runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at Medicintilskudsnævnet har indgivet sin indstilling til revurdering af diabetesmedicin.
Lad mig derfor også understrege, at der ikke er tale om en endelig beslutning.
Lægemiddelstyrelsen vil de kommende måneder udarbejde sin afgørelse, og der er i øvrigt tale om en afgørelsesproces, som der er armslængde til politisk i forhold til Folketinget og i forhold til mig som siddende minister, og det beror jo på faglige processer.
Derfor hverken kan eller vil jeg gå ind i den konkrete sagsbehandling, som i øjeblikket er ved at finde sted.
Tak for det, og lad mig starte med at slå fast, at det jo naturligvis ligger mig meget på sinde at sikre, at mennesker med type 2-diabetes har adgang til den nødvendige medicin, så man kan være velbehandlet, og derfor har jeg også stor forståelse for den usikkerhed, som Medicintilskudsnævnets anbefaling kan skabe for borgere, som tager diabetesmedicin.
Som jeg også har haft lejlighed til at oplyse fru Mette Thiesen om skriftligt, kan hun ikke ud fra de her tal konkludere, at der er 4.900 borgere, som har fået uberettigede tilskud til Ozempic, og at de øvrige dermed får det berettiget.
Medicintilskudsnævnet fremhæver i sin anbefaling, at mange med type 2-diabetes kan have samme gavn af billigere alternativer, men at det ofte ikke sker.
Det begrunder Medicintilskudsnævnet bl.a. med, at data fra forrige år viser, at kun 33 pct. af dem, der er i medicinsk behandling, havde afprøvet andre alternativer forinden.
Og det tyder jo derved på, at der er flere læger, som ikke følger tilskudsbetingelserne, og at de udskriver de her lægemidler uden at have prøvet andre billigere præparater først.
Derfor har nævnet altså foretaget en revurdering af diabeteslægemidler, og det er selvfølgelig uhensigtsmæssigt, hvis lægerne ikke følger retningslinjerne og udskriver dyrere lægemidler til for mange.
Det er også med til at presse regionernes økonomi.
Men vurderingen er altså noget mere kompleks, end der sådan umiddelbart bliver lagt op til i det mundtlige § 20-spørgsmål her i dag, for det giver god mening, at borgere med type 2-diabetes får den bedst mulige medicinske behandling til den rette pris, og det er fagfolk i sidste ende bedre til at vurdere end os politikere.
Men jeg forventer også, at Medicintilskudsnævnet vil genoverveje sagen, hvis situationen ændrer sig.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-31:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er enig i rigtig mange af betragtningerne.
Det er problematisk, når vi ser, at dækningsgraden på ejerskifteforsikringer er så markant lavere end på andre typer forsikringer, og det er jo en debat, vi har haft i snart lang tid.
Den var oppe i pressen sidste sommer, og den har kørt over det meste af efteråret.
Rigtig mange husejere føler sig efterladt tilbage på perronen og har ikke den forsikring, de egentlig regnede med.
Så jeg er glad for at høre, at ministeren i hvert fald gerne vil kigge på området, og jeg er enig i mange af de overvejelser, der er.
Det her er ikke let, og derfor er det også godt, at der er nogle konkrete bud, som man kan forholde sig til.
Så mit spørgsmål skal bare lyde: Hvornår vil ministeren oplyse Boligudvalget eller andre relevante parter i Folketinget om den videre proces, altså hvornår man regner med at have nogle svar, hvornår man regner med at kunne levere nogle svar til de boligejere, der lige nu står uden en forsikring?
Hvad er processen fremadrettet?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-31:
Endnu en gang vil jeg sige tak til hr. Sigurd Agersnap for også engagementet i den her sag.
Det er jo rigtigt, at det er noget, der påvirker mange mennesker, og det også er noget, hvor vi har set mange klager over ejerskifteforsikringer, og det er selvfølgelig også derfor, at vi som regering og jeg som minister tager det alvorligt, og derfor er mit embedsværk som sagt nu i gang med at se nærmere på forslagene, og på den baggrund vil jeg selvfølgelig også komme med en udmelding til ordføreren og Boligudvalget om, hvad den videre proces skal være derfra.
Søren Pape Poulsen (KF), 2024-01-31:
Tak for det.
Det er jo danmarkshistoriens største bygningsværk og et meget markant byggeri, som har bundet Danmark sammen, og som jeg tror både ministeren og jeg har meget glæde af findes i vores daglige gøren og laden.
Vi kender det fra Frederik IX's Bro, Christian IX's Bro og Christian X's Bro, som har fået monogrammet på broen for ligesom at markere, at det var under den regent, at de blev opført.
Det er også ud fra det, at spørgsmålet skal ses.
Jeg synes, det vil være en smuk måde, nu, hvor dronningen er abdiceret, ligesom at minde hinanden og eftertiden om dronning Margrethe – for den bro skal forhåbentlig stå i mange år.
Og når man nu kører over højbroen, er der jo god plads til på tværbjælken at kunne sætte monogrammet op – det vil kunne lyse op om aftenen og minde os alle sammen om, at det var dronning Margrethe, der var regent dengang.
Så derfor synes vi jo bare, at man skulle få det gjort.
Når ministeren siger, at han er positiv over for det, hvad skal jeg lægge i det?
Altså, hvor mange undersøgelser tager det for at tage en beslutning om, om man vil lave et monogram eller ej?
Thomas Danielsen (V), 2024-01-31:
Tak for det spørgsmål.
Det at udsmykke Storebæltsbroen med Hendes Majestæt Dronning Margrethe II's monogram er et forslag, der har været bragt op flere gange, da det er i Hendes Majestæt Dronning Margrethe II's regeringstid, at Storebæltsforbindelsen blev besluttet, bygget og indviet.
Derfor pågår der også sonderinger om dette arbejde – et arbejde, jeg er meget optaget af, og som foregår i respekt for alle parter, men et arbejde, som jeg naturligvis er meget positiv over for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2024-01-31:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvordan stiller ministeren sig til at udsmykke Storebæltsbroen med Hendes Majestæt Dronning Margrethe II’s monogram for at markere, at broen blev opført i Dronning Margrethes regeringstid?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-31:
Min sidste opfordring og mit sidste spørgsmål skal bare være, i forhold til at vi jo tit politisk kommer til at dvæle meget længe ved problemerne.
Altså, vi udtaler os, hver eneste gang der er et eksempel med en boligejer, der ikke får dækning.
Det har vi indtil nu gjort i al den tid, hvor jeg har siddet i Boligudvalget.
Der er kommet et konkret forslag, der faktisk bringer os en lille smule videre.
Det synes jeg at man bør kvittere for, og så bør man melde sig ind i debatten med nogle konkrete afvejninger af, hvad man kan bruge, og hvad man ikke kan bruge.
Jeg vil bare spørge om krydsningen over til Erhvervsministeriet, for det her er jo noget, der påvirker flere ministerier.
Er der en dialog med Erhvervsministeriet om de her forslag?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-31:
Jeg vil meget gerne inddrage Boligudvalget, også i den videre proces.
Jeg vil også sige tak for at have forståelse for, at jeg ikke kan stå og fremlægge en præcis tidsplan.
Jeg tror, at første skridt jo handler om det, som ordføreren selv nævner, nemlig at der er udfordringer med huseftersynsordningen, og dem er man nødt til at tage seriøst.
Det er derfor, at vi nu har sat gang i et embedsmandsarbejde, der kigger på de enkelte forslag, som er kommet ind, og så vil vi derfra selvfølgelig inddrage Folketingets partier og Folketingets Boligudvalg.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-31:
Problemet er jo, at sådan nogle processer nogle gange trækker ud, og så når man ikke at levere nogen løsninger.
Og når vi ved, at det her rykker grundlæggende ved tilliden til den huseftersynsordning, som jo ellers har været en succes, og som jo er en klar forbedring i forhold til den status, der var før, så synes jeg også, at det haster en lille smule med at levere svar.
Jeg kan godt acceptere, at ministeren ikke kan levere en dato i dag – det synes jeg er helt fair.
Men jeg vil bare opfordre til, at man i hvert fald også inddrager Boligudvalget og ordførerne i den videre proces og får sat nogle datoer for det her.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-31:
Der er altid en koordination på tværs af ministerier, hvor der måtte være et ressortmæssigt overlap.
Men jeg tror også bare, at vi prøver at være ærlige – og jeg prøver at være ærlig – omkring, at det jo er kompleks lovgivning, som også skal tage hensyn til tre forskellige parter, nemlig både køberne, sælgerne og også forsikringsselskaberne.
Derfor vil vi selvfølgelig også gerne arbejde grundigt med de forslag, der er indkommet.
Men arbejdes videre med det skal der.
Thomas Danielsen (V), 2024-01-31:
Jeg er i hvert fald enig i, at broen har gjort op med begrebet afstand m.v. Den har haft meget stor betydning.
Hendes Majestæt Dronning Margrethe II sagde bl.a. ved åbningen, at den ville forandre vores afstandsbegreb her i Danmark, og at den ville åbne for nye muligheder for samkvem og for yderligere initiativer, der rakte ud over landets grænser.
Og det fik hun jo i den grad ret i.
Når hr. Søren Pape Poulsen så spørger meget direkte ind til, hvilket arbejde der pågår, og hvor meget der skal undersøges, så er det jo en lille smule, hvad skal man sige, indiskret, når man bl.a. arbejder sammen med majestæten, og derfor tror jeg ikke, det er noget, jeg ønsker at uddybe yderligere.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-31:
Men i forbindelse med den opdatering, der så pågår lige nu, hvilke fagfolk uden for ministeriet handler det så om?
Hvem er det i givet fald, og hvornår er det i øvrigt, at regeringen melder ud med en opdateret model?
Nicolai Wammen (S), 2024-01-31:
Som jeg også sagde i mit første svar, er der en løbende dialog mellem Finansministeriets embedsmænd og økonomer andre steder i det danske samfund, eksempelvis med Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Så det er ikke sådan, at man sidder inde i den røde bygning og overhovedet ikke taler med andre mennesker.
Heldigvis, for det ville være trist, hvis det var tilfældet.
Så er det jo også sådan, at dagpengemodellen løbende er blevet opdateret.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-31:
Jeg er helt enig med ministeren i, at det jo ikke er en eksakt videnskab.
Det, det handler om, er jo måske heller ikke så meget at finde en naturvidenskabelig forklaring på, hvordan borgere, lønmodtagere og lønarbejdere vil opføre sig, men mere at have en model, der hviler så tæt som muligt på det grundlag, som fagfolk siger er det rigtige.
Man kan sige, at det jo ikke er første gang, der har været rejst en problematisering eller kritik af den måde, som dagpengemodellen er skruet sammen på.
Ville det ikke være klogt at trække nogle flere fagfolk ind, og hvem ville det i givet fald være, hvis finansministeren skulle forestille sig, at embedsmændene skulle tale med nogle flere fagfolk?
Nicolai Wammen (S), 2024-01-31:
Jeg kan sige, at Finansministeriet naturligvis arbejder ud fra at give et så retvisende billede som overhovedet muligt af de ting, man har ansvaret for at lave beregninger på.
Når det er sagt, så er økonomi jo ikke en eksakt videnskab, og der kan være forskellige holdninger til, hvordan man skal regne på forskellige ting.
Jeg synes jo sådan set, det er sundt, at der er en faglig debat, og at man ikke bare, uanset hvor man måtte befinde sig, siger, at hvad Finansministeriet siger, er sikkert det eneste, man kan mene.
Det ændrer ikke på, at jeg står helt på mål for de beregninger, der kommer fra Finansministeriet.
Tak for spørgsmålet.
I Finansministeriet hilser vi altid konstruktiv faglig debat velkommen, også når det gælder vores regneregler og antagelser.
Det er vigtigt at slå fast.
Derfor synes jeg også, at det er positivt med nye analyser og indlæg, som kan være med til at kvalificere debatten om vores arbejde.
Det Økonomiske Råd gennemser løbende ministeriets regnemetoder og modeller, og det er med til at øge både gennemsigtigheden og kvaliteten af de anvendte regnemetoder.
Finansministeriet opdaterer og efterser løbende fremskrivninger og regnemetoder.
Det er helt normal praksis.
Spørgsmålet i dag handler specifikt om dagpengemodellen.
Modellen blev udarbejdet i forbindelse med Dagpengekommissionens arbejde, som blev afsluttet i 2015.
Dagpengemodellen er løbende blevet opdateret i forbindelse med større opdateringer.
Senest i 2021 er der blevet fremlagt dokumentation for modellens beregninger.
Jeg ved også, at der aktuelt arbejdes med en opdatering af dagpengemodellen.
Det har beskæftigelsesministeren den 18. december orienteret Beskæftigelsesudvalget om, og som led i det arbejde er det et centralt fokus, at der også udarbejdes dokumentation, som beskriver den opdaterede model.
I forhold til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er jeg blevet oplyst, at medarbejdere i Finansministeriet den 23. oktober har deltaget i et åbent fagligt debatarrangement i forbindelse med udgivelsen af analysen, og jeg kan også forstå, at der efterfølgende har været en konstruktiv dialog mellem Finansministeriet og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Finansministeriet vil også i fremtiden have et stort fokus på, at der er åbenhed omkring de regnemetoder og modeller, som bruges til beregninger på dagpengeområdet.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-31:
Tak til ministeren for svaret.
Det, der er omdrejningspunktet i den artikel, som det her spørgsmål jo tager afsæt i, er, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kritiserer de forudsætninger, som dagpengemodellen hviler på, og de siger, at det betyder, at de adfærdseffekter, der bliver målt, ikke nødvendigvis er særlig præcise – hvad det er, det koster at hæve dagpengesatser, hvad effekten på arbejdsmarkedet er osv.
Det her spørgsmål handler jo om åbenheden i forhold til regneregler og modeller.
DØRS, som ministeren også selv henviser til, har problematiseret, at der ikke findes en samlet dokumentation for, hvordan regnemodellen i virkeligheden er bygget op; man kan ikke finde den samlede dokumentation.
Anerkender ministeren, at det er af utrolig stor vigtighed for den måde, vi laver politik på i Folketinget, at når regeringen fremlægger noget, hviler det selvfølgelig på nogle modeller, som Finansministeriet laver, nogle beregninger, man laver, og at den politik så derfor også kommer til at hvile på nogle bestemte antagelser om, hvad effekten af politikken vil være, og at det derfor er fuldstændig afgørende, at man kan have tillid til de beregninger, både i forhold til den politiske og demokratiske debat, men også i forhold til de resultater, der kommer ud af det?
Ville det ikke være klogt, synes ministeren, at man i virkeligheden åbnede mere op og mere præcist fremlagde, hvad de dagpengemodelsantagelser og -forudsætninger i virkeligheden er, så man kunne få nogle flere fagfolk ind?
Jeg taler ikke nødvendigvis om at have det i Folketinget, men også om at inddrage nogle flere af de fagfolk, som faktisk har problematiseret lige præcis forudsætningerne i dagpengemodellen.
Ville det ikke være demokratisk klogt at være sikker på, at man faktisk helt kan have tillid til, at modellen afspejler den virkelighed, vi lever i?
Mette Thiesen (DF), 2024-01-31:
Tusind tak, formand.
Mener ministeren, at de nye data, der indikerer, at 4.900 mennesker uberettiget har fået tilskud til diabetesmedicinen Ozempic i 2023 uden at have type 2-diabetes, bør give anledning til, at man genovervejer Medicintilskudsnævnets anbefaling om at fjerne det generelle tilskud til bl.a. Ozempic, som både Diabetesforeningen og de praktiserende læger kraftigt advarer imod?
Nicolai Wammen (S), 2024-01-31:
Det er sådan, at embedsmændene i Finansministeriet jo har en dialog bredt med økonomer i det danske samfund, og det gælder også i forhold til regnemodellerne.
Det her arbejde er i fuld gang, og når det er færdiggjort, vil vi selvfølgelig oplyse Folketinget om det.
Spørgeren brugte tidligere udtrykket, at man var med til at lave skræmmebilleder i Finansministeriet.
Det er man ikke.
Man er med til at lave beregninger af, hvordan bedste mand og kvinde blandt økonomerne i fagministeriet, nemlig Finansministeriet, udregner det her på et givent tidspunkt.
Lige nu er man så i gang med at opdatere den her regnemodel, hvor man inddrager det input, der måtte være, altså det faglige input, der er kommet.
På baggrund af det, altså når det arbejde er færdiggjort, vil man have en opdateret model, og den håber jeg da sandelig, at alle Folketingets partier vil have tillid til.
Det gælder forhåbentlig også Enhedslisten.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-31:
Lige præcis tillid er jo altså også grunden til, at vi rejser det her spørgsmål, og det med at have tillid til beregninger beror jo også på, at de beregninger og modeller bygger på nogle forudsætninger, som ikke, som det er tilfældet lige nu, bliver kritiseret fra i øvrigt anerkendte økonomer, hvad enten det er DØRS, AE eller andre dele af fagbevægelsen og tænketankverdenen i Danmark.
Når nu ministeren anerkender, at de afledte adfærdseffekter er vigtige for den politik, vi fører, så anerkender ministeren vel dermed også, at de modeller er ret afgørende, og at derfor er den politik, der trods alt bliver puttet ind i dem, faktisk vigtig for det, en regeringen vil kunne fremlægge.
Nicolai Wammen (S), 2024-01-31:
Jeg tror, at spørgeren misforstod det, jeg sagde før.
Jeg sagde ikke, at regnemodellerne er politiske.
Jeg siger, at vi har et Finansministerium, der leverer det bedst mulige faglige grundlag, for at vi derefter som politikere kan tage stilling.
Der er en ret afgørende forskel.
Noget af det, jeg har lagt meget vægt på som finansminister, har været, at de regnemodeller, vi arbejder efter, er nogle, der gælder, uanset om der sidder en rød regering eller en blå regering, sådan at det, der kommer ud af lommeregneren, ikke er et spørgsmål om, hvem der er finansminister, men at man kan fæstne tillid til det, uagtet hvilken del af Folketingssalen man måtte tilhøre.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-31:
Måske ministeren lige kunne afklare, hvornår ministeriet så regner med at fremlægge den nye model.
Det kunne være fint at få et svar på.
Men jeg vil gerne tilbage til noget af det andet.
Når nu ministeren anerkender, at de modeller og de beregninger selvfølgelig er afgørende for den politik, som vi fører, og den politik, som regeringen fremlægger, så anerkender ministeren jo også, at det er helt afgørende for ganske almindelige lønarbejdere, at det dagpengesystem, vi har, gerne skal være skruet sammen på en måde, som skaber størst mulig tryghed.
Når nu regnemodeller er politiske, fordi de beror på valg af modeller, er det så ikke vigtigt for ministeren, at de modeller også er så tæt på den videnskab, der er, omkring, hvordan modellerne skal fungere, og berører det ikke ministeren, at der faktisk er økonomer, der påpeger, at den sådan set ikke fungerer optimalt?
Nicolai Wammen (S), 2024-01-31:
Jeg anerkender fuldt ud og er i øvrigt glad for, at Finansministeriets dygtige medarbejdere leverer, synes jeg, et meget fagligt velfunderet beslutningsgrundlag for os som politikere.
Så er det så derefter op til os som politikere at træffe de politiske valg, som vi måtte mene er de rigtige.
I forhold til dagpengemodellen, som jeg også har sagt et par gange her, er man netop nu i gang med at se på en opdatering af de regneregler og regnemodeller, der er dér.
Der medtager man jo det relevante input, der måtte være, fordi man jo kun har et ønske om, at det arbejde, man kan levere fra Finansministeriet, er så præcist og så godt som muligt.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-31:
Tak for svaret.
Nu refererer ministeren så også til det foregående spørgsmål, og jeg vil komme til at gentage nogle af pointerne derfra, nemlig at det, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd jo for nylig har lavet i en ny analyse, har været at forsøge at rekonstruere den måde, som ministeriets dagpengemodel fungerer på.
Modellen har tidligere været kritiseret af store dele af fagbevægelsen, også af DØRS, og her i den nyeste analyse kritiserer Arbejderbevægelsens Erhvervsråd så de forudsætninger, som modellen fungerer på baggrund af.
Det, der grundlæggende er med den, er, at modellen ifølge AE overvurderer, hvor meget det vil koste staten at hæve satserne for de lønmodtagere, der mister arbejdet og er afhængige af dagpenge, altså det, der handler om økonomisk tryghed for almindelige lønarbejdere.
Hvis man siger det lidt mere politisk, og måske vil ministeren opfatte det som polemisk, men sådan skal ikke forstås, males der altså skræmmebilleder af, hvor meget det ville koste økonomisk at give en bedre sikring gennem højere dagpengesatser og mere økonomisk tryghed for lønarbejdere.
Omvendt maler den også lidt for rosenrøde billeder af de ulyksaligheder, som der i øvrigt er af at forværre dagpengevilkårene.
Det er ligesom den kritik, der ligger af modellen.
Så anerkender ministeren, at de beregnede eller afledte adfærdseffekter er vigtige for den politik, vi fører, og for den måde, vi skruer vores samfundsøkonomi sammen på, altså også den politik, som regeringen fremlægger og forhandler om, og at det derfor er vigtigt hele tiden at kunne holde regnemodellerne op mod den bedste viden om, hvordan modeller skal skrues sammen, og på hvilke forudsætninger de skal hvile?
Nicolai Wammen (S), 2024-01-31:
Ja, jeg mener bestemt, at det er en vigtig og relevant diskussion.
Som vi netop har berørt i det spørgsmål, der gik forud for det her, er det jo også noget, vi arbejder meget seriøst med i Finansministeriet, hvor man også lytter til, hvad der måtte være af input udefra.
Eksempelvis er Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kommet med deres synspunkter, og der er en løbende dialog mellem Finansministeriet og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-01-31:
Mener ministeren, at debatten om de beregnede adfærdseffekter i Finansministeriets dagpengemodel er vigtig, set i lyset af hvor stor indflydelse adfærdseffekterne har på de politiske beslutninger vedrørende dagpengesystemet, da adfærdseffekterne har meget stor betydning for, hvad det f.eks. koster at hæve dagpengesatsen?
Mette Thiesen (DF), 2024-01-31:
Tak for svaret.
Ja, for i Danmark tolererer vi simpelt hen ikke, at man tæver sine børn.
Den er bare ikke længere.
Og desværre er der jo på grund af den forfejlede udlændingepolitik kommet alt for mange hertil, som simpelt hen har et fuldstændig andet værdigrundlag, og som faktisk i langt højere grad tæver deres børn, end hvad danske børn er udsat for, og det skal vi selvfølgelig sætte foden ned over for.
Jeg er sådan set glad for, at ministeren svarer, som han gør.
Jeg kommer til at afvente de her svar – både i forhold til at straffe kommunen, som øjensynligt ikke har levet op til sit ansvar, men sådan set også, i forhold til at straffe nogle ngo'er og organisationer, hvis de driver femtekolonnevirksomhed i Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Ja, jeg synes, det er et meget voldsomt beløb, men jeg kan jo også betrygge hr. Peter Skaarup med, at vi har langt færre, som bor under de vilkår, end vi havde, dengang hr. Peter Skaarups parti var støtteparti for regeringer igennem tiden.
Lige nu har vi ca. 400 mennesker, der er afviste asylansøgere, og som bor på Kærshovedgård og Avnstrup.
Det er meget færre, og det er en tredjedel af, hvad det var for 5 år siden.
Så det skal vi da være glade for.
Jeg er super ærgerlig over, at der så er nogle enkelte, der er så høje udgifter med, for de penge kunne vi bruge på andre fornuftige ting.
Men generelt går det den rigtige vej.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-31:
Det er jo meget voldsomme tal, altså at skatteborgerne skal betale 8.400 kr. pr. dag pr. person på Kærshovedgård.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren anerkender, at det er fuldstændig grotesk, at man bruger så store summer på personer, som i virkeligheden slet ikke skal være i Danmark.