runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2024-12-17:
Tak for det, formand.
Når man modtager hjælp fra fællesskabet, og når man eksempelvis er på kontanthjælp, skal man selvfølgelig også stå til rådighed.
Man skal selvfølgelig være villig til at yde en indsats og på anden vis stå til rådighed for den indsats, som måske kan bringe en tættere på arbejdsmarkedet.
Men det er også forskelligt, hvor god man er til at respondere på de sanktioner, vi har.
De rammer forskelligt og virker forskelligt på forskellige grupper, og vi har en større diskussion meget snart, også i Folketinget, men lige nu også internt, på ryggen af ekspertgruppens anbefalinger til et nyt beskæftigelsessystem, hvor man jo også åbner for at indrette det anderledes i forhold til sanktionerne mod nogle af de mest udsatte kontanthjælpsmodtagere.
Det lovforslag, vi behandler i dag, er ikke en foregribelse af det, men dog handler det jo alligevel om nogle af de mest udsatte aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere.
Her kan vi desværre se, at den skærpede rådighedssanktion, som findes i dag, både har været sådan tvivlsom i virkeligheden, men jo også er meget alvorlig for dem, der bliver ramt af det, og – og det er nok værre i den her sammenhæng – reglerne er så komplekse, at når Ankestyrelsen kigger på det, finder de fejl i alle sagerne.
Man kunne jo godt vælge som lovgiver bare at sige, at kommunerne skal følge reglerne, men når der er så mange sager, hvori der er fejl, kan det også være, at vi skal kigge indad og sige, at reglerne nok er så komplekse, at de er meget, meget vanskelige at administrere.
Når det så er lagt sammen med, at nogle udsatte borgere får en sanktion, som kan være meget hård for dem, synes jeg, det er godt, at vi har lavet en politisk aftale på tværs af rigtig mange partier, hvor vi simpelt hen får ryddet op i det her, og hvor vi afskaffer den såkaldte skærpede rådighedssanktion.
I samme ombæring og i det her lovforslag har vi også en, kan man sige, lovgivningsmæssig fastsættelse af det, som for et par år siden var en diskussion, nemlig det med, om man kunne tage over grænsen og handle ind i supermarkedet, hvis man var på kontanthjælp.
Det er jo ikke sådan, at man som kontanthjælpsmodtager bare kan rejse til udlandet.
Man skal oplyse kommunen om det, hvis man tager på ferie; der er regler for den slags.
Men tager man i supermarkedet, selv om det supermarked, der ligger tættest på, ligger lige på den anden side af grænsen, skal man selvfølgelig ikke straffes.
Jeg synes, det er et godt forslag, der får ryddet nogle af de ting af vejen, som har ramt nogle af vores udsatte borgere rigtig hårdt, og jeg ser selvfølgelig også frem til både den videre drøftelse af det her, men også den mere generelle drøftelse af, hvordan vi håndterer og bruger sanktioner, så vi sikrer, at der stadig væk er en balance mellem ret og pligt.
Jeg har lovet at hilse fra Enhedslisten og sige, at de støtter lovforslaget.
Kim Valentin (V), 2024-12-17:
Tak for det.
Da jeg læste det her lovforslag igennem, tænkte jeg på, hvad man kan sammenligne de to dele, der ligger i det, med.
Det kan jeg bedst sammenligne med, at man går på sådan en balancepæl.
Hvis man så falder den ene vej, slår man sig, og hvis man falder den anden vej, slår man sig også, men hvis man bliver på pælen, går alt fint.
Og nogle gange er den balancepæl så smal, at det er meget, meget svært at bevæge sig på den her pæl, uden at det går galt.
Og her har vi altså to eksempler på, at man lige skal rette til i lovgivningen, fordi den balance har været for snæver.
Det ene omhandler skærpet rådighedssanktion, og der har vi jo set, at i forhold til kontanthjælpsmodtagere er det simpelt hen ganske umuligt for vores kommuner at bevæge sig inden for de regler.
Det er simpelt hen for komplekst, og hvis Ankestyrelsen havde haft fat i dem, ville 100 pct. af tilfældene have været omgjort.
Det går selvfølgelig ikke.
Derfor må vi selvfølgelig også fjerne sådan en regel, når den er alt for kompleks at håndtere.
Det andet element i det her omhandler også kontanthjælpsmodtagere, som bevæger sig over grænsen kortvarigt.
Her har vi set nogle uheldige eksempler på, at hvis man gik over grænsen, blev man også fratrukket i sin kontanthjælp.
Det bliver administreret anderledes i dag, men nu retter vi så lovgivningen til med det her, sådan at det kommer på plads.
Det er vel den bedste måde at beskrive de her to balanceopgaver, vi har i lovgivningen med L 108.
Og det er vi for i Venstre.
Pernille Vermund (LA), 2024-12-17:
Ja, det så vi jo rigtig gerne.
Vi så rigtig gerne, at nogle af de her tidsler, som er puttet ind i lovforslaget, og som ikke var en del af aftalen, enten bliver pillet ud, eller at vi kan få opdelt lovforslaget, så vi kan få lov at stemme for det, som vi har aftalt, og at vi kan få lov til at være kritiske over for det, som regeringen så efterfølgende har puttet ind i lovforslaget.
Så hvis der er en åbenhed over for det, så vi gerne det.
Så det ser vi meget gerne, hvis der er en villighed til det fra regeringens side over for aftalepartierne.
Anders Kronborg (S), 2024-12-17:
Jeg står her med lovforslaget, og det er rigtigt, som ordføreren siger, at der er omkring 2.000 navne på lovforslaget.
Vi har jo grundigt behandlet det her lovforslag i Folketingets Indfødsretsudvalg, hvor vi startede en helt ny praksis, der også har skabt en del opmærksomhed.
Det gjorde vi bl.a. på baggrund af nogle ytringer, der var blevet fremsat på de sociale medier.
Nu har ordføreren jo selv fra Folketingets talerstol bekræftet, at Dansk Folkeparti er yderst grundige, når vi behandler det her.
Vil ordføreren bekræfte, at vi kun fandt tre ansøgere, der skulle til samtale, ud af de her 2.000 personer, og at ordføreren havde mulighed for på et udvalgsmøde at komme med flere navne, der skulle til samtale, men at der kun blev fundet tre navne?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Nu er fru Zenia Stampe jo relativt ny i Indfødsretsudvalget, men jeg kan forsikre hende om – og det tror jeg at alle i udvalget kan bekræfte – at vi i Folkeparti er meget grundige i vores gennemgang af de ansøgere, der får dansk statsborgerskab.
Men det er klart, at når man som regering tildeler statsborgerskab på det her lovforslag til samlet næsten 3.000 personer, har Dansk Folkeparti ikke det embedsværk i ryggen, som ministeren har, der giver mulighed for, at vi for alvor kan komme i dybden med de her ansøgere.
Det er jo derfor, vi synes, at det her område er præget af så stor en uansvarlighed, for man har ikke forsikring om og formodning om, at de mennesker, der her får et dansk statsborgerskab, er mennesker, der for alvor fortjener det.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Så skal jeg bare høre, om ordføreren og ordførerens eget parti selv har gennemgået de her ansøgninger, eller om man kun har baseret sig på den her konkrete borgers henvendelse.
Og i forlængelse af det vil jeg spørge, hvordan man så ved, om denne borger har foretaget en gennemgang med udgangspunkt i helt fundamentale principper om ligebehandling, gennemsigtighed, forudsigelighed osv.
Hvordan kan man være sikker på det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Nu må jeg jo ikke referere fra forhandlinger internt i udvalget, men det var ikke mit indtryk, at der i udvalget var stor opbakning til, at vi skulle behandle mange flere ansøgere ved individuelle samtaler.
Det har Dansk Folkeparti bakket op om, lige siden jeg overtog formandskabet i udvalget, og hvis der er en idé om det fra andre partier end Dansk Folkeparti, imødeser jeg meget den nye praksis i udvalget.
Men mit indtryk er, at det var en undtagelse, en helt særlig undtagelse, at man her bakkede op om samtaler.
Det var jeg utrolig glad for.
Jeg synes, det var ansvarligt af Socialdemokratiet at bakke op om samtalemodellen, men det ærgrer mig, at man ikke følger det til dørs, når vi her har nogle ansøgere, der har givet udtryk for synspunkter, der burde udelukke dem fra at få et dansk statsborgerskab.
Dansk Folkeparti har i de her to specifikke tilfælde – det skifter lidt fra gang til gang, hvordan det præcis foranstaltes –
fået en henvendelse fra en borger, som har gjort os opmærksom på, at ansøgere på lovforslaget om tildeling af statsborgerskab har givet udtryk for synspunkter, der mildest talt er fuldstændig uforenelige med det at få et dansk statsborgerskab.
Det har givet anledning til, at vi nu har stillet et ændringsforslag, og det håber vi selvfølgelig at Folketinget kan bakke op om, men vi har ikke nogen forventning om det.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Jeg kan forstå, at de to ændringsforslag, som vi behandler i dag, baserer sig på en gennemgang af de pågældende ansøgeres udtalelser på de sociale medier.
Derfor vil jeg gerne bede om, at ordføreren redegør for, hvordan den gennemgang er foregået, og hvem der har foretaget den.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg kender hr. Frederik Vad godt nok til at vide, at det er jeg sikker på han gør.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Det tager jeg som et ja.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Det bliver godt nok meget rituelt, hr. Frederik Vad, men det er jo sådan indrettet, at siden man åbnede sluserne i 1983 – Socialdemokratiet åbnede sluserne i 1983 – har skiftende regeringer hver gang forsøgt at lappe hullet en anelse mere end den regering, der kom før.
Der er ikke nogen, der over for befolkningen har kunnet forsvare at lempe på udlændingepolitikken, fordi kampen mod den ladeport, man åbnede i 1983, er kæmpet.
Og derfor er det jo en logisk konsekvens, at man nu forsøger at rette op på de huller efter Dansk Folkepartis entydige insisteren på modstand mod den uansvarlighed, som dette område har været præget af, siden partiet blev stiftet i 1995.
Det er jo takket være Dansk Folkeparti, at vi i dag er et andet sted, end vi var i 1983.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-12-17:
Mange tak.
Jeg skal gøre det kort.
Regeringen vil jo med det her lovforslag forenkle en del af de lokale og regionale strukturer på beskæftigelses- og arbejdsmiljøområdet og så i stedet oprette det her nye arbejdsmarkedsråd.
Det er noget, vi bifalder i Liberal Alliance.
Men det, som prægede førstebehandlingen og også har præget det videre arbejde i Folketinget og i udvalget, er, at beskæftigelsesministeren planlægger at holde en meget stor del af aktørerne uden for det her nye råd, altså de aktører, vi har brug for at lytte til, i forhold til hvad det er for en beskæftigelsespolitik og arbejdsmiljøpolitik, vi laver.
Det er jo perspektiver, vi synes er fuldstændig relevante at have med, men man vælger kun at give en plads til FH, DA, KL, Danske Regioner og Akademikerne.
Det vil sige, at alle de uafhængige og lederne jo ikke er med.
Det synes vi i Liberal Alliance og også Konservative er noget, vi selvfølgelig skal have rettet op på med det her ændringsforslag, så vi kan få alle perspektiverne med, når vi nedsætter et arbejdsmarkedsråd.
Det skal basere sig på den virkelighed, vi har på det danske arbejdsmarked.
Da vi snakkede om det her til førstebehandlingen, var der hverken afvisning fra regeringspartierne eller ministeren.
Det har der ikke været.
Det synes vi ikke er urimeligt.
Og der synes vi, at de partier, der ikke vil det, skylder et svar på, hvorfor det er, man ikke vil have, at det bliver bredt repræsenteret, så vi får nogle gode perspektiver og et godt grundlag at lave vores beskæftigelsespolitik på.
Så jeg håber, at de vil tage ordet og fortælle, hvorfor man ikke mener, at de her hundredtusindvis af mennesker også skal repræsenteres i vores nye arbejdsmarkedsråd.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2024-12-17:
Sandheden er, hr. Mikkel Bjørn, uanset om man så kan sige, at man refererer fra interne møder – det gør man på ingen måde, for det er offentligt kendt – at vi ud af de her 2.000 navne fandt tre borgere, som vi fandt kvalificeret til at komme til samtale i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Der var en bred opbakning til det, lige fra Socialdemokratiet til SF og Moderaterne og mange partier til højre for Socialdemokratiet.
Det gjorde vi grundigt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Der er ikke nogen objektive krav til at få dansk statsborgerskab.
Der er objektive krav til at komme på regeringens forslag til, hvem der skal have dansk statsborgerskab.
Men der er igennem historien eksempler på folk, der har fået dansk statsborgerskab uden at leve op til kravene, ligesom der er eksempler på folk, der er blevet pillet af, selv om de levede op til kravene.
Så det eneste krav, der er til at få dansk statsborgerskab,
er, at der er et flertal her i Folketinget som folkets repræsentanter, der vurderer det ansvarligt at give de mennesker dansk statsborgerskab.
Og det synes vi i det her tilfælde ikke er tilfældet.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Jeg kan godt høre, at hr. Mikkel Bjørn meget hellere vil snakke om noget andet end det, jeg spørger om.
Er det ikke korrekt, at det er Indfødsretskontoret, som vurderer, om man lever op til de krav, vi stiller for at blive dansk statsborger og – i forlængelse af fru Zenia Stampes spørgsmål – ikke alle mulige borgere, som sender alt muligt til hr. Mikkel Bjørn?
Vi har opstillet nogle meget klare, meget skrappe regler for at blive dansk statsborger, som man vurderer i Indfødsretsudvalget, og som Indfødsretskontoret indstiller til om lever op til reglerne eller ej.
Er det ikke korrekt, hr. Mikkel Bjørn?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Meget, meget skrappe krav er vist en definition med modifikationer.
Det er ifølge Dansk Folkeparti ikke meget, meget skrappe krav, når dømte voldsforbrydere og kriminelle bandemedlemmer og terrorsympatisører kan få dansk statsborgerskab.
Jeg ved godt, at Enhedslisten har en helt anden tilgang til det her område, og at man fra Enhedslistens side så sent som for nogle måneder siden indstillede en person, der havde overfaldet en af Dansk Folkepartis medarbejdere, til at få et dansk statsborgerskab her i Folketinget.
Dansk Folkeparti mener ikke, at folk, der har overfaldet andre mennesker, er dømt for kriminalitet, og som har afgivet en falsk erklæring på tro og love til ministeriet om, at de ikke er dømt for noget, selv om de er det, skal tildeles et dansk statsborgerskab.
Der har Enhedslisten en anden holdning, og det ved jeg godt.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg skal bare bede hr. Mikkel Bjørn om at bekræfte, at hvis man overhovedet er kommet på det her lovforslag, er det, fordi man har levet op til de meget, meget skrappe krav, der er til at blive dansk statsborger.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg kan bekræfte, at der i udvalget fandtes flertal for at indkalde tre ansøgere til samtale.
Dansk Folkeparti ville gerne have indkaldt alle ansøgerne til samtale.
Vi har også stillet samlet 33 ændringsforslag, og ikke bare tre.
Så jeg forstår ikke indvendingen fra hr. Anders Kronborg.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg er jo ikke indfødsretsordfører, men jeg tager ordet, for den svada af en tale, der blev holdt om Socialdemokratiets udlændingepolitik, synes jeg ikke skulle stå uimodsagt.
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Bjørn, om han er enig med sin formand, hr Morten Messerschmidt, som her i Folketingssalen før sommerferien bekræftede, at den socialdemokratiske ledelse, der har gjort sig gældende i Danmark siden 2019, har leveret de bedste nøgletal på udlændingeområdet siden udlændingeloven af 1983?
Mette Thiesen (DF), 2024-12-17:
Nå, men så er ordføreren jo ualmindelig tonedøv, for det er sådan set det, der bliver sagt af vedkommende.
Det synes jeg da er dybt bekymrende.
Jeg synes faktisk, at vi lavede en rigtig god aftale i sin tid.
Det her er noget, der har ligget mig på sinde ekstremt længe, og sammen med andre gode kræfter har jeg virkelig forsøgt at få råbt vagt i gevær på det her område.
Endelig kommer vi så dertil, hvor vi kan få skrevet det her ind i lovgivningen.
Alligevel vælger man at lave en lovgivning, som ikke lever op til aftalen.
Det er vel aftalebrud.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Tak for det.
Som jeg sagde i min ordførertale, har der været rigtig mange høringssvar, og vi har tillid til, at lovforslaget bliver sendt til afstemning.
Katrine Daugaard (LA), 2024-12-17:
Gør det overhovedet ikke indtryk på ordføreren, at kvinden bag den norske definition advarer os mod at implementere lige præcis den definition, som ministeren nu med ordførerens opbakning indfører med det her ændringsforslag?
Altså, gør det slet ikke indtryk, at hun siger: Vi har forsøgt det i Norge; det virkede ikke; vi er faktisk i gang med at finde på en helt ny definition, netop fordi den ikke virker?
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Tak, formand.
Når jeg har valgt kort at tage ordet, handler det om det, de tre foregående ordførere sagde i forhold til at få udsat lovforslaget og få det delt op.
Det har været vanskeligt.
Det var det, da vi startede på det.
Det er derfor, vi har haft mange møder, vi har haft høringer, og vi har haft andet.
Og derfor føler vi os også klar og i stand til at bringe det her lovforslag videre og ønsker ikke, at det skal trækkes i langdrag, netop af den årsag, at der er børn og familier derude.
Som ordføreren fra Venstre også sagde i en af de korte bemærkninger, er det vigtigt for os, at der også efterfølgende foregår en evaluering, så man lærer af de her situationer, sådan at vi hele tiden skaber et bedre Danmark for de børn, der er kommet i klemme, og sikrer, at der er en god understøttelse af den virkelighed, som børn har.
For os er det helt centralt, at vi skal skabe et familieliv og en hverdag, hvor børn trives og udvikles.
Det er derfor, vi støtter, at lovforslaget bliver sendt til afstemning og ikke bliver udskudt.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-17:
Man kan ikke lovgive imod, at der vil være nogle, der er nogle idioter.
Undskyld, formand.
Det vil man aldrig kunne lovgive hundrede procent imod.
Men man kan gøre sit bedste for at gøre det så godt som overhovedet muligt, og det kan man faktisk godt.
Hvis ordføreren har så stor tillid til de her mennesker, kunne vi skrive det i forhold til barnets tarv helt ud, for man må som udgangspunkt gå ud fra, at når der sidder en medarbejder i Familieretshuset eller andet, så går vedkommende selvfølgelig ud fra, hvad der er bedst for barnet.
Problemet er bare, at loven på nuværende tidspunkt er formuleret på en måde, hvor man vurderer, at fordi et barn – det var eksempelvis tilfældet i den her højesteretsdom – havde boet 4 år hos sin mor, som havde forældrefremmedgjort den anden forælder, så fik hun lov at beholde barnet, fordi det nok var bedst for barnet.
Og det mener jeg er forkert.
Jeg kan huske, hvordan vi, da vi var nogle, der nævnte forældrefremmedgørelse første gang, blev totalt udskammet af stort set samtlige partier.
Jeg genkender sådan set ikke, at vi er enige om særlig meget, altså Moderaterne og Dansk Folkeparti, men det må så stå for ordførerens egen regning.
Sidst jeg tjekkede, var det mig bekendt det danske Folketing, der bestemte lovene i Danmark, og det ville være ganske naturligt, at vi også gjorde det i den her henseende.
Desværre ser med vi den nuværende retspraksis, at lovgivningen er på en sådan måde, at det faktisk betaler sig bare at forældrefremmedgøre de her børn og holde dem væk fra den anden forælder.
Det er jo sådan set den retspraksis, vi egentlig gerne vil have lavet om på.
Så nej, ordføreren har faktisk overhovedet ikke ret i nogen af de ting, ordføreren siger.
Rosa Eriksen (M), 2024-12-17:
Hold da op.
Vi er enige om meget.
Vi er enige om, at man aldrig skal bruge sine børn som våben, og at det her er helt forfærdelige situationer.
Vi vil gerne tage ansvar for det og prøve at gøre noget ved det.
Men det er bare sådan, at vi i Danmark har underskrevet en international børnekonvention.
Så vi kan ikke lave en lovgivning, hvor vi kun skriver noget om konsekvenser.
Vi bliver nødt til og skal også handle til barnets bedste.
Med den her aftale sætter vi sagsbehandlingstiden til maks. at være 4 måneder.
Det er stadig for længe, men det er trods alt kortere end nu.
Det, der jo er hele problemet her, er, at det handler om tid.
I forhold til det her om definitionen er det jo ikke kun barnet, man ser på.
Man ser på, om der er en uoverensstemmelse mellem barnets adfærd og den pågældende forælder.
Så helt ærligt, hvis vi lovsjusker, synes jeg også, at vi alle sammen skal tage hinanden i hånden og læse tingene ordentligt og sætte os ordentligt ind i det, inden vi kritiserer det.
Rosa Eriksen (M), 2024-12-17:
Tag det helt roligt.
Det er ikke farligt at være enig med Moderaterne bare en gang imellem.
Vi er enige om det her om, at man ikke skal bruge børnene som våben.
Men har ordføreren overhovedet ikke tillid til, at de her mennesker, der arbejder i Familieretshuset, godt kan lave en helhedsorienteret vurdering?
Det er ikke så sort-hvidt, at et barn bare kommer over til en psykisk syg forælder eller omvendt.
Det her er et vildt problem.
Det er svært.
Der er mange følelser i det.
At vi kan lave en lovgivning, der rammer det fuldstændig og gør, at det aldrig sker mere, tror jeg personligt er tæt på umuligt.
Men det her er et godt skridt på vejen.
Katrine Daugaard (LA), 2024-12-17:
Det her handler ikke om at straffe nogle forældre eller kigge bort fra, hvad der er i barnets tarv.
Jeg mener ikke, det er i barnets tarv, at man bliver brugt af en forælder på den her måde, altså det, at en forælder begår chikane imod en anden forælder.
Det er aldrig i barnets tarv, og derfor skal det have konsekvenser, når man begår den her form for psykisk vold, som jeg mener det er.
Det kunne være, at man gav forældremyndigheden til den modsatte forælder.
Det kunne være, at man blev sat ned i samvær.
Det kunne være alle mulige ting, men det har man jo ikke villet bruge tiden på at finde ud af sammen med de partier, der har ønsket det.
Jeg hører det svar, som om ordføreren ikke har gjort sig den ulejlighed at læse det brev fra den norske kvinde.
Så vil jeg spørge: Har ordføreren læst svaret på spørgsmål 30, hvor ministeriet selv siger, at de faktisk ikke rigtig ved noget om den norske lovgivning?
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Og det er jo helt rigtigt, hvad ordføreren siger om, at det her er nyt land at betræde.
Og vi har tillid i forhold til at sætte lovforslaget til afstemning.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-17:
Tusind tak, og tak til ordføreren for trods alt at gå på talerstolen og tage ordet i forhold til det her.
Nu er det bl.a. ændringsforslaget fra ministeren, som vi behandler i dag.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig også at høre ordføreren, om det overhovedet ikke gør noget som helst indtryk på ordføreren, at man hu hej vilde dyr inden for meget, meget kort tid laver et ændringsforslag, som vedkommende, der faktisk har lavet den definition, siger ikke kan laves.
Og jeg vil høre, om ordføreren ikke reelt mener, at man så lige burde trække lidt i nødbremsen og så sige, at det her skal gøres ordentligt, så vi måske venter en måned eller to eller tre og lige får bearbejdet det her ordentligt, sådan at vi ved, at vi laver god lovgivning i stedet for at lave lovgivning, der bare skal ud hurtigst muligt.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Familieretshuset bruger forældreundersøgelser bredt, og det er helt sikkert, at vi skal tage udgangspunkt i børnene.
Så tak for spørgsmålet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-12-17:
Jeg ved ikke, hvor meget ordføreren hørte.
Men ordføreren anerkender, at man jo faktisk ikke ved, om den her lovgivning kommer til at virke, og om man derfor fortsat kan chikanere sig til forældremyndigheden.
For det er jo ikke sundt at vokse op hos en forælder, der udøver psykisk vold mod både den anden forælder og barnet ved at afholde barnet fra at se den anden forælder.
Spørgsmålet er, om ordføreren så ikke i tvivlstilfælde vil være med til at se på, om man så kan lave en forældrekompetenceundersøgelse af forældrene og vurdere ud fra det.
Det er jo netop hele udfordringen, og det er derfor, vi gerne vil have eksperter og jurister ind over i forhold til det her og også have nogle eksempler, i forhold til hvordan den her lov kommer til at virke i praksis.
Nu siger ordføreren, at ordføreren ikke kan garantere, at man ikke kan chikanere og udøve forældrefremmedgørelse på et barn og så stadig væk få bopælsretten på bekostning af den anden forælder.
Men vil ordføreren så i det mindste tage med videre, at man ved tvivlstilfælde vil være med til at lave en forældrekompetenceundersøgelse på forældrene?