runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-04-29:
Tak for det.
Jeg tror, mange af os, ligesom finansministeren, ser frem til den næste fase, altså hvor vi skal have nogle forhandlinger om, hvad det er for nogle investeringer, vi skal foretage – hvordan det er, vi skal få dansk økonomi fremad igen.
Det får vi sikkert lejlighed til at tale en masse om på et senere tidspunkt.
Vi sejler uden søkort, sagde ministeren.
Det er jeg meget enig i.
Det gælder jo for os alle sammen lige nu.
Men forventningsafstemning er jo nogle gange rigtig godt, især for dem, det går ud over.
Altså, det henter vi jo ikke lige hjem.
Alle virksomheder kommer jo ikke lige op igen hurtigt.
Alting kommer ikke til at ske lige med det samme.
Nogle knækker halsen.
Det bliver en kamp, hvornår det er, arbejdsløsheden falder igen, og der tror jeg så i øvrigt ikke vi har set, slet ikke, toppen af arbejdsløshedskøen endnu, desværre.
Jeg vil gerne spørge, om det så ikke også er nu, vi skal være ærlige – og det her er nok måske med lidt modsat fortegn end den tidligere spørger – og sige til danskerne: Kære befolkning, der bliver ikke råd til alle de ting, vi godt kunne tænke os, fordi pengene ikke er der.
Pengene skal betales tilbage; det er jo det trælse ved lån.
Og det andet er jo, at når der ikke er den dynamik i samfundet, får det en konsekvens.
Altså, hvor har ministeren den optimisme fra, at det her overhovedet ikke kommer til at betyde noget for vores velfærdssamfund?
Jeg synes, vi skal sige til danskerne: Kære venner, der bliver nogle år her, hvor vi lige kommer til at have lidt smalhals.
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Det, jeg blev spurgt til, var, om jeg mente, at man kunne bruge den situation, vi står i, til også at være med til at løse klimaudfordringen og skabe arbejdspladser der.
Og det mener jeg, og det vil jeg egentlig også tro at det parti, der plejer at være det grønne parti i den blå blok, vil være enige i.
Hvad det her, vi står i lige nu, kommer til at betyde på den lange bane for ikke bare Danmarks økonomi, men jo også for andre landes, er for tidligt at sige, men vi er meget, meget optaget af, at vi kommer igennem det på en måde, så vi får den danske økonomi i en grøn retning, at vi passer godt på vores velfærdssamfund, og at vi måske endda på vejen også kan skabe et mere retfærdigt samfund.
Det er den meget svære opgave, vi står over for i fællesskab, og den opgave tager regeringen på sig, og det håber vi at vi gør sammen med bl.a. Det Konservative Folkeparti.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-29:
Finansministeren og sådan set også statsministeren refererede til IMF, og det er jo dejligt, for IMF siger også, at den krise, som vi sidder i i 2020, vil resultere i en vækst i 2021, hvor vi faktisk vil være tilbage på sporet med væsentlig højere vækstrater.
Derfor er den krise, som vi står med nu, jo en midlertidig krise, som kræver, at vi handler, og at de tiltag, som vi gør nu, kommer til at gavne borgerne derude med det samme.
Så snakker man om klimatiltag, og statsministerens sagde, at vi ikke kun skal kigge på én løsning, og det er jeg jo glad for, for i Nye Borgerlige har vi mange varer på hylderne, og en af de ting, som vi gerne vil, er helt at fjerne eller i hvert fald starte med at halvere elafgiften f.eks.
Det er jo noget, som rent ud sagt er et politisk kinderæg.
Det vil forbedre konkurrenceevnen, det vil give flere penge imellem hænderne på borgerne derude, som de kan bruge til forbrug, og det vil samtidig også rykke på den her omstilling fra fossilt brændstof over til vedvarende energikilder.
Så kunne finansministeren prøve at knytte nogle kommentarer til, hvilke positive effekter finansministeren ser ved at halvere elafgiften?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg ser først og fremmest en positiv effekt ved, at Nye Borgerlige melder sig på banen som et konstruktivt parti og har gjort det hele vejen igennem den her proces.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg er helt sikker på, at i lighed med, at der var forslag fra SF om den kollektive trafik, og at der så nu er på elafgift, vil alle partierne komme med deres bud på, hvordan vi kan skabe grønne løsninger, hvordan vi kan skabe grønne arbejdspladser, og det tager vi imod.
Altså, vi står i en situation, hvor vi lytter til alle og ikke afviser noget på forhånd, og så må vi jo sætte os ned og se, hvilke partier, når vi når dertil, der er parate til at lave aftaler og tage ansvar, og hvordan vi så bruger pengene klogest konkret i den pågældende situation.
Og tilbage også til et spørgsmål fra hr. Søren Pape Poulsen: Bliver der råd til alle ønsker her i Folketinget?
Nej, det kan jeg love på forhånd at der ikke gør, så vi kommer til at prioritere.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-29:
Tak for det, og tak til finansministeren.
Nu har jeg studset lidt over den her skævhed, der er i, at man kan stille ét spørgsmål uden at få en opfølgning.
Det er helt urimelig fordelagtigt for ministrene, hvis nu man ikke ønsker at svare direkte på spørgsmålet.
Men jeg tænker, at man måske kan lave en ny regel, der hedder: Hvis spørgeren stiller et meget simpelt spørgsmål, er ministeren forpligtet til at svare ja eller nej.
Derfor vil jeg prøve at stille et meget simpelt spørgsmål, og det er: Med udsigterne til, at vi står i en svær økonomisk krise, også efter genåbningen, hvor mange virksomheder er truet på livet, kan ministeren så allerede nu garantere, at regeringen ikke vil hæve skatter eller indføre nye byrder for erhvervslivet på den anden side af sommeren og året ud – ja eller nej?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg er meget, meget enig i, at det er afgørende vigtigt, at den hjælp, som vi her i Folketinget har aftalt kan komme ud til virksomhederne for at holde hånden under arbejdspladserne, kommer hurtigt derud.
Tusindvis af virksomheder har allerede på nuværende tidspunkt fået hjælp.
Men det er også rigtigt, at der er kommet endnu flere ansøgere, end man havde troet, og at der bliver arbejdet på højtryk.
For få timer siden var erhvervsministeren ude med nye tiltag, der skal sikre, at pengene kommer ud også her op til 1. maj.
Det her handler ikke om at vifte med røde faner, det her handler om, at vi står sammen på tværs af partierne i Folketinget om at få de her penge ud til virksomhederne, til medarbejderne, og så handler det også om, at vi i Danmark med arbejdsmarkedets parter har lavet en aftale om lønkompensation, som har hjulpet rigtig, rigtig mange virksomheder, og hvor der også er en stor grad af fleksibilitet indbygget i dem, og det har været med til, at Danmark er kommet bedre igennem den her alvorlige situation end mange andre lande.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-29:
Det kan jeg give et meget, meget kort og præcist svar på: Det er selvfølgelig et ja.
Det skulle vise sig, at coronaen blev den største sundhedskrise siden anden verdenskrig med afledte alvorlige konsekvenser for eksempelvis den globale økonomi, og det kræver selvfølgelig en grundig evaluering.
Et eksempel: Vi havde jo ikke værnemidler nok, da krisen ramte os.
Vi var ikke fra start i stand til at teste i det omfang – vi har i øvrigt slået rekord igen i dag i antallet af test i Danmark.
Jeg synes, at det har afsløret en sårbarhed i Danmark, i Europa, i den vestlige verden, hvor vi er afhængige af andre for at kunne beskytte vores egne medarbejdere og vores egne borgere.
Den sårbarhed synes jeg er uholdbar.
Jeg mener i forhold til værnemidler, at en stor del af sundhedsinfrastrukturen i dag er kritisk infrastruktur – det betyder, at vi i højere grad skal producere det selv eller have et samarbejde omkring det blandt ligesindede lande.
Så ja, jeg synes også, at der er grund til at hæfte sig ved – og det mener jeg også befolkningen har fortjent vi gør fra Christiansborgs side af –
Og det klæder os.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-04-29:
Tak for det.
Det eneste problem med den her debat er, at den ikke er 10 timer længere, end den er sat til, for der er jo så mange ting at tale om.
Man kan have mange indgangsvinkler til det, og man kan kun nå en smule, så jeg vil bare prøve at tage fat i det, der drejer sig om åbningen af Danmark.
Jeg noterer mig, at statsministeren siger, at der er et sundhedsmæssigt hensyn – det er jeg enig i – og at man kan åbne for hurtigt – det er jeg enig i – men, statsminister, kan man også åbne for langsomt?
Forstået på den måde, at alle os, der sidder herinde, jo har vores på det tørre – vi får jo en løncheck ind ad døren hver eneste måned, uanset hvor godt eller skidt vi præsterer, og det er jo selvfølgelig heldigt for nogle af os – men der er jo mennesker, der hver eneste dag mister deres arbejde, og som er afhængige af, at der noget aktivitet, og at økonomien er i gang.
Og der må jeg jo så bare spørge: Hvad tænker statsministeren om det?
Er man klar til at gå et skridt længere, så ikke alt for mange knækker halsen i den her tid?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-29:
Ja, man kan åbne for langsomt – det kan man – og man kan åbne for hurtigt, og det er den der gyldne middelvej, som vi skal lykkes med at finde i fællesskab, og vi fortsætter jo forhandlingerne om det i aften, og det ser jeg frem til.
Det, der er så fantastisk stærkt for Danmark, er, at vi – forstå mig ret – kan åbne mindre, end man kan i mange andre lande, fordi vi også har lukket mindre.
Vi har jo ikke lukket for den private produktion i Danmark.
Nogle lande – også nogle af dem, der ligger tæt på os – har haft udgangsforbud, hvor folk ikke engang har kunnet komme ud på gaden, heller ikke børn.
Pernille Skipper (EL), 2020-04-29:
Tak for det, og jeg vil også sige tak for debatten her.
Noget af det, som har fyldt rigtig meget både i medierne og i rigtig mange danskeres bevidsthed, tror jeg, er vores nye kollektive optagethed af test.
Jeg er også frygtelig optaget af test lige pludselig, og det er vi jo, fordi vi på et tidspunkt skal i gang med en genåbning.
Jeg er i øvrigt enig i, at vi både kan åbne for hurtigt og for langsomt, og at vi skal finde den der middelvej, for det er forfærdeligt med de jobs, der mistes, men vi må heller ikke komme til at gå så hurtigt frem, at vores sundhedssystem knækker sammen, så mennesker mister livet, og så hele systemet ikke kan fungere længere, som vi har set i andre lande.
Så vi skal finde den mellemvej, og en af måderne, tror jeg, til at holde styr på den vej er test, og det er derfor, jeg har snakket så meget om teststrategier.
Det er også derfor, vi nu er meget bekymrede, når vi kan høre, at der er problemer med antistoftestene, altså at ikke alle sammen er valide eller troværdige.
Det kan give rigtig mange forskellige problemer: Både det, at man kan gå rundt og tro, at man er rask uden at være det og alt muligt andet, men også det, at man kan starte nye smittekæder.
Så det, vi foreslår, er, at vi får en form for nationalt center, der kan kvalitetskontrollere de antistoftest, der bliver brugt.
Er det noget, regeringen vil være med til?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-29:
For det første er jeg helt enig i, at test er en meget, meget vigtig del af vores strategi – det sagde jeg også i min indledning i dag – og det gælder både test for sygdommen, og det gælder også i forhold til antistoffer.
Jeg kan glæde Folketinget med, at Danmark er blevet inviteret med i en global koalition af det, man kalder first movers, altså lande, der har reageret hurtigt på coronavirus.
Det er Australien, New Zealand, Singapore er på vej, det er Israel, det er nogle få europæiske lande, herunder Østrig og Danmark.
Jeg er stolt på Danmarks vegne over, at vi er med i det her nye globale samarbejde, og noget af det, vi har aftalt at arbejde videre om, er præcis forsyningsinfrastrukturen på sundhedsområdet, herunder alt det, der skal gøre, at vi kan åbne vores samfund, f.eks. også i forbindelse med testning.
Så det kan være et af de steder, hvor vi kan have et samarbejde med andre lande for at få et endnu bedre testregime til for alvor at fungere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-29:
Der er ingen tvivl om, at vi skal åbne op, og tallene er også til, at vi åbner mere op.
Fra Nye Borgerliges side ser vi gerne, at storcentre og restauranter også bliver åbnet i den her omgang.
Så har vi jo en efterspørgselskrise, og et af de forslag, som vi er kommet med i Nye Borgerlige, er det her med at give borgerne deres fastfrosne feriepenge tilbage.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren: Hvilke positive effekter ser statsministeren ved at gøre det?
Jeg er godt klar over, at man snakker om likviditetsudfordringen, men hvis man finansierer det via kortsigtede statsobligationer, så staten overtager de her ting, løser man netop likviditetsudfordringen.
Man giver faktisk virksomhederne en bedre likviditet, fordi de løbende kan betale ind til staten.
Med den her løsning løser man de to udfordringer, der gjorde, at man ikke traditionelt set ønskede at give pengene tilbage.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren: Hvilke positive effekter vil statsministeren kunne se, hvis man gav borgerne nogle flere penge, som de kunne bruge på restauranter og i butikkerne, som vi åbner nu?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-29:
Man kan sige, at tanken om at stimulere en efterspørgsel jo ikke er fremmed for en socialdemokrat.
Det er den måde, vi har ført krisepolitik på igennem alle tider.
Man kan så diskutere balancen i det, hvor man vil stimulere økonomien, og hvordan man gør det mest målrettet og klogt.
Jeg er ikke i tvivl om, at vi i forhandlingerne også kommer til at diskutere det her spørgsmål om feriepenge, og det er klart, at hvis det, at man udbetaler feriepengene, sætter sig i, at danskerne så bruger dem, når restauranterne åbner, til at gå på restaurant, når hotellerne åbner, til at booke en overnatning sammen med ægtefællen, begynder at købe mere ind, køber en kop kaffe, og hvad man ellers gør, vil det selvfølgelig være positivt.
Jeg tror, at det, jeg generelt vil advare imod – og det gælder i det hele taget i debatten – er en tro på, at et enkelt løsningsforslag er det, der er udslagsgivende.
Det her er så komplekst, der er så mange ting, der spiller sammen, og vi er så afhængige af resten af verden, at vores samlede politiske tænkning og kreativitet skal nå en højde, danskerne ikke har set endnu, for at vi kommer helskindet igennem det hele.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-29:
Tak for det, og tak for redegørelsen til statsministeren.
Jeg synes, det er fem meget gode og fornuftige punkter, som bliver skitseret, med test og værnemidler osv. og ikkesuperspredning.
Særlig det her med den fysiske afstand, den sociale distance, den hensynsfulde adfærd er ligesom nøgleord og altafgørende for at kunne genåbne Danmark i højere grad.
Det, beregningerne viser igen og igen, er, at vi faktisk godt kan åbne flere dele af samfundet, men det afhænger i rigtig, rigtig høj grad af, om danskerne kan opføre sig hensynsfuldt.
Der tænker jeg, at det afgørende jo må være klare og tydelige retningslinjer for, hvordan man åbner forskellige dele af samfundet, og hvilken adfærd man skal leve op til, og politisk er det også et spørgsmål om tiltro og tillid til, at danskerne kan efterleve de retningslinjer.
Er det en generel tendens, der er på vej fra regeringens side, altså at man ikke tænker i retningslinjer og tillid, for hvis det er tilfældet, er jeg bange for, at coronakrisen bliver til en fællesskabskrise, for så er der en masse fællesskaber, vi ikke kan dyrke i det her samfund de næste mange måneder, og det ville være ulykkeligt.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-29:
Noget af det, der har været mest overbevisende i den her første fase af kampen mod corona, har været den måde, danskerne har håndteret situationen på, og den har været til ug med kryds og slange.
Det har været fantastisk at se, hvordan stort set alle i vores samfund, virksomheder og borgere, familier, privat og offentligt, alle sammen, er gået sammen i et meget, meget stærkt fællesskab om at gøre det, der skulle til, for at vi kan komme godt igennem det her.
Derfor er min tillid til danskerne meget, meget stor, også i forhold til at efterleve retningslinjerne.
Når vi ikke bare åbner alting op, er det jo, fordi den sundhedsfaglige vurdering er, at så vil du også slippe smitten fri, for selv om alle danskere gør alt det rigtige, er smitten her, og derfor er det ikke kun et spørgsmål om adfærd.
Det er i høj grad et spørgsmål om adfærd, men det er også et spørgsmål om at sikre, at rammerne i samfundslivet er for, at smitten ikke spreder sig for hurtigt og for eksplosivt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-29:
Mange tak.
Min største bekymring er ikke IKEA eller nogle af de allerstørste danske virksomheder, som jo er kommet ind i coronakrisen fra en højkonjunktur.
I Alternativet er vi mere bekymrede for de små og mellemstore virksomheder.
Og vi er især bekymrede for de nystartede virksomheder, altså dem, der har presset likviditet og måske knap nok har nået at få et år med overskud endnu, og iværksætterne, som måske er i gang med de allerførste par år, hvor de stort set ikke har indtjening, og hvor tiden jo går med udgifter, udvikling og forædling af ens produkt.
Jeg frygter, at mange af dem er gået konkurs eller går konkurs.
Noget af det, vi tænker på, er, hvordan vi undgår at miste for stor en del af en generation af iværksættere eller måske, hvis vi er uheldige, noget, der kommer til at ligne en hel generation af iværksættere.
Kan vi lave genopretningspuljer, -pakker eller -planer for nystartede virksomheder, som simpelt hen ikke havde en chance, og som gik totalt konkurs, uden det var deres skyld, uden der var noget galt med deres forretningsidé, eller for iværksættere, som er slået omkuld, men som har en sund forretningsidé?
Kunne vi overveje en plan for at prøve at redde dem eller få dem op igen for ikke at miste noget af al den knowhow og den læring, som er i de virksomheder?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-29:
Der er egentlig et par ting, jeg gerne vil sige til det.
Altså, først vil jeg sige, at jeg tror, vi skal passe på med at skelne mellem, hvor stærkt virksomhederne kommer ind i den her krise, for med de vurderinger, vi får ude fra den globale økonomi – om end IMF jo senest har spået, at Danmark er et af de lande, der ser ud til faktisk at komme godt igennem det her; altså godt i krisens tegn, men relativt bedre end nogle sammenlignelige lande – så er efterdønningerne af det her jo potentielt så store, at også gamle, store hæderkronede virksomheder kan få det svært.
Om det er en lille, stor, ny eller gammel virksomhed, altså om det er en ny iværksætter, eller det er oldefar, der startede i virksomheden, må jeg sige, at jeg selv har det sådan, at jeg bliver lige berørt, når konkursen er en realitet, eller når man pludselig kan se en voldsom tilbagegang og man må fyre sine medarbejdere, så virksomheden pludselig er et helt andet sted.
Så jeg vil opfordre meget til, at vi, både hvad angår hjælpepakkerne, men også i forhold til den langsigtede genopretning, har et øje på hele det danske erhvervsliv med alle dets forskelligheder.
Og vi er en lille åben økonomi afhængig af eksport.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-29:
Tak for det, og også tak til finansministeren.
Desværre er det så også dansk bureaukrati, når det er værst, at de hjælpepakker så ikke rigtig har fået ben at gå på endnu, og at mange virksomheder står derude og efterlyser, at der faktisk kommer nogle penge ind på kontoen.
Det er den 1. maj om et par dage, og nogle ruller de røde faner ud, mens andre står med nogle blodrøde regnskaber.
Hvis ikke de modtager den hjælp, som vi har lovet dem, og som vi har aftalt herinde, inden da, er der mennesker, der mister deres arbejde.
Men et er en sen udbetaling, noget andet er selve ordningen – ordningen om lønkompensation.
Jeg er med på, at en del af det er aftalt i en trepartsaftale.
Men synes ministeren egentlig, at det er rimeligt, at virksomhederne med den her aftale ikke kan gøre brug af deres medarbejdere i den del af medarbejderens tid, som virksomheden selv betaler for?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Det er jo altid dejligt i politik at præsentere dem, man samtaler med, for ja-/nejspørgsmål.
En gang imellem er verden jo en lille smule mere kompliceret, selv i en Folketingssal.
Vi har et dansk erhvervsliv, der lige nu kæmper benhårdt for at holde hovedet oven vande, og regeringen går ikke rundt med nogen aktuelle planer om nye skatter og afgifter i forhold til vores erhvervsliv.
Men jeg kommer ikke til i dag at afsværge nogen værktøjer, eller at man ikke må bruge det ene eller andet, hverken i næste måned eller næste år.
Det må komme an på, hvad det er for en økonomisk situation, vi står i, hvilke konkrete initiativer man må tage.
Man kan også spørge sig selv: Hvis man nu skulle føre logikken fra Liberal Alliances side helt til ende, så ville man jo heller ikke kunne lave nogen omlægninger, fordi det jo så også ville betyde, at der var noget, der blev sat op, og andet, der blev sat ned.
Med al respekt for, at det er nemt at bede om et ja-/nejsvar, så tror jeg også i saglighedens navn, at man nok er nødt til at se det lidt i en sammenhæng, og at det er lidt mere kompliceret.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-29:
Jeg fik altså heller ikke svar på mit spørgsmål, så nu prøver jeg at stille det til finansministeren.
Hvordan ser det ud for nystarterne – altså dem, som er presset på likviditeten og måske knap har haft overskud endnu, og som udvikler nye virksomheder?
Hvordan ser det ud for iværksætterne – f.eks. dem, som måske slet ikke har tjent penge endnu, og som er ved at forædle en forretningsidé og prøve at gøre den rentabel, og som måske først vil få overskud om et par år?
Min bekymring er, at vi måske mister en halv generation af iværksættere og nystartere, som nu simpelt hen er gået konkurs, eller som er helt nede, og som det ikke rigtig hjælper at give støttepakker, fordi når man er gået helt ned, er der ikke noget støtte.
Så kunne man forestille sig at lave nogle genopretningsplaner for dem – særligt for dem, som er helt nede, men hvis viden vi har brug for, hvis knowhow vi har brug for, hvis udvikling vi har brug for, i og med at de jo er en del af fødekæden for dansk erhvervsliv?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-29:
Jeg skal ikke spørge ministeren om test.
Der har vi jo fordelen af, at vi snakker sammen mange gange i løbet af ugen, hvor vi går nærmere ind på de ting.
Men jeg kunne godt tænke mig, at vi snakker lidt om den her pukkel, som der nu er i forhold til operationer, på grund af at vi har haft et nødberedskab.
Man vurderer, at det kan være op til 25.000-30.000 operationer, som vi skal have afviklet nu.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at der ikke er nogen danskere, der skal gå rundt og være syge længere tid end nødvendigt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til, hvilke fordele ministeren ser ved, at vi bruger 100 pct. af den kapacitet, der ligger i privathospitalerne.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Jeg ser alle fordele ved det.
Jeg ser kun dårlige ting ved ikke at gøre det, og det vil sige, at regeringen vil gøre alt, hvad vi kan, for at bruge al den kapacitet.
Jeg ved, at det, der menes, selvfølgelig både er den private og den offentlige, og vi skal bruge alt, hvad vi har af kapacitet, for at få den pukkel høvlet af så godt og så hurtigt som overhovedet muligt.
Det vil være forkert af mig at stå og stikke folk blår i øjnene og sige, at det lige er klaret hurtigt.
For mens det sker, skal vi jo håndtere covid-19-patienter.
Det svarer rundt regnet til et ekstra stort provinshospital i hver eneste region, som vi skal håndtere, samtidig med at puklen skal høvles af.
Så derfor er det her et hårdt arbejde og et stort arbejde, og der skal vi bruge al den kapacitet, alt, hvad vi har, alle medarbejdere, alle stuer, alle steder, både offentligt og privat.