runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-22:
Tak for det, formand.
Kernen i en god klimapolitik er i videst muligt omfang at sikre et simpelt og i grunden liberalt princip, nemlig det, at den, som forurener, også er den, som betaler.
Det er kun rimeligt, når man påvirker det omgivende samfund negativt i form af f.eks. et dårligere vandmiljø eller man bidrager til globale temperaturer, som stiger, gennem sine udslip af drivhusgasser, og det, at vi pålægger en afgift eller en kvotepris, er det mest effektive værktøj til at sikre de reduktioner, vi efterspørger.
Den bedst mulige afgift ville være globalt funderet, så man ikke kan undvige afgiften ved at flytte produktionen derhen, hvor det er skattemæssigt fordelagtigt.
Skattesystemet bør give incitamenter til, at produktionen foregår der, hvor den også udleder mindst.
Rent teoretisk ville verdens bedste skat måske også give et vist bundfradrag til den produktion, hvor teknologien endnu ikke findes til at gøre den helt grøn, og hvor man så bare beskatter merudledningen i forhold til den bedst mulige produktion.
Der er ikke nogen global CO 2 -skat, ingen systematiske incitamenter til at flytte produktionen derhen, hvor det klimamæssigt bedst giver mening, og intet bundfradrag for de udledninger, som endnu ikke teknisk kan fjernes.
Men holder vi den her utopiske beskatning op mod noget, som findes i virkeligheden, så er EU's kvotesystem det, som kommer tættest på.
Med dette forslag udvides kvotesystemet bl.a. til at gælde søfartens område, hvilket er virkelig positivt.
Jo flere udledninger der kan omfattes af kvotesystemet, jo mindre bliver behovet for national særlovgivning til skade for danske virksomheder.
Kvotesystemet er den allerbedste klimapolitik, vi overhovedet har, og vi kan varmt støtte op om forslaget.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Tak, formand.
Jeg tænker, at jeg lige prøver at gøre det lidt kortere end hr. Henrik Frandsen.
Jeg skal lige indlede med, at jeg i dag vikarierer for vores ordfører på området, som desværre er forhindret i at møde op.
Formålet med lovforslaget, L 81, er at implementere en revision af det gældende kvotehandelsdirektiv og herved bidrage til reduktionen af drivhusgasudledninger.
Eftersom ændringsdirektiverne fra EU nødvendiggør omfattende ændringer i den gældende danske lov om CO 2 -kvoter, er lovforslaget fremsat som forslag til ny hovedlov.
Lovforslaget vurderes at medføre negative administrative udgifter for erhvervslivet svarende til 35-52 mio. kr.
Vi noterer os dog, at bl.a. transportbranchen, fiskeribranchen og SMVdanmark er hørt, og at ingen af dem havde indvendinger.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget, bl.a. fordi det vil implementere og simplificere den danske CO 2 -kvotehandel og lovforslaget forventes at kunne skabe et større markedstræk efter lav- og nulemissionsteknologier med positive effekter for dansk eksport og beskæftigelse.
Som nævnt støtter vi forslaget.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2023-11-22:
Jeg siger rigtig mange tak for ordet, og jeg er da glad for, at der ikke skal være lodtrækning, når der nu er tre partier i Folketinget med 14 mandater – indtil på torsdag, hvor vi igen er 15.
Tak for ordet, hr. formand.
Grunden til, at vi behandler dette lovforslag i dag, er som bekendt, og som mine ordførerkollegaer allerede har været inde på, at vi skal sikre, at vi i Danmark lever op til de forpligtelser og standarder, der er fastsat på EU-plan.
Det har vi som EU-medlemsland en forpligtelse til, og endnu vigtigere er det, at vi også har en forpligtelse til at gøre, hvad vi kan, for på bedste vis at håndtere en af vor tids største udfordringer, nemlig klimaforandringerne.
Det går alt, alt for hurtigt med den globale temperaturstigning.
Det bør efterhånden stå meget klart for alle, der har fulgt med i nyhederne gennem det seneste halve års tid, og der skal sættes turbo på klimahandlingen.
Ændringsdirektiverne fra EU kræver en omfattende revidering af vores eksisterende EU-kvotesystem, CO 2 -kvotesystem.
Dette er ikke bare skrivebordsbeslutninger.
Det er et praktisk skridt hen imod at reducere vores udledninger og gøre vores transport og energisystemer mere bæredygtige.
Det er en opfordring til handling.
Der er ingen tvivl om, at disse ændringer vil kunne mærkes for nogle.
De kommer især til at få økonomiske konsekvenser for de virksomheder, der skal tilpasse sig disse nye regler og fremover skal købe sig til kvoter.
Men disse virksomheder spiller samtidig også en væsentlig rolle i samfundets samlede udledning af drivhusgasser.
Industri, transport og energiproduktion er blandt de sektorer, der bidrager allermest til CO 2 -udledning, og ved at pålægge disse virksomheder at købe kvoter for deres udledninger skaber vi et incitament til at reducere udslip og ikke mindst et incitament til at investere i mere miljøvenlige løsninger.
Så det drejer sig i virkeligheden om en måde at regulere og motivere disse store udledere til at tage en mere aktiv del i kampen mod klimaforandringerne.
Moderaterne støtter naturligvis forslaget.
Signe Munk (SF), 2023-11-22:
Tænk bare.
Verden kan forandre sig på kort tid.
Lovforslaget, der er til behandling i dag, er utvivlsomt et godt skridt på vejen til at få sendt CO 2 -udledningerne ned, ikke bare i Danmark, men jo også i resten af Europa, netop fordi det her lovforslag er et element i den grønne pakke, som skal bringe EU i mål med klimamålene.
Der er jo mange vigtige værktøjer i klimakampen.
Derfor er det helt oplagt, at lovforslaget her implementerer den EU-lovgivning, som netop vedrører både at udvide kvotehandelssystemet, revidere det, opdatere det og også sørge for, at der er større gennemsigtighed, i forhold til hvad det er for nogle udledninger, virksomhederne har, og i det hele taget at fremme en gennemsigtighed.
Det er helt entydigt for SF at se, at det at bruge EU i klimakampen er et helt afgørende værktøj.
Vi gør rigtig meget herhjemme i Danmark, men vi har også brug for at rykke på det sammen med EU, både for at fremme den danske klimakamp, men også bare i erkendelse af at det ikke kun er en dansk opgave at få banket CO 2 -udledningerne ned, men jo også en europæisk opgave, ligesom det er en global opgave.
SF støtter det lovforslag, der er under behandling i dag.
Lea Wermelin (S), 2023-11-22:
Det er jo klar tale fra Nye Borgerlige.
Altså, man vil ikke levere på de klimamål, vi har sat os for 2030.
For atomkraft er jo på ingen måde en løsning i forhold til at levere i 2030.
Det kan ikke lade sig gøre.
Og vi ved sådan set også, at det er både billigere og hurtigere med sol og vind. Så jeg står bare stadig væk og efterlyser et svar.
Har Nye Borgerlige overhovedet en klimapolitik frem mod 2030, eller siger man bare: Nej, det skal vi ikke gøre i Danmark; det må nogle andre gøre?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-22:
Forskellen på Nye Borgerlige og Socialdemokraterne er, at vi ikke bare finder på ting og så ikke udfører dem.
Jeg har ikke set en eneste vindmølle ude i Vesterhavet endnu.
Jeg har ikke set jeres klimaø endnu; den blev ikke til noget – hov, den gik også lige i vasken.
Der bliver jeg nødt til at give SF og de andre ret, når de siger, at I greenwasher helt vildt i Socialdemokratiet.
Vi siger bare: Lad os nu bruge hjernen; lad os bruge teknologien, sådan at danskerne også har råd til at være danskere efter det her.
For bare fordi vi sætter et politisk mål om, at det skal være i 2030, så tænker vi, at vi når i mål, og vi tænker, at vi skal gøre det dyrest mulige for at nå i mål, eller også lukker vi landbruget.
Dét giver ingen mening.
Så bliver vi bare rigtig, rigtig fattige i 2031.
Lars Aagaard (M), 2023-11-22:
Jamen jeg skal selvfølgelig sørge for, at de begrænsede fleksibilitetsmuligheder, der er i implementeringen af direktivet, er helt oplyst for Folketinget, så man kan forholde sig til dem.
Det skal jeg selvfølgelig nok sørge for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-22:
Men med i lovforslaget er der så en udfasning af gratiskvoter og nogle gratiskvoter, som man stadig væk giver til luftfarten.
Altså, kunne man ikke afvikle det hurtigere, lave den udfasning endnu hurtigere?
Det er sådan noget, jeg efterspørger.
Lad os få en samlet oversigt over, hvor det er, vi kunne have gjort det her mere ambitiøst.
Lars Aagaard (M), 2023-11-22:
Tak for spørgsmålet, og hvor er jeg dog glad for det.
Det oppustede kvotemarked handlede bl.a. om, hvor mange kvoter der var til rådighed.
Der er sket en skærpelse af målsætningen.
Hvis jeg husker ret – nu skal jeg lige bladre for at finde det rigtige tal – så er der i forhold til det, der hedder ETS1, sket en forøgelse af reduktionskravet fra 43 pct. til 62 pct. Så det er jo en del af det, der tager det oppustede ud, altså at vi reducerer antallet af kvoter, og det er en del af reformen.
Så spørges der: Er der nogle optioner, vi kunne have brugt for at skærpe implementeringen af det her?
Ja, der er faktisk en option, vi kunne have brugt.
Vi kunne have ladet være med at inkludere transport- og opvarmningsbrændsler i 2027.
Det indeholder de europæiske regler en mulighed for at vi kunne have gjort.
Det har regeringen aktivt valgt ikke at gøre.
Så vi har været inde at kigge på de steder – og det er det væsentligste sted – hvor man kunne have valgt at udskyde, og der har vi valgt at bruge årstallet 2027 og ikke at bruge denne option.
Så har vi brugt en option i forhold til Rønne-Køge-ruten, altså at undtage den fra reglerne, og der uddyber jeg gerne i udvalgsbehandlingen, hvorfor det er fornuftigt.
Det handler bl.a. om den økonomiske regulering, der er omkring den specifikke færgefart.
Så i det, vi har gjort, hvor der virkelig er noget i det, har vi valgt ikke at bruge optionen til udskydelse.
Og hvor er jeg glad for, at jeg fik lov at præcisere det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-22:
Jeg synes jo, det er væsentligt, at vi får nogle hurtige CO 2 -reduktioner.
Og når jeg så kigger på det her lovforslag, som kun giver 0,39 mio. t reduktioner i 2030, er min umiddelbare tanke: Kunne det her ikke blive udfoldet i Danmark på en måde, så det sådan set gav flere CO 2 -reduktioner?
Hvad er der sket siden 2017?
Er der noget, der er blevet ryddet op i, i EU-systemet, sådan at det tiltag, vi nu forholder os til med det her lovforslag, er det, vi udelukkende kan gøre, eller kunne vi implementere det på en dansk måde, så det gav flere CO 2 -reduktioner i 2030?
Det er det, jeg umiddelbart tænker, når jeg ser lovforslaget, der egentlig ikke har mere effekt end det her.
Så det synes jeg egentlig vi skal have konkretiseret i udvalgsbehandlingen, altså om vi kun har den her ene mulighed, for så vil vi selvfølgelig stemme for det.
Men kunne man skrue op på nogle knapper, er vi i Enhedslisten for det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-22:
Problemet er bare, at man først skal gå ind på præmissen med, at vi her skal nå et vist mål.
For virkeligheden er jo, at det, når vi snakker Parismålene, er forskelligt fra land til land, hvad vi har skrevet under på, og så vidt jeg er orienteret, laver kineserne kulkraftværker frem til 2030.
Så er det bare, jeg siger, at det, når vi implementerer det og vi ikke kan kontrollere, om dem, der er uden for det, følger det, bliver for dyrt, og at jeg så næsten er sikker på, at vi kunne bruge pengene, de 13 mia. kr., på en bedre grøn omstilling.
Signe Munk (SF), 2023-11-22:
Det er svært på 30 sekunder helt at svare på alt det, som ordføreren kaster på banen, så jeg vil egentlig bare holde mig til det, der ligger her.
Hvis man skulle følge Kim Edberg Andersens kritik om EU's konkurrencesituation over for Kina, så måtte positionen fra Nye Borgerlige jo være at stemme for en opstramning af kvotesystemet i EU og at stramme op på kvotemekanismen CBAM, så man satte en endnu højere pris på CO 2 på varer, der var produceret i lande uden for EU, og at ville udvide det i forhold til f.eks. stål og cement.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-22:
Hvis EU var en ø, hvor vi kunne styre det, så var det superfint.
Så er mit simple spørgsmål til SF: Hvordan ville I kontrollere, at kinesiske virksomheder betalte til den kinesiske stat?
Virkeligheden er, at vi ikke kan kontrollere det.
Så vi skal holde op med at behandle det, som om vi lever i sådan et vakuum.
For jeg køber fuldstændig ind på, at kvoterne kan være en god idé, og at man, hvis man skal have kvoter, jo så også skal kunne handle dem på et marked.
Min indvending i forhold til det her er dybest set, at jeg, hvis vi skal nå i mål med 0,39 mio. t til 13 mia. kr., så bare siger, at vi køber grisen for dyrt, og at vi, hvis vi køber grisen for dyrt, så bare bliver fattigere.
Så det er egentlig det, der er vores bekymring i Nye Borgerlige, altså at det bliver for meget champagnepolitik, og i forhold til det der 2030-mål og hockeystaven tror jeg altså nok, at man skulle have hørt på Mette Frederiksen, da hun i sin tid sagde det.
Signe Munk (SF), 2023-11-22:
Det er en lille smule svært sådan helt at holde sig i ro, når ordføreren bruger dansk erhvervsliv og de erhvervsmæssige konsekvenser, det måtte have, som – hvad kan man sige – rambuk for ikke at revidere og udvide og forenkle kvotesystemet.
Det er min bedste overbevisning, at det er gavnligt for dansk erhvervsliv, at vi har et EU, hvor man i det hele taget strammer klimapolitikken og i særdeleshed igennem et kvotehandelssystem og endnu mere i særdeleshed, når man har en CO 2 -kvotemekanisme, som netop prøver at udligne den konkurrence, der måtte være fra Kina i forhold til f.eks. stål og cement.
Så jeg vil bare høre, om det virkelig er ordførerens opfattelse, at det ikke er gavnligt for dansk erhvervsliv, at der i et så stort marked som EU kommer en CO 2 -betalingsmekanisme, som jo i virkeligheden også presser konkurrenterne til danske virksomheder til at producere grønnere.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-22:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et virkelig vigtigt lovforslag.
Den revision af kvotehandelssystemet, som vi allerede har vedtaget i EU, implementerer vi nu og gør til virkelighed.
Det er vi i Venstre rigtig glade for.
Kvotehandelen er et helt centralt element i EU's klimaindsats.
Det er markedsdrevet.
Det skaber ens rammevilkår i EU, og så ved vi, at det virker.
Derfor var det også vigtigt for os både at forbedre kvotehandelen og også udvide den, da vi forhandlede Fit for 55-klimapakken i EU, hvilket jeg selv var med til, og derfor er vi også rigtig glade for at kunne implementere det nu i Danmark.
Først og fremmest får vi flere sektorer med.
Vi inkluderer søfarten i kvotehandelen.
Og vi skaber et særskilt system for udledningen fra brændstof til vejtransport og opvarmning af bygninger.
Det er et vigtigt skridt, for effektiv klimahandling forudsætter, at vi sætter en pris på udledninger.
Samtidig udfaser vi gratiskvoter, i takt med at den nye klimatold CBAM bliver indfaset.
På den baggrund stemmer Venstre for lovforslaget.
Tak for ordet.
Lea Wermelin (S), 2023-11-22:
Jeg ved, at hr. Søren Egge Rasmussen er god til at stille spørgsmål, og jeg læser med glæde med på de spørgsmål, der bliver stillet.
Men mig bekendt har regeringen valgt en meget ambitiøs måde at implementere det her lovforslag på, og der ligger jo også i de kommende år nogle muligheder for også at tage andre sektorer med ind.
Nu er aftalen jo faldet på plads for ganske nylig, her i år, på direktivsiden, og det vil sige, at nu tager vi fat på den første del, som er relativt nem at implementere.
Er vi færdige med at lave klimapolitik?
Det er vi selvfølgelig ikke.
Mette Kierkgaard (M), 2023-11-22:
Jeg tror i virkeligheden, at sådan som ældreplejen er styret og forvaltet i dag, gemmer der sig en masse kompetencer.
For det er jo sådan derude i dag, at man som medarbejder i ældreplejen får nogle rammer og nogle minutter og sekunder fra en visitator, der sidder centralt og udstikker den opgave, man har hos den ældre.
Det betyder, at dialogen med den ældre og de pårørende ikke er i centrum, og derfor mener jeg, at vi skal vende det hele på hovedet, og det er også det, vi kommer til at lave i udspillet til en ældrereform, altså at vi simpelt hen får dialogen og det relationelle arbejde i centrum, og det er både i forhold til den ældre, men i høj grad også til de pårørende.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-22:
Men der er helt sikkert noget her, som ikke er i top derude i forhold til samarbejdet med de pårørende, for ellers var det her tal jo meget lavere.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om ministeren kan være mere konkret, i forhold til hvad ministeren vil gøre for at sikre, at der er et bedre pårørendesamarbejde, så vi ikke oplever, at der er 30 pct. af de pårørende, der i mindre grad eller slet ikke oplever, at plejepersonalet har viden om deres nærtståendes sygdom.
Mette Kierkgaard (M), 2023-11-22:
Jeg tror, at når man skal have god ældrepleje, kommer vi ikke uden om, at vi skal have kompetente og dygtige medarbejdere omkring de ældre, for jeg tror, det grundlæggende er vanskeligt at lave god ældrepleje, hvis man ikke har kompetente faglige medarbejdere omkring de ældre.
Der er rigtig mange dygtige faglige medarbejdere derude i dag, men vi skal sikre, at alle har de kompetencer, og det bliver faktisk endnu mere vigtigt med den reform af ældreområdet, som vi skal lave, hvor de faglige kompetencer, det faglige skøn, beslutningskompetencen ude hos de ældre får langt, langt større betydning.
Så jeg er meget enig i, at kompetencer er afgørende.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-22:
Det har ministeren helt ret i.
Pårørende er en gave i forhold til at sikre værdig pleje og omsorg.
Og det er jo ikke dem, der skal overtage arbejdet, men det er dem, der skal sikre, at de giver den rigtige viden omkring, hvordan den enkelte ældre godt kan lide at modtage pleje og omsorg.
Der er en undersøgelse, der viser, at knap 30 pct. af de pårørende oplever i mindre grad eller slet ikke, at plejepersonalet har viden om deres nærtståendes sygdom.
Er det ikke foruroligende?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Tak, formand.
Hvad vil ministeren gøre for at imødekomme eller sikre etableringen af fjernvarme hos ansøgningsområderne i fjernvarmepuljen, der har fået afslag på grund af overansøgning?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-22:
Mange tak til ældreministeren, fordi vi kan tage den her dialog omkring de mange bekymringer, som mange pårørende oplever.
Jeg sad og læste en avis den 10. oktober, hvor Alzheimerforeningen, Scleroseforeningen og Parkinsonforeningen i et fælles opråb fortæller om, at en ud af fire pårørende simpelt hen ikke føler sig trygge ved, at plejepersonalet har den nødvendige faglige viden til at tage sig af deres kære, som er på plejehjem.
Det var en undersøgelse, der var foretaget blandt 468 medlemmer af de her tre foreninger.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre ældreministeren nærmere uddybe, hvad ministerens tanker er omkring det her pårørendesamarbejde.
Nu har ministeren været ude at sige i et stort opslag bl.a. i NB, men også i Berlingske i dag, at vi skal have plejehjemsbestyrelser, men hvad er de pårørendes rolle egentlig i det?
For de vil jo gerne lyttes til, og her er der et helt konkret opråb fra medlemmer, som også er pårørende til mennesker, som bor på plejehjem, og som siger, at kvaliteten ikke er god nok i dag, og at de har en stærk bekymring.
Og det skal man jo også lytte til.
Så jeg vil meget gerne høre nærmere fra ministeren
: Hvad er ministerens tanker omkring de pårørende i forhold til fremtidens ældrepleje?
Mette Kierkgaard (M), 2023-11-22:
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at sige i forhold til det, der spørges til, at det gør et stort indtryk på mig med de her pårørendes fortvivlelse, ligesom andre sager også gør det, når der er noget, der vidner om, at usikkerhed om kvaliteten og manglende tillid er til stede.
Der er ingen tvivl om, at ældre i vores samfund skal have dækket de behov, som de har, og det er jo et delt ansvar.
Vi på Christiansborg har ansvaret for at give kommuner og private leverandører de rigtige rammer, og omvendt skal kommunerne så også forvalte rammerne på en måde, som sikrer, at området prioriteres, men også at plejepersonalet har de rigtige kompetencer til at varetage den pleje og omsorg, det kalder på.
Når man spørger de ældre generelt, som i dag er på plejehjem, er de faktisk generelt tilfredse.
Samtidig er jeg også opmærksom på de enkelttilfælde, der er i medierne, som jo sikkert også er udtryk for og mere generelt vidner om nogle sprækker i vores ældrepleje.
Og der er jo også undersøgelser, som peger på, at der simpelt hen er en stigende mangel på tillid til, at man får den kvalitet i plejen, både nu og i fremtiden.
Det skal vi selvfølgelig tage alvorligt, og det skal vi, fordi ældreplejen er, mener jeg, en af hjørnestenene i vores samfund, i vores borgernære velfærd, og derfor er det selvfølgelig også afgørende, at der er tillid til plejen.
Jeg er sådan set overbevist om, at vi skal gå helt anderledes til værks, end vi har gjort tidligere, i forhold til at adressere spørgsmålet om, hvad vi skal gøre.
Jeg vil insistere på, at vi skal have kvalitet i vores ældrepleje, og jeg mener, at vi har brug for et grundlæggende og omfattende reformarbejde, hvor vi får vendt den måde, vi styrer og forvalter vores ældrepleje på, på hovedet.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-22:
Mange tak.
Spørgsmålet lyder som følger: Hvad mener ministeren om, at pårørende frygter, at deres kære på plejehjem ikke får den rette pleje og omsorg, og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at dette ikke er tilfældet i fremtiden?
Christina Egelund (M), 2023-11-22:
Nej, det synes jeg ikke.
De studerende i Danmark har det godt, og det mener jeg også de skal have.
Vi er et af verdens rigeste og mest privilegerede lande, og så er der jo ikke noget underligt i, at man også som ung studerende i Danmark har det godt.
Det mener jeg sådan set hverken er forkælet eller overprivilegeret.
Men det er klart, at der også skal være en balance og rimelighed i det, og derfor lægger vi også op til at reformere su-systemet.
Jeg synes ikke, at vi har en forkælet ungdomsgeneration.
Jeg synes måske tværtimod, at vi har en historisk ansvarsbevidst ungdomsgeneration.
Mette Kierkgaard (M), 2023-11-22:
Tak for spørgsmålet, og egentlig også tak for hele den udlægning af – sådan som jeg hører det – kvalitet i ældreplejen.
Den ældrepleje, vi kommer til at tilrettelægge, og som jeg glæder mig til at lave et udspil omkring, kommer til at sætte den ældres selvbestemmelse, nærvær og omsorg i centrum.
Men de pårørende og andre fællesskaber for den sags skyld omkring den ældre bliver jo utrolig vigtige i forhold til dialogen.
Det er blot for at sige, at jeg nogle gange synes, man hører nogle sige, at det også er vanskeligt med pårørendesamarbejdet osv.
Jeg synes, vi skal se pårørende som en gave.
De er typisk en kilde til stor viden omkring de ældre, og vi skal sikre, at de er en væsentlig del af dialogen i det omfang, den ældre også ønsker det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-11-22:
Vi ser også frem til de kommende forhandlinger om su.
Man kan sige, at når vi står her og diskuterer en reformering af su'en, så er de studerende oftest ikke særlig lykkelige.
Men mener ministeren, at det er et udtryk for en forkælet tilgang, når de studerende brokker sig over su-beløbet?
Lea Wermelin (S), 2023-11-22:
Jeg synes sådan set, at der ligger nogle ret reelle CO 2 -reduktioner i lige præcis det her lovforslag.
Hvis jeg ikke husker helt galt, er det vel samlet set frem mod 2030 de her omkring 1,7 mio. t. Det er jo relativt meget, så jeg er ikke enig med ordføreren i, at vi ikke her kommer til at tage et ret stort skridt.
Men det er jo også noget af det, man har reageret på med Fit for 55, og hvor man også med det her lovforslag siger: Lad os gøre det på en måde, hvor der til at starte med er lidt flere kvoter, sådan at man lige kan blive indfaset.
Men derefter gælder det jo så.
Det er også derfor, at man kan se, at der ligger nogle reelle, ikke bare reduktioner, men også omkostninger for vores erhvervsliv, ved at vi implementerer den her lovgivning.
Det gør vi jo så med åbne øjne, og det gør vi jo, fordi vi tror på, at en af de mekanismer – ikke den eneste, men én af dem – til at sikre reduktioner er CO 2 -beskatning.