runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-23:
Jamen det er jeg sådan set helt enig i.
Altså, vi afsætter pengene, fordi de skal bruges til uddannelse, og ikke, fordi de skal bruges på bureaukrati.
Da vi lavede aftalen i foråret, blev vi også enige om at udmønte puljen, så kommunerne aflægger regnskab senest den 1. april 2022, og det betyder, at vi først efter den 1. april næste år med sikkerhed kan sige, hvad forbruget har været under puljen i 2021.
Men jeg tror, at lige så snart vi begynder at nærme os den dato, kan vi begynde at diskutere med hinanden, altså så kan vi begynde at se forbruget, og så kan vi få en kvalificeret diskussion med hinanden af, om der faktisk er aftræk på det her eller der ikke er.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-23:
Det er rigtigt, som det allerede er blevet sagt, at lovforslaget jo har to paragraffer; det indeholder to lovændringer.
Den ene forlænger retten til uddannelse for personer, der har arbejdet i minkerhvervet eller følgeerhverv til og med 2022.
Og derfor gav vi med den politiske aftale om erstatning til minkavlerne og følgeerhverv ledige fra minkerhvervet og følgeerhverv ret til uddannelse i resten af 2021 inden for en pulje på 50 mio. kr.
Men branchen er fortsat under afvikling og vil også være det i 2022.
Derfor foreslår vi at forlænge retten til tilbud om uddannelse for ledige, der har arbejdet i minkerhvervet eller følgeerhverv, så de også har ret til uddannelse hele næste år.
Retten gælder alle typer af uddannelse, lige fra de korte, erhvervsrettede kurser til hele erhvervsuddannelser.
Det giver den ledige de bedste kort på hånden til at foretage et brancheskift eller til at tage skridtet fra ufaglært til svendebrev.
Retten til uddannelse sikrer, at de berørte ledige hurtigst muligt kan starte på en uddannelse, fordi jobcenteret ikke først skal vurdere den enkelte uddannelse.
Samtidig får kommunerne dækket 100 pct. af omkostningerne ved uddannelsen fra puljen.
Jeg håber, at lovforslaget kan gøre det nemmere for de berørte ledige at finde fodfæste i nye brancher, der kan drage nytte af og bygge videre på deres kompetencer.
Arbejdstilsynet har på baggrund af den politiske aftale om en ny og forbedret arbejdsmiljøindsats og ordnede forhold på arbejdsmarkedet fra april 2019 udviklet det digitale værktøj, som vi kalder af apv-værktøjet.
Værktøjet hjælper virksomhederne med at lave den lovpligtige arbejdspladsvurdering.
Arbejdstilsynet har dog konstateret, at der er uklarhed i forhold til databeskyttelseslovgivningen og brugen af apv-værktøjet.
Med lovforslaget om opfølgende bekendtgørelse vil Arbejdstilsynets behandling af personoplysninger, når virksomhederne bruger apv-værktøjet,
ske i fuld overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen.
Til slut vil jeg sige, at jeg er glad for, at vi med lovforslaget kan give ledige fra minkerhvervet og følgeerhverv en målrettet indsats, der hurtigt kan hjælpe dem godt videre til job i andre brancher, herunder de mange grønne job, der opstår med den grønne omstilling, og at vi samtidig styrker Arbejdstilsynets behandling af personoplysninger, så virksomhederne igen kan bruge apv-værktøjet.
Og jeg ser frem til den videre behandling af forslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-23:
Mange tak for det.
Man har valgt at nedslagte et helt erhverv og deres dyr, og man har lavet en aftale om erstatning, som vi ikke er med i, og nu sidder vi så og kigger på den her lov omkring beskæftigelsesindsatsen og også det her med uddannelse til medarbejderne i minkerhvervet, som jo skal gælde for 2022, og vi er sådan set også positive over for at kigge på det i 2023, hvis det måtte blive nødvendigt.
I forhold til den anden del af det har min forgænger på talerstolen nemlig fuldstændig ret: Der er tale om rådgivning.
Og der vil jeg i udvalgsbehandlingen være en lille smule bekymret i forhold til de private virksomheder, som jo også laver apv inden for arbejdsmiljøområdet, og det vil vi stille nogle spørgsmål om under andenbehandlingen.
Men som udgangspunkt bakker Konservative op om forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-23:
Jamen lad os da give hinanden håndslag på det.
Altså, hvis der skulle være et behov for at forlænge puljen til 2023, vil vi meget gerne diskutere det med aftalepartierne.
Når vi kommer lidt længere ind i 2022, kender vi også det egentlige forbrug af puljen og kan måske på baggrund af det diskutere med hinanden, om der er behov for at fortsætte.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-23:
Lad mig starte med at takke ordførerne for drøftelsen af lovforslaget, der udmønter »Første delaftale om nytænkning af beskæftigelsesindsatsen«.
Lovforslaget lemper en række proceskrav i beskæftigelsesindsatsen for unge, der modtager uddannelseshjælp.
På den måde får jobcentrene lidt større frihed til at tilrettelægge indsatsen efter den enkelte unges behov.
Indsatsen skal være individuelt tilrettelagt, den enkelte unge skal have det relevante tilbud på det rette tidspunkt, og de unge skal ikke have et tilbud for tilbuddets skyld.
Forslaget betyder, hvis det bliver vedtaget, at der fra den 1. januar 2022 må være op til 4 måneder mellem hvert tilbud, hvor der i dag højst må være 4 uger.
De unge skal fortsat have første tilbud inden for den første måned.
Med lovforslaget får unge, der modtager uddannelseshjælp, også en ny ret til mentorstøtte, når de påbegynder en uddannelse.
Det er vigtigt at sætte ind, så den unge fastholdes i uddannelsen.
Jobcentrene forpligtes også til at reagere på beskeder om risiko for frafald på uddannelsesinstitutionerne inden for de første 6 måneder efter starten på uddannelsen.
Det gælder for unge med uddannelsespålæg.
Det betyder, at jobcenteret skal tage kontakt til den unge og vurdere, om der skal iværksættes initiativer for at fastholde den unge i uddannelse.
Med lovforslaget får unge, der modtager uddannelseshjælp, også ret til selvfunden virksomhedspraktik og løntilskudsansættelse, og det bidrager til, at de unge kan tage ansvar for deres eget forløb.
Endelig får ledige med lovforslaget mulighed for selv at bestemme, om samtaler med jobcenteret og a-kassen skal foregå ved personligt fremmøde, telefonisk, på Skype eller i anden videoform, når de har været ledige i 6 måneder.
Jeg ser frem til den videre drøftelse af lovforslaget, og jeg stiller mig naturligvis til rådighed for den forestående udvalgsbehandling.
Og jeg skal også sige, da jeg kan høre, at der er ønske om at opdele lovforslaget, at det er vi fra regeringens side selvfølgelig indstillet på.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-23:
Mange tak for det.
Vi har i Danmark ca. 45.000 unge i alderen 15-24 år, som er ledige og har været det igennem en længere periode og vi ikke rigtig ved hvad laver.
Jeg kan være ekstremt bange for, at de vil blive fastholdt i den ledighed og blive låst i det her hjælpesystem, hvis man kan kalde det det, og det har jeg simpelt hen ualmindelig svært ved at vi skal se os selv i.
Så den del af forslaget kan vi ikke bakke op om.
Til gengæld kan vi – naturligvis, skulle jeg til at sige – bakke op om den del af forslaget, der har med videosamtaler at gøre, og vi ser gerne i lighed med Venstre og Radikale Venstre, at vi får lavet en opsplitning af forslaget, og kan dermed sige ja til den ene del og pænt nej tak til den anden del af forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-11-23:
Tak for det.
Vi skal nok stemme for det.
Da vi i sin tid accepterede, at man kunne finde finansiering ved omstrukturering af beskæftigelsesindsatsen, var vi meget klare i spyttet.
Vi ønskede en fælles behandling, fordi området er så komplekst, og fordi de enkelte indsatser påvirker hinanden.
Alligevel valgte regeringen at hugge en hæl og klippe en tå og fremlægge et delforslag, der allerede kunne indgå i finansloven for 2022.
Det er vi ikke tilfredse med, og vi ser meget frem til de kommende forhandlinger om den øvrige del af det som en helhed.
Men når det er sagt, er der nogle positive tiltag i forslaget.
I min oversættelse lemper man formålsløs tvangsaktivering i indsatsen for, at de unge kommer i beskæftigelse eller uddannelse, og man sikrer samtidig en mere håndholdt indsats med mentorstøtte til de unge, der er i risiko for at falde ud af deres uddannelse.
Når vi så samtidig har fået sikkerhed for, at en ung, der har et særligt ønske om en bestemt praktik, et job med løntilskud eller lignende, kan få det tildelt, tror vi, at der rent faktisk kan komme noget godt ud af det for de unge.
Den anden del af forslaget, som handler om forholdet mellem samtaler ved personligt fremmøde og digitale samtaler, er til gengæld nok ikke helt færdigtænkt, hvilket igen taler for, at vi burde have fået en mere overordnet helhedsbehandling på plads.
Man kan overveje visdommen i, at det først er efter 6 måneder, folk kan gå til digitale møder, samtidig med at det måske er det tidspunkt, hvor de begynder at nærme sig en langtidsledighedssituation.
Så der skal nogle meget mere konkrete overvejelser til over, hvad der er bedst i den sammenhæng.
Men vi lever med ordningen med den bemærkning, at det er helt afgørende for os, at folk, der ønsker ikkedigitale samtaler, har ret til dem altid.
Hvad angår de øvrige tiltag, handler de alle sammen om kommunernes måde at administrere forskellige indsatser på, så jeg lever med, at de er proppet ind, men de har ikke ret meget med det her at gøre.
Så det er igen et spørgsmål om at lave bunkeforslag, og det bryder vi os altså ikke om.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-23:
Det er det, hr. Hans Andersen har hørt fra nogle jobcentre.
Der er nogle jobcentre og nogle konsulenter, der er kede af, at det her bliver taget væk.
Men det er jo ikke, fordi det fungerer så fantastisk i dag.
Det vil sikkert stadig væk betyde, at der er nogle, der synes, at de burde gøre det anderledes, men det står da kommunerne frit for.
Hans Andersen (V), 2021-11-23:
Men man skal bare være meget optaget af, hvad oversættelsen er af, at vi fjerner proceskrav.
Det betyder jo reelt set, at de unge får færre rettigheder til at få samtaler, til at få tilbud.
I forhold til at gå fra 4 uger til 4 måneder imellem hvert tilbud er jeg meget, meget bekymret for, at der er en lang række unge mennesker her, som vil opleve en meget lang periode, hvor der ingenting sker på deres vej tilbage til arbejdsmarkedet.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-23:
Jamen jeg tror da ovenikøbet, det er 347 mio. kr., der skal findes.
Det her skal jo ses som et led i en besparelse, hvor vi skal ende på 1,1 mia. kr. for simpelt hen at finansiere den her helt nødvendige håndsrækning til de mennesker, der har været længst tid på arbejdsmarkedet og haft de hårdeste job, oftest til de laveste lønninger.
Derfor bliver den her besparelsesproces, vi er inde i, nødt til at omfatte mange forskellige ting.
Jeg vil give hr. Hans Andersen ret i, at man kunne have valgt nogle andre, og som jeg jo også selv sagde: I SF ville vi hellere have fundet pengene et andet sted, nemlig bl.a. ved permanentgøre og udvide a-kasseforsøget.
Når vi så alligevel ender med det her, vil jeg da sige, at det sikkert er rigtigt, som hr. Hans Andersen siger, at der er jobkonsulenter og folk ude i jobcentrene og kommunerne, der synes, det er en dårlig idé, for de synes jo konsekvent og principielt altid, det er en dårlig idé at finde besparelser på kommunalt niveau.
Men skal man finde besparelserne, synes jeg faktisk, at man målrettet går efter proceskrav, mere end man går efter de unge.
Hans Andersen (V), 2021-11-23:
Jeg havde ellers overvejet, at det jo er tirsdag aften og efterhånden sent, men jeg kan ikke dy mig, når nu SF's ordfører egentlig er ked af den her besparelse på indsatsen for de unge.
Jeg tror sådan set, at den betragtning har landets jobcentre og jobkonsulenter, der hjælper de mest sårbare unge derude, også.
Jeg må sige, at der er meget, meget stor præcision i, hvordan den her besparelse nu målrettet går efter de mest sårbare unge.
Der havde jeg da håbet på, at kreativiteten måske havde været lidt større blandt aftalepartierne.
Det kan ordføreren måske lige give et par kommentarer på.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-23:
Endelig, endelig lidt fairness til de mennesker med de længste og de hårdeste arbejdsliv og ofte også med de laveste lønninger.
Det var godt, og det var på høje tid, at vi på den måde kunne række en hånd til de mennesker, som i den grad har leveret en arbejdsindsats.
Det sker jo bl.a., ved at vi skruer ned for proceskravene for indsatsen til uddannelses- og aktivitetsparate unge under 30 år uden en kompetencegivende uddannelse.
Det er sådan, at der nu kan være 4 måneder mellem hvert tilbud, hvor der i dag højst må være 4 uger.
Jeg vil også være helt ærlig og sige, at den her del af ændringen i indsatsen til de unge ikke lige er en idé, der er kommet fra SF.
Det er noget, vi arbejder kraftigt for fortsat at gøre, og vi vil rejse det igen i næste runde af besparelser på jobcentrene, når den går i gang.
Men sådan er det jo; når vi skal finde penge, er det ikke altid ens eget yndlingsområde, det kommer fra.
Og når det nu kommer fra den her indsats, må vi til gengæld også sige, at vi meget ofte har hørt fra kommunerne, at de i dag simpelt hen for at overholde den her 4-ugerskadence nogle gange giver et noget tilfældigt tilbud bare for at få givet et tilbud i stedet for at gå ind i et mere sådan velovervejet og relevant tilbud til de unge.
Derudover er det samtidig med i aftalen og i lovforslaget, at den her gruppe til gengæld får ret til mentorstøtte i overgangen fra uddannelseshjælp til uddannelse for at understøtte dem, og det har jo i meget lang tid været et ønske fra SF.
For det er jo netop i starten, at mange unge falder fra.
Og så er der også den ekstra ting ved det, at den her gruppe af unge får ret til selvfunden virksomhedspraktik og løntilskud.
Med lovforslaget gør vi jo endvidere den her samtaleform for ledige mere fleksibel, sådan at de efter 6 måneder selv kan vælge, om samtalerne skal være med jobcenteret eller med a-kassen, og om de skal afholdes fysisk, telefonisk eller digitalt.
Det synes vi giver rigtig god mening – da især oven på de gode erfaringer, som coronatiden har givet os, i forhold til hvordan man kan afvikle de her samtaler i a-kasser og på jobcentre.
Jette Gottlieb (EL), 2021-11-23:
Lovforslaget handler jo om at lette vejen til omskoling, opkvalificering og uddannelse for folk, der har arbejdet med mink.
Vi ønsker, at de, der har arbejdet i minkerhvervet, kan komme godt videre.
Men vi er også interesserede i at se en vurdering af, hvor meget opkvalificering der kommer ud af, at man fjerner alle de sædvanlige snubletråde, karensperioder m.m. og giver de her ekstraordinære betingelser, og vi vil gerne se en vurdering af, hvor meget man kunne øge omskoling og opkvalificering generelt, hvis man tilbød lignende vilkår inden for andre brancher.
Vi synes, det i orden at forlænge ordningen med et år til den 31. december 2022, men vi vil også være åbne, hvis ministeren inden da møder op med et velbegrundet ønske om at forlænge ordningen yderligere.
Men så er der § 2, og den handler om noget helt andet, som intet har med det her at gøre.
Igen er der lavet et lovforslag med sammenblanding af ting, der ikke har noget med hinanden at gøre, og § 2 handler om Arbejdstilsynet.
Så vores første indsats vil derfor være at få forslaget delt op i to.
Når Arbejdstilsynet stiller hjælpeværktøjer til rådighed for virksomheder til f.eks. at lave apv'er, er det klart, at der kan blive behov for fastlæggelse af regler om fordeling af dataansvar.
Men det ikke bare lige sådan at gøre, for der er en anden faktor, der spiller ind.
Arbejdstilsynet har en vejledningspligt, men hvis der stilles service til rådighed, der går over i rådgivning, bliver Arbejdstilsynet sat til at bruge deres bevilgede midler forkert, eller også må man skaffe dem midler til at løse en rådgivningsopgave, for den har de nemlig ikke i forvejen.
I høringssvaret udtrykker DA og FH da også, at det er en meget kort høringsfrist til noget nyt, og det er vi enige i.
Vi har bemærket, at ministeren i den forbindelse har tilkendegivet, at parterne vil blive hørt, inden han vil gøre brug af en bemyndigelse, men det betyder vel, at Beskæftigelsesudvalget vil blive inddraget på samme måde, forventer jeg.
Men altså, for os er det vigtigt, at der bliver stillet et forslag til at dele lovforslaget op i sine to bestanddele, og jeg håber, at adskillige jurister vil nikke ja til, at det er en god idé.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-23:
Altså, det, vi skal behandle nu, er jo, hvordan vi bringer de mennesker videre, som kommer fra et erhverv, der de facto er blevet nedlagt.
Der skal vi føle et ansvar for at få bragt mennesker videre – selvfølgelig især i en situation, hvor det er grundet en politisk beslutning, at et erhverv i virkeligheden er blevet nedlagt.
Men selve tanken bag synes jeg faktisk at vi også skal videreføre til de erhverv, der er andre grunde vil opleve, at de forsvinder.
Derfor er det selvfølgelig en god idé at forlænge det, og hvis det skulle komme til det, må vi have en diskussion om, om det skal forlænges yderligere.
Så vil jeg sige til den anden del af lovforslaget, at det jo også er helt indlysende, at vi skal sikre lovgivningen omkring det sammenstød, der kan være, mellem GDPR-lovgivningen og apv-værktøjet, altså have bragt dem i overensstemmelse med hinanden.
Så SF støtter lovforslaget.
Og så skal jeg hilse fra vores venner, skulle jeg til at sige, altså fra vores bekendte, kolleger, samarbejdspartnere i Radikale Venstre og sige, at de også stemmer for.
Halime Oguz (SF), 2021-11-23:
Tak, formand.
Der er med andre ord tale om et såkaldt samlelovforslag, hvor vi finder alt godt fra havet, og jeg vil også mene, at når der er så mange forskellige punkter, ville det have været på sin plads, at ministeren havde indkaldt os til et møde og også en teknisk gennemgang.
Men jeg vil så sige, at vi fra SF's side ikke rigtig har mange bemærkninger til forslaget, som i sin helhed er fornuftigt.
For det er nødvendigt, at udlændingelovgivningen løbende tilpasses den virkelighed, vi lever i.
Så går det ud på at styrke kontrolindsatsen på udlændingeområdet ved at skabe hjemmel til at nægte at udstede eller at inddrage særlig rejselegitimation i flere tilfælde end i dag.
Endelig handler det om at fordoble gebyret for udstedelse af særlig rejselegitimation til udlændinge, hvis en gyldig eller udløbet dansk rejselegitimation tilhørende en udlænding ikke kan fremvises, og at ændre reglerne om betaling for udstedelse af erstatningsopholdskort, så gebyret for at få udstedt et erstatningsopholdskort bliver et lovfast beløb.
Vi mener, at det må være muligt at lave en ændring, så den enkelte medarbejder ikke bærer det her store ansvar.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-11-23:
Tak for ordet.
L 82 er som sagt et samlelovforslag med alt godt fra havet.
Det er en lang række ikkeideologiske oprydningsforslag, en masse pragmatiske småting.
Jeg vil ikke nævne dem alle sammen, det tager meget lang tid, og mange af dem er allerede blevet nævnt.
Mads Fuglede (V), 2021-11-23:
Tak for ordet.
Lovforslaget er et – som det lige blev nævnt – samleforslag, som overordnet set indfører en række ændringer og justeringer af udlændingeloven, integrationsloven og lov om danskuddannelse til voksne udlændinge.
Vi mener, det er vigtigt, at vi løbende evaluerer de love, som vi vedtager i Folketinget, og kigger på, om de virker hensigtsmæssigt.
Såfremt de ikke gør det, er det vigtigt, at vi foretager nødvendige rettelser og justeringer, og det får vi gjort med lovforslaget i dag.
Vi mener endvidere, at det er vigtigt, at vi styrker kontrolindsatsen på udlændingeområdet.
Hvis der er mistanke om misbrug af rejselegitimation, er det nødvendigt, at vi skaber den fornødne hjemmel til at nægte at udstede eller inddrage denne.
Vi skal ikke acceptere snyd, og derfor er det godt, at der kommer klare regler og rammer, som strammer op på det her område.
Samtidig lægger lovforslaget op til, at vi styrker indrejsekontrollen i vores lufthavne med passagerer fra ikkeschengenlande.
Det imødeser vi positivt, da vi ikke ønsker, at nogen skal komme ind i Danmark, uden at vi ved, hvem vedkommende er.
Heri hviler der et særligt ansvar på luftfartsselskaberne.
Det er dem, der sørger for, at passagerer fra ikkeschengenlande kommer til Danmark, og de har et ansvar for, at der ikke sker forkerte afsættelser.
Med lovforslaget styrker vi desuden integrations- og beskæftigelsesindsatsen, da aktivitetsparate udlændinge fremadrettet skal have samme obligatoriske pligt til selv at booke jobsamtaler, som i dag gælder for jobparate udlændinge.
Såfremt de ikke gør det, vil kommunen gribe ind og vil kunne skære i deres ydelser i de dage, hvor de ikke aktivt booker jobsamtaler.
Det er vi også varme tilhængere af.
Når det kommer til udlændinge, skal vi skabe nogle regler og rammer, som sørger for, at de bliver en del af samfundet og kommer i arbejde.
Og det har vi gjort med de her tiltag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-23:
Jeg ved ikke, om det er sådan, at Venstre slet ikke kan huske, hvad der blev sagt heroppefra af Venstres egen ordfører.
Det er jo virkelig ikke særlig mange minutter siden, at Venstres ordfører stod heroppe og ikke ville svare ja til, at der var en garanti for, at Venstre ikke ville fjerne de 1,8 mia. kr.
Det kan da være, at vi skal have en anden runde.
Det vil jeg da gerne opfordre Venstres ordfører til.
Hvis Venstres ordfører mener og vil give en garanti for, at de 1,8 mia. kr. ikke bliver fjernet under en kommende Venstreledet regering, så synes jeg da bare, man skal indtage talerstolen.
Der er jo fin tradition for, at man gerne må tage en anden runde.
Man kalder det en skræmmekampagne, at jeg står heroppe og siger, at der ikke vil blive givet en garanti.
Det var jo Venstres ordfører, der for få minutter siden stod heroppe og ikke ville give den garanti.
Det vil sige, der er masser af anledning til bare at komme herop og tage en anden runde, og så kan vi tage debatten en gang til.
Jeg vil sige det sådan, at jeg tager det som et udtryk for en bekræftelse af, at man ikke er interesseret i at give den garanti for de penge, hvis man ikke kommer herop.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Det, jeg mente folk ikke gider høre, er skræmmekampagner, og Venstre har aldrig nogen sinde i vores finanslovsforslag foreslået at fjerne normeringsmidlerne.
Jeg spurgte sådan set bare ministeren, hvad ministerens tilgang til det var, når man nu netop tidligere har indrømmet, at der kunne være andre gode måder, man kunne gøre det her på, og hvad der var af forslag.
Det, ministeren nævner nu her, er jo sådan set bare det forslag, som den daværende regering havde, og så er det jo endnu mere håbløst, at Venstre ikke kom ind og blev en del af de her forhandlinger omkring minimumsnormeringer, for vi ville jo netop gerne kigge på det.
Det er jo os, der har tilført den ekstra 1 mia. kr. til sociale normeringer.