runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-04:
Vi har en jobrotationsordning i Det Konservative Folkeparti for tiden, så jeg er her i stedet for Egil Hulgaard, som desværre har fået corona.
Men han er ved godt mod og har det vel.
Kommunerne får med det her lovforslag, L 5, mulighed for nu at indføre en anmeldelsesordning for udlejningsboliger, der ikke har været udlejet inden for det seneste år, og hvor boligen er mere end 40 år gammel.
Det er udmøntningen af den politiske aftale, der blev lavet i 2018, som skal forebygge, at man udlejer kondemnable boliger eller boliger i meget ringe stand til udsatte familier og borgere eller familier, der skal genhuses.
For det er jo lidt krænkende for retsfølelsen at konstatere, at en udlejer udlejer en bolig, der er så usund, at lejeren skal genhuses på det offentliges regning, og at udlejeren så ikke straffes.
I vores boligordførers hjemkommune i Furesø er der lige nu en sag om netop det.
Det var en familie med et mindre barn, der havde lejet en bolig med skimmelsvamp, og derfor var der stor risiko for at udvikle astma og diverse sygdomme på grund af det.
Nu blev familien så genhuset på det offentliges regning.
Når det er sagt, er det utilfredsstillende, at det sker i Furesø, men det er selvfølgelig over hele landet, og derfor er det godt, at vi nu med det her lovforslag gør noget ved denne problemstilling.
Det, vi også godt kan lide ved lovforslaget, er, at det bygger på frivillighed.
Det er rart at se, at der er tillid til det kommunale folkestyre, så kommunerne selv kan indfri den her anmeldelsesordning, som L 5 muliggør.
Det er ikke sikkert, at de lige passer ind i alle kommuner.
Derudover sikrer loven også, at udgiften for en genhusning, hvis udlejer ikke har overholdt de af kommunen fastsatte regler, skal betales af udlejer, og så får man også en bøde på 10.000 kr. Så udgiften kan blive ganske klækkelig.
Men igen: Der er lige sådan en lille retssikkerhedspolitisk frygt her, for hvis jeg f.eks. har arvet min mormors bolig og så vil leje den ud, jeg bliver altså udlejer af et dødsbo, men ikke er klar over boligens tilstand og altså helt uvidende om den, så får jeg, ud over at jeg også skal betale for genhusning, også en bøde.
Derfor kunne det være, at man skulle se på, hvad der kan være af formildende omstændigheder.
Endelig vil vi også gerne her bede ministeren om at nærlæse § 80 a, i forhold til hvorvidt den anden sætning i 80 a er præcis nok.
Der er nemlig en undtagelse fra reglen, for der står, at det ikke gælder ejendomme, som har været udlejet inden for det seneste år, og som er opført senest 40 år før dato for anmeldelsen.
Jeg måtte også læse det to gange.
Det kan læses, som om undtagelsen kun gælder for ejendomme, der opfylder begge kriterier, og det kan af bemærkningerne læses, som om intentionen er, at begge kriterier skal være opfyldt.
Alt i alt støtter vi altså forslaget og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-04:
Tusind tak.
Ja, det er nogle specielle tider.
Jeg er også hevet ind som onsdagsordfører, fristes jeg næsten til at sige, i stedet for hr. Lars Boje Mathiesen.
Og jeg skulle sige på vegne af Nye Borgerlige, at vi har en række spørgsmål, som hr. Lars Boje Mathiesen vil oversende skriftligt, før vi tager endelig stilling til det her lovforslag.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-11-04:
Tak for det.
Jeg tror, at vi alle sammen har enten set eller hørt om, hvordan faldefærdige og nogle gange direkte helbredsskadelige huse nogle steder i landet udlejes til sårbare mennesker.
Så der kan man bogstavelig talt tale om at have en køkkenhave.
Den slags skal vi naturligvis gøre det bedste, vi kan, for at forhindre.
Og med lovforslaget her giver vi jo kommunerne mulighed for at gribe ind, inden de lejer ud, da anmeldelsesordningen påbyder udlejeren at give kommunen besked, inden en mere end 40 år gammel bolig, der har været ubeboet i over 1 år, udlejes.
Med dette lovforslag vil vi ikke bare hjælpe de sårbare borgere, vi vil faktisk også sikre landdistrikterne et løft, og det er vi i Dansk Folkeparti rigtig glade for.
Så vi glæder os til det kommende samarbejde omkring det her, og vi støtter naturligvis lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Det synes jeg heller ikke var det, jeg svarede spørgeren, og det er heller ikke det, vi har tænkt os at svare FN.
Vi har tænkt os, selvfølgelig, at tage FN alvorligt, og den eneste måde, vi kan tage dem alvorligt på, er jo ved at lave et grundigt skriftligt svar; det er ikke ved at skynde os at svare så hurtigt, vi kan.
Der må jeg også sige i forhold til retssagerne, at det jo ikke er sådan, at man kan sætte en udvikling i stå, som er vedtaget her i Folketinget, i Borgerrepræsentationen og i boligorganisationen ved at føre en retssag.
Og sådan synes jeg heller ikke det skal være, uanset at folk selvfølgelig skal have mulighed for at få prøvet deres sager ved domstolene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Så ministeren er ikke helt klar over, hvad det er for et svar, man vil give.
Jeg kan forstå, at ministeren ligesom har sat fokus på, at han mener, at der er fejl i brevet, men en granskning af kritikken kunne vel medføre, at man faktisk er nødt til ikke bare at svare, at vi har et flertal, der gennemfører, hvad vi har lyst til.
Rosa Lund (EL), 2020-11-04:
Så svaret fra regeringen er altså, at de her mennesker skal genhuses præcis det samme sted, som man har flyttet dem fra.
Hvorfor har man så overhovedet lavet de her planer til at starte med?
Det giver jo ikke rigtig nogen mening, at man tvinger folk ud af deres lejligheder for bare at placere dem det samme sted.
Så hvad er det egentlig, regeringen vil med det her?
Det tror jeg godt jeg kender svaret på, men jeg synes ikke, man lykkes med det, for man kan ikke svare på, hvor de her familier skal flytte hen, man sender bare regningen videre til de almene lejere.
Det giver jo ikke nogen mening.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jamen altså, formålet er jo at skabe blandede boligområder.
Det er hele idéen med det.
Det er derfor, vi siger, at man skal finde de redskaber til konkret og lokalt i Mjølnerparken, Tingbjerg og andre steder rundtom i landet at skabe mulighed for de blandede boligområder.
Selvfølgelig er der da en forpligtelse til at genhuse, og det har vi faktisk gode erfaringer med i Aarhus, hvor man allerede har været i gang med at rive nogle boliger ned i Gellerupparken.
Nogle bliver genhuset lokalt i den vestlige del af Aarhus, nogle bliver genhuset andre steder i byen.
Det har fungeret på en god måde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Mener ministeren, at det er rimeligt at fortsætte med at gennemføre udviklingsplaner for almene boligområder, som kan omfatte nedrivninger og frasalg af familieboliger, altså et irreversibelt indgreb, imod beboernes ønske, når der er en verserende sag ved domstolene om lovligheden af udviklingsplanerne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Der er et bredt flertal, som spænder over hele Folketingssalen, fra højre til venstre, og for regeringen er det afgørende, at de mest udsatte boligområder hurtigst muligt omdannes til velfungerende bydele, en blandet by.
Mennesker med forskellig baggrund skal bo sammen, møde hinanden i opgangen, gå i skole og til fodbold sammen.
Det skaber en grundlæggende tillid og vilje til at bidrage til det danske velfærdssamfund.
Vi skal ikke i misforstået godhed gå uden om de allermest belastede boligområder.
Der skal også være en del af den blandede by, og udgangspunktet for kravet om omdannelse er, at en blandet beboersammensætning vil føre til mere blandede boligområder og kvarterer.
Det er en langsigtet og gennemgribende ændring af de mest belastede boligområder i Danmark, og den indsats skal gennemføres uden slinger i valsen; ellers fastholder vi både børn og voksne, som bor i de mest udsatte områder, i en situation med ulige muligheder og i et miljø, hvor der er vækstbetingelser for parallelsamfund.
Derfor vil jeg ikke tage initiativ til at sætte udviklingsplanerne i bero.
Det er jo et bredt flertal i Folketinget, som har vedtaget dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Ja, det er muligt, at der er et bredt flertal for det i Folketinget.
Der er sikkert også et bredt flertal i befolkningen og i Folketinget og måske også i regeringen, der sådan set støtter FN.
Nu har vi så fået en kritik fra FN af den verserende sag, hvor FN anbefaler, at man stiller sagerne i bero, mens der kører en verserende sag ved domstolene.
Hvad nu, hvis de 12 beboere i Mjølnerparken vinder?
Så står vi jo i den situation, at der er blevet lavet en form for afviklingsplan, og hvor man har været ude at sælge to karréer og har solgt folks boliger.
Det er lidt svært at gå tilbage til – hvad skal man sige – det oprindelige, hvis det er sådan, at beboerne vinder den retssag.
Det er jo derfor, at vi i Enhedslisten synes, at det faktisk ville være rimeligt at lytte til FN i den her sag og komme frem til at stille afviklingsplanen i bero, mens den verserende sag kører ved domstolene.
Jeg synes, at det er beskæmmende, at Danmark modtager den her kritik fra FN, hvis det er sådan, at man ikke ønsker at tage den alvorligt.
Der var også en kritik sidste år, men nu er vi altså gået et niveau op i FN-systemet med den kritik, som er givet.
Så jeg vil godt høre ministeren, om ikke det gør indtryk, at vi har en anden kritik fra FN i år, end vi havde sidste år.
Og så noterer jeg mig, at det jo ikke er, fordi man i Mjølnerparken ikke ønsker nogen forandring.
Beboerne havde jo vedtaget en helhedsplan, som muliggjorde, at man kunne lave en mere lukket karrébebyggelse med nye ungdomsboliger i hjørnerne, og at man kunne lave en form for nyt gadeforløb ud mod de grønne områder.
Man var jo sådan set i proces, og den proces er så blevet stoppet af, at et flertal i Folketinget vil noget helt andet.
Så jeg vil gerne høre som opfølgning på det med FN, om ministeren ikke kan se det rimelige i, at der lige trædes på bremsen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Og en af årsagerne til det er jo det, som jeg også sagde til ordførerens partifælle, at der er nogle præmisser i den kritik – i hvert fald som jeg har fået det oplyst indtil videre, og vi er jo i gang med at svare på FN's brev – som jeg mener er forkerte, altså bl.a., at folk ikke kan blive genhuset.
Så vil jeg også sige, at det jo ikke kun er et bredt flertal i Folketinget, der har vedtaget parallelsamfundslovgivningen; det er jo også et bredt flertal i Københavns Borgerrepræsentation, som har vedtaget den udviklingsplan.
Det er et bredt flertal i Bo-Vita, boligorganisationen, som har vedtaget den her udviklingsplan.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Jeg tror, at FN er vant til, at der kan være nogle, som synes, de har magten, og som alligevel gør noget forkert.
Så jeg synes, at man skal tage det meget alvorligt, når FN kommer med den kritik.
Har man i det hele taget tænkt sig at svare?
Og har man tænkt sig at gøre det hurtigt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jeg ved ikke, præcis hvornår det er; jeg vil meget gerne give et estimat på det, men det kan jeg ikke på stående fod.
Men vi svarer jo selvfølgelig, når vi har overblik over de spørgsmål, der bliver stillet, og de kritikpunkter, der bliver rejst, hvad vores svar så er til det.
Men jeg synes ikke, at det er en ligegyldig detalje, hvorvidt eksempelvis folk bliver genhuset.
Altså, det er ikke sådan nogen steder i landet, at vi som regering går ind og fratager folk deres bolig uden at stille dem et lige så godt alternativ til rådighed.
Det er jo det, der er hele idéen med de her genhusninger.
Det kan jeg svare på, for det er ikke sådan, som ordføreren udlægger det.
Som jeg har fået det oplyst, har man mulighed for, hvis man bor i Mjølnerparken, at blive genhuset et andet sted i Mjølnerparken, i og med at det jo ikke er alle bygninger, der skal sælges.
Hvis man hellere vil genhuses i en anden bolig i samme boligorganisation, altså Bo-Vita, har man også mulighed for det.
Og der er jo tale om en ret stor boligorganisation i København, som, så vidt jeg husker, har 5.000-6.000 boliger spredt ud over hele byen, også mange på Nørrebro, på Østerbro, i Nordvestkvarteret, som er de områder, der ligger rundt om Mjølnerparken.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ikke ordføreren synes, at det er bekymrende, at knap fire ud af ti elever på de danske fri- og privatskoler ikke bliver hørt, hvis de bliver udskrevet af skolen.
Ordføreren henviser til, at man skulle sende vejledningsmateriale ud, men det har ministeriet jo gjort, og man kan se, at der stadig væk er elever, der ikke bliver inddraget.
Synes ordføreren ikke – og se bort fra børnekonventionen, hvis ordføreren ikke bryder sig om den – at det er et problem, at danske børn og unge ikke bliver hørt i sager, der omhandler dem, og som er så er afgørende, at man kan blive smidt ud af en skole?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Vi støtter lovforslaget, som jo handler om at give et større incitament til at hjælpe eleverne med at finde en praktikplads allerede under deres grundforløb.
Jeg vil også godt sige, at vi også i forhold til AUB har den holdning, at det er vigtigt, at der ikke bliver opkrævet flere penge, end der er behov for.
Vi er nervøse for, at det bliver brugt som en skatteskrue over for virksomhederne.
Derfor har vi jo også stillet et ændringsforslag til det andet lovforslag, L 48, som desværre blev nedstemt i sidste uge.
Jeg vil gerne markere igen, at vi mener, det er vigtigt, at vi ikke opkræver for mange penge.
Det er faktisk blevet store beløb for virksomhederne, en betydelig ekstra skat for dem, og det er vi modstandere af.
Men lovforslaget her kan vi godt støtte.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Jeg sad lige og blev helt forvirret, fordi den konservative ordfører sagde, at vi i sidste uge havde stemt om noget.
Og det har vi ikke stemt om endnu, men i Nye Borgerlige bakker vi også op om det ændringsforslag, som den konservative ordfører henviste til, med hensyn til AUB-bidraget.
Det her lovforslag er jo igen en udmøntning af en meget bred aftale.
Det er godt nok en aftale, som Nye Borgerlige ikke var en del af, af gode grunde, men vi kan sådan set godt bakke op om det her.
Vi deler også ambitionen om, at langt flere får mulighed for og har lyst til at tage en erhvervsuddannelse.
Gennem rigtig mange år har der været en eller anden form for uddannelsessnobberi, hvor man har opfordret rigtig mange til at skulle i gymnasiet, og så har der også bredt sig sådan en holdning om, at det nærmest var bedre at tage en gymnasial uddannelse end at tage en erhvervsuddannelse.
Og det er rigtig trist, for vi har virkelig, virkelig brug for faglærte.
Derfor kan vi selvfølgelig også bakke op om det her lovforslag, men jeg undrer mig en lille smule over den formulering, der er, altså det her med, at man lægger ekstremt meget vægt på – jeg tror, det var den socialdemokratiske ordfører, der sagde det tidligere – at man ikke skal lade de her piger og drenge stå alene med det at finde en praktikplads.
Jeg synes jo godt, at vi kan lægge endnu mere vægt på, at man selv skal ud og finde en praktikplads, sådan at det ikke bliver sådan en eller anden curlingsituation, men at man faktisk selv tager teten og går ud og finder sig en praktikplads – gerne før man starter på uddannelsen, hvis man allerede ved, i hvilken retning man vil.
Men det er bare sådan en lille kommentar, og ellers bakker vi selvfølgelig op om det her lovforslag.
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Tak for det.
Det her lovforslag har jeg glædet mig ret meget til.
Det kan måske ved første øjekast syne af lidt, men det har faktisk en stor betydning for de børn og unge, der nu får en stemme, og det har stor og principiel betydning for os i Socialdemokratiet.
Det har det, fordi vi med lovforslaget her er med til at sikre, at børn og unges medbestemmelse sikres i deres eget liv, i deres skolegang.
Lovforslaget handler om de børn eller unge, der i pæne vendinger bliver udskrevet fra skolen – hvis vi skal være ærlige, vil det nok være mere retvisende at sige, at de bliver smidt ud af en friskole, privat grundskole, efterskole, fri fagskole eller et privat gymnasie.
Knap fire ud af ti elever på fri- og privatskoler blev således hverken inddraget eller lyttet til, når skolen besluttede sig for at smide dem ud, og på efterskoler gjaldt det for 15 pct.
Det er selvfølgelig ikke godt nok.
Alle børn har ret til at blive inddraget i beslutninger, der vedrører deres egen skolegang, og med lovforslaget her sikrer vi elevens ret til at blive hørt.
Det er efter min mening ikke bare fornuftigt, det er også kun rimeligt.
Når en elev bliver smidt ud af sin skole, er det ofte en voldsom og ubehagelig oplevelse.
Vi har også ofte at gøre med børn og unge, der i forvejen tumler med andre svære ting i deres liv.
De børn og unge fortjener en ordentlig forklaring, så vi ikke efterlader dem med en forkert opfattelse af situationen eller med en følelse af at være forkert eller for dårlig.
De fortjener at blive hørt og inddraget, allerede før beslutningen bliver taget, så deres ord kan vægtes efter deres alder og modenhed.
Med lovforslaget imødekommer vi også et ønske fra Folketingets Ombudsmand om at indføre bindende regler i forbindelse med inddragelse af en elev, før friskoler, private grundskoler og efterskoler træffer beslutning om at smide eleven ud.
Det her giver Ombudsmanden mulighed for at anvende de almindelige reaktionsmuligheder ved behandling af klager over skolens udskrivning af elever.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er vigtigt at værne om elevens rettigheder i den situation.
Tak for ordet.
Stén Knuth (V), 2020-11-05:
Tak for ordet.
Alle skal have ret til at blive hørt, og det gælder sådan set også børn og familier i forbindelse med udskrivning fra friskoler, private grundskoler, efterskoler eller frie fagskoler, som det er nævnt i forslaget her.
Vi vil selvfølgelig diskutere forslaget videre, men vi bakker det op.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Dette lovforslag omhandler de frie skoler og gymnasier.
For mig at se
er det et angreb på friskolernes frihed.
Det regulerer ledelsens frihed til at håndtere elevanliggender ned til mindste detalje.
Oprindelig udsprang forslaget af nogle få forældres utilfredshed med, at deres poder blev udskrevet af friskolen.
Forældrene klagede til Ombudsmanden, fordi eleverne nogle steder ikke blev hørt og inddraget, sådan som børnekonventionen foreskriver.
Men da Ombudsmanden kun kan behandle sager, hvor der på forhånd er fastsat regler, måtte man afvise klagerne.
Men intet er for småt for Ombudsmanden.
Vi havde emnet op at vende adskillige gange, da undervisningsministeren hed Merete Riisager.
Dansk Folkeparti kunne ikke støtte en lovændring.
Vi mener, at det er danskerne gennem Folketinget, der skal afgøre denne slags ting, og ikke en børnekonvention.
Derimod anbefalede vi en vejledning fra ministeriet om, at børnene skal høres.
Nu har det røde flertal så besluttet at øge papirnusseriet og indskrænke de frie institutioners frihed, så det fremover er lovfæstet, hvordan eleven skal inddrages, når han eller hun bliver udskrevet af skolen.
Der skal noteres, nedskrives, sendes breve til forældre og være mulighed for klageadgang.
Hvis skolerne ikke kan dokumentere, at de har inddraget eleven, kan det endda blive en tilsynssag for ministeriet.
Jeg vil gerne advare mod denne hang til at regulere og styre ned til mindste detalje.
Det er socialisme, når den er værst, og det udviser mistillid, så det basker.
Det eneste formildende ved forslaget er, at det er et tilbud til eleven; pligten er kun for skolen.
Den gode ledelse inddrager altid eleven – den dårlige ledelse gør det ikke.
Så når den dårlige ledelse ikke inddrager eleven, skal vi så pludselig til at lovgive.
Altså, der er jo mange ting, som ofte går galt på grund af ledelse.
Hvis vi skal til at regulere og detailstyre enhver ting, der ikke fungerer, kan vi ikke bestille andet.
Vi bliver nødt til at udvise tillid, fordi det er frie skoler; og fordi det er frie skoler, har vi sagt, at de har en større frihed end andre, og derfor forventer vi også, at de lever op til det ansvar.
Her har der så været nogle problemer.
Vi har udsendt en vejledning, og den vejledning tager det lidt tid at forholde sig til.
Men det er klart, at vi i Dansk Folkeparti jo gerne vil have, at eleverne bliver inddraget.
Vi er ikke imod det.
Marianne Jelved (RV), 2020-11-05:
Regeringen har sammen med en række partier herinde – det er forståelsespartierne, som jeg vil kalde dem, sammen med regeringspartiet – besluttet sig for at lave det her fine lille lovforslag, som jeg har sukket efter i lange tider, fordi det altid har forekommet mig fuldstændig urimeligt, at elever, der kommer i en situation og af en eller anden grund skal udskrives, ikke bliver hørt.
Man kan selvfølgelig sige, at det er unødvendigt med et lovforslag, for man kan bare tænke sig om og gøre det selv, men det gør ikke spor, at man har et lovforslag, der viser den her retning i den udvikling, vi gerne vil have.
Så Radikale Venstre støtter det.
Først er det realistisk, man anbefales at lægge passende vægt på barnets indsigelser eller udtryk afhængigt af barnets modenhed og alder.
Det er fuldstændig relevant, og i den sammenhæng er det selvfølgelig også relevant at give barnet den støtte, det kan være at have en bisidder med, fordi det kan være overvældende at skulle sidde i den situation over for nogle voksne på skolen.
Jeg synes også, det er rimeligt, at skolen har en skriftlig dokumentation af, hvordan eleven har været inddraget.
Det her er noget, som man burde have gjort af sig selv for lang, lang tid siden, men det har man bare ikke gjort, og derfor er det jo passende, at vi lovgiver om det, når vi gerne vil have en udvikling af den karakter, og dermed også respekterer barnets oplevelse af situationen og giver barnet mulighed for at give udtryk for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Nu prøver jeg at sige det for tredje gang: I Dansk Folkeparti prioriterer vi, at ledelsen inddrager barnet.
Det, vi ikke prioriterer, er, at vi lovfæster det, altså at vi lovfæster enhver lille småting for en fri skole, som har en udstrakt grad af frihed.
Vi tror på frihed under ansvar.
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Ordføreren siger, at det ikke kommer som et lyn fra en klar himmel.
Nu har jeg selv undervist i folkeskolen, og jeg modtog på et tidspunkt en dreng i 2. klasse, som netop var blevet bortvist eller smidt ud fra en privatskole.
Jeg talte med den her dreng, og han forstod faktisk ikke, hvorfor han var blevet sendt væk.
Han syntes, han var et dårligt barn, og at det nok var, fordi han opførte sig for dårligt – måske var han for dårlig til at læse, eller måske opførte han sig generelt for dårligt.
Så er jeg tilbage ved spørgsmålet om barnets trivsel.
Jeg kan ikke forstå, at DF prioriterer, at ledelsen ikke skal have en samtale med eleven, så eleven kan blive afklaret.
Det her sætter sig som traumer hos eleverne og følger dem ind i voksenlivet.
Så er skolen til for skolen, eller er skolen til for barnet?