runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Holst (V), 2017-10-10:
Venstre kan støtte forslaget, og hvis tilhørerne og seerne tænker, hvad er det egentlig for et forslag med en vis undren, kan jeg godt forstå det, fordi det er et samleforslag, der drejer sig om alt lige fra handicapbiler til psykologers beslutningsdygtighed.
Det er konsekvensændringer i forhold til en række eksisterende love, hvor man hensigtsmæssigt kan lave nogle tilpasninger, som den foregående ordfører så ganske fremragende har redegjort for.
Tak for det til fru Karina Adsbøl.
Samme ordfører gør så opmærksom på, at der i forhold til forsøgsgodkendelserne og tilpasningen af de regler er nogle bekymringer, og jeg er enig med ordføreren i, at det skal vi selvfølgelig følge op på.
Men jeg har umiddelbart en anden tilgang til det, nemlig, at de nuværende forsøgsregler for alternative måder at arbejde på inden for det sociale område, er skrevet i en tid – jeg tror, at de fra begyndelsen af 1980'erne – hvor man ikke havde det samme blik på nogle af de ting, som vi bør have blik for, f.eks. fokus på retssikkerheden.
Retssikkerhed, det at blive partshørt i kontakt med offentlige myndigheder, er utrolig vigtigt og noget fundamentalt, som vi skal værne om, og derfor er jeg glad for, at det element, nemlig retssikkerheden, bliver indføjet som en del af forsøgsordningerne i det her samlelovforslag, som Venstre kan støtte.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-10-10:
Mange tak.
Det lovforslag, som her er fremsat af regeringen, drejer sig om den udfordring, vi har i forhold til de her sammensatte rejsearrangementer.
Der er jo ikke noget nyt i, at Dansk Folkeparti har en stor interesse i at sikre forbrugerne.
De skal også have bedre dækning, når de står i en situation, hvor eksempelvis virksomheder og rejseselskaber går nedenom og hjem og lukker, og de mister deres rejsekøb.
Vi er enige med regeringen i, at dette lovforslag er med til at tilpasse konkurrencebeskyttelsen af rejsekøbere, og det er også noget, som er med til at favne nogle af de nye udfordringer, vi har fået i dag, i forhold til at flere og flere selv sammensætter deres rejser på forskellige måder.
Det er meget normalt, at man køber flybilletter ét sted og overnatning et andet sted osv. osv.
De dele bliver forbedret med det lovforslag, som her behandles.
Vi får også en bedre registreringsmodel set i forhold til tredjelandes virksomheder, som også pålægges, at de skal lade sig registrere i EU, og de skal også betale de garantistillelser, der skal til for at blive en del af ordningen.
Så er det selvfølgelig også klart, at man kun dækker tab i forhold til dem, som har aftaler indgået med registrerede udbydere.
Med lovforslaget lægges der også op til, at man får en bedre organisering i forhold til ledelsen af fonden, hvor man jo netop præciserer, at formanden fremover skal være uafhængig af erhvervsinteresser og organisationsroller, og man får også sikret, at et af medlemmerne skal have en økonomisk eller regnskabsmæssig baggrund.
Jeg synes jo måske, at det burde være en klokkeklar almindelig forudsætning, når man lader sig hverve til den type af bestyrelsesposter.
Samlet set synes vi, det er et lovforslag, som giver god mening, og som giver bedre vilkår for de mange danskere, som ønsker selv at tilrettelægge og gennemføre deres udlandsrejser, og på den baggrund kan vi støtte lovforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-10-10:
Tak for det.
Som mine foregående kolleger allerede har beskrevet, er det en konsekvens af et nyt pakkerejsedirektiv, der gør, at vi skal have justeret på reglerne omkring Rejsegarantifonden.
Vi er alle sammen er optaget af, at der er en ordentlig forbrugerbeskyttelse, når man køber rejser, og der er nok alligevel sket en lille smule med den måde, som vi køber rejser på i dag i forhold til tidligere, hvor en pakkerejse var, at man ringede til sit kendte charterselskab, og så stod de for at lave en fuldstændig komplet pakke.
Sådan er det ikke kun i dag, for der er rigtig mange, som sidder hjemme ved pc'en eller på iPadden og strikker en pakke sammen selv.
Det er selvfølgelig ikke særlig hensigtsmæssigt, at man, afhængigt af hvordan man har købt sin rejse, er stillet forskelligt, og det er grundlæggende det, som lovforslaget retter op på, nemlig at der indføres et begreb, der hedder sammensætte rejsearrangementer.
Det betyder altså, at den velkendte dækning, man har haft i mange år på pakkerejser, også kommer til at gælde, når man køber et såkaldt sammensat rejsearrangement.
Det giver rigtig god mening, at vi sørger for, at dækningen for forbrugerne følger med den udvikling, der er på markedet.
Jeg synes også, at det er værd at understrege, at den måde, som ordningen finansieres på, bliver justeret, altså, at de omsætningsintervaller, der er, bliver ændret.
Det betyder grundlæggende, at det bliver en kende billigere og mest for de virksomheder, som har en omsætning under 15 mio. kr., og virksomheder, der omsætter for under 1 mio. kr. slipper helt.
Vi får også rettet op på, som Dansk Folkepartis ordfører nævnte i sin ordførertale, den lidt spøjse situation, der har været, at garantifonden også har betalt for krakkede selskaber, der ikke har været en del af ordningen.
Det bliver nu gjort klart, at selvfølgelig skal man være med i ordningen, for at man som forbruger også kan være dækket, og det får man så også nogle muligheder for at dobbelttjekke, så man er sikker på, at de der, hvor man køber en rejse, er omfattet af garantiordningen.
Det giver rigtig god mening.
Det drejer sig som sagt grundlæggende om at opdatere lovgrundlaget til virkeligheden.
Det sikrer en ordentlig forbrugerbeskyttelse, og det støtter vi naturligvis fra Venstres side.
Jeg har lovet at sige, at det samme gør Det Konservative Folkeparti.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-10:
Tak for det, formand.
Det her forslag, L 5, implementerer det nye fælleseuropæiske pakkerejsedirektiv i dansk lovgivning.
Der er jo sket en hel del i forhold til det at tage på ferie.
Man kan gøre det på mange måder og bestille turen på mange måder.
Man kan købe en samlet pakke, f.eks. en charterrejse – det er det, som i lovgivningen kaldes en pakkerejse – men man kan også i dag sammensætte sin ferie ved at indhente tilbud på flyrejser, hotel og billetter til f.eks. koncerter på mange forskellige måder.
Man kan gøre det individuelt hos forskellige udbydere, men indimellem får man også, hvis man f.eks. køber en busbillet til Berlin, et tilbud om en koncertoplevelse.
Og tager man imod det og bestiller sådan nogle billetter til en koncertoplevelse gennem den udbyder, som man også har købt sine busbilletter til Berlin hos, ja, så har man det, der kaldes en sammensat rejse, og der vil man så, i tilfælde af at busselskabet går konkurs, være dækket af rejsegarantiordningen fremadrettet.
Så det betyder, at det simpelt hen er flere virksomheder, som bliver dækket af garantiordningen fremadrettet.
Det vil også være sådan fremadrettet, at det altså kun er virksomheder, som betaler ind til rejsegarantiordningen, hvor kunderne i tilfælde af konkurs vil kunne få dækket deres omkostninger.
Det skulle man jo nærmest tro var sådan en selvfølge, men det er det altså ikke.
Men det synes vi er en meget, meget rimelig ændring, når man er kunde.
Som borger har man selvfølgelig selv et ansvar for at undersøge, hvorvidt det selskab, man køber ydelser hos, rent faktisk er dækket af rejsegarantiordningen.
Det synes vi er en klar forbedring.
Samlet set kan vi naturligvis støtte lovforslaget.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Vi har jo gjort os nogle tanker om, hvad vi skal gøre af nyt i Alternativet i den her sæson.
For mit eget vedkommende vil det være i endnu højere grad at forsøge at tilnærme mig de lovforslag, der kommer, og kunne være positiv over for dem, også selv om der ville være enkelte elementer, som vi måske ikke kan bakke op om.
I sidste sæson forsøgte vi tit at få lovforslaget delt op, hvis der var et element, vi ikke var tilfredse med, eller lige at få lavet en ændring hist og her.
Det vil jeg i hvert fald gøre på mine områder, hvis der er noget, vi ikke kan bakke op om.
Så der vil også en gang imellem være nogle tilfælde, hvor jeg under førstebehandlingen kommer til at stå sådan og tale lidt frem og tilbage uden rigtig at kunne give en klar melding, fordi vi i håb om at kunne blive enige hen ad vejen dvæler lidt ved at sige enten grøn eller rød til at starte med, og det gør sig også gældende her.
Jeg tror, vi kommer til at synes, at det her er en rigtig god idé.
Jeg er enig med mange af ordførerne, der har været heroppe indtil nu.
Generelt synes vi, at det er rigtig godt, når vi får harmoniseret på en fornuftig måde og tager de betragtninger med, der kommer nede fra det europæiske samarbejde, og får dem gjort gældende over hele Europa, men det er klart, at det jo skal ske på en måde, hvor vi ikke kompromitterer vores ofte rigtig gode løsninger herhjemme.
Men sådan synes vi faktisk også det ser ud i det her lovforslag.
Vi er trygge ved, at man tilgodeser de lidt mindre virksomheder, opstartsvirksomhederne inden for den her branche, vel vidende at det tit er dem, der har udfordringer med også at have soliditet og økonomien fuldstændig på plads, når de kaster sig ud i et nyt eventyr.
Men det kommer jo som udgangspunkt ikke til at gå ud over kunderne, hvis der er nogen af dem, der fortsat vil være udfordret i en opstartsfase.
Garantifonden skal jo, som de hele tiden har gjort, dække for dem, og der kan man så sige, at det er problematisk, at nogle af dem, der er i størst risiko for at blive en økonomisk belastning, slipper lidt nemmere.
Vi må så se på, om en symbolsk betaling havde været mere fornuftig, end at den slet ikke er eksisterende, som det er i det nuværende forslag.
Det var et af de steder, hvor jeg havde tænkt måske at fremsætte et ændringsforslag.
Burde man for en god ordens skyld få ind, at der skulle være en betaling selv for de helt små, men af en meget, meget lille kaliber, sådan at alle bød ind, når man også nød godt af samarbejdet?
Det er en mindre ting, men i og med at det er det eneste, vi rent faktisk står og rokker lidt ved lige nu, er det et ret grønt signal fra os til et fornuftigt forslag.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-10:
Som det også er sagt her fra talerstolen af en række af de andre ordførere, har det her lovforslag om en rejsegarantifond til formål at tilpasse konkursbeskyttelsen af den rejsende til den digitale udvikling, hvor den rejsende i højere grad selv sammensætter sine rejser.
Det er et forslag, som Radikale Venstre kan støtte.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-10:
Tak for de gennemgående meget positive bemærkninger.
Det er jo i det hele taget vigtigt, at vi kan blive enige om et så konkret forslag som det her.
Jeg synes, at de spørgsmål der har været, klart og tydeligt illustrerer, at der er opbakning til forslaget.
Hvis der er yderligere spørgsmål som f.eks. det, Alternativet også skitserede i forhold til en bagatelgrænse, må vi jo tage det under udvalgsbehandlingen.
Men jeg takker for de mange positive bemærkninger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-10-10:
Ændringerne her i konkurrenceloven, som vi nu skal førstebehandle, indeholder en række små delelementer, som Socialdemokratiets ordfører var rimelig pænt inde i, og hun informerede også lidt om de mere tekniske dele af det.
Fra Dansk Folkepartis side er vi positive over for det her lovforslag.
Selvfølgelig har vi nogle betænkeligheder, også set i forhold til detaljeringsgraden og de bekymringer, som der rejses, men det ændrer ikke på, at vi tror på, at det her faktisk er en række mindre forbedringer af den eksisterende konkurrencelov.
Man får efter vores opfattelse en mere transparent konkurrence, og vi kan bl.a. se i forhold til de her bagatelregler, som det også beskrives, at der kommer en bedre sidestillelse med de almindelige EU-konkurrenceregler.
Så er der tidsfrister i forbindelse med anmeldte fusioner, som fremadrettet kan afbrydes, og det er der faktisk sund fornuft i i visse tilfælde.
Jeg tror ikke, det er noget, der vil blive brugt hver gang, men det er nogle gange forskelligt, hvordan anmeldte virksomhedsfusioner foregår, og derfor giver det god mening, at der åbnes op for det i forbindelse med det her lovtiltag.
Egenacces var Socialdemokratiets ordfører, fru Karin Gaardsted, også inde på.
Her bliver der nogle forbedrede vilkår, specielt i forhold til at indhente og få informationer, hvor ens egen virksomhed er en del af en sag og en afgørelsessag.
Det synes vi i Dansk Folkeparti også virker ganske fornuftigt.
Det har vi heller ikke nogen indvendinger imod, og det tror jeg ikke der er ret mange der har.
Så er det selvfølgelig også sådan, at man i lovforslaget her beskriver ratifikationssamtykker i forbindelse med en ny samarbejdsaftale på konkurrenceområdet imellem en række af de nordiske lande, Danmark, Finland, Grønland, Island, Norge og Sverige og på Færøerne.
Der er der også tale om en fælles aftale, som i øvrigt allerede er underskrevet i september 2017.
Det ville måske virke lidt morsomt, hvis vi så nu lige pludselig trak tæppet væk under den, og hvis en minister måtte rejse et sted hen og trække sin underskrift tilbage.
Men vi har den samme tilgang til det som fru Karin Gaardsted fra Socialdemokratiet, altså at vi selvfølgelig skal have undersøgt de bekymringspunkter, der har været, og det vil vi så tage hånd om i forbindelse med lovbehandlingen.
Ellers er vi rimelig positivt indstillet over for det her fremsatte lovforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-10-10:
For så at starte modsat kan jeg sige, at vi også fra Venstres side faktisk er ganske positive over for lovforslaget.
Det kommer nok ikke som den store overraskelse, men så er hvad der måtte være af eventuel spænding jo allerede blevet udløst.
Som de to foregående ordførere jo grundigt har redegjort for, er det et lovforslag, der indeholder en række forskellige elementer vedrørende konkurrenceloven, herunder et styrket nordisk samarbejde samt en præcisering af reglerne om straflempelse, hvormed det skulle være lidt lettere at få folk, der måtte have forbrudt sig mod loven og dannet karteller, til at finde det lidt mere interessant at tone rent flag og få afdækket et ulovligt samarbejde.
Som det også er blevet redegjort for af mine to foregående kolleger, drejer det sig også om at få lidt ekstra tidsfrister ind i forbindelse med godkendelse af fusioner, hvis ikke oplysningerne er givet fuldstændigt, således at vi kan være sikker på, at konkurrencen ikke svækkes, hvis vi tillader fusioner.
Det giver sådan set rigtig god mening.
Det samme gælder også det, der er berørt vedrørende præcisering af muligheden for at få adgang til egne oplysninger, som jo også giver en sikkerhed for, at der ikke er konkurrenter, der får adgang til forretningshemmeligheder.
Det er der jo heller ikke nogen der synes er en god idé.
Så har vi det grundlæggende og det, der måske er hoveddelen, nemlig en justering af bagatelgrænserne for konsortiesamarbejde.
Det kan selvfølgelig lyde lidt teknisk og halvkedeligt, men formålet er jo sådan set ganske interessant.
Det handler nemlig om at indføre nogle regler, som gør, at virksomheder med henblik på at byde på eksempelvis et offentligt udbud lettere kan gå sammen.
Når der er en større klarhed om reglerne, vil det betyde, at der er flere virksomheder, der kan medvirke til at danne flere konsortier, som kan byde på en opgave, med henblik på at konkurrencen styrkes og at der dermed kan opnås mere fordelagtige priser.
Det kan vi i Venstre naturligvis kun synes er en rigtig god idé, for det er klart, at jo flere vi kan få til at byde på en opgave, jo skarpere bliver konkurrencen, og jo bedre bliver prisen.
Og der må vi jo så konstatere, at der kunne være behov for at styrke regelgrundlaget, og det er det, der er et af hovedformålene med lovforslaget.
I Venstre hylder vi jo en fri, åben og fair konkurrence, fordi det er med til at sikre, at vi som forbrugere får de skarpeste priser.
Men også hvis det eksempelvis er større anlægsopgaver – hvad enten det er offentlige eller private, der udbyder dem – gælder det, at jo flere virksomheder, der kan gå sammen i et konsortium og byde ind, jo skarpere en pris får vi.
Det skulle gerne være med til at sikre, at flere byder og dermed styrker konkurrencen.
Og det støtter vi naturligvis fra Venstres side, som jeg også sagde i min indledning.
Og jeg har også lovet at sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-10:
Tak, formand.
Lovforslaget handler jo, som der er blevet redegjort for, om en ændring af konkurrencelovgivningen med henblik på at forbedre indsatsen mod konkurrencehæmmende adfærd.
Det er jo som udgangspunkt et værdigt formål.
Uanset om der er tale om en privat eller offentlig ordregiver, har vi selvfølgelig et ønske om, at der er en fri konkurrence, og at vi dermed kan få den bedste pris på den opgave, vi skal have løst.
Der er så tale om en lang række konkrete ændringer og forslag, som når vidt omkring – som så ofte, synes jeg, når vi behandler de her forslag – og som jeg kort vil nævne et par stykker af.
Men overordnet synes vi jo, at formålet er fornuftigt.
De nye grænser, bagatelgrænser, synes umiddelbart at være fornuftige.
Det kan være lidt svært for i hvert fald mig at gennemskue, præcis hvad konsekvensen af det vil være, men hvis man henholder sig til de høringssvar, der er givet, så ser det umiddelbart fornuftigt ud.
Forslaget om det her såkaldte stop the clock-princip i forhold til fusionsansøgninger synes jeg virker umiddelbart fornuftigt.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at ansøgere kan spekulere i at forhale en ansøgning, og dermed synes jeg, det virker fornuftigt med den slags, man kan sige incitamentsstruktur, som kan ligge i det princip.
Der, hvor der kan blinke en lille advarselslampe, er måske i forbindelse med spørgsmålet om adgangen til egenacces efter forvaltningsloven, altså efter offentlighedsloven, og spørgsmålet om databeskyttelse, hvor der jo er en balance mellem på den ene side hensynet til at sikre Konkurrenceog Forbrugerstyrelsen et handlerum og ikke en for stor belastning i forhold til at løse den her vigtige opgave og på den anden side selvfølgelig hensynet til borgeres og i det her tilfælde virksomheders mulighed for at få aktindsigt. Med hensyn til reglerne om straflempelse er den del af det, der handler om, at reglerne om konfiskation skal ændres, lidt uklar for mig.
Altså, jeg kan faktisk ikke helt forstå, hvad der står i lovforslaget, men det kan jeg formentlig finde ud af i forbindelse med lovbehandlingen.
Helt grundlæggende er vi som udgangspunkt positive over for forslaget, men vi vil tage endelig stilling i forbindelse med udvalgsarbejdet, altså i forhold til hvordan vi stiller os til lovforslaget.
Og så skulle jeg hilse fra SF og sige, at de også er positive over for forslaget, men også gerne vil kigge nærmere på nogle af de punkter, jeg har nævnt.
Henrik Dahl (LA), 2017-10-10:
Tak for det, formand.
Lovforslag nr. L 6 er jo et forslag til at ændre konkurrenceloven, og det har jo først og fremmest karakter af en slags rettidig omhu, hvor man får forenklet og forbedret en række forhold.
Jeg kan nævne konkurrencereglerne, hvor man indfører en slags bagatelgrænse, så man altså ser på virksomhedernes markedsandel og ikke på omsætningen, da en virksomhed jo også kan påvirke et marked, selv om den har en lille omsætning.
Man får kigget på fristerne for at anmelde en fusion – det er der jo flere der allerede har været inde på, altså at det er fornuftigt, som det er tilrettelagt – og man får også ryddet op og forbedret, når det gælder virksomheders egen tilgang, altså den såkaldte egenacces i forhold til myndighedernes oplysninger.
Så det er alt i alt nogle meget fornuftige tiltag, som vi støtter i Liberal Alliance.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Vi er også positive over for lovforslaget.
Et ellers hensigtsmæssigt forslag kunne jeg godt tænke mig at få en gennemgang af, en teknisk gennemgang om muligt.
Det kan også være, at jeg bare selv kan få lidt sekretariatsbistand, for der er flere af ordene, som fungerer sådan lidt pendulagtigt, om det nu er godt eller skidt.
Det er noget, der skal hjælpe på konkurrencen, men jeg er lidt usikker på, om der er noget retssikkerhed, der bliver sat over styr hist og her.
Det tror jeg ikke er hensigten, men det er simpelt hen uigennemskueligt for mig. Så jeg tror, at vi er positive, men nogle af høringssvarene tilkendegiver, at der er en ordlyd i selve lovforslaget, som er mere positiv, end det egentlig måske reelt set er.
Der bliver henvist til, at der er noget, der bliver formuleret som tilpasninger, som simpelt hen er reelle ændringer af ret markant karakter.
Så efter en teknisk gennemgang er vi sikkert positive, når vi har forsikret os om, at hensigten er lige så god som det, det ender med at blive.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-10:
Radikale Venstre bemærker, at der i høringssvarene er bred opbakning til forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-10:
Lovforslaget er en følge af et totalharmoniseringsdirektiv fra EU, som skal være gennemført senest ved kommende årsskifte.
Formålet med lovforslaget er at beskytte den rejsende mod rejseudbyderes insolvens og konkurs.
Rejsende sammensætter i dag ofte selv deres rejser, hvor flere parter er involveret, heraf ordet sammensatte rejser.
Med lovforslaget bliver den rejsende bedre beskyttet.
Loven kommer til at gælde for erhvervsdrivende, der udbyder, sælger eller formidler pakkerejser eller sammensatte rejsearrangementer.
Antallet af virksomheder, der omfattes af ordningen, og som skal registrere sig og stille garanti, vil komme til at stige.
Endelig skal udbydere i tredjelande også lade sig registrere og stille garanti.
Lovforslaget lægger også op til, at rejsegarantifondens administrationsomkostninger gennem effektivisering nedbringes, og garantistillelsen nedsættes generelt for alle rejsearrangører.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, fordi det er et fremskridt, at rejsegarantifondens dækningsområde udvides.
Men vi er meget opmærksomme på, at vi måske er på vej til at få lavet en meget svær og kompliceret lov, og at det kan give problemer.
Der er også problemer med definitionen af, hvornår noget er en sammensat rejse, og også det vil vi have boret ud under udvalgsbehandlingen.
Carl Holst (V), 2017-10-10:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg glæder mig over det, som ordføreren kan støtte, og undrer mig lidt over det, som ordføreren er betænkelig ved, og jeg konstaterer, at det er på den måde, ordføreren formulerer sig, og derfor er det jo legitimt, at vi i det videre forløb får det afdækket.
Når jeg alligevel beder om ordet, er det, fordi der er en lille diskrepans imellem det, jeg som ordfører giver udtryk for, og det, som Enhedslistens ordfører giver udtryk for.
Med hensyn til forsøg vil jeg for det første spørge: Kunne det tænkes, at ordføreren kunne redegøre lidt for, hvorfor det er, at man mener, at kommuner kan være omfattet af forsøg, men ikke regioner, som jo også er det nye i lovforslaget?
For det andet: Anerkender ordføreren ikke, at en række institutioner, der i dag gør en stor indsats for socialt udsatte medborgere, er forankret i fonde og selvejende institutioner, som vi ikke kan lave forsøg med i dag, men som vi gerne vil kunne i fremtiden?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-10-10:
Jeg nævnte ikke regionerne.
Men vi vil ikke have det fjerneste imod, at regionerne også bliver omfattet af forsøgsadgangen.
Vi synes sådan set, det er problematisk, at der kan være private virksomheder i en kommune, som uden om det, der jo faktisk er myndigheden på området, er i stand til at søge en forsøgsadgang direkte hos ministeriet.
Vi synes, det er rigtigt, at den lokale myndighed, der også har det økonomiske ansvar, er inde over.
Carl Holst (V), 2017-10-10:
Det er klart, at når man er driftsherre – som en frivillig organisation, som en selvejende organisation eller som en privat organisation – så er de ansvarlige for driften dem, der laver kontrakten, altså kommunerne.
For så behøver man ikke den der privatiseringsretorik, men så kan man stilfærdigt forholde sig til, at borgeren går op i, at der bliver leveret en ydelse.
Hvem der leverer den, er ikke det væsentligste, bare den er i orden, og at det er driftsherren i dit eksempel, kommunen, der er ansvarlig.
Jeg tror godt, vi kan få landet den her.