runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Durhuus (S), 2025-05-02:
Jeg vil stadig tillade mig at påpege, at der er 8,4 mio. kr. til Sorglinjen.
Lad os tage det som eksempel.
Et andet eksempel er, at der er 10,9 mio. kr. til kompetencecenteret for børn som pårørende til mennesker med psykiske lidelser.
Det er penge, der enten ikke er kommet ud endnu eller først lige er på vej ud at arbejde.
Det er penge, vi ikke har data for endnu.
Ville det ikke være økonomisk ansvarligt lige at vente på at se, hvad det er, de penge medfører, og ikke bare sige, at nu skal vi have en ny ting?
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-02:
Jeg vil ikke kalde det ansvarligt at vente og se, hvad forholdsvis små beløb kommer til at batte, og jeg tror heller ikke, at det er nogen hemmelighed, at jeg og Alternativet ønsker en stærk investering i civilsamfundet, så de faktisk kan være med til at løfte de her opgaver.
Det er jo dejligt, at der bliver nævnt et par initiativer, men samtidig ville jeg kunne nævne mindst 20 initiativer, som er blevet nødt til at lukke ned, fordi der ikke er tilstrækkelig finansiering.
Så den vej er jeg meget villig til at gå, men vi kræver altså en større finansiering end i dag.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Her sidder Birthe.
Hun er en kvinde i slutningen af 60'erne.
Hun passer sin mand, Jørgen, som har fået en hjerneskade efter en blodprop.
Birthe elsker ham.
Det er ikke det.
Men hendes hverdag er blevet forvandlet til én lang opgave.
Hun er ikke længere bare hustru.
Hun er også hans plejer, hans sekretær, hans chauffør, hans stemme over for systemet, og nogle dage føler hun sig mere som hans sagsbehandler end hans livspartner.
Det slider ikke bare på kroppen, men på sindet.
Og hun er ikke alene: Hundredtusindvis af danskere er pårørende til syge, ældre, børn og voksne med handicap og til mennesker i sårbare livssituationer.
De bliver selv syge, mister tilknytningen til arbejdsmarkedet eller mister fodfæstet i deres eget liv.
Og det er ikke rimeligt.
De pårørende skal ikke stå alene.
Vi skal og bør som samfund anerkende deres indsats, ikke bare med ord, men med handling.
Mange pårørende tager ansvar, fordi de rigtig gerne vil.
Men det ansvar må ikke blive en byrde, der trækker dem ned.
For de pårørende er ikke bare til stede.
De er eksperter i deres kæres behov.
De ved, hvad der virker.
De har indsigt, erfaring og kærlighed, og det er noget, som ingen fagperson kan erstatte, men kan drage nytte af, hvis deres indsigter sættes i spil.
De bliver overhørt, overset og overbebyrdet, og det er et svigt.
Vi skal tænke nyt.
Vi skal have bedre støtte, omsorg og inddragelse.
Vi skal give dem adgang til alt lige fra hjælpemidler, undervisning og viden om deres rettigheder til støtte, omsorg og rådgivning.
Vi skal sikre, at samarbejdet mellem fagfolk og pårørende bygger på respekt og frivillighed og ikke forventninger og pres.
Derfor har vi i Danmarksdemokraterne med beslutningsforslaget her foreslået, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2025 at igangsætte et arbejde med at kortlægge potentialerne i at forbedre fagpersonernes samarbejde med pårørende og at styrke pårørendes retsstilling på tværs af sundheds-, social-, ældre- og handicapområdet.
Det skal ske med henblik på at forbedre indsatserne for de berørte borgere og aflaste de pårørende.
Analysen skal undersøge, hvordan vi bedst støtter de pårørende, med inspiration fra nabolande, f.eks. Norge, hvor man allerede har gjort fremskridt.
Men lad mig være helt tydelig.
Det her handler ikke om at pålægge de pårørende flere pligter.
Det handler om at give frihed til at vælge; at sørge for, at pårørende har mulighed for at hjælpe, hvis de ønsker det, uden samtidig at blive slidt i stykker af det selv.
Der venter et kæmpe implementeringsarbejde, når en ny ældrelov, men f.eks. også en ny, stor sundhedsreform, skal ud at leve.
Det er nu, at der er et politisk vindue, hvor vi kan bidrage til, at ældre, patienter, pårørende og udsatte oplever, at der sker en systematisk inddragelse af deres perspektiver.
Og det er nu, at vi skal sørge for, at pårørende får de rette værktøjer til at hjælpe deres kære i det omfang, de kan og ønsker det.
Det vil bidrage til, at reformerne bliver en succes.
Vi må aldrig acceptere, at omsorg gør folk syge.
Omsorg skal bæres af fællesskabet, og det starter med, at vi ser de pårørende og giver dem den støtte, de fortjener.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-02:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg er jo glad for at høre det store engagement, som ordføreren har i sagen.
Det vil jeg gerne anerkende og respektere.
Men jeg synes også, at når man som et ansvarligt blåt parti – og det tænker jeg jeg godt må sige at Danmarksdemokraterne er eller gerne vil være – kommer med et forslag, så synes jeg også, at man er forpligtet til at sige, hvor mange penge man vil bruge på det.
Det er en omfattende undersøgelse, vi står over for her, altså en kortlægning på samtlige områder af indsatsen.
Det er en meget omfattende undersøgelse, og derfor vil jeg gerne høre ordføreren: Hvor mange penge ønsker Danmarksdemokraterne at sætte af til den undersøgelse?
Ja, vi vil styrke pårørendeindsatsen i de aftaler, vi indgår, og de aftaler, vi implementerer.
Der er jo intet i det her forslag, som vil styrke indsatsen for pårørende.
Det vil sætte nogle forskere eller medarbejdere eller statslige ansatte til at sidde og kortlægge og boge sig i måneder, år måske, om, hvad det er, der sker.
Det ændrer jo ikke ét sekund på den indsats, der foregår.
Det, der ændrer noget, er, når man i aftaler og implementering af aftaler sikrer, at pårørendeindsatsen styrkes, og det er præcis det, regeringen gør i et godt samarbejde med Folketingets partier.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-02:
[Lydudfald].
Det var én stor cirkelslutning, og der kom ikke et svar.
Vil Moderaternes ordfører ikke bare fortælle os, hvor længe vi ville have rent grundvand, hvis ikke vi gjorde noget som helst?
Det er jo påstanden fra Moderaterne.
For lige så snart, der kan måles noget, er det jo sundhedsskadeligt, kan jeg forstå.
Så det, jeg hører regeringspartierne sige nu, er: Hvis du kan måle noget som helst i vandet, så er det forurenet, og så kan det ikke bruges til drikkevand.
Det er jo påstanden – og så at vi lige pludselig løber tør for rent vand.
Så vil man ikke bare fra et regeringsparti svare på de to ting?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-02:
Jeg vil bare sige, at i Moderaterne er vi altså ikke klar til at gå ind i sådan en konkurrence om at se, hvor længe vi har rent grundvand nok, hvis ikke vi gør noget.
Det mener jeg simpelt hen ikke vi kan byde de kommende generationer.
Rent grundvand er ikke noget vi bare lige sådan kan genskabe ved at sige, og hvis vi holder op med at tilføre kemikalier i morgen, er grundvandet rent igen om 2 år.
Det er altså rigtig mange år, hvor man tager det ud af drift.
Så det er vi ikke klar til.
Derfor kan jeg heller ikke svare på, hvor længe vi har rent grundvand nok, hvis ikke vi gør noget, for det tankeeksperiment vil jeg slet ikke ind i.
Det er ikke nok, at det bare kan måles hver gang – nogle steder er det det, der er grænseværdien – men andre steder er der er fastsat andre grænseværdier.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-02:
Jeg kører lige pulten lidt ned igen – vi har lidt højdeforskelle her i Folketinget.
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten for at fremsætte dette beslutningsforslag, som vi i Radikale Venstre selvfølgelig støtter.
Vi var jo også med til at præsentere det her som et forslag i sidste valgkamp, og derfor ser vi naturligvis også fortsat gerne, at det her bliver gennemført.
Vi har faktisk også selv arbejdet ret meget videre med det efter valgkampen i 2022 og været ude med et mere uddybende forslag til, hvordan vi kan få etableret de her grundvandsparker og få taget 200.000 ha jord ud, så vi rent faktisk kan komme i mål med det her.
Vi ser med stor bekymring på den forurening, vi lige nu kan se i vores grundvand, og de konsekvenser, den forurening vil have i mange år fremadrettet.
Jeg synes derfor, det er helt på sin plads at se på, hvor hurtigt vi kan få taget nogle af de her arealer ud.
Jeg er selvfølgelig glad for, at vi i Radikale Venstre er med i den grønne trepart, hvor vi arbejder for, at vi kan komme i mål med de her ting, men jeg synes også, at lidt hurtigere handling på det her kunne være helt inde for skiven; det er noget, vi i Radikale Venstre naturligvis gerne så.
Hvis ikke vi får gjort noget, kommer det fremadrettet til at blive meget, meget dyrere at skulle rense vandet.
Det er simpelt hen god forretning at sikre, at vores drikkevand ikke bliver forurenet til at starte med, i stedet for skulle til at rense det bagefter.
Og når vi har kigget på det, har vi i hvert fald kunnet se, at det faktisk er en rimelig god besparelse, vi samlet set kan opnå, hvis vi gør en indsats i dag i stedet for bare at skyde problemet til den næste generation.
Så synes vi også, det er vigtigt, at man ser forslaget her i samspil med rigtig meget andet, nemlig muligheden for at understøtte økologisk landbrug, opsætning af vedvarende energi, natur, sammenhængende store naturområder, som kan komme os alle sammen, vores dyr og vores natur til gode, og muligheden for at drive skov.
Vi ser det ikke som noget, der bare en dårlig forretning, eller noget, der kun tjener det stadig meget gode formål, det er at beskytte vores drikkevand; vi ser det faktisk som en fremragende mulighed for at kunne udvikle vores land i en retning, hvor vi passer bedre på både vores natur og vores drikkevand.
Så Radikale Venstre støtter forslaget og kommer naturligvis til at arbejde videre for det her, både når der som her fremsættes forslag i Folketingssalen, men også i forbindelse med den grønne trepart.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale.
For ordføreren er jo faktisk en af de første, som begynder at blande det rigtigt sammen og sige, at det ikke behøver at være 200.000 ha ekstra, man tager ud, men at man kan kombinere det med nogle af de der 300.000 ha, man i forbindelse med den grønne trepart allerede har sagt der skal ud, og så er man jo kommet et stykke ad vejen.
Så er det ikke 500.000 ha af danskernes jord, som skal væk.
Så er det de 300.000.
Men der kommer en påstand fra ordføreren, som bare ikke er korrekt, altså det der med, at det tager meget, meget lang tid med at lave grundvand.
For det er jo bare faktuelt forkert.
Så er det jo bare, jeg spørger, om man måske ikke også kunne begynde at kræve det i forhold til nogle af de steder, hvor man nu bliver nødt til at have grundvandet udefra, og at man i de boringsnære områder inde i byerne begynder at analysere det for at se, hvad det er, der går galt med boringerne inde i byerne, siden man ikke kan få vand fra Aalborg eller Aarhus midtby.
For det kunne man i gamle dage.
For da fik man jo vandet meget lokalt, og nu skal man længere og længere ud, og jeg tror også, ministeren forklarede mig, at meget af vandet i København kommer fra Køge.
Men man kunne jo også sørge for, at vandet under byerne var rent.
Har ordføreren hørt noget fra regeringen, som er en hjælp i forhold til det?
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-02:
Jeg vil meget nødig udlægge præcis, hvad regeringen har sagt på det område.
Men jeg synes da på ingen måde, det er en uvæsentlig diskussion, nemlig også at sørge for, hvordan vi sikrer rent drikkevand til vores største byer, og om der også er nogle andre ting, der forurener.
Vi taler jo her ikke kun om pesticider fra landbruget, vi gerne vil undgå, vi taler f.eks. også om dumpet jord, vi ikke ønsker skal ligge og forurene ned, og vi taler også om spildevandsforurening og den slags.
Så jeg tror jo sådan genelt, det handler om, at de store depoter af drikkevand, vi har nede i grundvandet, ønsker vi at beskytte mod forurening, så vi rent faktisk også sikrer, at vi kan give den næste generation muligheden for, at de, når de tænder for hanen, får rent vand ud af den.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-02:
Ja, og det lyder jo godt.
Jeg deler bekymringen for, at vi forurener vores grundvand, og det skal vi ikke, men jeg er også lidt bekymret for, om ministeren nogle gange bare snakker for at holde sig varm.
For vi har jo lige haft sagerne med den her jord, der er blevet kørt rundt, på trods af at vi ved, at der har været løsningsforslag inde for at få styr på, hvordan man kører forurenet jord rundt i Danmark, og der har også lige været partier, der har lavet en aftale om terrænnært grundvand.
Der kunne man jo så tænke sig, at det er grundvand, man fjerner.
Der er ikke på ét tidspunkt blevet nævnt, at det skulle føres tilbage i vandhanerne.
Så der er jo nogle ting, man kan gøre, der er nogle præmisser, man kan sætte ind, når man putter offentlige penge i det.
Men tusind tak til ordføreren.
Jeg tror ikke, ordføreren og Danmarksdemokraterne er så langt fra hinanden.
Der er måske detaljer, men det er til at finde en løsning.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-02:
Jeg hører faktisk heldigvis mange partier her i Folketingssalen være dybt bekymrede omkring forureningen af vores grundvand og vores drikkevand.
Men der er nok lidt forskel på, hvor hurtigt vi gerne vil have tingene i gang, og jeg kan i hvert fald godt blive bekymret, hvis Danmarksdemokraterne synes, at det her ikke er et stort problem.
For så er jeg bekymret for, om man rent faktisk er villig til at sætte turbo på det og få taget den jord ud, som vi i dag godt ved vi kan tage ud.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-02:
Jeg kan berette, at der er masser af nyt vand på vej ned i grundvandet udenfor.
Men tak for forslaget fra Enhedslisten.
Som alle andre deler vi også intentionen om at passe godt på vores grundvand.
Det er ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke vil tage imod det.
Vi står her i en situation, hvor vi også godt kunne tænke os, at det gik hurtigere.
Men jeg må også sige, at det er lidt svært at tage ejerskab for det, når man ikke har regeringsmagten.
For at sørge for, at sådan noget her bliver kørt igennem, er man nok nødt til at sidde på miljøministerposten.
Derfor kan vi ikke stemme for forslaget, for vi tror simpelt hen ikke på, at vi fra Folketinget kan styre den proces.
Vi er nødt til at have regeringen og embedsapparatet med til at få det implementeret.
Men det vil være en god idé at sørge for, at der sidder nogle partier i regeringen, som ikke hører til blandt de sorteste partier i Folketinget, sådan som det er nu, og sørge for, at der kommer et mere miljøvenligt flertal, som vil sørge for, at vi får gjort noget mere ved også vores grundvand.
I den forbindelse må jeg også sige, at vi fra Det Konservative Folkepartis side jo ikke synes, at det er voldsomt, at man alt i alt vil tage 500.000 ha ud til at passe på vores vand og sørge for, at vi får lidt mindre landbrug.
Jeg kan forstå på Danmarksdemokraterne, at det er man meget imod – at der skal være lidt mindre landbrug i Danmark.
Så vidt jeg lige kan høre, svarer det til lige godt 1 pct. af Danmarks areal.
Vi er et af de mest opdyrkede lande i hele verden, og det lægger et meget, meget hårdt pres på vores natur og især på vores vandmiljø.
Vi mener ikke, at det at tage 1 pct. af det areal ud og sørge for, at der kommer noget mere natur, vil være nogen ulykke.
Tværtimod vil det være yderst fornuftigt, og det vil gøre Danmark til et bedre land.
Så vi vil gerne sørge for, at den proces glider.
Vi vil især være optaget af, at kommunerne får nogle gode redskaber.
Lige nu ved vi jo at der er lavet alt for få reservationer af arealer rundtomkring i forhold til vores drikkevandsboringer.
Kommunerne skal lave frivillige aftaler.
Vi er optaget af, at de har nogle gode redskaber til, at de her aftaler bliver til noget, også de steder, hvor landmændene eventuelt ikke vil være med til det.
Det er jo dejligt, hvis man kan få folk til frivilligt at være med, men der skal nok også en økonomisk gulerod til, for at man får nogen til at opgive retten til at sprøjte på deres mark.
Der må det offentlige og staten jo træde til og sørge for, at det her bliver til noget, frem for at det bare baserer sig udelukkende på gode hensigter.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-02:
Hvis man ikke er så bekymret, skal man i hvert fald have fakta på plads, bliver jeg nødt til at sige til ordføreren.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-05-02:
80 pct. af Danmarks areal er landbrug.
Lige godt 50 pct. af Danmarks areal bliver brugt til at producere dyrefoder.
Der er spørgsmålet bare, om det er det, vi vil bruge vores sparsomme areal til.
Er det virkelig, at vi skal være verdens største producent af dyrefoder?
Vi har svært ved at se det.
Vi har svært ved at se, at der kommer noget godt ud af, at Danmark er så intensivt opdyrket, som det er.
Så vidt jeg ved, er det kun Bangladesh og Holland, der kommer i nærheden af at være lige så intensivt opdyrket som Danmark.
Det giver ikke værdi for os.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-02:
Man bliver sådan helt overrasket.
Det kunne lige så godt have været Enhedslisten eller Alternativet – vi skal spise mere kål og bønner.
Dyrefoder bliver brugt til at fodre dyr, som så bliver til bøffer, hvor vi i dag kan se, at de aldrig har været dyrere, og det synes Konservative er fint nok.
Det er super, men er virkeligheden ikke, at de mest forurenende boringer i Danmark ligger under byzonerne?
De ligger ikke under landbrugets jord, de ligger under byzonerne, hr. Rasmus Jarlov.
Konservative siger, at landbruget, Udkantsdanmark, må lægge for endnu en gang; naturligvis skal vi have rent vand, men det, man vil nu fra Konservatives side, er at udtage endnu 200.000 ha fra landbrugsjorden.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-02:
Alt det rene grundvand er ikke væk i dag, på ingen måde, men det gælder jo netop at sikre os, at det grundvand, vi har af god kvalitet i dag, også bliver bevaret.
Så vil jeg sige, at når først man kan måle i en drikkevandsboring, at der er pesticidrester, kemikalierester i den, så er det altså for sent.
Så er skaden ligesom sket, og så er det ikke et spørgsmål om, at man skal vente nogle uger og så satse på, at grundvandet nu er blevet rent igen.
Så er skaden sket.
Så det, det gælder om her, er at få identificeret de rigtige områder, og det arbejde er i gang, og det er et meget, meget vigtigt arbejde, og når det er sket, skal vi iværksætte de indsatser, der skal til, og så kan vi beskytte de grundvandsmagasiner til de fremtidige generationer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-02:
Enhedslisten går ind for at omstille vores landbrug.
Det er jo bl.a. derfor, at vi i en aftale lige op til påske var med til at sikre nogle bedre vilkår for økologisk landbrug.
Og det var endnu en af de der aftaler, som Danmarksdemokraterne ikke var med i, og det er jo ret sigende, at Danmarksdemokraterne er helt uden for indflydelse.
Så kan man godt stå og sige alt muligt retorisk.
Vi har nu en situation, hvor der hvert eneste år bliver fundet sprøjtegifte fra landbruget i flere og flere af de aktive drikkevandsboringer.
I 2024 blev der fundet sprøjtegiftrester i 55,7 pct. af de aktive boringer.
Der er rigtig mange vandværker, som er nødt til at blande vand fra flere boringer for at komme ned under grænseværdierne.
Så står ordføreren og siger, at der ikke er nogen brændende platform.
Kan ordføreren ikke se, at vi faktisk har et problem, som allerede er der, og at der findes sprøjtegiftnedbrydningsstoffer i vores drikkevand?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-02:
Men hvor kommer det rene vand, man blander med, fra?
Det kommer jo fra under markerne, for virkeligheden er jo den, at de boringer, man blander fra, er dem inde i byen.
Det ved jeg, for jeg har siddet som formand for teknik- og miljøudvalget .
Det er jo dem, man bliver nødt til at blande op.
Uanset hvor meget historie man gerne vil fortælle danskerne, er det altså mange år siden, at der har været roemarker eller majsmarker lige uden for vinduerne her, men det er de vandboringer, der findes herinde, der er de forurenede, ordfører.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Så lad nu være med at sige, at nu er det lige pludselig et landbrugsproblem.
Problemet er, at byerne bliver nødt til at få vand udefra for at få blandet vandet fra deres boringer op.
Men hvordan står det til med Københavns boringer?
Er der overhovedet en eneste boring herinde, der er ren?
Nej, det er der ikke.
Så jeg siger, det er både-og.
Vi skal ikke forurene noget grundvand.
Det skal vi ikke.
Men bare rolig, bliver jeg nødt til at sige til danskerne.
I forhold til den der apokalyptiske tilgang om, at alt er ved at dø, som Enhedslisten altid bruger, når de vil have deres vilje, i forhold til at danskerne skal til at spise springbønner og majs, vil jeg sige, at sådan er det ikke.
Så får vi det bare sort på hvidt: Der er vand i masser af år, masser af rent drikkevand.
Så der er ingen panik.
Det er der selvfølgelig for Enhedslisten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-02:
Det kan godt være, at ordføreren ikke er grebet af panik, men hvis nu man forholder sig til fakta, kan man se, at der er omkring 80 pct. af det øverste grundvand, som nu er forurenet, og i 40 pct. af prøverne er forekomsten af sprøjtegiftrester højere end grænseværdien.
Det er jo altså det vand, som bliver til vores drikkevand om ganske få år, og det er så noget, som ordføreren står og negligerer.
Vi har faktisk et alvorligt problem, og vi er jo i en situation, hvor der er masser af bysamfund, der henter deres vand uden for bygrænsen.
De henter også deres fødevarer uden for bygrænsen.
Det er der vel ikke noget unaturligt i.
Det er den virkelighed, vi står i, og det negligerer ordføreren bare.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-02:
Nej, men der er bare lige den der lille problemstilling med de der data, som ordføreren kommer med, at hvis nu man tester en vandboring, og den viser sig at være helt i orden, så tester man den søreme ikke næste år.
Så man leder efter håret i suppen, og så finder man naturligvis mange hår i suppen.
Kan ordføreren fortælle mig, hvornår man sidst har testet samtlige boringer i Danmark på en gang og ligesom fået det generelle tal?
Nu er der fundet noget i 50 pct. Ja, det er der, for virkeligheden er jo i forhold til de her skrækscenarier, at hver gang man finder en ren boring, tester man den nemlig ikke igen, og så gør man jo det, at man skævvrider data.
Man kan jo altid skævvride data og så gøre som Enhedslisten og bagefter sige, at der ikke er noget rent drikkevand.
Det betyder ikke, at vi skal forurene det, men man skal lade være med at bilde danskerne ind, at der ikke er rent drikkevand til både dem og deres børn.