Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Der er ikke sat nogen dato på, men det er klart, at skoleåret, der starter til august, jo er det sidste, som Holbæk og Esbjerg har inden for den nuværende lovgivning, og de begynder allerede planlægningen af skoleåret 2024/25 til efteråret.
Så uret tikker, og vi har ikke ubegrænset tid til det.
Når spørgeren selv bringer OECD på banen, synes jeg jo også, det er interessant at se skolehistorien i sin udvikling.
Altså, nogle vil sige, at PISA-målingerne, OECD og Finansministeriets rolle i skolepolitikken jo også havde en årsag.
Der stod faktisk en statsminister her på talerstolen engang i 00'erne og anklagede skolen for at være omfattet af rundkredspædagogik.
Jeg var ikke enig med den statsminister i alt, men jeg syntes, der blev rettet en rigtig kritik af den måde, folkeskolen kørte på, da jeg gik i skole.
Så jeg er også meget optaget af, at vi ikke bare ruller tiden tilbage til dengang, men at vi lærer af historien, og at vi også lærer af den stramme målstyring og den OECD-logik, som jeg synes har styret folkeskolen for meget, men at vi ikke benytter det til at rulle skolepolitikken og skoleudviklingen tilbage til 1980'erne og 1990'erne, for det havde ved gud også nogle udfordringer.
Tak til SF for at fremsætte forslaget om en ny karakterskala i uddannelsessystemet – et forslag, som jeg ved også blev fremsat under den tidligere regering.
Forslaget pålægger regeringen inden udgangen af i år at indkalde til forhandlinger om en ny karakterskala i uddannelsessystemet.
Det er 17 år siden, at 7-trinsskalaen blev taget i brug, altså den nuværende skala.
13-skalaen – den, der var der, da jeg gik i skole – holdt i over 40 år, og før det blev Ørsteds skala i lidt forskellige variationer brugt i over 100 år.
Så det accelererer.
Karakterskalaen er et meget centralt element i hele uddannelsessystemet, som anvendes på langt størstedelen af landets uddannelsesinstitutioner.
En ændring af skalaen er derfor en ressourcekrævende opgave hele vejen rundt og forbundet med store omkostninger.
Det kræver en kulturforandring, ikke kun i uddannelsessystemet, men også blandt elever og studerende og i samfundet generelt.
For de gamle skalaer hænger ofte ved.
En del af forklaringen kan være, at elevernes forældre bedst kender 13-skalaen og derfor betragter et 7-tal som under middel.
Selv mindre ændringer i karakterskalaen kan skabe utryghed og forvirring blandt unge og deres familier.
Og hvis den skal ændres, skal der sikres en god og langtidsholdbar løsning.
Nogle af jer vil måske mene, at vi allerede har en løsning på hånden.
Der har været nedsat en ekspertgruppe til ændring af karakterskalaen, som anbefalede en model for en ny skala, en videreudvikling af 7-trinsskalaen – en model, der bl.a. blev anbefalet, da den ifølge ekspertgruppen ville medføre en mindre implementeringsindsats end de øvrige modeller, som ekspertgruppen havde set på.
Men det vigtige er, om en ny skala får den ønskede effekt.
Den skal f.eks. løse kendte udfordringer.
Den nuværende karakterskala er blevet koblet til børn og unges mistrivsel, fordi den muligvis bidrager til karakterpres i uddannelsessystemet.
Men der er ikke klar evidens for, hvordan og om en ny karakterskala vil påvirke børn og unges trivsel, eller om den nuværende har gjort det.
Det er en af de store og vigtige og komplekse udfordringer, vi står med som samfund, og vi skylder både børn og unge at tage den problematik og kompleksiteten i den problematik alvorligt.
Der er mange hypoteser i den offentlige debat om årsagerne til børn og unges mistrivsel, men vi har meget lidt solid viden om de konkrete årsager.
Vi har besluttet os for at nedsætte en kommission om det gode børne- og ungdomsliv, og det kommer vi også tilbage til senere på Folketingets dagsorden i dag.
Det er en kommission, der skal gøre os klogere og komme med anbefalinger til, hvordan mistrivsel kan forebygges og afhjælpes.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, har vi i regeringen generelt ambitioner på undervisnings- og uddannelsesområdet.
Vi har arrangeret vores første udspil, »Forberedt på fremtiden I«, som er regeringens forslag til en ny sammenhængende reformkurs på uddannelsesområdet, der skal fremtidssikre uddannelsessystemet.
På mit eget ressortområde, Børne- og Undervisningsministeriet, har vi særlig ambitioner om at skulle styrke erhvervsuddannelserne, så vi kan få uddannet flere faglærte og hjælpe de 42.000 unge uden job og uddannelse ind på et nyt spor, bl.a. via fgu, den forberedende grunduddannelse.
Derudover ønsker vi i regeringen at arbejde for et kvalitetsprogram for folkeskolen, der kan skabe mere frihed, som vi lige har talt om, mere ro, mere praktisk skole.
En ændring af karakterskalaen er derfor ikke en prioritet for regeringen i 2023.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget om forhandling om en ny karakterskala i uddannelsessystemet i 2023.
Det betyder dog ikke, at vi ikke kan tage en politisk drøftelse om eventuelle ændringer på et senere tidspunkt.
Jeg vil egentlig godt som en afslutning sige tak til forslagsstillerne, for jeg synes, det er positivt med en diskussion om også det her emne, særlig fordi intentionen er at fremme trivslen og det gode børne- og ungdomsliv.
Tak for ordet.