runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Tak for det.
Jeg tror egentlig, vi er enige.
Jeg anerkender også, at man ikke kun skal skyde skylden på Datatilsynet; der er også et politisk ansvar for, hvor hurtigt man kom i gang, og midler og den slags ting.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Jo, det er helt åbenlyst, at udrulningen af GDPR ikke på nogen måde var forbilledlig.
Forordningen, der kom fra EU, var utrolig løs og med elastik i metermål, og så gik der utrolig lang tid, før man fik defineret nogle af de ting, der skulle gøre sig gældende i Danmark.
Det er også derfor, jeg mener, at kritikken af Datatilsynet måske er berettiget på nogle områder, men jeg synes, ordføreren var for voldsom i sin kritik.
For jeg husker den periode, og vi var meget efter regeringen og sagde: Nu må man altså simpelt hen komme på plads, også med den nye danske databeskyttelseslov osv.
Men jeg er helt enig i, at udrulningen af GDPR ikke var forbilledlig, og vi har jo stadig væk i dag problemer med håndhævelsen.
Det håber jeg så vi har lært noget af i forhold til ny EU-lovgivning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Tak for det.
Og tak for forslaget og for at starte den her debat, som jeg er helt enig i er vigtig.
Men jeg vil også gerne høre ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at vi har haft udfordringer i forhold til at give især små virksomheder og foreninger og andre tilstrækkelig klar rådgivning og vejledning i forbindelse med implementeringen af GDPR i Danmark, og at organiseringen omkring det også har haft en indflydelse på, at det ikke blev prioriteret i tilstrækkelig grad.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-22:
Tak for et godt spørgsmål fra ordføreren igen.
Jeg anerkender helt klart, at det er Datatilsynets ansvar at allokere deres ressourcer bedst muligt i forbindelse med at rådgive og vejlede virksomheder og borgere om GDPR-forordningen.
Jeg kan ikke lige på stående fod svare på, om det er allokeret rigtigt i dag, men jeg mener i hvert fald klart, at det er Datatilsynets ansvar.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Jeg er egentlig enig med ordføreren i, at det også handlede om ressourcer.
Venstre stod dengang år efter år ret alene i forhold til finansloven med at kæmpe for, at der faktisk skulle flere penge til Datatilsynet, så de havde bedre mulighed for at løfte opgaven, og vi foreslog det i vores finanslovsforslag flere gange.
Men anerkender ordføreren ikke også, at Datatilsynet også har et ansvar for, hvordan man fordeler ressourcerne mellem rådgivning og vejledning og tilsyn, og at man har ændret den tilgang siden hen i anerkendelse af, at rådgivning og vejledning skulle prioriteres mere?
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-22:
Det er min holdning, at der, i forbindelse med at GDPR blev implementeret i Danmark, ikke var tilstrækkelig rådgivning af borgere og virksomheder fra Datatilsynets side.
Jeg er dog også af den overbevisning, at det handlede om ressourcer snarere end Datatilsynets egne kompetencer.
Så det er sådan set sådan, jeg ser det; det var et ressourcespørgsmål.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Tak til ordføreren for talen og tilgangen.
Jeg har lidt det samme spørgsmål, som jeg stillede før.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-22:
Tak for ordet.
Og tak til SF for igen at sætte fokus på det her emne.
Det er ikke første gang, men det viser sig hele tiden at blive mere og mere relevant.
Udviklingen af generativ kunstig intelligens går så hurtigt, at der formentlig dag for dag opstår nye teknologiske fremskridt.
Det er fremskridt, der uden tvivl giver en masse nye muligheder, men samtidig opstår der også udfordringer og risici.
Vi skal omfavne udviklingen, og på den front er vi enige med mange af de tidligere ordførere, der har været på talerstolen, men vi skal også fra Folketingets side skabe rammer, der gør, at den generative kunstige intelligens overholder persondataforordningen, forvaltningslovgivning, øvrig lovgivning og retssikkerhed i det hele taget.
Derfor mener vi ligesom forslagsstillerne, at det er en god idé, at det uafhængige tilsyn med systemer, der bruger generativ kunstig intelligens, lægges under Datatilsynet.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at der er et naturligt overlap mellem Datatilsynets opgaver og det uafhængige tilsyns kommende opgaver.
Den anden del af forslaget handler om at flytte Datatilsynet fra Justitsministeriet til Folketinget.
Den del af forslaget har vi i Alternativet brug for at blive klogere på, og vi opfordrer derfor regeringen til at nedsætte en arbejdsgruppe, der nærmere kan undersøge fordele og ulemper ved at knytte Datatilsynet tættere til Folketinget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
Det er jeg enig i.
Og som sagt kan jeg sagtens se det humoristiske i den også, men jeg tror, at det mere bliver en anden diskussion, man får.
Man kan sige, at i forhold til det, som ordførerens formand er citeret for, er problemstillingen, at man ikke kan se forskel på rigtigt og forkert, altså den, der læser det.
Faktuelt kan jeg bevidne, at jeg ikke kunne se det.
Det er så på grund af mine fysiske skavanker og min dovenskab i forhold til at tage mine briller på.
Men det var jo deklareret.
Jeg udskammer bestemt ikke Dansk Folkeparti.
Det er mere i forhold til fremtiden.
Er Dansk Folkeparti enig i, at grænsen med kunstig intelligens kommer til at blive så udvisket, at det her vil kunne laves, uden man kan se forskel?
Og det er ikke det, jeg skyder Dansk Folkeparti i skoen.
Der vil også være nogle, som kunne være fristede til at lave det for vindings skyld, også politikere, der lige står til at mangle 0,1 pct. for at komme ind, hvor en fake video med Kim, der siger et eller andet dumt, så ville kunne få dem ind.
Er ordføreren enig i, at vi bliver nødt til at tænke på, at vi er nybegyndere i at forstå, hvad AI kan bruges og misbruges til?
Peter Kofod (DF), 2024-05-22:
Ja, for jeg mener ikke, man kan sammenligne de to ting, som hr. Kim Edberg Andersen sammenligner.
Det, som hr. Morten Messerschmidt tilbage i 2020 svarer på, er jo, om det, hvis man laver det her og lægger det ud på en platform, hvor man ikke kan se, hvem afsenderen er, hvor man ikke vil kunne deklarere, at det er kunstigt genereret indhold, så er et problem.
Ja, det vil det være.
For der vil det være teknologi, der er rettet mod, at der er noget, der skal forstyrre den demokratiske proces.
Og jeg står her på Folketingets talerstol til rådighed for hr. Kim Edberg Andersen og andre og svarer på de kritiske spørgsmål, der måtte være til det.
Så der var klar afsender på.
Jeg synes ikke, at de to debatter, altså den fra 2020 og den, vi har nu, helt kan sammenlignes.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
Det var, fordi ordføreren nu valgte at bringe deres egen video op.
Og den er meget humoristisk.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at der er en eller anden dobbeltstandard i det, som Dansk Folkeparti nu gemmer sig bag ved.
Jeg har et citat fra Berlingske den 21. april 2020, hvor hr. Morten Messerschmidt var udsat for nogle misinformationer, og så skriver han noget, og det er nok det, der er kernen i den debat, vi har der: »Det er et fundamentalt demokratisk problem, hvis modtagerne derude ikke længere kan vide, hvad der er sandt, og hvad der er falsk.«
Jeg tror, det er det, der er debatten.
For jeg kan sagtens se det humoristiske.
Jeg kan ikke se uden briller, og skærmen er lille, og jeg så ikke det der AI-genererede – det gjorde jeg ikke.
Jeg tænkte godt, at jeg måske ikke lige syntes, at statsministeren ville sige de her ting, og så tænkte jeg, at det lød lidt ligesom den 1. april, hvor jeg også en gang imellem hopper på aprilsnarene, og det er jo supersjovt, og det er satirisk, men det kan godt være et demokratisk problem.
Mit spørgsmål er så, i forhold til når vi tager den der vej: Nu her om et halvt år eller et år, når den samme video kan laves, og hvor man ikke kan se, det er falsk, og du kan ikke høre det, vil Dansk Folkeparti så lave det samme opslag en gang til?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Jo, men jeg synes, man kunne være kommet om ved det på en meget bedre måde, nemlig ved i stedet for at spare 5 mio. kr. på Datatilsynet så at tilføre dem ekstra midler og sige, at en del af de her midler selvklart udelukkende er øremærket til råd og vejledning.
For det mener jeg er en fuldstændig afgørende del af Datatilsynets arbejde.
Men de siger jo også helt åbent: Vi kan ikke løfte alle de opgaver, I forventer af os, for vi har simpelt hen ikke midler nok til det.
Peter Kofod (DF), 2024-05-22:
Ja, det er rigtigt.
Vi står jo på kanten af noget helt nyt, vi ikke har prøvet før.
Men alle kan lave den her slags videoer.
Og vores holdning har været, at vi ikke løser det her ved at sige, at 11 partier, eller hvor mange vi nu sidder i Folketinget, skal være de eneste, der så bliver ramt af et forbud, mens resten af verden kører videre.
Det ville svare til, at man i sin tid, da Facebook kom frem og det var noget helt nyt og eksotisk noget, så skulle have forbudt det for partierne og Folketingets medlemmer.
Det ville heller ikke have været nogen succes.
Så vi skal lære at bruge værktøjerne, vi skal lære at sætte nogle rimelige grænser, men vi skal ikke gå forbuddets vej.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for ordet.
Og tak til SF's ordfører for talen og for altid at være velforberedt og tage nogle vigtige emner op.
Jeg tror, alle her i salen synes, det er et ekstremt vigtigt emne, som vi har diskuteret her i dag.
Det er altid en fornøjelse at høre, at fru Lisbeth Bech-Nielsen har sat sig ind i sagerne og kan referere vidt og bredt.
Så stor tak for det.
Vi er så ikke altid enige om konsekvenserne af det; det er jo derfor, vi har et folkestyre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren kommentere på det, ministeren var inde på, altså at nu har man valgt Digitaliseringsstyrelsen, men ministeren sagde, i hvert fald sådan, som jeg hørte det, at man var enig i, at man selvfølgelig skal holde øje med, om det nu også går, som det skal, og om der er den uafhængighed, som vi alle sammen er enige om, det er ordføreren og jeg i hvert fald, skal være der.
Så kan vi ikke love hinanden, at vi holder øje med det her område og følger op på det om 1-2 år og så ser, om der rent faktisk er noget at komme efter?
For vi er alle interesserede i, at der er et uafhængigt tilsyn med AI-forordningen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
For kunstig intelligens og automatiseret sagsbehandling inden for den offentlige sektor er bare et helt nyt sted at bevæge sig hen, fordi der er black box-problematikker, der handler om, hvordan man er nået hen til en bestemt beslutning.
Derfor er der behov for at opdatere lovgivningen.
Det mener alle de her eksperter og organisationer, som jeg har noteret.
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Jamen ordføreren og jeg er jo ikke uenige om det spørgsmål.
Jeg mener, at der skal være åbenhed og transparens i den offentlige sagsbehandling og åbenhed omkring algoritmer.
Det, jeg siger, er, at allerede i dag er det jo hegnet godt ind i forvaltningsloven, som er teknologineutral, og der gælder nogle forvaltningsretlige principper.
Der gælder rettigheder om vejledningspligt, begrundelsespligt, partshøring og generelt principper om god forvaltningsskik.
Derudover kommer så forordningen om kunstig intelligens, som ligger et ekstra lag på, hvor meget af den kunstige intelligens og algoritmerne, som man bruger i den offentlige sagsbehandling, vil være højrisiko, og derfor er der yderligere krav til det.
Så vi mener sådan set, at vi allerede i dag har de regler, der skal til for netop at sikre åbenhed og transparens i sagsbehandlingen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Jeg synes jo ellers, at ministeren i meget af sin tale leverer en masse argumenter for det her beslutningsforslag, bl.a. i forhold til hvad europæisk lovgivning lægger op til.
Nu er det her jo algoritmer i al almindelighed og ikke kun kunstig intelligens.
Det er jo rigtigt, at der i AI-forordningen er risikotrin, og netop meget offentlig forvaltning er højrisiko, fordi det handler om borgernes liv.
Professor ved Aarhus Universitet og leder af magtudredningen, Michael Bang Petersen, har udtalt sig kritisk om mørklægning af algoritmerne, og Folketingets Ombudsmand, Institut for Menneskerettigheder og SIRI-kommissionen har påpeget behovet for, at algoritmer skal være offentlighedsvenlige, altså at man kan gå ind og se: Hvornår bliver jeg som borger behandlet ud fra en sådan algoritmisk tilgang?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Det her beslutningsforslag handler igen om retssikkerhed og om et element i en retsstat, nemlig åbenhed og transparens, sådan at andre, både Folketinget, men også forskere, virksomheder og borgere, kan kigge det offentlige over skulderen.
Vi er ved at få et algoritmestyret samfund, og det gælder også den offentlige sektor, og de ordførere, der er til stede her i salen dag, ved jo om nogen, hvor meget det betyder, hvis der er indbygget bias i algoritmer, og hvis de er – og nu skal vi tale dansk fra talerstolen, så det er virkelig svært, og jeg ved simpelt hen ikke lige, hvordan man oversætter det – dark patterns, altså mange af de problemer, der kan være i algoritmer, og i forhold til hvad det er for et udkomme, der er af algoritmerne.
De er der jo alle steder i dag.
For det frigør arbejdskraft, det er en smartere måde at arbejde på, og nogle gange kan algoritmer, kunstig intelligens, deep learning, mønstergenkendelse og alle de her andre ting se noget, som vi som mennesker ikke kan se.
Men det er også utrolig meget magt at lægge over i maskiner med algoritmer, der jo i hvert fald i dag hovedsagelig er skrevet af mennesker – snart er det jo algoritmerne, der skriver algoritmer, eller den kunstige intelligens, der skriver dem – og derfor er det jo bare så afgørende, hvad det er, vi oprindelig har puttet ind i de algoritmer, der har så stor en betydning for vores samfund.
Det er det, vi skal diskutere.
Det er rigtig vigtigt for os.
Det er også derfor, vi har bragt Datatilsynets bevilling til bordet flere gange.
Når jeg ikke som finansordfører har bragt bevillingerne til Digitaliseringsstyrelsen på bane, er det både, fordi styrelser normalt ikke er mit ressort, for det hører jo under et ministerium, men også fordi jeg oprigtigt troede, at Datatilsynet ud over de mange nye opgaver, de har fået, faktisk også ville få opgaven med et tilsyn med AI-forordningen.
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Jeg har fuld tillid til det, der bliver sagt.
Vil vi også i fremtiden kunne se SF bringe krav om midler ind og eventuelt også bruge jeres politiske forhandlingskapital på, at det netop er det her område, der skal prioriteres?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Jo, det synes jeg er helt oplagt at vi skal gøre.
Så er der jo selvfølgelig lige det med at finde den rette tilsynsmyndighed til tilsynet, men vi har jo heldigvis andre instanser, trods alt.
Ayo Næsborg Andersen, som er en af de fremmeste eksperter inden for databeskyttelse i Danmark, har skrevet sin postdoc om, hvorfor databeskyttelse er vigtigt.
Nazisterne fik fat i de homoseksuelle op til anden verdenskrig på grund af registre, der lå til grund for forskning i homoseksualitet, og det synes jeg bare er enormt sigende, i forhold til hvorfor databeskyttelse er en fuldstændig afgørende grundsten i en retsstat.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, og det er jo derfor, det er så vigtigt, at vi håndhæver GDPR og sikrer persondata; det skal vi.
Så det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg er også enig i det, ordføreren var inde på med, at det ikke nytter noget at have Digitaliseringsstyrelsen eller Datatilsynet og så ikke give dem midler nok til at løfte de opgaver, de har.
Så også her er vi fuldstændig enige.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren kommentere på nogle af de bekymringer, der har været i forhold til at flytte Datatilsynet til Folketinget.
Der har været rejst nogle bekymringer fra mig selv, fra Liberal Alliances ordfører og fra andre.
Er ordføreren enig i, at det ikke er helt sort-hvidt, og vil ordføreren kommentere på nogle af de bekymringer, der har været?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Jeg synes faktisk, det er sort-hvidt.
Jeg synes, at de opgaver, Datatilsynet har, selv om de selvfølgelig ikke er sammenlignelige, godt alligevel kan ses på samme måde som Rigsrevisionens og Ombudsmandens, som har nogle fuldstændig afgørende roller at spille i den danske retsstat, og som jo ligger under Folketinget.
Det betyder selvfølgelig ikke, at vi har instruksbeføjelser eller på nogen måde kan blande os utidigt i deres arbejde, men det er jo bare, hvad skal man sige, en rent praktisk foranstaltning.
Men Datatilsynet kunne også ligge et andet sted, så længe der er uafhængighed.
Det er det vigtigste.
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Jeg vil høre ordføreren, om ordføreren måske har mulighed for at bringe mig ud af min uvidenhed.
Ordføreren er jo også finansordfører, og har SF hidtil forlangt penge bragt ind til den her tilsynsfunktion i finanslovsforhandlingerne, og vil man i fremtiden kunne se SF's holdning via konkrete beløb, der så vil være afsat i SF's finanslovsudspil?
Jeg forsøger i virkeligheden at spørge, om det er walk as you talk, I gør.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Ja, det er det.
SF har i adskillige år ønsket flere penge til Datatilsynet, og det behøver ordføreren ikke at tage mit ord for.
For vores finanslovsforslag ligger nemlig offentligt tilgængeligt på SF.dk.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-05-23:
Hvad statsministeren giver af garantier i en valgkamp, er nok bedre at hun står på mål for, end jeg gør.
Jeg vil blot bemærke, at vi i Venstre har en stor interesse i, at vi finder de reduktioner, som landbruget skal levere, for at vi kan overholde vores klimamål og også vores EU-forpligtelser, og at vi gør det på en måde, hvor vi stadig væk sikrer en bæredygtig fødevareproduktion og også sikrer en social balance.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-23:
Det synes jeg ikke.
Altså, statsministeren har givet et løfte i valgkampen, og jeg ville egentlig tro, at det for et parti, der rundet af det, som Venstre jo er, skulle være ret enkelt. Det er jo sådan set et ja-nej-spørgsmål, jeg stiller.
Det tætteste, vi så kan dechifrere svaret som, må være et nej, altså at man ikke vil stå inde for løftet.
Er det sådan, vi skal forstå det, altså at den klare garanti, som fru Mette Frederiksen gav til børnefamilierne om, at fødevarepriserne ikke måtte stige, føler man sig ikke bundet af?
Er det sådan, vi skal forstå de svar, vi får?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-05-23:
Jeg synes, at det er en postgang for tidligt at gå i gang med at tale om afgiftsniveauer og eventuelle prisstigninger, før vi kender resultatet af den proces.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Tak for talen.
Der er jo mange lyspunkter i denne redegørelse i forhold til dansk energipolitik, men der er også en udfordring, vi i SF's optik ikke har fået taget tilstrækkelig fat på, og det er, at en stor del af vores energiforsyning fortsat kommer fra træbiomasse, som bliver brændt af, også i dele af energiforsyningen, hvor vi burde kunne elektrificere.
Der er ikke taget synderlig mange politiske initiativer på det seneste under den her regering til at reducere det forbrug.
Det er ellers sådan, at vi tilbage i 2020 faktisk aftalte med hinanden i en energiaftale, som også Venstre er en del af, at der skulle ses på initiativer til at nedbringe forbruget mere, end hvad der ellers ligger i den grundlæggende fremskrivning.
Så jeg vil høre, om det er noget, Venstre også er optaget af, altså at vi får bragt vores anvendelse af træbiomasse i energiforsyningen ned.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Jamen først og fremmest er det ikke kun det muliges kunst, som skal kunne realiseres her på Christiansborg.
Jeg forstår ikke den kritik her til sidst med, at regeringen ikke leverer.
Vi har lige, og nu bevæger jeg mig også lidt uden for redegørelsen, fået målene for 2025-målene, som Danmark mere end lever op til.
Det synes jeg jo på alle måder er positivt.
Den her enorme havvindmøllepark fra sidste år synes jeg på alle måder
er opmuntrende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Nu siger ordføreren, at det er det muliges kunst.
Altså, når man har en flertalsregering, må det muliges kunst være lidt nemmere, end hvad man måske kunne forestille sig ved de tidligere regeringer, som jo skulle finde et parlamentarisk flertal for at gennemføre politik, som man kunne blive enige om.
Vi har jo en ny situation, og regeringen har jo sagt, at den ligesom er til for at løse de store problemer.
Jeg synes ikke rigtig, at regeringen i de aftaler, vi har set, har levet op til det med at løse de store problemer.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-05-23:
Ja, jeg er enig i, at det skal udfases.
Der er rigtig meget, vi skal gøre, og der er rigtig meget, som vi gerne vil gøre så hurtigt som muligt, og som vi gerne vil gøre på samme tid.
Rigtig meget politik, også klimapolitik, er det muliges kunst, og det er jo derfor, vi sætter løbende målsætninger og delmål og hele tiden sørger for at sætte gang i den grønne omstilling og i udviklingen her.
Det er i virkeligheden både rigtigt og forkert, for vi kunne jo godt alle sammen tænke os, at alt gik hurtigere.
Der er bare også en virkelighed derude, som betyder, at det ikke altid kan gå lige så hurtigt, som vi har lyst til, og vi kan ikke gøre os fuldstændig uafhængige, heller ikke sådan fra den ene dag til den anden, i forhold til fossile brændsler.
Så vi bliver også ramt af en virkelighed, men vi skal gøre det så hurtigt, vi kan.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om Socialdemokratiet deler Enhedslistens kritik af, at vi er endt et sted, hvor der er for meget biomasse i vores samlede energisystem, og jeg tænker især på den importerede biomasse, som bruges i vores kraft-varme-værker, og hvor det jo officielt tæller som noget CO 2 -neutralt.
Der er så vedtaget nogle bæredygtighedskriterier, og det kan selvfølgelig være meget godt, at man ikke importerer det værst tænkelige, men jeg synes lidt, at vi er endt et sted, hvor det lidt er en sovepude.
Kan ordføreren se, at vi har et emne her, hvor vi bør udfase det hurtigst muligt, i stedet for at støvsuge hele verden for flis, nu, hvor ordføreren refererede til Brasilien?
Altså, jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi importerer biomasse fra hverken Nord- eller Sydamerika.
Vi bør selv kunne klare det og bruge den biomasse, vi har i Danmark, og ikke mere.
Er ordføreren enig i det?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-23:
Jeg ved, at ordføreren og jeg deler en fælles passion for de svagest stillede i vores samfund, i forhold til hvordan de bliver påvirket af de voldsomme prisstigninger, som vi oplever generelt på el, på varme og forventelig jo også på fødevarer, hvis regeringen gennemfører idéen om at lægge en ekstra skat på landbruget.
Derfor vil jeg bare høre, om fru Linea Søgaard-Lidell er enig i det, som statsministeren sagde i valgkampen om, at fødevarepriserne, herunder et pund oksekød, ikke må blive dyrere, sådan at det rammer især den enlige mor med tre børn, der bare gerne vil lave en skål pasta bolognese.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-05-23:
Ja, det er det.
Vi skal elektrificere alt det, vi kan elektrificere.
Der er heldigvis også gode alternativer til at brænde biomasse af.
Vi ser jo i Aarhus, at de satser stort på geotermi.
Der er alternativer, som jo også vokser frem, og som vi skal sikre at vi har de rette rammer til.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Ja, absolut.
Man kan sige, at geotermien i Aarhus jo netop kom frem, fordi man lavede en prisafdækningsmodel specifikt til geotermi, som SF i særdeleshed var optaget af.
Men det er bare også sådan, at træbiomasse ikke er afgiftsbelagt ligesom alle mulige andre energikilder, og derfor tror jeg faktisk, at det er ret afgørende, at vi også ser på en afgift på træbiomasse.
Jeg vil høre: Er det noget, Venstre er parat til?
For det vil jo betyde noget, når man skal sidde derude i fjernvarmeselskabet og afveje, hvad der er den billigste løsning for forbrugerne.