runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Aas (S), 2024-01-23:
L 94 er et forslag, der omhandler en ændring af hvidvaskloven, hvilket vil medføre en nedsættelse af det nuværende kontantforbud i hvidvaskloven fra 20.000 kr. til 15.000 kr.
, således at erhvervsdrivende, der ikke er omfattet af hvidvaskloven, ikke må modtage kontantbetalinger på 15.000 kr. eller derover.
Der er en forhøjet risiko for hvidvask ved kontantbetalinger, og i forbindelse med Nationalbankens indkaldelse af en række ældre pengesedler og 1.000-kronesedlen fra den nuværende pengeseddelserie forventes det, at de erhvervsdrivende, der modtager kontanter, vil være i øget risiko for misbrug ved hvidvask af penge.
Lovforslaget skal således inddæmme konsekvenserne af den fortsatte høje risiko for hvidvask og dermed f.eks. også finansiering af terrorisme, som er forbundet med kontant betaling.
Det er helt afgørende, at vi styrker værnet mod hvidvask hos de erhvervsdrivende for at mindske risikoen for hvidvask og finansiering af forskellige uhensigtsmæssige ting som terrorisme, og jeg mener, det er fornuftigt, at vi nedsætter det her beløb, så erhvervsdrivende maksimalt må modtage det, som man maksimalt må modtage ved kontantbetalinger.
Derigennem øger man incitamentet til at få indløst kontanterne via bankerne, som er omfattet af hvidvaskloven.
Dog er det stadig vigtigt, at de borgere, som har behov for eller ønske om at betale med kontanter, fortsat har mulighed for dette.
Det er således en balancegang, og jeg mener, at det her lovforslag har fundet et fornuftigt leje, hvor der både tages højde for hensynet til bekæmpelse af hvidvask og for hensynet til borgernes mulighed for at betale forholdsvis store kontante summer.
På den baggrund støtter Socialdemokratiet forslaget.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Tak til partierne for debatten, og tak til dels dem, som omfavner, men ikke nødvendigvis stemmer for det, dels dem, der klart som SF og Dansk Folkeparti tilkendegiver, at de stemmer for det.
Det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Jeg vil overveje det med den her beretning nærmere.
Frygten er, som jeg var inde på tidligere, at det kan ende med at blive sådan en syltekrukke, og så kommer vi ikke videre.
Og det er bare vigtigt for mig, at det ikke bliver sådan med det her forslag, netop fordi servicehunde, som det her forslag handler om, men for så vidt også førerhunde, jo har stor betydning i de her menneskers liv.
De er netop med til at gøre, at folk kommer ud ad døren og får købt ind og kommer til lægen osv., og for nogle er det også sådan, at servicehunden hjælper med til, at de får taget deres medicin i tide.
Så en servicehund er jo på mange måder med til at sikre livskvalitet i hverdagen for nogle, som måske enten har nogle psykiske eller nogle fysiske udfordringer.
Jeg synes bare, at det, når der så er brugere af servicehunde, der gør opmærksom på, at der er behov for, at der bliver kigget på nogle ting omkring veste, certificering, træning osv., er vigtigt, at vi får kigget på det og gør det så nemt og enkelt som muligt for private og myndigheder at overskue lovgivningen på det her område.
Og det er jo netop ved at regulere det i én lov.
Jeg vil nu tænke nærmere over det her med den her beretning, og om det er den rigtige vej at gå, eller om det skal til afstemning i salen.
Men jeg vil i hvert fald sige tak for debatten, og tak til dels dem, der bakker det et hundrede procent op, dels dem, som omfavner det og godt er klar over, at der er nogle udfordringer på området.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Ja, det er vidunderligt, når man sidder og hører sådan en debat her.
Jeg kan godt forstå, at de gerne vil undgå at skulle stemme nej til det og det ene og det andet, men der er jo intet, der forhindrer regeringen i at handle, selv om de har stemt nej til det her.
Så pas nu på med de beretninger der.
Det andet er, at vi hører fra SF, at man i dag godt kan støtte et forslag, som der ikke er anvist finansiering af.
Jeg kan huske fra den seneste periode, hvor man var parlamentarisk grundlag for regeringen, at man stod meget fast på, at man ikke stemte for forslag, medmindre der var anvist en finansiering af dem.
Her siger man så bare, at det må dem, der er enige i beslutningsforslaget, finde ud af, og sådan noget.
Men sådan er der så meget, og man kan ændre på det processuelle, alt efter hvor man er parlamentarisk.
Det kan jeg nu godt more mig lidt over heroppefra, og især som løsgænger kan man jo stå og kigge lidt på det hele.
Der er nogle gode intentioner i forslaget.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er imod en simplificering.
Jeg tror, man i udvalgsarbejdet skal konkretisere, om det faktisk bedst foregår ved en lovændring og en sammensmeltning af de her to hovedområder, loven er på, eller ved en bekendtgørelse, som så bliver til en vejledning, som Enhedslisten siger.
Jeg kan ikke overskue, om det er det ene eller det andet, der er det bedste.
Men jeg håber, at man i udvalgsbehandlingen kan finde ud af, hvad det er, der giver den største simplificering.
Og det, der giver den største simplificering, er jo det, jeg synes vi så skal støtte, for det er det, der er hensigten for os alle sammen, nemlig at man skal lave en simplificering af det her.
Så håber jeg også, at man i udvalgsbehandlingen kan konkretisere lidt, hvad den her øgede regulering reelt set har af omkostninger.
Vi kunne høre fra regeringen, at der er nogle omkostninger forbundet med det her.
Det ville da være dejligt, at det i udvalgsbehandlingen, og jeg tror også, det er i ordførerens interesse, bliver konkretiseret, hvad det her reelt set koster, hvis man skal være med til at finansiere det bagefter.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Tak for det.
Jeg skal gøre det meget kort, fordi jeg lige på bagkant har overtaget det her fra fru Mette Thiesen, der måtte videre til et møde i ministeriet.
Men jeg skal sige fra os i Dansk Folkeparti, at vi bakker op om forslaget.
Vi synes, det er en god afbureaukratisering, og vi synes, det er vigtigt at hjælpe de her mennesker med at få simplificeret lovgivningen, sådan at den er let tilgængelig og forståelig for de borgere, der har brug for den her hjælp.
Tak for det.
Rosa Lund (EL), 2024-01-23:
Jeg kender godt den bekymring omkring syltekrukken og har desværre også som retsordfører gjort mig nogle lidt ærgerlige erfaringer med den tidligere regering, hvor der også blev lavet nogle beretninger, som aldrig førte til lovændringer.
Men nu er det jo, fordi vi ikke er enige i, at der skal laves en samlet lov, men gerne vil have en samlet bekendtgørelse.
Så vi kan jo i Enhedslisten stille et ændringsforslag til Konservatives beslutningsforslag om, at det skal være en bekendtgørelse, og så ville vi kunne stemme for det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Det er egentlig bare en kommentar i forhold til det med en beretning, som jeg også har nævnt tidligere.
Altså, min frygt er så bare lidt, at det bliver en syltekrukke – at så laver Folketinget en beretning om, hvad man har til hensigt at gøre, og det er så en hensigtserklæring, og så sker der ikke rigtig mere.
Det er jo derfor, vi har lavet det her beslutningsforslag; det er, så man konkret kan forholde sig til det og så stemme for det, sådan at man, hvis der er flertal for det, skal arbejde med det.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-23:
Ja, det er som sagt altid op til forslagsstillerne egentlig at tage de beslutninger i udvalget, som jeg også tror fru Brigitte Klintskov Jerkel er klar over, altså om man vælger at sende det til afstemning eller for den sags skyld laver en fælles beretning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-01-23:
Det vil jeg i virkeligheden sige to ting om.
Lad os sige, at man f.eks. skal ned på en tiendedel, altså 400 mål – det er stadig væk ret mange.
På socialområdet er udgangspunktet omvendt.
Der er meget, meget lidt hånd om, hvad det egentlig er, der skal foregå.
Og ligesom man ikke kan forestille sig at have en folkeskole uden at have beskrevet, hvad det er for nogle fag, der skal undervises i, så er det også ret svært at drive socialområdet, når vi ikke har nogen håndtag til at sige, hvad det egentlig er, der skal foregå på området.
Derfor er det, der står i høringssvarene, sådan set rigtigt, nemlig at det på nogle punkter vil være sådan, at mens man skruer ganske alvorligt ned for bureaukratiet på skoleområdet og på sundhedsområdet og andre steder, vil der på nogle enkelte nedslagspunkter være den modsatte bevægelse her, om end vi samtidig virkelig lægger os i selen.
Vi skal bl.a. revidere magtanvendelsesreglerne, og der lægger vi os jo i selen for at opnå det modsatte.
Men det er bare for at sige, at man altså ikke hundrede procent kan afvise, at der indimellem vil være et skridt i den retning.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-01-23:
Ministeren præciserer det her med manglende data på socialområdet, og det er vi i SF meget enige med ministeren i.
Der er også nogle, at der i nogle høringssvar til det her lovforslag udtrykker, at de er bekymret for ekstra bureaukrati og registreringskrav.
Hvad tænker ministeren om det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-01-23:
Tusind tak for spørgsmålet.
Ja, det kan jeg bestemt godt, og jeg får sådan lyst til at nikke, når der bliver talt på grønlandsk, selv om jeg jo faktisk overhovedet ikke forstår, hvad der bliver sagt.
Men det er jo bare, fordi vi løbende taler tæt med hinanden omkring de her forhold på det sociale område i forhold til Grønland, og jeg har instinktivt lyst til at nikke, fordi vi har en fælles interesse i at få de her ting til at fungere.
Mit ministerium er jo også i tæt dialog med de grønlandske myndigheder, også i forhold til den lovgivning, der ligger her, og den lovgivning, der er på det her område, har en stribe vejledninger nede i maven, som egentlig er en række aftaler med de grønlandske og færøske myndigheder.
Så det er et helt relevant spørgsmål at stille, for det er selvfølgelig afgørende, at vi på det her punkt arbejder tæt sammen med hinanden.
Det handler om borgere, der bliver placeret i institutionsformer, som man ikke nødvendigvis har i Grønland og på Færøerne, og hvor man derfor har behov for at kunne anbringe på dansk jord, og hvis det så er sådan, at borgeren efterfølgende bliver i Danmark, så er der både undervejs under anbringelsen og efterfølgende nogle problemstillinger, som vi i fællesskab skal tage stilling til.
Så tusind tak for spørgsmålet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-01-23:
Qujanaq.
[Taleren talte grønlandsk].
Jeg er i nat kommet tilbage fra Grønland, og når man rejser frem og tilbage mellem begge lande, udfører man også opgaverne fra begge lande.
Der er også flere interessenter, man har holdt møde med, og her kan man bl.a. sige, at der er blevet snakket lidt om, at diverse myndigheder er blevet inddraget i den del, der handler om Grønland i dette lovforslag.
Men det har for mit vedkommende været lidt svært at finde frem til, hvor meget myndighederne er blevet inddraget, når man ser lovforslaget igennem.
Kan socialministeren komme lidt ind på, om myndighederne i Grønland er blevet inddraget, og i så fald hvor meget, og hvor man måske kan finde frem til det?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Ja, det er et samleforslag.
Jeg kommer også til at støtte ønsket, hvis der er folk, der vil have det opdelt.
Derudover er jeg, på lige fod med ordføreren for Dansk Folkeparti og nogle andre, lidt bekymret over den her med folk, som ikke har lovligt ophold her, altså om det her skaber en øget tilknytning til Danmark, både for dem, men reelt set også for deres forældre, som kan betyde, at det bliver sværere at udvise dem.
Så det er jeg meget bekymret for.
Så alene af den grund kommer jeg sandsynligvis til at vælge at stemme nej til hele forslaget, hvis det ikke bliver delt op.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-01-23:
Tak for det.
Jeg lytter mig til, at ministeren siger, at vi fjerner noget på ét område, og at vi så laver lidt mere på et andet område for at få de data, som vi skal have.
Så det er bare et lille ønske om, at man følger det her tæt, for vi ved, at det stikker af på det specialiserede område i vores kommuner.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Mange tak.
Det her lovforslag lægger op til en justering og en tydeliggørelse af lovgivningen på nogle forskellige områder, bl.a. gælder det barnets lov og genopdragelsesrejser.
Vi synes, det er rigtig fint at få tilrettet lovgivningen, så retssikkerheden bliver sikret, især i forhold til barnets lov.
Og i forhold til genopdragelsesrejser er vi glade for, at reglerne på området bliver tydeliggjort, så der ikke er en masse administrativt bøvl, som gør det svært for medarbejderne, der arbejder med det, at vide, hvad det er, de skal i dagligdagen.
Så fra Det Konservative Folkepartis side støtter vi lovforslaget.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-23:
Jeg blev helt overrasket over, at jeg skulle på nu.
Men nu til lovforslaget.
Regeringen har fremsat det her samlelovforslag, kan man sige,
med alle mulige forskellige finurlige ændringer af diverse lovgivninger, som i alt overvejende grad har en lovteknisk karakter.
For det første foreslås det at indføre en lovhjemmel til det arbejde, som udføres af den her nationale sikkerhedskonsulentordning og koordinationsenheden mod genopdragelsesrejser og ufrivillige udlandsophold.
Men sikkerhedskonsulentordningen og koordinationsenheden mod genopdragelsesrejser og ufrivillige udlandsophold er jo ulovhjemlet og fremgår kun af finansloven, så forslaget handler dermed om at forankre, hvornår og hvordan sikkerhedskonsulenterne og koordinationsenheden mod genopdragelsesrejser og ufrivillige udlandsophold kan bistå myndigheder og kommuner i sager om æresrelaterede konflikter og negativ social kontrol.
For det andet indeholder lovforslaget også et forslag om, at man i kommuner med 55.000 borgere eller derover får adgang til at udpege to stedfortrædere for børn og unge-udvalget, mens Københavns Kommune får adgang til at udpege hele tre stedfortrædere samt at have flere medlemmer, der kan tiltræde som næstformand for udvalget.
For det tredje indeholder lovforslaget et forslag, der sigter mod at forbedre og styrke rammerne for arbejdet med at indsamle mere omfattende og valide data inden for social- og ældreområdet.
Målet er at skabe et solidt datagrundlag, da det kan bidrage til bedre planlægning og implementering af socialt arbejde til fordel for borgerne.
Der er også andre ændringer, som jeg så ikke vil komme nærmere ind på her, men jeg vil nævne den ændring, som omhandler personer uden lovligt ophold, der er dømt til anbringelse på institution efter serviceloven.
Her vil vi i Danmarksdemokraterne gerne stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen til baggrunden for lovændringen, samt i hvilke konkrete tilfælde i praksis en sådan lovændring vil finde anvendelse.
Men helt overordnet set
støtter Danmarksdemokraterne lovforslaget, fordi det indeholder nogle fornuftige elementer, som bl.a. fremmer arbejdet med at forebygge negativ social kontrol og æresrelaterede konflikter.
Desuden finder vi i Danmarksdemokraterne det også hensigtsmæssigt at øge antallet af stedfortrædere for medlemmer af børn og unge-udvalg i kommunerne, så kommunerne altid har nogle beslutningsdygtige børn og unge-udvalg.
Men vi er dog forundrede over ændringen, der inkluderer foranstaltningsdømte uden lovligt ophold under serviceloven, fordi ændringen i udgangspunktet jo kan give øgede rettigheder til personer uden lovligt ophold i Danmark, og derfor ønsker vi at få afklaret lovændringen nærmere under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Mange tak.
Jeg beklager, at min ordførertale ikke bliver så detaljeret, som jeg kan høre at mange mine kollegaer har forberedt sig til at være.
Jeg er trådt ind med kort varsel for en anden ordfører.
Jeg skulle hilse og sige, at vi som udgangspunkt støtter forslaget, om end vi også tilslutter os, at der er mange spørgsmål, vi gerne vil have svar på under udvalgsbehandlingen – for at være sikre på, at der ikke er noget sjusk i lovgivningen, som senere kan volde problemer.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Tak for ordet.
Lovforslaget her er primært af teknisk karakter.
Vi behandler i dag et af ministeren fremsat lovforslag, der repræsenterer vores fælles ansvar for at lovgive på en række områder inden for ministeriets ressort.
Lovforslaget handler først og fremmest om at sikre klare rammer for, hvordan sikkerhedskonsulenter og koordinationsenheden kan bistå i sager om æresrelaterede konflikter og negativ social kontrol.
Det er centralt for, at vi kan beskytte, hjælpe og oplyse de personer, som udsættes for negativ social kontrol.
Og så har jeg en hel liste over de ting, der er i loven, men som jeg ikke vil gentage, da de andre ordførere har talt om dem.
I Moderaterne mener vi, at dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning.
Det sigter mod at forbedre og optimere vores sociale område og styrke retssikkerheden og administrationen på det sociale område, samtidig med at vi bevarer værdigheden for dem, der er mest sårbare.
Vi er forpligtede til at sikre, at disse ændringer ikke kun er juridiske på et teknisk grundlag, men at de afspejler vores samlede vision om et retfærdigt samfund.
Derfor skal vi rydde op i de tekniske mangler, der har været.
I Moderaterne stemmer vi for det her lovforslag.
Tak for ordet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-01-23:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et lovforslag, der indeholder flere mindre elementer, som hver især udbedrer nogle mangler, der har været i sociallovgivningen.
Det er vigtigt, at vi også forenkler og opdaterer lovgivningen, også selv om det er teknisk, som det er i dag, når det kan fjerne nogle benspænd ude i virkeligheden.
Med det her lovforslag skaber vi bl.a. et tydeligt lovgrundlag for den nationale sikkerhedskonsulentordning og for koordinationsenheden, der adresserer æresrelaterede konflikter og negativ social kontrol.
Det er væsentligt for at sikre klarhed og for at lette det daglige arbejde i forbindelse med en vigtig indsats.
Med lovforslaget forenkler vi også reglerne for kommunernes børn og unge-udvalg, så man nemmere kan benytte stedfortrædere, f.eks. i tilfælde af barsel og orlov.
Det skal gøre det nemmere for dem i praksis at have et velfungerende og også beslutningsdygtigt udvalg, når de skal træffe afgørelser i nogle meget indgribende sager.
Med lovforslaget styrker vi også rammerne for arbejdet med at skabe et godt vidensgrundlag på social- og ældreområdet, bl.a. ved at styrke muligheden for at få dækkende og valide data fra private leverandører.
Det er blot en fremhævning af nogle af de væsentlige, men tekniske ændringer, som det her samlelovforslag indeholder, og det er et lovforslag, som Venstre bakker op om.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Tak for talen.
Jeg er da også glad for, at ordføreren jo omfavner forslaget og er klar over, at der er en udfordring i forhold til loven om servicehunde og også for både private og myndigheder i forhold til at forstå, hvordan det er, det hænger sammen.
Og så sker der de her uheldige episoder indimellem, som jo er ganske forfærdelige.
Så nævner ordføreren det her med en fælles beretning.
Det vil jeg tygge lidt på.
Jeg har jo også siddet her i en del år efterhånden, og ja, der er noget, der bliver til noget, men der er også noget, der ikke rigtig bliver til noget, og det er det, jeg bare har en bekymring for.
Det må ikke ende ud i, at det ikke rigtig bliver til noget.
Men det vil jeg lige tygge lidt mere på.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-23:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg tror, vi alle sammen måske kender nogen, som er dybt afhængige af den hund, de har med for at hjælpe sig igennem hverdagen.
Jeg vil sige, at jeg har mødt nogle stykker, og jeg tror da, vi alle sammen på tværs af partier kan være enige om, at vi skal forsøge at gøre det så let som muligt for de mennesker, som har et handicap og på den måde også er afhængige af at have en servicehund.
Jeg må sige, at jeg virkelig blev trist, da jeg hørte historien om Mette, der blev afvist med sin psykiatriske servicehund Luna i forhold til at kunne få lov til at benytte bussen.
Det er jo eksempler som dem, der gør, at man ligesom siger, at det her er vi nødt til at få gjort et eller andet ved.
Der er måske også, som jeg har læst beslutningsforslaget, som det er fremsat, nogle misforståelser i selve beslutningsforslaget.
Nu kan jeg måske prøve at komme ordføreren lidt i forkøbet.
For hvis ordføreren vælger at sige, at nu sender man beslutningsforslaget til afstemning, så er der en risiko for, at vi i hvert fald som regeringspartier er nødt til at kunne stå hundrede ti procent på mål for det, der står i selve beslutningsforslaget, og dermed så bliver tvunget til at stemme nej eller gult.
Derfor vil jeg egentlig gerne prøve i stedet at appellere til at lave en fælles beretning på det her forslag – hvilket vi i hvert fald fra Venstres side gerne vil understrege at vi rigtig gerne vil være med til – så der bliver noget konkret, som vi er enige om at vi skal have arbejdet videre med.
Hvis man derimod vælger at sende forslaget til afstemning, er der en fare for, at man ingen vegne kommer.
Det er egentlig også bare for at være ærlig omkring det.
Så har man selvfølgelig en opgave, kan man sige, et stykke arbejde som ordfører med hele tiden at følge det og mase på og sige, at nu skal vi videre.
Men det er jo så ordførerens opgave – ordføreren, som også har fremsat beslutningsforslaget her.
Så jeg kan kun sige, at jeg har eksempler på, at også en beretningstekst heldigvis er mundet ud i noget godt og blevet til konkret lovgivning.
Men Venstre bakker helhjertet op om forslaget, men vil rigtig gerne være med til i stedet for at stemme om det at lave en fælles beretning på det.
Tak for ordet.
Sara Emil Baaring (S), 2024-01-23:
Nu har spørgeren været længere herinde på Christiansborg, end undertegnede har.
Jeg er fuldstændig klar til at gå ind i det her arbejde og også få noget konkret ud af en beretning.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Jeg ser da frem til, at vi kan få en drøftelse af det, og jeg håber alligevel, når det kommer til, at vi skal stemme om forslaget, at man kan stemme for det.
For fra Socialdemokratiets side giver I jo udtryk for, at I godt kan se, at der er en problemstilling her, og nævner også mennesker, som har brug for de her hunde, og som ministeren også kender.
Ordføreren har jo også selv hørt om eksempler, hvor det ikke er gået så godt på grund af uklarheder omkring reglerne.
Så jeg håber da, at man vil stemme for forslaget, for ellers har jeg bare en bekymring for, at vi ikke kommer videre.
Nogle gange laver vi beretninger herinde og drøfter nogle ting, og så bliver det ligesom sådan en syltekrukke, og så kommer vi ikke videre.
Jeg vil bare synes, det er så forfærdeligt, hvis ikke vi kommer videre med det her for de mennesker, det vedrører.
Sara Emil Baaring (S), 2024-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg ser det, er det jo også sådan, at vi i fællesskab går ind i det her arbejde i udvalget og prøver at se, hvad rammerne skal være, og hvad det egentlig er, vi skal finde økonomien til.
Så jeg ser det egentlig som første step.
Vi er meget enige i hovedelementerne i det, men vi skal lige have skærpet hjørnerne, så vi alle sammen kan være i det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er selvfølgelig glad for at høre, at ordføreren også omfavner forslaget og er enig i, at der er de her udfordringer med, at det ikke ligesom er samlet i én lovgivning på området, hvilket jo netop gør det lettere for alle at håndtere og forstå, hvad retningslinjerne er inden for det her.
Jeg er så lidt ked af, at ordføreren siger, at man ikke kan stemme for det, og nævner det her med, at der er en økonomisk problemstilling i forhold til det.
For vi skriver jo netop, at de partier, der så vil være med til at lave en aftale om det, også skal være med til at anvise, hvor vi så finder pengene.
Så det burde vi jo kunne finde en løsning på, hvis der bliver nogle økonomiske udgifter i forbindelse med det.