runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Helt overordnet vil man jo bare skulle huske hinanden på, at der jo ikke bliver brugt penge, som ikke er vedtaget af et flertal i Folketinget.
Så vi har jo alle sammen, dem, der har udgjort et flertal, været med til at bruge penge på det.
Jeg synes, de synspunkter, som spørgeren fremlægger her, er svære at sige ikke er rigtige.
Jeg ved ikke, om det så betyder, at vi også finder midlerne til det.
Men vi kan jo have en god intention om det, og det har jeg.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Tak for det.
Ordføreren kom ind på maden til de ældre, og det synes jeg er et rigtig, rigtig godt emne.
Og noget af det dårligste, jeg har hørt om, er netop i forhold til maden, og at man nu skal have klimaaftryk på de ældres mad på nogle plejehjem.
Altså, det er jo fuldstændig langt ude!
Kunne vi dog ikke allerede nu blive enige om, at det ikke er noget, vi vil have, og at den slags ting over for de ældre skal bandlyses?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Jeg har i hvert fald den betragtning, at man skal huske at følge med i, hvad det er, de ældre mennesker gerne selv vil spise.
Jeg tror, man skal lytte til de ældre, også i den her sag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Det er bare så synd, for mange af dem siger jo altså ikke noget, men finder sig bare i det, og jeg må indrømme, at det med maden jo faktisk betyder meget for rigtig mange mennesker, specielt på institutioner.
Vi ved det fra børnehavebørn osv., men specielt også for de ældre, som måske holder sig lidt tilbage.
Jeg vil bare nævne det i den her debat, fordi jeg synes, det er noget, vi skal huske.
Klimaaftryk på de ældres mad lyder jo fuldstændig gakgak, hvad det i virkeligheden også er, så der hylder jeg altså hakkebøffen, flæskestegen, medisterpølsen, og hvad der ellers er.
Der må godt være noget grønt til, men det der med klimaaftrykket skal ikke have for stor en plads.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Jeg tror, spørgeren rammer meget centralt, hvad der i grunden rører sig, når de ældre taler om, hvad de godt kan lide at spise, og jeg vil bare sige, at jeg tror, spørgeren har ret i, at de ikke siger så meget.
Det vil ændre sig noget, når de nye generationer kommer, f.eks. min egen.
Men det er rigtigt, at de ældre, der er der i dag, ikke siger så meget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Tak for det, og også tak for en god tale.
Jeg synes, der er rigtig mange vigtige pointer i talen – ikke mindst spørgsmålet om at gå praktisk til opgaverne, altså at tage fat i de problemer, der rent faktisk skal løses først.
Derfor ærgrer det mig også en lille smule, at ordføreren alligevel ender med at tale om bureaukrati og også rigtig meget om privatisering, som jo er det, der tales om, når ordførerens parti og den borgerlige del af Folketinget taler om det frie valg.
Vidner det om, at det vigtigste for borgerne i ældreplejen er muligheden for at vælge logoet på firmabilen?
Og er regeringspartierne i virkeligheden kommet til at sætte kikkerten for det blinde øje, når man insisterer på at blive ved med at tale om, at det frie valg er det vigtigste?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Jeg tror ikke, at de ældre går så meget op i logoet.
Jeg tror, at de går meget mere op i, hvordan servicen er, altså hvordan maden smager, eller hvordan rengøringen og hjælpen, man i øvrigt får, er.
Det tror jeg at de går meget mere op i, og så er de såmænd ikke så afhængige af, om det er den ene eller den anden part, der gør det, så det synspunkt deler jeg.
Men omvendt vil jeg også sige, at jeg tror, at en vis form for konkurrence langt hen ad vejen altid er godt, fordi det udvikler os på den måde, at vi prøver at gøre det bedre, end nogle andre måske gør.
Og hvis der er en god balance i det, tror jeg, at det bliver vældig godt, og jeg tror, at det vil være til gavn for de ældre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Jeg tror i virkeligheden også, at vi burde være optaget af, om der er pladser nok.
Andelen af plejehjemspladser er uændret i perioden.
Vi kan til gengæld se, at der er forholdsvis flere friplejehjem, og i takt med det er der færre kommunale plejehjem, så vi ender med at have et sådan nogenlunde status quo.
Det er blot for at have en opmærksomhed på, at vi jo ikke har ændret i andelen af pladser til ældre, altså ved hjælp af privatiseringer, så måske kunne ordføreren knytte et par tanker til det.
Hvorfor er det, at kommunerne lukker plejehjem, i takt med at der kommer nye friplejehjem?
Har det noget med prisen at gøre?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Helt grundlæggende mener vi i Danmarksdemokraterne, at det er godt, at der både er private friplejehjem, men også plejehjem.
Jeg synes også, det er interessant at se, når vi snakker om den her frisættelsesdagsorden, at i f.eks. Viborg Kommune, som jeg har besøgt, og som er blevet frikommune, er der rent faktisk ret mange af de forskellige handlingsplaner – eller hvad man kalder dem – der er blevet sat i gang efter frisættelsen, som de faktisk kunne sætte i gang i forvejen.
Det er jo ret interessant.
Den her frisættelsesdagsorden har sådan set skabt en energi og en motivation lokalt til at se på området, så det er blot for at nævne, at der altså i dag er ting, man allerede kan, også selv om man ikke er blevet frisat.
Dermed ikke være sagt, at vi ikke går ind for at frisætte; det gør vi stadig væk, for det kan også noget.
Der skal udfordres, og det bakker vi fuldstændig op om.
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Tak for det.
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at de resultater, man er nået frem til i de tre kommuner på ældreområdet, jo er, at mange af de regler, man har haft, faktisk er nogle, man måske selv har lavet i kommunen.
Men processen, man har haft med at sætte kommunerne fri, har gjort, at man har fået øje på det, så bevidstheden om det kommer i høj grad den vej rundt, altså fra at man sætter gang i nogle processer.
Jeg tager det som en anerkendelse fra ordførerens side af, at det offentlige også kan løse opgaverne lige så frit og lige så godt, hvis ellers de sættes fri.
Lotte Rod (RV), 2023-04-18:
Jeg vil gerne udfordre fru Pia Kjærsgaard.
Vi kan jo finde et sted, hvor man laver noget virkelig lækker klimavenlig mad, og så kan vi se, om fru Pia Kjærsgaard overhovedet kan smage, at der ikke er kød i.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-18:
Jeg er meget glad for at høre om det her styrkede frie valg.
Jeg kunne godt tænke mig at udfordre ministeren, lidt i forhold til at de statslige plejehjem f.eks. ikke kan gå konkurs.
Kan vi nogen sinde få en oprigtig fri konkurrence og dermed også et reelt frit valg, hvis der ikke også er en konkursmekanisme i det offentlige?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Jamen det hele skal være gode råvarer, og det skal kødet bestemt også være.
Det skal nemlig være super, super lækker og veltillavet mad, men det skal altså på en eller anden måde være det, som ældre mennesker, lad os bare sige gamle mennesker, har været vant til hele deres liv.
Jeg tror ganske enkelt ikke på det.
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Der vil jo altid et eller andet sted være nogen, der skal have en forsyningsforpligtelse.
Det er situationen i dag, at hvis du har et friplejehjem, der går konkurs – nu har vi aktuelt f.eks. et i Vejle, men der er faktisk ikke så mange konkurser – så er det kommunen, der har forsyningsforpligtelsen i sidste ende.
Jeg har ikke sådan tænkt meget over det med mulighederne for konkurs, men jeg er i hvert fald optaget af, at vi får en ligestilling af de private og de offentlige leverandører i de vilkår og rammer, de har.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-18:
Men hvordan kan man få det, når alle de private og selvejende kan gå konkurs og det offentlige ikke kan?
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Jeg er egentlig allermest optaget af, at vi får leveret den ældrepleje, der er, og får nogle stabile rammer for de plejehjem, uagtet hvilken ejerform de har.
Erfaringerne med, hvor mange plejehjem der egentlig går konkurs – det er friplejehjemmene i dag – er jo ikke så mange.
Så jeg ved faktisk ikke helt, hvor stor udfordringen er.
Jeg er faktisk mere optaget af, at vi får skabt nogle reelle og ordentlige rammer, så vi får færrest mulige, der ender med at være i sådan en situation, bl.a. ved at sikre nogle gode afregninger.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Mange tak for en rigtig fin tale fra ældreministeren.
I Danmarksdemokraterne er vi rigtig glade for det samarbejde, der allerede er etableret, og de forhandlinger, som kommer, glæder vi os rigtig meget til.
Noget af det, som vi i Danmarksdemokraterne jo er optaget af – og det tror jeg allerede ministeren har hørt lidt om – er de her snitflader, som der er til andre sektorer i forbindelse med den kommende ældrelov, som vi skal forhandle om.
For ældreområdet er utrolig komplekst og har nogle koblinger ind i nogle andre områder – det kan f.eks. være til regionens hospitaler og behandlingstilbud.
Derfor har jeg og Danmarksdemokraterne i hvert fald en bekymring for, at vi slår et rigtig stort brød op omkring ældreloven, hvor vi selvfølgelig skal finde nogle rigtig gode løsninger på ældreområdet, men hvor man samtidig ikke – fordi det hører til regionerne – kan forhandle om f.eks., hvordan vi forhindrer genindlæggelser, hvordan vi sikrer flere hospicepladser osv. osv.
Hvad tænker ældreministeren om det?
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Så jeg anerkender fuldt ud, at der er behov for koblinger, og det er også det, vi prøver at imødekomme i regeringen og har et stort fokus på.
Jeg tænker, det er vigtigt, at vi ikke reducerer – og nu ved jeg ikke, om det er det, jeg hører i spørgsmålet – ældrepleje til alene at være et spørgsmål om sundhed.
Det tror jeg heller ikke er det, jeg hører, for det er jo et liv – civilsamfundsmæssigt, socialt og på alle mulige måder, også i forhold til forebyggelse, som nogle var inde på.
Så jeg tror, det er vigtigt, at vi har et særskilt område i forhold til en ældrelov.
Men jeg er helt enig i, at det selvfølgelig er vigtigt at se på koblingerne.
Jeg er meget sikker på, at alt, hvad vi gør i regeringen, ikke er med en intention om og med tanke på, at noget bliver en syltekrukke.
Så jeg vil gerne stille i udsigt, at det ikke bliver en syltekrukke.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Ja, for nu har regeringen jo nedsat den her Sundhedsstrukturkommission, og vil ældreministeren love, at Sundhedsstrukturkommissionen ikke bliver en syltekrukke for de koblinger, der er, indtil de kommende forhandlinger omkring en ældrelov?
Lotte Rod (RV), 2023-04-18:
Selvfølgelig skal man have mulighed for at få medister, og man skal have mulighed for at få flæskesteg og alle mulige ting, man kan lide.
Derfor er det også vigtigt at huske på, at kostrådene jo faktisk er, at det er 80 pct. grønt og 20 pct. kød.
Så det er jo ikke, fordi alt kød skal ud.
Jeg synes jo, at det interessante i diskussionen er, hvad det er for nogle gode råvarer.
Altså, er det gode, ordentlige råvarer, man laver mad af?
Og er det mennesker, som er gode til at lave mad og får det til at smage af noget?
For det skal netop ikke være surt; det skal jo være noget, der faktisk er lækkert.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-18:
Tak for det.
Danmark beskrives ofte som et velfærdssamfund.
Det betyder, at vi har valgt at indrette samfundet på en måde, så alle danskere kan modtage offentlig sygehjælp, pleje, undervisning og anden velfærd uden egenbetaling.
Denne offentlige velfærd finansieres så via vores meget høje skatter, hvorfor det danske skattetryk er blandt de højeste i verden.
Der er blevet ansat over 40.000 flere offentligt ansatte under den nuværende statsminister.
10.000 af dem er bureaukrater.
Jeg tror ikke, at der er mange danskere, som kan mærke, at velfærden skulle være blevet supermeget bedre i samme årrække.
Samtidig står vi over for en række udfordringer.
Ældre i alderen over 80 år forventes at stige med over 300.000 personer frem til 2050.
Prisen på vores nuværende velfærdsniveau vil stige endnu mere, alene fordi omkostninger og løn stiger.
De kommende generationer, som er vant til at kunne bestille lige det, de har lyst til at spise, og så bliver det leveret med et woltbud, kommer altså ikke til at lade sig spise af med sølle mikrobølgeovnsretter og et ugentligt bad.
Vi har store rekrutteringsproblemer og kan i 2030 se frem til at mangle 17.000 social- og sundhedsmedarbejdere.
Redegørelsen om ældreområdet er virkelig interessant læsning, og tusind tak for den.
Alligevel er udviklingen i private leverandører af hjemmehjælp i eget hjem faldet med næsten 100 leverandører på 10 år.
Det finder LA lidt bekymrende, da det er helt afgørende i forhold til de kriser, jeg netop har opremset, at de private og de selvejende bliver en større medspiller på området, særlig når vi kan se i tallene, at flere og flere borgere faktisk helst vil have deres service fra det private.
Vi bør derfor give dem bedre mulighed for, at de kan være aktører, der gennem sund konkurrence og reel valgfrihed samlet set giver vores ældre bedre tilbud at vælge imellem.
LA er enig i, at vi skal sikre borgerne stabilitet og tryghed ved at sikre, at borgere i større omfang bliver mødt af det samme personale.
Men vi deler ikke helt bekymringen om et A- og et B-hold, for hvis vi sikrer A-holdet den bedste kvalitet, som vi mener er et rimeligt serviceniveau i Danmark, hvorfor skulle B-holdet så ikke have mulighed for at tilkøbe flere serviceydelser, hvis de har lyst til det og for øvrigt selv har sparet op til det?
Af samme grund er det også vigtigt, at vi udvikler og ikke afvikler private aktører, som kan byde ind med konkurrence og udvikling af opgaverne.
Derfor mener vi i LA også, at det er vigtigt at skabe fuldstændig gennemsigtighed i priserne.
Vi er i LA glade for at kunne læse, at regeringen nu vil sætte borgernes ønske og behov i fokus.
Vi er også glade for, at der i redegørelsen skrives om en fremtidig større valgfrihed og mere reel selvbestemmelse.
Det er noget, vi i LA er meget optaget af og har mange gode idéer til, synes vi selv.
Vi takker for redegørelsen på ældreområdet, og vi glæder os til at samarbejde om en ny ældrelov.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at tage ordet, for jeg får altid tics, når der er nogen, der vil bruge mit pensionsselskab til at investere i alt muligt.
Nej, det var nu ikke så meget det, men jeg er lidt optaget af spørgsmålet, om der er plejehjemspladser nok.
Formelt set har vi jo frit valg.
Vi må jo selv vælge, hvad det er for et plejehjem, vi gerne vil bo på, men reelt skal der også være en plads den dag, hvor vi får behov for det.
Og ligesom det er med madordninger, er der jo ikke nogen, der går og drømmer om at få brug for en plejehjemsplads, men når behovet opstår, er det jo vigtigt, at pladsen er der.
Altså, min far ønskede en plads på et plejehjem, der lå ved siden af der, hvor jeg selv boede, men der var bare aldrig nogen sinde en plads, så han fik en plads et helt andet sted i kommunen.
Det var ikke, fordi det var en fantastisk bolig – det tror jeg ikke at jeg generer nogen ved at sige – men det vigtigste var jo, at det var et sted, hvor han følte sig godt tilpas, og hvor han var tryg ved at være.
Det er vel det, vi i virkeligheden skal sætte alle kræfter ind på, for det er en utopi, at alle bare kan ende med at få den plads, som de lige præcis allerhelst vil have.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-18:
Jeg er faktisk meget enig med ordføreren i, at vi nok på det her område skal differentiere mellem, om der er formelt frit valg, eller om der er reelt frit valg.
For det er rigtigt set i forhold til boliger, at det ikke er meget værd for den enkelte ældre, at man formelt set har frit valg i dag, når der er så meget pres på plejehjemspladser, at man risikerer aldrig nogen sinde at få en plads på det hjem, som man nu engang har ønsket sig.
Men det understreger jo sådan set også kun behovet for, at vi, i takt med at der bliver de her 300.000 flere ældre over 80 år frem mod 2050, får investeret i at få udvidet antallet af både ældreboliger, men også plejehjem.
For gør vi ikke det, er der i hvert fald på ingen måde noget som helst tilbage, der minder om et frit valg.
Men jeg synes, det er meget spændende, hvis de har lyst til at gå ind og være med til at bygge alt lige fra kaserner til plejehjem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Jeg synes, det er interessant, når man kigger på redegørelsen, at man jo faktisk kan se, at i takt med at der kommer flere private plejehjem, bliver der lukket kommunale plejehjem, og det tænker jeg måske vidner om, at der også er mange udgifter forbundet med at skulle etablere plejehjemspladser.
Så man ender faktisk med sådan en status quo.
Men når jeg lytter til ordføreren, lyder det, som om ordføreren er enig i, at der faktisk er et stort behov for flere plejehjem, fordi de ældre, som flytter på plejehjem, har et meget stort plejebehov, og det håndterer man måske bedst på et plejehjem.
Er det det, som jeg kan lytte mig til at ordføreren også siger, altså at vi ganske enkelt skal have flere plejehjemspladser?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Jeg anerkender fuldstændig, at kommunale plejehjem og kommuner i lige så høj grad kan løse den her opgave med gode og fagligt dygtige medarbejdere.
Jeg læste for nylig, at ministeren sagde, at det her er et område, der er i krise, og der skal vi bare være opmærksomme på, at når vi beder folk om at arbejde med det her engagement og den her motivation og med mod på at udfordre området, så sker det også i en krisetid.
Det sker i en krisetid, og det gør det ekstra svært at tage de udfordringer op.
Men jeg har i hvert fald hæftet mig ved, at lige præcis den her frisættelsesdagsorden i de tre kommuner, der er blevet frikommuner, altså har skabt noget fornyet energi.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-18:
Jeg synes, det er eksakt viden, at vi skal have flere plejehjemspladser.
Jeg synes, at tallene taler deres tydelige sprog.
Det behøver jo ikke nødvendigvis at betyde, at de plejehjem skal ligge præcis de samme steder.
Der kan være skred i demografien, som gør, at der skal lukkes nogle steder og åbnes op andre steder.
Vi skal også tænke i nye boformer.
Jeg synes, at nogle af de eksperimenter, man har set de seneste år, er vildt spændende – det lyder så voldsomt at kalde det eksperimenter, for det er nu noget, der er gået ret godt – hvor man også har fællesarealer, hvor familien kan bo, når de er på besøg i perioder, og hvor der er aktiviteter og andet.
Der er meget spændende i gang.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Tak for det.
Jeg er meget enig i, at det er en bred palet, vi skal i gang med, altså at det ikke alene er plejecentre osv., og at det ville være dejligt at få en kulegravning af hele ældreområdet.
Og så vil jeg bare kvittere for, at hr. Peder Hvelplund nævnte tjenestemandsreformen, som jo har været oppe til debat mange gange.
Men vi er med, fordi der er af stor betydning for, at vi kan komme i gang med at få ændret det, som vi så tit taler om, nemlig lønvilkårene i forhold til den sektor, som er meget, meget vigtig, og så selvfølgelig arbejdsforholdene, som jeg bestemt heller ikke vil undlade at nævne.
For det er to ting, der er så vigtige for at tiltrække flere.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-18:
Det er jo jeg helt enig i.
Jeg tror, det er fuldstændig afgørende, når vi ser på det meget værdifulde arbejde, der foregår ude i hele ældresektoren, altså både i pleje- og omsorgssektoren, hvor tjenestemandsreformen fra 1969 har været med til at lave en skævvridning i forhold til, hvordan vi værdisætter det arbejde, og også hvis det er sådan, at vi reelt ønsker at kunne give et signal om, at det her er et vigtigt arbejde.
Så jeg er helt enig i, at det er et af de områder, vi bliver nødt til at se på, hvis der skal sikres et løft til det her område.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Jeg kender godt alle de der retter, men jeg er jo heller ikke gammel, så det er derfor.
Men der sidder nogle rigtig gamle mennesker, vil jeg sige, på plejehjem og andre institutioner, som jeg ikke tror vil være lykkelige for det der.
Det tror jeg altså bare ikke.
Man er så vant til den mad, man har fået hele livet, og det kan nogle da mene er forkert.
Altså, det kan man jo måske blive syg af i en alder af 90 år eller sådan et eller andet, det kan da godt være, og måske er det ikke så klimavenligt, men jeg vil alligevel fastholde, at det er det, der er det vigtigste for de ældre og de rigtig gamle mennesker.
Så må vi andre forsøge at klare det ved en gang imellem, når vi går i Netto, at købe en eller anden vegetarret, som jeg sådan set ikke synes smager særlig godt.
Det skal jeg sige, men vi gør det jo for klimaets skyld, ikke?
Det kan vi gøre, fordi vi selv kan vælge det, men det kan man altså ikke på plejehjemmene, og jeg synes, det er meget søgt, når man begynder med det i forhold til de gamle mennesker.
Det er så bare min pointe.
Peter Kofod (DF), 2023-04-19:
Jo, det er en svækkelse af grænsekontrollen.
Det er det, det er.
Og jeg må sige, at jeg er dybt, dybt skuffet over, at regeringen træffer den her beslutning selv.
Vi er end ikke orienteret om, at regeringen går ud med den her melding, og jeg må sige, at det jo er svært at tolke det her som andet end en fjendtlig handling fra regeringens side over for de – må man sige – meget, meget loyale forligspartnere, regeringen har haft på hele det her område i, jo, årevis.
Altså, Dansk Folkeparti har i årevis været en del af det her forlig.
Vi har loyalt bakket op om de beslutninger, vi har truffet i fællesskab, om de kompromiser, vi har indgået, og det har med nogle af dem været svære kompromiser – det har det jo også været set fra vores side – hvor vi har givet og taget, men vi synes selv i al beskedenhed, at vi har bakket meget loyalt op om den forligskreds.
Derfor er jeg meget skuffet over det her, og som sagt er det jo ikke nogen venlig handling, man har lavet, over for os.
Det er en fjendtlig handling; man har flyttet sig fra den klare forventning, der har ligget i hvert fald fra vores side, og det gør man jo ikke, fordi man vil os det godt.
Så det må jeg sige, minister: Det er jeg meget, meget skuffet over; nogle af de her ting, som jo også handler om finansiering, nogle af de her ting, som jo også handler om, hvordan vi organiserer dansk politi, er jo nogle af de her ting, vi normalt ville diskutere i en forligskreds.
Kan ministeren forstå, at der kan være skuffelse i dele af Folketinget, som har bakket op om finansieringen, som har været med, som har taget det her meget alvorligt, og som jo altså også har rakt regeringen en olivengren, da den her regering trådte til, og sagt: Jamen vi vil sådan set gerne det gode, vi vil gerne have fred, vi vil gerne tage ansvar, vi vil gerne være med?
Kan regeringen i det lys ikke forstå, at der er en enorm skuffelse – i hvert fald i den del af Folketinget, hvor jeg sidder, hvor Dansk Folkeparti sidder – over, at regeringen så bare træffer den her beslutning og bare ruller det ud?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er: Nej, det mener jeg ikke.
Regeringens beslutning er ikke en omgåelse af politiforliget, så jeg er naturligvis spændt på at høre, hvad spørgeren lægger til grund for spørgsmålet.
Det afgørende for regeringen er, at vi har en effektiv kontrol med vores grænser, og at vi passer godt på danskerne.
Situationen i verden omkring os betyder, at der er behov for, at vi opretholder grænsekontrol mod Tyskland, og det gør vi, fordi det er nødvendigt for at imødegå trusler, Danmark står over for.
Vi flytter nemlig en del af politiets ressourcer fra indrejsekontrollen, så de i stedet bliver brugt på en markant oprustning i grænseområderne i forhold til at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.
Det er ekstremt vigtigt for regeringen, at vi slår ned på kriminalitet, der går på tværs af landegrænser.
Det vil vi med den nye indsats i grænseområderne bl.a. gøre ved at sikre en øget overvågning af grænserne, der på sigt skal understøttes af øget brug af droner og nummerpladegenkendelse.
Derudover vil der også blive iværksat etablering af en ny operativ enhed i politiet, som skal have særligt fokus på omrejsende kriminelle.
Samtidig med at vi ændrer grænsekontrollen, styrker vi udlændingekontrollen i resten af landet.
Det er Rigspolitiets vurdering, at den nye indsats dermed samlet set vil have en positiv effekt på bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet.
Derfor er der heller ikke tale om, at vi nu svækker indsatsen i grænseområderne.