runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Jeg er grundlæggende uenig i, at koranloven og det forhold, at man ikke kan brænde bøger af, gør det svært at udtrykke religionskritik.
Det der billede af, af koranloven skulle have skabt en situation, hvor vi ikke længere har ytringsfrihed, synes jeg er fortegnet.
Jeg synes, det er en useriøs måde at tage en vigtig debat om ytringsfrihed på.
Det er jo ikke sådan, at fru Sólbjørg Jakobsen vil sige – det håber jeg ikke – at man ikke har ytringsfrihed i Tyskland og i Frankrig og en række andre europæiske lande.
Selvfølgelig har man det.
Vi har en stærk ytringsfrihed i Danmark, som vi står på mål for, men vi har også et hensyn til dansk sikkerhed i forhold til terrorisme, og det er de hensyn – vigtige hensyn – som vi har afbalanceret i en koranlov, som jeg til fulde kan stå på mål for.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-29:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne spørge lidt mere ind til ordførerens begrundelse for, at man sagtens kan mene det rigtige og også gøre det rigtige, og at Socialdemokratiet også handler derefter.
F.eks. har Socialdemokratiet stået op for ytringsfriheden, men lavet koranloven, som så gjorde det meget svært at udføre religionskritik.
Samtidig hører vi også ordføreren i dag understrege vigtigheden af erkendelsen af, at der kan sidde brodne kar i vores offentlige systemer både i kommunerne og andre steder, og det er noget, vi skal kunne turde sige højt.
Alligevel vælger Socialdemokratiet og regeringen at indføre en begrænsning af gennemsigtigheden i det offentlige, som vil beskytte netop disse brodne kar.
Nu har I også i partiprogrammet her skrevet, at religiøse særhensyn skal vige for demokrati og ligestilling, men alligevel kan I ikke få jer selv til at sige, at det er en fejl, at erhvervsministeren deltog i et kønsopdelt vælgermøde.
Hvordan kan det være?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Vi har i Socialdemokratiet været enormt glade for at diskutere nedslidningsudfordringer med SF og endda lavet aftaler om det, flere aftaler.
Vi er altid åbne over for at diskutere forholdene for nedslidte.
Det, der er uansvarligt, er jo den lidt svære del af diskussionen, nemlig velfærdsaftalen, hvor vi er enige med hinanden om, at når vi i gennemsnit bliver ældre, skal vi også arbejde lidt længere.
Den aftale er tilbage fra 2006.
Det kan lyde lidt tørt, men det er jo bare sådan, at hvis man fastholder, som SF i hvert fald tidligere har foreslået, pensionsalderen på 68 år eller 69 år, så mangler der næsten 70 mia. kr. til velfærden i fremtiden.
Så hvis man vil gennemføre den slags politik, skal man også kunne finde pengene.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-29:
Tak for svaret.
Ordførerens tale handlede meget om ansvarlighed – er et parti ansvarligt, eller er det ikke ansvarligt – og det blev gjort op, som om det var skalaen for politiske diskussioner.
Og det, jeg hører ordføreren sige nu, er jo, at det netop er ansvarligt også at sige, at dem, der er mest nedslidte på vores arbejdsmarked, skal have mulighed for at trække sig tilbage før.
Det var jo også det, der var baggrunden for velfærdsaftalen.
Der lå jo en efterløn i den aftale.
Kan ordføreren så ikke uddybe, hvad det er, der er uansvarligt i, at andre partier siger, at selvfølgelig skal man forbedre tilbagetrækningsmulighederne for dem, der er mest nedslidte?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Tusind tak til hr. Sigurd Agersnap for spørgsmålet.
Ja, selvfølgelig kan man forbedre forholdene for nedslidte.
Det har vi gjort med Arnepensionen, et af de største politiske resultater for Socialdemokratiet i nyere tid; det har vi gjort, når vi har forbedret mulighederne for at tage efteruddannelse, så man kan uddanne sig over i et fag, som man rent faktisk kan holde til at arbejde med.
Vi har forbedret forholdene for seniorer, når vi har fjernet modregning i pensionen, hvis man tager et arbejde som folkepensionist.
Så det er vi i den grad enige om at man kan, og at man skal, særlig fordi vi jo har velfærdsaftalen, som betyder, at vi har aftalt med hinanden, at når vi i gennemsnit bliver en lille smule ældre, skal vi også arbejde en lille smule længere.
Det understreger da behovet for og ansvaret for, at vi sikrer, at der er gode forhold for de mennesker, som ikke kan arbejde.
Det mener jeg også er en forkert karakteristik.
Vi fører en økonomisk politik, der gør, at vi har mulighed for at investere massivt i vores velfærdssamfund, samtidig med at vi heldigvis har råd til at investere i at bekæmpe klimaforandringerne, passe på vores sikkerhed og investere i forsvaret, hvad jeg mener er fuldstændig afgørende, og samtidig med at vi har råd til at lette skatten.
Jeg er stolt af, at vi fik gennemført Arnepensionen, som gør, at nedslidte mennesker får nogle mere rimelige vilkår.
Jeg så også den dokumentar, som jeg næsten kan høre klinge i baggrunden af fru Victoria Velasquez' spørgsmål, hvor DR viste den her kæmpe forskel i levetid og sundhed med få hundrede meters mellemrum i Aalborg.
Det er bl.a. en af årsagerne til, at vi har indført Arnepensionen.
Vi har jo også haft nogle tanker om at forbedre Arnepensionen, men måtte også konstatere, at det var der ikke flertal bag.
Men vi er stolte af Arnepensionen, og vi er altid villige til at diskutere, hvordan man eksempelvis på sundhedsområdet, som statsministeren også var inde på, kan gøre mere for at bekæmpe de helt urimelige forskelle, der er i forhold til lighed i sundhed, mellem rig og fattig.
Jeg synes, at SF er et eksempel på et parti, der på lange stræk tager ansvar – i forbindelse med en forsvarsaftale, grønne aftaler og aftaler om velfærd.
Det har jeg intet problem med på talerstolen at anerkende SF for, men jeg føler mig også kaldet til meget klart at sige, at der er nogle reformer, der er fundamentet for, at vi kan have et velfærdssamfund i fremtiden, eksempelvis velfærdsaftalen.
Og der synes jeg, at det er på sin plads at kritisere SF.
Det mener jeg der må være plads til.
Så vil jeg bare love, at regeringen vil fortsætte en kurs, hvor vi vil bruge betydelige midler på at investere i velfærdssamfundet – også flere penge, end vi brugte, da SF var støtteparti.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Nu sagde ordføreren jo meget polemisk, at alle andre partier i Folketinget ikke var ansvarlige; det var jo nærmest kun regeringen, der var det.
Men det handler jo om prioriteringer.
Jeg anerkender, at jeg er uenig med hr. Alex Vanopslagh, når han vil lave skattelettelser, men han er så også villig til at få noget mindre velfærd.
Jeg vil ikke lave skattelettelser, jeg vil lave noget mere velfærd.
Man kan så være uenig i det.
Og jeg synes faktisk, at det er en bedre måde at diskutere politik på.
Grundlæggende handler det jo om en prioritering.
Og vil Socialdemokratiet endnu en gang her inden for det næste år prioritere skattelettelser frem for velfærd?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
For den nuværende regering har jo bevist, at vi kan investere meget, meget betydeligt i vores velfærdssamfund.
Vi bruger sådan set flere penge i den nuværende midterregering på vores velfærdssamfund, end vi brugte, da det var en ren S-ledet regering med SF som støtteparti.
Samtidig har vi set nogle danskere, som har fået udhulet deres købekraft; som har oplevet, at pengene er mindre værd, når de kommer ned og handler ind, på grund af meget betydelige prisstigninger.
Der har vi sat ind på to måder.
Vi har fået styr på prisstigningerne, og vi har styrket danskernes købekraft, bl.a. med skattelettelser, primært i bunden til de mennesker, der går på arbejde.
Det kan jeg meget, meget nemt som socialdemokrat stå på mål for.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Ja, sikke en konkurrence!
Egentlig sad jeg og tænkte på hr. Christian Rabjerg Madsens tale som ganske polemisk og egentlig også som en lille smule uværdig af en socialdemokrat, men fred være med det.
For nu gjorde ordføreren meget ud af, at der er mange ting, man ikke kan i Danmark, og at det er vigtigt at være ansvarlig.
Jeg lyttede også til statsministerens tale og var faktisk enig i meget af det, statsministeren sagde, bl.a. det her med forråelsen af det danske samfund, og at vi er nødt til at gøre noget mere, gribe mere ind.
Og måske er det noget af det, vi skal diskutere, i stedet for at bruge penge på meget andet.
I SF er vi sådan set villige til at sætte penge af til den diskussion.
Vi er også villige til at sætte penge af til børnekræftafdelingen på Riget, som lige nu har masser af skimmelsvamp, hvilket jeg kan forstå sundhedsministeren mener de selv må fikse.
Vi er sådan set villige til at kigge på, at de ældre ude i kommunerne får en mere værdig ældrepleje.
Det har vi penge til i det danske samfund, men der er jo tale om en prioritering.
Man kan ikke både lave skattelettelser og lave velfærd.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Jeg kan sige helt og aldeles klart, at Socialdemokratiet bærer ønsket om, at nytilkomne skal bære Danmark i hjertet, og jeg kan også sige meget klart, at Socialdemokratiet og den nuværende regering kører en ganske hård kurs, hvad angår vores udlændingepolitik – også på mange områder en noget hårdere kurs end den, fru Inger Støjberg selv stod bag.
Jeg kan se på tallene, at dengang fru Inger Støjberg havde ansvaret, blev der uddelt +20.000 statsborgerskaber på 4 år.
Vi har på 5 år har uddelt mindre end 13.000 statsborgerskaber.
Så jeg vil bare sige og understrege, at den stramme udlændingepolitik bliver der ikke rokket en tøddel ved.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Årh, det må jeg nu nok sige jeg er meget i tvivl om, når man kan se, at hr. Morten Bødskov sidder fuldstændig roligt og lytter til koranvers og til, at man skal frygte Gud, og jeg ved ikke hvad.
Altså, hr. Christian Rabjerg Madsen, det er lidt svært at fornemme, at Socialdemokraterne bærer deres krav om, at man skal tage Danmark til sig, i hjertet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Fru Inger Støjberg indleder med at sige, at jeg skulle være besat af hr. Alex Vanopslagh.
Det er ikke rigtigt, men jeg har lagt mærke til, at Liberal Alliance og hr. Alex Vanopslagh taler enormt meget om ansvar.
Jeg synes, at ansvar er det måske mest centrale ord, når man er blevet overladt netop ansvaret for at varetage fremtiden for det her land.
Jeg synes ikke, at hr. Alex Vanopslagh lever op til den meget tale om ansvar, og derfor bruger jeg også lidt tid på, synes jeg selv, at komme med en ganske udførlig beskrivelse af, hvordan jeg mener man bør tage ansvar for det her land.
Det synes jeg er en meget vigtig debat, også selv om den starter med lidt fokus på en af mine politiske kollegaer.
Jeg bider mærke i, at det arrangement, som fru Inger Støjberg også spørger til, ligger ganske mange år tilbage i tiden, og jeg tror ikke, at der er nogen, der kan være i tvivl om, at hverken hr. Morten Bødskov eller Socialdemokratiet i det hele taget har en ganske hård kurs, når det kommer til udlændingepolitik helt generelt.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Nu indledte statsministeren jo med en reference til »Blinkende lygter«, hvor vennerne Peter, Arne og Stefan var henholdsvis besat af, tror jeg, stoffer, skydevåben og mad.
Så virker det jo lidt, som om den socialdemokratiske ordfører mest af alt er besat af hr. Alex Vanopslagh.
Men forleden kunne vi læse i Berlingske, at den nuværende erhvervsminister og toptopminister, hr. Morten Bødskov, havde deltaget i, hvad man må kalde for et mildt sagt kulørt arrangement – et vælgermøde for den socialdemokratiske kandidat Yasir Iqbal.
Vælgermødet blev indledt med koranrecitationer, og en imam messede for deltagerne, at man skal frygte Gud.
Alt i alt kan man sige, at det var noget af et vældigt arrangement, han var kommet til, som i øvrigt også var kønsopdelt.
Hverken statsministeren eller erhvervsministeren har kunnet kommentere på det her.
De har desværre ikke haft tid til det, må man forstå.
Nu har hr. Christian Rabjerg Madsen så muligheden for at sige, hvad hr. Christian Rabjerg Madsen egentlig mener om sådan et vælgerarrangement.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Det kan jeg gøre kort.
Vi har en god tradition for i Folketinget en gang om året at spørge statsministeren, hvad statsministeren kan oplyse om den indenrigs- og udenrigspolitiske situation, og det vil jeg således også i år på vegne af et samlet Folketing opfordre statsministeren til.
Jeg ser frem til en rigtig god og formentlig også lang debat.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Tak for det, og først og fremmest tak for al opmærksomheden, altså ikke bare i dag, men generelt på det seneste.
Altså, næsten hver dag vågner jeg op og tjekker vores Infomedia og ser al den opmærksomhed, jeg får af Socialdemokratiet.
Jeg kniber mig i armen og tænker: Jeg kan ikke tro mit eget held med al den reklame, jeg får!
Så bliv endelig ved med det.
Men jeg vil egentlig vende tilbage til noget, som vi var inde på tidligere, nemlig dette, som er regeringens udgave af »Alex og Ansvaret«: Morten Bødskov og imamerne, kunne man kalde det med det her møde, der har været for nogle år siden.
For ikke så længe siden var det en af Moderaternes kandidater til europaparlamentsvalget, som deltog i et lignende møde med kønsopdeling, og det startede med koranvers og bønnesang.
Altså, kan vi ikke bare få et klart og tydeligt svar på: Er det foreneligt med Socialdemokratiets værdigrundlag, at man som folkevalgt eller kandidat stiller op til sådan en type vælgermøder?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Først og fremmest tak for rosen fra hr. Alex Vanopslagh.
Det er jo rigtigt nok, at når vi diskuterer politik, kan man nogle gange komme til at give sine politiske modstandere noget opmærksomhed.
Jeg kommer til at tænke på det gamle citat af Simon Spies.
Han var kendt for at sige, at al opmærksomhed er positiv opmærksomhed.
Jeg vil bare advare hr. Alex Vanopslagh om, at jeg ikke er helt sikker på, at den logik kan overføres fra forretningsverdenen til det politiske.
Vi er modstandere af, at der skal være kønsopdelt svømning i vores svømmehaller.
Vi mener, at de konservative værdier skal pakkes væk, skal tales midt imod, og det gælder både til politiske arrangementer og i vores velfærdssamfund i det hele taget.
I Socialdemokratiet er vi altid villige til at diskutere veje, der fører os hen til, at vi sikrer, at vi i EU samlet set gør alt, hvad vi kan for, at vi ikke på nogen som helst måde økonomisk set opfører os, sådan at vi støtter Putin.
Det gælder også i forhold til gas.
Regeringen står bag en meget ambitiøs plan for, hvordan vi skal udfase fossile brændsler, når vi opvarmer vores huse, hvordan fjernvarme skal fylde mere, og hvordan vi i det hele taget i vores produktion skal bruge færre fossile brændsler.
Det er klart, at det også er en vej til, at vi bliver mindre afhængige af Putins gas.
Så er det oplagt, at der er en mellemperiode, hvor man bruger forskellige kilder, og det skal vi håndtere på en måde, så vi bruger så lidt gas som overhovedet muligt.
Det skal vi arrangere på en måde, så vi i EU gør alt, hvad vi kan for at tilrettelægge vores energipolitik på en måde, så vi ikke på nogen som helst facon støtter op om Putins forfærdelige regime.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Nu fyldte Europa ikke meget i ordførerens tale og heller ikke i statsministerens tale, men dog fyldte det, som fylder os alle sammen, nemlig den frygtelige krig i Ukraine, meget.
Jeg har det helt ligesom den socialdemokratiske ordfører og statsministeren, jeg er stolt over den hjælp, vi yder til Ukraine, både militært og økonomisk.
Jeg er mindre stolt over den støtte, vi fortsat yder til Putins krigsmaskine gennem vores fortsatte import af fossile brændsler.
I 2022 var det 100 mia. euro, vi postede ind i Putins krigsmaskine fra EU's side.
Det er faldet dramatisk, men i slutningen af 2023 var det stadig væk gas for ca. 2 mia. euro om måneden, som vi importerede.
Synes den socialdemokratiske ordfører, at det er tilfredsstillende, også set fra Danmarks synspunkt?
Vi har præcis det samme gasforbrug i Danmark i dag, som vi havde for 1 år siden, og som vi havde for 2 år siden.
Er det godt nok, at vi er for magelige til at droppe støtten til Putin?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Hr. Pelle Dragsted får mig simpelt hen ikke hen et sted, hvor jeg skal tale om, at det, at vi har ført en økonomisk politik, der gør, at vi har et større råderum, er en udfordring.
Jeg synes, det er udtryk for, at vi fører den helt rigtige politik, og jeg er stolt af, at vi har en politik, der gør, at vi kan investere i velfærd i det omfang, som vi gør.
Socialdemokratiet står på mål for velfærdsaftalen, for i modsætning til det, som Pelle Dragsted siger, så er velfærdsaftalen fra 2006 fundamentet under, at vi kan love Pelle Dragsteds børn, at der også i fremtiden er et stærkt velfærdssamfund.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Nu troede jeg så lige, at jeg hørte statsministeren sige, at det ikke var en ambition, at danskerne skulle arbejde mere, men det er det så alligevel, kan jeg forstå på ordføreren.
Jeg vil egentlig gerne have et klart svar.
Nu er det her råderum forøget ret betydeligt igen, og det er det jo, fordi danskerne arbejder hårdt, og måske også fordi man er gået lidt hårdt til dem med reformer.
Det er jo virkeligheden, at noget af det her skyldes, at man har hævet pensionsalderen i princippet mere, end hvad der var nødvendigt for at have holdbarhed i økonomien.
Så man kunne også spørge: Vil Socialdemokraterne holde fast i, at mine børn, som er i den begyndende voksenalder, skal arbejde, til de er 75 år, eller vil man bruge de her gode tider til at kigge på, om man måske har strammet de krav, man stiller til helt almindelige danskere, en anelse for meget?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Man kan i hvert fald konstatere, at regeringens projekt er et midterprojekt, når man det ene sekund får meget hårde spørgsmål og krav om store skattelettelser fra højre side og det næste sekund får hård kritik for ikke at bruge nok penge på velfærd fra venstre side.
Det, vi nemlig gør, er, at vi fører en økonomisk ansvarlig politik, der gør, at vi har mulighed for at investere massivt i vores velfærdssamfund, samtidig med at vi også prioriterer at sænke skatten for et langt mindre beløb, men dog prioriterer at sænke skatten.
Hvorfor har vi den prioritering?
Det har vi jo, fordi der er flere udfordringer, vi som ansvarlig regering skal løse.
Derfor er det fornuftigt at give skattelettelser, så man kan få noget mere for sin løn, når man handler ind og har oplevet, at priserne er steget.
Men vi har jo også en udfordring, der handler om, at vi har svært ved at skaffe arbejdskraft, eksempelvis på vores velfærdsområde.
Der giver det god mening at sænke skatten for dem, der tjener mindst, fordi vi så kan få flere til at yde mere, særlig på velfærdsområdet, hvor vi i den grad har brug for pædagoger, sygeplejersker og sosu-assistenter.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil holde lidt fast i det her spørgsmål om velfærd eller skattelettelser, for selv om ordføreren gør sig umage med at få det til at lyde på en anden måde, kan man jo kun bruge pengene én gang.
Jeg regner med, at vi kan være enige om, at de penge, man bruger på at sænke skatten – f.eks. når regeringen har brugt 1 mia. kr. på at give skattelettelser til Blackstone og andre ejendomsspekulanter, fordi man ikke gennemførte den aftale, vi havde lavet før valget, eller når man lader LEGO-familiens arvinger få 12 mia. kr. i skattelettelser, fordi man laver en særrabat på arveskatten til lige præcis virksomhedsarvinger, og sådan kunne jeg blive ved – så er det jo penge, som ellers kunne have været brugt, f.eks. på at løfte indkomsten for vores folkepensionister.
Deres indkomst er hægtet fuldstændig af alle andre danskeres, og de må gå og vende hver en krone.
Eller man kunne have brugt dem til at sikre, at de mennesker, som er ramt af handicap eller har pårørende, som er det, kunne få den hjælp og støtte, de skal have, så de ikke behøvede at stå hernede og demonstrere i tusindvis.
Så anerkender ordføreren, at det er et valg, og at den krone, man bruger på at sænke skatten, f.eks. i toppen, kan man ikke bruge til at forbedre vores velfærdssamfund eller løfte f.eks. de fattigste grupper?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Jamen udfordringen er jo bare, at hvis vi kigger på de kolde tal, kan vi se, at Danmark bruger lige så meget gas i dag, som vi gjorde for et år siden.
Ligesom vi har forceret nogle investeringer i det danske forsvar, kunne man jo også forcere en omstilling.
Det gør man bare ikke, og det er jo et valg.
Det er derfor, at valget til Europa-Parlamentet også er lidt vigtigt, både i forhold til hvad vi gør i Danmark, men også i EU.
Mona Juul (KF), 2024-05-29:
Men nu er staten jo egentlig ikke en forretning, der skal have et overskud.
Staten har jo ikke behov for et overskud.
Staten har behov for, at hvis vi betaler for meget, så skal vi have pengene tilbage.
Og jeg vil bare lige minde om, at for 11 mia. kr. kan vi afskaffe både toptopskatten, topskatten og mellemskatten, og det illustrerer jo, at det her ekstra råderum, der nu er til rådighed, giver nogle muligheder, hvis der er en politisk vilje.
Det er jo ikke sådan, at jeg tænker, at bare fordi der står penge på bogen, skal vi bruge dem alle sammen.
Det tænker jeg slet ikke.
Men jeg tænker, at vi skal finde ud af, at skat jo bare er et værktøj.
Det er jo ikke et spørgsmål om lavere skat eller velfærd, for det at give skatten tilbage til borgerne er jo præcis den velfærd, sådan at vi selv kan beslutte, hvad vi gerne vil med pengene.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Jeg anser det bestemt ikke for nogen udfordring, at vi fører en økonomisk politik, der står på ryggen af ansvarlige reformer, og investerer i vores grønne omstilling på en måde, der gør, at dansk erhvervsliv har det sådan, at vi kan blive ved med at opjustere råderummet.
Det synes jeg er positivt.
Har vi så en økonomi, der giver rum til, at vi på den ene side kan styrke vores velfærdssamfund, investere i forsvaret, håndtere klimaforandringerne og leve op til vores klimamål, samtidig med at vi på den anden side giver skattelettelser?
Ja, det har vi.
Mona Juul (KF), 2024-05-29:
Tak for det.
Sidste år opjusterede regeringen råderummet to gange; først var det jo med 16 mia. kr., og så var det efterfølgende med 4 mia. kr. I år er det så blevet opjusteret yderligere med godt 11 mia. kr.
Vi betaler tydeligvis for meget til fælleskassen.
Jeg tænker: Hvor mange gange skal råderummet egentlig opjusteres, før Socialdemokratiet vil overveje at give pengene tilbage, bl.a. til de pressede familier, så man selv kan bestemme, hvad man vil bruge pengene til?
For vi har selvfølgelig som mennesker forskellige behov og forskellige ønsker til velfærdsstaten, hvis vi skal kalde den det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Det er bl.a. derfor, at en socialdemokratisk minister har skrevet et brev til kommunerne, hvor man beder om at få en klarhed over, om der i kommunalt finansierede, fællesskabsfinansierede svømmehaller foregår kønsopdelte arrangementer, kønsopdelt svømning.
Så der er ikke nogen tvivl om, hvor Socialdemokratiet ligger henne på det her spørgsmål.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Så det må jo være et bekræftende svar på, at hvis man er folkevalgt eller har en ambition om at være det, behøver man ikke deltage i sådanne møder, i hvert fald hvis man vil agere ansvarligt, og jeg kan forstå, at det optager ordføreren enormt meget at være ansvarlig, og det er så de tre regeringspartier, der er det.
Men det må jeg jo tage som en bekræftelse på det, og lad os bare få det bekræftet entydigt, så der ikke er nogen tvivl om det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Hvis vi ikke havde et progressivt skattesystem i det her land, ville vi få alt for store sociale og økonomiske forskelle, og vi ville underminere vores mulighed for at finansiere vores velfærdssamfund.
For jeg er ikke enig i, at det eneste, der er behov for at bruge penge på, er skattelettelser.
Jeg synes, at vi har nogle sygehuse, hvor vi skal have bragt ventelisterne ned; jeg synes, at vi har en psykiatri, hvor vi skal gøre mere for, at unge ikke oplever udfordringer med mentale lidelser; jeg synes, at vi har klimaudfordringer; jeg synes, at vi har forsvaret at tænke på.
Så jeg kan finde på mange områder, hvor vi har behov for at gøre mere.