runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Grundlæggende så vi helst, at man sænkede selskabsskatten i stedet for – det mener vi er den rette vej at gå på det område – men det her er jo også en skattesænkning, og det er vi selvfølgelig positive over for.
Men hvorfor tage borgernes og virksomhedernes penge for så at give dem tilbage igen via fradrag?
Men derfor er vi stadig væk positive over for, at der gives en skattelettelse til virksomhederne, og derfor støtter vi selvfølgelig op om det.
Selv om det ikke er noget, vi selv ville være gået forrest med, så støtter vi andre borgerlige partier på det område.
Vi skal bøje os mod hinanden og finde et fælles fodslag, og det kan vi så i forslag som det her.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Tak for ordet, formand.
I Socialdemokratiet er vi enige i, at virksomhederne skal have gode konkurrencevilkår og gode muligheder for at investere i forskning og udvikling.
Regeringen har derfor også sammen med brede flertal i Folketinget forhøjet fradraget for forsøgs- og forskningsvirksomhed ad flere omgange under coronakrisen.
Dernæst blev den midlertidige forhøjelse af fradraget forlænget til og med 2022 som led i aftalen om den første fase af den grønne skattereform, som også blev indgået med bl.a. Venstre.
I Socialdemokratiet er vi også optaget af, at der fremadrettet er gode vilkår for virksomhederne til at investere i forskning og udvikling.
Vi mener dog også, at rammevilkårene for forskning og udvikling handler om mere og andet end skattesatser.
F.eks. fremlagde regeringen for nylig en ny strategi for life science-industrien, som med 38 forskellige initiativer og en bredspektret indsats skal sikre, at life science-industrien bliver absolut verdensførende til gavn for patienter, det danske velfærdssamfund og dansk økonomi.
I forhold til udvikling af grønne løsninger og grønne teknologier blev regeringen i det forgangne år enige med Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet om rammerne for etableringen af Danmarks Grønne Fremtidsfond.
Fonden er udstyret med en kapacitet på 25 mia. kr., og den skal give et rygstød til danske grønne løsninger.
Forslaget om permanent at øge fradraget for forsøgs- og forskningsvirksomhed til 130 pct. vil som bekendt indebære et årligt mindreprovenu, og derfor skal det naturligvis finansieres krone til krone.
Det årlige mindreprovenu skønnes at blive på 970 mio. kr. efter tilbageløb og adfærd i årene 2023-2025 faldende til 880 mio. kr. fra 2026 og frem.
Venstre har ikke angivet nogen konkret finansiering af beslutningsforslaget.
I og med at den allerede vedtagne forhøjelse af fradraget løber frem til og med 2022, er det også svært at se begrundelsen for Venstres krav om, at et eventuelt lovforslag skal fremsættes den 1. maj 2021, hvilket ville resultere i en unødig hastebehandling.
Så med disse begrundelser kan Socialdemokratiet derfor ikke støtte forslaget.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Det er blot for at sige, at som ordføreren var inde på til sidst i sin ordførertale, er det her jo lidt fremme i tiden, for vi har allerede indført et fradrag på 130 pct. for 2022.
Det vil sige, at vi jo er længere fremme end det, og derfor ligger det jo ikke i årets finanslovforslag, men det er en del af vores planer for, hvordan man finansierer tingene fremover.
Man kan se i det finanslovsforslag, som vi havde for i år, at vi kommer med 11 mia. kr. i fuldt finansieret form.
Det er selvfølgelig det, vi vil videreføre.
Under den hat vil ordføreren så være positivt indstillet over for, at vi kigger på 130-procentsfradraget fremadrettet?
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Tak for den uddybning, for jeg kiggede lige jeres beslutningsforslag igennem endnu en gang, og jeg kunne ikke se noget specifikt omkring finansieringen.
Men med den yderligere begrundelse, der er kommet her fra Venstres ordfører, vil jeg sige, at det ikke er sådan, at vi principielt er imod at se på en permanentgørelse af det her fradrag.
Det kan vi drøfte.
Det er jo som altid helt klart, at finanserne skal være på plads.
Det er de ikke med det her forslag, sådan som det foreligger, og derfor kan vi heller ikke ud fra den begrundelse støtte det.
Så har vi altså lavet en midlertidig forhøjelse frem til og med 2022.
I princippet er vi fuldstændig enige med Venstre i, at vi skal sikre de bedste rammevilkår for vores virksomheder, og vi har jo også foretaget os rigtig mange ting under coronakrisen, som har været med til at holde hånden under virksomhederne og arbejdspladserne.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Ja, fuldstændig.
Altså, det er jo decideret frustrerende for virksomheder ikke at vide, hvad der kommer til at være muligt for dem i 2023.
Det er svært at planlægge langsigtet, og lige præcis på forsknings- og udviklingsområdet er det jo netop de langsigtede investeringer, der er essentielle.
Så ja, det er dybt frustrerende, og det anerkender jeg.
Tak for det, formand.
Og tusind tak til Venstre for et fantastisk forslag.
Det er jo faktisk kernen i Radikale Venstres erhvervspolitik.
Det er en kanin, som vi hiver op af hatten, stort set hver eneste gang vi har en finanslovsforhandling.
Så vi burde jo kunne støtte det her beslutningsforslag.
Når jeg ikke kan støtte det i dag, er det jo, fordi jeg ikke lige har en lille milliard i baglommen til forslagsstilleren.
For det ville det koste at sige ja til det i dag; jeg ville forpligte mig til at finde en milliard.
Til gengæld synes jeg faktisk, at der i debatten her åbner sig nogle ret fine harmonier.
Altså, hvis man lytter efter, er der faktisk en S-V-R-akse her.
Der er jo både fra den socialdemokratiske ordførers og den socialdemokratiske ministers side kommet meget, meget varme udtalelser om det her fradrag.
Der er jo intet politisk og intet ideologisk imod det.
Det handler udelukkende om finansieringen, og så handler det selvfølgelig også om, at vi jo til og med 2023 har dækket os ind, kan man sige.
Så det er argumenterne fra Socialdemokratiet.
Men det er jo ikke bare varme udtalelser; det er decideret kærlige udtalelser.
Så her har vi jo faktisk fat i et eller andet politisk, hvor vi måske fremadrettet i lyset af noget, der er lidt større og lidt tungere end et beslutningsforslag, kunne snakke os til rette om et eller andet.
I hvert fald synes vi i Radikale Venstre ikke, at diskussionen om det her fradrag er slut – på ingen måde – men vi kan som sagt ikke stemme for det i dag af de samme grunde som Socialdemokratiet.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Selvfølgelig kan Venstre jo ikke stå med et forslag i salen, uden at vi har fundet pengene.
Det var det, jeg prøvede at klargøre lidt tidligere, altså at vi rent faktisk har fundet 11 mia. kr. i vores finanslovsforslag, men at de 11 mia. kr. nødvendigvis er i 2021, og da vi taler om 2023, er det jo noget, vi henlægger til en forhandling på et senere tidspunkt, og deri består mit spørgsmål: Skal jeg høre det sådan, at Radikale nu virkelig gerne vil et 130-procentsfradrag, som de har villet i rigtig mange år, og virkelig vil stå på det i de næste finanslovsforhandlinger?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Helt ærligt er vi i gruppen ikke begyndt at diskutere, hvad vi kommer til at stå på i den næste finanslovsrunde, men jeg forestiller mig helt klart, at det her bliver et tilbagevendende tema, lige så snart vi rammer 2023.
Venstre har fundet 11 mia. kr.
Det har vi i Radikale Venstre også på vores måde, og det er der andre partier der også har fundet på hver deres måde.
Men vi skal jo også finde det sted og de finansieringsmuligheder, hvor vi kan finde 90 overlappende mandater, og den milliard, der er 90 mandater bag, har vi simpelt hen ikke fundet.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Og det anerkender jeg også.
Hvis man ser det fra den anden vinkel, gælder det jo den grønne omstilling – det er i hvert fald der, hvor vi lægger det – samtidig med at man kan sige, at hvis vi bare sådan ligesom giver dem et år ad gangen, er der jo mange virksomheder, der ikke rigtig tror på det.
Det er jo noget, der skal være permanent.
Vil ordføreren anerkende det?
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Forskningen i løsningen af klima- og biodiversitetskrisen er vigtig, og vi deler den intention, der kommer til udtryk i forslaget om at fremme forskningen på de områder.
Beslutningsforslaget her sigter imidlertid efter at fremme forsknings- og udviklingsaktiviteter i virksomhederne mere generelt gennem et permanent øget fradrag.
I SF vil vi gerne fremme den grønne forskning mere målrettet end det, der lægges op til her.
Med et permanent øget fradrag vil vi ganske enkelt ikke få nok forskning for pengene.
Vi får mere grøn forskning for pengene gennem offentlig forskning, herunder grundforskning eller målrettede tilskud til privat forskning på området.
Der er desuden tale om en rigtig stor virksomhedsskattelettelse, og det er uklart, hvor finansieringen af dette permanente fradrag skal findes.
SF kan ikke støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Ja, så har vi et forslag her om at forøge aktiesparekontoen.
Jeg har det lidt sådan med det her forslag, som jeg også havde det med det tidligere forslag: Det er sådan set et fint forslag, men det er også at gøre tingene mere komplicerede, synes jeg, end hvad der er nødvendigt.
Jeg deler til fulde Dansk Folkepartis holdning om, at det er sådan en hybrid, man sætter ind, med en anden form for beskatning og sådan nogle ting.
Jeg synes, at vi da bare skulle sænke kapitalbeskatningen i stedet for.
Lad os få det her knæk, der er, væk, altså det her misundelsesknæk og alt muligt andet.
Lad os sænke det hele til 25 pct. Så har vi én flad beskatning på det, og så kører vi derfra.
Så behøver vi ikke at sætte sådan en ordning ind, som der skal laves alle mulige forskellige ting på.
Det vil være en meget, meget bedre ordning og en bedre løsning i stedet for at lave de her ting, som er lidt bøvlet, hvor folk skal finde ud af, om man lige kommer over det niveau, og hvor man så skal placere sine penge – og i forhold til lagerbeskatning kontra beskatning ved salg og sådan nogle ting.
Og vi siger jo altid herinde, at vi skal forsimple skattesystemet; vi skal forsimple det for borgerne.
Og selv om den her aktiesparekonto er velment, så forsimpler den det ikke.
Så lad os da sænke kapitalbeskatningen i stedet for.
Det vil være til gavn for små danske virksomheder og også være til gavn for borgerne derude.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-03:
Vi kan støtte forslaget.
Vi havde jo helt fra start af gerne set, at investorfradrag og aktiesparekonto var højere, end de er.
Nu er det vist omkring 100.000 kr., man kan sætte ind på en aktiesparekonto – 102.000, så vidt jeg husker.
Det er mange penge, det er det da bestemt.
Men det er klart, at den besparelse, man får, hvis man vælger at investere 100.000 kr. på en aktiesparekonto i forhold til bare at have det på en almindelig aktiekonto, er ret lille.
Så hvis det rigtig skulle rykke noget og virkelig skulle motivere folk til at investere mere i aktier, ville der selvfølgelig være en større motivation, og man ville få flere til at investere i aktier, hvis man hævede beløbet.
Vi ser rigtig gerne, at vi får en bedre aktiekultur i Danmark.
Det er afgørende for, at vi får skabt nye virksomheder, at der er en god adgang til at låne nogle penge, så man kan starte en virksomhed, og en af de bedste måder at finansiere sig på er jo ved aktier.
Så hvis vi kan gøre noget mere for at sænke beskatningen af aktier, vil det være godt for Danmark.
Det vil være godt for dansk økonomi, for danske arbejdspladser, og vi bliver et rigere samfund af det.
Så vi kan jo kun støtte det her og beklage, at der ikke er fuld opbakning til det.
For en god ordens skyld skal jeg sige, at det ikke betyder, at når vi så får et borgerligt flertal på et tidspunkt, så har vi bundet os til, at det her er prioritet nummer et.
For vi har det sådan, at vi tager de skattelettelser, vi kan få, men der er også andre ting, der står endnu højere på vores liste.
Så det her var ikke med i vores eget finanslovsforslag, men vi synes jo, det er en rigtig, rigtig god idé, og det har vi altid ment.
Så tak til Venstre for at fremsætte det her fornuftige forslag.
Vi glæder os til at stemme for, og så må vi jo tage med oprejst pande, at der ikke er flertal for det, fordi flertallet herinde af uforståelige årsager ikke ønsker at gøre noget så fornuftigt, som der er foreslået her.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Vi har fra Enhedslistens side været med i en finanslov, hvor vi stoppede yderligere forhøjelse af aktiesparekontoen og investorfradraget, og de penge, der kom ud af det, har vi brugt til fornuftige prioriteringer på velfærd og klima og miljø, og vi står selvfølgelig på mål for den aftale og for finansieringen, som vi ovenikøbet syntes var rigtig god.
Investorfradrag og aktiesparekonto er skattenedsættelser, som overvejende kommer de mere velhavende borgere til gode, og derfor er det en solidarisk måde at finansiere en aftale på, som vi har gjort.
Vi så gerne begge ordninger blive fjernet helt, det skal jeg ikke lægge skjul på.
Beskatning af kapital- og aktieindkomst er allerede i dag for lempelig efter vores opfattelse.
Man kan f.eks. i forhold til aktieindkomst betale en mindre procentsats, end man gør, hvis man er lavtlønnet sosu-assistent i Ballerup.
Det synes vi er urimeligt i forhold til arbejdsfri indkomster, og det er ordninger, som er med til at øge de økonomiske skel i samfundet.
Så Enhedslisten stemmer nej til forslaget, og jeg skal hilse fra SF og sige, at SF heller ikke kan støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget i forbindelse med det der med, om ikke man kunne få den samme gavnlige gevinst ved at sænke beskatningen i stedet for.
Så forstår jeg godt, at man siger, at det jo gælder for alle, men der er jo nogle knæk nu, så man kunne sætte et knæk ind der, hvis Venstre synes, det godt nok er for vildt, at det godt nok er for borgerligt og for ambitiøst, og så kunne man altså sætte et knæk ind, og så kunne man have en ganske normal lavere beskatning for måske op til de 100.000-150.000 kr., som man ellers snakker om.
Hvorfor skal det være inden for den her aktiesparekonto, hvad er formålet med det?
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Jeg prøver lige en gang til: Det er jo ikke Venstres forslag, som jeg refererer til, hr. Dennis Flydtkjær.
Det er jo den lovgivning, der ligger, vedrørende investorfradraget og aktiesparekontoen.
Der står de her satser, og det, man besluttede med Arnepensionen, som hr. Dennis Flydtkjær selv er med i, var jo ikke at hæve.
Og så står der i lovforslaget, hvad de skal hæves til.
Man kan bare læse den lovgivning, der refereres til.
Dennis Flydtkjær var selv med.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Man har pålagt regeringen at indføre noget for 2 dage siden.
Der var man måske en smule hurtig.
Man har ikke fået med, hvad det handler om.
Jeg forholder mig til det beslutningsforslag, vi behandler i Folketinget, og som vi potentielt skal stemme om, og der står der altså ikke, at man vil hæve det med 1 kr., med 2 kr. eller 10 kr.
Dansk Folkeparti stemte faktisk også nej til at hæve den fra de 50.000 til de 100.000 kr.
Hvor skulle jeg instinktivt vide fra, at det handlede om at hæve den med – hvad? 50.000 eller 100.000 kr. mere
Jeg ved det ikke.
Jeg har ikke læst Venstres finanslovsudspil.
Man kunne da i det mindste have gjort sig den umage at skrive til Folketinget, hvad det faktisk er, man foreslår, i stedet for bare sådan at forudsætte, at vi selv læser ned i et bagvedliggende Venstrenotat og så finder vi ud af, hvad vi behandler i Folketinget.
Man kunne godt lige have givet den servicemeddelelse at skrive, hvad man hæver det til, hvad det koster, hvor finansieringen kommer fra, og hvad effekten af det er.
Ingen af delene har man gidet at gøre sig den ulejlighed at skrive ind i det her forslag.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Nu synes jeg måske nok, at det ikke er undertegnede og Venstre, der har været for hurtige i den her sammenhæng.
Måske er det netop hr. Dennis Flydtkjær, der har været lidt hurtig.
For det, som hr. Dennis Flydtkjær besluttede, eller som partiet besluttede, med Arnepensionen, var jo ikke at hæve, og det er det, det refererer til – at man så hæver, fordi der i lovgivningen står, hvad man hæver det til.
Det er jo den reference, der er.
Så måske er det hr. Dennis Flydtkjær, der er lidt hurtig her til ikke at have læst ned i dybden af, hvad det egentlig er, der refereres til, vil jeg bare sige.
Med den forklaring kan jeg også uddybe, at lige præcis det her forslag jo er en del af vores finanslovsforslag, og det er det, vi refererer til, og der har vi så rigeligt en finansiering.
Der står 11,1 mia. kr. til netop de her tiltag.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Det skaber så nogle særlige motiveringer for at investere de her kroner, hvilket betyder, at der er nogle mennesker, der kommer med og investerer i aktier, som ellers ikke ville begynde at investere i aktier.
Det er jo et særligt incitament til nogle grupper blandt danskerne, der aldrig ville røre ved aktier ellers.
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Som jeg lige nævnte, er der jo godt gang i aktiekulturen, og det er rigtig godt – spørgsmålet er, om man skal bruge pengene på en forhøjelse, om det er nødvendigt, eller om man skal lade være, og der har et flertal i Folketinget så besluttet sig for, at den forhøjelse, der var tale om, viderefører vi ikke, og det gør vi ikke af de årsager, som jeg nævnte.
Men så synes jeg, man skal huske på, at der for iværksættere og investorer jo er ganske mange andre muligheder for at sikre, at man kan placere penge i startupmiljøer og små og mellemstore virksomheder, og derfor er det her jo ikke den eneste mulighed, og det, at der er så mange andre muligheder for at placere sine investeringer og at gøre det med hjælp fra de danske skatteregler, er jo også det, der gør, at Danmark løbende scorer ret højt på listen over lande, som generelt sikrer gode vilkår for virksomheder og etablering af virksomheder.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Her ser vi en klar forskel på, hvad regeringen og Socialdemokratiet vil, og hvad Venstre vil.
Venstre vil skabe et større arbejdsudbud – Socialdemokraterne vil tage folk ud af arbejdsudbuddet.
For netop den her del var jo et element i finansieringen af Arnepensionen, hvor vi tog folk ud af arbejdsudbuddet.
Vi vil forhøje investorfradraget, så vi får flere mennesker i arbejde, så de kan blive selvforsørgende.
Kan ministeren se den forskel?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Han – hvis man må omtale sig selv i tredje person heroppefra – kan i hvert fald se en meget, meget tydelig forskel gående på, at det, som Venstre vil her, er klassebestemt fordelingspolitik, for det er at give en skattelettelse til dem, der tjener allermest i det danske samfund.
Der var vi heldigvis et flertal med Dansk Folkepartis hjælp, som mente, at vi ikke skulle fortsætte med at gå ad den vej, og derfor blev loftet ikke forhøjet.
Det var det, der var baggrunden for den beslutning, der blev truffet.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Tak for ordet.
Venstre ønsker med forslaget her at forhøje loftet over aktiesparekontoen og investorfradraget.
Ønsket begrunder Venstre med intentionerne om at gøre det lettere for nystartede og små virksomheder at skaffe privat kapital og at styrke den danske aktiekultur.
Og med forslaget vil stillerne også gøre investeringer, som understøtter den grønne omstilling, mere attraktive.
Derfor har vi bl.a. nedsat klimapartnerskaber, indgået en klimaaftale for energi og industri og styrket adgangen til finansiering af grønne projekter med Danmarks Grønne Fremtidsfond.
Derudover har vi sammen med bl.a. Venstre indgået en aftale om en grøn skattereform, som på en og samme tid sender et prissignal til erhvervslivet og letter erhvervslivets skatter og afgifter med 6 mia. kr. frem mod 2025 – for at understøtte virksomhedernes omlægning til en mere bæredygtig produktion.
Som led i aftalen om ret til tidlig pension, den såkaldte Arnepension, blev Socialdemokratiet, Enhedslisten, SF og Dansk Folkeparti enige om at fastholde det nuværende loft over både aktiesparekontoen og investorfradraget.
Vi har i modsætning til Venstre ikke noget ønske om at tilbagerulle denne markante forbedring af muligheden for værdig tilbagetrækning for dem, der har været længst på arbejdsmarkedet, og som er mest nedslidte efter et langt og hårdt arbejdsliv.
Forslaget her vil også medføre et årligt mindreprovenu på 190 mio. kr., og finansieringen af forslaget er ret uklart.
Forslagsstillerne henviser til Venstres finanslovsprioriteringer.
Så afslutningsvis vil jeg sige, at de to foreslåede skattelempelser har en relativt skæv fordelingsprofil.
F.eks. vil 74 pct. af provenutabet på de her 190 mio. kr. årligt ved en forøgelse af investorfradraget ifølge Skatteministeriets beregninger tilfalde den ene procent af danskerne, der har de allerhøjeste indkomster.
Skattelettelsen vil altså være størst for de i forvejen allermest velhavende danskere.
Vi er et foregangsland for iværksætterne, blev der sagt meget klart.
Det er nemt at oprette en virksomhed i vores land, alt er digitaliseret, og man får en meget fin vejledning af Skatteforvaltningen.
Og det var jo godt at høre.
Det er også det, det her handler om, og jeg synes, at vi er kommet godt omkring det med de perspektiveringer, der er.
Men beslutningsforslaget her kan Socialdemokratiet ikke støtte.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Tak, og tak til ordføreren.
Hvis det var sådan, at vi ikke var et land, hvor man kunne være iværksætter på de vilkår, man har i Danmark, så ville det her jo ikke virke på samme måde.
Det er jo derfor, man har den sammenhæng, og det er jo derfor, vi siger, at det er nu, vi skal ind og hjælpe til med at få nogle flere iværksættere, så vi kan skabe morgendagens Novo, LEGO og alle de her store virksomheder.
Det er jo det, vi mangler derude.
Og det er det, vi prøver at understøtte.
Det er en måde at hjælpe folk til at kunne investere i en virksomhed og at etablere virksomheder på.
Man skaber arbejdspladser.
Vil Socialdemokratiets ordfører anerkende den sammenhæng?
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Bestemt.
Altså, i politik gælder det jo også om at se tingene i en helhed.
Vi går jo netop også ind med vores konkrete tiltag og understøtter en lettelse af erhvervslivets skatter og afgifter med 6 mia. kr.
Vi skal hele tiden have for øje, at vi har nogle gode rammevilkår for vores erhvervsliv, og vi skal også hele tiden have for øje, at det skal være nemt, enkelt og attraktivt at være iværksætter og at skabe nye virksomheder og arbejdspladser.
Og derfor har vi også tidligere været med til at hæve loftet over aktiesparekontoen.
Nu har prioriteringen så været en anden, og vi har i stedet lavet en tidlig pension for de mest nedslidte – dem, der har været længst tid på arbejdsmarkedet.
Og vi ser ikke nogen grund til at gå ind og forhøje yderligere på aktiesparekontoen.
Og det er jo i virkeligheden også det, politik går ud på, altså at lave de mest effektive tiltag og udvise rettidig omhu, når tid er.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Aktiesparekontoen blev jo lavet lidt som en pendant til det, man lavede i Sverige.
I Sverige har man en superstærk aktietradition.
Der har man jo en aktiesparekonto, der kan være mange gange større end den i Danmark.
Tror ordføreren ikke, at det ville hjælpe, hvis man gjorde kontoen noget større end de lidt over 100.000 kr., man kan have i dag på kontoen?
Jamen det er jo, fordi man ikke får den samme effekt.
Man får simpelt hen ikke de grupper til at investere i aktier, som man ellers ville få til at investere i aktier, hvis man gjorde det, som Nye Borgerlige foreslår her.
Man vil simpelt hen få nogle grupper ind og investere, som man ellers ikke får ind og investere.
Jeg synes, jeg bliver afbrudt.
Jeg vil bare sige, at når jeg får spørgsmålet, er jeg nødt til at svare, og det, jeg svarer, er, at der er en anden motivering for at investere fra en aktiesparekonto, end der er for at investere i konti med frie midler, og der er en anden beskatning.