runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Så man støtter, at man kan gå fra enstemmighed til flertalsafgørelser uden at ændre traktaten.
Det synes man er en god idé fra Moderaternes side.
Skal det gælde alle områder?
Karin Liltorp (M), 2024-02-06:
Nej, det skal bestemt ikke gælde alle områder.
Der kan være områder, hvor det kan være en idé at se på, om flertalsafgørelser kunne være vejen frem.
Men indtil videre er vi jo godt tilfredse med den ordning, der er, og muligheden for at træffe flertalsafgørelser i EU.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Tak for en god tale.
Jeg er glad for, at ordføreren nåede at rette sig selv i forhold til det, der blev sagt om overimplementering, og jeg er egentlig også glad for, at ordføreren har taget hul på debatten om, hvad EU skal blande sig i og ikke blande sig i.
Der blev nævnt eksempler som tidsregistrering og mindsteløn, men mener ordføreren, at der er andre emner, som EU ikke bør blande sig i?
Her kunne ordføreren jo tage udgangspunkt i nogle af de kategorier, som ordføreren har været inde på i forvejen, nemlig socialpolitik og arbejdsmarkedspolitik.
Er det generelt noget, Moderaterne mener at EU skal blande sig i?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Vi hørte jo Socialdemokraternes ordførers holdning til passarellebestemmelsen i traktaten.
Hvad er Moderaternes holdning til den?
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Jeg synes ikke, der kom nye eksempler, men det er også i orden.
Så lad mig spørge ind til kulturpolitik.
Er det noget, som EU skal blande sig i?
Vi har jo den her Creative Europe-fond, som giver støtte til alle mulige forskellige projekter.
Det er f.eks. noget med, at der bliver givet penge til nye typer biografer, der kan have et eller andet smart og bæredygtigt koncept, som går på tværs af EU-landene.
Er det en EU-opgave, eller bør det forbeholdes medlemsstaterne at styre det?
Karin Liltorp (M), 2024-02-06:
Nu må jeg jo indrømme, at jeg ikke er inde i detaljerne omkring den her biografforordning, der er.
Jeg synes jo, at vi generelt på udvalgsmøderne er meget optaget af nærhedsprincippet og prøver at udfordre det i de tilfælde, hvor vi synes det faktisk ikke er noget, EU skal blande sig i.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak.
Jeg ved, at ordføreren er passioneret omkring cirkulær økonomi og måske særlig i forhold til verdensmål 12: ansvarligt forbrug og produktion.
Hvad tænker ordføreren om, at Det Europæiske Miljøagentur er ude at sige, at det på nuværende tidspunkt er usandsynligt, at EU vil nå målet om at skabe en cirkulær økonomi senest i 2030, og at det vurderes usandsynligt, at der kan foretages markante reduktioner i EU's forbrugsaftryk og en reduktion af den samlede mængde affald senest i 2030, hvis den nuværende udvikling fortsætter?
Hvad skal vi gøre?
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Jeg synes faktisk, at jeg i min tale sagde, at vi skulle forvente, at prisen blev højere, fordi f.eks. sådan noget med at hjælpe Ukraine godt kunne gøre, at det kostede nogle kroner.
Så synes jeg, at det er et rigtigt spørgsmål at stille, når man ser på budgettet: Bruger vi vores penge i budgettet ordentligt på landbrugsordninger, samhørighedspolitik og alle de her ting?
Der synes jeg, at man i forhold til regeringens politik, som jeg støtter fuldt ud, og som Venstre støtter fuldt ud, og hvor Venstre er en del af regeringen, jo selvfølgelig skal bruge de penge, der er allokeret i budgettet, før man tildeler nogle nye.
Det er også den opfølgning, vi har lavet i forbindelse med den her periode, som vi har været igennem, hvor vi har været halvt inde i budgettet, med MFF'en.
Så derfor vil jeg sige: Ja, vi skal bruge nogle flere penge, men det skal være på det, der er vigtigt, f.eks. Ukraine.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Vi har jo netop været i USA og talt en del om det.
Så i forbindelse med den kunstig intelligens-forordning, der er blevet lavet, hvor man jo i den aftale f.eks. har forbudt brugen af ansigtsgenkendelse i realtid, vil jeg gerne høre, om ordføreren mener, at Danmark også skal tilslutte sig den del, på trods af at vi har et retsforbehold.
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Den havde vi også i Europaudvalget, og jeg er ret sikker på, at ordføreren kan huske, hvad jeg sagde dér, og hvordan Venstre har det med lige præcis overvågning.
Hvis der er almindelig ansigtsgenkendelse alle steder, vil det være en overvågning af Danmark.
Så det er vores holdning til det.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak til fru Marianne Bigum for en som altid engageret tale, og jeg sætter også meget pris på både samtalerne og samarbejdet i Europaudvalget med ordføreren.
Der var meget fokus på miljø, og det var godt, og der var også fokus på de måske manglende ambitioner i redegørelsen, og det kan vi jo bakke op om.
Nu beklager jeg, hvis jeg kommer til at træde lidt uden for ordførerens normale ressort, men noget af det, der kommer til at fylde rigtig meget – vi kan se det i den amerikanske valgkamp, og vi kommer også til at se det i den valgkamp, vi går ind i nu frem mod europaparlamentsvalget – er migration, og det er også dækket i redegørelsen, herunder aftaler med tredjelande.
Der vil jeg faktisk bare høre ordføreren, om ordføreren kan sige lidt om, hvad SF's linje er her, når det gælder de her meget komplicerede samarbejdsaftaler med tredjelande, man står over for.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak.
Det er korrekt, det er lidt uden for, hvad jeg normalt sidder med, så jeg vil se, om jeg kan genkalde mig, hvad vi sagde, da vi sidst havde det oppe.
I SF mener vi, at folk skal behandles ordentligt ved grænserne.
Det, jeg personligt har gjort mig rigtig meget umage med, når vi har taget den her debat, er at prøve at få fortalt det her med, at folk jo ikke flygter for sjov.
Det er også det, der står i redegørelsen, nemlig det her med partnerskabet med vores nabokontinent, i forhold til hvordan vi kan få gjort op med grundene til, at folk flygter.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Jeg ved, at ordføreren er meget interesseret i klima og meget vidende om klima, og noget af det, der jo er blevet forhandlet ind i sluterklæringen til COP 28, er det her med, at vi skal gøre mere for at accelerere nul- og lavemissionsteknologier, herunder atomkraft.
Er ordføreren enig i det, der står i sluterklæringen til COP 28-teksten?
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
SF's politik på atomkraft er ret klar.
Vi kan ikke se, at det giver mening i en dansk kontekst.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Ordførerens parti har jo Kira Marie Peter-Hansen som kandidat til europaparlamentsvalget, og hun har tidligere udtalt, at man ikke går ind for atomkraft i Danmark, og at man egentlig heller ikke mener, at det vil passe særlig godt ind i andre europæiske lande, f.eks. i Tyskland.
Er ordføreren enig med Kira Marie Peter-Hansen i, at det er bedre, at Tyskland ikke går i den retning og måske som en konsekvens af det er nødt til at have sorte energikilder?
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Jeg kender ikke Tysklands energipolitik godt nok, men jeg vil sige, at SF's politik i Danmark er, at vi ikke blander os i, hvordan andre lande laver deres energipolitik.
Og så vil jeg også sige, at jeg sagtens kan se, at atomkraft kan spille en rolle i visse lande.
Jeg vil bare følge op, og det er i samme boldgade.
For de her mål, der er blevet sat, er jo i forhold til de langsigtede og prioriterede 2050-mål om, at europæerne skal leve et godt liv inden for planetens grænser.
Så hvad kunne det betyde for de europæiske liv, at vi lykkes med det her?
Karin Liltorp (M), 2024-02-06:
At vi lykkes med den cirkulære økonomi, kan betyde rigtig meget.
Jeg tror ikke, at nogen er i tvivl om, at vi sviner meget i forhold til vores størrelse.
Så det er jo en helt reel udfordring, og det er noget af det, vi skal have rigtig stort fokus på, også i vores formandskab for verdensmålene.
Jeg tænker, at det bedste, vi kan gøre, er at udbrede alle de gode historier og inspirere hinanden til at blive bedre til at nå i mål.
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Nu er det jo mig, der stiller spørgsmålene i den her sammenhæng.
Men jeg vil godt give en lille forklaring alligevel, for både Radikale Venstre og Venstre er jo liberale, og Liberal Alliance kalder sig liberal.
Kan jeg få et konkret eksempel på, hvorfor lige præcis EPP-gruppen for et liberalt parti er det rigtige?
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Jamen der er mange grunde.
De to grupper deler jo rigtig meget politik, så jeg synes heller ikke, at vi skal tale konflikterne op.
Og så medgiver jeg, at der på nogle andre spørgsmål er lidt større forskel på os og nogle af de andre partier i gruppen, men der må vi jo så kæmpe for at trække dem i vores retning.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak.
Ordføreren var lidt inde på det her med overimplementering, og jeg ved godt, hvor ordførerens parti står i det spørgsmål, og jeg tror også godt, at ordføreren ved, at vi i SF faktisk ser, at overimplementering på visse områder, særlig det grønne område, kan være en konkurrenceparameter.
Jeg vil egentlig spørge ordføreren, om han anerkender, at vi begge er blevet rummet i vores europapolitiske aftale, som siger, at vi skal nedbringe omfanget af unødvendige byrder, der svækker vores virksomheders evne til at konkurrere globalt, ligesom vi herhjemme skal undgå utilsigtet overimplementering.
For jeg hørte en lidt anden udlægning af debatten tidligere, så jeg vil lige give ordføreren en mulighed for at præcisere det.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Jamen jeg synes sagtens, at den europapolitiske aftale kan rumme begge vores partier, og det er nok også derfor, at vi begge to er gået med i den.
Så har ordføreren jo ret i, at der står utilsigtet overimplementering, og det synes jeg er afgørende.
For man kan jo godt på nogle punkter vælge fra dansk side, at vi gerne vil være endnu mere ambitiøse end det, andre lande vil, og derfor har vi mulighed for at gå længere i de spørgsmål.
Men problemet er jo, hvis vi tolker et direktiv forkert og vi på den måde giver vores egne virksomheder en dårligere konkurrenceevne, for så er det andre landes virksomheder, der løber med sejren i den sidste ende.
Derfor er jeg jo generelt bekymret for overimplementering og glad for, at vi nu forsøger at undgå det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-06:
Jeg har naturligvis også læst Avisen Danmark med interesse og især overvejet det her med, at Liberal Alliance jo forekommer at være et parti, der virkelig har en bølge i ungdommen.
Altså, man ser jo på TikTok det ene unge menneske efter det andet få autografer, selfies, og hvad ved jeg, med hr. Alex Vanopslagh.
Men Liberal Alliances Ungdom var jo sammen med Dansk Folkeparti dem, der anbefalede ikke at afvikle forsvarsforbeholdet.
Derfor kom jeg til at tænke på, om hr. Alexander Ryle og hr. Alex Vanopslagh måske med den her melding er kommet lidt ud af takt med ungdommen, den EU-kritiske ungdom.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Først og fremmest er jeg jo lidt overrasket over at høre, at hr. Morten Messerschmidt er på TikTok.
Det var jeg ikke klar over, så jeg må hjem og følge dig.
I forhold til hvad Liberal Alliances Ungdom mener om forsvarsforbeholdet, er det jo nogle år siden, at jeg har været med sidst, men det er mit indtryk, at Liberal Alliances Ungdom faktisk er ret EU-positive.
Det er rigtigt, at hvis man går nogle år tilbage, var de det ikke, men jeg tror faktisk, at de er fulgt med os fra at have størst fokus på det negative til nu også at have fokus på alt det, som EU gør godt.
Jeg er ikke sikker på, at jeg svarede på spørgsmålet, men ellers må spørgeren lige følge op på det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-06:
Altså, det, der var noget af det opløftende, var jo, at Dansk Folkepartis Ungdom, Konservativ Ungdom, Liberal Alliances Ungdom og det daværende Nye Borgerliges Ungdom var enige om, at NATO var et bedre alternativ til at sikre forsvaret af Europa, og at det derfor var en dårlig idé at kunne sende danske soldater af sted på EU-mandater.
Normalt er Liberal Alliance jo et parti, som man ligesom forbinder med, at de lytter til ungdommen – det er noget med Daddy Cool og den slags ting – og så virker det bare påfaldende, da det ikke er mere end halvandet år siden, at man nu vælger at lave det her sceneskifte, så at sige, hvor man går direkte imod ungdomstendensen.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Der er jeg bare nødt til at sige, at forsvarssamarbejdet i Europa jo ikke er et alternativ til NATO, men at det netop skal kunne løse nogle af de opgaver, som NATO ikke løser, og derfor skal vi jo være begge steder.
Jeg synes, det er godt, at vi nu er en del af nogle af de missioner, som EU står for, men det betyder jo ikke, at vi vil melde os ud af NATO.
Altså, vi mener, at vi skal være begge steder, og det tror jeg faktisk også at Liberal Alliances Ungdom gør nu.
Men det vil jeg gerne tjekke op på.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Tak for det.
Noget af det, der interesserer mig meget i Europa, er diskussionen om retsstatsprincipperne.
Der har særlig Polen jo været højt på listen mange steder, og der har været meget kritik af, hvordan man har håndteret bl.a. dommerudnævnelser, udnævnelser inden for statsejede medier osv.
Det har alt sammen givet anledning til en meget hård kritik fra EU-systemet.
Nu er man så i den situation, at ham, der vil være EU's golden boy, hvis man må sige det på den måde, har vundet valget i Polen og nu gør fuldstændig det samme som det parti, der tidligere havde magten.
Hvordan ser Liberal Alliance på det?
For jeg må sige, at derfra, hvor jeg ser verden, har det været forstemmende at se, at hvis man var skeptisk over for EU-samarbejdet, blev man truet på sine midler; så blev man modsagt, man blev truet med, at stemmeretten blev taget fra en, og alt muligt andet.
Men når det er en, EU-systemet godt kan lide, så må man gerne blande sig i dommerudnævnelser; man må gerne blande sig i, hvem det er, der styrer de nationale medier osv.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Virkeligheden er jo den, at grupperne er brede.
Der er plads til forskellige synspunkter.
I EPP-gruppen er der liberale partier, og der er konservative partier.
Vi ville så høre til den del, der er liberal.
Jeg antager heller ikke, at ordføreren mener, at Donald Tusk er nationalkonservativ.
Man bruger i hvert fald meget tid på at tale om, hvor godt det er, han er kommet til magten i Polen.
Så jeg synes bare, man skal anerkende, at der er den her bredde, og at vi jo ikke ændrer politik, bare fordi vi sidder i Bruxelles, men at vi må indgå nogle kompromiser med de mennesker, vi sidder sammen med.
Kompromiserne vil også skulle laves i Renew, men det vil bare gå mere i den modsatte retning.
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Tak, og tak til ordføreren for en god tale.
Jeg kan jo forstå, at Liberal Alliance i Danmark er liberale og i EU er konservative.
Nu vil jeg give ordføreren en mulighed for at forklare forskellen.
Karin Liltorp (M), 2024-02-06:
Tak for talen og især for den rørende indledning, der i detaljer beskriver, hvordan det ser ud.
Nu hørte jeg jo tidligere, at ordføreren spurgte ind til budgettet for EU.
For vi andre har jo måske set i øjnene, at det kommer til at blive dyrt med den krig.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Lige præcis i det konkrete spørgsmål om Ukraine er vi villige til at betale mere ind til EU for at støtte, men vi mener helt overordnet set, at der er et kæmpe potentiale for at omrokere inden for de eksisterende budgetrammer i EU.
Jeg har allerede tidligere nævnt flere eksempler – det kunne være landbrugsstøtten, det kunne være dele af samhørighedspolitikken, og det kunne også være dele af kulturpolitikken – hvor vi ikke altid mener, at det, der bliver besluttet at bruge penge på i EU, er en EU-kerneopgave.
Vi ser gerne et smallere EU men et EU, som er stærkt på de områder, som jo er kerneopgaverne – fred, frihed og frihandel – men også, hvad angår de opgaver, som er grænseoverskridende; det kunne f.eks. være klimaspørgsmål.
Karin Liltorp (M), 2024-02-06:
Nu går jeg lige over til noget helt andet, for jeg synes jo, det var spændende, at ordføreren kom ind på det her med kritiske råstoffer.
Situationen er jo den, at vi lige nu er hundredeti procent afhængige af Indien og Kina, når det kommer til lægemidler.
Nu snakker vi om, at det er den fri konkurrence, men faktisk er der jo lige nu ikke nogen alternativer til at købe det fra Indien og Kina.
Har ordføreren gjort sig nogen tanker om, om man skal tage den her produktion tilbage til Europa, eventuelt med noget støtte?
Eller hvordan ser han for sig at det skulle kunne lade sig gøre?
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Altså, jeg vil jo gerne indrømme allerede nu, at lige præcis medicin er ikke der, hvor jeg er allerstærkest.
Men jeg mener helt overordnet, at det giver mening, at vi har i hvert fald en stor del af vores kritiske infrastruktur tæt på os eller i hvert fald i de lande, som vi stoler på.
Og problemet ved at være afhængig af enkeltlande er, at den geopolitiske situation kan ændre sig, og at vi lige pludselig ikke mere er gode venner med dem.
Derfor er jeg jo meget optaget af, at vi får frihandelsaftaler med flere lande, så vi har flere steder, vi kan få de forskellige produkter hjem fra.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det.
Og også tak for en god tale og en stærk indledning.
Nu har vi jo fået Liberal Alliance helt med ind i den europapolitiske aftale, og det er vi jo nogle der er glade for.
Dermed har Liberal Alliance jo også tilsluttet sig et helhjertet dansk engagement, som der står i aftalen.
Derfor kunne jeg godt bare tænke mig at spørge: Hvis man nu afholdt den afstemning om retsforbeholdet, som vi havde i 2015, igen, hvad ville Liberal Alliance så stemme?
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Er det, at vi skal skrive under på alt, hvad EU foreslår, bare fordi det kommer fra EU, eller må man godt være kritisk en gang imellem?
Der mener vi jo, at EU skal have et snævert fokus, men et stærkt fokus, og jeg mener helt klart, at vi er helhjertede EU-tilhængere, men det betyder jo ikke, at EU bare skal have et eller andet carte blanche til at gå i alle mulige retninger i fremtiden.
Det mener vi ikke.
Hvis jeg skal forholde mig lidt til det konkrete, er det jo snart 10 år siden, at danskerne er blevet spurgt, og derfor vil vi jo heller ikke modsætte os det, hvis der skulle være nogle, der ønsker en folkeafstemning igen.
Men vores indstilling vil være, at der ikke er behov for at afskaffe vores retsforbehold; vi ser ikke, det er nødvendigt.
Vi mener, at man på i hvert fald langt de vigtigste områder har mulighed for frivilligt at tilslutte sig de ting, som EU vedtager, uden at de skal tvinges ned over hovedet på os.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det.
Det var en god nyhed.
Erkender ordføreren ikke, at Justitsministeriet lige har lavet en afgørelse om 30 sager – 30 vigtige sager om grænseoverskridende terrorisme, politisamarbejde og migrationsaftalen – hvor retsforbeholdet nu står i vejen, og at det ville være nyttigt at have en optinaftale, så vi mere fleksibelt og hurtigt kunne tilslutte os de aftaler, der gør en afgørende forskel, og i virkeligheden som et endegyldigt mål komme helt af med retsforbeholdet?
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Jeg er jo enig i, at der nogle gange er ting, som EU gør bedre, end vi gør herhjemme.
Jeg har tidligere spurgt ind til forordningen vedrørende kunstig intelligens, hvor jeg synes det er glimrende at der er en forbudskategori, der siger, at vi ikke må bruge ansigtsgenkendelse i realtid.
Der er også høje standarder for miljøkriminalitet, som vi jo heller ikke er direkte omfattet af i Danmark, fordi vi har et retsforbehold.
Der er mange, der taler om, at det, i takt med at vi optager flere lande i Den Europæiske Union, vil blive dyrere, fordi de her lande potentielt skal have adgang til alle de samme støtteordninger, som de eksisterende medlemslande har: landbrugsstøtte, samhørighedspolitik, Creative Europe osv.
Ordførerens partis spidskandidat til Europa-Parlamentet, Morten Løkkegaard, mener jo, at prisen for EU-medlemskabet skal stige, altså at det skal være dyrere for danskerne at være medlem af EU.
Er ordføreren enig i det, eller ser ordføreren en mulighed for, at man måske kunne beskære nogle af de mange puljer og støtteordninger, som EU har, f.eks. landbrugsstøtten, Creative Europe eller samhørighedspolitikken, eller har ordføreren andre forslag til, hvor man kunne skære ned?
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Jeg synes ikke, det er i orden, at den tidligere regering ødelagde pressefriheden i Polen.
Det synes jeg ikke var i orden.
Jeg synes heller ikke, det er i orden at bruge politistatsfremdrift, hvis det er det, der er sket.
Det har jeg ikke viden nok til at stå her og sige, men det er da vigtigt, at der bliver ryddet op, sådan at der er en fri presse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Hvad mon den færøske fisker siger til denne nølen fra ordførerens side?
Man støtter intentionen, men vil ikke sige ja.
Tror ordføreren ikke, at den færøske fisker vil sige, at forsagtheden følger flaget?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-02-06:
Den var god.
Spørgeren ved, at jeg også har en dialog med regeringen, og at der er en proces i gang, hvor man arbejder for det, som er intentionen med forslaget.
Det tror jeg godt den færøske fisker er klar over.
Og jeg har ikke sagt i dag, at jeg stemmer imod.
Det er derfor, jeg siger, som jeg siger.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Tak, formand.
Først vil jeg sige hjertelig tak til ordførerne for Liberal Alliance og Socialistisk Folkeparti, der klart har tilkendegivet, at de støtter beslutningsforslaget.
Især SF har jo været kradsbørstige og meget kritiske over for Færøerne, så derfor er det selvfølgelig også en glæde, at SF støtter beslutningsforslaget.
Også tak til Det Konservative Folkeparti, som vistnok også støtter beslutningsforslaget.
Om man stemmer for det ved andenbehandlingen, har jeg ikke rigtig kunnet finde ud af, men det må vi jo så finde ud af i løbet af udvalgsbehandlingen.
Der var jo i hvert fald også meget positive toner fra Det Konservative Folkeparti – ordføreren nikker.
Danmarksdemokraterne er positive, men afventer behandlingen i udvalget, og det er fair nok.
Der er måske nogle ting, vi skal have afklaret; det er ret åbenbart, i og med at Sambandspartiet ikke støtter forslaget, mens Javnaðarflokkurin støtter intentionen, men ikke rigtig har besluttet sig for, om de gerne vil stemme for det endnu.
I det hele taget er det en besynderlig situation, ikke bare geopolitisk, men også politisk i Folketinget.
Nu og da prøver jeg at sætte mig i borgerens sted, og det må være meget besynderligt med alle disse beslutningsforslag, som man støtter hensigten med, men som man alligevel ikke kan støtte.
Jeg forstår ikke de færøske folketingsmedlemmer.
Altså, jeg ville da klart anbefale, at man tilkendegav, at man støttede dette forslag, for det er også et signal, at man siger, at ja, Danmark skal gå ind og gøre noget mere, for at vi får den her aftale i hus.
Jeg synes ikke, at Danmark har gjort nok.
Jeg synes, at det er lidt letkøbt, at man henviser til formalismen, altså at man henviser til ansvaret og til de aftaler, der ligger inden for rigsfællesskabet og mellem de enkelte dele af rigsfællesskabet og EU.
Det er ikke godt nok.
Vi havde ønsket os en klar tilkendegivelse fra Folketinget og en klar tilkendegivelse fra de færøske folketingspolitikere.
Trods det sproglige niveau fra hr. Sjúrður Skaales side var jeg noget skuffet over selve tilkendegivelsen.
Jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige til den slags.
Det er jo svært at få et enigt Folketing på forhånd, uden at man får fremsat et beslutningsforslag i Folketingssalen.
Det er jo der, det skal stå sin prøve.
Skulle vi have ventet på, at regeringen fik taget sig sammen og indhentede opbakning fra et enigt Folketing?
Det kunne vi måske have gjort.
Vi kunne have indkaldt til et samråd eller stillet en forespørgsel.
Jeg er ikke sikker på, at det havde ændret noget.
Vi har valgt denne vej.
Jeg synes, det er lidt letkøbt, at man skal kritisere os for at gøre noget, mens man ikke selv har gjort noget.
Vi accepterer selvfølgelig tingenes tilstand.
Vi synes, det er ærgerligt; vi synes, det er ærgerligt for Færøerne; vi synes, det er ærgerligt for rigsfællesskabet.
Og jeg håber jo på, at Færøerne snart får den aftale med hjælp fra regeringen, gerne en aktivistisk hjælp fra regeringen, og i tæt samarbejde med det færøske landsstyre.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.