runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-02-20:
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi allesammen har mulighed for at få den uddannelse, vi har behov for, i løbet af et helt arbejdsliv.
Noget af det, jeg håber vi kan få adgang til på baggrund af den debat, vi har haft om det her forslag, er at se på, hvordan vi sikrer, som hr. Jacob Mark netop sagde tidligere, at man, når man i løbet af sit liv har brug for ny uddannelse, kan få mere uddannelse og få den uddannelse, man har brug for, for at kunne bidrage i arbejdslivet, hvilket vi allesammen gerne vil, og hvilket vi alle sammen gerne vil have er muligt.
Vi er blevet klogere i den proces, der har været.
Da vi i sin tid vedtog det her forslag, handlede det om at finde et provenu i forbindelse med noget om dagpengene, og det var egentlig det, der var i fokus.
Jeg tror ikke, at nogen havde forestillet sig, at det havde den kæmpestore effekt på rigtig, rigtig mange studerende, der fik den oplevelse, at de nu ikke længere kunne få den uddannelse, de havde brug for.
Så kan man altid tage en diskussion af, hvor mange – eller hvor få – det var, det konkret ramte, men det har haft en betydning for den mentale indstilling til det at tage en uddannelse, og det er skammeligt.
Derfor håber jeg, at når vi nu vedtager det her forslag i dag, sender vi også et signal om, at det skal være muligt at få den nødvendige uddannelse i sit arbejdsliv – ikke at man nødvendigvis skal tage en, to eller tre uddannelser efter hinanden, men at man meget gerne må tage en uddannelse, gå ud og bruge den og finde ud af, at man har brug for noget mere, og så komme tilbage og tage det.
Derfor er vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig med til at vedtage forslaget her i dag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-02-20:
Tak for det.
Jeg har bedt om ordet, fordi det for mig også virkelig er en stor dag i dag.
Tak for talen til hr. Jacob Mark.
Jeg synes, det var rigtig fint at henvise til hr. Lars Løkke Rasmussen, som jo netop sagde det her, for han præsenterede det her såkaldte Disruptionrådet til at se på, hvordan fremtiden former sig, og hvordan vi indretter det her samfund, sådan at alle får muligheder i det, og sådan at mange flere får flere muligheder for at udfolde deres liv og få et bedre liv i Danmark.
Og hvis ikke det er formålet med det, vi laver herinde, hvad er så?
Men en anden grund til, at jeg også gerne ville herop, er egentlig, at jeg gerne vil anerkende, at vi i Folketinget kan indrømme fejl.
Et flertal indrømmer nu – i hvert fald en del af det – at det var en fejl at indføre det her uddannelsesloft, og det synes jeg er stort.
Og jeg synes, det er stort, at vi kan have debatterne.
Det kom ikke igennem, men kære alle jer, der stillede det: Se nu, hvor vi er nået til.
Jeg var på talerstolen, da uddannelsesloftet blev indført.
Det blev vedtaget ved en tredjebehandling af en anden lov via en bemærkning, og der var rigtig mange af jer, der slet ikke havde opdaget, at det var blevet indført, også nogle af jer fra de partier, der var for.
Dengang var det helt umuligt at opdrive journalister, der interesserede sig for det, for det var ikke en Christiansborgsag.
Men derude, hvor det gjorde en forskel for de unge, opdagede de unge det godt.
Og deres forældre opdagede godt, at det her satte noget helt forkert i gang i hovederne på deres børn.
Det tog nogle måneder, før det blev en debat herinde dengang for 4 år siden, men det blev en debat, og det blev det, fordi det var noget, der betød noget virkeligt for mennesker.
Det havde langt større betydning end det, der var opfattelsen herinde.
Det er jo bare en erkendelse og en læring, vi må tage, og vi må alle sammen være dygtigere til at tænke over, hvilken betydning det har at huske at lytte til dem, som en lov kommer til at have indflydelse på.
Nu afskaffer vi det her uddannelsesloft.
Det er godt, for i fremtiden skal vi ikke have loft over uddannelse.
Det skal være sådan, at vi alle sammen får bedre adgang til uddannelse i løbet af hele livet.
Så det er en rigtig god dag i dag.
Jacob Mark (SF), 2020-02-20:
Det er dejligt at være folketingsmedlem – især på en dag som i dag, hvor vi har meget at fejre, f.eks. det, der nu skal ske, hvor vi afskaffer uddannelsesloftet.
Typisk er det sådan, at når man fejrer ting, har man det med at citere klogere mennesker end en selv, store mennesker, der før i tiden har ment mangt og meget, og som har haft mange kloge betragtninger om livet.
Jeg vil egentlig også i den her anledning, som er meget glædelig, citere et sådant menneske, nemlig hr. Lars Løkke Rasmussen.
Den dag, uddannelsesloftet blev vedtaget, sagde han noget, som jeg er fuldstændig enig i.
Han sagde: »Én ting, der er klart, er, at forandring er det eneste konstante.
Så den der tanke om, at man får en given uddannelse, og så klarer man sig med den resten af livet, hører nok fortiden til.«
Det synes jeg var en meget, meget klog betragtning om uddannelse og om, hvordan vi skal indrette vores samfund.
Jeg tror på, at vi får et mere foranderligt samfund, hvor man skal kunne gå ud og arbejde og hurtigt vende tilbage og tage enten efter-/videreuddannelse eller en ny uddannelse, hvis man finder ud af, at man ikke er kommet på den rette hylde.
Jeg tror, vi kommer til at arbejde lidt mindre og uddanne os lidt mere, og i det hele taget tror jeg, vi får brug for at skabe et mere fleksibelt arbejdsmarked, hvor uddannelse og arbejde smelter mere sammen.
Det giver ikke mening på et tidspunkt, hvor vi mangler lærere, at en socialrådgiver, der finder ud af, at hun eller han gerne vil bruge sin tid sammen med børn, der skal blive klogere, ikke kan få lov til at blive lærer.
Det giver ikke mening på et tidspunkt, hvor vi mangler pædagoger, at et menneske, der har læst pædagogik på Aarhus Universitet, ikke kan blive pædagog, fordi vedkommende bliver ramt af uddannelsesloftet.
Der er ingen logik i, at mennesker, der gennem deres uddannelse har fundet ud af, at de har valgt forkert i første omgang, og er blevet klogere, ikke skal kunne vælge en anden uddannelse.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi nu – et flertal i Folketinget – afskaffer uddannelsesloftet.
Tak til de mange, der har været med til at kæmpe imod det fra starten.
Jeg håber, at Venstre gør det, som de sagde i valgkampen at de ville, nemlig afskaffer uddannelsesloftet, når de får lejligheden.
Indtil videre har de meddelt, at de vil stemme gult.
Jeg håber, at de lytter til den kæmpe af en politiker, som sagde, at forandring er det eneste konstante, og at vi får brug for at uddanne os hele livet, nemlig hr. Lars Løkke Rasmussen, og skaber et uddannelsessystem, hvor man kan uddanne sig hele livet.
Og så håber jeg, at de giver de unge ude på uddannelsesinstitutionerne den sikkerhed, at uddannelsesloftet hører fortiden til, og at uddannelsesloftet, uanset hvem der sidder i regering, for fremtiden ikke kommer tilbage.
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-20:
Som de skarpe observatører, der er her i salen, sikkert kan bemærke, er jeg ikke fru Katrine Robsøe, som har været vores ordfører på den her sag.
Grunden til, at jeg lige tager ordet, er, at vi nu står i den situation, at det her lovforslag indeholder to dele.
Radikale Venstre er tilhængere af det ene, men modstandere af det andet.
Derfor vælger vi så ud fra en samlet betragtning at stemme nej.
Vi er tilhængere af, at erhvervsministeren kan give en dispensation, så en kommune kan bygge, hvor der er lugtgener i forvejen.
Det er jo især Aarhus Kommune, der har været genstand for diskussion her, fordi man i Aarhus ønsker at bygge på havnen, hvor der er en oliemølle, der af og til lugter.
Vi vil gerne være med til, at der kan gives en dispensation, og støtter den del af lovforslaget.
Til gengæld har vi hele tiden været modstandere af, at man tillader at bygge i kystzonen rundtomkring i Danmark.
Det er den anden del af lovforslaget, hvor man vil forlænge det antal år, man har til at få bygget de forsøgsprojekter.
Det er vi imod, og det vægter vi højere end at give den her dispensationsmulighed, og derfor stemmer vi nej til lovforslaget.
Signe Munk (SF), 2020-02-20:
Tak for et godt svar fra ordføreren.
Jeg nåede simpelt hen at få trykket mig ind, inden ordføreren svarede på den sidste del, der netop handlede om også at acceptere, at der formentlig kommer til at være en tidshorisont, hvor det så bliver lidt dyrere at få blandet de bedst mulige brændstoffer i tanken for klimaets skyld.
Men så må der leveres den betaling.
Og det, jeg hører fra Venstre, er, at I er villige til at lave den prioritering.
Og det tror jeg er vigtigt for klimaet.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-02-20:
Tak for talen.
Jeg er enig i meget af det, der bliver sagt, men jeg sidder alligevel og bliver lidt nysgerrig, for som jeg har forstået Nye Borgerlige, ønsker man en meget, meget lille offentlig sektor og massive skattelettelser, og når man så ikke engang vil spare her, bliver jeg lidt interesseret i at høre, hvor det så er, man har tænkt sig at spare på den offentlige sektor.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-20:
Tak for spørgsmålet.
I Nye Borgerlige går vi bestemt ind for en mindre offentlig sektor.
Vi går sådan set også ind for minusvækst i den offentlige sektor.
Det har vi fra starten været ret klare om.
Vi mener sådan set ikke, at man skal spare på det her område, fordi det netop ikke giver mening at lægge låg på dér, hvor folk netop kan ændre mening.
For man kan stadig væk være til gavn for arbejdsmarkedet, selv om man har taget en uddannelse og senere i livet finder ud af, at man hellere vil en anden vej.
Vi vil langt hellere kigge på mange andre forskellige ting.
Vi vil gerne kigge på, hvordan man generelt kan spare på administrationen i det offentlige.
Vi vil gerne se på, hvordan man kan gøre tingene smartere og klogere.
Det er sådan set vores politik.
Det har vi lagt frem fra start.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Jeg tror da egentlig, at vi har været ret klare i vores kommunikation.
Det her handler om at begrænse forureningen.
Derfor er det også klart, at det skattesystem, der skal skrues sammen i fremtiden, skal tage højde for det.
Det, der selvfølgelig ligger som en meget stor udfordring, er, at vi har lavet et skattesystem, hvor vi jo sådan set fornuftigt nok i udgangspunktet har beskattet noget af det, vi gerne vil begrænse, nemlig fossile brændstoffer.
I en situation, hvor vi så bevæger os væk fra fossile brændstoffer, opnår vi en masse fordele, men vi står jo med den yderligere udfordring, at vi så mangler et provenu, og eftersom vi har en velfærdsstat, der skal finansieres – det har vi tit diskussioner om i den her sal – så skal man jo finde et alternativ til det.
Jeg tror, at jeg nogenlunde anerkender præmissen for spørgerens spørgsmål, og jeg vil også sige, at det faktisk er noget, vi er ganske opmærksomme på.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Tak for det.
Derfor er der også nogle ting, man gerne vil afvente kommer fra ekspertgruppen.
Men ligesom man kan lave aftaler om en klimalov, som har en målsætning om at reducere udledningen af klimagasserne med 70 pct., uden at man egentlig ved, hvordan man når derhen, kunne man jo også have en målsætning for det grønne transportområde om, at grøn transport i fremtiden ikke skal være en skatteko, ikke skal være et beskatningselement, ikke skal finansiere alt muligt.
For transport er faktisk noget godt, og det er derfor ikke noget, som vi skal beskatte, som om det er noget, der er skadeligt for samfundet, slet ikke når den bliver grøn.
Vi skal ikke have den her ekstraskat på transport.
Så må man så senere hen finde ud af, hvordan man når det mål, hvordan man ophører med at beskatte transport, som om det er skadeligt for samfundet.
Hvorfor vil regeringen ikke her og nu gå ud og sige, at den ikke ønsker at beskatte grøn transport?
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Det er en stor fornøjelse, at et flertal af Folketingets partier står bag den her forespørgselsdebat.
Det er det, fordi flertallet viser, at Danmark er klar til en ambitiøs klimapolitik.
Sagens kerne er jo, at klimaforandringerne ikke venter på Socialdemokratiet.
Klimaforandringerne venter hverken på rapporter og udredninger eller kommissioner og partnerskaber.
Vi skal simpelt hen handle, mens vi udtænker løsningerne.
Vi skal bygge broen, mens vi kører på den, for klimaet står ikke stille.
Den her forespørgselsdebat er kommet til i kølvandet på det noget kaotiske forløb, vi havde i efteråret, da vi forhandlede iblandingskravet.
Forløbet var uskønt, og resultatet af processen uambitiøst; uskønt, fordi ministeren undervejs i processen gav os mangelfulde oplysninger om, hvor meget avanceret biobrændstof det danske marked kunne levere; og uambitiøst, fordi regeringen kun ville kigge på året 2020.
De ville kun se på, hvordan kravet til iblanding skal se ud, når 2020 bliver til 2021.
Kommer der monstro så et godt svar; måske endda en god løsning i morgen?
Som Venstre ser det, fortjener klimaet bedre, end hvad vi sammen præsterede i efteråret.
De danske virksomheder fortjener bedre, ligesom de danske forbrugere fortjener bedre.
Hvis Danmark for alvor skal lykkes med den grønne omstilling, kræver det altså, at de danske virksomheder og forbrugerne ved, hvad de kan forvente sig.
Erhvervslivet og transportsektoren kan nemlig ikke bidrage til den grønne omstilling, hvis de ikke ved, hvilke regler og krav om målsætninger de skal omstille sig efter.
Indtil videre har vi ikke set noget fra regeringens side.
Vil regeringen f.eks. lave en plan for iblandingskravet frem mod 2030?
Eller kunne man forestille sig, at regeringen vil indrette lovgivningen sådan, at det bliver mere fordelagtigt at bruge grønne drivmidler?
Hvis nu transportsektoren kunne gennemføre den grønne omstilling hurtigere ved måske at få nogle skattefordele, er det så noget, regeringen er villig til at se nærmere på?
Jeg håber naturligvis, at vi kan få nogle svar på nogle af de spørgsmål i dag.
For selv om regeringen lader til at være vældig forhippet på både klimaplan og grøn omstilling, ser det desværre ud til, at regeringen mangler den rette arbejdsindstilling.
Det betyder, at klimaet må vente; ligesom det betyder, at transportsektoren må vente.
Uden udsigt til konkrete løsninger råder usikkerheden.
Når usikkerheden råder, bliver den grønne omstilling trukket i langdrag.
Kære minister, kommer regeringen ikke snart med nogle konkrete forslag og langsigtede løsninger?
Til sidst vil jeg sige, at ministeren ikke må glemme, at han har et flertal af ordførere her i dag, der støtter den her debat og er klar – klar til at redde klimaet og klar til at drøfte løsninger.
Men der er frem for alt et flertal, der er klar til at handle nu.
Jeg ser frem til en god debat.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-20:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-20:
Det var bare, om ordføreren kan bekræfte, at man bruger over 11 mia. kr. på eksterne konsulenter, om ordføreren kan bekræfte, at man bruger 4 mia. kr. på Danmarks Radio, om ordføreren kan bekræfte, at man bruger 13 mia. kr. på jobcentrene, som heller ikke giver nogen værdi, og at man i sidste periode fra 2015-2019 gav omkring 2,5 mia. kr. mere herinde fra Folketinget og ud til kommunerne, som så brugte 435 mio. kr. af dem på centraladministration og ledelse ude i kommunerne.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-20:
Det er jo altid dejligt at få sådan nogle spørgsmål fra sådan et typisk systemparti, som har siddet herinde i ekstremt mange år, og som er meget låst fast i nogle faste kassetænkninger.
Det her handler jo sådan set om, at vi gerne vil fokusere på kernevelfærd, vi vil gerne have fokus på varme hænder.
Det er det, pengene skal gå til.
Vi ønsker en markant mindre offentlige sektor.
Men det handler ikke om at skære ned på de varme hænder; det handler sådan set om generelt set at skære ned på administration og bureaukrati.
Det giver god mening.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-02-20:
Jeg er med på, hvor man ikke vil spare.
Det var mere, hvor man ville spare.
Der er det jo simpelt hen så nemt at sige »administration«, for hvem kan dog være imod, at man sparer på noget administration?
Men sådan lidt mere konkret vil jeg høre, hvad det er for nogle store velfærdsområder, Nye Borgerlige mener at man skal skære ned på, hvis vi skal ned på de her meget lave skatter, som man bilder vælgerne ind at man kan opnå, hvis man stemmer på Nye Borgerlige?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
Jeg tror, man er oppe på at have tre ladestationer i Københavnsområdet til brint.
Og hvis man eksempelvis vælger, at distributionsbilerne over f.eks. 3.500 kg, eller også dem op til 3.500 kg, inden for en årrække skal konverteres og ikke må være dieselforurenende, havde jeg nær sagt, i Danmark, så er det jo vigtigt, at man også er i stand til at levere infrastrukturen til det.
Og det er jo det, jeg ligesom efterspørger hos Det Radikale Venstre.
Altså, man vil sætte nogle måltal for konverteringen af drivmidler, men man har ikke sat nogle præcise krav om finansieringen af, hvordan processen skal være omkring udskiftning af de tanksystemer, som man benytter sig af i dag.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Man kan sige, at den allerførste meget store opgave, vi har i forhold til infrastruktur, jo er ladestandere, altså det er, at man faktisk kan få ladet sin elbil op i hele landet, og at man kan få turboladet de steder, hvor der er flere mennesker til at bære sådan en investering.
Så er der spørgsmålet om biogassen, som vi kigger på i dag.
Der har vi jo faktisk sammen med Venstre, tror jeg, taget spørgsmålet op, om kan det være, at vi faktisk skal tage noget af den her biogas og lave en infrastruktur, som kan føre den direkte i bilerne.
Men det er jo et sted, hvor der ikke er viden nok.
Jeg synes ikke, vi får gode nok svar, når vi spørger ministeriet på det her område.
Hele brintinfrastrukturen er nok et sted, hvor jeg vil sige, at vi bliver nødt til at lytte lidt til de andre europæiske lande, før vi giver os til at lave en meget stor investering.
Men det skal da ikke holde os tilbage fra at komme i gang med el lige nu og se på, om vi kan lave metan eller metanol, der kan blandes i de eksisterende tanksystemer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
I Det Radikale Venstre har man jo længe talt for den her omlægning, og det skal man selvfølgelig også være velkommen til.
I forhold til konverteringen af den måde, man tanker i Danmark, vil jeg sige, at ordføreren selv var inde på det, altså at det ligger lige til højrebenet, i forhold til at mange af elbilerne er så langt fremme i forhold til så meget andet.
Der giver det god mening på persontransport, men på godstransport er det straks et lidt andet billede, fordi man ikke rigtig har et overblik over, hvad der egentlig teknologisk set viser sig om f.eks 10 år, og hvad det mest optimale er i forhold til at nå op på et rimeligt brændstofforbrug på nye energityper på tunge lastvognstog osv.
– jeg tænker specielt på udvikling af brintteknologi og selvfølgelig også på forskellige gastyper.
Men en fossilfri transportsektor fordrer i hvert fald en ombygning til en helt ny infrastruktur i forhold til tankkapacitet osv., som man jo slet ikke kender i dag, og man er altså ikke begyndt på den.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Jeg går ud fra, det er kanelboller, vi snakker om her!
Jeg vil ikke lægge spørgeren til last, at han ikke har læst hele Det Radikale Venstres finanslovsudspil.
For miljøzonerne står i vores udspil, og jeg har selv personligt været med inde at præsentere det for finansministeren som et af vores krav.
Vi ville have en bro over til det nye afgiftssystem.
Vi ville have et løfte om, at de ikke kommer til at stige igen, før vi får det nye afgiftssystem, og vi kæmpede for den permanente nedsættelse af afgiften på elbiler.
Og det fik vi jo heldigvis.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Jeg er ikke i tvivl om, at Det Radikale Venstre mener det her.
Men lægger Det Radikale Venstre vægt på det?
Gik Det Radikale Venstre til finanslovsforhandlingen med det krav, at miljøzonerne skulle skærpes, eller var det vigtigere, at man fik højere kontanthjælp til indvandrere?
Var det vigtigere, at man fik flere pædagoger i børnehaverne – den slags ting?
Jeg husker ikke, at Det Radikale Venstre gik til finanslovsforhandlingen, da man havde fat om bollerne på regeringen, og sagde: Vi vil have skærpede miljøzoner.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Åh, miljøzoner eller ren luft-zoner er måske et af de områder, jeg selv personligt har arbejdet allermest med og synes er en af de allermest meningsfulde måder at lave en beskyttelse af byens borgere på – altså simpelt hen at sige, at de allermest forurenende biler ikke skal køre ind der, hvor der bor rigtig mange mennesker.
Ligesom vi har lavet fordele i forhold til at parkere elbiler, kan vi give nogle fordele.
Man kan jo bestemt arbejde med det, man har gjort i Tyskland, og sige, at der er zoner, hvor man kun må køre, hvis man kører helt rent.
Så der er ingen som helst berøringsangst for at bruge miljøzonerne.
Det er så blevet overtaget af min kollega Zenia Stampe i mellemtiden, så præcis hvor vi lægger skærpelserne lige nu, kan jeg måske hellere redegøre for skriftligt.
Men spørgeren er selvfølgelig velkommen til at spørge videre.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
I forhold til den tunge transport er det jo rigtigt, at det ikke på samme måde er ligetil, hvilken teknologi der skal bruges der.
Men spørgsmålet er, om vi her i Folketinget er de rigtige mennesker til at finde ud af, hvordan man bedst får nedbragt emissionerne fra tung transport.
Det antyder det forslag til vedtagelse, som siger, at det er power-to-x, som skal anvendes.
Det kan sagtens være, at det er det – jeg tror endda, at det er sandsynligt – men ærlig talt: Jeg ved ikke, hvad der bliver opfundet om 2 år, som eventuelt vil kunne udkonkurrere power-to-x.
Mit spørgsmål til fru Ida Auken er: Hvorfor deltager Det Radikale Venstre ikke bare i at skærpe kravene?
Én ting er de krav, der kommer fra EU, hvor Danmark spiller en rolle i at skærpe kravene, og det er fint.
Men en anden ting er f.eks. vores miljøzonekrav i Danmark, i forhold til hvad der skal til for at køre inde i byerne.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Alt i alt synes vi ikke, at det var nogen heldig regulering.
Grunden til, at vi endte der, hvor vi gjorde, var jo, at der var et EU-krav, som gjorde, at enten skulle man bryde loven, eller også skulle man gøre det her.
Så for os at se handler det om, at vi faktisk har et klart billede af, hvad det er for et reguleringgssystem, vi går over i.
Det kan godt være, at vi ikke har loven vedtaget, men hvis vi har et klart billede af, hvad det er for et reguleringssystem, vi går over i, så ville jeg synes, det var vigtigere, at vi allerede næste år begyndte at skibe os i den retning, end at jeg nu står og nævner et tal for, hvad iblandingen skal være, sådan at vi faktisk har et klart billede af – også i en dialog med sektoren – i hvor høj grad vi tror at det skal være en infrastruktur til tankning, og i hvor høj grad det er el, der skal investeres i.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Selv om der er rigtig mange gode intentioner bag et CO 2 -fortrængningskrav, er det jo nok svært at få det vedtaget og besluttet allerede med virkning og effekt for næste år.
Det er derfor, jeg synes, det er så relevant at vide, hvad der skal gælde for iblandingskravet.
Hvis vi ikke når i mål med at ændre lovgivningen fuldstændig, så det lige pludselig handler om CO 2 -fortrængningskrav i stedet for, hvordan ser Radikale Venstre så på iblandingskravet?
Skal vi stille det samme krav til iblanding næste år, som vi gør i år?
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Jeg kan være tvivl om, om ordføreren hørte min tale.
Der er ikke lagt en ordentlig vision frem, og det gør, at man, hvis man bare tager den slags beslutninger, tager dem i en eller anden form for blinde.
Derfor vil jeg sige, at man selvfølgelig ikke giver sig til at rulle sådan en infrastruktur ud, før man ved, om det er det, man vil satse på, og før man siger, at det er det, vi stiller kravene efter.
Vi ved til gengæld, at el er den infrastruktur, vi skal rulle ud lige nu, og det har vi jo også lavet investeringerne efter og presset på for at få.