runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg skal gøre det kort og godt.
Vi skal i dag forholde os til endnu et lovforslag, hvor man har samlet alt godt fra havet, og vi ønsker i Liberal Alliance, at lovforslaget deles op, således at vi kan stemme nej til den del, som vedrører kønsneutrale betegnelser.
Så er der delen om ophavsret, og her finder vi det positivt, at man laver en række forbedringer og tydeliggørelser, som gør det lidt nemmere at manøvrere og nå til enighed på et ellers ret komplekst område.
Til sidst er der delen omkring de kunstneriske uddannelser, som jeg kan forstå skyldes en forglemmelse.
Denne forglemmelse står nu i vejen for at kunne lave bekendtgørelser vedrørende optagelsesprøver og eksamener på de videregående kunstneriske uddannelser, og det kommer der med lovforslaget atter styr på.
Jeg har dog brug for en tilkendegivelse fra ministeren af, at man ikke hermed ønsker eller har i sinde at ensrette de videregående kunstneriske uddannelser, og at man ikke har i sinde at ensrette deres optagelseskrav og måder, de eksaminerer på, for det ville være en stor skam, og det er afgørende for LA.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Sprogligt – og det er måske det eneste område – har jeg egentlig altid selv været meget konservativ.
Jeg stavede miljø med i og e og u i stedet for j og ø i mange år og var meget fortørnet, da Dansk Sprognævn mente, at mayonnaise skulle staves med j og o og æ og i stedet for y og o og a og i og s og e.
Men der er altså igen nok også grænser for, hvad vi som lovgivningsmagt skal blande sig i, og hvad vi ikke skal blande os i, og her er der jo en lov, der bruger de her udtryk, som nogle synes skal være nogle andre.
Vi kan vælge at gøre det til en stor sag.
Vi kan også vælge at sige nå ja.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Men nu var det jo ordføreren selv, som kom ind på glidebanen – altså, at ting starter et sted.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Det bliver nævnt, at det er ærgerligt, at sådan en lille ting skal vælte læsset.
Det sker nu heller ikke.
Men jeg synes bare, at det er væsentligt at sige, at det er vigtigt.
Altså, vores sprog er jo vigtigt, og vi skal ikke nødvendigvis i Folketinget være forefront, når det drejer sig om at ændre sproget – sådan som jeg nu lige har gjort ved at sige »forefront«.
Men jeg synes, at det er meget væsentligt at sige, at det betyder noget for os, og at det betyder noget for rigtig mange ude i Danmark, når sådan noget diskuteres.
Det er noget, der i den grad kan få følelserne frem, og det har jeg fuld forståelse for.
Så det er lidt ærgerligt, kan man sige, at det kommer til at overskygge et lovforslag, som er rigtig godt, og som vi ikke havde nogen problemer med at stemme for.
Det er en modernisering af loven, og det er rigtig godt, at det nu indskrives i loven – også det her med parodier, som vi har været fremme med, efter at Højesteret sidste år fastslog, at Berlingske ikke krænkede arvingerne til Den Lille Havfrue ved at bringe en karikaturtegning og et fotografi af Den Lille Havfrue med mundbind.
Vi kan alle sammen huske, hvordan det så ud.
Det giver også DR og TV 2 nogle bedre muligheder for at indgå aftaler om brug af musik på deres onlineplatforme og sikre, at film- og tv-producenter har krav på oplysninger om, hvordan deres produktioner bruges.
Så kommer det her med de sproglige ændringer af kønnede betegnelser som ophavsmænd osv. Vi har været det igennem.
Når man diskuterer de her ting, mand og mand imellem, kan man altid grine lidt af det, fordi det virker komisk at begynde at lave noget om, der slet ikke giver nogen mening.
Og så græder vi alligevel på samme tid, fordi det i den grad er noget, der griber ind i sproget.
Skal vi gå ud og lege i sneen og lave en sneperson?
Jeg er bange for, at når vi går ind i den her debat fra Folketingets side, vil mange ude i landet synes, at vi er meget latterlige.
Det her er en latterlig diskussion.
Sproget skal ændres af sig selv nedefra og ikke i statsdirektiver.
Må jeg lige tilføje noget?
Undskyld, formand.
Som det også er sagt af fru Katrine Daugaard, vil jeg opfordre ministeren til at skille lovforslaget ad, så det med de kønsneutrale betegnelser kommer i et selvstændigt lovforslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Nu er vi vist ude på et eller andet overdrev, må jeg sige.
Jeg tror ikke, at LA's ordfører har nogen som helst forventning om, at jeg skulle synes, at det der var en god idé.
Jeg har ikke selv hørt om det.
Det synes jeg selvfølgelig lyder vildt, fordi det jo dybest set er diskrimination, der lægges op til.
Det tager jeg bestemt afstand fra, men det har jo ikke noget som helst med det her lovforslag at gøre – som i overhovedet ikke.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-12:
Vi lytter til alle, men vi lytter også til ministeriet, når de siger, at der generelt er en høj efterlevelse af reglerne i Danmark, og at det efter deres vurdering derfor er den rette balance, som man har fundet med det lovforslag her.
Jeg tror ikke, at jeg kan komme det meget nærmere.
Man vil altid kunne finde eksempler på snyd, og det vil man både med den ene ordning og med den anden ordning, og det skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at undgå.
Men det er som sagt en balance, og der synes vi, at det her rammer det rigtige.
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-12:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at fremhæve en enkelt sammenhæng.
Hvis vi gerne vil bibeholde vores høje velfærdsniveau, skal der vækst til.
Det er væksten, der sikrer vores mulighed for at være et land i fremdrift, der kan tilbyde vores børn en god start på livet med muligheder hele deres liv med f.eks. gode uddannelser, og den sikrer, at når vores borgere bliver syge og skal på sygehuset, er det danske sundhedsvæsen også i fremtiden i top.
Dansk Industri har senest kortlagt den sammenhæng, jeg taler om.
Når virksomheder skal svare på, hvilke barrierer der hæmmer deres udviklingsmuligheder i Danmark, er det svar, der topper listen, mangel på medarbejdere.
At sikre arbejdskraft er vigtigt, hvis vi også i fremtiden skal kunne fastholde vores høje velfærdsniveau.
Vi politikere ved det, og branchen ved det.
F.eks. skal det i fremtiden være lettere at benytte erhvervsordningerne, der understøtter virksomhederne i en effektiv rekruttering af udenlandske arbejdstagere til gavn for dansk erhvervsliv.
Det skal være slut med besværlige regler for mennesker, der reelt ønsker at bidrage til samfundet fra dag et.
For fremtiden skal det være mere fleksibelt at forlænge sit ophold, hvis man er på en fasttrackordning, og samme fleksibilitet skal gælde for jobskiftereglen, hvorefter det skal være lettere at starte i arbejde, inden man får en ny opholds- og arbejdstilladelse.
Det hele skal ske under ordnede løn- og arbejdsvilkår, så der ikke opstår ubalance på det danske arbejdsmarked.
Tværtimod er det til gavn for både arbejdstageren og arbejdsgiveren, ligesom det er det, at udlændingens løn fremover vil kunne udbetales fra en dansk bankkonto, som virksomheden ejer, til en udenlandsk bankkonto.
Det er et lovforslag, der er i Moderaternes ånd: Ud med unødvendigt bureaukrati, og derimod ind med et godt og grundigt servicetjek til lovgivningen, så den står mål med de reelle udfordringer, som samfundet har.
Moderaterne er glade for at understøtte forbedring, og vi stemmer derfor også for det.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvis der bliver snydt.
Der bliver snydt; der bliver snydt, så det driver ned ad væggen.
Vi har både SIRI, altså Styrelsen for International Rekruttering og Integration, og vi har Center mod Menneskehandel; vi har så mange enormt vigtige aktører og nøglepersoner, der fortæller, hvordan kravet om en dansk bankkonto er et vigtigt værn.
Så hvorfor er det, at Liberal Alliance ikke vil lytte til dem?
Alexander Ryle (LA), 2024-04-12:
Jo, selvfølgelig er der det, og der er jeg enig i det, som hr. Kim Edberg Andersen jo også var inde på tidligere: Selvfølgelig skal folk, der arbejder i Danmark, have fair løn- og arbejdsvilkår, og reglerne skal overholdes, og hvis de ikke bliver det, er vi jo nødt til at se på det.
Men det er en balance, hvor vi jo også har en række krav til, at bankerne ved, hvem deres kunder er, og at der ikke sker snyd på den front.
Så jeg synes, at det her forslag rammer den rette balance, men der er mulighed for, at der selvfølgelig også er nogle andre problemer, der så åbnes for, når vi laver reglerne om, og det må vi jo evaluere på over tid.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Jeres egen styrelse, altså SIRI, har beskrevet, hvordan kravet om en dansk bankkonto er blevet brugt som et værktøj til at afsløre løntyveri.
Center mod Menneskehandel beskriver, hvordan de på grund af det her værktøj er blevet opmærksomme på mennesker, der er blevet udsat for menneskehandel.
Jeg hører, at ordførerens parti har sagt, at det her er en sejr, og jeg vil bare gerne spørge, hvordan det kan være en sejr for Greg og alle de andre, som er blevet snydt for hundredetusinder af kroner og ikke ville have fået dem tilbage, hvis ikke det havde været for bl.a. det her værktøj.
Bliver vi ikke nødt til også at kigge på trygheden for lønmodtagerne her og sikre, at de ikke bliver snydt af nogle af de arbejdsgivere, som simpelt hen for flere tusinder af kroner har udnyttet deres ansatte groft?
Problemet med det her lovforslag er, at det fjerner kontrollen i forhold til snyd og faktisk tipper balancen, og den er jo i forvejen skæv.
Helt konkret ved vi, at den her lov om at kræve en bankkonto faktisk har hjulpet til med, at man har fundet mennesker, der har været udsat for menneskehandel.
Oven i det har det også en betydning i forhold til dem, der groft udnyttes i forhold til social dumping.
Vi har lige haft sagen om de 10 mio. kr. på Storstrømsbroen.
Så sent som i går var jeg ude ved en dansk folkeskole, hvor man har underbetalt – med danske skattekroner – dem, der går på arbejdspladsen der.
De har fået under 100 kr. i timen, selv om de skulle have haft over det dobbelte.
Her er kravet om en dansk bankkonto faktisk et godt værktøj til at bekæmpe social dumping.
Så er der ikke en grænse for Liberal Alliance, i forhold til hvornår noget skal afbureaukratiseres, altså en grænse, som siger: Vi stiller os på den rigtige side i kampen mod menneskehandel og grov udnyttelse?
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-12:
Det må bero på en misforståelse fra hr. Karsten Hønges side.
Altså, det er virksomheder, som er en del af fasttrackordningen.
De er certificeret, og de kan netop kun være en del af certificeringen, hvis de lever op til gældende danske regler om arbejdsforhold og i det hele taget har ordnede forhold i deres virksomhed.
Sker der overtrædelser, falder de også ud af fasttrackordningen, og så kan de ikke benytte den igen.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Jeg taler konkret om kravet om en dansk bankkonto.
Ordføreren siger, at de virksomheder og arbejdsgivere skal straffes – og det er ikke et hypotetisk spørgsmål, for vi har i bunkevis af tilfælde, hvor de har snydt – men når vi fjerner et vigtigt værktøj for at kunne dokumentere, at de snyder, og at de laver løntyveri, så hænger den argumentation altså ikke sammen.
Ja, selvfølgelig skal vi straffe de arbejdsgivere, der så groft udnytter andre mennesker og deres ansatte.
Men nu fjerner man et værktøj til faktisk at dokumentere, at de snyder.
Hvordan hænger det sammen?
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-12:
Det er jo selvfølgelig en balance.
Vi vil gerne sikre, at der er lempelige forhold for medarbejdere, der kommer til Danmark og skal arbejde for vores virksomheder, som er vigtige i forhold til at sikre væksten.
Og der er det en barriere, og det er en besværlighed, at man ikke kan komme ind fra dag et og modtage penge på den konto, man har derhjemme.
Som jeg også sagde i min tale, sker der det, at der sker en overførsel fra virksomhedens danske konto til den udenlandske konto.
Der var også folk, der var inde på terrorfinansiering og andre beløbsbetegnelser og muligt snyderi i den retning, og det er nu engang sådan, at når man overfører betalinger, så foregår det via det internationale Swift-netværk, og der er altså styr på, hvor pengene bevæger sig hen.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Jeg kunne egentlig meget godt lide hr. Lars Arne Christensens indledning på ordførertalen.
Det var sådan en lovprisning af velfærdssamfundet og handlede om, hvor vigtigt det er, at vi understøtter de der centrale elementer i et velfærdssamfund, lige fra sundhed til uddannelse.
Alt det kunne jeg jo meget godt lide.
Det, det handler om, når det kommer til social dumping, er både, at der her vil ske en grov underbetaling, og så handler det om, at der er skattebetaling, der ikke falder der, hvor den skal, og at det i øvrigt er med til at forringe den vigtigste adgang til tryghed i velfærdssamfundet, som almindelige mennesker har, nemlig det at have et job under ordnede vilkår.
Så mens hr. Lars Arne Christensen priser velfærdssamfundet, er Moderaterne med til at trække tæppet væk under velfærdssamfundet.
Kæden er da helt hoppet af.
Men lad os holde fast i idéen om, at det er de her jobs, der giver velfærden.
Når det så samtidig er sådan, at den her lov kan være med til at åbne op for yderligere social dumping, som forringer vilkårene – ikke kun for de udenlandske lønmodtagere, men også på længere sigt for danske lønmodtagere – og skaber unfair konkurrence i forhold til gode, seriøse danske virksomheder, der ikke kan vinde ordrerne, så kommer argumentet: Selvfølgelig skal de leve op til danske løn- og arbejdsforhold, for ellers skal de straffes.
Men nu tager man jo præcis et værktøj til at kunne afsløre snydet ud af hænderne på SIRI og ud af hænderne på fagforeningerne.
Kæden er da helt hoppet af.
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-12:
Som sagt er det en meget lille andel af virksomhederne, der ikke overholder de her regler.
Hvis vi kigger på antallet af sager, der kører igennem fasttrackordningen, er der 8.198 sager, der kører gennem fasttrackordningen.
Det er meget, meget små promiller, altså 1, 2, 3 promille under fasttrackordningen, der bryder reglerne.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-12:
Mange tak.
Lovforslaget her skal gøre det mere enkelt for virksomhederne i Danmark at benytte erhvervsordningerne og understøtte virksomhederne i en effektiv rekruttering af udenlandske arbejdstagere til gavn for dansk erhvervsliv.
Det har vi fra Konservatives side længe været meget optaget af, og derfor kan vi selvfølgelig godt støtte lovforslaget.
Vi finder det dog noget mærkeligt, at der i lovforslaget kun fremgår en delvis fjernelse af bankkontokravet.
Fra Konservatives side ønsker vi det helt fjernet.
Men lidt er bedre end ingenting, og derfor støtter vi som nævnt lovforslaget.
Men det er underligt, at der kun lægges op til en delvis fjernelse, når virksomhederne i stor stil efterspørger en fuldstændig fjernelse af kravet.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-12:
Det er jo selvfølgelig en balance.
Erhvervslivet har tilkendegivet, at der også er udfordringer med de regler, som de er i dag, og at det kan være svært at opfylde kravet om en bankkonto inden for de 90 dage, fordi vi jo herindefra har lavet nogle regler, som de skal efterleve, f.eks. hvidvaskloven, hvor de er forpligtet til at foretage ekstra undersøgelser af deres kunder.
Derfor er det mere bøvlet.
Det er jo vigtigt, at vi forebygger snyd og misbrug, og derfor støtter vi op om det her forslag i lovforslaget.
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-12:
Som sagt skal den her ordning selvfølgelig gælde for de ordnede og regulerede danske arbejdsforhold, og de virksomheder, som ikke lever op til dem, skal selvfølgelig straffes i henhold til gældende lovgivning.
Den anden side af sagen er så, at når vi kigger ind i de tal, vi har fået fra ministeriet, så kan vi se, at det er en meget lille andel, der ikke overholder de regler, der gælder.
Det er et spørgsmål om, at det er 1, 2, 3 promille inden for fasttrackordningen, som ikke overholder gældende regler.
Hvis vi kigger ud over fasttrackordningen og kigger på selve beløbsordningen, så er vi oppe på 7 promille.
Så det er meget små tal, vi taler om, når der ikke er tale om overholdelse af reglerne.
Men når virksomhederne ikke overholder reglerne, skal de selvfølgelig straffes i henhold til gældende lov.
Det er klart.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-12:
Det er jo altid overraskende at høre en ordfører fra SF sige, at hvis et parti siger, at man skal være på fair lønvilkår i Danmark, er det simpelt hen underbetalt arbejde.
Det synes jeg at SF skal tage op med fagforeningerne, som så tilsyneladende svigter opgaverne.
Jeg mener, at ordføreren normalt står og lovpriser fagforeningerne herinde.
Mennesker, der kommer hertil, skal naturligvis betales fair og have ordentlige arbejdsvilkår og indgå på det her arbejdsmarked, som danske lønmodtagere også er en del af.
Det mener vi i Danmarksdemokraterne, og det kom måske ikke rigtigt ud.
Jeg tror måske, at ordføreren havde bestemt sig for, at det var den vej, det skulle gå.
Det skulle i hvert fald have været udtrykt klarere fra min side, at selvfølgelig skal de indgå på helt normale løn- og arbejdsvilkår sammen med danske arbejdstagere.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Jamen det lyder jo så tilforladeligt, når hr. Kim Edberg Andersen siger, at der selvfølgelig skal være ordnede løn- og arbejdsforhold, for efter lige at have trukket ilt ind, tager man værktøjet ud af hænderne på fagbevægelsen og også SIRI, som bruger danske bankkontoer til faktisk at kontrollere, om danske arbejdsforhold bliver efterlevet.
Det er jo ikke nok at stå og sige i Folketingssalen, at man synes, at der bør være ordnede arbejdsforhold, når man tager kontrolmekanismerne ud af hænderne på fagbevægelsen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-12:
Jamen hr. Karsten Hønge skulle næsten have været med på det sidste gruppemøde, vi havde, for lige præcis det med bankkontoer ønsker vi faktisk også i Danmarksdemokraterne at få taget en rigtig, rigtig grundig snak om i udvalgsarbejdet.
Vi bliver bare også nødt til at informere om, at det ikke bliver sådan en dealbreaker – det ved jeg ikke hvordan man siger på dansk, formand.
Det er ikke sådan noget, der får os til at løbe ud af lokalet og ikke synes, at det er et godt forslag.
Men jeg og Danmarksdemokraterne er enige i hr. Karsten Hønges bekymring om, at en dansk bankkonto er vigtig.
Men det er som sagt ikke noget, der kommer til at gøre, at vi ikke kommer til at støtte forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Hr. Kim Edberg Andersen fra Danmarksdemokraterne siger, at Danmark ikke skal være et socialkontor.
Men det er jo det, der bliver konsekvensen, hvis man lemper adgangen for arbejdskraftindvandring fra den tredje verden, for så bliver Danmark jo et socialkontor for indvandrere, som vi har utrolig dårlige erfaringer med.
Da Danmark åbnede for arbejdskraftindvandringen i 1960'erne, sagde man også, at de skulle rejse hjem igen, når de ikke længere havde et arbejde.
De endte jo med aldrig at forlade landet.
Det er heller ikke nogen værktøjer, der sikrer, at den indvandring, der kommer hertil, er en indvandring, der rent faktisk er kulturelt tilpasningsdygtig i forhold til den danske kultur.
Er det virkelig Danmarksdemokraternes holdning til udlændingepolitikken i Danmark, at vi bare skal åbne sluserne for arbejdskraftindvandring fra lande, som vi har utrolig dårlige erfaringer med, og som ligger meget, meget fjernt fra Danmark?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-12:
Jeg vil bare sige, at nu er hr. Mikkel Bjørn selvfølgelig ikke gammel nok til at kunne huske indvandringen, dengang vi kaldte dem gæstearbejdere, fordi vi inviterede dem hertil på helt andre vilkår.
Det er rigtigt, at vi har mange efterkommere af dem.
Enkelte af dem har vi bestemt problemer med.
Jeg vil bare sige, at der ikke er ret mange af de vietnamesiske bådflygtninge, som også kom i den periode, og som vi ikke rent faktisk værdsætter.
Hr. Mikkel Bjørn laver den her stråmand med, at det, at vi ønsker, at virksomhederne kan få arbejdskraft, svarer til, at der kom de mennesker ind over grænsen i 2015, som vi har kæmpe problemer med.
Der er stor forskel.
Hvis hr. Mikkel Bjørn havde hørt efter i stedet for at have travlt med at stille sig op og sige, at Kim er blevet danmarksdemokrat og er imod alting, havde han hørt, at vi sagde, at det ikke skulle være et socialkontor, for lige så snart man ikke har arbejds- eller opholdstilladelse, skal man hjem.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-12:
Danmarksdemokraterne insisterer igen og igen her i Folketingssalen på at overholde diverse konventioner, som gør, at de her mennesker ikke kan blive sendt hjem.
Det er jo konsekvensen af den politik, som Danmarksdemokraterne har på indvandringsområdet.
Derfor er der ingen værktøjer, der kan garantere, at vi kan smide de her mennesker hjem igen, hvis ikke de længere har et arbejde i Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-12:
Nu var jeg jo med til den debat, der var på udlændigeområdet, hvor stort set alle partier var der.
DF havde valgt ikke at møde op, men alle andre var faktisk enige om, at konventioner er en god ting.
Og der nævnte Danmarksdemokraterne også, at vi – som hr. Mikkel Bjørn lige undlader at sige – blankt indrømmer, at konventionerne har store problemer.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at vi er langt fra at være i mål, hr. Mikkel Bjørn.
Derfor bliver jeg også nødt til at sige, at hr. Mikkel Bjørn skal høre efter, når jeg siger, at Danmarksdemokraterne går ind for, at folk, der ikke arbejder eller har opholdstilladelse i landet, naturligvis skal rejse ud.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Tak til ordføreren for den vigtige brandtale.
Jeg har et konkret spørgsmål, som jeg stiller på baggrund af et svar, jeg har fået på et udvalgsspørgsmål.
Der er blevet indhentet informationer fra Center mod Menneskehandel og deres vurdering af konsekvensen af det her forslag.
De beskriver, hvordan de faktisk på grund af den lov, som regeringen nu vil fjerne, er blevet bekendt med mennesker, der har været udsat for menneskehandel.
Så det er ikke hypotetisk, hvad det her har af betydning; det er konkret.
Det har en konkret betydning for virkelige mennesker, som bliver udnyttet, og som bliver udsat for social dumping.
Hvad tænker ordføreren om det?
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Det er jo klart, at hver gang man fjerner kontrolordninger eller ordninger, der skulle beskytte det regulerede arbejdsmarked, så vil det blive udnyttet, og her har vi at gøre med, at man gør det betydelig lettere med det her lovforslag at lave pengeoverførsler til udlandet.
Det er helt klart, at det vil få konsekvenser, eksempelvis inden for menneskehandel.
Det vil også få det inden for hvidvask.
PET siger jo også netop, at overførsel af penge gennem legale firmaer – det er ikke lige i forhold til det her lovforslag – generelt er noget, der bliver brugt til også at finansiere terror.
Så hver gang man åbner op for, at penge kører uden om danske pengeinstitutter og direkte til udenlandske banker, så åbnes der for en risiko for, at det bliver udnyttet, eksempelvis i forhold til menneskehandel.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Præcis.
Et andet argument, som vi ellers også har hørt, er det her med, at det skulle tage lang tid.
Der har vi jo også fået svar tilbage, som viser, at man faktisk utrolig hurtigt kan sikre nogle af de her værn imod social dumping, grov udnyttelse, menneskehandel og andre dele som hvidvask osv.
Hvad mener ordføreren om de argumenter for det her lovforslag, der er kommet fra regeringen?
Synes ordføreren, at det er nogle gode argumenter, regeringen kommer med?
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
De argumenter bygger på sand, og der er ikke noget at holde fast i, for når det kommer til det med bankkontoen, har vi jo svaret til Folketinget fra Erhvervsministeriet, hvor man siger, man ikke kan vise, hvor lang tid det faktisk tager.
Så der er ikke noget grundlag for egentlig at gøre noget ved det.
Tværtimod har vi to forskellige undersøgelser, der viser, at det rent faktisk kan gå meget stærkt.
Den ene viser, at der vil gå mellem 5 og 10 dage, den anden mellem 15 og 20 dage.
Men det er regeringen, der reagerer på baggrund af jammer fra nogle arbejdsgivere, og hvis de firmaer virkelig er så veldrevne, som de skulle være for at kunne komme ind under de her ordninger, så kan de nok også godt finde ud af at få nogle bankkontoer på plads.