runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Det er jo lidt svært at skelne, for vi er allerede NATO, altså, Danmark er en del af NATO, og på den måde er NATO allerede også repræsenteret i Grønland, og USA er også i Grønland og har været det i rigtig mange årtier.
Så man kan ikke rigtig skille de to ad på den måde.
Men selvfølgelig skal man jo kunne overvåge, og selvfølgelig skal man også sikre sig, at alt er, som det skal være.
Så jeg kan ikke rigtig svare på det på en anden måde.
Pernille Vermund (NB), 2023-05-31:
Det har vi bestemt.
Og når vi taler om, hvad der er af muligheder for både at passe på vores natur og vores miljø og så at hjælpe dansk landbrug, er vi jo i en situation i dag, hvor der på rigtig mange områder er administration og arbejde ude i kommunerne, som står i vejen for, at man får gjort det rigtige.
Vi har vedtaget lovgivning.
Vi har lavet en landbrugsaftale.
Og alligevel ser vi år efter år, at landbruget bøvler med f.eks. at få lov til at udtage jorder.
Så det er vi helt klar på.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Qujanaq.
Danmarks nutidshistorie.
I dag, mens jeg lytter til mine kollegaer under afslutningsdebatten, hører jeg, at der bliver diskuteret grundvand, vindmøller, ældrepleje, sygeplejersker, vandkraft, arbejdskraft, kunstig intelligens, frihed, forsvar og meget, meget mere.
Men midt i disse afgørende debatemner er der en alarmerende stilhed i forhold til emnet om Grønland.
Retssikkerheden er udfordret.
Dommere står for skud hver evig eneste dag, alene fordi man ikke altid ønsker at investere i grønlændernes retssikkerhed.
Eller man kunne finde løsninger på den kritik, som FN's rapportør kom med tidligere på året.
FN-rapportøren kritiserede Danmark for at behandle grønlandske inuit umenneskeligt, ja, direkte racistisk sammenlignet med andre danske statsborgere.
Institut for Menneskerettigheder har for nylig også været ude at kritisere det høje antal anbringelser af grønlandske børn uden for hjemmet, hvor test til måling af forældrekompetencerne, der ikke er kulturelt tilpasset, har vist sig at være ubrugelige.
Og trods åbne høringer i Grønlandsudvalget, undersøgelser og større debatter har vi endnu ikke hørt noget mere om dette til dagens folketingsdebat.
Men hold da op, sikke en krænkelse, at jeg talte et andet sprog end dansk fra talerstolen.
Vi fra Siumut har bragt disse emner op i årtier, men det føles ærlig talt, som om vi snakker for døve ører.
Derfor er jeg også ærligt nysgerrig på at høre, hvorledes målet om selvstændighed, løsrivelse eller statsdannelse, eller hvad man vil kalde det, kan virke så fjernt for mange af dem, der sidder herinde, når det er tydeligt, at Danmarks ansvarsområder for Grønland dag ind og dag ud går ubemærket hen og bliver negligeret, endda i en tid, hvor Grønland aldrig har været så meget i danske medier, som det er i dag.
Det er en oprigtig nysgerrighed om, hvorledes et folk, der lynhurtigt går op i det røde felt, når det handler om mink, eller hvis smertetærskel nås ved tale om afskaffelse af en enkelt fridag, alligevel kan være så uforstående over for Grønlands utilfredshed med det såkaldte rigsfællesskab.
I stedet bliver vi ofte mødt med, at vi alene bare skaber splid, når vi pointerer, hvor revnerne ligger.
Vi bliver mødt med, at det skulle være en elitær kamp om statsdannelse, selv om det er knap 80 pct. af den grønlandske befolkning, der ønsker en anden konstruktion end den, vi ser i dag.
Vi bliver bedt om at rejse tilbage til Grønland, når vi ikke taler andet end dansk.
Men man kan jo have en tendens til at få det til at lyde, som om det koloniale efterslæb bare er en lang overstået historie, men om 5 dage, altså den 5. juni, grundlovsdag, er det 70 år siden, at Danmark ved en folkeafstemning indlemmede Grønland og det grønlandske folk i kongeriget, altså uden en folkeafstemning i Grønland.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Nu deltog jeg jo selv i redegørelsesdebatten om rigsfællesskabet, og fru Aki-Matilda Høegh-Dams tale der har sat utrolig mange tanker i gang i den forløbne tid.
Og jeg vil bare anerkende, at det er en progressiv dialog, vi skal have i Grønlandsudvalget, om, hvordan de grønlandske medlemmer også kan ytre sig på deres sprog her i det danske parlament.
Vi har en historie med hinanden, og jeg tror, det er meget vigtigt, hvis et fællesskab skal udvikles, at man kender hinanden.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Aki-Matilda Høegh-Dam: Hvordan kan vi styrke kendskabet til hinanden i rigsfællesskabet?
Hvordan kan vi styrke, at man i den unge generation får kendskab til hinanden og kender hinandens problemstillinger?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Jeg anerkender også den gode dialog, jeg har med spørgeren.
Det er således, at hr. Anders Kronborg også har været i medierne for ikke så lang tid siden, hvor der også var en anerkendelse af, at der er større behov for at lære mere om Grønland og den grønlandske befolkning, kultur og måske endda det grønlandske sprog fra dansk side, idet vi fra barnsben bliver oplært i alt muligt om Danmark.
Så hvis vi skal skabe den her balance, skal man også starte herfra.
Jeg ser stor velvillighed fra ordførerens side, og det skal der være en anerkendelse af.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Noget af det, jeg selv har påpeget her i parlamentet, er jo den ulighed, der er i forhold til at se forskellige projekter på Grønland.
Og det kan selvfølgelig lyde, som om man bare vil have en oplevelse ved at komme til Grønland, men det er sådan set ikke det.
Der er jo både nogle utrolig spændende projekter, der er under udvikling i Grønland i øjeblikket, bl.a. lufthavne, og også nogle udfordringer, som ordføreren peger på.
Men det er stort set umuligt som dansk parlamentariker at komme til Grønland.
Så hvilke muligheder ser fru Aki-Matilda Høegh-Dam for at styrke, at vi faktisk på lige fod, ligesom man kan komme ud og se en dansk udvidelse, kan komme til Grønland og følge, hvad der sker deroppe?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
F.eks. bliver der fra Grønlands side sagt: Statsdannelse kan skabe et reelt rigsfællesskab mellem parterne, hvor vi kan have en mere konstruktiv tilgang til nogle af de her udfordringer, f.eks. med hensyn til danske ansvarsområder i forhold til Grønland, for som ordføreren siger, er en af udfordringerne netop, at når man ikke kender til udfordringerne og ikke selv har levet der, så er det svært at komme med konkrete forslag.
Hvordan vi gør det systematisk, må vi tage en yderligere snak om.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-31:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Der er krig i Europa, og den aggressive part er en arktisk stat.
Rusland er lige nu med til at øge spændingsniveauet i Arktis markant, bl.a. med tilstedeværelsen af ubåde med nukleare kapaciteter.
Er ordføreren enig i, at vi derfor som rigsfællesskab har et særligt ansvar for at overvåge, hvad der foregår i de arktiske farvande, at samarbejde om det og at sikre, at vi kan reagere, hvis der sker noget, både for vores egen, for Grønlands og for Færøernes skyld?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Jo, der er ikke så meget at diskutere her.
Selvfølgelig skal vi kunne beskytte hinanden, og det er jo også derfor, hvis du kigger på de fem forskellige grønlandske partier, at de fleste af dem, hvis ikke alle – det er det mig bekendt – gerne vil være en del af et større internationalt forsvarsforlig, f.eks. med NATO.
Det er jo også det, vi ser i Grønland allerede i dag, altså at vi er beskyttet på grund af de her alliancer, og selvfølgelig skal vi også blive ved med at lave de der alliancer, uanset om det er med Danmark eller nogle andre NATO-lande.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-31:
For så vidt er jeg meget glad for den udmelding, men noget af det, som man jo siger i Arktis – i hvert fald dem, der arbejder med det her – og noget af det, som amerikanerne siger, og noget af det, som NATO siger, er, at der er gevaldig stor forskel på, hvordan en aggressiv part som Rusland reagerer på militær tilstedeværelse, afhængigt af om det er NATO, der er der, amerikanerne, der er der, eller om det er rigsfællesskabet og Danmark.
Hvad er bedst for spændingsniveauet i Arktis?
Er det, at vi er der som rigsfællesskab og tager ansvaret på os, eller at amerikanerne og NATO gør det?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-31:
Tak for ordet.
Først vil jeg gerne kvittere for en positiv og, som jeg hører det, samarbejdsorienteret tale.
Tillykke med jeres nye virksomhed: reformalliancen, KLAR-alliancen.
Nu er jeg jo den type, som selv er iværksætter, og jeg bliver meget nysgerrig på, hvad for nogle varer det er, I har på hylderne.
I har meldt ud, at I vil gå ambitiøst til værks og levere nogle reformer, som Danmark har brug for, og derfor vil jeg gerne høre ordføreren, hvilke reformer det er, I har på hylderne i KLAR-alliancen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Mange tak.
Jeg er glad for, at talen er modtaget i den ånd, den er leveret i, for vi vil faktisk gerne samarbejde.
Det er det, jeg er rundet af.
De første mange år i politik var jeg kommunalpolitiker, og hvis der er noget, kommunalpolitik er rundet af, så er det i hvert fald samarbejde på alle mulige og nærmest umulige måder.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det, vi har foreslået indtil videre med alliancen, har været, når vi taler om international arbejdskraft, at vi ikke er bange for, at der kommer folk hertil og arbejder.
Det tror vi faktisk på er rigtig godt; altså, vi har brug for arbejdskraften.
Vi har også foreslået en anden løsning i forhold til tilbagetrækning – det er noget, der virkelig batter, når vi taler om reformer.
Altså, drop nu alle de former for tilbagetrækning, vi har, og lad os prøve at starte helt forfra.
Vi ved godt, det ikke er populært, men vi siger jo ærligt: Lad os udfase efterlønnen, og lad os afskaffe Arnepensionen.
Vi har så sagt, at vi skal beholde seniorpensionen, og vi skal også beholde en ydelse for dem, der er nedslidte, for intet menneske i dette Folketing synes, at folk skal gå på arbejde, hvis de er nedslidt – det tror jeg i hvert fald ikke der er.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-31:
Så bliver jeg jo lidt betrygget, for en del af de ting, som hr. Søren Pape Poulsen siger, taler en til en ind i det, der står i regeringsgrundlaget.
Jeg vil så bare kvittere for det og sige, at jeg glæder mig til samarbejdet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Det gør jeg også, for hvis det, KLAR-alliancen har foreslået, kan finde vej til regeringen, så holder vi fest.
Altså, det bliver helt fantastisk, for så vil det virkelig rykke både i forhold til arbejdsudbuddet og økonomien, og lad os håbe, at vi kunne komme derhen.
Det synes jeg ville være helt, helt fantastisk.
Og vi har endda flere forslag end det, men lad os mødes om det.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-31:
Tak for talen.
Det har, så vidt jeg ved, været vigtigt for Konservative at styrke vores forsvar, nærmest siden partiet blev født.
Og i lyset af situationen fortjener det jo altså anerkendelse.
Derfor vil jeg også gerne lige spørge til De Konservatives prioriteter og de forhandlinger, som starter nu, om netop forsvaret.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Nu er der jo sættemøde om det, og jeg har det sådan, at Arktis er vigtig og en lang række andre ting er vigtige.
Det er sådan en debat, der bare er umådelig svær at tage på Folketingets talerstol med to korte bemærkninger.
Men altså, vi kommer jo til at lave en lang række investeringer i forsvaret.
Vi kommer til at skulle have nyt materiel; vi skal have missiler, der kan skydes af sted, når vi bliver angrebet.
Vi skal finde ud af, hvordan vi under vandet – og der findes der jo mange måder – kan se, hvad der foregår.
Noget af det mest centrale i vores forsvar er at kunne finde ud af, hvad der egentlig foregår i Østersøen under vandoverfladen.
Det kan man også med andet end ubåde – altså, hvad er det, man gør?
Og så synes vi også, at der ganske enkelt skal være længere værnepligt, for soldaterne skal uddannes noget længere og blive dygtigere.
Det kan vi jo ikke lige klare her.
Men jeg er sikker på, at vi når en aftale, og jeg håber da, at vi når en aftale, hvor et meget bredt flertal herinde bliver enige om en ny forsvarsaftale.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-31:
Altså, meget af det, ordføreren siger, er jeg jo sådan set enig i, og jeg tror nu også nok, at vi skal nå en aftale.
Jeg hører det så også lidt sådan, at ordføreren synes, at der er mange ting, der er vigtige.
Det er jeg også enig i.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Man kan altid diskutere, hvordan man graduerer det, men jeg synes altså, at med den placering, Danmark har i forhold til Østersøen, og det, der foregår lige i øjeblikket med den, må vi jo sige, fjende af det frie samfund, vi har i Rusland, er Østersøen helt afgørende vigtig.
Men det betyder ikke, at Arktis ikke er vigtig, og jeg nægter at tro med det, der ligger her, at vi ikke både kan sikre det nære forsvar, men selvfølgelig også lave initiativer i Arktis, for vi får behov for begge dele – selvfølgelig gør vi det.
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-31:
Tak for det.
Tak for det.
Men så vil jeg spørge, om man så også er klar til at træffe fremtidens beslutninger og ikke bare tale om det.
I runde tal kommer cirka en tredjedel af CO 2 -udledningen fra transport, og nu forstår jeg af debatten, at De Konservative ikke går ind for den kilometerbaserede vejafgift – det vidste jeg sådan set godt – men hvad så med de store infrastrukturanlæg som f.eks. Egholmforbindelsen, Kattegatbroen eller den nye motorvejsforbindelse ved Hærvejen, som vel tilsammen sammen med f.eks. Alsbroen og Lynetteholm løber op i cirka 200 mia. kr. i investeringer, men som også ud fra al erfaring vil generere øget vejtrafik?
Det er fortidens beslutninger.
Er De Konservative klar til at omgøre den slags beslutninger til fordel for beslutninger, der i stedet fremmer den kollektive transport?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Jeg kan starte med at sige, at det korte svar er nej.
For vi skal jo sikre os, at de grønne biler, som vi skal have flere af, også skal have noget at køre på.
De grønne biler skal have noget asfalt at køre på.
Så enkelt er det.
Og jeg er nødt til at sige, at vi ikke bare kan tale om biler eller kollektiv transport.
Der er nogle steder i Danmark, hvor det foretrukne er kollektiv transport.
Hvis jeg skal fra A til B i hovedstaden, tager jeg som regel metroen, for det er bare nemt og dejligt, men der, hvor jeg er vokset op og kommer fra, er der altså nogle steder, hvor buschaufføren er den bageste mand i bussen, og der er vi nødt til at finde nogle andre løsninger for den kollektive trafik, for vi kan ikke blive ved med at gøre det på den her måde.
Jeg har ikke den endelige løsning, men løsningen er i hvert fald ikke, at vi dropper infrastrukturprojekterne, så de grønne biler ikke har noget at køre på.
For mig handler ligestilling om lige stilling og ikke om måltal og kvoter og alt muligt andet.
Altså, uanset hvor mange europæiske lande og kapitalister i bankverdenen, eller hvad det var, der blev sagt, der har forskellige holdninger til det, tror jeg på, at virksomheder og andre selv er bedst til at finde ud af, hvordan de sammensætter det bedst.
Og hvis de er kloge, sørger de for på alle måder at have diversitet og forskellighed, for det bliver man bare dygtigere af, siger en fra en folketingsgruppe, hvor det er 60-40
i kvindernes favør.
Trine Bramsen (S), 2023-05-31:
Jamen der er jo ikke tale om kvoter.
Der er tale om måltal, som er noget ganske andet.
Og når jeg stiller spørgsmålet, er det jo, fordi det var statsminister Schlüter, der i Konservatives storhedstid i 1985 stod bag lovforslaget om ligestilling mellem mænd og kvinder i offentlige hverv, altså en ret markant ændring i dansk lovgivning.
Det var en banebrydende ændring.
Derfor vil jeg høre Konservatives formand, om tiden ikke er inde til at tage et fornyet blik på tilgangen til ligestillingspolitik fra Konservatives side.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Først og fremmest kan det jo være, at man får forfald til en debat; det er jo ikke nødvendigvis noget, man gør med vilje eller i protest.
Og så skal jeg bare være ærlig og sige, at det også var med luppen og tættekammen i forhold til den tekst, der var, at man valgte at stemme nej.
Altså, efterfølgende har vi da drøftet lidt, om vi skulle have gjort det eller ej.
Men for at være helt ærlig har jeg ikke været så tæt på det.
Jeg giver hr. Anders Kronborg ret i, at rigsfællesskabet er rigtig, rigtig vigtigt.
Jeg tror faktisk, at vi er et af de få partier i Folketinget, der er kommet med et rigsfællesskabsudspil – det kom vi med sidste år – for vi synes faktisk som et eksempel, at det er vigtigt, at børnene i vores skoler lærer endnu mere om rigsfællesskabet, og at vi i nyhedsmedierne hører mere om rigsfællesskabet og det samarbejde, vi har.
I den situation, vi står i internationalt, med den sikkerhedspolitiske diskussion, vi har, er det jo også vigtigt, at de tre lande har et godt og tæt samarbejde i rigsfællesskabet.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Og i og med at rigsfællesskabet spiller en meget vigtig rolle geopolitisk, spiller en vigtig rolle i Danmark og spiller en vigtig rolle for forsvaret, så kan hr. Søren Pape Poulsen måske være mere præcis, med hensyn til hvad det så var, man opdagede i luppen, i forhold til at man var det eneste parti herinde i Folketinget, der sendte det tydelige signal til vores venner i rigsfællesskabet: Det Konservative Folkeparti stemmer imod det forslag til vedtagelse, som alle andre partier er for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Jeg ville ønske, at jeg her på stående fod præcis kunne huske den formulering, men det kan jeg simpelt hen ikke.
Jeg kan ikke huske alle lovforslag, beslutningsforslag og redegørelser, der er herinde; det skal jeg bare være ærlig og sige.
Jeg vil gerne finde ud af det og vende tilbage til spørgeren, for jeg forstår godt, at der bliver spurgt til det, og jeg har ingen grund til at skjule det.
Men jeg vil gerne igen understrege, at rigsfællesskabet er meget, meget vigtigt, og det er ikke blevet mindre vigtigt de senere år.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-31:
Og tak for talen.
Nu er det således, at ordføreren i en udsendelse i DR om en sag, hvor fiskeripolitik og sikkerhedspolitik ligesom overlappede hinanden, sagde, at han var – som jeg husker det – fuldstændig ligeglad med de fiskeriaftaler.
Det, som mange opfattede at der lå i det, var, at Danmark bare skal overtage Færøernes fiskeripolitik, definere det som sikkerhedspolitik og så tage magten tilbage fra Færøerne.
Kan ordføreren forklare, hvad det var, han mente, da han sagde de her ord, som er blevet genafspillet så mange gange, om, at han er ligeglad med de fiskeriaftaler?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Ja, for hele sætningen lød, som jeg husker det: I den sammenhæng, altså hvis det handler om sikkerhedspolitik, er jeg ligeglad med fiskeriaftaler.
Jeg er jo ikke ligeglad med fiskeriaftaler, for de betyder meget for Færøerne.
Men det var i en sammenhæng, hvor vi diskuterede, at kommercielle fartøjer, altså russiske fartøjer, lægger til i rigsfællesskabets havne og har militært lytteudstyr om bord, og der mener jeg, det handler om sikkerheds- og forsvarspolitik; så kan man ikke bare sige, at der er tale om en fiskeriaftale.
Det optager faktisk mit sind rigtig meget, at man, mens ukrainerne bliver slået ihjel af russerne, har et rigsfællesskab, hvor man kan lægge til havn med militært lytteudstyr.
Det kan jeg simpelt hen bare ikke være i.
Det var i den sammenhæng, jeg talte om det, og jeg håber simpelt hen, vi enige om, at russerne ikke med militært udstyr skal lægge til i rigsfællesskabets havne.
Det er bare i den sammenhæng, jeg mener det.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-31:
Det er vi fuldstændig enige om.
Det er bare vigtigt, at ordføreren gør klart, at han også mener, at når der er overlap – der er jo mange gange et totalt overlap mellem sikkerhedspolitik, erhvervspolitik, fiskeripolitik og handelspolitik osv. – så må man mellem Danmark og Færøerne tale sig til rette, sådan at Danmark ikke ligesom tager områder tilbage, for det vil jo skabe en anden konflikt, som jeg går ud fra at ordføreren heller ikke ønsker at få skabt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Vi kommer længst i rigsfællesskabet, hvis vi taler godt med hinanden.
Nu er jeg typen, der ofte siger tingene uden omsvøb og uden at gå omveje, og nogle gange går jeg lidt direkte til den, men det er bare vigtigt for mig at sige, at i en situation, hvor folk dør på slagmarken, og hvor det frie samfund kæmper mod det ufrie, er vi nødt til bare at være enige om, at hvis kommercielle fartøjer har militært lytteudstyr om bord, har vi – med al respekt – en fælles opgave i at gøre noget ved det.
Trine Bramsen (S), 2023-05-31:
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Pape Poulsen om Konservatives ligestillingspolitik.
De siger faktisk, at det er helt afgørende for landes vækst, at man udnytter kvinders potentiale i ledelse som en del af arbejdsstyrken.
Og man kan da næppe beskylde World Bank Group for at være sådan socialistisk anlagt.
Kan hr. Søren Pape Poulsen ikke forklare, hvorfor Det Konservative Folkeparti er imod de her initiativer og gerne ser dem rullet tilbage?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Jo, det vil jeg da rigtig gerne.
Altså, jeg har det jo sådan, at kvoter er for fisk og ikke for kvinder.
Og jeg har det sådan, at jeg tror på, at vi kommer længst med ligestillingen i Danmark og alle andre steder, hvis det handler om, hvad det er for nogle kvalifikationer, du har, og hvis vi ikke kommer fra statsmagtens side og skal styre, hvordan det skal være.
Jeg vil så mene, men det er jo min personlige mening, at hvis man er en klog virksomhed, sørger man for at have en bredde i de mennesker, der er en del af ledelsen.
Man sørger selvfølgelig for, at der ikke bare sidder en gruppe mænd og styrer det – det kan være meget klogt, at man har nogle kvinder –
eller at det ikke bare er nogle kvinder, der sidder og styrer det, for man har brug for mænd.
Altså, jeg har det bare sådan, at vi vel skal spørge os selv, hvor meget vi skal blande os i det fra Folketingets side.
Det er sådan set bare det.
Mai Villadsen (EL), 2023-05-31:
Fru Monika Rubin har jo fuldstændig ret i, at vi står i en situation, hvor der mangler medarbejdere i vores sundhedsvæsen, hvor der mangler faglærte til den grønne omstilling, og hvor der en lang række steder i vores samfund mangler en særlig kvalificeret arbejdskraft.
Men spørger man økonomer, bidrager jeg p.t. med min graviditet mere til arbejdsudbuddet, end regeringens storebededagsreform gjorde.
Og mig bekendt bidrager den i hvert fald ikke med en eneste sygeplejerske.
Derfor skal vi gøre forskellige ting.
Vi skal investere i erhvervsuddannelserne, som jeg noterer mig at regeringen også har lagt op til.
Vi skal investere i den ligeløn, som der er behov for for at tiltrække nogle af de sundhedsansatte, som jo desværre er forsvundet fuldstændig ud af sundhedssektoren, fordi vilkårene simpelt hen har været for dårlige i mange år.
Så jeg tror ikke på, at asociale arbejdsudbudsreformer er det, der løser vores samfunds kriser.
Nej, jeg tror på, at vi skal gå anderledes til værks.
Monika Rubin (M), 2023-05-31:
Mange gange tillykke.
Det er jo virkelig dejligt.
Jeg har også selv to derhjemme, og det er jo godt, når vi alle sammen får nogle børn.
I forhold til det her forslag, som Enhedslisten kommer med, er der så nogle konkrete tal på, hvor mange flere medarbejdere vi får ud af de her tiltag?
Jeg er lidt bekymret for, at det faktisk ikke er nok.
Jeg tror simpelt hen, at vi bliver nødt til at gøre mere.
Så har ordføreren et konkret tal på, hvor mange flere medarbejdere det forslag vil give?
Mai Villadsen (EL), 2023-05-31:
Jeg synes jo, at det i virkeligheden er regeringen, der skylder svar på, hvordan en afskaffelse af store bededag er det, der kommer til at føre til, at vi får flere sygeplejersker eller sosu-assistenter i vores sundhedsvæsen, og hvordan det at fjerne seniorpensionen, som betyder noget for nedslidte, skal få flere unge til at vælge den faglærte vej, hvor, ja, jobbene kan være hårde.
Jeg synes, at det er regeringen, der skylder svar på det.
Og så er jeg da glad for, at man tager nogle af de forslag med, der har ligget hos nogle af os røde partier i mange år, men jeg er simpelt hen bekymret for, at det er regeringens svar, der simpelt hen ikke er tilstrækkelige.