runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2017-01-12:
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet har lidt mere erfaring med at sidde i forhandlinger, end Enhedslisten har, og det er sådan, når man sidder i forhandlinger, at der er ting, man må sluge, og ting, man kan tage.
Sådan er det også, når man er tillidsmand.
Jeg har stor respekt for, at det her har været en forhandling mellem parterne – at nogle har taget og nogle har fået.
Det overordnede resultat er fint, og derfor vil Socialdemokratiet ikke være med til at ændre det.
Vi har stor respekt for trepartsforhandlinger, og når man i trepartsforhandlinger har besluttet at lave den her aftale, er det det, vi holder fast i.
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Jo, men nu er det jo ikke direktøren for Dansk Arbejdsgiverforening eller formanden for LO og FTF, der skal sidde og trykke på knappen her i salen, det er jo hr. Leif Lahn Jensen og alle os andre, og derfor ville det da være rart at høre, hvad hr. Leif Lahn Jensen mener om det punkt i aftalen – om ikke det er fuldstændig selvmodsigende, at man i den ene ende laver nogle gode ting, der skal forbedre de lediges uddannelsesmuligheder, og så i den anden ende laver noget, der trækker i den stik modsatte retning.
For den her karensperiode vil jo betyde, at der er nogle ledige, der går glip af nogle uddannelsesmuligheder og måske også nogle jobmuligheder.
Skulle vi ikke prøve at få fjernet det fra lovforslaget?
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Ordføreren sagde noget enormt fornuftigt, som jeg vil håbe at langt flere partier her i salen kunne tilslutte sig, nemlig: Vi skal da sørge for, at de ledige får de uddannelser, de har brug for, for at de kan få et job.
Om det så varer 6 uger eller 8 uger eller noget andet er underordnet.
Skulle vi prøve at lave nogle ændringsforslag sammen til det her forslag, så vi kunne prøve at komme det nærmere?
Det er det ene spørgsmål.
Det gør man jo ved at indføre en 5-ugers karensperiode, før man kan benytte sig af muligheden for et 6-ugers uddannelsesforløb.
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-12:
Tak til Finn Sørensen.
Det er ikke så tit, man hører sådan nogle rosende ord.
Dem skal man tage imod med kyshånd.
Tak for det.
Og så vil jeg gå over til det om ændringsforslaget.
Så til det med de 5-ugers karenstid.
Nu har jeg været ude på arbejdsmarkedet i mange år, inden jeg kom herind, og jeg synes grundlæggende ikke, at man, når man forlader et job, så skal gå i gang med uddannelse fra dag et.
Jeg synes også, at der er rimelighed i, at man får mulighed for lige at se, om man nu kunne få et job et andet sted, uden at gå i gang med en uddannelse.
De fleste får jo et job ret hurtigt, når de forlader et, og jeg synes ikke, at det skal være sådan, at man som udgangspunkt skal starte med at have en opkvalificering fra dag et, nej, der skal man starte med at søge job, og kan man så ikke få det, skal man tænke over, hvad det så er for et kursus, man skal have for at få et job.
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Det er ret selvmodsigende, for i sin ordførertale sagde ordføreren, at vi skulle sørge for, at de ledige fik de uddannelser, de skulle have, så de kunne få et job.
Og hvis det nu er sådan, at man som ledig måske oven i købet har et job på hånden, men at man lige mangler et kursus på f.eks. 6 uger for at få jobbet, så er det da meningsløst, at man skal vente 5 uger, før man kan gå i gang med det.
Så er der måske en anden, der i mellemtiden har fået jobbet, eller arbejdsgiveren har fundet ud af, at han alligevel ikke skal bruge nogen eller et eller andet, hvad ved jeg.
Man forringer da de lediges uddannelsesmuligheder på den måde.
Så det er da ret selvmodsigende.
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-12:
Det synes jeg egentlig ikke.
Formålet må være, at den ledige får et job.
Og så til det her med, at hvis man har et job på hånden, men mangler et kursus.
Der er faktisk den mulighed, at man kan få kurset i forbindelse med ansættelsen, og så skal man bruge den mulighed.
Det kan man gøre ved at lave en aftale med arbejdsgiveren.
Man har det her job, og man vil gå i gang med kurset.
Så laver man en aftale om kurset i forbindelse med ansættelsen.
Det kan man faktisk gøre i dag.
Så kan man fremlægge sin ansættelseskontrakt og sige: Jeg har en ansættelse her, jeg mangler det her kursus, og så kan man få det ifølge de regler.
Det fungerer.
Der ligger en pulje, som man kan få, ud over de 6 uger, som ligger her.
Så jeg synes ikke, at det er selvmodsigende.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-01-12:
Det, som var supervigtigt for mig, også da vi havde det blandt forligsparterne, var, at jeg kunne se, at det på et tidspunkt faktisk var svært, og at hvis man fik en af de her uddannelser i opsigelsesperioden, kunne man faktisk ikke gøre den færdig.
Det var det allerallervigtigste for mig, og det er jo derfor, jeg har godkendt det og sagt, at det har vi fået ind, og at jeg derfor synes, at den aftale, der er nu, er en fin aftale, og den gør det alt andet lige nemmere for rigtig mange at uddanne sig, og derfor stemmer vi selvfølgelig for.
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Vi er vel enige om, at her i Folketinget går vores arbejde ud på at forholde os til de lovforslag, der ligger – til substansen i det – og argumentere for de synspunkter, vi har, i forhold til de enkelte elementer, og gøre vores arbejde og vores bedste for, at de lovforslag bliver bedst mulige for lønmodtagerne.
Det går jeg ud fra er vores fælles dagsorden herinde.
Og det indebærer jo, at man kæmper for at få ændret tingene, sådan at de er i orden.
Hans Andersen (V), 2017-01-12:
Det er egentlig blot for at følge op på hr. Leif Lahn Jensens spørgsmål til ordføreren.
Når det her sådan set samlet set er tiltag, der løfter mulighederne for de danske lønmodtagere, er det så korrekt, at Enhedslisten vil stemme imod?
Jeg har egentlig forstået, at Enhedslisten stemmer for ting, der sådan set gør det bedre for mennesker.
Jeg synes da samlet set, at det her er en aftale, der giver flere muligheder til de danske lønmodtagere, og specielt når vi taler om uddannelse og uddannelsesløft er det her jo noget, der går i den rigtige retning.
Og så stemmer Enhedslisten så imod.
Er det korrekt forstået?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-01-12:
Jeg skal bare forstå det helt korrekt.
Nu ved vi jo alle, at Enhedslisten sikkert, hvilket de jo har ret til, vil stille et forslag om, at de vil have det med den 5-ugers karensperiode væk, og det støtter Alternativet så, kan vi høre, men hvis det nu ender med, at et mindretal er for det, og at det ikke bliver stemt igennem, vil Alternativet så bagefter støtte det oprindelige forslag?
Men har Alternativet så ikke samme opfattelse, som jeg har, altså at man, hvis man prøver at få noget igennem, som man ikke får igennem, og man så alligevel stemmer nej til det samlede forslag, selv om der er rigtig mange goder i det – som Enhedslisten jo gør – så faktisk også er med til at sige nej til, at mennesker kan få det til 100 pct. på dagpenge, at mennesker kan komme igennem en god voksenlærlingeordning, og at mennesker kan få en god fleksibel 6-ugers uddannelse?
Er ordføreren ikke enig med mig i, at man, hvis man stemmer nej til det oprindelige forslag, så i hvert fald heller ikke kan tage æren for at hjælpe de her mennesker?
Torsten Gejl (ALT), 2017-01-12:
Jo, men det er jo for så vidt Enhedslistens eget drama, og det synes jeg at de skal svare på
Altså, for os er den lille knast slet ikke stor nok til at stemme nej til det her.
Karsten Hønge (SF), 2017-01-12:
Det giver nogle solide aftaler, der kan holde i lang tid, når både arbejdsgiverne, fagforbundene og Folketinget står bag.
Den her del af trepartsaftalerne er der perspektiv i, da uddannelse jo så ubetinget er vejen frem, både på den måde, at flere skal have en erhvervsfaglig grunduddannelse, men også ved, at flere løbende skal uddanne sig gennem hele livet.
Det er på høje tid, at vi gør de 6 ugers selvvalgte uddannelsesuger mere fleksible.
Det har langt hen ad vejen været meningsløst, at man har tvunget lønmodtagerne ind i et pakkeforløb, som ikke optimerede det udbytte, de skulle have af det.
Man kommer på den måde til at bruge ressourcerne bedre, og man gør det mere attraktivt at træde ind i sådan et uddannelsesforløb.
Vi synes stadig væk, at økonomien er svag med en 100 pct.s dagpengedækning.
For nogle år tilbage var der jo en 125 pct.s dækning, når nogen deltog i faglige efteruddannelseskurser, men det her var så det, man kunne nå frem til, men vi synes egentlig, at man skulle være mere ambitiøs.
Vi synes også, det er på høje tid, at man får nedsat perioden til 6 måneder for at kunne gå i gang med en voksenlærlingeuddannelse.
Vi synes egentlig ikke, at karensperioden giver nogen særlig mening, men det er så en del af den aftale, der ligger.
Vi undrer os over, at det ikke er dokumenteret nu, hvor mange der f.eks. ville være ramt af den, hvis den var indført.
Vi undrer os over, at man ikke parterne imellem har klarlagt, hvad ambitionen ved at indføre det var, hvad det var for nogle positive effekter, man regnede med at få ud af det.
Ikke desto mindre er det en del af en samlet aftale, som vi synes giver rigtig god mening.
Der er faktisk et godt stykke vej tilbage at gå, indtil vi får et arbejdsmarked, der matcher fremtidens udfordringer, men det er et skridt i den rigtige retning, og SF støtter lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-12:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke for behandlingen af lovforslaget her i dag i Folketingssalen og ikke mindst for de mange positive og gode bemærkninger, der er faldet her under førstebehandlingen.
Det er jo sådan, at lovforslaget på Beskæftigelsesministeriets område udmønter centrale dele af trepartsaftalen om tilstrækkelig kvalificeret arbejdskraft i hele Danmark og praktikpladser.
Derfor vil jeg også, som flere ordførere jo har gjort her fra Folketingets talerstol, gerne igen benytte lejligheden til at takke arbejdsmarkedets parter for samarbejdet i forbindelse med trepartsaftalen i 2016.
Der er ikke nogen tvivl om, at parterne har været med til at bidrage til, at vi sammen finder løsninger på de fælles udfordringer, der er her i Danmark.
Hele ideen med det lovforslag, som nu er fremsat, er jo netop det, som også er en del af den aftale, der er indgået, nemlig at være med til at understøtte, at der er tilstrækkelig kvalificeret arbejdskraft i hele Danmark.
For regeringen er det vigtigt.
Og jeg noterer mig også, at rigtig mange partier her i dag under førstebehandlingen jo understøtter den holdning, som er afgørende, nemlig at vi har et fleksibelt og effektivt arbejdsmarked, hvor virksomhederne har mulighed for at rekruttere de medarbejdere, som de har behov for.
Det er fuldstændig afgørende for den fremtidige vækst, som vi skal have i Danmark for at gøre vores land rigere og dermed også skabe den velstand, der er baggrund for vores velfærdssamfund.
Jeg er også helt indstillet på – og det er også derfor, at regeringen har taget en lang række initiativer i det regeringsgrundlag, der er præsenteret – at se på, hvordan fremtidens arbejdsmarked skal indrettes, når man ser lidt længere ud i fremtiden.
Det er derfor, vi er i gang med at nedsætte det, vi kalder Disruptionrådet, som også skal se på, hvad det er for kompetencer, der i fremtiden skal være på arbejdsmarkedet.
Det vedrører jo ikke det lovforslag, vi diskuterer i dag, men det er sådan set blot for at sige det, som flere ordførere, bl.a. hr. Bent Bøgsted, har nævnt, nemlig at det også er vigtigt, at man diskuterer ting, der ligger uden for den her trepartsaftale på den lidt længere bane.
Det får vi rig lejlighed til både i forhold til kommende finanslovsforhandlinger, men selvfølgelig også når man forholder sig til nogle af de mere langsigtede udfordringer.
Som det også er bekendt, vil regeringen fortsætte med det konstruktive trepartssamarbejde senere her i løbet af 2017 omkring voksen- og efteruddannelsesordninger og også andre emner, som er nævnt i regeringsgrundlaget.
Så med det vil jeg gerne takke for bemærkningerne her, og jeg ser frem til en god udvalgsbehandling, hvor flere af de temaer, der er nævnt i dag, jo selvfølgelig kan diskuteres.
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Og et af spørgsmålene vil jeg da gerne stille allerede nu, ellers må jeg gøre det skriftlig, hvis ministeren ikke lige har tallene.
Hvilken besparelse ligger der eventuelt gemt i det?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-12:
Jeg tror, at hvis jeg skal give hr. Finn Sørensen det bedste og dermed også det mest rigtige svar, skal jeg svare skriftligt på det spørgsmål.
Trine Bramsen (S), 2017-01-12:
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, handler om udeblivelsesdomme og forkyndelse og anvendelse af digital kommunikation i straffesager.
Det er ekstremt ressourcekrævende – og jo også en stor provokation mod retsfølelsen – når dømte ikke møder op i retssalen.
Det er også baggrunden for, at vi for et par år siden igangsatte et større arbejde for at finde ud af, hvad der kunne gøres bedre.
Forslaget, som vi behandler her i dag, handler om mere effektiv kommunikation, og det er faktisk desværre ikke en joke, at der stadig væk findes og anvendes faxmaskiner hos domstolene, og derfor er det på tide, at vi får moderniseret praksis.
Lovforslaget indeholder en række ændringer af retsplejeloven, lov om fuldbyrdelse af straf og lov om elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, der skal tilpasses retsplejeloven.
Det handler bl.a. om bedre muligheder for telefonforkyndelse, anvendelse af digital kommunikation i strafferetsplejen, anvendelse af udeblivelsesdomme i straffesager.
Det er alle initiativer, som efter min forventning og mit håb vil føre til en hurtigere og mere smidig og ikke mindst mere effektiv domstolsbehandling og dermed jo også til en hurtigere afklaring og afslutning på sagerne, både til gavn for offeret, men også af hensyn til vores alle sammens retsfølelse.
Som noget meget vigtigt indeholder lovforslaget, at forurettede i straffesager om incest ligestilles med forurettede i sager om overtrædelse af straffelovens kapitel 24 om seksualforbrydelser ved meddelelse af aktindsigt og ved offentlig omtale af straffesager.
Det vil jo betyde, at forurettedes identitet heller ikke fremgår.
Det er utrolig vigtigt i netop den her type sager, hvor offeret kan være så skrøbeligt og ikke mindst krænket.
I øvrigt indeholder lovforslaget også en udvidelse af fængselsbetjentes mulighed for at bære magtmidler såsom peberspray og i den helt anden ende af forslaget en ny fastsættelse af salærer til forsvars- og bistandsadvokater og beskikkede advokater i visse sager.
Så har jeg vist også været dem igennem.
Jeg vil sluttelig sige, at vi i Socialdemokratiet bakker op om alle dele af forslaget, men i samme omgang vil vi pege på, at der stadig væk er behov for at se reglerne for en lidt anden del af det, der vedrører det her, igennem, nemlig reglerne for domsmænd.
Derfor skal det da være en opfordring til justitsministeren, når han nu er her i dag, om at lade os få set reglerne igennem, både i forhold til aldersgrænsen, men også i forhold til ligestillingen blandt domsmænd set i lyset af det ministersvar, der kom i sidste uge, som viser, at imamer fra ikkeanerkendte trossamfund ikke er udelukket fra at blive domsmænd, selv om dette er tilfældet for dem, der indgår i anerkendte trossamfund, nemlig præster eksempelvis.
Så lad os også få en god drøftelse af det.
Vi mener i hvert fald meget klart fra Socialdemokratiets side, at der skal være en ligestilling i loven; men vi støtter forslaget, som det ligger her.
Torsten Gejl (ALT), 2017-01-12:
Alternativet støtter, at dagpengemodtagere kan uddanne sig videre mod fag med mangel på arbejdskraft på 100 pct. dagpenge.
Vi støtter, at der kommer en bedre adgang til voksenlærlingeordningen, og vi støtter en mere fleksibel ordning med 6 ugers jobrettet indsats, hvor man kan kombinere flere kurser.
Jeg har også lidt svært ved at forstå meningen med den der karensperiode.
Jeg synes, det er fint, at både LA og DF har forsøgt at forklare det.
Men jeg er nu ikke enig i, at det er nogen fordel.
Jeg har selv en lille virksomhed, og jeg kan egentlig heller ikke se, hvorfor det skulle være en fordel for virksomhederne, at man ikke kan få iværksat en lynhurtig omskoling.
Så det punkt vil jeg da gerne være med til at se på om man kunne stille et ændringsforslag om.
Til gengæld synes jeg rigtig godt om hr. Bent Bøgsteds forslag om at gøre det mere fleksibelt, så vi, hvis det nu skulle tage 8 uger eller mere, stadig væk kan sikre, at folk får den kvalifikation, de skal have, og det ikke skal være så stringent.
Vi er glade for at støtte en lovgivning, der er så bredt forankret i befolkningen, og som arbejdsmarkedets parter har været inde over.
Det er selvfølgelig lidt ærgerligt, at det er støbt så meget i beton, at vi ikke lige kan finjustere de sidste dele og få dem på plads her i salen i dag.
Jeg synes, det ville være rigtig fint, hvis man kan bruge den viden, som vi har her i Folketinget.
Men vi er positive over for det her.
Vi er i det hele taget glade for at investere i mennesker.
Så det her forslag kan vi godt støtte.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-12:
For os i Radikale Venstre er der ikke så meget drama i det her lovforslag.
Det er et lovforslag, der udmønter dele af trepartsaftalen om en tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft i Danmark og om praktikpladser.
Det er helt generelt rigtig godt, at vi har en model, hvorefter vi kan lave brede aftaler, som alle parter på arbejdsmarkedet tager ansvar for.
Det er stærkt, når det virker.
Det er også en god aftale, fordi den jo netop skal hjælpe til, at der i højere grad er tilstrækkelig kvalificeret arbejdskraft i hele Danmark, både tilstrækkelig og kvalificeret.
Med aftalen kommer der, som vi ser det, langt mere fleksibilitet i det uddannelsesløft, man så her kan få, og jo altså også en højere kompensation – faktisk 100 pct. – sådan at det gøres endnu mere attraktivt at opkvalificere sig for ledige dagpengemodtagere.
Vi har brug for helt generelt, at mange flere har lyst til det og jo helt generelt gennem hele livet.
Så kommer der også bedre muligheder for ledige faglærtes adgang til voksenlærlingeordningen.
Så helt generelt opbakning til den her del fra Radikale Venstre.
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Men vi stemmer altså også imod forringelser af lønmodtagernes vilkår – i det her tilfælde: de ledige.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-12:
Men det betyder jo ikke, at alle skal opkvalificeres for få et job.
Der er nogle, der ikke behøver opkvalificering, og dem giver vi et større incitament til, at de går ud og finder et arbejde, ved at have en karensperiode.
Derudover var eksemplet, som ordføreren selv brugte i sin ordførertale, at hvis man stod med et job på hånden, der krævede et kursus, ville man være tvunget til at vente 5 uger, og at det var fjollet.
Jo, men så kunne det jo være, at virksomheden kunne gå ind og tilbyde det.
Hvis en virksomhed gerne vil have den enkelte ledige som arbejdskraft og ser kvalifikationer i den enkelte ledige, kunne virksomheden jo gå ind og tilbyde det pågældende kursus, fordi virksomheden jo så også har en interesse i ikke at skulle vente 5 uger.
Så der kunne virksomheden jo gå ind og tage et ansvar og tilbyde kurset, i stedet for at det er noget, vi som samfund skal gøre.
Hans Andersen (V), 2017-01-12:
Men skal jeg så forstå det således, at Enhedslisten vil stille et forslag om en karensperiode?
Det vil Enhedslisten stille, og det bliver sandsynligvis stemt ned.
Og så vil Enhedslisten ende med at stemme for det samlede lovforslag – det var jo en mulighed.
For ellers skal man jo i hvert fald udadtil så forsvare, at de tiltag, det løft, der nu bliver givet med, at man nu kan få og tage en uddannelse på hundrede procent dagpenge i en periode, ønsker Enhedslisten sådan set ikke at være med til at støtte.
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Nu er det sådan set hr. Hans Andersen og alle de andre, der vil stemme for den forringelse, der ligger i det her, der skal forsvare det, og det har jeg indtil nu ikke hørt nogen som helst argumenter for.
Man henviser bare til, at det er noget, arbejdsmarkedets parter er enige om.
Men her i salen skal vi altså diskutere det saglige indhold i de lovforslag, der ligger, og der må man da som ordfører kunne argumentere for, hvorfor det er fornuftigt at indføre en 5-ugerskarensperiode, som vil forringe nogle lediges uddannelsesmuligheder.
Det stemmer Enhedslisten imod.
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-12:
Jeg har udmærket forstået, at Enhedslisten er imod den 5-ugerskarensperiode, men samtidig siger hr. Finn Sørensen, at når man stemmer imod, stemmer man imod trepartsaftalen.
Det kan man simpelt hen ikke bruge til noget.
Det er det, hr. Finn Sørensen står og siger.
Der er ikke noget at rafle om: Enhedslisten stemmer imod L 97.
Er det korrekt forstået?
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Det, jeg sagde i min ordførertale, var, at vi vil kæmpe for at få fjernet den forringelse, der ligger, og at vi ikke kan leve med lovforslaget, som det ser ud nu.
Bent Bøgsted (DF), 2017-01-12:
Hvorfor siger hr. Finn Sørensen så ikke direkte, at Enhedslisten stemmer imod L 97?
For den ændring, som Enhedslisten foreslår, kommer jo ikke igennem, og jeg har argumenteret for, hvorfor en 5-ugerskarensperiode er god nok efter Dansk Folkepartis synspunkt.
Men hr. Finn Sørensen siger: Enhedslisten kan ikke bruge parternes aftale til noget som helst.
Så stemmer man imod.
Finn Sørensen (EL), 2017-01-12:
Hr. Bent Bøgsted, vi skal ikke stemme om parternes aftale her, vi skal stemme om et lovforslag, som regeringen har fremsat, og der må hver enkelt ordfører forholde sig til de konkrete elementer i det lovforslag.
Og jeg har gennem mine spørgsmål til de foregående ordførere givet ordførerne en fair chance for at argumentere for, hvorfor de støtter den forringelse, der ligger i det her lovforslag.
Jeg er ikke enig i hr. Bent Bøgsteds argumenter, men den kvittering skal hr. Bent Bøgsted i hvert fald have for, at han gjorde det.
De to andre ordførere henviste bare til, at det var noget, parterne havde aftalt.
De havde ikke nogen argumenter.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det da er noget selvmodsigende i forhold til de målsætninger, der ellers er beskrevet, udmærkede målsætninger om, at det handler om at sørge for at opkvalificere de ledige, og så indfører man en begrænsning – det er jo det, man gør – fordi sådan er det ikke i dag, og det kan jo kun føre til, at nogle ledige, vi ved ikke hvor mange, det må vi spørge ind til, vil blive begrænset i deres uddannelsesmuligheder inden for de rammer, der nu engang er?
Så hvad er fornuften i det?
Det er da selvmodsigende i forhold til det, som ellers er målsætningen med det her lovforslag.
Laura Lindahl (LA), 2017-01-12:
Vi behandler her L 97, som netop er et lovforslag, som det er blevet sagt, der har til hensigt at udmønte dele af den trepartsaftale, som den tidligere Venstreregering forhandlede på plads med arbejdsmarkedets parter i august sidste år.
Som det er blevet sagt, er der flere delelementer, bl.a. det fleksible uddannelsesløft, bedre muligheder for de ledige faglærtes adgang til voksenlærlingeordningen og en mere fleksibel ordning med 6 ugers jobrettet uddannelse.
Vi synes også i Liberal Alliance, at det er positivt, at man styrker de lediges muligheder for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er selvsagt noget, vi også er meget optaget af, så samlet set kan Liberal Alliance naturligvis støtte det her lovforslag.
I Liberal Alliance synes vi faktisk, at grunden til, at det her er en rigtig god idé – ud over at det jo er fuldstændig faktuelt rigtigt, at det er noget, som parterne har forhandlet på plads og aftalt – er, at det giver mening.
For når du bliver ledig, synes vi faktisk at det er meget sundt, at du har en tid til at finde ud af, hvad du kan, og hvad du kan uden opkvalificering, altså om du kan få et job med det, du allerede kan i dag.
Hvis du allerede fra dag et kan tage et 6-ugers kursus eller et andet kursus, jamen så er det måske det, du har en tendens til at ty til med det samme.
Det ved vi ikke, men vi synes i Liberal Alliance, at det er ret fornuftigt, at man overvejer og forsøger at få et job med det, man allerede kan, inden man begynder på efteruddannelse og opkvalificering.
Derfor synes vi faktisk, at den her 5-ugers karensperiode er fornuftig.