runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Jo, men det er jo sådan i Danmark, at den dømmende magt er ret svag i forhold til regeringen
Derfor har vores samfund fungeret ved, at der var en modpol i et Folketing, som typisk, når vi havde mindretalsregeringer, fungerede fint.
Problemet er, at kulturen er ved at skifte.
Der er sket den her voldsomme stigning i kompetenceflytning fra Folketinget, plus at vi så aktuelt nu har en flertalsregering, der gør det endnu sværere.
Vi er jo inde ved kernen af, hvad vores demokrati overhovedet kan holde til, og derfor er jeg bekymret for, at ordføreren ikke i højere grad ligesom kan sige, at her er der et første hjørne, hvor vi kan trække nogle bemyndigelser tilbage, for vi kommer faktisk ikke til at overholde vores internationale forpligtelser med den nuværende praksis.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-01-15:
Tak for ordet, formand.
I SF mener vi, at det er afgørende at indfri målene i Parisaftalen, og vi mener, at olie- og gasproduktion i Danmark skal udfases hurtigst muligt.
Men vi er også overbevist om, at en hurtig og effektiv grøn omstilling kræver, at opgaver uddelegeres til ministre og til embedsmænd, i hvert fald indimellem.
Hvis vi ligesom skal tage stilling til alle detaljer her i Folketingssalen eller i vores udvalg, i vores arbejde i det hele taget, vil det, tror jeg, være umuligt at gennemføre den grønne omstilling i det nødvendige tempo.
Det gælder også i forhold til udfasning af olie- og gasproduktionen.
Efter vores opfattelse kan vi her i Danmark heldigvis også i det store og hele stole på, at regeringen og embedsmændene gør det, som flertallet i Folketinget ønsker, og dermed også det, som et flertal i befolkningen ønsker, i hvert fald repræsentativt.
Ministre og embedsmænd udmønter jo den vedtagne politik, og det sker indimellem, at det er på bekostning af miljøet eller til skade for det tempo, vi har behov for at sætte på den grønne omstilling, men det er jo desværre demokratiets vilkår, at man indimellem må leve med, at et flertal vil noget andet, end man selv ønsker.
Det er meget besværligt, men det er sådan, det er.
Nu er det ikke, fordi jeg vil male et skønmaleri af den måde, som Danmark og vores demokrati fungerer på.
Nogle gange begår ministre og embedsmænd både fejl og deciderede ulovligheder.
Men jeg har altså endnu til gode at se en organisation, en myndighed, hvor der ikke kan opstå fejl, og hvor det er umuligt, at beslutningen kan ende med at være i strid med lovgivningen.
Det har vi indtil flere eksempler på.
Jeg hæfter mig også ved, at den eneste grund til, at forslagsstilleren har kendskab til de omtalte fejl i Energistyrelsen, jo er, at vi her i Danmark faktisk har en række institutioner og processer, som har til formål at opdage og afdække og korrigere den slags fejl og ulovligheder, når de er der, som forslagsstilleren med rette er så kritisk over for.
For mig bekræfter det forhold, at vi opdager fejlen, netop, at vi har et system, der virker, der kontrollerer.
I SF er vi i øvrigt også overbevist om, at det er langt lettere at gennemføre den grønne omstilling, hvis borgerne har grundlæggende tillid til regeringen og til myndighederne.
Uden tillid får vi ikke borgerne med på at engagere sig i den grønne omstilling eller på at acceptere de ofre og omkostninger, som omstillingen kræver.
Hvis man brænder for en hurtig grøn omstilling, er det særdeles kontraproduktivt at undergrave danskernes tillid til myndighederne.
Det vil være min påstand.
Hvis man ønsker en anden retning end den, som et flertal i Folketinget vedtager, må man gøre det hårde arbejde med at skabe en tilstrækkelig opbakning til det blandt vælgerne og fremlægge konkrete løsningsforslag.
Men det giver altså ikke mening at save roret af skibet, bare fordi man ikke kan lide kursen.
Med de ord kan jeg og SF ikke støtte B-forslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-15:
Jeg synes, det fungerer fint.
Som jeg nævner det, er lovgivningen i Folketinget, regeringen har den udøvende magt, det synes vi er fint, og det er sådan, det skal blive ved med at være.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Ordføreren kan jo mene, hvad han tror jeg mener.
Det her forslag handler om, hvorvidt Folketinget skal være den relevante myndighed for at træffe de mest afgørende klimapolitiske beslutninger.
Det er det, det handler om.
Og det mener jeg vi alle sammen burde have interesse i, uagtet hvorvidt vi synes, der skal skrues op eller ned.
Det handler om styrkepositionen – Folketinget over for regeringen og embedsværket.
Så mit spørgsmål er igen: Mener ordføreren heller ikke, at der længere skal træffes beslutning om f.eks. motorvejsprojekter i Folketinget, for det kan jo betragtes på samme måde?
Et nyt olie- og gasprojekt må betragtes på samme måde som en ny motorvej.
Det bruger vi rigtig meget tid på her i Folketinget at træffe mange beslutninger om.
Så gælder der det samme dér?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-15:
Nu vil jeg starte med at sige, at jeg ikke har læst mig ned i detaljerne i selve forslaget, men jeg kan forstå det overordnede i det.
Det her handler i bund og grund om, at fru Theresa Scavenius ønsker at lukke for al olie- og gasproduktion nu.
Det er jo det, det her i bund og grund handler om, og så kommer man med det her.
Så kan man da fremsætte et forslag om det i stedet for at begynde at bytte rundt på lovgivninger.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
[Lydudfald]
Det handler om, hvorvidt der skal træffes beslutning om nye olie- og gasprojekter.
F.eks. træffer Folketinget også beslutning om nye motorveje, men mener ordføreren så heller ikke, at Folketinget skal træffe beslutning om dem, men at det skal ligge i Vejdirektoratet, næste gang der skal bygges en ny motorvej?
Hørte jeg ordføreren rigtigt?
Siger hun, at jeg undergraver tilliden til myndigheder, fordi jeg foreslår, at den udvikling, der har været de sidste 20 år, hvor der er en kraftig stigning af bemyndigelser, og hvor man har flyttet magt direkte fra Folketinget til regeringen og embedsværket, skaber mistillid?
Og er det mistillidsskabende, at jeg diskuterer magtforholdet?
Hvad betyder det i forhold til, at man skal stemme på SF, hvis det er?
Siger SF til sine vælgere: Kære venner, det er faktisk ikke os i Folketinget, der beslutter klimapolitikken længere; vi debatterer og diskuterer lidt, men grundlæggende synes vi, det ligger fint ovre i Energistyrelsen?
Mette Frederiksen (S), 2025-01-15:
Det er vi så helt og aldeles uenige om.
Hvad Dansk Folkeparti måtte mene grønlænderne skal, synes jeg man skal tale med grønlænderne om.
Jeg kan udtale mig på kongerigets vegne, og jeg kan udtale mig på den danske regerings vegne, og jeg er ikke enig i den grundlæggende analyse, og jeg synes, det er, hvis jeg må være så fri, også et levn fra en tid, der var, at stå at tale om, at Grønland også er danskernes.
Vi har et rigsfællesskab, og det har vi af historiske årsager, og vi har det, fordi de tre lande og de tre folk i dag vælger, at vi skal have et rigsfællesskab, og at vi er i et rigsfællesskab.
Men det bliver nødt til at bygge på gensidighed og respekt, og det bliver nødt til selvfølgelig at forandre sig med den tid, der er.
Så her er der altså en meget, meget grundlæggende og principiel uenighed mellem Dansk Folkeparti og regeringen, og heldigvis, skulle jeg til at sige, er der et ret stort flertal i Folketinget, som jeg hører det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-15:
Men tingene har jo ændret sig radikalt efter præsident Trumps udmelding om, at han vil købe, og om, at han i værste fald ikke vil afvise at bruge militær magt.
Den eneste måde, man kan berolige amerikanerne på, er ved at sige, at Grønland aldrig bliver selvstændigt, og at vi nok skal tage vare på det.
Det er det ene.
Det andet er, at vi opruster, hvilket forskellige regeringer har forsømt i årevis.
Er statsministeren ikke enig i det?
Lars Aagaard (M), 2025-01-15:
Det er en god idé at fjerne administrative byrder, så man ikke skaber nye problemer.
Dem hilser jeg velkommen.
Og der fortsat en åben dør for, at KL kan komme tilbage med dem, hvis de har nogle bud om det.
Og hvis Danmarksdemokraterne har nogle konkrete bud, så hører jeg dem virkelig, virkelig gerne, for bureaukrati skal være der, og regler skal være der af en grund.
Grunden til det første, som spørgeren peger på, er, at sådan er EU-reglerne indrettet.
Der er mulighed for at give en dispensation til selskabsudskillelsen, hvis man ikke kan energirenovere sin ejendom i forbindelse med nybyg og leve op til reglerne på en måde, der er økonomisk ansvarlig, uden at sætte solceller op.
Så det er noget, vi er blevet påtvunget af EU, men det ændrer jo ikke på, at vi, hvor vi her i Danmark har sunde politiske principper, vi vil holde fast i inden for EU-reguleringen, skal vi gøre det.
Det plejer jeg egentlig også tit at høre Danmarksdemokraterne være enige i.
Vi skal ikke lade spidsfindige EU-regler ødelægge god dansk regulering de steder, hvor den er fornuftig.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-01-15:
Men EU-reglerne er jo tit baseret på, at tingene skal være markedsdrevne, og at der ikke må være statsstøtte.
Og EU-reglerne siger, at man godt kan dispenseres fra kravet om, at man skal lave det i en særskilt virksomhed, og stadig væk være markedsbaseret.
Så hvad er det, der gør, at lige præcis de kommuner, som så ikke renoverer eller laver nybyg, skal lave det i et selskab, men at de, der renoverer eller laver nybyg, så ikke behøver at lave det i et selskab?
Begge parter skal jo overholde EU-lovgivningen, og begge dele skal være markedsreguleret.
Lars Aagaard (M), 2025-01-15:
Hovedreglen er, at vi vil have adskilt velfærdsøkonomi fra kommerciel elproduktionsaktivitet.
Så har EU-reglerne påtvunget os, at vi skal lave en undtagelse, og det må vi jo leve med.
Hvis jeg alene bestemte i EU, havde den undtagelsesmulighed ikke fundet anvendelse, men det er vi tvunget til på grund af EU-reglerne, og dem må vi jo så følge.
Og jeg tror, at vi deler det synspunkt, at af og til beslutter EU noget, der er fornuftigt, og andre gange beslutter de noget, der er knap så fornuftigt.
Susie Jessen (DD), 2025-01-15:
Den her dispensation for nybyggeri, hvor det er sådan, at de så kan få lov til det uden at oprette et selvstændigt anpartsselskab, er jo én ting.
Der er rigtig mange ting, man kunne tage fat på her.
Der er videnshuller, der gør det svært at planlægge i forhold til solceller.
Der er alle mulige ting, man kunne tage fat på.
I Danmarksdemokraterne vil vi egentlig høre, om det ikke kunne give mening nu, hvis regeringen rent faktisk har en ambition om at få flere solceller på tagene, at man indkalder til nogle forhandlinger, altså kommer i gang og inddrager Folketingets partier.
Lars Aagaard (M), 2025-01-15:
Vi har for ganske nylig offentliggjort en solcellestrategi, og den drøftede vi med de partier, der en del af den politiske aftale, hvor der står, at vi skal lave en solcellestrategi, så den dialog har været der.
Danmarksdemokraterne er ikke en del af den politiske aftale og har derfor selvsagt ikke været en del af den behandling.
Og nej, jeg har ikke tænkt mig at gentage det om det arbejde, der lige er gennemført.
I den proces med den solcellestrategi havde kommunerne i øvrigt også lejlighed til at komme med indspil, og de kom med nogle få ting, som kunne imødekommes, men ønsket om selskabsudskillelse kan ikke imødekommes.
Men har kommunerne andre konkrete forslag, eller har Danmarksdemokraterne andre konkrete forslag, i forhold til hvor de gerne ser reglerne justeret, så hører jeg det meget, meget gerne.
Bare skriv til mig – og jeg giver også en kop kaffe, hvis I har lyst til at komme forbi.
Jeg lytter gerne, hvis I har noget konkret, så vi kan vurdere det konkret.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-15:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at CO 2 -afgiften på fiskeriet betyder, at hver enkelt fisker vil få en lønnedgang?
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Med aftale om grøn skattereform for industri m.v., som en bred kreds af Folketingets partier er blevet enige om, blev det besluttet at omlægge energiafgifterne til en høj og mere ensartet CO 2 -afgift.
Samtidig blev det besluttet at lægge afgift på den del af industrien, der tidligere har været fritaget for CO 2 - og energiafgifter.
Det omfatter bl.a. brændstof til fiskefartøjer.
CO 2 -afgiften er central for at nå 2030-målene samt i øvrigt at sætte Danmark på sporet frem mod klimaneutralitet på længere sigt.
Da erhvervsfiskeri ikke tidligere har været pålagt afgifter, indfases CO 2 -afgiften gradvis frem mod 2030.
Der vil være tale om en afgift på 350 kr. pr. t CO 2 i 2025, og den stiger så med 80 kr. pr. t CO 2 årligt til 750 kr. pr. t CO 2 i 2030, hvor den er fuldt indfaset.
Foruden – og det hænger sig sammen med det, spørger rejser et spørgsmål om – ovenstående er det altså også besluttet at afsætte en pulje målrettet støtte til fiskerierhvervet på 100 mio. kr. i 2025 og 2026 samt 50 mio. kr. årligt i perioden 2027 til 2029.
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri er ansvarlig for udmøntningen af disse midler.
Disse tiltag skal jo ses i sammenhæng med, at erhvervsfiskeriet står i en særlig udsat situation på grund af andre faktorer end selve CO 2 -afgiften, samtidig med at erhvervet har relativt få muligheder for at omstille sig.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-15:
Tak for det.
Men jeg synes ikke, det gav ret meget svar på, om ministeren mener, at det er rimeligt, at den enkelte fisker nu får en lønnedgang som direkte konsekvens af CO 2 -afgiften.
Og det gør de.
For lønningerne til fiskerne er skruet sådan sammen, at man fratrækker udgifterne, inden der bliver beregnet løn til fiskerne.
Det betyder allerede nu, fra dags dato, at hver enkelt fisker mister 2.500 kr. om måneden stigende til over 5.000 kr, når den er fuldt indfaset, altså som en direkte konsekvens af den afgift her.
Og det er endda på trods af, at der er støtteordning og det hele.
De får en lønnedgang; det får hver enkelt fisker, selv om de bare er ansat på et fiskefartøj.
Mener ministeren, det er rimeligt over for den enkelte fisker?
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-15:
Det er jo ikke til at komme udenom, at det har konsekvenser for fiskerierhvervet, at man pålægges den her CO 2 -afgift.
Og det kan isoleret set både medføre lavere beskæftigelse i fiskeriet og dets følgeerhverv.
Det er derfor, at jeg henviser til de her puljer, som jeg nævnte før, fordi de jo netop er lavet for at prøve at begrænse og minimere de skader, som man ellers ville rammes af, altså for at begrænse de effekter.
Jeg har fortsat et håb om, at vi kommer til at have et fiskerierhverv, der trives.
Og derfor ved jeg, at man arbejder hårdt på at få udmøntet de her støttemidler, som altså udgør 100 mio. kr. om året de første år og dernæst 50 mio. kr. om året, fordi de skal afbøde nogle af de negative effekter, der rammer fiskeriet som følge af afgiften.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-15:
Så lad os sige, at de puljer bliver givet tilbage, og lad os sige, de afbøder lidt.
Så mister fiskerne måske kun 4.000 kr. om måneden i løn.
Det er stadig væk en lønnedgang som en direkte konsekvens af CO 2 -afgiften.
Jeg mener simpelt hen ikke, det er rimeligt, at vi laver det her.
Man har slet ikke undersøgt nok, hvad det vil få af konsekvenser.
Lige nu er de danske fiskere på vej ud af havnene.
Det er situationen omkring de udenlandske fiskere, og der er også kæmpe forvirring om, hvad det er, man må, og hvad man ikke må.
For på trods af hvad skatteministeren ellers har sagt, er der ikke ordentlig vejledning til olieselskaberne og fiskerne lige nu.
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-15:
I det omfang at man mangler vejledning om, hvad der gælder på Skatteministeriets område, så håber jeg virkelig, at man vil kontakte Skattestyrelsen og få svar på de spørgsmål.
Vi har haft forskellige møder – spørgeren deltog selv i et af dem – og det har været med henblik på at få oplyst branchen om, hvad det er for nogle muligheder, der er til rådighed.
Jeg har også skrevet om det i flere af de udvalgssvar, som jeg har sendt over til Folketinget, og Skattestyrelsen skal stå klar med hjælp og vejledning, hvis man er i tvivl om, hvad det er for nogle regler, der er trådt i kraft her 1. januar.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-15:
For her i januar måned er der fiskere, der har lagt til kaj og fået tanket diesel og bedt om at få en regning.
Men beskeden, de får tilbage fra olieselskaberne, er: Det kan vi desværre ikke give dig, for når vi ringer ind til Skattestyrelsen, er der ingen vejledning om, hvordan vi skal håndtere det her, og hvordan det skal gøres.
Nu er der så snak om, at man måske kan få lov til det, hvis bare man tanker udenfor 12-sømilegrænsen, eller hvis man skriver under på, at man forlader dansk farvand.
Det er simpelt hen ikke i orden.
Der er overhovedet ikke styr på det her!
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-01-15:
Også tak fra mig til ministeren for det indledende svar.
Ministeren siger, at det giver god mening, at man beholder det i et særskilt selskab, fordi det skal være markedsbaseret, og det er jo sådan set et godt princip at have på mange ting, når man offentligt udbyder nogle ting.
Men som jeg forstår det så kan man, hvis man er kommune og laver et nybyggeri eller en renovering, godt slippe for at have det i et særskilt selskab.
Men der skal man jo stadig væk overholde de samme regler om at være markedsbaseret.
Så er det simpelt hen det, der gør, at det skal være markedsbaseret?
En kommune kan jo ikke selv fastsætte prisen på strøm, de leverer tilbage til nettet, så hvorfor er det så afgørende, at det skal være et selskab, der skal være?
Det er jo en af de ting, kommunerne siger er problemet.
Det er også et problem, hvis de faktisk får en besparelse ved at sætte solceller op eller en fortjeneste, for så bliver det en til en modregnet i bloktilskuddet, og så er motivation for at gøre det jo væk.
Det gør jo så, at man siger: Det er fair nok, skulle vi så ikke bare sige, at så sætter vi dem op på nogle bare marker og får nogle andre projekter til det?
Og det er jo det, vi gerne vil væk fra i Danmarksdemokraterne.
Lad os da udnytte de arealer, vi har i forvejen, der er udnyttet – tagarealer.
Så vil ministeren ikke være med til at kigge på de her ting, så man faktisk får ændret det, så det bedre kan give mening at sætte det op på taget i stedet for at udnytte god landbrugsjord?
Lars Aagaard (M), 2025-01-15:
Det er decideret vrøvl, det, som spørgeren siger.
Energiparkerne er statsligt anerkendte energiparker.
Så når du siger, at I går ind for, at vi skal stoppe det her, så er det at lægge begrænsninger på, hvad kommunerne kan få lov at indstille.
Punktum.
Sådan er det.
Det kan du ikke snakke dig udenom.
I forhold til solceller på tagene eller i forhold til kommunerne har jeg svaret, at vi kigger på, om der er noget i modregningsreglerne, vi kan gøre mindre bureaukratisk.
Men at ændre reglerne, sådan at kommunerne kan smyge sig uden om at betale deres fair share af, hvad det koster at bruge det fælles elnet, er vi ikke med på.
Kommunerne skal selvfølgelig betale elafgift af deres forbrug, ligesom danskerne skal.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-15:
Tak til ministeren for besvarelsen af mit spørgsmål.
Først og fremmest tror jeg, at jeg gerne vil kvittere for, at ministeren rent faktisk siger, at antichikanepolitikken ikke kan stå alene.
Men jeg har stillet det her spørgsmål til ministeren, fordi Uddannelses- og Forskningsministeriet jo kort før jul lancerede den her nye antichikanepolitik – en lancering, der kom efter en længere periode med antisemitisk hærværk og aggressiv adfærd på særlig Roskilde Universitet.
Der er tale om uroligheder, der jo ikke bare er brud på universiteternes ordensreglement, men som også har skabt en enormt stor utryghed for særlig de jødiske studerende, som jo går på vores universiteter.
Politikken indeholder principper om, at politiske ytringer skal foregå i respekt over for andre, at man skal kunne opholde sig trygt på vores universiteter, og at de studerende ved, hvem det er, de kan tage kontakt til, hvis det er, at de oplever chikane.
Det er noget, som jeg ser som ganske basale regler for, hvordan man egentlig bør omgås andre mennesker, og retningslinjer, som i min optik allerede burde blive efterlevet på vores universiteter.
Jeg har derfor svært ved at se, hvordan det ligesom kan være med til at sikre mere tryghed på vores universiteter.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministerens overvejelser i forhold til det.
Nu har man lanceret den her antichikanepolitik, men hvis den ikke har den ønskede effekt, altså hvis utrygheden ligesom fortsætter på vores universiteter, hvad agter ministeren så at gøre ved det?
Christina Egelund (M), 2025-01-15:
Spørgeren kan jo godt synes, at det bare er et ligegyldigt stykke papir.
Jeg vil så sige, at det er ligegyldigt stykke papir, som vi har skrevet på en meget kraftig foranledning af Jødisk Ungdom, som jo er i kontakt med mange jødiske studerende, som f.eks. har peget på noget af det, der står i politikken, nemlig at det er vigtigt, at der på et uddannelsessted er et sted at gå hen, når man oplever noget, der er utryghedsskabende.
Utryghedsskabende er jo ikke nødvendigvis et sort-hvidt brud på en regel eller en lov.
Det kan jo være en adfærd, som for den enkelte studerende ikke er særlig spændende at færdes i.
Derfor har de forklaret til mig og til os, at det f.eks. er vigtigt, at der er et sted, man kan gå hen, og at vedkommende, man så henvender sig til, faktisk er i stand til at tage hånd om det problem, som den studerende kommer med.
Det kan man selvfølgelig godt synes er ligegyldigt – det synes jeg er ikke er ligegyldigt.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-15:
Som jeg hører det, lyder det, som om ministeren har lavet det princip med, at de studerende skal have et sted at gå hen, på baggrund af nogle studerende, der tilsyneladende ikke ved, hvor de skal gå hen.
Men som jeg formoder at vores universiteter er indrettet, burde det allerede i dag være sådan, at hvis du har spørgsmål, at hvis du på nogen måde føler dig utryg eller chikaneret, så skal man som studerende vide, hvor det er, man skal gå hen.
Så mener ministeren ikke, at det er bekymrende, hvis de studerende ikke tidligere har vidst, hvem det var, de skulle henvende sig til, på baggrund af at de følte sig utrygge og chikanerede?
Christina Egelund (M), 2025-01-15:
Jo, det synes jeg da, og det er jo derfor, at vi nu indskærper det med den her politik.
Det er da på alle mulige måder bekymrende, hvis man som studerende oplever noget, som for den enkelte er ubehageligt, at der så ikke er et præcist sted at gå hen, eller at man i hvert fald ikke er bevidst om, hvor man skal gå hen.
Det dur selvfølgelig ikke, og det er også derfor, at jeg har reageret, som jeg har gjort, når jeg er blevet bevidst om det, altså på foranledning af Jødisk Ungdom.
Jeg er sikker på, at der også er andre, som har oplevet det samme.
Det er nu fældet ned.
Universiteterne har tilsluttet sig det, og det ligger der jo selvfølgelig en forpligtelse i.
Så det er da en reaktion fra min side på at løse et problem, som er reelt.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-15:
Så her til sidst kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om hun kommer til at følge op på det her.
Kommer ministeren til at sikre, at de studerende føler sig trygge på vores universiteter?
Og hvis de eventuelt ikke gør, har ministeren så andre redskaber, ministeren kan tage i brug?
Christina Egelund (M), 2025-01-15:
Jeg har meget intenst og meget løbende fra den 7. oktober og frem interesseret mig for det her, og jeg har været i meget løbende opfølgning, som der bliver spurgt til, med vores uddannelsesinstitutioner, særlig de universiteter, hvor begivenhederne har været ubehagelige.
Jeg har været i meget tæt dialog med dem om, hvordan i alverden vi får håndteret det her på en måde, så man får skabt tryghed for de studerende, som det handler om.
Det vil jeg gerne forsikre spørgeren om at jeg ikke holder op med.