Kaare Dybvad Bek (S), 2022-01-27:
Jamen det er jeg sådan set enig i, altså at der er nogle helt grundlæggende principielle udfordringer ved folkeafstemninger.
Jeg synes jo, at hvis man ser sådan hen over folkeafstemningernes verdenshistorie, er det da klart, at 2016 jo har vist sig efterfølgende at være et dårligt år for folkeafstemningernes verdenshistorie.
Altså, det britiske valg har jo ført til en stor splittelse og en masse andre udfordringer, som er kommet siden hen, og som ikke var gennemtænkt på det tidspunkt, hvor man afholdte folkeafstemningen.
Og det er netop risikoen ved at lave folkeafstemninger; men det ændrer jo ikke ved, synes jeg, at der kan være masser af positive ting ved det.
Og der tror jeg da, når man ser tilbage på det, at det egentlig var meget fint, at man fik den temperaturmåling på nogle af de ting, i stedet for at man bare havde kørt på og så udvidet med nogle langt videre beføjelser, både i forhold til geografisk udvidelse og juridiske udvidelse, end hvad vi snakker om i dag.
Så jeg synes, at der er nogle store fordele ved at kunne lave folkeafstemninger.
Men det er klart, at det ikke må være noget a la ugens folkeafstemning nede i den lokale idrætshal; det skal være noget, der er beregnet til helt særlige lejligheder.
Jo, jeg er enig i, at det er snævert, men jeg mener også, at det skal være snævert på den måde, at en bindende folkeafstemning selvfølgelig skal have samme udstyr som et reelt valg.
Det vil sige, at man skal ned og stemme, at der skal være valgtilforordnede, at der skal være valgstyrere, at der skal være det samme.
For hvis det viser sig, at der er fejl i det, er det trods alt noget andet, end hvis det er en vejledende folkeafstemning.
Så vil jeg også bare sige til det med, om man er ude af trit med befolkningen: Altså, der var massivt flertal imod Storebæltsbroen, og hvis man lavede en folkeafstemning i dag, tror jeg, at der ville være et endnu større flertal for den.
Så nogle gange har politikerne jo også ret, trods alt.
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti har genfremsat et forslag, der pålægger regeringen inden udgangen af folketingsåret at fremsætte lovforslag om, at borgere kan forlange bindende kommunale folkeafstemninger.
Formålet med forslaget er at øge den lokale borgerinddragelse og dermed styrke det lokale demokrati.
Det er bestemt et anerkendelsesværdigt formål at styrke lokaldemokratiet, hvilket regeringen selvfølgelig støtter, men regeringen er ikke enig i, at det er det rette redskab til at styrke det lokale demokrati, og derfor kan vi desværre ikke støtte det her beslutningsforslag.
Som reglerne er i dag, kan et flertal i kommunalbestyrelsen beslutte at udskrive og afholde en vejledende eller en bindende kommunal folkeafstemning.
Muligheden for kommunalbestyrelsen til at udskrive en bindende kommunal folkeafstemning blev indført ved lov i 2018, da det blev vedtaget med et bredt flertal her i Folketinget.
Ingen af kommunerne har endnu benyttet muligheden for at afholde en bindende kommunal folkeafstemning, men muligheden er der, og det er godt.
I Danmark har vi et repræsentativt demokrati, både i kommunerne, i regionerne og her i Folketinget, hvor borgerne vælger repræsentanter til at træffe løbende politiske beslutninger.
Kommunalbestyrelsen træffer de politiske beslutninger ud fra et helhedssyn, hvad tjener kommunens borgere bedst, også på lang sigt, og med den ordning, som beslutningsforslaget lægger op til, indfører man et element af direkte demokrati.
På den måde giver man borgerne mulighed for at få mere direkte indflydelse på de beslutninger, der træffes i deres lokalområde.
Det kan være et redskab til at få større demokratisk engagement blandt borgerne, men det vil selvfølgelig også samtidig have en række konsekvenser for det repræsentative demokrati.
Med den foreslåede ordning vil det blive overladt til en mindre gruppe vælgere, der ikke nødvendigvis er repræsentative for vælgerne i kommunen, at beslutte, hvilke kommunale sager der skal laves folkeafstemning om, og man risikerer, at folkeafstemninger på borgernes initiativ pålægger kommunalbestyrelsen at gennemføre beslutninger, der griber ind i kommunalbestyrelsens langsigtede politiske beslutninger og prioriteringer.
Man risikerer, at kommunalbestyrelsen hindres i at træffe de beslutninger, der er upopulære, men som kommunalbestyrelsen nu engang må tage på sig, fordi de er nødvendige i den politiske prioritering, eller at der bliver en berøringsangst over for en type af upopulære beslutninger.
Det kan f.eks. være, at kommunalbestyrelsen har besluttet at gennemføre en konkret besparelse for at få frigivet økonomiske ressourcer til at forbedre serviceniveauet i ældreplejen.
Her kan man forestille sig, at det, at mere ressourcestærke borgere har en interesse i at bevare skolen i lokalområdet, hindrer kommunalbestyrelsens beslutning på bekostning af de svagere borgere i kommunen, som måske ikke har den samme energi til at starte en underskriftsindsamling.
En anden udfordring ved den foreslåede ordning er, at den kan medføre en betydelig økonomisk og administrativ byrde for kommunerne, hvis der skal afholdes et større antal kommunale folkeafstemninger.
En folkeafstemning er noget vigtigt, og det er noget alvorligt.
Det kan sætte valgdeltagelsen over styr, også i forhold til andre valghandlinger, hvis det bliver noget, som man stemmer om, som bliver trivielt.
Derfor er det regeringens holdning, at ulemperne samlet set overskygger de fordele, som forslaget selvfølgelig også vil medføre i et lokalt demokrati.
Som jeg har nævnt, har vi repræsentativt demokrati i Danmark, også i kommunerne.
Borgerne har hvert fjerde år mulighed for at få indflydelse på, hvem der skal træffe politiske beslutninger i deres kommune i såvel større som mindre sager, og det forslag, som vi behandler i dag, kan risikere at undergrave det repræsentative demokrati.
Hvis det sker, er det jo godt, og hvis ikke det sker, er det måske også, fordi sagerne nogle gange er for små til at blive behandlet – i hvert fald ved en folkeafstemning.
Hertil kommer, at man i flere kommuner giver borgerne mulighed for at oprette borgerforslag, som kommunalbestyrelsen behandler, hvis der er et tilstrækkeligt antal borgere i kommunen, som stemmer for forslaget.
Regeringen støtter som sagt det formål, der ligger bag det her, netop at styrke det lokale demokrati, men vi mener, det skal ske inden for de eksisterende lovgivende rammer.
Der er mulighed for både vejledende og bindende folkeafstemninger, så regeringen kan derfor ikke støtte det her forslag.
Tak for ordet.