runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-06:
Jeg er ordfører for kultur og idræt, og det er deres sag, jeg taler, og så må andre ordførere tage sig af, hvad der ellers måtte være af andre områder, og det gør de så heldigvis også.
I det frivillige foreningsliv er de jo rigtig usikre på, hvad de må, og hvad de ikke må.
Hvordan er reglerne?
Og hvordan er rammerne?
Kunne ministeren måske blive lidt mere klar i mælet over for dem i forhold til, hvilke retningslinjer de har at holde sig til?
Lea Wermelin (S), 2020-05-06:
Jeg synes godt nok, der er uld i mund, for det er mere-mindre og mindre-mindre.
Altså, det er lidt svært at forstå, hvad Venstre egentlig præcis vil med det her.
De grønne organisationer efterlyser det her, og de siger, at det er et godt skridt på vejen.
Men det er klart, at det selvfølgelig ikke står alene, for vi skal også gøre meget mere af alle mulige andre tiltag.
Men det er altså ikke et spørgsmål om enten-eller.
Det er et både-og, hvis vi skal løse den naturkrise, vi står i.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-06:
Vi er fuldstændig med på også at skulle gøre en ekstra indsats for at passe på alle de både fuglearter og plantearter, som ministeren remsede op, så det er vi fuldstændig enige i.
Men så er det bare underligt, at man så lige præcis vil gå ind at gøre det på nogle arealer, som står til at have lav naturværdi.
Man kan forstå, at ministeren, hvis det, hun siger, koges helt ind til benet, hellere vil passe på nogle græsmarker end passe på noget mere flot natur, for man kunne jo komme til at passe noget mere på noget mere flot, god natur ved at gøre det mere målrettet end det her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-05-06:
Jeg er enig i, at man, når det gælder de almindelige afdelingsmøder og beboermøder, svækker demokratiet.
Men jeg vil faktisk omvendt sige, at hvis man har en demokratisk vedtaget beslutning i boligorganisationen, i kommunalbestyrelsen og også her i Folketinget, som man så forsinker eller forhaler gennem juristeri, så mener jeg også, det er en svækkelse af demokratiet.
Hvis ikke man vil acceptere flertallets, folkestyrets, beslutning og så igennem retssager – som måske endda pålægger yderligere huslejestigninger til beboerne – forhaler de beslutninger, så mener jeg ikke, det er en styrkelse af demokratiet.
Det mener jeg er en svækkelse af demokratiet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-06:
Nej, men der kunne jo være nogle retssager, som det giver mere mening at gennemføre, inden folk er sat ud af deres boliger.
Det er jo bl.a. det, som nogle af retssagerne kunne handle om.
Det er jo rimeligt, at vi kommer frem til, at afdelingsmøder kan forholde sig til, om man vil afsætte penge til advokatbistand, sådan at de sager kan blive kørt.
Der kan være andre afdelinger, hvor man uden videre kan køre de her retssager.
Så jeg synes faktisk, det er væsentligt, at coronakrisen ikke underminerer demokratiet og svækker beboernes mulighed for at køre de sager, efter Folketinget har besluttet noget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-05-06:
Jamen det gør jeg i allerhøjeste grad.
Jeg tror nu kun, at der er 15, men lad det ikke skille os ad.
Men jeg mener, det er afgørende for at sikre, at vi får nogle blandede boligområder.
Jeg ærgrer mig over det, hver eneste gang årsmøder eller beboermøde i den almene boligsektor er nødt til at blive aflyst.
Men jeg vil også sige, at jeg ikke tror, at retssager, som jo går imod demokratiske beslutninger både i Folketinget, i kommunalbestyrelserne og i boligorganisationerne, ikke er noget, der er livsvigtig for at gennemføre de udviklingsplaner, der er vedtaget demokratisk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-06:
Tak for det.
Altså at man kan køre sager omkring ekspropriation.
Man kan jo ikke sætte gang i det, før et afdelingsmøde har besluttet, om man vil lave et revideret budget, sådan at det giver mulighed for at køre retssager, som er en del af processerne her.
Et er jo, at Folketinget vedtager nogle love, noget andet er, at borgere efterfølgende, bl.a. boligforeninger og beboere i boligafdelinger, har en mulighed for at tage andre skridt.
Det er der, man så bliver hæmmet af, at man jo ikke kan få vedtaget det budget, der var lagt op til.
Jeg er også bekendt med, at man i Vollsmose ikke har kunnet holde de afdelingsmøder, som man skulle.
Jeg er bekendt med, at man i Tingbjerg heller ikke har kunnet holde afdelingsmøder.
Det betyder jo, at vi kan komme i en situation, hvor den køreplan for en udviklings- eller afviklingsplan ikke kan køre efter det, der var planlagt.
Men jeg noterer mig, at ministeren siger, at den indrapportering til 1. oktober kunne give anledning til, at man kigger på, i hvilket omfang den her coronakrise har haft konsekvenser for beboerdemokratiet og den mulighed for at kunne træffe beslutninger på demokratisk vis, som en opfølgning på den parallelsamfundspakke, som den tidligere regering fik gennemført med et ret stort flertal.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-05-06:
Tak for spørgsmålet.
Nej, jeg kan ikke oplyse, hvor mange af boligorganisationerne, der skal realisere en udviklingsplan, som har måttet aflyse møder, hvor der skulle træffes vigtige beslutninger for planernes fremdrift.
Jeg er ikke i besiddelse af de oplysninger.
Men jeg tror heller ikke, at vi står med et stort problem på det område.
Muligheden for at udskyde eller aflyse møder i de beboerdemokratiske organer i den almene boligsektor er isoleret til den tidsperiode, hvor sundheds- og ældreministeren har udstedt et forbud mod større forsamlinger.
Møder, der er udskudt, skal uden unødigt ophold afholdes, når forsamlingsforbuddet bliver ophævet, og bekendtgørelsen gælder som udgangspunkt kun frem til 1. juli i år.
Til sammenligning løber udviklingsplanerne frem til 2030.
Derfor har jeg svært ved at se, at en eventuel og – set i det store billede – kortvarig udskydelse af en beslutning i foråret 2020 fører til en forsinkelse i omdannelsen af boligområderne frem mod 2030.
Den første afrapportering af udviklingsplanernes fremdrift skal sendes til Boligministeriet den 1. oktober 2020.
I den forbindelse får vi mulighed for at tage bestik af, om vigtige oplysninger er udskudt, og om det har betydning for opfyldelsen af milepælen det første år.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-06:
Kan ministeren oplyse, hvor mange af de boligforeninger, som er pålagt at lave udviklingsplaner for afvikling af 60 pct. almene familieboliger, der har måttet udskyde eller vil blive nødt til at aflyse store møder for beboerne eller andre besluttende møder som følge af begrænsninger i forsamlingsfriheden forårsaget af corona?
Og vil ministeren give disse boligforeninger mulighed for at forlænge tidsfristerne for gennemførelse af de såkaldte udviklingsplaner?
Hans Andersen (V), 2020-05-06:
Vi er helt åbne over for at diskutere alle modeller, alle løsninger, for at sikre at hjælpe SAS videre ud på den anden side af krisen.
Men vi mangler sådan set en invitation fra regeringen til at drøfte en langsigtet plan for, hvordan vi hjælper luftfarten videre.
Og her i det konkrete tilfælde er det jo SAS.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-06:
Men den tilkendegivelse kan hr. Hans Andersen jo godt få her, og han har også kunnet læse sig frem til det i Børsen, hvor finansministeren har udtalt det, altså at den danske regering – sammen med et bredt flertal i Folketinget, tror jeg i øvrigt – er indstillet på at gøre alt, hvad vi kan, for at SAS holder snuden oven vande og genvinder positionen som et af Nordeuropas førende luftfartsselskaber på den anden side af den her krise.
Men det er jo til gengæld interessant også at høre, at Venstre i dag i virkeligheden taler for – hvis det er, at man ønsker den tyske vej – et større statsligt engagement i et privat selskab.
Hans Andersen (V), 2020-05-06:
Man i andre lande – Tyskland, Frankrig – har regeringerne jo annonceret milliardstøtte til deres luftfart i en størrelsesorden, som ikke er set tidligere.
Og der synes jeg, at vi mangler en tilkendegivelse fra regeringen om, at det også er en del af en plan.
Og vi mangler en langsigtet plan, hvor vi kan sige: Vi har brug for at hjælpe SAS ud af krisen.
Og det mangler jeg sådan set at høre at regeringen på samme måde er optaget af.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-06:
Det synes jeg jo er et interessant synspunkt, al den stund at den situation, som SAS og den øvrige globale luftfartsbranche står i, er, at som følge af en global pandemi og sundhedskrise er aktivitetsniveauet faldet fra 100 pct. til under 1 pct. af deres omsætning.
Hans Andersen (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Igen siger ministeren, at ministeren og regeringen vil gøre, hvad der er nødvendigt, for at SAS kommer igennem krisen.
Men spørgsmålet var jo, om regeringen havde gjort tilstrækkeligt, og man kan i hvert fald konstatere, at nu står vi i en situation, hvor SAS har annonceret fyringer, selv om der er hjælpepakker.
Så vi kan i hvert fald konkludere, at det jo ikke har været tilstrækkeligt.
Så er spørgsmålet jo: Hvad kan piloten og kabinepersonalet, som er blevet annonceret fyret, bruge de ord, der lige er kommet fra ministeren, til?
Jeg synes, at vi måske skulle anerkende, at ja, vi har lavet hjælpepakker, og ja, det er nogle store beløb – men har de været tilstrækkelige?
Det er jo det, der er spørgsmålet.
Og vi mener i Venstre, at man jo kan konstatere her, at de ikke har været tilstrækkelige.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-06:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig begynde med at slå fast, at regeringen er klar til at hjælpe SAS yderligere, hvis det er nødvendigt for at få selskabet gennem krisen.
Regeringen har fra krisens start arbejdet på højtryk for at gennemføre omfattende hjælpepakker, der kan understøtte det danske erhvervsliv og hjælpe de danske lønmodtagere i en økonomisk presset tid.
Den 10. marts, få dage efter statsministerens udmelding om den delvise nedlukning af det danske samfund, præsenterede vi de første initiativer til at afhjælpe dansk økonomi og erhvervsliv med bl.a. udskydelse af betalingsfristerne for A-skat og moms.
Kort tid derefter præsenterede regeringen og arbejdsmarkedets parter en midlertidig lønkompensationsordning for lønmodtagere på det private arbejdsmarked, en ordning, hvor SAS har ansøgt om kompensation til ca. 3.600 medarbejdere, og som derfor også har medvirket til at holde hånden under beskæftigelsen i og omkring Kastrup.
Siden hen har regeringen sammen med Folketingets øvrige partier vedtaget omfattende tiltag og hjælpepakker, der skal holde hånden under den danske økonomi, og som samlet set udgør i omegnen af 400 mia. kr.
Det er tiltag, som også vil komme den danske luftfartssektor til gode.
Jeg vil desuden endnu en gang understrege, at regeringen tager situationen omkring SAS meget alvorlig.
Den tilkendegivelse vil jeg give videre til finansministeren, som jeg er klar over selvfølgelig både har løbende drøftelser med sin svenske kollega oppe i Stockholm fra den svenske regering, som er den anden store medejer af SAS, men jo selvfølgelig også med SAS' ledelse.
Og jeg glæder mig især også over Venstres synspunkt, fordi det står så meget i kontrast til det, der blev udtrykt i 2017 af daværende finansminister Kristian Jensen, hvor man dengang ønskede at afhænde det danske medejerskab af SAS.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-06:
Jeg mener, det er en styrkelse af demokratiet, at det beboerdemokrati, der er i afdelingerne, får lov til at folde sig ud, og det kan jo kun folde sig ud, hvis man har mulighed for at holde de besluttende afdelingsmøder, hvor alle beboere så kan forholde sig til et indkomment forslag om, om man vil starte en retssag.
Det synes jeg ikke man på forhånd skal nedvurdere på nogen vis, for hvad kunne den enkelte beboer ellers gøre?
Ja, der er det altså nemmere at gå sammen og ligesom få besluttet, at der skal være noget advokatbistand, i forbindelse med at man vil køre sager.
Så det synes jeg absolut vi skal afvente og ikke påvirke på forhånd.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-05-06:
Jamen jeg er bare ideologisk grundlæggende uenig i det, som ordføreren fører frem.
Jeg mener, det er en unødig amerikanisering af vores folkestyre, at det skal være sådan, at hvis man er uenig i det, som flertallet beslutter, så kører man retssager på den ene og den anden sag for så gennem domstolene og dommerne at underkende det, som folkestyret har besluttet.
Det mener jeg er en amerikanisering af vores folkestyre, og det er jeg ikke interesseret i.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi skal sørge for, at der ikke bliver udskudt et beboermøde for meget eller et årsmøde for meget i de enkelte boligafdelinger, og det er afgørende, at vi får det tilbage i funktion så hurtigt som overhovedet muligt.
Lea Wermelin (S), 2020-05-06:
Men for os er det bare ikke et enten-eller.
Det er et både-og, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fra Venstre, om man ikke synes, at de almindelige arter, som det jo også handler om, altså nogle af de fugle, som jeg lige nævnte – viben, sanglærken, agerhønen – er vigtige arter at passe på.
Eller hvorfor er det, at Venstre er så forhippet på, at vi ikke skal gøre det?
Jeg synes da ikke, at det er så mærkeligt, at arealer, som i 30 år er blevet pløjet og sprøjtet, ikke har så høj en naturværdi, og det er jo faktisk dem, som vi siger at vi vil forbedre.
Det er jo derfor, vi vil lave en bedre beskyttelse af en naturtype, som vi for 30 år siden har sagt var en særlig naturtype.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-06:
Jamen også i Venstre vil vi – det tror jeg at de fleste partier siger at de vil – gerne gøre en masse gode ting for at passe godt på natur og biodiversitet og også konkret gøre noget ved det.
Det gjorde vi jo også, da vi havde regeringsansvaret, og jeg var med til det i Venstre.
Vi gør det bare på en anden måde.
Det, der undrer her, er, at man går ind og siger, at man også vil beskytte noget natur.
For når vi så kigger ned i papirerne og opgørelserne, fremgår det jo, at over halvdelen af de arealer, som ministeren nu vil sige at man beskytter, står til at have en lav naturværdi.
Nu er en hel del af det jo, kan man sige, blot nogle enggræsarealer, som bliver brugt til noget afgræsning, og så er det, det lyder underligt, at man går ind og siger, at man vil beskytte det.
Lea Wermelin (S), 2020-05-06:
Danmark har i løbet af de seneste 40 år – og hold nu fast – mistet over 2,9 millioner fugle, som er særlig knyttet til agerlandet.
Og det er jo til gavn for vores fugle som agerhønen, viben og sanglærken, som har været i tilbagegang i en årrække, og som nu er rødlistede.
Det er Aarhus Universitets vurdering, at biodiversiteten på de arealer, som forbuddet omhandler, gradvis vil blive forøget, og at der allerede i løbet af de første 10 år forventes at være en målbar forbedring af naturtilstanden og biodiversiteten på arealerne.
I første omgang skabes bedre livsbetingelser for de mere almindelige arter, og på sigt ville flere og flere arter kunne leve og trives på arealerne.
Med det her initiativ tager vi derfor et vigtigt skridt for at forbedre de lysåbne enge i det åbne land, og initiativet står selvfølgelig ikke alene.
Vi har også på finansloven for i år afsat midler til mere urørt skov, og vi er i færd med at forberede en natur- og biodiversitetspakke, som skal give biodiversiteten bedre vilkår.
Så vi vil rigtig mange gode ting for vores natur, og der er det her et vigtigt skridt på vejen.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor gennemfører regeringen sit forbud mod gødskning m.v. i § 3-områderne, når der ifølge forskere ikke er fagligt belæg for regeringens lovforslag og man i øvrigt kunne få mere natur og biodiversitet med andre mere målrettede tiltag på naturområdet, f.eks. mere urørt skov, mere skovrejsning og andre målrettede tiltag til mere biodiversitet og natur?
Lea Wermelin (S), 2020-05-06:
Hele forskellen her er jo, at Venstre faktisk ikke bakker op om det her forbud.
Og så pakker man sig ind i, at der er nogle, der bliver ramt osv.
Men vil det så sige, at Venstre, når det drejer sig om alle dem, som enten ikke står til ekspropriation eller dispensation, bakker op om det her forslag?
Erling Bonnesen (V), 2020-05-06:
Jamen det, der er det kritisable her, er, at ministeren siger, at det stort set kun er, hvis man bliver dømt til det i retten, at man vil få erstatning.
Det burde være den anden vej rundt, sådan at regeringen siger, at man – når det er, at regeringen griber ind på den her måde, som den gør – så selvfølgelig skal ydes erstatning.
Der er jo landmænd, der nu sidder derude og bliver meget hårdt ramt, og der er det jo ikke nok at komme med nogle gennemsnitsberegninger om, at det i gennemsnit for dem alle sammen er det og det tal.
Der sidder jo nogle, som bliver uforholdsmæssigt hårdt ramt, og som ikke ved, om de er købt eller solgt.
Det er også derfor, jeg bliver ved med at presse på for, at ministeren i den her sag burde vende rundt og sige, at selvfølgelig giver man en erstatning, når det er, at nogen bliver så hårdt ramt som her, og det behøver man ikke at blive trukket i retten for.
Lea Wermelin (S), 2020-05-06:
Spørgeren får svar, men vi er bare ikke enige, og det er jo det, der er hele forskellen.
Vi synes, det her er et vigtigt skridt.
Vi kan se, at langt de fleste vil være berørt med under 5 ha i forhold til de her naturbeskyttede områder, og det er jo en naturbeskyttelseslov, som vi har haft i snart 30 år, men hvor de her arealer ikke har været beskyttet af gavn, men kun af navn.
Og det er det, vi vil lave om på.
Så regeringen er jo slået ind på en ny grøn kurs, og der er der altså elementer, hvor det er erstatningsfri regulering ligesom på andre områder.
Så nej, vi lægger op til, at det skal være erstatningsfrit, men det er klart, at man med hensyn til de landmænd, som er ekstraordinært hårdt ramt, og hvor der kan være tale om ekspropriation, selvfølgelig skal kigge på den sag, eller give en dispensation.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-06:
Vi handlede i Venstre jo netop helt konkret på det, for i stedet for at gøre det på de her arealer, hvor der på mange af dem er en ganske lav naturværdi, så gjorde vi nogle andre tiltag: mere urørt skov, mere skovrejsning og en række andre initiativer, også på biodiversitetsområdet.
Det er da præcis det, jeg så også vil opfordre miljøministeren og regeringen til at gøre, når det nu er, at spørgsmålet her igen kommer op.
Men igen: Jeg får ikke rigtig svar på, om ministeren vil tage op til fornyet overvejelse at give en konkret erstatning til de landmænd, som bliver ganske alvorligt ramt i den her situation.
De bliver jo direkte frataget nogle af deres driftsmuligheder.
Det er jo en indgriben i den private ejendomsret, og det er et godt grundlæggende princip at erstatte det i Danmark.
Lea Wermelin (S), 2020-05-06:
Problemet er jo bare, at når det så bliver konkret, vil man det ikke alligevel.
Og det her forbud prøvede vi jo, da vi sidst havde regeringsmagten, at indføre.
Da den tidligere, blå regering så kom til, rullede man det tilbage igen.
Og hvis det var, at spørgeren og spørgerens parti var så optaget af, at det her rent faktisk skulle komme igennem, men at landmændene skulle have kompensation, hvorfor benyttede man sig så ikke af den mulighed i stedet for at rulle det tilbage?
I virkeligheden beskyttede man jo netop ikke naturen, og der ser vi bare forskelligt på det.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Jamen vi er fuldstændig enige i, at vi selvfølgelig skal passe godt på vores natur og vores omgivelser, og vi er også i Venstre fuldstændig enige med hensyn til at lave en indsats i forhold til at styrke biodiversiteten.
Vi har slet, slet ingen problemer i forhold til det.
Der, hvor kæden ryger helt af, og der, hvor det er kritisabelt, er, når man griber ind i ejendomsretten, fratager lodsejerne rettigheder uden erstatning, altså gennemfører det som erstatningsfri regulering.
Det er der, kæden ryger af, og det er det, vi synes er kritisabelt.
Når det er staten, dvs. det offentlige i bred forstand, der griber ind i ejendomsretten over for folk – det gør man mange andre steder, hvis man tager arealer til vejanlæg osv. – så er det jo et grundlæggende godt dansk princip, at så yder man erstatning.
Burde det ikke være det samme her, når man griber ind i ejendomsretten?
Det er jo landmænd, der har nogle af de her arealer, som f.eks. blot er ganske almindelige græsarealer, hvor de giver en lille smule gødning, for at kreaturerne kan gå der og blive fedet op i løbet af sommeren.
Der fratager man dem jo den indtjeningsmulighed nu, og nogle af dem lider et ganske stort tab.
Så der er det ikke nok med nogle gennemsnitsbetragtninger på det.
Der er landmænd, der står til at blive meget hårdt ramt af det her, og det synes jeg er helt forkert.
Vil ministeren ikke tage det her op til overvejelse?
Lea Wermelin (S), 2020-05-06:
Tak for spørgsmålet.
Vi står i en naturkrise, hvor arter uddør hurtigere, end det er set før i menneskets historie, og derfor skal vi passe bedre på vores natur.
Det gælder også de lysåbne naturområder, som er beskyttet af naturbeskyttelseslovens § 3.
Nu tager vi et vigtigt skridt ved at forbyde sprøjtning, gødskning og omlægning af de her beskyttede naturområder, og på den måde bliver der skabt bedre levesteder for de beskyttede naturområder til gavn for bl.a. fugle, insekter og planter.
Natur- og miljølovgivningen i Danmark omfatter både erstatningsfri regulering og indsatser, hvor virksomheder bliver kompenseret for det tab, reglerne medfører.
Der følger ofte ikke kompensation med, når der stilles generelle krav til virksomheder, der skal begrænse forurening og miljøbelastning.
Her er det forureneren, der betaler.
Det gælder eksempelvis regler om affaldshåndtering.
I andre tilfælde bør vi naturligvis overveje at yde de ramte virksomheder kompensation.
Forbuddet her vurderes dog at have begrænsede økonomiske konsekvenser for de fleste berørte bedrifter og vil ikke udelukke en fortsat udnyttelse af de berørte arealer.
Forbuddet foreslås at træde i kraft om 2 år, og på den baggrund finder jeg og regeringen det rimeligt at gennemføre forbud som erstatningsfri regulering.
Hvor en landmand måtte blive særligt hårdt ramt, er der jo så også mulighed for ekspropriationserstatning eller dispensation.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor vil regeringen ikke give fuld erstatning til lodsejerne, når regeringen griber ind i ejendomsretten og fratager lodsejerne rettigheder og muligheder med sit forbud mod gødskning m.v. i § 3-områderne?
Kim Valentin (V), 2020-05-06:
Nu spurgte jeg jo rent faktisk ministeren om, hvad han ville gøre for at genstarte.
Der kunne man måske efterspørge, at der var en plan for det.
Det er trods alt 4,6 pct. af det danske bnp, der kommer fra turismeindtægter.
Det er 161.000 jobs.
Man kunne måske forvente, at der var et klart svar på det.
Men hvad mener ministeren så der skal til, for at Danmark igen bliver en attraktiv feriedestination?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Jeg prøvede at indikere, at i en sommer – lad os antage det, men jeg ved ikke, om det bliver tilfældet – hvor indrejserestriktionerne er blivende, hvordan håndterer man så situationen?
Og der har vi jo som danskere mulighed for at bruge vores eget land som turistmål.
Jeg tror ikke, at det kan opveje det en til en, men det kan afbøde det, ligesom hjælpepakkerne afbøder på en anden måde, hvad angår de tab, der er for dansk erhvervsliv.
Det, vi konkret har for os i erhvervsordførerkredsen, hvor alle partierne jo deltager, er en temadrøftelse om lige præcis turisme og oplevelsesøkonomi, og der vil vi kigge på problemets omfang, tal og data, som ordføreren også bringer på banen, og så skal vi drøfte, hvad vejen frem er: Hvor meget hjælper hjælpepakkerne, og hvad er der i øvrigt, som ikke er håndteret?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-06:
Hvordan vil ministeren forklare de større elever i 6.-10. klasse, at de ikke må mødes, når de ser, at deres mindre søskende er i skole og institution, og at deres forældre er tilbage på arbejde?