Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Tak for ordet, formand.
Med det her beslutningsforslag foreslår Liberal Alliance, at regeringen skal indføre en model, som kan bruges til at screene ansøgere til dansk indfødsret for antidemokratiske værdier.
Jeg vil starte med at sige, at vi fra regeringens side ikke kan støtte beslutningsforslaget, og jeg skal selvfølgelig nok begrunde det.
Regeringen synes på linje med forslagsstillerne, at det er væsentligt, at tildelingen af statsborgerskab sker under hensyntagen til sammenhængskraften i Danmark og forbeholdes de udlændinge, som bidrager positivt til det danske samfund, og som har taget Danmark og de grundlæggende danske værdier og frihedsrettigheder til sig.
Reglerne for tildeling af statsborgerskab afspejler allerede i vid udstrækning disse hensyn og er indrettet til at virke som incitament til og belønning for at integrere sig i det danske samfund.
Der stilles strenge krav om bl.a. fast fuldtidsbeskæftigelse, danskkundskaber, at man ikke har fået offentlig ydelse inden for en længere årrække, at man desuden ikke må have begået alvorlig kriminalitet, og at man skal have kendskab til danske samfundsforhold, til værdier og til kultur.
Integration handler selvfølgelig om andet og mere end at tage en uddannelse, passe et arbejde, og at kende til højtider og traditioner; det handler også om, om man har taget danskheden til sig som en fuld tilslutning til de demokratiske værdier, som vores samfund bygger på.
Det handler selvfølgelig om det frie og lige samfund, som vi har i Danmark, og som vi gerne vil bevare i Danmark.
Regeringen er som sådan enig med forslagsstillerne i, at det bør have en større betydning, når der tildeles statsborgerskaber, og vi er også i gang med at nedsætte en ekspertgruppe, der skal undersøge, om man kan screene statsborgerskabsansøgerne for antidemokratiske holdninger og -værdier, og i så fald hvordan det teknisk og administrativt kan skal kunne lade sig gøre.
Hvordan vil man juridisk og teknisk udføre det?
For regeringen er ikke enig i forslagsstillernes udlægning af, at det kan etableres med et snuptag uden nævneværdige omkostninger og uden administration i såvel Udlændinge- og Integrationsministeriet som i Folketingets Indfødsretsudvalg.
En screening er ikke bare en screening.
En screeningsordning rejser en række komplicerede spørgsmål af både juridisk, teknisk og praktisk karakter, som forslagsstillerne slet ikke har forholdt sig til i beslutningsforslaget.
Det gælder helt grundlæggende et spørgsmål om, hvilke værdimæssige parametre en screening skulle bygge på, og et spørgsmål om, hvordan det sikres, at ordningen er forenelig med grundloven og forenelig med vores internationale forpligtigelser.
Man er også nødt til at forholde sig til, hvordan sceeningen teknisk skal gennemføres.
Hvor skal man screene henne?
Er det f.eks. ytringer, som ansøgeren har fremsat offentligt på sociale medier, eller skal det også omhandle handlinger og ytringer i andre sammenhænge?
Endelig skal der tages stilling til, hvordan resultaterne af screeningen skal integreres i ansøgningsprocessen, herunder hvordan og i hvilken form de skal forelægges for Folketinget.
Det er en meget betydningsfuld opgave, om end den ikke er nem.
Det er derfor, regeringen er i gang med at nedsætte en ekspertgruppe, som skal undersøge de her problemstillinger til bunds og om muligt også identificere de bedste og mest effektive løsninger, før vi indfører en screening.
Det synes vi fra regeringens sige er den mest fornuftige rækkefølge at tage den her diskussion i.
Tak for ordet.