siddet og været med til at forhandle med forskellige regeringer, også til forskellige hasteforespørgselsdebatter.
Og der har naturligvis også være drøftelser op til det her, og der er også fremlagt en klog tekst til dagsordenen, som jeg går ud fra at alle partier kan støtte.
Jeg synes, den er klog og fornuftig.
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Altså, jeg ved ikke, hvem det er, der har sendt sundhedsministeren ud på en mission som Komiske Ali.
Jeg føler med sundhedsministeren.
Jeg vil bare spørge om en enkelt ting: I juni måned pålægger et flertal regeringen at fremsætte en ny epidemilov baseret på folkestyre, transparens og retssikkerhed.
I september måned fremlægger man så et lovforslag, som indeholder alt andet end det.
Kan sundhedsministeren ikke svare på, hvad i alverden det er, der er foregået i regeringskontorerne i juni, juli, august og september, som gør, at regeringen kommer med et lovforslag, som på alle måder går stik imod det, alle eksperter har anbefalet, og stik imod det, som et flertal i Folketinget har pålagt regeringen?
Hvad er forklaringen på det?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Der er såmænd ingen grund til at være hverken vred eller ophidset, hr. Martin Geertsen, for forklaringen kender hr. Martin Geertsen jo godt selv.
Forklaringen er jo den, at vi havde drøftelser, og der var ønske om flere drøftelser – og dem tog vi så også – med de helt uafhængige juridiske instanser og tænketanke.
Justitia og Institut for Menneskerettigheder – jeg mener også, Danske Advokater var med – var inde og rådgive os og partierne.
Det seneste møde i følgegruppen var den 25. august, og så var vi inde i september måned, og så sendte vi det her lovforslag i høring.
Det skyldtes, at der var et ønske om det, så selvfølgelig gjorde vi det, men som hr. Martin Geertsen jo også ved, forhandlede vi videre, på trods af at der var et udkast i høring.
Og vi havde et møde bl.a. med Venstre, hvor en del af de elementer, som jeg har redegjort for i dag, også var oppe, og jeg ser frem til, at vi viderefører de forhandlinger, også med partiet Venstre, om indholdet af vores konkrete forslag og også om Venstres forslag.
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Nå, men det sidste her var da en tilståelsessag.
Altså, regeringen fremlagde et forslag, som den sådan set ikke selv var enig i, eller hvad?
Hvad er det, der er foregået ovre i Sundhedsministeriet og Justitsministeriet i den periode, fra et flertal i Folketinget pålægger regeringen at fremlægge et forslag til en ny epidemilov med udgangspunkt i folkestyre, transparens og retssikkerhed, til at regeringen fremlægger et forslag med det stik modsatte indhold?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Jeg tror, at vi har at gøre med en tilståelsessag fra Venstres side, for det var partiet Venstre, der som det eneste parti i den brede kreds af partier sagde, at det her skulle i høring, på trods af at vi lige havde siddet med tænketanke og fået idéer, og vi var rykket videre og var klar til at gå ind i en realitetsforhandling om, hvordan vi kunne skubbe det her sammen, og hvor vi alle sammen faktisk kunne se os selv i det.
Venstre var det parti, der sagde: Nej, det skal i høring nu.
Så svaret på spørgsmålet er, at det er det, der er foregået, altså at Venstre krævede, at vi skulle have det i høring, og så gjorde vi det.
Og nu står vi så her og har fået høringssvar, og det er jo fint nok, men så er det der, vi er.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-02:
Jeg sidder i begge de udvalg, som har med mindretallene at gøre, det tyske mindretal i Danmark og det danske mindretal syd for grænsen.
Og jeg ved jo godt, at det er regeringens – hvad kan man sige – ret at åbne og lukke grænser, men jeg vil alligevel spørge til, om ministeren ikke synes, at når der skal laves en ny lovgivning, så skal man også, for nu har vi fået nogle erfaringer, tage et hensyn til de to mindretal, som har samkvem på tværs af grænsen, altså så langt, som vi kan strække os, være åbne over for, at det samkvem selvfølgelig kan fortsætte.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Jeg er helt enig i, at der er et særligt hensyn at tage til de nære naboer og mindretal, vi har.
Det har man jo også set af den måde, det har været håndteret på indtil nu, altså at der har været særlige regionale tilgange.
Om det kan omfattes eller skal omfattes af en epidemilov, ser jeg frem til at kunne dykke ned i.
Jeg synes i hvert fald, at det vil være helt relevant at se på, om det er noget, som skal ind i lovgivningen.
Også her vil jeg sige, at det selvfølgelig skal holde juridisk, i forhold til hvordan man skriver det ind, altså om sådan et hensyn er noget, der holder juridisk.
Men kan vores jurister finde en formulering, som faktisk hjælper noget, som gør en god forskel, og som partierne er enige om, så er det for mig at se et ædelt og et godt synspunkt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-02:
Jeg er glad for, at ministeren i hvert fald ikke helt afviser tanken, og jeg ser frem til, at vi måske kan finde en formulering.
For jeg mener faktisk, det er vigtigt, at vi tager det hensyn til vores mindretal.
Det har været en rigtig, rigtig svær tid for dem.
Og nu tror jeg også, at vi har fået nogle erfaringer med, hvordan man kan delvis åbne en grænse for folk, som har et anerkendelsesværdigt formål på den ene og den anden side af grænsen.
Så tak for det.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Det gør det på ingen måde.
Som det også er Dansk Folkeparti bekendt, sendte vi et udkast i høring – det var den 30. september – på baggrund af de møder, ordføreren fra DF har redegjort for, møder med tænketanke og andet.
Og så sendte vi et udkast i høring.
Men vi fortsatte jo drøftelserne.
Vi havde jo bilaterale møder med hvert enkelt parti.
Vi har haft møder med Venstre, Nye Borgerlige, Liberal Alliance, SF, Radikale og Dansk Folkeparti.
Og så har vi op til den her hasteforespørgsel naturligvis som alle andre regeringer sikret os, at der er ikke er et flertal imod regeringen.
Det er jo fuldstændig standard parlamentarisk arbejde, hvad jeg ved hr. Kristian Thulesen Dahl med hans lange parlamentariske erfaring ved – det er fuldkommen standard .
Der er ikke indgået nogen stemmeaftale med nogen partier.
Vi fortsætter drøftelserne med samtlige partier og ser frem til de møder.
Og jeg tror, der er indkaldt til et i denne eller næste uge.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-12-02:
Det er meget rørende, at sundhedsministeren står her i Folketingssalen i dag og siger, at det er vigtigt, at man inviterer partierne og har drøftelser, og hvis der er nogen, der har noget, så kan man endda også komme med eventuelle ændringsforslag.
Det er jo fantastisk.
Hvad er det for en model, hvad er det for et møde, hvad er det for en måde at forhandle på, hvis man i øvrigt nu står og lader, som om hele Folketinget skal inddrages?
Det tyder jo på noget andet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Tak for det, og tak for en usædvanlig tale i en forespørgselsdebat, som jo handler om, at vi skal have en ny epidemilov.
Så jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren har lyst til at indvie os i, hvad ordføreren tænker kunne give mening at medtage i en ny epidemilov, som jo netop skal sikre mere demokrati og mere gennemsigtighed og procedurer for, hvordan man bærer sig ad med at træffe svære beslutninger i en svær situation.
Måske ordføreren også havde et bud på det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-02:
Nu har Nye Borgerlige ikke siddet med ved de forhandlinger, som SF åbenbart har været til, hvor regeringen har fremlagt den anden version af den epidemilov.
Jeg kan kun forholde mig til det, som regeringen har lagt frem til høring som regeringens forslag til en ny epidemilov.
Og der er vi meget, meget kritiske, for i det forslag mener vi ikke at forankringen ligger i Folketinget, men at den ligger hos den enkelte minister, som selv kan få lov til at definere, hvad det er for en sygdom, vi har med at gøre, og derfor give sig selv beføjelser.
Vi mener, det er yderst, yderst vigtigt, at forankringen ligger i Folketinget; vi mener, det er yderst vigtigt, at der ikke er noget tvang; og så mener vi ikke, at folk skal tvinges til at afgive informationer, og at myndigheder og virksomheder skal tvinges til at afgive informationer til en minister.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Altså, det bliver jo lidt let, men jeg tror bare, jeg vil henvise til de drøftelser, som både ordføreren og jeg har deltaget i, hvor folk fra Justitia og Institut for Menneskerettigheder og andre gode folk har været med til ligesom at give os nogle gode idéer til, hvordan sådan en lov kunne skrues sammen, så den både bliver demokratisk og vi samtidig også sikrer, at Folketinget stadig væk har en hånd på de beslutninger, der skal træffes.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-02:
De forhandlinger blev vi jo inviteret til i Nye Borgerlige, og der dukkede jeg også op, og jeg hørte da på det.
Derfor kom det da som en overraskelse, at regeringen fremlagde det udkast til epidemilov, som den gjorde.
Så hører jeg godt nok nogle, der siger: Nej, men det var under tidspres.
Jamen prøv nu at høre her: Siden vi vedtog den midlertidige epidemilov, har man vidst, at man havde indtil den 1. marts til at få noget nyt i hus.
Men det var først, da vi så fremsatte et forslag om, at nu skulle det altså gøres, og vi satte pres på det inden sommerferien, at man begyndte på det.
Så gang på gang har vi måttet presse ham, så undskyldningen om, at man har handlet lidt på bagkant, køber jeg ganske enkelt ikke.