runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Jo, det er fint nok, det er 3,7 mia., det står klart, sådan er det, altså rundt regnet 4 mia., men selvfølgelig skal det rigtige tal være der, altså 3,7 mia. kr., og det vil jeg godt gentage.
Jo, jeg kan nævne adskillige eksempler.
Jeg nævnte f.eks. lige woke, som presser sig mere og mere på, og nu overvejer man lidt, om man skulle aflive woke, og det synes jeg ville være en vældig, vældig god idé.
Men det er da klart en woketendens, når man sender udsendelser som »Far, far & børn«.
Altså, det er jo helt klart woke i allerhøjeste potens, og jeg er også ærgerlig over, at julehilsenen imellem Danmark og Grønland bliver fjernet , og det kan jeg også forstå at hr. Søren Søndergaard er, og der er ikke ret mange andre, der har protesteret over det.
Men jeg har også protesteret over for kulturministeren over det, for jeg synes, det har været meget, meget demokratisk og endelig en god ting i forhold til Grønland, og vi trænger faktisk til at tale lidt positivt om Grønland og omvendt.
Men den fjerner man, og javel, der er gudstjenester, men det bliver også droslet mere og mere ned.
Populære udsendelser bliver sendt på en sidekanal – jeg behøver bare at nævne Dansktoppen som et eksempel, som jeg også tror hr. Mogens Jensen rigtig godt kan lide – og det bliver bare flyttet væk.
Mogens Jensen (S), 2025-03-20:
Der kan være indhold i DR, som som man er tilfreds eller utilfreds med, sådan kan jeg også selv have det, og sådan er det jo nok også, når man skal tilfredsstille mange forskellige ønsker til, hvad man gerne vil have af indhold, og det skal DR jo.
Men må jeg ikke igen spørge fru Pia Kjærsgaard om noget?
For én ting er jo, hvad man subjektivt måtte mene, men når vi laver beslutninger her i Folketinget, sker det jo altså som oftest på trods af noget fakta og noget reelt viden, og det er jo derfor, jeg vil spørge, om ordføreren har noget forskning, en undersøgelse, der kan bevise, at DR er partisk, er venstreorienteret eller voldfører befolkningen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Jeg ved ikke, om hr. Mogens Jensen fisker – det er lidt min fornemmelse – og så bliver forarget bagefter.
Det kan ses i forhold til hvordan Dansk Folkeparti mange gange er blevet behandlet fra DR, altså i masser af tilfælde.
Jeg bliver bare nødt til at nævne Meld og Feld-sagen, jeg nævnte den også under samrådet forleden – og det ophidsede hr. Mogens Jensen vældig, vældig meget – og jeg vil gerne gøre det igen.
Så jeg ved ikke, hvor meget forskning der er, men det kunne da egentlig være interessant at se på det, og så må vi håbe, at de forskere ved, hvad de har med at gøre, og der er vi der igen.
Men jeg synes ikke, at man skal gå langt i byen, før der er løftede øjenbryn, når man siger DR og venstredrejet.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-20:
Ordførerne fra Venstre og Socialdemokratiet har allerede redegjort rimelig fint for, hvad det indeholder, så der vil jeg ikke gå hen, men kort sige, at jeg hører, at armslængde og faglighed er i centrum.
DR blev jo oprindelig startet på bagkant af en ekstremt urolig tid i Europa.
Under første verdenskrig – det var den første krig, og nu får I lige en historielektion, for det her er et af mine yndlingsemner – fandt man jo ud af, at radiobølger var en ekstremt vigtig ting, både i en krigstid, men også i forhold til at skabe en helhed nationalt, og det så vi over hele Europa.
Man hjemtog som stater retten til overhovedet at lave radio, og det vil sige, at der var to intentioner.
Den ene var at have en form for kontrol over kommunikationskanalerne, og den anden var faktisk også at have en form for kontrol over det nationale narrativ, et fælles narrativ, altså en nationalkonservatistisk tilgang, om man vil, og det er det, DR er født ud af.
Vi står igen i urolige tider, og man kan sige, at både kommunikation og information er i centrum som en slagmark, og det er det både i form af fake news i den ene ende af skalaen og så helt over til en fragmentering, hvor vi ser, at vi som borgere i Danmar har et meget fragmenteret mediebillede og informationsbillede.
Man kan sagtens undgå at vide ret meget om, hvad der foregår i Danmark, men følge med andre steder i verden.
Vi er simpelt hen nødt til at styrke public service, hvis vi skal komme igennem det her og have os selv med som land og som folk.
Så derfor bakker Alternativet op om forslaget.
Vi har én bemærkning i forhold til det her, og det er, at der er en grad af legitimitet i forhold til det udpegende organ.
For hvis man sætter sig et sted, hvor man siger, at man gerne vil have noget repræsentativt og en folkelighed, og man så siger, at det kun skal være de seks største partier, kan der være en udfordring i det.
Ved det sidste valg blev der valgt 12 partier ind i Folketinget, og det vil sige, at halvdelen af partierne ikke er hørt i den her sammenhæng, og det var to, der ikke blev valgt ind.
Samlet set ligger det ungefær på 25 pct. af alle danskere, der har stemt, som ikke har en adgang ind i det her.
Hvis vi taler om, at det skal være et fælles fundament for det Danmark, vi er, og det Danmark, vi gerne vil være sammen, så er det ikke uvæsentligt at bemærke her i salen, at 25 pct. af Danmarks befolkning simpelt hen ikke ville være med, hvis det var sådan, som valget så ud ved det sidste valg.
Det gør ikke, at vi stemmer imod det, men jeg synes, det er vigtigt at bemærke det, når flere også har sagt, at det er fællesskabet her, det handler om, og det fælles, vi skal stå sammen om.
Så med den korte bemærkning vil jeg sige, at vi bakker op om det.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Jeg har jo forsøgt at debattere det her emne med ordføreren, som absolut ingen holdninger vil udtrykke til DR i de debatter, vi har stået i.
Men nu står ordføreren på talerstolen, og så har jeg jo chancen.
I forhold til det her fake news, som ordføreren kommer ind på, er det så ikke forbløffende i forhold til ordførernes argumenter, nemlig at det er noget, der kommer udefra, og at vi derfor skal sørge for at have et stærkt statsligt medie som DR?
Det viste sig så netop, at det var DR, der producerede fake news midt i en grønlandsk valgkamp.
Kan ordføreren komme på noget i det her lovforslag, som vil gøre det anderledes?
Altså, er der noget i det lovforslag om ændring af bestyrelsessammensætningen i DR, som får ordføreren til at tænke, at vi får en ekstra sikring imod, at det her vil ske i fremtiden?
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-20:
Jeg vil sige til andre, som måske ikke var med, da ordføreren og jeg havde en hyggelig stund hos selve DR, at vi har diskuteret, hvorvidt politikere skulle blande sig i det konkrete indhold og i den konkrete ledelsessituation omkring det føromtalte program fra DR, der handlede om Grønland.
Der stod jeg fast på, at det er vigtigt for mig, at der er armslængde, altså at jeg ikke skal blande mig i det konkrete indhold i den konkrete situation.
Det betyder ikke, at jeg ikke mener, at man kan være med til at udpege bestyrelsen, som det ligger her.
Jeg synes, at man ved at skabe et ekstra led i armslængden måske sikrer, at ordførerne ikke i fremtiden blander sig så meget i det konkrete indhold, for det mener jeg simpelt hen ikke er på sin plads at vi gør.
Jeg vil meget gerne diskutere indholdet, altså om jeg går ind for indholdet osv.; men ledelsessituationen – det var den, jeg blev spurgt til i det her radioprogram – vil jeg nødig blande mig i.
Der ligger noget i det, som giver mere armslængde, og det synes jeg er en god idé.
Birgitte Bergman (KF), 2025-03-25:
Tak for det.
Det er vigtigt for mig lige igen at nævne, at jeg er her for vores ordfører på området, som lige er blevet far.
Det siger jeg også, fordi jeg godt kan høre på den her sag, at den er en lille smule kompliceret.
Men først og fremmest vil jeg sige, at vi Konservative er rigtig godt tilfredse med aftalen, som vi var med i, om etablering af Havnaturfonden, som blev indgået i juni 2024.
Det er et vigtigt og ansvarligt skridt i den rigtige retning af at genoprette og beskytte vores pressede havmiljø.
Alt for længe har havnaturen været nedprioriteret.
Nu retter vi op på det.
Der er ingen tvivl om, at det har været en mærkesag for Det Konservative Folkeparti meget længe.
Vi har bl.a. i sin tid, i 2018, sikret, at vi fik sandsugningen i Øresund stoppet, hvilket har haft fantastisk indvirkning på Øresund, som vi begynder at se resultaterne af nu.
Ligeså er vi jo også meget engagerede i og har været med til i mange år at arbejde for en marin naturnationalpark både i Øresund og i Lillebælt.
Med Havnaturfonden får vi ikke bare mulighed for at igangsætte konkret naturgenopretning bl.a. ved Taarbæk Rev og en undersøgelse af stenrev i Storebælt, vi får også adgang til bedre data og ny viden om vores havbund og økosystemer.
Det er helt afgørende, hvis vi skal sikre en målrettet og effektiv indsats.
Det er også vigtigt for os, at vi sikrer den her sameksistens mellem udbygning af vedvarende energi og hensynet til havets biodiversitet.
Det betyder også, vi har nogle spørgsmål i selve udvalgsbehandlingen for at kunne komme med et klart svar på, hvordan vi kommer til at stille os til selve lovforslaget.
Det er vigtigt for os, at vi sikrer dyrelivet og ikke mindst af alt havets balance.
Så på nuværende tidspunkt skal vi have besvaret nogle udvalgsspørgsmål.
Det er jo ren sund fornuft og ikke mindst af alt grøn ansvarlighed.
Så tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Tak for det.
Ordføreren er jo også verdensmester i at holde nogle meget lange tale, hvor vi kommer rundt omkring mange ting.
Det gjorde ordføreren også i dag, og derfor kan jeg jo så spørge lidt ind til det, ordføreren sagde, der handlede om mig, og som var den sidste del af talen her.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren ikke synes, det er mærkeligt, at man i dag, hvis man er pædagogstuderende, så kan blive smidt ud af sit seminarium, fordi man ikke kommer til undervisningen, men at det, hvis man f.eks. har holdninger om, at en stat skal udslettes, eller at en befolkning skal flytte sig, så overhovedet ingen konsekvenser har.
Det vil jeg gerne spørge ordføreren om.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-25:
Men det er jeg jo ikke enig i.
For vi har jo helt klart en lovgivning om racisme og om terrorbilligelse.
Jeg har for et par måneder siden stillet et spørgsmål til justitsministeren, hvor jeg faktisk både spurgte ind til terrorbilligelse, men også, om det kan være strafbart at hylde etnisk udrensning, og det kan godt være strafbart.
Men det, der er omdrejningspunktet og det væsentlige her, er jo, at det, hvis man ytrer sig og det er på kant med loven, så godt kan få alle mulige konsekvenser, og det synes vi også det skal have.
Men hvis det ikke er på kant med loven, er det altså inden for ytringsfriheden.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Det svar fra ordføreren kommer ikke så meget bag på mig.
For det er jo nok det, der er forskellen på, hvad man egentlig synes er det vigtige.
Altså, vi er i en tid, som jeg tror ingen af os har oplevet før i vores historie, hvor det vigtigste for demokratier som vores nok er, at de overlever, og at vi har stærke institutioner med stærke værdier, og at bekæmpe dem, som ikke bakker op omkring de værdier og ønsker sig noget andet.
Det er jo derfor, det er et ret væsentligt spørgsmål.
For det må jo efterhånden være en bred erkendelse for de fleste i Folketinget her, at der er mennesker i det her land, som ikke ønsker vores værdier, som er imod demokratiet, som ønsker at undergrave det, og som har nogle meget ekstreme holdninger.
Derfor er det jo relevant at spørge både Enhedslisten, men også Radikale Venstre – og nu ved jeg også godt, hvad ordføreren vil svare – om de mennesker skal være pædagoger for vores børn i daginstitutionerne, undervise dem i skolerne og passe vores ældre på plejehjemmene, altså folk, der ikke ønsker de værdier, som generationer har bygget det her samfund op omkring, men som ønsker alt muligt andet.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-25:
Vi har indgået en aftale, hvor der er nogle elementer.
Jeg ser da frem til at kigge på nogle af de tiltag, som Alternativet kommer med.
Men at stemme for ændringsforslag til en aftale, man selv har indgået, tænker jeg ikke umiddelbart at vi sådan lige kan bakke op om.
Nu tror jeg måske også, at Alternativet har nogle andre tilgange til nogle af de her ting.
Så jeg glæder mig til at se de her forslag.
Som sagt indgår jeg meget, meget gerne i en dialog om, om vi skal forbedre det i forhold til privatansatte, eller om vi i forhold til de offentligt ansatte skal gøre det endnu bedre fremadrettet.
Det vil jeg altid gerne.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-25:
Jeg mener da, at de mennesker skal retsforfølges.
I fredags anmeldte jeg en person til politiet, der havde skrevet, at han mente, at man bare skulle udslette 2 millioner terrorister i Gaza.
De mennesker skal jo retsforfølges, og måske skal det også have ansættelsesretlige konsekvenser.
Der kan jeg faktisk ikke læse ud af forslaget i dag, om man kan lade det få ansættelsesretlige konsekvenser.
Men jeg synes, det er, undskyld, uklædeligt, at man sådan antyder, at jeg skulle mene, at det var okay at sige sådan nogle ting.
Jeg kæmper i debatten mod sådan nogle ting, og når jeg synes, de går for vidt, så anmelder jeg folk til politiet, og de skal jo retsforfølges og dømmes.
Det er da det vigtigte, og så kan de øvrigt bagefter fyres, hvis vi må det.
Det er jeg lidt usikker på om man må med den her lovgivning.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-25:
Tak for det, formand.
Når jeg afleverer sit barn i børnehaven, vil jeg være sikker på, at pædagogerne tør råbe op, hvis der er for få ansatte til at passe ordentligt på børnene.
Når en sygeplejersker oplever dårlig ledelse, der går ud over patienternes sikkerhed, skal han også være sikker på, at han ikke skal frygte for repressalier for at sige det højt.
Når en socialrådgiver ser, at der ikke er nok ressourcer til at hjælpe de borgere, der har allermest brug for hjælp, skal hun kunne advare om et system, der svigter, uden at frygte for sit job.
I disse dage er der også mange modige betjente, der står frem med historier om såkaldt vask af sager.
Det er der flere, der har nævnt her fra talerstolen allerede.
Jeg har noteret mig, at Venstres retsordfører også har kaldt de her betjente modige, og det gør retsordføreren jo, formoder jeg, fordi det er meget modigt at stå frem om sådan nogle ting her som offentligt ansat, fordi man ved, at det kan koste rigtig meget at råbe vagt i gevær.
Mange af kilderne til historierne om vask af sager i politiet er jo netop også anonyme, og det er de jo af en grund.
Tal fra en undersøgelse lavet af FOA sidste år blandt de medlemmer, der er ansat i det offentlige, taler deres tydelige sprog: 55 pct. af medlemmerne mener, det vil få konsekvenser for dem at udtale sig offentligt om kritisable forhold på arbejdspladsen; 14 pct. oplever, at ledelsen direkte har fortalt dem, at de ikke bør ytre sig til offentligheden om kritisable forhold; 22 pct. af medlemmerne har inden for de seneste 2 år oplevet kritisabelt forhold på arbejdspladsen, som offentligheden burde kende, og 14 pct. af dem, der faktisk påtalte de kritisable forhold, oplevede negative konsekvenser.
Alt, hvad det her lovforslag, gør, og det har jeg allerede kritiseret nede fra min stol, er desværre blot at lovfæste den praksis, der følges i forvejen på baggrund af særlig grundlovens og menneskerettighedernes paragraffer om ytringsfrihed.
Der ligger ikke nogen forbedringer ansattes ytringsfrihed i det her lovforslag, selv om man umiddelbart skulle tro det, når man læser titlen på forslaget.
Det har flere aktører jo også gjort opmærksom på i høringssvarene.
Høringssvarene rummer generelt rigtig mange pointer og forslag til forbedring af lovforslaget, så det ærgrer mig rigtig meget, og det ærgrer Alternativet, at ministeren ikke har lyttet til dem og ændret i lovforslaget.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-25:
Mange tak for ordet, og også tak til alle ordførere for en engageret debat.
I Danmark har offentligt ansatte en udstrakt ytringsfrihed.
Det skal vi være stolte af, for i et demokrati som vores skal offentligt ansatte kunne bringe deres viden og synspunkter i spil.
Det er en vigtig byggesten i den offentlige debat.
Jeg er derfor glad for, at vi i dag som opfølgning på en aftale fra sidste forår mellem regeringen og Dansk Folkeparti skal behandle et lovforslag, som skal lovfæste de gældende regler.
Det giver en stærkere og mere tydelig beskyttelse og gør det klart for alle, både ansatte og arbejdsgivere, at ytringsfriheden ikke bare er en rettesnor, men en rettighed.
Offentligt ansatte har efter gældende ret en udstrakt ytringsfrihed.
Den udstrakte ytringsfrihed lægger vi op til at kodificere med det lovforslag, vi behandler i dag.
Med lovforslaget vil vi sikre to vigtige ting.
For det første ønsker vi at sende et klart signal om, at vi her i Folketinget bakker op om offentligt ansattes ytringsfrihed, og at vi gerne vil skabe en kultur, hvor ingen offentligt ansatte skal frygte negative ansættelsesretlige reaktioner på jobbet, fordi de giver udtryk for deres holdninger.
Det mener jeg er vigtigt.
For vi har brug for, at vores dygtige medarbejdere i det offentlige Danmark – politibetjenten, sosu-assistenten, læreren, pædagogen osv. – bringer deres viden og synspunkter i spil.
Det er med til at højne det faglige niveau i den offentlige debat, og det har vi et ansvar for at understøtte.
Det er selvfølgelig vigtigt, for hvis offentligt ansatte rent faktisk skal bruge deres ytringsfrihed og deltage i den offentlige debat, kræver det, at både de selv og deres arbejdsgivere er klar over rammerne for og omfanget af den ytringsfrihed, der gælder.
Ud over det lovforslag, vi behandler i dag, vil vejledningen om offentligt ansattes ytringsfrihed blive opdateret, så vi i endnu højere grad sikrer, at vi på en lettilgængelig måde gør viden om rammerne for offentligt ansattes ytringsfrihed tilgængelig for de offentligt ansatte.
Jeg er sikker på, at det alt sammen vil styrke rammerne for netop offentligt ansattes ytringsfrihed.
For ytringsfrihed er en grundpille i det danske samfund, og derfor skal vi hele tiden overveje, hvordan vi bedst beskytter den, udvikler den og værner om den.
Men de bemærkninger ser jeg frem til den videre behandling her i Folketinget.
Jeg står naturligvis til rådighed for at besvare alle de spørgsmål, der måtte være i den forbindelse.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-25:
Tak til ministeren for talen.
Vil ministeren bekræfte, at der reelt ikke er noget nyt i det her lovforslag i forhold til at styrke offentligt ansattes ytringsfrihed?
Den tror jeg også godt man kunne lave uden at lave et lovforslag.
Og så siger ministeren, der er et signal i det, så det behøver ministeren ikke at gentage.
Men hvad er der af nye tiltag i det her, som vil lave den her kulturændring, som ministeren f.eks. nævner her fra talerstolen?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-25:
Jeg kan bekræfte, at det er en lovfæstelse og en kodificering af de eksisterende regler.
Så nej, materielt set er der ikke noget nyt.
Men det betyder jo ikke, at det ikke har en værdi.
Det er jo tit, at vi her i Folketinget, også på meget, meget væsentlige punkter, siger: Nu er der behov for at samle reglerne i et klart og tydeligt regelsæt.
Det er ikke så lang tid siden, at vi her i Folketinget også behandlede indførelsen af et helt nyt kapitel i straffeloven omkring aggressionsforbrydelser og krigsforbrydelser, som ellers før var strafbare efter de almindelige regler i straffeloven, men hvor vi sagde: I den tid, vi lever i, er det så vigtigt, at det selvstændigt og tydeligt er kriminaliseret.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-25:
Jeg synes bare, det er superærgerligt, at når man laver et lovforslag og man laver et lovforslag med titlen styrkelse af offentligt ansattes ytringsfrihed, så tager man ikke nogen nye skridt til at lave forbedringer.
Jeg går ud fra, ministeren har læst høringssvarene.
Har ministeren ikke overvejet at tage nogle af de mange gode inputs med fra f.eks. fagbevægelsen og fagforbundene og lave nogle reelle forbedringer?
Jeg er glad for, at ordføreren har en tro på, at det her ændrer noget.
Det er jeg desværre ret nervøs for at det ikke gør.
Til gengæld synes jeg, at det er enormt positivt, at ordføreren siger, at man gerne vil gå i dialog om at lave andre nye tiltag, også selv om ordføreren er med i en aftale.
Så det glæder jeg mig til at samarbejde med ordføreren om i udvalgsbehandlingen.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-25:
Tak, formand, og også tak til ordføreren for de gode bemærkninger, der blev knyttet til lovforslaget her.
Det er jo rigtigt, at det er en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om et emne, som har været og er væsentligt for os, nemlig ytringsfrihed.
Det tror jeg de fleste ved er noget, der ligger Dansk Folkeparti og også andre partier på sinde.
Men ordføreren var inde på de privatansattes ytringsfrihed, og at det skulle reguleres på en særlig måde, og det interesserer mig lidt.
Altså, vi taler ofte om netop politibetjente, sygeplejersker, skolelærere osv., altså folk, der er ansat i statsadministrationen.
Men jeg er da nysgerrig efter at høre – det kunne jo være, at Enhedslisten bliver inviteret med, næste gang vi drøfter det her – hvad det er for nogle konkrete overvejelser, man gør sig, og hvordan man så skulle lovgive om det.
Hvad er det præcis på det private arbejdsmarked, man forestiller sig at vi skulle gøre?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre lidt mere om.
Rosa Lund (EL), 2025-03-25:
Tak for spørgsmålet.
Jamen jeg synes, at man skal lade sig inspirere af den beskyttelse, som vi har givet offentligt ansatte, og som man giver i forhold til offentligt ansattes ytringsfrihed med det her lovforslag, og se på, hvad man kan adaptere til det private arbejdsmarked.
For der er situationer, hvor det også svært for privatansatte på den måde at, hvad kan man sige, bruge sin ytringsfrihed og gå ud at kritisere sin arbejdsgiver og stadig frygte for repressalier.
Så det er egentlig mere bare en åben overvejelse omkring, at man kunne se på, om der var nogle ting, man kunne flytte over.
Det kan også godt være, at det slet ikke er noget, vi skal løse med lovgivning, men at det er noget, der skal løses i forbindelse med overenskomsterne.
Det er også en mulighed, som vi ser det i Enhedslisten.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-25:
Jeg tror nemlig, at hvis vi bliver konkrete, vil problemstillingerne ofte være forskellige.
Det er klart, at hvis man er ansat i en privat virksomhed og det viser sig, at virksomheden har overtrådt arbejdsmiljølovgivningen eller miljølovgivningen, eller hvad det nu måtte være, så skal det selvfølgelig komme frem, og så skal det jo retsforfølges.
Men oftest er det jo ikke af den karakter, når vi har med det offentlige at gøre, for så kan det også være holdningsprægede spørgsmål, hvor det måske ikke ligefrem er karrierefremmende for en departementschef i Finansministeriet at skrive, at finansloven er idiotisk, i en kronik i Børsen.
Det ville nok have nogle afledte effekter, kan man sige.
Så jeg vil bare høre, om ikke ordføreren er enig i, at det er væsensforskelligt, om vi taler om offentligt ansatte eller privatansatte.
Rosa Lund (EL), 2025-03-25:
Det er væsensforskelligt, og det er også derfor, at vi har et særligt sæt regler og en særlig beskyttelse af ytringsfriheden for offentligt ansatte.
Så det er sådan set ikke den, jeg er ude på at stille spørgsmål ved; det er nærmest det modsatte, nemlig at se på, om der ikke er nogle situationer, hvor privatansatte faktisk også, hvad kan man sige, kommer lidt i klemme.
Der synes jeg, at fru Karina Lorentzen kom med et glimrende eksempel med medarbejdere, som er ansat på bosteder, der jo enten kan være offentlige, selvejende eller private.
Har vi sikret nok beskyttelse af de privatansatte medarbejdere på f.eks. de bosteder, i forhold til om de kan gå ud og kritisere eller ej?
Og det er klart, at der er ansættelsesforholdene jo anderledes, hvis man er ansat på et offentligt bosted, hvor det også vil være kommunalbestyrelsen, som jo i en eller anden grad fastsætter rammerne, og derfor har man brug for den udvidede ytringsfrihed.
Så det var egentlig bare et oplæg til en diskussion, som vi kunne tage i Retsudvalget, og som jeg personligt synes ville være interessant, fordi jeg tror, at der er nogle gråzoner, hvor privatansatte har sværere ved at ytre sig.