runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2024-02-23:
Det vil jo med andre ord sige, at man bare sender en ansøgning, og så bliver den trukket i en automat, og så får man bare fuldstændig automatisk statsborgerskab, uanset om man har kørt 130 km/t. foran en skole, uanset om man er sigtet for drab, uanset om man har røvet en bank, og uanset om man kan tale dansk eller ej.
Synes fru Rosa Lund ikke, at der er nogen undtagelser i forhold til at give et dansk statsborgerskab?
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Altså, det er jo rigtigt nok, hr. Anders Kronborg, at det er os herinde i Folketinget, der laver lovgivningen.
Det synes jeg sådan set at det skal blive ved med at være.
Men i Enhedslisten har vi tillid til, at embedsværket godt kan læse, hvad der står i loven, og så administrere statsborgerskabsansøgningerne derefter.
Jeg må bare minde om, at vi er et af de eneste lande i verden, hvor folketingsmedlemmers dyrebare tid, som vi skulle bruge på netop at varetage folkets interesser, går med at sidde og lave sagsbehandling.
Jeg synes ikke, at det burde være sådan.
Jeg synes, at det burde være sådan, at der var klare, rimelige kriterier for at opnå statsborgerskab, som embedsværket så administrerede.
Sådan fungerer det i de fleste andre lande, uden at parlamentarikerne så er holdt op med at repræsentere det folk, de nu engang repræsenterer.
Så jeg synes, at det er en lidt falsk modsætning.
Så er det ikke nogen hemmelighed, at vi gerne vil lave reglerne om, sådan at man f.eks. opnår automatisk ret til statsborgerskab, hvis man er født her i landet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Fru Rosa Lund nævner klare, rimelige kriterier og krav, og det er der, jeg er nysgerrig på, hvad klare og rimelige krav er for Enhedslisten.
Skal eksempelvis en voldtægtsforbryder, der har voldtaget en 14-15-årig pige, kunne få dansk statsborgerskab på et eller andet tidspunkt?
Skal en person, der har tæsket en ung dreng halvt ihjel eksempelvis kunne få dansk statsborgerskab på et eller andet tidspunkt?
Det er jeg nysgerrig på om ordføreren mener, for det synes jeg tidligere der har været antydning af faktisk er det, der er Enhedslistens politik på det her område.
Anders Kronborg (S), 2024-02-23:
Jeg er enormt glad for, at det er politikere, der sidder i Indfødsretsudvalget og kigger på dispensationsansøgningerne.
Jeg er ikke enig med Enhedslisten, når ordføreren nærmest vil udlicitere det her til en række djøf'ere, der så kan sidde på et fjernt hjørnekontor og se på, hvad der er ret og rimeligt.
Der synes jeg sådan set, at det er rimeligt, at det er folkets repræsentanter – os, der er valgt til det danske Folketing – der varetager interesserne, når det handler om grundlovsbestemmelser.
Det er også det, vi skriver under på, altså at vi vil overholde grundloven.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Rosa Lund om to helt konkrete ting.
Fru Rosa Lund siger, at vi giver for få statsborgerskaber i Danmark.
Hvor mange skal vi give statsborgerskab, før Enhedslisten er tilfreds?
Og er der nogen, som Enhedslisten vil sige nej til, eller er det bare som at trække et statsborgerskab i en automat?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-23:
Tak for det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Jeg vil egentlig bare kvittere for, at Danmarksdemokraterne og også Konservative har taget situationen til efterretning og taget den fornuftige beslutning, at man selvfølgelig er nødt til at stemme gult hernede i salen.
For når man ikke kan have tiltro til sagsbehandlingen, selv for en aftale, som man for Konservatives vedkommende har indgået, kan man selvfølgelig heller ikke stemme for lovforslagene nede i salen.
Altså, der er nødt til at blive rettet op på de huller og fejl, der er i sagsbehandlingen, før man kan stemme for, og før de krav, folk skal leve op til, rent faktisk også gør sig gældende.
Det vil jeg egentlig bare kvittere Konservative, som så ikke er her i dag, og selvfølgelig også Danmarksdemokraterne for.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-23:
Med de fejl, der er blevet opdaget, har vi selvfølgelig fået at vide, hvad der vil blive gjort; det har ministeren informeret om.
Og jeg er helt med på og åben over for, at der skal være det der med, at har man lavet en fejl og opdager man fejlen, skal man komme og sige det; det er fint.
Det eneste, vi påpeger, er bare, at hvis man opdager, at der har været sådan nogle alvorlige fejl inden for en forholdsvis kort periode, vil vi gerne have, at man spørger: Skulle vi lige gennemgå hele sagsbehandlingen og systemerne, og kan der måske ligge mere, som vi ikke har været opmærksomme på?
Det er, hvad der kan ske.
Det siger ordføreren selv.
Men vi vil gerne have undersøgt mere til bunds, om der så ligger mere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
Tak for det.
Tak for debatten her i dag.
Jeg er i al væsentlighed enig i det, som LA's ordfører, fru Sandra Elisabeth Skalvig, sagde, også i forhold til den diskussion, som der har været omkring sagsbehandlingssituationen.
Som det også har været diskuteret på flere samråd, abonnerer jeg i meget høj grad på den filosofi, som også fru Sandra Elisabeth Skalvig præsenterede, nemlig at man bliver nødt til at få de fejl frem, som sker, for at kunne gøre det bedre.
Det er ikke altid muligt politisk, men i den situation, som vi er i nu i Folketinget, er det muligt på udlændingeområdet at få de fejl frem, som sker, uden at ministeren behøver at være nervøs for sin situation, og det tror jeg er et godt tidspunkt at sørge for, at vi får rettet ind på nogle af de fejl, der kan have været begået i fortiden.
Som det er blevet nævnt i debatten, er det jo nogle sager, der strækker sig mange år tilbage i tiden.
Altså, for så vidt angår den somaliske børnemishandler, er det en fejl, der er blevet begået på et eller andet tidspunkt mellem 2014 og i dag.
Så det kan jo være sket, mens jeg har siddet som minister, men det kan også være sket, mens det er en af de andre personer, der har haft posten.
Der er det vigtige jo, at man får det frem, og at man gennemgår procedurerne og sørger for at sikre, at det ikke kan ske, eller i hvert fald sørger for, at sandsynligheden for, at det sker, er meget, meget mindre.
Så det er min generelle indstilling.
Den flugter fuldstændig med det indlæg, der var fra LA's ordfører.
Så vil jeg sige: Jeg synes, der er nogle forslag, som er ret vidtgående.
Fru Rosa Lund foreslår f.eks., at alle, der er født i landet, skal have adgang til statsborgerskab.
Det er meget vidtgående, at hvis man kommer fra, lad os sige Rusland, og holder ferie i Danmark og føder et barn, mens man er i Danmark, så har det barn tilfældigvis, fordi man føder det, mens man er i Danmark, automatisk ret til statsborgerskab.
Det synes jeg er meget vidtgående at gøre det på den måde helt uden at stille nogen krav til, hvad man i øvrigt mener og gør.
Så jeg tror, at det sunde for Danmark vil være at holde fast i den fornuftige aftale, der er lavet i 2021, og så må vi jo se på, om der kan findes nogle ændringer, måske endda stramninger, i forhold til den aftale.
Det vil jo heller ikke nødvendigvis være dårligt, hvis man kan få ryddet op i hjørnerne på det område her.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Det forstod jeg egentlig ikke.
Uden om dispensationen?
Altså, der er jo krav om, at man skal tale dansk.
Vi synes jo så, at man skal lave nogle andre krav til de 18-årige, nemlig at de har afsluttet folkeskolens afgangseksamen.
Så kan man jo nok godt tale dansk, altså hvis man har gået i folkeskole i 10 år.
Og ellers er der jo krav om, at man skal bestå en danskprøve for at kunne få indfødsret.
Dem, der så får dispensation fra det, får det jo typisk, fordi de har psykiatriske diagnoser, og det er jo så der, hvor vi mener, det er en læge, der skal vurdere, om det er en valid diagnose, og ikke os.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Hvad så, hvis man f.eks. ikke taler dansk?
Altså, der er jo folk, der kommer på lov om indfødsrets meddelelse i dag uden om dispensationen, uden om Indfødsretsudvalget, og som eksempelvis ikke taler dansk.
Hvad mener Radikale Venstre om det?
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Jeg synes, at et rimeligt krav at stille ville være, at man har bestået prøve i dansk 2, altså at man kan tale sproget.
Det synes jeg er et rimeligt krav for at opnå dansk statsborgerskab.
Så synes jeg, det er et rimeligt krav at sige, at hvis man er født her, bliver man automatisk dansk statsborger.
Jeg har jo lyst til at spørge Mikkel Bjørn om det omvendte: Mener hr. Mikkel Bjørn, at man skal fratages sit rødbedefarvede pas, også hvis man er født her i landet, hvis man har været involveret i et slagsmål eller i de eksempler, som hr. Mikkel Bjørn kommer frem med?
Hvis man er dømt for voldtægt og er dansk statsborger, skal man så fratages sit danske statsborgerskab?
Eller er hr. Mikkel Bjørn ikke helt så konsekvent, når det kommer til rettigheder?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Jeg kan ikke på stående fod huske, hvor lang tid de har karens for statsborgerskab.
Jeg mener nu nok, at når man er oppe i så alvorlige forbrydelser, så er det i hvert fald ikke noget, man kan få med det samme.
Jeg kan ikke huske, hvad karenstiden er for så alvorlige forbrydelser, men de her mennesker får jo ikke statsborgerskab, dagen efter at de har begået en alvorlig voldtægt; hvis de overhovedet får det, er det jo først efter mange, mange år.
Hvis man nu har lavet en trafikforseelse, lå bøden måske tidligere på 3.000 kr., men er nu hævet til 5.000 kr., og lige pludselig bliver det så også en forhindring for at søge statsborgerskab.
Der synes vi, det er gået for vidt, men vi er enige i, at man som udgangspunkt ikke skal få dansk statsborgerskab, hvis man har begået alvorlige forbrydelser, eller at det netop, hvis man har begået en forbrydelse, er rimeligt at indføre karens eller sige nej.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Ordføreren nævner et punkt, hvor hun er enig med Enhedslisten, og det gør mig lidt nysgerrig, med hensyn til om Radikale Venstre er enige med Enhedslisten i, at voldtægtsforbrydere, bandekriminelle osv. skal kunne få statsborgerskab på et eller andet tidspunkt.
Eller mener Radikale Venstre, at det bør udelukke folk fra at kunne få et dansk statsborgerskab?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Der er i hvert fald én ting, vi er enige med hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti i, og det er, at det her område ikke fungerer særlig godt.
Vi har længe været kritiske over for den måde, statsborgerskaber bliver tildelt på i Danmark, måske navnlig sagsbehandlingen af dispensationer.
Vi mener også, at kravene generelt er for skrappe, om end vi nu er enige i, at man skal stille en række krav.
Vi er enige om, at der skal stilles krav om, at vedkommende har tidsubegrænset opholdstilladelse, at man ikke har begået alvorlig kriminalitet, at man ikke må have meget gæld til det offentlige, at man skal bestå en danskprøve, og at man i øvrigt også skal bestå en indfødsretsprøve.
Det er vi enige i.
Men de mange stramninger, der har gjort det sværere og sværere de sidste 10-20 år, er vi ikke tilhængere af.
Så synes vi især, at der er en gruppe, som burde tilgodeses, det er børn og unge, der er født og opvokset i Danmark.
Det vil jeg fremhæve som den allervigtigste sag på det her område.
Altså, mennesker, som hører til i Danmark, som er danskere også i deres egen selvforståelse, og som ikke hører hjemme i noget andet land, mener vi at vi skal tildele statsborgerskab, efter at de har afsluttet folkeskolens afgangseksamen, eller når de fylder 18 år.
Der er vi helt på linje med Enhedslisten.
Vi mener, at det er noget, der skal sagsbehandles i ministeriet med udgangspunkt i objektive kriterier, for det kan man jo godt stille.
Så med de ord – ja, nu er der jo ikke noget, vi som sådan skal forholde os til – vil jeg i hvert fald bare sige, at vi er enige i, at det her område bestemt ikke er, som vi kunne ønske os, men vores ønsker går så i en helt anden retning end Dansk Folkepartis.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Hr. Mikkel Bjørn, jeg kommer simpelt hen ikke til at stå her på Folketingets talerstol og lave fiktiv sagsbehandling.
Det kommer jeg simpelt hen ikke til.
Jeg mener ikke, at det er talerstolen eller et retssamfund værdigt, hr. Mikkel Bjørn.
Der har vi to jo så vidt forskellige holdninger, også til hvordan et retssamfund bør fungere.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Ja, ordføreren svarer ikke rigtig på spørgsmålet.
Men jo, hvis man har fået dansk statsborgerskab og så siden begår en voldtægt, er det Dansk Folkepartis holdning, at man skal have det taget fra sig.
Men jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarer på spørgsmålet.
Hun nævner prøve i dansk 2, men svarer ikke på spørgsmålet om, om en person, der har voldtaget en ung pige eksempelvis eller tæsket en anden halvt ihjel, kunne få et dansk statsborgerskab, eller mener Enhedslisten trods alt, at det bør udelukke den person?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-02-23:
Tak for det.
Danmarksdemokraternes ordfører er inde på det her med mistillid i forhold til de kommende lovforslag på området set i lyset af den aftale, som bl.a. vi i Liberal Alliance har været med til at indgå, og mener ikke, at der er blevet lavet tilstrækkelige initiativer i forhold til at håndtere de fejl, der har været i forbindelse med dele af sagsbehandlingen.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-23:
Jeg vil lige starte med at svare med det første.
Jeg påpeger, at inden for det sidste år er vi blevet gjort opmærksom på de her fejl.
Og det, vi så efterspørger nu, hvor de her fejl er blevet opdaget, er at få undersøgt, om der så rent faktisk ligger mere.
En hurtig, lille én, man kunne tage, var, at vi f.eks. kunne kigge på gebyrsatserne og på, hvornår man betaler for genansøgninger og gebyrer og sådan noget.
Det var da i hvert fald en hurtig, lille stramning.
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Det kan jeg sådan set svare nemt på.
Vi kommer ikke til at sætte os over i et hjørne og bare sige nej tak til det.
Vi ville selvfølgelig kigge konstruktivt på det.
Men det er rigtigt nok, at det jo ikke ligger ligefor hos os, at vi skal lave yderligere stramninger lige på det her område.
Men når det så er sagt, er det jo ikke, fordi vi er dybt afvisende.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Ordføreren nævner lidt i lighed med Venstres ordfører alle de mange krav.
Men udfordringen er jo, at der gang på gang er mennesker, som ikke lever op til de krav, på lovforslaget.
Det er bl.a. det, vi i Dansk Folkeparti problematiserer.
Og så er jeg lidt nysgerrig på, om Moderaterne er åbne for stramninger på indfødsretsområdet.
Altså, hvis der blev indkaldt til forhandlinger på et eller andet tidspunkt, ville Moderaterne så gå konstruktivt ind i den debat, eller ville man sætte sig over i et hjørne og sige, at det vil man ikke være med til?
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige tak for en rigtig god tale til Liberal Alliance, som sådan set meget nøjagtigt og stilfærdigt – hvad kan man sige – løfter det op på et lidt andet niveau her.
Men forespørgselsdebatten handler sådan set om, hvorvidt processen for tildeling af statsborgerskaber er utilstrækkelig og til tider uansvarlig, da tusindvis årligt for tildelt det rødbedefarvede pas.
Det mener jeg bestemt ikke er rigtigt.
Jeg synes, at vi har en meget langvarig proces med en lang række krav til de mennesker, der gerne vil opnå dansk statsborgerskab.
Men det skal heller ikke være kropumuligt at opnå for de mennesker, der kæmper for det, og som bidrager til det danske samfund.
Vi har jo en lang, lang række krav.
Vi har afgivelse af erklæring omkring troskab og loyalitet; man skal have tidsubegrænset ophold i Danmark; man skal have været her i minimum 9 år; man skal ikke være straffet; man skal ikke have gæld til det offentlige; man skal være selvforsørgende; man skal være i beskæftigelse; der er krav om danskkundskaber; der er en indfødsretsprøve; og man skal deltage i en grundlovsceremoni.
Så jeg synes, at der er rigtig, rigtig mange krav i forvejen i dag, og det synes jeg er fint.
Man kan jo så sige, at der vil ske fejl – og der er også sket nogle fejl – og hr. Mikkel Bjørn pointerer korrekt, at der er sket fejl, og at der er sket grove fejl, fejl, som absolut ikke må ske.
Og det er ikke godt nok.
Ønsker vi et system, der er totalt fejlfrit?
Ja, det kunne vi godt ønske os, men når vi har med mennesker at gøre, og når der sidder et Indfødsretskontor og knokler med det her hver dag, vil der ske fejl, og der vil også ske fejl i fremtiden.
Jeg synes ikke, det er fair at kalde processen for tildeling af statsborgerskab utilstrækkelig og til tider uansvarlig – det synes jeg ikke den er.
Vi har et rigtig godt system i Danmark.
Vi har et system, og vi har en lov omkring det, så man får tildelt statsborgerskab via lov, hvor det er Folketinget, der bestemmer.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-02-23:
Jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti gerne vil deltage i forhandlingerne på området.
Jeg forstår udmærket godt det, hr. Mikkel Bjørn siger, men jeg tror, vi skal holde fast i, hvad der er et brud på den indgåede aftale, og hvad vi i aftalen faktisk også er bekendt med.
Jeg er jo bekendt med, at vi har nogle udfordringer i forhold til tjekket med Kriminalregisteret, og det er jo noget, vi er i gang med at drøfte i aftalekredsen.
Men det er jo ikke en drøftelse, som vi tager her i Folketingssalen; det er jo noget, vi drøfter med de andre partier, der har været med til at indgå den aftale, og så er det jo der, vi skal komme frem til en løsning på, hvordan vi så løser den udfordring, vi har, med den nuværende aftale.
Men det er jo noget, vi er fuldt bevidste om.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Ordføreren siger, at hun er tilfreds med aftalen, og at det vil være svært at undgå, at der bliver begået en eneste fejl, når man behandler så mange ansøgninger; men det er jo det, der giver anledning til en overvejelse, synes jeg og vi i Dansk Folkeparti i hvert fald.
Er det så fornuftigt at give så mange statsborgerskaber hvert eneste år?
Ordføreren siger det her med, at det er svært at forestille sig, at der ikke blev begået en eneste fejl, men det er jo ikke en eneste fejl, vi taler om – det er mange fejl, og det er ret grove forsømmelser.
Altså, kriminelle med domme, der ligger mere end 10 år tilbage, kan stadig komme på lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Jo, det er.
Det er det, der er udfordringen, og det er derfor, vi bl.a. har indkaldt til den her forespørgselsdebat; de samme fejl spøger igen og igen i sagsbehandlingen, og de er ikke blevet rettet op.
Det er der, hvor jeg jo synes – uden at ville bestemme, hvad Liberal Alliance gør – at man skulle bede ministeren om at indkalde til forhandlinger om stramninger på det her område.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Jamen så håber jeg da, at vi i en eller anden overskuelig fremtid ser, at der kommer et eller andet udfald af, at man så har haft de drøftelser i aftalekredsen.
Jeg forventer ikke, at Dansk Folkeparti bliver inddraget i drøftelserne, men jeg forventer, at der sker et eller andet på et eller andet tidspunkt, for ellers bliver det jo mere uld i mund, altså hvis man siger, at det er nogle drøftelser, man tager internt, men så sker der ikke noget efterfølgende.
Så jeg håber, at partierne, altså Liberal Alliance, Konservative og Danmarksdemokraterne, hvis de bliver lukket ind – who knows – vil tage initiativ til, at der bliver indkaldt til forhandlinger på det her område, for jeg synes, det er et vigtigt område.
Og Dansk Folkeparti deltager også meget gerne i forhandlingerne.
Det lyder jo ikke på Venstres og Socialdemokratiets ordfører, som om man er helt afvisende, når man selv nævner muligheden for forhandlinger engang i fremtiden, muligvis i den kommende fremtid.
Så der er jeg lidt nysgerrig på, om Moderaterne ligger nogenlunde samme sted, eller om man er meget mere afvisende end Venstre og Socialdemokratiet i forhold til at indkalde til forhandlinger om det her.
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Altså, jeg vil gerne være ærlig og sige, at jeg ikke tror, at vi vil være de første, der vil spørge ministeren, om vi skal indkalde til de her forhandlinger.
Det kan jeg sådan set godt være ærlig omkring.
Men hvis der kommer noget fra mine regeringsvenner i V og S, vil vi selvfølgelig også kigge på det.
Anders Kronborg (S), 2024-02-23:
Nej, og derfor er det jo en sag, hvor man ikke bare kan sige, som ordføreren gjorde, at det er inden for det sidste år.
Der har jo været en lang, lang periode, hvor det her stille og roligt er blevet strammet til, senest i 2021.
Jeg kunne godt tænke mig konkret at spørge om noget her til sidst.
For nu spurgte ordføreren jo hr. Torsten Schack Pedersen, om han kunne se nogle yderligere stramninger, der lå ligefor.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Kristian Bøgsted, om han kan pege på nogle elementer, hvor Danmarksdemokraterne gerne ser nogle yderligere stramninger.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-23:
Jeg kender ikke den præcise dato for, hvornår den mappe blev væk.
Anders Kronborg (S), 2024-02-23:
Tak til hr. Kristian Bøgsted for en fin tale, og jeg vil gerne kvittere ved at sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Kristian Bøgsted i, at det selvfølgelig ikke er tilfredsstillende, at sagsmapper bliver væk.
Hr. Kristian Bøgsted nævner eksemplet med, at en børnemishandlers sagsmappe – sådan omtaler hr. Kristian Bøgsted sagen – er blevet væk, og selvfølgelig er det utilfredsstillende.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Kristian Bøgsted, om det kan afvises, at sagsmappen blev væk på fru Inger Støjbergs vagt.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-23:
Tak for ordet, og tak til hr. Mikkel Bjørn fra Dansk Folkeparti for at indkalde til debatten.
Jeg tror, vi alle sammen herinde kan blive enige om, at det danske statsborgerskab er noget helt særligt.
Et dansk statsborgerskab er en af de fineste gaver, man som udlænding kan modtage i Danmark, og det er noget, man så absolut skal gøre sig fortjent til at modtage.
Derfor stiller vi også i Danmark nogle strenge krav til at få det rødbedefarvede pas i hånden.
Desværre har vi det seneste år set eksempler på alvorlige problemer i Indfødsretskontoret og sagsbehandlingen.
Det er sager om manglende kriminalitetstjek og mangelfuld sagsbehandling af beskæftigelseskravet, og vi har endda ikke kunnet udvise en somalisk børnemishandler fra Danmark, fordi hans sagsmappe er blevet væk, og det mener vi i Danmarksdemokraterne er helt uacceptabelt.
Det er også den bærende årsag til, at vi i Danmarksdemokraterne ikke kunne stemme for den seneste aftale om indfødsrets meddelelse, for vi havde ikke tillid til, at lovforslaget ikke indeholdt nogen personer, som på ingen måde skal have det rødbedefarvede pas.
I Danmarksdemokraterne har vi en grundlæggende interesse i at sikre, at dem, der får dansk statsborgerskab, lever op til kravene, for hele forudsætningen for, at vi kan tildele statsborgerskab i Folketinget, er jo, at mennesker får statsborgerskab, fordi de lever op til kriterierne, Folketinget er blevet enige om.
Derfor ønsker vi stadig væk fra Danmarksdemokraternes side, at ministeren vil lave en større gennemgang af, om der måske kunne ligge flere fejl, der skal rettes op på.
På baggrund af det vil jeg gerne læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Danmarksdemokraterne og Konservative, der desværre ikke kunne være til stede i dag på grund af sygdom: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at der i forbindelse med den nuværende praksis for sagsbehandling af tildeling af dansk statsborgerskab er sket helt uacceptable fejl og forsømmelser.
Hele forudsætningen for, at Folketinget kan lovgive om tildeling af dansk statsborgerskab, er, at de personer, der søger om dansk indfødsret, lever op til de kriterier og regler, som Folketingets partier har vedtaget.
Men i lyset af de gentagne forsømmelser i sagsbehandlingen har Folketinget ikke tillid til, at dette er tilfældet.
Derfor pålægger Folketinget udlændinge- og integrationsministeren at foretage en omfattende revision af de nuværende procedurer i forbindelse med sagsbehandling af tildeling af danske statsborgerskaber, således at Folketingets partier igen kan have tillid til, at tildelingen af statsborgerskab sker efter de kriterier og regler, som Folketingets partier er blevet enige om.«
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Vi har ingen planer om at lempe på indfødsretskravene.
Det står hverken i vores politik eller principprogram.
Det står heller ikke i regeringsgrundlaget.
Så når det ikke står de to steder, er det ikke noget, vi kommer til at foreslå lige foreløbig.