runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-01-17:
Jeg er rigtig glad for hr. Henning Hyllesteds indlæg, for som hr. Henning Hyllested fra Enhedslisten siger, kunne man også have valgt at anlægge en motorvej.
Det valgte vi så ikke at gøre.
Vi valgte at finde et fornuftigt kompromis, altså lige midt imellem, og jeg synes, det er en god ting at være i tæt dialog med erhvervslivet og sikre, at de får deres ønsker om mobilitet indfriet, men det skal også ske på en måde, hvor vi ikke bruger unødig mange ressourcer og heller ikke sætter naturhensyn og andet over styr.
Det ville være lige lovlig voldsomt med en regulær motorvej.
Jeg synes, at hr. Henning Hyllesteds indlæg meget godt illustrerer, at vi i forligskredsen har fundet det gode kompromis.
Henning Hyllested (EL), 2017-01-17:
Jeg synes også, at ideen om 2+1-sporede veje, som giver nogle bedre overhalingsmuligheder og også nogle mere sikre overhalingsmuligheder, er en god idé.
Det var jo også et af de forslag, der lå fra Vejdirektoratets side, nemlig forslag A2 om, at det skulle være en 2+1-sporet motorvej.
Nu har man så bare valgt at sætte vejudstyr op og så samtidig sætte hastigheden op.
Det ligner jo unægtelig de forslag, som vi har hørt om tidligere, nemlig at man vil opgradere endnu en række motortrafikvejsstrækninger til - og jeg tror altså, at det var det udtryk, man anvendte dengang – motorvejslignende vejstrækninger, og det er vi bestemt ikke tilhængere af.
Vi kan ikke se, hvorfor man skal forhøje hastigheden til 100 km/t., når der ligger et forslag om at bevare den på 90 km/t., og det er selvfølgelig med de begrundelser, som jeg var inde på.
Det giver noget kængurukørsel i området, fordi man kører 80 km/t. nord og syd for Haderup, og det er pædagogisk ikke ret godt, og det er heller ikke godt for trafiksikkerheden eller for den sags skyld for miljøet.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-17:
I dag er en rigtig glædelig dag for Skiveegnen, Mors og Thy, som i en række årtier har kæmpet for at få en bedre vejforbindelse til motorvejsnettet.
Hvis man holder et danmarkskort op og ser, hvor motorvejene går i Danmark, så kan man se, at det nordvestlige Jylland overhovedet ikke er koblet på motorvejsnettet, og det har der i mange år været et stort ønske om at blive, og det har også været et ønske, jeg har været med til at fremme her i Folketinget.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi i dag står og førstebehandler det lovforslag, som har været ganske længe undervejs, men som tager hul på den første del af at få lavet en god vejforbindelse fra Skive, Mors og Thy til motorvejsnettet ved Herning.
Det vil jeg gerne sige tak for til alle dem, der har været med til det, men også tak til dem, som har arbejdet med det lokalt.
I Radikale Venstre tror vi, at den her løsning med to plus en-veje kan være lidt af et columbusæg for rigtig mange landdistrikter overalt i Danmark. For på den måde kan man sørge for, at der er nogle overhalingsspor, så man kan komme uden om tung trafik.
Man kan sørge for, at der ikke er rundkørsler, T-kryds og andre farlige steder langs vejene, og det kan også øge trafiksikkerheden og øge fremkommeligheden.
Vi har ikke særlig mange af de her to plus en-veje i Danmark.
Vi har lavet et enkelt projekt nord for Holbæk, og det mener vi i Radikale Venstre har været en stor succes.
Det er en god måde at få koblet nogle af de mindre provinsbyer på det samlede vejnet, fordi det er billigere end at bygge en stor motorvej og dermed mere realistisk, og det passer bedre til nogle af de byer, der er lidt mindre end de helt store.
Nu får vi altså et projekt mere omkring Haderup, og det tror jeg vil vise sig at blive en stor succes, når det er blevet bygget.
Jeg tror, at mange vil kunne se, at det bør vi have mere af i Danmark.
Og med det lovforslag, den daværende Venstreregering kørte frem, må man nu køre 100 km/t., og så er vi jo altså meget tæt på, hvad der er en motorvej, og på den måde får man altså virkelig meget for pengene både på mobilitet og trafiksikkerhed.
Så vi er rigtig glade for det her projekt i Radikale Venstre og håber også, at vi over årene kan få lavet flere projekter rundtomkring i Danmark af den her type.
Vi støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2017-01-17:
Der er brug for en ny vej ved Haderup, og en to plus en-løsning passer meget fint i den her situation.
Vi tror også, det er godt at få udbredt erfaringer andre steder i landet med den særlige to plus en-løsning.
Vi skal gøre det for at få trafikken til at glide, og vi skal gøre det til glæde for beboerne i Haderup.
Den nuværende vejføring er også ualmindelig dårlig med spring mellem vejene midt i byen.
Så kan man altid diskutere, hvilken status omfartsvejen skal have, men når vi anlægger en ny vej, endte vi alligevel med det forslag, der ligger, med en højere hastighed.
Jeg er ikke så bekymret for den her kængurukørsel, som bliver nævnt.
Vi taler trods alt om en vej med en længde på over 6 km.
SF elsker jo tog, busser, letbane, metro osv., og vi elsker cyklister, men når der er saglige grunde til det, vil vi gerne investere i nye vejanlæg.
Den her omfartsvej er dyr, men den er en god investering med en fornuftig samfundsrente.
Anni Matthiesen (V), 2017-01-17:
I dag førstebehandler vi L 107, og i den forbindelse skal jeg starte med at sige, at vi i Venstre stemmer for lovforslaget.
Jeg synes, det er bedrøveligt, når man kan læse historier i avisen om, at tosprogede børn faktisk sakker rigtig langt bagud sprogligt i en meget tidlig alder.
I en artikel tilbage i oktober måned i Jyllands-Posten skriver man, at elever med ikkevestlig baggrund er mindst et år bagud i 2. klasse, og når de sammenlignes med deres klassekammerater, fremgår det, at de faktisk bliver ved med at være bagud det meste af skoletiden.
Det er et problem, som kalder på en øget indsats, og derfor vil Venstre og de øvrige regeringspartier også med det her forslag være med til at sætte tidligere ind, ja, faktisk sætte ind så hurtigt som muligt.
Det er netop det, det her lovforslag handler om.
Lovforslaget sikrer nemlig kommunerne en mulighed for at gøre en væsentlig tidligere indsats i forhold til at sætte ind med sprogstimulering.
Det er sådan, at man i lovforslaget her også giver kommunerne ret til at pålægge forældrene et obligatorisk 30 timers pasningstilbud.
Derudover indeholder lovforslaget et krav om dansk som hovedsprog samt fokus på medbestemmelse, medansvar og forståelse for demokratiet i de private pasningsordninger.
Jeg tror, at de tiltag og de initiativer, som er i det lovforslag, som vi behandler lige nu, vil komme til at gøre en forskel for integrationen i Danmark i årene fremover.
Det er noget af det, vi har haft brug for igennem mange år, og derfor glæder det mig også rigtig meget, at vi nu tager alvorligt fat, og at vi gør en forskel ved at få det her lovforslag på plads.
Så alt i alt spiller regeringen og dermed også Venstre på mange forskellige tangenter for at styrke vores dagtilbud.
Bl.a. vil vi inden længe komme med et oplæg til en fælles børnepakke, hvor der også bliver sat fokus på at sikre, at alle børn får en bedre start i livet.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre stemmer for det her lovforslag.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-17:
Regeringen fremsætter hermed et lovforslag, som handler om, at alle børn skal have en fair chance i livet.
Vi ved, at hvis man starter i skolen uden de fornødne sproglige kompetencer, er man allerede bagud fra starten.
Langt de fleste forældre gør alt, hvad de overhovedet kan, for at deres børn har de bedste forudsætninger her i livet, men vi ser desværre også nogle tilfælde, hvor man svigter sit ansvar og dermed børnene.
Her mener vi i Liberal Alliance, at man som samfund så må træde til for børnenes skyld.
Vi er nødt til at sikre os, at ingen børn skal færdes i rammer, hvor der ikke tales dansk, og hvor de danske værdier slet ikke eksisterer, for det er fuldstændig afgørende for børnenes fremtid, at de behersker dansk og kan fungere i det danske samfund.
Det er vejen til uddannelse, til job, til et godt og frit liv.
Med det her lovforslag foreslår regeringen tre konkrete initiativer, der forhåbentlig vil inkludere flere børn i det danske fællesskab, og det støtter Liberal Alliance helt op om.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-01-17:
Tak for det.
Det her lovforslag handler om børn og om, at alle børn, der bor og lever i Danmark, fortjener en fair chance, at vi ikke skal efterlade nogen, der er bagud på point, når de starter i folkeskolen.
Det her handler om, at selv hvis du ikke bliver passet af nogle af vores dygtige pædagoger i en daginstitution eller i et andet pasningstilbud, skal vi stadig være sikre på, at du er klædt godt på, at du kan det danske sprog, at du ved, hvordan ting fungerer.
Derfor er det rigtig vigtigt for Socialdemokratiet, at vi holder øje med, om børn kan dansk, om de gennemgår den sproglige udvikling, de har behov for.
Det gælder, både hvis de kommer fra pæredanske familier, og hvis de kommer fra familier med anden etnisk baggrund.
Vi skal som samfund sikre, at de er med, at de lærer det, de skal, og hvis de ikke gør det, skal vi have dem ind, hvor de kan være en del af et fællesskab og lære det, der skal til, for at de er klar til at starte i skole, få en uddannelse og skabe et godt liv for dem selv.
Det her handler om lige muligheder.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om forslaget om, at 3-årige med sprogvanskeligheder har plads i et fællesskab i en daginstitution.
Om det decideret skal være 30 timer om ugen, vil vi gerne have lov at undersøge, så vi kan se, om det er det rigtige snit.
Men tanken omkring det at få dem ind i en del af et fællesskab, hvor de kan lære det danske sprog og dermed sikre sig det rigtige fundament for at komme videre og få en uddannelse, er helt afgørende for os.
Det er en sandhed, at gode dagtilbud med dygtige pædagoger og jævnaldrende børn fra alle dele af samfundet er afgørende for, at den enkeltes sproglige og sociale udvikling er dér, hvor den skal være.
Derfor tror jeg, at det her vil løfte en række børn, som ellers ikke ville få en fair chance.
Det kan måske på papiret se indgribende ud, men i virkelighedens verden, hvor vi ser det ske allerede nu, bliver der taget godt imod det.
Familierne er glade for det, institutionerne er glade for det, og jeg er sikker på, at børnene ender med at være glade for det.
Så Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-17:
Tak for det.
Først vil jeg gerne takke ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslaget er en del af udmøntningen af den politiske aftale, udmøntning af midler til vejprojekter ved Haderup, Ribe m.v. af 26. august 2016.
Der er i dag problemer med fremkommeligheden og trafikafviklingen på rute 34 i Haderup.
Desuden er der en del tung trafik, som er til gene for lokalbefolkningen i Haderup.
Med omfartsvejen flyttes den tunge trafik ud af byen, hvormed der skabes et bedre bymiljø i Haderup.
Samtidig kan omfartsvejen afhjælpe de fremkommelighedsproblemer, der er på den eksisterende vej i dag.
De 5,5 km af omfartsvejen anlægges som motortrafikvej med to plus et-spor og niveaufri krydsning af skærende veje.
En to plus en-vej er en vejtype, som skiftevis har en eller to kørebaner i en given retning.
Vejen bliver desuden dimensioneret til en hastighedsgrænse på 100 km/t. med midterautoværn og stabilgrusbelægning i yderrabatten.
Haderup Omfartsvej er et godt eksempel på et samfundsøkonomisk fornuftigt godt projekt, og dette skyldes især det faktum, at den bliver etableret til 100 km/t.
I VVM-undersøgelsen blev projektet undersøgt med en hastighedsbegrænsning på 90 km/t., men Vejdirektoratet har senere vurderet muligheden for 100 km/t.
Ændringen til 100 km/t. fik den interne rente til at stige fra 3,8 til 4,5 pct.
Når man må køre 100 km/t. på vejen, er det med til at øge mobiliteten.
Det betyder nemlig, at man som bilist kommer hurtigere fra A til B.
Dette sker, så vi ikke går på kompromis med trafiksikkerheden.
Jeg vil gerne endnu en gang takke for bemærkningerne, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-01-17:
Tak for det, formand.
Det har alt sammen været godt og rigtigt, og det har vi gjort med baggrund i brede politiske aftaler.
Med afsæt i dette stærke fokus, der har været, på investeringer i jernbanen, er det særdeles glædeligt, hver gang vi kan søsætte et tiltrængt vejprojekt, for dem er der mange af rundtomkring i landet.
For det første en styrkelse af fremdriften, mobiliteten, til gavn for borgerne og erhvervslivet.
For det andet at sikre grundlaget for udvikling med fornyet vækst og jobskabelse lokalt og regionalt, med andre ord at sikre mere vækst i hele Danmark samt et mere sammenhængende land.
Og for det tredje at styrke trafiksikkerheden.
Anlæggelsen af den 7,5 km lange omfartsvej ved Haderup mellem Herning og Skive opfylder alle tre formål.
Vi styrker mobiliteten på den vigtige transportkorridor, også kaldet rute 34/26 mellem Midtjylland og det nordvestlige Jylland.
Derved bliver det nemmere, hurtigere, billigere og mere sikkert at komme fra Thy, Mors, og Salling til motorvejsnettet ved Herning.
Jeg er ikke i tvivl om, at det vil få stor positiv effekt for landsdelen, specielt fordi projektet inkluderer en niveaufri skæring vest for Hagebro ad statsvejen imellem Viborg og Holstebro.
De nuværende forhold er ikke gode, og det nye anlæg vil klart komme til at spare tid og styrke trafiksikkerheden.
Jeg har noteret mig, at Haderup og omegns borgerforening har fremført nogle konkrete ønsker til projektets endelige udformning, herunder med hensyn til cykeltrafikken.
Jeg noterer mig med tilfredshed, at Vejdirektoratet jævnfør bemærkningerne til lovforslaget vil drøfte dette ønske med Haderup Skole og Herning Kommune i forbindelse med detailprojekteringen.
Venstre er også meget tilfreds med, at hastigheden for den nye omfartsvej sættes til 100 km/t. i stedet for de normale 90 km/t. for motortrafikveje.
Jeg glæder mig over, at dette vigtige anlægsprojekt nyder bred politisk opbakning i form af indgåede aftaler, senest i august 2016 med hensyn til restfinansiering af den samlede anlægsudgift på 281 mio. kr. inklusive reserver.
Med denne anlægslov giver vi startskuddet til et længe ventet projekt, der vil bidrage til at gøre Danmark rigere og mere sammenhængende.
Jeg er opmærksom på, at vi hermed ikke er færdig med at opgradere den nordvestjyske vejkorridor, men med dette lovforslag tager vi et vigtigt skridt frem.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-17:
Tak for det, formand.
En af de vigtigste forudsætninger for at kunne blive integreret, både som tosproget, men også i det hele taget som barn, er naturligvis, at man taler sproget.
For at kunne lære at tale sproget, er man selvfølgelig også nødt til at være der, hvor sproget tales, i det her tilfælde ude i daginstitutionerne.
Derfor giver det her lovforslag god mening.
I forsøget på at gøre op med parallelsamfund er det et godt skridt på vejen at stille krav om, at tosprogede 2-årige sprogtestes og derefter sprogstimuleres, hvis de ikke taler godt nok.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Hos Dansk Folkeparti mener vi, at man godt kunne stille skrappere krav helt generelt, men vi er tilfredse med det, som er lagt frem her.
Også et opgør med social kontrol er helt på sin plads.
Derfor er dannelse og ligestilling vigtige værdier, og det må man gerne få ind i livet så tidligt som muligt.
Men sproget danner også bro til at få og være i sociale relationer i det tidlige børneliv og i særlig grad senere i børnehaven og skolen.
Ingen børn bør vokse op i isolation fra andre børn.
Hvis man er bagud sprogligt, er man fra starten bagud i skolen, og man er også bagud i sociale fællesskaber.
At tage udgangspunkt i en sprogtest frem for forældrenes arbejdssituation er positivt, for det er jo det enkelte barn og barnets kompetencer, som må være det vigtigste.
Det er også et godt signal, vi sender, når vi sætter ind med sanktioner i form af stop for børneydelsen.
Det viser, at vi mener det, og det viser, hvor vigtigt det er, at små børn kommer ud og er ude i børnefællesskaber.
At stille krav også til private passere, der skal kunne tale et rimeligt dansk, og om, at det danske sprog tales i hverdagen, hvor børnene passes, er rigtig godt.
Jeg har bare rigtig svært ved at se, hvordan man vil sikre sig, at det sker.
Som det er i dag, har mange kommuner kun tilsyn med de private en gang årligt.
Selv med en kraftig opgradering af det tilsyn, vil det ikke være tilstrækkeligt.
Da der ikke stilles krav om, at private f.eks. går i legestue, vil tilsynet kun i begrænset omfang sikre, at det talte sprog er dansk.
Vi i Dansk Folkeparti kunne også godt tænke os, at kravet om at få 2 i dansk hæves, for man skal ikke kun tale det danske sprog, man skal også gerne lære det fra sig.
Det er meget positivt, at børnene sikres medbestemmelse og forståelse for demokrati, da det er en af grundstenene i dansk kultur.
Medbestemmelse til et barn behøver ikke at være de store ting.
Den del af lovforslaget, som handler om at sprogteste flygtninge, kan Dansk Folkeparti dog ikke tilslutte sig.
I vores optik er det ikke meningen, at flygtninge skal integreres – de skal sendes hjem igen.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Tak for ordet.
Mit formål med at gå ind i arbejdet med forenkling af regler og dokumentationskrav i ældreplejen er ganske klart.
Jeg går ind i arbejdet for at give medarbejderne i ældreplejen større frihed og bedre mulighed for at bruge deres arbejdstid på at yde omsorg og pleje til de ældre, så arbejdet dermed også opleves endnu mere meningsfyldt.
Det ikke på forhånd fastlagt, hvilke regler og dokumentationskrav der kan afbureaukratiseres.
Jeg kan derfor heller ikke på forhånd komme med nogen garantier om, hvordan eventuelle frigjorte råderum anvendes.
Det er jo noget, man til den tid må drøfte mellem regeringen og kommunerne.
Jeg har sammen med KL aftalt at nedsætte en arbejdsgruppe netop for at undersøge, hvilke regler og dokumentationskrav der vil kunne lempes eller helt fjernes.
Arbejdsgruppen mødes første gang her i januar og vil både se på statslige, kommunale og lokale regler og krav.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Vil ministeren i forlængelse af samrådet om vold og demente den 12. januar 2017, hvor ministeren afviser ved tidligere samråd at have afvist, at alle frigjorte ressourcer fra ministerens taskforce for afbureaukratisering kan blive i ældreplejen, så garantere, at midlerne bliver i ældreplejen?
Tak for det.
Det er måske ikke det mest mundrette spørgsmål i danmarkshistorien, men jeg prøver at stave mig igennem det alligevel.
Vil ministeren i forlængelse af samrådet om vold og demente den 12. januar 2017, hvor ministeren afviser ved tidligere samråd at have afvist, at alle frigjorte ressourcer fra ministerens taskforce for afbureaukratisering kan blive i ældreplejen, så garantere, at midlerne bliver i ældreplejen?
Altså, hvis ministeren ikke kan se den utryghed, det skaber derude, at ministeren står her og ikke vil garantere, at de midler, der bliver frigjort, den arbejdstid, der bliver frigjort hos det faglærte personale ved afbureaukratisering, kan komme de ældre til gavn, så har vi altså et meget stort problem.
Hvis afbureaukratisering bliver et skalkeskjul for yderligere besparelser på ældreområdet, står det altså meget skidt til.
Altså, hvor er medarbejderne, hvor er FOA, hvor er Dansk Sygeplejeråd?
Hvor er de ældre selv, ældrerådene, Ældre Sagen, hvem det nu skulle være?
Hvorfor er det kun Kommunernes Landsforening, ministeren har taget med i sin taskforce?
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg går ind i arbejdet med regelforenkling med det formål at give medarbejderne i ældreplejen større frihed og bedre mulighed for at bruge deres arbejdstid på at yde omsorg og pleje til de ældre og ikke for, at der skal tages midler ud af ældreplejen.
I dag oplever mange medarbejdere i ældreplejen desværre, at en stor del af deres arbejdstid går med dokumentation.
Jeg vil gerne sige til alle medarbejdere i ældreplejen, at det er helt afgørende for mig, at vi får frigivet noget tid fra dokumentation til pleje og omsorg for de ældre, og derfor har jeg også nedsat en arbejdsgruppe sammen med KL, som skal hjælpe os med at identificere de regler og dokumentationskrav, som binder personaleressourcer til administrative opgaver frem for til pleje og omsorg for de ældre.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Men kære minister, det er da dybt bekymrende at skulle høre her i dag i forhold til den tid, der kan frigives ved afbureaukratisering, at den kan ministeren ikke garantere at det så også er SOSU'erne der får.
For hvis midlerne fra afbureaukratisering trækkes ud, er det jo ikke en tid, der frigives til de ældre, sådan som ministeren står og siger.
Så er det tid, minutter, der bliver trukket ud af ældreplejen, og så er vi jo lige vidt.
Så oplever den ældre jo ikke at få mere kontakt med medarbejderne.
Medarbejderne kommer tværtimod til at opleve, at de skal løbe endnu hurtigere end i dag, og derfor er det altså meget, meget bekymrende, hvis det er det, som arbejdet med afbureaukratisering skal stå for – altså ingen garanti fra ministeren om, at den tid fra afbureaukratisering, der måtte frigives, den arbejdstid, der måtte frigives, kan komme de ældre til gavn.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Som spørgeren ved, skal man passe på med at komme med garantier, men jeg vil sige, at denne regering prioriterer ældreområdet.
Jeg går ind i dette arbejde for at give medarbejderne større frihed og bedre mulighed for at bruge deres arbejdstid på at yde omsorg og pleje til de ældre og ikke med det formål, at eventuelt frigjorte midler skal tages ud af ældreplejen.
Mange medarbejdere i ældreplejen oplever desværre, at en stor del af deres tid går til dokumentation,
så derfor er det, at jeg nu har nedsat denne arbejdsgruppe, som skal se nærmere på det arbejde.
Den endelige vurdering af landets love ligger, som jeg forstår regelsættet på dette område, hos landets domstole og ikke hos mig som minister.
Astrid Krag (S), 2017-01-18:
Det gør mig jo ærlig talt noget bekymret, at ministeren på den her måde slår fast, at hun ikke vil garantere, at pengene kan blive i ældreplejen.
For hvis pengene, man frigør ved at afbureaukratisere, ikke kan blive i ældreplejen, er det her jo altså en sparerunde, en spareomgang, en spareøvelse.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren, hvordan det kan hænge sammen, at man på den ene side mener, at det ikke er et problem, at der ikke følger penge med til de flere ældre, fordi man peger på, at tingene kan gøres smartere, lettere og med mindre bureaukrati, og man på den anden side ikke vil garantere, at de penge, der frigøres ved afbureaukratiseringen, kan blive i ældreplejen.
Thyra Frank (LA), 2017-01-18:
Jeg har ikke kendskab til alle detaljer i den pågældende sag, men ud fra det, som jeg hører, mener jeg ikke, at rygeloven, som formelt set ikke er mit ministerområde, gør det lovligt at opkræve egenbetaling for en luftrenser hos en borger.
Men den endelige vurdering af landets love ligger, som jeg forstår regelsættet på dette område, hos landets domstole og ikke hos ministeren.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-01-18:
Så i det tilfælde, at Sorø Kommune ikke finder en hensigtsmæssig løsning, men bliver ved med at opkræve, ja, hvad man vel kan kalde brugerbetaling for hjemmepleje, vil ministeren rette henvendelse om det, eller hvordan?
Eller påhviler det så borgerne selv at skulle starte en retssag op imod Sorø Kommune?
Mai Mercado (KF), 2017-01-18:
Det er en sag, som har gjort stort indtryk på alle,
tror jeg, og jeg er helt overbevist om, at udvalget også vil følge sagen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-01-18:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at Sorø Kommune ikke vil levere hjemmehjælp til borgere, der ryger i eget hjem, medmindre de selv betaler for en luftrenser?
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at Sorø Kommune ikke vil levere hjemmehjælp til borgere, der ryger i eget hjem, medmindre de selv betaler for en luftrenser?