runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-05:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at problemerne med ufrivilligt skolefravær var mindre i 1980'erne?
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg antager, at der også i 1980'erne var elever, som ikke trivedes i skolen, som ikke oplevede at blive inkluderet i klassens fællesskab, eller som ikke fik den rigtige støtte, hverken i skolen eller hjemmefra.
Når det er sagt, tror jeg ikke, at man i 1980'erne stod over for de samme udfordringer, som vi gør i dag.
Tallene viser i hvert fald, at det gennemsnitlige fravær i folkeskolen ikke før 2021 har været over 6 pct., mens det siden skoleåret 2021 har ligget over 7 pct.
Samtidig ved vi, at der er sket en stigning i antallet af elever med højt fravær.
Antallet af folkeskoleelever med over 20 pct. fravær er steget fra ca. 3 pct. i 2018 til ca. 5 pct. i 2024.
Det er et markant højere niveau sammenlignet med 2011.
Det, vi har i dag, vidner om, at der er sket en stigning.
Det er vi klar til at sætte ind over for med en række tiltag, en ny handlingsplan med flere end 20 initiativer og etablering af et nyt videnscenter, som blev aftalt i finanslovsaftalen med Det Konservative Folkeparti.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-05:
Jeg syntes, det var en mærkelig relativisering af en debat, som det er sindssygt relevant at tage nu, netop også på grund af det, ministeren siger, altså at der er alt for mange børn, der har et for højt fravær i skolen.
Mange har også decideret skolevægring, og der er familier, der lige nu knækker nakken på det, og som har brug for støtte, som de ikke kan få.
Jeg er så bare bekymret for, om der ligger det bag, at man i regeringen har en oplevelse af, at hvis man bare går tilbage til den pædagogik, man havde i 1980'erne, hvor der måske var en lille smule mere kæft, trit og retning i klasselokalet, så var problemerne med skolefravær løst, og det vil jeg bare høre ministeren om i dag.
Det er vel ikke sådan, man løser de problemer, der er med skolefravær i skolen, altså at gå tilbage til en anden tid og en anden pædagogisk retning i folkeskolen.
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-05:
Man skal altid passe på med at være nostalgisk, og fortiden ser altid bedre ud, når man kommer lidt på afstand af den.
Jeg gik også i folkeskole i 1980'erne, og det var ikke alt, der var fryd og gammen, men det betyder heller ikke, at alt, hvad der var tidligere, var elendigt, og kæft, trit og retning er nok ikke lige sådan, jeg selv vil opsummere det.
Men hvis man oversætter det til ro, fællesskab og retning, er jeg stor tilhænger af det, og folkeskolen kunne godt have brug for det, altså lidt mere ro, lidt mere fokus på fællesskabet og ikke så meget på individet og lidt mere retning i forhold til nogle klare værdier at stå på.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-05:
Det er jo sådan, at når man ser tilbage på fortiden, så var der dengang altid sne om julen, og jeg kan da også mindes, at min far fortalte om, at man kunne gå til Sverige over alverdens søer, fordi der var iskolde vintre.
Altså, man har det med at huske det idylliske i fortiden, og jeg tror ikke, vi løser nutidens problemer med skolefravær ved at fokusere på, hvordan skolen var i 1980'erne.
Det gør man jo ved at levere svar netop nu på, hvordan man vil støtte de her børn og forældre.
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-05:
Jeg er egentlig heller ikke så optaget af 1980'erne.
Men jeg synes f.eks., at den ekspertgruppe, vi har haft nedsat med rektoren fra Københavns Professionshøjskole Anne Vang i spidsen, er kommet med nogle gode anbefalinger til os om, hvordan vi kan hjælpe flere af de elever, der har særlige behov, og særligt sætte tidligere ind over for fravær i folkeskolen.
De anbefaler jo, at der, hvis der er 10 dages fravær i løbet af et kvartal, skal sættes nogle tiltag i gang, og at der, hvis der er 15 dages fravær, så også skal være en mekanik i, at der sættes nogle andre tiltag i gang.
For i dag får det lov til at skride, og problemerne får lov til at vokse sig for store, før vi får sat ind.
Astrid Carøe (SF), 2025-11-05:
Det synes jeg jo er virkelig positivt fra ministerens side, men igen må jeg bare sige, at jeg meget håber, at når vi når frem til førstebehandlingen af det her borgerforslag, som netop drejer sig om efterfødselsklinikker, så kan regeringen komme lidt tættere på, hvad man konkret vil gøre ud over at bidrage med tilkendegivelser og forskning.
For det handler altså om kvinder her og nu, og det er hvert år 60.000, der føder, og det her har store konsekvenser.
Der er 20 pct., der får kejsersnit.
Man får tilbudt genoptræning efter rigtig mange andre operationer i Danmark, men når man får et kejsersnit, bliver man bare sendt ud på gaden igen bagefter, når man er færdig med at få smertestillende medicin.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-05:
Jeg henholder mig bare til vejledningen her for særlige prøvevilkår.
Der står på side 11, at skolelederen skal træffe afgørelse senest den 1. oktober forud for prøveterminen december-januar og senest den 1. december forud for prøveterminen maj-juni.
Det er klart, at det ikke er alle elever, der vil skulle op til prøve begge gange, men det er der nogle elever der vil skulle, og så skal man søge igen.
Jeg har tidligere haft held med bare at opfordre ministeren til, om der ikke kunne være noget, man kunne kigge på på det her område, som kunne gøre det en lille smule simplere, så der ikke er ordblinde elever, der oplever, at de enten ikke får deres hjælpemidler, eller at de har en unødigt bureaukratisk adgang til dem.
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Altså, hvad kan vi gøre fra samfundets side ud over at se på, hvordan sundhedsvæsenet skal indrettes?
Selv om jeg er tidligere sundhedsminister, har vi jo en ressortfordeling, så det er den nuværende sundhedsminister, som skal svare på spørgsmålet om præcis klinikstrukturen i Danmark.
Men når vi har fremlagt et forslag om at prioritere et nyt nationalt center til forskning i kvinders sundhed, handler det jo ikke kun om den grundlæggende forskning.
Det handler også om, hvad der helt konkret virker, hvordan vi får bedre og hurtigere diagnosticering, og hvordan vi får bedre og hurtigere systematisk opfølgning for de kvinder.
Vi kender tallene, men vi skal vide, hvad det er, der virker, så det kan implementeres en til en i vores sundhedsvæsen.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-05:
Så prøver jeg lige at spørge igen: Kunne vi gøre det, at vi forbød at fremstille stofferne i Danmark?
Det vil sige, at du så ikke kan eksportere det fra Danmark, hvis du ikke må lave det.
Det kunne jo være en måde at gøre det på.
Det har EU så også gjort under den forrige miljøminister.
For vi udsætter mennesker og naturen for de her stoffer andre steder, og vi snakker altså om stoffer, som har været forbudt her i EU i op til 17 år.
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Med hensyn til det første spørgsmål om, hvorvidt man så kan forbyde fremstillingen af det: Det kan man ikke i forhold til de EU-regler, der er.
Det, det handler om, og det, vi kan gøre, er jo at stille de tidssvarende og skrappe krav til udledningerne, og det vil sige, hvad der kommer ud af den produktion, der er.
Der må man jo også bare sige, at der er en række virksomheder, som har nogle meget, meget gamle og helt forældede udledningstilladelser, og det er vi i gang med at rette op på.
Vi har nedsat en arbejdsgruppe, en taskforce, i Miljøstyrelsen til netop det, og de er i gang med at stramme op og komme med nye, reviderede og opstrammede udledningstilladelser til de her virksomheder.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-05:
Ja, det var netop det, der var mit sidste spørgsmål.
For i Danmark drejer det sig om få, hvis ikke enkelte, virksomheder, når det kommer til de her sprøjtegifte, og så vidt jeg er orienteret, bliver der udledt op til 17 forskellige af de her forbudte sprøjtegifte, og det kunne vi jo så netop gå ind og gøre noget ved.
Også når EU har sagt, at det må vi ikke, så er vi gået foran og har udfordret EU og sagt, at så må I jo tage det til retten og sige, at I skal have lov til at producere de her giftige kemikalier, sprøjtegifte.
Så vil ministeren ikke være med på, at vi i Danmark her også rykker op forrest i bussen og laver et nationalt forbud?
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Det er jo netop det, der er problemet, altså at hvis vi forbyder eksport til lande uden for EU, hvor de her sprøjtemidler er tilladt – og hvis vi skal være helt ærlige, er det jo typisk lande, der har en lav regulering og en lav forbrugersikkerhed og medarbejdersikkerhed; det er lande i den tredje verden, som ikke har de skrappe regler, som vi har i EU og dermed også i Danmark – så er det altså bare og putte det på en lastbil og køre det syd for grænsen eller lidt længere væk til et andet EU-land, og så kan man eksportere derfra, fra en anden europæisk havn.
Derfor vil det være et slag i luften, og det vil ikke forbedre sikkerheden på nogen som helst måde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-05:
Mener ministeren, at det er foreneligt med ambitionerne for Naturpark Svanegrund – Danmarks største naturpark – at der er fem havbrug i Horsens Fjord, som ikke kan opnå nye tilladelser, fordi de tilsammen har en negativ påvirkning på Natura 2000-området i Horsens Fjord?
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Først vil jeg ganske kort om naturparken sige, at det er et lokalt initiativ, som jeg bakker helhjertet op om.
Så er der en bekymring, og det er det, spørgsmålet handler om — lad os bare gå til det med det samme — i forhold til havdambrugene.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at havdambrug som alle andre virksomheder skal operere på et lovligt og miljømæssigt forsvarligt grundlag.
Der er i havbrugenes tilladelser fastsat grænser for, hvor meget kvælstof og fosfor de må udlede, og som spørgeren ved, indgår udledningerne derfor også i de samlede beregninger i vandområdeplanerne.
Miljøstyrelsen arbejder målrettet på at få alle gennemgange og tilladelser til havbrug på plads, og jeg har fået oplyst fra Miljøstyrelsen, at de forventer, i forhold til den nuværende vurdering, at alle havbrug vil have færdigbehandlede sager med udgangen af 2027.
Det har også taget lang tid.
Miljøstyrelsens sagsbehandling vedrørende de fem havdambrug i og ved Horsens Fjord, som der bliver spurgt til, pågår helt konkret netop nu i Miljøstyrelsen, og jeg har fået oplyst, at habitatkonsekvensrapporterne for de fem havbrug i og ved Horsens Fjord viser, at skade ikke kan udelukkes i kumulation, men at havdambrugene enkeltvis uden for enhver tvivl ikke fører til en varig skade på Natura 2000-området.
Det er på den baggrund, at tre af havdambrugene har ansøgt om at få lov til at flytte længere væk fra Natura 2000-områderne hen til de to øvrige havdambrug i området, der altså ligger længere væk fra det her område.
Det er en ansøgning, som Miljøstyrelsen behandler netop for at vurdere, hvad en sådan flytning vil betyde miljømæssigt.
Jeg vil sige, at det, vi i Danmark helt konkret har gjort, er, at vi for under et år siden sendte et brev om netop et EU-forbud.
Jeg var initiativtager sammen med miljøministrene fra Frankrig, Nederlandene, Østrig, Luxembourg, Sverige og Norge – Norge er jo associeret, og det vil sige, at Norge her også er omfattet af EU's regler, det er den rigtige betegnelse – for netop at lægge et pres.
Så vi står ikke alene.
Men læg mærke til, at franskmændene også har brug for et EU-forbud, for deres nationale forbud er gennemhullet og ikke effektfuldt nok.
Så nu ser vi, hvad der kommer fra EU, og jeg er ikke afvisende over for at tage nogle nationale skridt.
Men det er EU-sporet, som vil have den reelle effekt på det, vi begge to ønsker, nemlig et stop for produktionen og dermed også eksporten af de her sprøjtemidler, som er forbudt af en årsag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-05:
Jeg synes, det er lidt pinligt, når man ligesom er kommet frem til, at der tilbage i 2019 kom sådan nogle udtalelser fra Kammeradvokaten, hvor der blev gjort opmærksom på, at tilladelserne ikke var i orden for de her havbrug.
Så overgik opgaven til Miljøstyrelsen, som så er i gang med et ufattelig langsomt arbejde, mens den der havbrugsproduktion kan fortsætte uændret.
Man arbejder så på en løsning i 2027.
Det vil sige, at grundlaget for den produktion så ikke har været i orden i 8 år ifølge Kammeradvokaten.
Hvis man så ser på de gamle tilladelser, der blev givet, udløb de for nogle af de her havbrugs vedkommende i 2004.
Og det her er jo ikke småting.
De her havbrug i Horsens Fjord udleder 40 t kvælstof om året.
Det er bare på kvælstofsiden.
Så er der jo også fosforforurening, fiskelort, kobber og rester af antibiotika.
Det kan ikke fortsætte.
Ministeren siger, at det er godt med et lokalt initiativ og opbakning til det, men vi har jo at gøre med Naturpark Svanegrund, som har et mål om at genskabe biodiversitet i det, vi kalder det østjyske øhav, altså hele området mellem kystkommunerne Horsens, Odder, Samsø og Hedensted.
Det er altså et spørgsmål om at arbejde med naturgenopretning, et blåt friluftsliv og formidling af resultater.
Nu refererer ministeren til, hvad der er i proces, men jeg kunne godt tænke mig igen at høre, om ministeren mener, at det er foreneligt med ambitionerne for sådan en naturpark, at de her havbrug kan fortsætte uændret med den punktforurening, de laver ude i vores vandmiljø.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-05:
Altså, det drejer sig jo om en sag, som vi har snakket om i årevis.
Der er blevet stillet andre spørgsmål om, hvorfor vi ikke forbyder det i Danmark, og det er jo, fordi det er en række pesticider, som vi har forbudt, fordi de er sundhedsskadelige og kan være miljøbelastende, og de bliver produceret her i Danmark.
Stofferne bliver koblet til øget risiko for kræft, dårligere immunforsvar, skader på hjernen og nerverne og problemer med at få børn.
Så det er jo nogle stoffer, som vi ikke vil have, og derfor har vi så også forbudt dem i EU.
Problemet er jo så bare, at bivirkningerne ikke forsvinder, fordi vi holder op med at bruge dem i EU.
Så længe vi eksporterer dem, går det ud over nogle andre mennesker.
Det andet, der er med det her,
er jo, at giften kommer tilbage til os, for den bliver jo brugt i lande, som vi importerer varer fra, og dermed finder vi så pesticidrester i det frugt og grønt, som vi importerer.
Danmark har jo notorisk været et foregangsland på kemiområdet, og det synes jeg vi skal blive ved med at være, og det ved jeg at ministeren også deler at vi skal være.
Vi har forbudt parabener i produkter til børn, og vi har forbudt ftalater og andre kemiske stoffer.
Dem er vi som land gået foran og har forbudt.
Vi har endda forbudt nogle PFAS-stoffer i nogle af de produkter, vi har.
Nu siger ministeren, at vi har en politisk og moralsk forpligtelse til at beskytte menneskers sundhed osv.
Hvorfor kan vi ikke her gå foran som land, når vi har gjort det på andre områder?
Nu sagde ministeren det her med, at det kan blive eksporteret til nogle lande, og dermed kan det smutte videre til et andet land derfra – kunne vi have et fremstillingsforbud?
Kunne vi sige, at man i Danmark ikke længere må producere de her sprøjtemidler?
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Jeg mener, at vi har en politisk og moralsk forpligtelse til at beskytte menneskers sundhed og miljøet, ikke bare i Danmark, men i hele EU og faktisk også globalt.
Derfor er der for mig ingen tvivl om, at vi ikke skal bidrage til, at mennesker og miljøet i lande uden for EU udsættes for farlige stoffer, som vi ikke vil tillade bliver brugt herhjemme eller i Europa.
Min holdning er klar: Hverken produktion eller eksport af EU-forbudte sprøjtemidler hører nogen steder hjemme.
Hvordan ser det så ud i forhold til det spørgsmål, der her bliver stillet fra SF, om, hvorvidt man skulle lave et nationalt forbud?
Der er mig bekendt to lande, der har gjort det, nemlig Belgien og Frankrig.
Det, vi desværre kan konstatere, er, at der er gigantiske huller i sådan et forbud.
Det har mere karakter af symbollovgivning, for man kan jo bare producere det og køre det til et naboland i EU og så eksportere derfra, og det er sådan set også det, der sker.
Derfor er der meget kritik, der går på, at det her nationale forbud er uden effekt.
Derfor er der kun en vej, og det er et EU-forbud, og det har vi fra dansk side løftet sammen med andre lande over for Europa-Kommissionen.
Jeg kan konstatere, at EU's miljøkommissær deler den her bekymring og har oplyst os om, at Kommissionen er ved at undersøge, hvilke muligheder der er for at regulere området, og det fremgår ikke kun mundtligt, men også skriftligt af Kommissionens »En vision for landbrug og fødevarer«, som udkom i februar i år.
Så hvis det her skal have en effekt, er EU-vejen den eneste vej at gå.
Ellers er der for store smuthuller.
Morten Bødskov (S), 2025-11-05:
Det er jo lige nøjagtig det, vi sidder og ser på nu.
Vi dykker ned i det og ser på, hvad der er baggrunden, som jeg sagde, for det, vi ser i butikkerne nu, og hvad det er, der driver priserne op, for at skære det helt ud i pap.
Det første resultat af de undersøgelser, som vi har bedt vores Konkurrence- og Forbrugerstyrelse om at lave, kommer her i november måned.
Men altså, regeringen har jo handlet.
Vi har givet en helt almindelig lønmodtagerfamilie 30.000 kr. mere mellem hænderne næste år.
Det, som jeg bare tror er vigtigt at få frem, er, at det er sådan lidt tvetunget, når hr. Pelle Dragsted går ind i denne debat, for han fortæller jo ikke sandheden om Enhedslistens egen politik.
Hvad med det?
Bliver varerne billigere eller dyrere af det?
Bliver lommen større eller mindre af det?
Pelle Dragsted (EL), 2025-11-05:
Hvis der er ét parti, som står på den lavtlønnede sosu's side, er det Enhedslisten, både når det gælder at få højere løn, og når det gælder at sænke udgifterne.
Men jeg synes, vi skal holde os til det, som jeg spørger om.
Mener ministeren, det er rimeligt, at f.eks. prisen på ris er faldet med 10 pct. på råvarebørserne siden 2022, men samtidig er steget med 32 pct. i supermarkederne i samme periode?
Hvorfor er det, regeringen sidder på hænderne og ikke handler over for det her?
Morten Bødskov (S), 2025-11-05:
Der er ikke nogen, der sidder på hænderne, hr. Pelle Dragsted.
Regeringen handler, og jeg forsøger bare at få hr. Pelle Dragsted til at indrømme konsekvenserne af Enhedslistens egen politik.
En sosu-medarbejder, der bor på Amager, og som har en lille bil og gerne vil parkere, når hun kommer hjem fra arbejde i Rødovre eller Herlev, kan se frem til at skulle betale 12.000 kr. for en parkeringslicens.
Det passer, det er Enhedslistens eget forslag.
Og hvis Enhedslisten gennemfører forslaget om, at man vil sætte den kommunale skattebetaling, altså skattesatsen, fri, hvem er det så, der kommer til at betale for det her, hr. Pelle Dragsted?
Det er jo nok den selv samme sosu-medarbejder, som får sværere ved at fylde kurven op i Netto.
Regeringen har handlet.
Vi har sørget for, at almindelige lønmodtagerfamilier får 30.000 kr. mere imellem hænderne næste år.
Regeringen er på danskernes side, og det er regeringen, fordi vi jo rent faktisk handler.
Det kan godt være, at hr. Pelle Dragsted ikke vil anerkende, at vi gør det, og det kan være svært, når man kører den plade, som hr. Pelle Dragsted kører, men det gør vi faktisk.
De selv samme undersøgelser har man lavet i andre lande.
Vi har været i gang tidligere, nu er vi i gang igen, og så handler vi ved at sikre, at almindelige lønmodtagere, pensionister og modtagere af ældrecheck får flere penge mellem hænderne, således at det trods alt bliver nemmere at få hverdagen til at hænge sammen
Det betyder ikke, at vi ikke anerkender, at der er et problem.
Der er et problem, og det skal vi have gjort noget ved.
Men jeg kan bare konstatere, at det, vi kan se af Enhedslistens egen politik, er, at hvor regeringen vil gøre hverdagen nemmere for almindelige lønmodtagere, vil Enhedslisten gøre den dyrere for almindelige lønmodtagere.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-05:
Tak for det, og tak til ministeren for, i dag.
Jeg stiller spørgsmålet: Vil regeringen indføre et dansk forbud mod eksport af sprøjtemidler, som det er forbudt at anvende i EU?
Pelle Dragsted (EL), 2025-11-05:
Nu skal man nok ikke tage æren for, hvad lønmodtagerne har forhandlet i overenskomsterne.
Vi hører, at man vil se på og man vil dykke ned i .
Det er den sang, vi har hørt i flere år, hver gang jeg har haft erhvervsministeren hernede, og imens står danskerne nede i supermarkedet og skal betale overpriser for mad, fordi der er nogle, der sidder et sted og spekulerer og tjener boksen på at gøre det dyrere at være dansker.
Andre regeringer har kunnet handlet.
Der er blevet forhandlet f.eks. i Frankrig om nogle maksimumpriser på centrale fødevarer.
I Sverige er supermarkedskæderne blev indkaldt til forklarings- og skældudmøder, men herhjemme er det, som om man bare stryger den her branche med hårene.
Nu er man så ved at dykke ned i noget og skal kigge på noget.
Hvornår kommer der en handling, så danskerne oplever, at regeringen faktisk stiller sig på deres side?
Vi skal nok have et folketingsvalg, før der sker noget.
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Ja, det er det.
Det, vi systematisk gør, når der kommer sådan nogle henvendelser fra enten en ordfører eller fra virksomheder, der skriver direkte til os, er, at vi går det minutiøst igennem.
Der er noget, der tyder på, at der er noget overimplementering i det her finmaskede danske samfund, og det skal vi have væk.
Det er den indsats, vi er i gang med nu, samtidigt med de andre ting jeg nævnte i mit indledende svar.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-05:
Claus' bageri er ramt af en voldsom afgift.
Han udtaler, at det er et administrativt helvede – det ord må man vel godt bruge, når det er fra tredjepart.
Lines lille spiritusvirksomhed er ramt af voldsom afgift, citat: »Min forretning styrter sammen«.
Synes ministeren ikke godt, at man kan retfærdiggøre, at de her ting burde være afklaret i forhold til processerne omkring, hvordan man skal pinde rundt i, hvilke etiketter man har, og hvad de vejer, hvilke typer korkpropper man har osv., inden man implementerer loven ude i praksis og lægger en masse byrder på den enkelte virksomhed?
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Jeg har også hørt de her historier om sådanne helt groteske, næsten kafkaske ting om, at man skal netop dampe etiketten af og prøve at veje den, når man har importeret en flaske gin, som var et af eksemplerne her.
Der vil jeg bare sige, at det arbejde har vi fuld, fuld tryk på.
Det er ikke tilfredsstillende i dag, men vi skal selvfølgelig være et sted, hvor vi kan hjælpe de virksomheder med at komme igennem de her regler, uden at de skal få det der kafkaske mareridt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-05:
Jeg synes jo bare godt, at man som danmarksdemokrat kan tillade sig at undre sig over, at man nu fra ministerens side siger, at de her ting skal man have styr på, al den stund at tingene allerede er spundet ud i vild praksis ude i virkeligheden uden for Christiansborg.
Det er jo, fordi nogle af de her virksomheder har over otte tons emballage, og det får man jo relativt hurtigt, når man eksempelvis har med gin på glasflasker at gøre, for glasflasker vejer meget mere, end et papbæger fra McDonal's gør.
Sådan er det jo bare, og det er meget svært at navigere rundt i.
Men det drejer sig jo ikke kun om Ken Nielsen.
Vi har jo også vinhandleren her fra Aabenraa, som er i nøjagtig samme situation ...