Orla Østerby (KF), 2018-12-04:
Tak for det.
Der er flere områder i naturparken, hvor det allerede i dag ikke er tilladt at trawle eller at skrabe efter muslinger.
Her har vi allerede søgt balancen mellem beskyttelse og benyttelse og indført fiskeriregulering, bl.a. for beskyttelse af stenrev og ålegræs.
Der er også indgået en række frivillige aftaler mellem naturparken og f.eks. Bælternes Fiskeriforening.
I en af aftalerne ser man bl.a. på, om der er grundlag for at lukke en større del af Lillebælt for fiskeri med bundslæbende redskaber.
Det er rigtig godt, hvis man lokalt kan forhandle sig frem til sådan en aftale på viden om netop de lokale forhold.
I øjeblikket drøftes med fiskerierhvervet om ændringen af trawlbekendtgørelsen og muslingebekendtgørelsen, hvor der i øvrigt bliver endnu flere områder, hvor det ikke tillades at fiske med bundtrawl og pelagisk trawl.
Lukninger sker bl.a. for at beskytte lokale gyde- og opvækstområder.
Der er tale om vigtige fangstpladser for lokale fartøjer, som alle er mindre fartøjer, der er med til at holde liv i lokale havne, og som derfor har behov for at kunne fiske på lokale fiskepladser.
Det er det hele.
Fiskeriet foregår der, hvor fiskerne er.
Hvis vi lukker en god fiskeplads, vil fiskerne rykke til andre områder, hvor indsatsen for at fange samme mængde fisk vil være relativt større.
Muslingefiskeriet flytter mellem områderne, alt efter hvor muslinger eller rettere større kvalitet findes.
Fiskeriet er en form for rationsfiskeri, der foregår i flere forskellige områder fra Aarhusbugten til nord for Flensborg Fjord i syd.
Trawlbekendtgørelsen er ikke blevet ændret siden 1993.
I regi af regelforenklingsprojektet er man i gang med en revision af trawlbekendtgørelsen.
I forbindelse med revisionen vil man sammenskrive en række lokale vedtægter med trawlbekendtgørelsen.
De lokale vedtægter er regulering, som i praksis svarer til en bekendtgørelse for et afgrænset område.
Ved at samle disse trawlbekendtgørelser kan man skabe et mere overskueligt regelsæt.
Det har fiskerne også behov for.
Fiskerierhvervet har været aktivt i den proces, og der er ikke i forbindelse med drøftelserne blevet foreslået et forbud mod bundtrawl og muslingeskrab i Lillebælt.
Lukningen skal bl.a. beskytte lokale gydeog opvækstområder.
Naturpark Lillebælt
indeholder et Natura 2000-område.
I Natura 2000-områder er det ikke tilladt at fiske med bundslæbende redskaber ved kortlagte stenrev for at beskytte dem.
Desuden er der som følge af trawlbekendtgørelsens bestemmelser en række kystnære områder, hvor der for at beskytte lokale gyde- og opvækstområder ikke må fiskes med bundtrawl.
Natura 2000-områder har de senere år ikke været åbne for muslingefiskeri og bliver det heller ikke i 2019.
For at fiskeri kan tillades i Natura 2000-områder, skal der udarbejdes en såkaldt miljøkonsekvensvurdering, som netop har til formål at sikre, at fiskeriet ikke påvirker havmiljøet i en sådan grad, at havmiljøet lider skade.
Fiskeripakken, der blev indgået uden om regeringen i 2016, lægger afgørende vægt på at skabe gode vilkår for kystfiskeriet.
Dette forslag gør det modsatte.
Det vil begrænse fiskepladserne for lokale, mindre fartøjer, som ofte er trawlfartøjer.
Det vil gøre det vanskeligt at holde liv i de lokale havne og bruge alle de tilbageværende fartøjer for at kunne opretholde fiskeriet som en nødvendighed for at kunne bevare følgeindustri som isværk, smede m.m. Det her forslag hænger ikke sammen med den politiske aftale, som man indgik i 2016, og det er for mig underligt, at de, der indgik fiskeriaftalen, ikke kan holde sammen nu om kystfiskeriet.
Det er meget mærkeligt at se, at man i dag er splittet omkring det her, som jo har været nøglen i fiskeripakken for især Enhedslisten og SF og for Dansk Folkeparti, men ikke er det i dag.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte B 35.