runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-21:
Det er jeg glad for, men måske endnu vigtigere er det jo, at vi får sat gang i at udfase den sorte energi i både vores varmesektor, altså udfase gas- og oliefyr, og i vores industri, hvilket industrien gerne selv vil, og det vil sige, at industrien i stedet for at producere olie og gas så skal køre på grøn strøm, som er meget billigere.
Endelig skal vi i forhold til elbilerne fortsætte et afgiftsregime, så man er sikker på, at de nye biler, der bliver købt i Danmark, er elbiler, og der kan vi forstå, at regeringen ikke er helt klar med deres afgiftsreform endnu.
Men det er bare for at sige, at hvis man ikke skaber den efterspørgsel på den grønne strøm, bliver det meget dyrt at bygge den, for så skal man statssubsidiere det.
Så vi har jo brug for, at regeringen faktisk begynder at udfase olie- og gasfyr og måske giver et fradrag til elektrificering af industrien og faktisk tager en beslutning om, at det er elbiler, vi satser på i Danmark.
Det tror jeg er mindst lige så vigtigt som at bygge den vedvarende energi, men det er selvfølgelig et både-og, og det er måske især på de tre områder, at jeg godt kunne tænke mig at høre om regeringen har noget på vej, andet end at det står stille, som det har gjort de seneste år.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Altså, grundanalysen deler vi, og jeg håber også, at spørgeren ved – vi har jo snakket om det her før – at det ikke er Danmark, der har kæmpet imod, at vi ikke allerede er ude af den russiske gas og olie.
Det har været det danske synspunkt igennem rigtig mange år, altså siden krigen startede, og det er det, vi har arbejdet for.
Jeg er også glad for, at vi i går fik et flertal, men det er ikke Danmark, der har været fodslæbende på det her område tværtimod.
Jeg er sådan set også enig i, at det er bedre, vi producerer vores egen energi i Europa, end at vi importerer den udefra.
Jeg vil sige, at i forhold til rækkefølgen – for der vil jo næsten altid være en rækkefølge – er det vigtigste for mig, at vi bliver uafhængige af Putins olie og gas.
Det er prioritet nummer et, og derfor kan jeg sådan set godt leve med en import fra nogle andre steder, for det er ligesom min førsteprioritet.
Men jeg vil da allerhelst hen til et sted, hvor vi kan producere energien selv, og derfor skal vi jo videre med havvind, og vi skal videre med at bruge de energiformer, som vi er gode til at producere i bl.a. Danmark, og det tror jeg ikke vi bliver uenige om.
For det første synes jeg ikke, det er et retvisende billede af reformen, for man glemmer i sin beskrivelse at sige, at der også er nogle, der har oplevet en ydelsesfremgang, og at der er et særligt fokus på børn og på børns muligheder for f.eks. at kunne deltage i idræts- og fritidslivet.
Det mener jeg har været det rigtige at gøre.
For det andet glemmer man at fortælle, at det er blevet nemmere for en kontanthjælpsmodtager at komme ud og få nogle timers arbejde.
Jeg har det grundlæggende sådan, at med meget, meget få undtagelser kan alle mennesker arbejde noget, og jeg er stærk fortaler for, at vi hjælper folk ind på arbejdsmarkedet.
Jeg synes også, man glemmer at fortælle, at der er historisk mange i beskæftigelse, og at nogle af dem, der var på kontanthjælp tidligere, er i arbejde.
Jeg tror egentlig, at det, der er den største udfordring, hvad det her angår, er, at der mangler billige boliger.
Og der må beskæftigelsesministeren jo så diskutere med de pågældende kommuner, hvordan vi sikrer, at der er boliger nok til de indkomstgrupper, der er.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-21:
Mange tak for det, formand, og goddag til statsministeren.
Den vigtigste beslutning, der blev taget i den her uge, blev taget i Bruxelles i går, hvor man besluttede at gøre sig fri af russisk gas – endelig, fristes man til at sige.
Det sker godt nok først i løbet af 2027, så vi bliver ved med at finansiere Putins krig i 2 år mere, men nu er der dog i det mindste taget en principbeslutning.
Nu er det helt store spørgsmål jo så, hvordan man vælger at gøre det, altså om man erstatter én afhængighed med en ny afhængighed ved simpelt hen bare at importere LNG-gas fra Trumps USA eller uran fra Rusland eller endnu mere olie fra Saudi-Arabien og Iran, hvilket jo vil være med til at holde de europæiske energipriser oppe.
Jævnfør den diskussion, der lige har været – det kan så undre, at Dansk Folkeparti ikke er mere optaget af det – er de europæiske energipriser jo tre til fire gange højere end i Asien og USA, fordi vi er så afhængige af import af fossile brændstoffer for 450 mia. euro hvert år.
Derfor handler mit spørgsmål til statsministeren om følgende: Hvis det skal lykkes strukturelt at gøre sig fri af fossile brændsler udefra, kræver det jo, at de enkelte medlemslande faktisk leverer en omstilling, altså en elektrificering og opbygning af grøn vedvarende energi, som industrien kan køre på, og som kan sænke priserne for hr. og fru Danmark, ikke bare i 2 år via elafgiften, hvilket jeg er glad for, men som også strukturelt vil øge konkurrencekraften og købekraften i den danske befolkning.
Vi har fra Radikales side fremlagt et udspil om en fuld grøn udfasning af sort energi på 5 år i Danmark, og det får vi billigere energi ud af, men det kommer ikke af sig selv.
Jeg ved ikke, om regeringen har haft lejlighed til at kigge på den plan, men ville det ikke være en idé at skrue lidt op for udfasningen af fossile brændsler i Danmark over de næste 5 år?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Hvorfor gennemførte Dansk Folkeparti egentlig ikke et lønløft, da man havde muligheden?
Hvorfor gennemførte man ikke at fjerne momsen på fødevarer, da man havde muligheden?
Sagen er, at man gjorde ingen af delene.
Til gengæld lukkede man markant flere asylansøgere ind i Danmark.
Lad os nu lige få proportionerne på plads.
Har vi et problem i Danmark med stigende fødevarepriser?
Har vi tænkt os at gøre noget ved det?
Ja, det kan spørgeren – jeg skulle til at sige bande på, men det må man ikke sige i Folketingssalen – stole på at vi gør.
Jeg vil ikke anerkende, at det nærmest er ligegyldigheder, når vi fjerner punktafgifter, når vi fjerner elafgiften, når vi reducerer forældrebetalingen i daginstitutioner, reducerer betalingen for de ældre, og når vi hæver en ældrecheck.
Det er ikke ligegyldigheder.
Det kommer til at have en reel betydning.
Er vi færdig, er alle problemer løst?
Nej, men så lad os tage fat på den opgave.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-21:
Man sænker elafgiften i 2 år.
Der får de danske familier lidt flere penge i lommen, og dem skal de så bruge på fødevarer, hvor priserne er fuldstændig eksploderet.
Hvad er det fede ved at få en skattelettelse, som allerede er allokeret til noget, man skal?
Alle mennesker skal jo spise.
Det er jo dejligt med lønløftet.
Det har vi bakket op om.
Men det er jo ikke kun fødevarerne, der er stiger.
Det bliver dyrere at bo, det bliver dyrere at lade sig befordre.
Danmark tror jeg nærmest er det dyreste land i Vesten – måske med Liechtenstein eller sådan et eller andet milliardærparadis som undtagelse – at bo i.
Jeg synes, det er for fattigt, hvad regeringen gør, og at man ikke engang spejler det, der foregår i vores nabolande, forstår jeg slet ikke.
Man kan selvfølgelig glæde sig over, at folk, som bor her i Østdanmark så kan få kan de der par tusinde kroner mere ved lavere elafgift.
Det er godt, for så kan man køre over Øresundsbroen og handle i Sverige, for de kan godt finde ud af det at have billigere fødevarer.
I Sønderjylland kan man selvfølgelig også gøre det.
Der kan man lige køre til Fleggaard og bruge de der penge.
Men hvad med dem, der bor i Roskilde, på Fyn eller i Nordjylland?
De må så bare se pengene fra elafgiften fordufte, fordi statsministeren er magtesløs i forhold til at gøre noget ved fødevarepriserne.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Det er lige præcis det strukturelle, som har den største betydning.
Derfor kan man jo godt også gøre noget med enkeltelementer.
Det lønløft, vi har givet f.eks. i den offentlige sektor, er jo strukturelt.
Det har både betydet, at der i mine øjne er en række er vores allerallervigtigste medarbejdere, der nu får mere løn for at gå på arbejde, og det er vigtigt, og det betyder også noget i forhold til de stigende fødevarepriser.
Hvis man er social- og sundhedsassistent, er det da vigtigt, at der er kommet et lønløft.
Det er da rigtig, rigtig vigtigt endda.
Det er ikke alene vigtigt, i forhold til at man kan betale, når man skal gå ned i supermarkedet, det er også rigtig vigtigt, i forhold til at vi nu har færre rekrutteringsproblemer i den offentlige sektor.
Det betyder noget for vores gamle mennesker, om der er en sygeplejerske på arbejde, når man bliver indlagt, og om vi formår at fastholde vores dygtige social- og sundhedsassistenter og -hjælpere.
Så vi har givet et lønløft, vi har givet nogle skattelettelser, og der er forhandlet gode overenskomster.
Vi synes bare ikke, det er nok.
Så kan man jo godt sige: Jo, jo, men det er jo bare sådan en lille ting med elafgiften.
Men for en børnefamilie er det flere tusinde kroner.
Det er da noget, man kommer til at kunne mærke, ligesom når vi sænker betalingen for ældremad.
Der kan man jo godt stå kan sådan lidt næsten hovskisnovski, synes jeg, fra spørgerens side og sige: Er det ikke ligegyldigt?
Det er da ikke ligegyldigt.
For hvis man er afhængig af at få bragt mad udefra, er det da rigtig godt, at den pris kommer ned.
Det er jeg glad for at vi foreslår at bruge flere millioner kroner på.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-21:
Jeg vælger at fokusere på fødevarepriserne, for jeg synes, det er så vigtigt.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg synes, det er fattigt, at man giver en skattelettelse, som man gør på elafgiften, hvilket jeg egentlig grundlæggende synes er godt, men som danskerne jo så ikke kommer til at mærke, fordi den så skal gå til at kompensere for, at man ikke har været i stand til at få inflationen under kontrol.
Det er jo rigtigt, at inflationen også er der i andre lande, bevares, men de gør så også det, der er det fornuftige, nemlig at sænke fødevaremomsen, fjerne punktafgifterne og fjerne den regulering, som gør fødevarerne dyrere.
Danmark er i dag det næstdyreste land i EU at være forbruger i.
Ud af 10 kr., som statsministeren, jeg og alle andre danskere lægger for indkøbskurven, går hver tredje i statskassen – hver tredje. Hvad med at lempe på det tryk i stedet for at lave sådan en lille knibtangsmanøvre, som det er at have fjernet elafgiften, lige indtil folketingsvalget så er overstået?
Hvorfor ikke gøre noget strukturelt for at hjælpe danskerne?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Det er, at det heldigvis ikke er rigtigt.
Hvis vi tager det, som jeg tror ligger både spørgeren og mig meget, meget på sinde, nemlig udlændingepolitikken, så kom der jo mange flere asylansøgere til Danmark, dengang Dansk Folkeparti havde ansvaret.
Vi kan sagtens være uenige om ting, vi er uenige om, men vi burde jo sådan set glæde os over det, når noget går godt.
Dengang Dansk Folkeparti havde flertallet sammen med bl.a. fru Inger Støjberg, kom der mange flere asylansøgere hertil, og der blev ikke udsendt ret mange mennesker herfra.
Så er det der omkring fødevarepriser.
Det er bare, når det ligesom bliver hevet ind, at man andre steder har et anderledes momssystem; ja, men man har jo stadig væk også mange steder højere inflation og fødevarepriser, så det er i mine øjne ikke sådan, at der er ét greb, der kan løse det.
Det er derfor, vi gør flere ting på samme tid.
Hvis man er folkepensionist og elafgiften bortfalder de næste par år, kan man mærke det.
Den folkepensionist, der har fået en permanentgørelse af den forhøjede ældrecheck, kan jo mærke det.
Når det lige om lidt, forhåbentlig, efter en finanslovsaftale er sådan, at den mad, man får bragt hjem, hvis man har behov for det, koster mindre, så kan man mærke det.
Jeg kommer aldrig til at påstå, at vi har løst alle problemer, men jeg kan da se, at vi på en række områder har et Danmark, der er stærkere end dengang, nogle andre havde ansvaret, f.eks. at så mange danskere er i arbejde.
For hvis der er noget, der betyder noget for danskernes privatøkonomi, for deres frihed og for deres muligheder, så er det jo, at mor og far er i arbejde, og der er heldigvis også langt flere danskere nu, der går på arbejde, end vi så tidligere.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-21:
Tak for det, formand, og jeg skal beklage, at jeg kom for sent.
Jeg var opholdt andetsteds, men kunne på vej herind høre noget af den debat, som statsministeren har haft med de andre partiformænd, og når jeg sådan sidder og hører det i en sammenhæng, hæfter jeg mig ved, hvor meget den her regering i virkeligheden er magtesløs over for.
Altså, man er ikke i stand til at sætte lås på Kærshovedgård, selv om folk i Midtjylland lever i ængstelse og bekymring og nogle mister deres familiemedlemmer.
Man er tilsyneladende ikke i stand til at gøre noget ved fødevarepriserne og den sociale ubalance, der opstår af det.
Man kan slette nogle sms'er.
Ja, det kan man finde ud af, men på hovedparten af områderne er den her regering jo nærmest magtesløs.
Det er et billede, som også får mig til at tænke på den debat, der just var med hr. Pelle Dragsted i forhold til fødevarepriserne.
Da Dansk Folkeparti jo for, jeg tror mere end 3 år siden foreslog, at vi dog gjorde ligesom vores naboer Tyskland og Sverige og reducerede fødevaremomsen for at imødegå den stigning, vi allerede på det tidspunkt kunne se ville komme, og som jo bare er eksploderet siden hen, så fik vi at vide, at det kunne man ikke på grund af noget it og teknik.
Man sidder jo tilbage med en regering, som hele tiden skubber dårlige undskyldninger foran sig på alle de områder, som virkelig betyder noget for rigtig mange danskere.
Når jeg ser min indbakke, Messenger, Instagram osv., som jeg virkelig synes er vigtige steder at være, selv følge med og selv svare, fordi man får en fornemmelse af, hvad der rører sig derude, så er det jo præcis det, der bekymrer folk: den lukkethed, som vi ser i forhold til sms'er, den udlændingepolitik, som sejler fuldstændig, og så det svigt i forhold til de mange danskere, som ikke kan fylde indkøbskurven op.
Hvad er egentlig statsministerens svar til alle dem, der sidder med en følelse af, at vi har en magtesløs regering?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Men det ville vel gøre debatten en lille smule mere reel, hvis man havde det inde, som vi har gjort.
Spørgeren glemmer jo at sige, at vi har hævet ældrechecken, og det har vi gjort sammen med de regeringspartnere, vi har.
Det har vi jo gjort, og nu foreslår vi at fjerne elafgiften, og det kommer man jo til at kunne mærke meget direkte som folkepensionist.
Vi foreslår at sænke prisen på ældremad, og det er jo noget, man kommer til at opleve hver eneste dag, og sådan kunne jeg fortsætte.
Det betyder ikke, at vi er færdige med det her.
Jeg mener, vi skal blive ved med at adressere de problemer, der er.
Men det er jo ikke et fuldstændigt billede, som spørgeren giver.
Jeg ved godt, at man f.eks. også har været imod skattelettelser til enlige forsørgere, men det mener jeg har været det rigtige at gøre.
Kim Valentin (V), 2025-10-21:
Det er jo præcis det, som jeg hentyder til, og de spørgsmål, som SMVdanmark har stillet, synes jeg faktisk er så præcise, at man sagtens kan gå efter at få dem besvaret i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, og så må vi se.
Det er jo en solidarisk ordning, det skal vi lige huske på, så det der med, at man indbetaler til noget og får en mindre andel tilbage, end man har regnet med – samlet set er det alligevel godt 0,5 mia. kr., og det er jo også penge – er noget, vi er nødt til at være opmærksomme på.
Når vi har med små og mellemstore virksomheder at gøre, er de jo følsomme på alle omkostninger, der er for dem, og det er rigtigt, at det er vi i Venstre meget opmærksomme på.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kan ikke lige huske, hvordan formuleringen var, men jeg bemærkede, at ordføreren nævnte, at spørgsmål fra SMVdanmark var noget, der ville blive taget til efterretning.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren blev lidt mere skarp på det, for jeg tror på, at ordføreren ligesom jeg brænder for de små selvstændige og godt kan se uretfærdigheden i, at de i virkeligheden bærer en stor del af den økonomiske byrde uden selv at få glæde af det.
Sandheden er vel, at vi er et land af lønmodtagere og nogle gange glemmer, at det er anderledes at være selvstændig og have en virksomhed.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er med på, at vi ligesom arbejder aktivt for at få gjort noget ved den uretfærdighed, der måske ligger i den fordeling, der er i det nuværende forslag.
Kim Valentin (V), 2025-10-21:
Tak til formanden.
Og tak for ordet.
Lovforslaget betyder, at bidraget stiger fra 1.550 kr. til 2.200 kr. årligt.
Det ikke en beslutning, vi i Venstre sådan bare tager let på, for når erhvervslivet pålægges en større udgift, skal det ske med omtanke og en klar begrundelse.
Det er i dette tilfælde nødvendigt for at sikre, at ordningen også fremover hviler på et sundt økonomisk grundlag.
Baggrunden er, at udbetalingerne fra barselsudligningsordningen er steget de senere år.
I den sammenhæng har SMVdanmark stillet en række spørgsmål, som jeg noterer mig, og som jeg vil tage med mig i det videre arbejde.
Udviklingen vidner om, at flere tager den orlov, de har ret til, ikke mindst mænd.
Det er en positiv samfundsudvikling, at flere fædre tager del i barslen og familielivet.
Samtidig er satsniveauerne og de perioder, der gives ret til udbetaling i, løbende blevet udvidet over tid.
Når flere benytter ordningen, og ydelserne samtidig bliver højere, lægger det et vist pres på ordningens økonomi, og da ordningen udelukkende finansieres af bidrag fra private arbejdsgivere og selvstændige, er det nødvendigt at justere bidraget for at bevare balancen.
Med de bemærkninger kan jeg fortælle, at Venstre støtter op om lovforslaget, og vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2025-10-21:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt, som der står i dagsordenen, at det handler om barsel og om den ordning, vi har, hvor arbejdsgiverne indbetaler til en fælles fond, og når man så har medarbejdere på barsel, kan man, om man så må sige, trække på den fond.
Det, vi skal gøre med det her lovforslag, er at hæve bidraget, som man betaler ind til fonden, og det dækker jo over den faktisk positive udvikling, at der er flere selvstændige og lønmodtagere, herunder flere mænd, som tager længere barsel.
Men jeg vil også tillade mig at glæde mig over, at der eksempelvis er flere selvstændige, som tager barsel, og jeg vil håbe, der kommer endnu flere selvstændige.
For en af de ting, vi har diskuteret i den her forbindelse, er, at de selvstændige stadig væk betaler mere ind til ordningen, end de får ud, og det er jo forhåbentlig noget, der vil ændre sig, når flere selvstændige får mulighed for, om man så må sige, at gøre brug af den mulighed, de har, for at holde barsel.
Vi støtter forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
... ja, der bliver refereret til myndigheder.
Det har jeg ikke nogen mulighed for at gå ind i; det må myndighederne selv svare på.
Jeg ved, at spørgeren og jeg har været meget, meget uenige om den danske coronahåndtering.
Jeg håber, at man kan se, at den virkede: Vi fik et land igennem en pandemi, og vi stod sådan set stærkere på en række parametre, bl.a. vores økonomi, på den anden side af det her.
Men jeg har ikke mulighed for lige at gå ind i konkrete myndighedsformuleringer.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-21:
Men det er jo lige præcis den gruppe, der er resultatet af den her kontanthjælpsreform, som er de allermest udsatte, og det er dem, der så nu bliver endnu mere udsat ved at få frataget bl.a. deres boligsikring.
Men det her er jo en reform, som også rammer børnene, for én ting er at få et tilskud til fritidsorganisationer – det er fint nok – men det rammer jo også børnene, når det rammer hele familien, og i forvejen er der næsten 50.000 fattige børn i Danmark.
Det mener jeg simpelt hen ikke vi kan være bekendt, slet ikke på et tidspunkt, hvor vores samfund aldrig har været rigere.
Jeg tror ikke på, at det er løsningen at straffe de mest udsatte eller skære ned i deres ydelser, nærmest tværtimod.
Derfor håber jeg, at regeringen vil kigge i det katalog, som handler om at forebygge børnefattigdom, og som mere end 21 danske organisationer har formuleret sidste år, bl.a. Mødrehjælpen, Kirkens Korshær og Red Barnet.
De foreslår bl.a. at rulle kontanthjælpsreformen tilbage og genindføre en fattigdomsgrænse, og det håber jeg naturligvis at statsministeren og regeringen vil kigge på.
Derfor vil jeg spørge, hvad statsministeren konkret vil gøre for at reducere børnefattigdommen i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-21:
Ja, for vi har jo tilfælde, hvor retssystemet, dommerne sænker et indrejseforbud fra 12 år til 6 år.
Det er jo et skøn, dommerne vælger at foretage, fordi vi herinde fra Folketingets side har givet dem lov til at foretage det skøn.
Vi siger ikke, at det bliver for bestandigt, og så kører vi med indrejseforbud i stedet for.
Jeg skal nok lade være med at stille spørgsmål til sms'er, det kommer vi til i morgen, men jeg kunne godt tænke mig at høre her til sidst, om det stadig væk er statsministerens holdning, og om man deler den holdning, som myndighederne havde under coronaen, nemlig at unge mennesker, som ikke lader sig vaccinere, lever livet farligt.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Ja, det var over grænsen, men det var til gengæld rigtigt, for det er det, de gør.
Jeg er villig til at gå så langt, som vi overhovedet kan inden for de internationale regler.
Jeg anerkender, at der her er et dilemma.
Jeg tror egentlig ikke, at spørgeren er i tvivl om, at hvis det stod til mig, skulle alle kriminelle udlændinge sendes ud af Danmark, og jeg vil gerne gøre det for bestandig.
Vi taler ikke om en lille forseelse.
Alle kan komme til at begå fejl, men når det handler om narko, når det handler om vold, når det handler om voldtægt, når det handler om alt det der, er det ud, farvel, vi gider ikke se dig igen, og du må gerne tage din familie med, og du skal ikke komme tilbage.
Det er min holdning, og det tror jeg ikke vi er uenige om.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-21:
Men kære statsminister, det er jo ikke virkeligheden for, hvad den her regering gør, og hvad statsministeren, som har siddet ved magten i 6 år, gør.
Udviste kriminelle udlændinge bliver ikke udvist for bestandig, selv om de godt kan blive det.
Og vi snakker ikke om konventioner eller noget som helst, men det er, fordi vi har et retssystem, som vælger at give dem indrejseforbud i 6 eller 12 år i stedet for at udvise dem for bestandig – noget, vi kunne gøre her i Folketinget.
Det kan vi ikke skyde på nogen europæiske konventioner eller på alt muligt andet, for det er ansvaret herinde, hvor man kunne ændre det med det samme, hvis man havde den politiske vilje og det politiske mod til at gøre det.
Vil statsministeren gå sammen med Borgernes Parti og lave den ændring?