runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-13:
Først og fremmest tak til ministeren.
Jeg er helt klar over de ting, som ministeren gør opmærksom på.
Jeg har talt med flere, og når jeg rejser spørgsmålet, er det, fordi jeg er blevet kontaktet af rigtig mange, der føler sig usikre i forhold til det her.
For i Sundhedsstyrelsens anbefalinger fremgår det også, at bor man i en husstand, som ministeren er inde på, med en person i øget risiko, kan man efter en konkret og individuel vurdering som udgangspunkt godt komme på arbejde eller i skole.
Efter en konkret og individuel vurdering kan der være særlige forhold som f.eks. igangværende kemoterapibehandling, der kan betyde, at der skal tages særlige hensyn.
Er man i tvivl, kan man kontakte den behandlende læge.
Det anbefales, at ledelsen på den pågældende skole iværksætter fortsat onlineundervisning af elever, der ikke kan komme i skole.
Hjemsendt personale kan arbejde hjemmefra.
Ligeledes kræves der en lægelig vurdering i forhold til at afgøre, hvorvidt man som forældre kan lade være med at sende sine børn i skole, fordi man selv er udsat.
Det vil sige, at der altså er den her usikkerhed, som jeg forstår at både forældre og den enkelte skole eller institution kan have.
Og i forhold til hvordan man kigger på det hos den enkelte læge, kan der tilsyneladende også være forskellige måder, hvorpå man gør det.
Det skaber en vis tvivl hos mange forældre rundtom i landet, for hvornår er man udsat nok til, at man skal holde sine børn hjemme?
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvad ministeren vil gøre for at komme denne usikkerhed til livs.
Den er der ifølge ministeren ikke, men kan man gøre mere for at hjælpe?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har fuld forståelse for, at man kan føle sig og føler sig usikker i den her tid, specielt hvis man er i øget risiko for et alvorligt sygdomsforløb, hvis man bliver smittet med covid-19.
Det er jo derfor, Sundhedsstyrelsen her den 4. maj i år har opdateret deres anbefalinger til personer i øget risiko.
Og Sundhedsstyrelsen har samtidig præciseret, hvilke grupper der er særligt udsatte for at blive alvorligt syge, hvis de bliver smittet.
Det fremgår, at, og jeg citerer fra Sundhedsstyrelsen fra den 4. maj: »COVID-19 er en ny, men ikke grundlæggende anderledes smitsom sygdom.
Som person i øget risiko bør man derfor følge de normale forholdsregler for infektioner som man plejer, eventuelt efter råd fra ens læge.
Det betyder, at det man kunne før COVID-19 epidemien, fx tage på arbejde og passe børnebørn, kan man også i vidt omfang gøre nu, når man følger nedenstående særlige forholdsregler.
Hvis man før COVID-19 epidemien fulgte særlige forholdsregler efter råd fra sin læge, fx ved særlige tilstande med nedsat immunforsvar eller ved sygdomme som fx cystisk fibrose, skal man fortsat følge lægens råd.
Der vil være få personer i øget risiko, som på baggrund af en individuel vurdering fra deres læge, skal tage mere vidtrækkende forholdsregler.
I forhold til de pårørende skriver Sundhedsstyrelsen bl.a., at: »Bor man i husstand med en person, der er i øget risiko, kan man i udgangspunktet godt deltage i sociale sammenhænge, fx gå på arbejde og komme i skole eller dagtilbud.«
Sundhedsstyrelsen anbefaler også: » ... at man hjælper sine børn med at overholde de generelle hygiejneråd, så smittespredningen begrænses«.
Så jeg mener på den baggrund, at der er klare retningslinjer for, hvordan man skal agere som forældre, der er i øget risiko, men jeg noterer jo også, at meget af det har at gøre med en konkret sygdomsvurdering, smittevurdering og udsathedsvurdering, som man må foretage i samråd med sin egen læge.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-13:
Mener ministeren, at der er tilstrækkelig klare retningslinjer for, om de forældre, som er i en helbredsmæssigt udsat gruppe, skal sende deres børn i skole eller til legeaftaler, og har ministeren bud på, hvordan disse retningslinjer kan præciseres og gøres ensartede i hele landet, så man undgår tvivl?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Men hvis man går ned i vejledningerne fra Sundhedsstyrelsen, står der jo, hvem der er særligt udsat: Svær hjerte-kar-sygdom; svær eller alvorlig lungesygdom; diabetes, der er dårligt reguleret osv.
Men læg mærke til, hvad der står: Diabetes, der er dårligt reguleret; svær hjerte-kar-sygdom; svær eller alvorlig lungesygdom.
Det er jo alt sammen noget, som beskriver noget, som man lægefagligt konkret vurderer: Hvad betyder dårligt reguleret?
Hvad betyder en sygdom, som har en svær karakter?
Derfor er det stort set umuligt at give procenttal eller sige noget om den her præcise gruppe.
Man er nødt til at tale med sin egen læge og om den her situation.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-13:
Hvad mener ministeren om at Statens Serum Institut allerede den 28. januar 2020 gjorde Sundhedsstyrelsen opmærksom på, at der var tegn på milde tilfælde og smitte før symptomdebut?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Jeg er helt enig i det, der bliver beskrevet her, og også enig i – altså, jeg ved ikke, om vi er helt enige, men vi er i hvert fald enige i, at vi er et godt sted nu i Danmark, hvor epidemien er under kontrol og vi kan begynde at åbne samfundet endnu mere op, og hvor vi ikke har været ramt så hårdt som andre lande.
Vi har jo haft en meget, meget mild overdødelighed.
Der er lande omkring os, også tæt på os, som har haft en alvorlig overdødelighed.
Epicenteret var i Sydeuropa, og nu er det i Østeuropa.
Men vi har jo ikke haft noget, der minder om problemerne, i Danmark.
Men vi er stadig væk hårdt ramt – det danske samfund er hårdt ramt.
Derfor skal der være en læring, og derfor er det vigtigt for mig, at alt bliver transparent, og at den læring, der skal gøres, skal vi samle op – ikke kun for at vi kan være bedre til at håndtere de næste par uger og måneder og måske, desværre, endnu længere tid, hvor vi har corona, men også fordi det jo ikke er den sidste sundhedskrise, der rammer os.
Så der er masser af ting – masser af ting – som vi skal tage ved lære af, og det her er en af dem.
Og hovedspørgeren var jo også inde på en række andre ting omkring læren af det – altså en langt højere grad af læring allerede fra starten af.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Mange tak.
Jeg tror, alle i det danske samfund er interesseret i, at vi bekæmper coronaen bedst muligt, og ønsker, at vi havde gjort det bedste fra starten.
Men det, som vi godt kunne tænke os, er så at sikre, at de retningslinjer, dette giver udtryk for – altså helt ude i yderste led hos den ældre – bliver ændret hurtigt.
Og der er der jo en dato, der hedder den 21. april, som ligger, lang tid efter at de her oplysninger kom frem, og hvor dem, der er rundtomkring i vores sundhedssektor, meget sent bliver gjort opmærksom på, at nu er tingene altså på en anden måde end normalt.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Jamen altså, min Styrelse for Patientsikkerhed, som jo har til opgave at stå for smitteopsporing, gjorde så den 29. januar det – altså dagen efter at Seruminstituttet blev bekendt med det, i øvrigt også offentligheden, for det var jo en nyhed, som var i alle danske medier, tror jeg; alle danske aviser bragte den også – at de udvidede deres opsporingsarbejde, således at man også skulle smitteopspores, selv hvis man havde været sammen med mennesker, to døgn før de mennesker havde symptomer, fordi man altså kunne se, at der var risiko for, at man kunne smitte, før man havde symptomer.
Så styrelserne har handlet på det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-13:
Tak for det.
Så ministeren blev altså bekendt med det, samtidig med at Statens Serum Institut blev bekendt med det, altså at man kunne smitte uden symptomer.
Og hvad var det så præcis, ministeren foretog sig, da han blev bekendt med det, samtidig med, sådan som jeg har forstået det, at Statens Serum Institut vurderede det her?
Kan ministeren uddybe det?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Ja, det kan jeg bekræfte, nemlig den 5. februar, hvor det fremgik af Sundhedsstyrelsens retningslinjer, at der kan være smitte før symptomdebut.
Så det kan jeg bekræfte.
Så vil jeg bare i forhold til det her med, om der har været zigzag – et ord, som bliver brugt meget af oppositionen i øjeblikket – sige, at alle lande i Europa, alle lande i verden har justeret deres retningslinjer efter den viden, der er kommet om sygdommen og om epidemiens udvikling.
Det gælder alle lande, og det vil vi i Danmark også gøre fremadrettet.
Det er ikke et udtryk for zigzag, det er et udtryk for, at man håndterer det på baggrund af den viden, der kommer ind.
Og når vi får ny viden igen, vil vi endnu en gang justere på vores retningslinjer, for det er det eneste fornuftige at gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-13:
Hvis jeg har forstået det korrekt, siger ministeren, at 8 dage efter det blev konstateret, at man også kunne smitte uden symptomer, blev det offentliggjort, og man ændrede retningslinjerne i Sundhedsstyrelsen, så det var klart og tydeligt, at man også kunne smitte uden symptomer.
Det må ministeren gerne bekræfte eller afkræfte.
Det, der har været diskuteret frem og tilbage, og det, der også har været i medierne, er jo, at man ikke er blevet oplyst tilstrækkeligt om de her udfordringer, der har været, og den anden kritik er også gået på den her zigzagkurs, der har været i forhold til forskellige udmeldinger på hele området.
Hverken på sundhedsområdet, på ældreområdet, når vi snakker værnemidler, eller når vi snakker test, har der helt været styr på udmeldingerne, og hvis der er kommet nogle udmeldinger, er de somme tider kort tid efter blevet rettet, og samtidig er der stadig væk ikke styr på, om der er nok værnemidler til dem, der arbejder i hjemmeplejen.
Nu kan jeg så sige, at jeg selv har haft møde med nogen fra KL i dag, og jeg har spurgt ind til netop værnemidler, netop fordi vi får så mange meldinger, i forhold til hvad der er styr på og hvad der ikke er styr på.
Så ministeren må gerne bekræfte eller afkræfte, at retningslinjerne er blevet ændret, 8 dage efter man blev bekendt med det, og synes ministeren i bekræftende fald, at det var rettidig omhu?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Det mener jeg var rettidigt, og jeg mener, det var klogt.
Som jeg har redegjort for ved samrådet i Sundheds- og Ældreudvalget i går og her i Folketingssalen for 1 uge siden, gjorde Sundhedsstyrelsen i sine offentligt tilgængelige faglige retningslinjer af 5. februar opmærksom på potentiel smitte uden symptomer.
Det var altså, 8 dage efter at Statens Serum Institut, som har til opgave at forestå risikovurderingen i Danmark, i en mail den 28. januar gjorde Sundhedsstyrelsen opmærksom på, at der var tegn på milde tilfælde af smitte før symptomdebut.
Faktisk var det, dagen efter man havde drøftet emnet på et møde med Statens Serum Institut, det var nemlig den 4. februar.
Følgende fremgår af de offentligt tilgængelige retningslinjer af 5. februar: Person til person-smitte er påvist ved tæt kontakt til smittede, herunder sundhedspersonale eller familiemedlemmer.
Af de tilgængelige rapporter fremgår, at en stor del af tilfældene i Kina ikke har haft kendt kontakt til syge mennesker eller markeder, så den konkrete eksposition er som oftest ukendt.
Der er set eksempler på person til person-smitte før symptomdebut, men WHO vurderer, at smitte hovedsagelig sker fra patienter med symptomer.
Det er altså fra den offentlige rapport af 5. februar.
Det fremgik jo ligeledes af Styrelsen for Patientsikkerheds standard operating procedure, SOP, af 29. januar, at nære kontakter ud fra et forsigtighedsprincip blev udvidet til at omfatte personer, der havde haft kontakt med bekræftede eller mistænkte tilfælde indtil 48 timer før symptomdebut, som led i Styrelsen for Patientsikkerheds håndtering allerede den 29. januar, altså dagen efter oplysning om symptomfri smitte.
Som epidemien har udviklet sig, er myndighedernes retningslinjer og de tiltag, vi har taget, blevet ændret og tilpasset, og derfor er vi nu et sted i Danmark, hvor vi gradvis kan genåbne samfundet og vi har epidemien under kontrol.
Det synes jeg er glædeligt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Hvilke konkrete praktikpladsfremmende initiativer vil ministeren sætte i gang nu for at sikre sig, at de 14.500 elever, der om lidt er færdige på andet grundforløb på deres erhvervsuddannelse, ikke skal gå direkte i skolepraktik for at kunne begynde på hovedforløbet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-13:
Et af de vigtigste emner efter min bedste overbevisning og også et af de allermest alvorlige problemer, vi ser ind i, er faktisk lige præcis den her gruppe af unge, og jeg skal selvfølgelig nok lade Venstre være nogle af de første til at få at vide, når regeringen er klar til at komme med et udspil på området.
Det er vi ikke endnu.
Vi er utrolig opmærksomme på, at der afventes et svar på, hvordan vi håndterer lærepladssituationen, og spørgeren har fuldstændig ret i, at det ser svært ud.
Det viser også den lille undersøgelse, som ministeriet har foretaget, som er sendt til Børne- og Undervisningsudvalget.
I marts 2020 var der sammenlignet med marts 2019
50 pct. færre, der fik en læreplads.
Det synes jeg egentlig giver en meget god baggrund for at forstå, hvorfor det i virkeligheden ikke går hurtigere, for det her problem er så massivt, at det der med et fingerknips at sige, at vi da bare gør sådan her – spændende, spændende – tror jeg simpelt hen ikke på man kan.
Nogle af de første initiativer, vi har taget, handler om den helt akutte situation.
Hvad gør man for de elever, som eksempelvis oplever, at deres virksomhed lukker, og at de derfor mister deres læreplads?
Den slags problemer har vi tacklet i første omgang så at sige, og så kommer det næste store træk, som handler om, hvad vi så gør i forhold til lærepladserne.
Man kan sige, at nu med genåbningen får vi eleverne tilbage på skolerne – det svarede jeg også til spørgerens kollega for et øjeblik siden – og lærerne får fat i eleverne, altså får fat om at have dem i hverdagen, og får et overblik over, hvad det er, der mangler.
Hvordan griber vi det bedst an, at der har været det her hul på de her måneder?
Det ser jeg personligt utrolig meget frem til også at få et bud på.
For en ting er jo selve lærepladssituationen; noget andet er den periode, hvor man ikke har været tilbage på værkstedet.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Jeg vil starte med at sige, at vi jo altid lytter meget nøje til både SF og FH, og det var selvfølgelig også derfor, at jeg i slutningen af besvarelsen af spørgsmålet sagde, at vi selvfølgelig hele tiden overvejer, hvad der skal gøres.
Altså, den mulighed, vi gav med ret til arbejdsgiverrefusion allerede fra dag et for den meget brede målgruppe, vi lagde til grund, vil jo også i vid udstrækning, tror jeg, i praksis vise sig at komme den her problemstilling til gavn.
Jacob Mark (SF), 2020-05-13:
Jeg deler ikke helt analysen af, at man hjælper alle, der har smittede børn, med de ordninger, der er lavet, om end de andre ordninger også er gode.
Tag f.eks. en enlig mor, som har et barn, der får smitte med covid-19 eller en anden alvorlig sygdom, som kræver, at barnet måske skal være hjemme 10-12 dage.
Moren har opbrugt ferie, og moren kan ikke bare få fri.
Hvad skal den her mor gøre, når der ikke er sådan en ydelse eller hjælp, som man f.eks. har i Sverige og Norge?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Så hvis der er et tilfælde, hvor et barn er blevet smittet med covid-19 og er under afklaring i forhold til det, så er den ordning, vi allerede lavede tilbage i marts måned med den meget brede målgruppe, hvor vi skønnede, at vi ville bruge 1,7 mia. kr., og at næsten 100.000 danskere skulle have sygedagpenge, jo baseret på en lægelig vurdering på tro og love af, at hvis du formodes selv at være smittet med covid-19, hvilket mange forældre i givet fald vil være, hvis deres børn er det, så har du ret til sygedagpenge på det grundlag.
Jacob Mark (SF), 2020-05-13:
Men når nu Fagbevægelsens Hovedorganisation, som vi arbejder tæt sammen med, siger, at her er et problem, der ikke er løst med de nuværende hjælpepakker, både i forhold til covid-19, men også i forhold til andre sygdomme, som kan tage lang tid, hvordan skal vi så reagere på det?
For ministeren siger jo rigtigt, at det er arbejdsmarkedets parter, der forhandler den slags, men når nu netop FH siger, at vi har brug for hjælp til at finde sådan en løsning, var det så ikke en idé at invitere FH ind sammen med arbejdsgiverne og sige: Kan vi finde en løsning for de her forældre?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Vi drøfter selvfølgelig meget gerne videre om den her problemstilling og andre problemstillinger med både FH, DA osv.
Det, jeg allerede har sagt til FH, er jo, at vi i hvert fald nok, hvis vi skal arbejde videre med den her problemstilling, hvilket jeg må være ærlig og sige at vi på nuværende tidspunkt ikke har nogen aktuelle planer om, så er nødt til også at kvalificere det ved i hvert fald kunne pege på, at det er et problem ude i virkeligheden.
For der er noget af det, der i lyset af de mange muligheder og ordninger, der eksisterer, også lyder som et teoretisk funderet problem, altså at der kan være tilfælde, som vi ikke har oplevet endnu.
Bertel Haarder (V), 2020-05-13:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren garantere, at hans signaler om yderligere grænsekontrol ikke skal forstås sådan, at der igangsættes særlige foranstaltninger over for svenske arbejdstagere, der pendler til Danmark, jævnfør at coronavirussen er mindre udbredt i Skåne end på den danske side af Øresund?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at hr. Bertel Haarder, når han refererer til signaler om yderligere grænsekontrol, henviser til de syv initiativer, som regeringen offentliggjorde den 24. april.
Med de syv initiativer tager vi, i takt med at vi genåbner Danmark, en række skridt for at få styr på arbejdsmiljøet og risikoen for smittefare fra arbejdstagere, der rejser ind over grænserne.
Regeringen har efter dialog med Folketingets partier og arbejdsmarkedets parter valgt en løsning, hvor vi fokuserer på at mindske risikoen for smittespredning på arbejdspladserne frem for at indføre nye restriktioner for indrejse.
Konkret består initiativerne bl.a. af en taskforce med arbejdsmarkedets parter, branchespecifikke samarbejder og en målrettet tilsynsindsats.
Til gengæld er det ikke en del af initiativerne at forhindre arbejdstagere i at rejse ind i Danmark.
Arbejde har, siden Danmark lukkede grænserne, været et anerkendelsesværdigt formål for indrejse, og det er det fortsat – jo også, fordi det er arbejdskraft, virksomhederne har brug for.
For nuværende har regeringen derfor heller ikke planer om at indføre et krav om selvisolation ved indrejse.
Men det er vores klare forhåbning, at vi i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter kan få styr på både arbejdsmiljøet og smittefaren udefra.
Bertel Haarder (V), 2020-05-13:
Tak for svaret.
Jeg vil gøre opmærksom på, at det handler om pendlere, og det vil sige, at det handler om personer fra Skåne og fra Slesvig, de gamle danske landsdele, hvor der begge steder bor mange danskere.
Og for dem har beskæftigelsesministerens melding været en hævet økse, som gør, at de tænker: Skal vi nu igen frygte en endnu værre grænsekontrol end den, der blev indført for et par år siden?
Skal vi nu frygte, at vi skal i karantæne?
Hvad er det, beskæftigelsesministeren pønser på?
Og der er det bare, jeg så gerne her i Folketinget ville have beskæftigelsesministerens forsikring om, at der ingen sinde vil blive lavet karantæne eller andre forhindringer over for pendlere, der kommer fra de nærmeste egne i vore nabolande.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-13:
Mit spørgsmål er: Når der allerede før coronakrisen var en stor gruppe af over 60-årige, som havde særlig vanskeligt ved at få beskæftigelse, når de var blevet ledige, har regeringen så gjort sig overvejelser om, hvordan man kan hjælpe denne gruppe af ledige i forbindelse med en genstart af samfundet, og i så fald ved hvilke initiativer?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Jeg kan til fulde tilslutte mig hvert et ord af det, som hr. Bertel Haarder læser op.
Jeg ser det som en både kulturelt berigende, men også økonomisk berigende ting, at tyskere kan arbejde i Danmark, hvad enten de arbejder lige over grænsen på Danfoss, eller de pendler længere, sådan som danskere også kan, lige så vel som de folk, der kommer fra Skåne og arbejder i Danmark.
Men det her tager jo sigte på, at skulle smittespredningen aktuelt i regionerne blomstre op, samtidig med at vi genåbner og har styr på det i Danmark, så vil vi jo sagtens kunne forestille os en situation, hvor vi beder folk om at blive testet, når de rejser ind i Danmark, lige så vel som vi også har forbeholdt os retten til andre initiativer.
Men det er ikke vores ønske, og vi tror og håber heller ikke, at vi kommer derhen.
Jacob Mark (SF), 2020-05-13:
Jeg bliver jo rigtig glad, når ministeren lister de mange gode hjælpepakker og foranstaltninger op, som vi har besluttet sammen – hjælpepakker, som skal hjælpe lønmodtagerne, og hjælpepakker, der skal gøre noget godt og give sikkerhed for risikogrupperne.
Men når vi foreslår det her, er det jo, fordi der ikke er fundet en løsning for dem, som oplever, at deres børn bliver syge.
Hvis et barn får covid-19 eller en anden alvorlig sygdom, risikerer det barn jo at skulle være hjemme mange dage, og hvis forældrene så ikke kan få fri og har opbrugt sine barns sygedage og der ikke er en fleksibilitet fra chefens side, risikerer de her forældre i værste fald at miste jobbet.
Det er jo derfor, at FH har foreslået, ligesom vi har i SF, at man laver en sygepasningsydelse, om ikke andet, så imens covid-19 står på, sådan at forældrene kan passe deres børn og sørge for, at andre ikke bliver smittet.
Synes regeringen ikke, at det er en god idé?
Bertel Haarder (V), 2020-05-13:
Jamen jeg takker igen for den forsikring, og jeg tager ministeren på ordet.
Og så vil jeg bare som afskedshilsen citere hans venner i fagbevægelsen, som i sagens anledning har udsendt følgende opråb: Det nordiske samarbejde har længe haft til hensigt at lette os nordboere i frit at bevæge os mellem vore lande for at arbejde, bo og studere.
Den nordiske fagbevægelse har altid været varm fortaler for et nordisk samarbejde og integration.
Vi har i årenes løb derfor kritiseret de grænsehindringer, som har fandtes, og som har besværliggjort den nordiske integration.
Kan ministeren godkende den formulering og gøre den til sin egen?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-13:
Jeg tror, jeg skal starte med at rette mig selv, hvis jeg kløjedes i ordene, for det, jeg sagde før, var branchespecifikke retningslinjer.
Det vil sige, at der er forskel på, hvad det er for nogle forholdsregler inden for slagterierne, man tager i forhold til at mindske smitterisikoen, og det, man gør på byggerierne.
Konkret til det, som hr. Bertel Haarder spørger om, vil jeg sige, at alt det, vi gør her, er for at undgå, at der skal være nogen restriktioner ved indrejse, og vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at vi overhovedet ikke, aldrig nogen sinde, kommer derhen.
Og heldigvis er der jo heller ikke for nuværende og forhåbentlig heller ikke fremadrettet nogen som helst større smitterisiko i hverken Skåne eller Slesvig.
Bertel Haarder (V), 2020-05-13:
Igen, tak for svaret.
Men jeg er lidt bekymret ved formuleringen grænsespecifikke retningslinjer.
Er det noget, der skal foregå på perronerne, i togene?
Skal pendlere helst opsige deres job for at undgå igen at komme i kløerne på en dansk grænsekontrol, som de har prøvet så mange gange efterhånden?
Derfor ville jeg ønske, at ministeren ville være endnu mere klar, og at han også ville være det udadtil, for det handler altså ikke om borgere fra Stockholm eller Frankfurt, det handler om vores naboer.
Det handler i øvrigt i stort omfang om vores landsmænd, der bor syd og øst for grænsen.