runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Arne Christensen (M), 2024-03-15:
Tak for ordet.
I 2010 tog Dansk Ungdoms Fællesråd initiativ til at nedsætte en kommission, Valgretskommissionen, der skulle undersøge de unges demokratiske engagement og fange de unges interesse for de demokratiske spilleregler, så de kunne blive medspillere i den demokratiske proces.
I december 2011 afgav kommissionen sine forslag til tiltag, der kunne styrke de unges deltagelse i demokratiet.
Et af de 28 tiltag var at indføre årlige skolevalg, og siden 2015 har der således været afholdt skolevalg i de danske skoler hvert andet år.
Tanken bag at afholde skolevalg er at øge de unges valgdeltagelse, hvilket er vigtigt for at fremtidssikre demokratiet, fordi det at stemme i høj grad handler om at etablere en naturlig vane hos de unge.
Den danske valgdeltagelse er sammenlignet med andre landes rigtig høj, så derfor er jeg glad for, at vi i Danmark er gode til at bringe vores demokratiske tradition videre til den næste generation.
I folkeskolelovens formålsparagraf har vi formuleringen om, at skolen skal være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.
Skolen skal forberede eleverne til deltagelse og medansvar, og den skal være forberedende i forhold til elevernes rettigheder og pligter som samfundsborgere.
Ytringsfrihed, accept og tolerance er centrale og vigtige værdier i det danske demokrati.
De værdier er helt sikkert ikke nogen, som skolebørnene til hverdag går rundt og tænker over, men det kan skolevalget måske være med til at ændre på.
Den indflydelse, man kan have på samfundet gennem vores demokratiske processer, kan skolevalget være med til at lære vores børn noget om.
Her er det vigtigt, at man lærer at tænke over kritiske budskaber, danne sig sin egen holdning, men også lære at acceptere og tolerere, at andre muligvis ser anderledes på tingene.
Forespørgerne sætter spørgsmålstegn ved bestemte hændelser, der fandt sted under det seneste skolevalg.
Jeg ved ikke, hvad der er op og ned i den eller de konkrete sager, og jeg vil heller ikke her på Folketingets talerstol som sådan debattere, hvad der er frem og tilbage i de konkrete sager.
Vi mener ikke, at politik skal basere sig på enkeltstående hændelser; det synes vi er en god politisk rettesnor, som vi bør stræbe efter at følge, når vi skal lave politik.
Det giver eleverne den første, men nok også den bedste oplevelse af at deltage i et demokratisk valg.
Regeringen er også i gang med en omfattende frisættelse af folkeskolen.
Hvis vi skal leve op til, hvad vi vil med hensyn til at frisætte folkeskolen, skal vi også have tillid til, at skolelederne kan styre et skolevalg ude lokalt.
Skolevalget er 3 ugers intens demokratiundervisning og besøg af ungdomspartierne, der kulminerer i et besøg i en stemmeboks, og derfor er alt materiale, der udleveres, også en del af undervisningen.
Nej, det gør det ikke.
Men i Moderaterne tror vi på, at skolelederen, lærerne og skolebestyrelsen er bedre rustet til at foretage den vurdering, end vi er her på Christiansborg.
Vi skal have tillid til vores skoleledere, lærere og skolebestyrelser ude lokalt.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-03-15:
Tak for det.
Skolen har en stor og vigtig rolle i forhold til at understøtte demokratiet.
Folkeskolen skal bl.a. forberede eleverne på deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre.
Derfor skal skolen være præget af ligeværd, åndsfrihed og demokrati.
Det følger også helt af folkeskolens formålsparagraf.
Skolevalget giver de unge en unik mulighed for at opleve en autentisk gennemført valghandling, hvor de som unge mennesker netop har egne holdninger og meninger og får mulighed for at afprøve disse og ytre sig om det, de finder vigtigt og værdifuld.
Når elever får besøg fra politiske partier i forbindelse med skolevalget, bliver eleverne jo præsenteret for forskellige politiske synspunkter.
Det kan medvirke til elevernes forståelse af et demokratisk samfund og dermed bidrage til opfyldelse af folkeskolens formål.
Skolevalget kan bl.a. hjælpe unge med at forstå, hvad demokratiet handler om, herunder hvordan man kan gøre sin indflydelse gældende ved at deltage i debatten.
Og det er vigtigt, at man gør brug af sine demokratiske rettigheder og aldrig tager demokratiet for givet.
Derfor er det også vigtigt at understrege, at skoler således i deres arbejde også skal respektere ytringsfriheden, der følger af grundlovens § 77.
Jeg var også ude at deltage i skolevalget, og der vil jeg bare sige, at det var en sand fornøjelse at se de unge mennesker debattere på kryds og tværs.
På den skole, jeg besøgte, var der netop en skoleleder, der, hvis der kom buhråb eller andet, holdt orden i sagerne, i forhold til hvordan man skulle debattere med hinanden, så det var en sand fornøjelse.
Jeg tænker, at vi nok alle sammen som partier ville tænke vores, hvis vi lige pludselig blev udelukket fra en række skoler og ikke kunne deltage, på grund af at der måske var nogle, der ikke syntes, at vores holdninger og meninger var de rigtige.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2024-03-15:
Tak for ordet.
Jeg står her som stedfortræder for ordfører Lise Bertelsen, der desværre ikke havde mulighed for at være til stede i salen i dag, og jeg vil starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for forespørgslen.
For Det Konservative Folkeparti er retten til at ytre sig en af kerneværdierne i det danske demokrati.
Et af skolens vigtigste dannelseselementer er at give eleverne mulighed for at reflektere, deltage og afprøve deres egne holdninger i en demokratisk debat.
Det er bl.a. ved deltagelse i skolevalget, at eleverne får mulighed for at blive præsenteret for forskellige partiers holdninger, værdier og politiske synspunkter.
Derfor er det helt afgørende, at elever bliver præsenteret for forskellige politiske synspunkter, for at de netop derved opnår indsigt i og forståelse for vores partipolitiske forskelligheder, vores demokratiske samfund og de muligheder, der ligger i vores ytringsfrihed og vores demokratiske rettigheder, og så eleverne kan tage afstand eller begejstres, blive politisk nysgerrige og afgive deres stemme.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at man ikke begrænser ytringer fremsat i undervisningsmateriale i forbindelse med skolevalget, men at man netop lægger op til at diskutere de forskellige partiers ytringer og deres hensigt, betydning og konsekvenser.
Det er først, når vi gør det muligt, at vores unge mennesker lærer om demokratiet.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-15:
Det er jeg helt enig i, og jeg synes, at det er det, der skal være formålet med skolevalget, nemlig at holdningerne brydes i debatterne ude på skolerne, og at man også dér som debattør kan sige klart fra over for det, hvis der er holdninger eller ytringer, som andre partier kommer med, og som man ikke er enig i.
Så det mener jeg er den bedste måde at gøre det på.
Dina Raabjerg (KF), 2024-03-15:
Jeg siger tak for bemærkningen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-03-15:
Jo, beklager, hvis det ikke er det, jeg har fået sagt.
Det er i hvert fald det, jeg har skrevet, og det, jeg troede jeg havde fået sagt.
Men det er mærkesagerne, som DUF har godkendt.
Birgitte Vind (S), 2024-03-15:
Jeg er meget enig i, at man selvfølgelig skal tilstræbe sig at nærme sig virkeligheden så meget som overhovedet muligt.
Vi skal så altid have in mente, at tingene foregår blandt børn, og at det er de voksnes ansvar at tilpasse det, der foregår ude i virkeligheden, til det sprog, der skal omsættes til børn og den måde, tingene skal formidles på.
Så med det forbehold vil jeg svare ja til spørgsmålet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Tak for det.
Og at det ellers bliver uægte, så vi dermed, som jeg også nævnte i min egen tale, gør eleverne en bjørnetjeneste ved ikke for alvor at lære dem, hvordan de tænker kritisk, hvordan de udfordrer hinanden i forhold til argumenter, som de ikke nødvendigvis er enige i, men som de måske synes er usympatiske eller noget andet, set i forhold til at man så ikke kan have en reel debat om rigtig og forkerte måde at kommunikere på osv. osv., altså hvis ikke skolevalgets debatter rent faktisk er udtryk for den måde, som demokratiet udfolder sig på ude i virkeligheden.
Birgitte Vind (S), 2024-03-15:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet værdsætter vi skolevalgene og børns mulighed for at stifte bekendtskab med politiske argumenter, debat og afstemning, og i år deltog faktisk mere end 70.000 børn.
Det var jo helt fantastisk, og det er lige til at blive glad af.
Skolevalgene er blevet en fantastisk tradition herhjemme, akkurat som den dag, hvor vi åbner Folketinget, og Ungdomsparlamentsdagen, hvor børn kan komme herind og debattere og afprøve udvalgsarbejdet.
Skolevalgene er også et modstykke til den meget polariserende debat, der indimellem foregår på de sociale medier og i medierne i det hele taget.
Den debat bliver meget let forsimplet og unuanceret og desværre også med en meget hård og uforsonlig tone.
Det der med at debattere ansigt til ansigt er jo en rigtig, rigtig god øvelse.
Derfor er det også en glæde at opleve børn og unge kaste sig ind i sager og prøve at argumentere og skaffe sig flertal for deres synspunkter.
Jeg kan i hvert fald huske, at jeg, da jeg på et tidspunkt skulle være formand i et af børneudvalgene her i Folketinget, oplevede, at børnene virkelig stræbte efter at mødes og blive enige og nå til enighed og strække sig ind mod hinanden.
Det var en rigtig, rigtig god oplevelse, og derfor hylder jeg og vi i Socialdemokratiet skolevalgene, som jo netop er med til at træne børnene i det, så jeg vil sende en kæmpe tak til de skoler, hvor ledere og lærere har engageret sig selv og eleverne i det danske demokrati.
Netop fordi skolevalgene afvikles på vores folkeskoler og blandt børn, er det selvfølgelig også de voksne på skolen, der har ansvaret for at afvikle skolevalgene på en måde, der passer til den enkelte skole.
I Socialdemokratiet har vi tillid til, at det ansvar ligger hos den enkelte skoleleder, der i forvejen hver eneste dag træffer mange beslutninger til gavn for alle elever og undervisningsmiljøet på skolen og løfter ansvaret for rammerne i det hele taget, og at de altså også kan gøre det, når det kommer til skolevalget.
Tak for det.
På vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet vil jeg gerne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »En del af folkeskolens formål er at danne børn og unge til aktive, demokratiske medborgere.
Skolevalget er et undervisningsforløb, der skal give eleverne en indføring i, hvordan demokratiske valg fungerer, herunder give børn og unge mulighed for at afprøve egne holdninger og ytre sig, også når meningerne brydes.
Materialet til skolevalget er undervisningsmidler og er derfor underlagt de retningslinjer, som kommunalbestyrelsen og skolebestyrelsen har fastlagt for undervisningens tilrettelæggelse.
Folketinget opfordrer til, at man på den enkelte skole gør sig grundige overvejelser, hvis man overvejer at gribe ind over for ytringer, der fremsættes i undervisningsmidler, f.eks. i forbindelse med skolevalget.
I den sammenhæng påhviler der skolelederne et stort ansvar i forhold til både hensynet til elevernes trivsel og skolens ordensregler, men også til at sikre god undervisning i demokrati og medborgerskab.«
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Det er enhver skoleleders opgave.
For skolevalget giver ikke mening, hvis det ikke er udtryk for den måde, som demokratiet reelt fungerer på, og de synspunkter, der reelt kommer til udtryk i et demokrati som det danske.
Anni Matthiesen (V), 2024-03-15:
Tak for ordførertalen.
Jeg har egentlig bare brug for at spørge, om Dansk Folkeparti ikke også mener, at det er utrolig afgørende, at skolelederne faktisk vurderer undervejs, om der er noget her, som måske skaber mistrivsel blandt eleverne, og dermed egentlig også afvejer undervejs, om der er noget, man er nødt til at gribe ind over for, i forhold til at man er skoleleder og dermed også har et ansvar for at stoppe nogle ting.
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at have rejst debatten her denne fredag.
Jeg tror, vi er mange, der kan blive enige om, at skolevalget er et rigtig godt tiltag.
Mange af os har måske også prøvet at være med en tur til skolevalg derude.
Det har jeg i hvert fald selv, og jeg synes, at det giver rigtig god mening, at unge mennesker på den her måde får lov til at snuse til demokratiet og for den sags skyld at sætte sig ind i, hvordan demokratiet fungerer.
Også vi, der sidder her, som så heldigvis samles om mange forskellige ting, har jo indimellem mange uenigheder, men det, der er fantastisk ved demokratiet, er jo netop, at man har mulighed for at diskutere tingene, at man har muligheden for at ytre sig og komme frem med sine holdninger og for den sags skyld også være med til at påvirke tingene, inden man træffer beslutning.
Når der er forskellige meninger, er det selvfølgelig også utrolig vigtigt, at vi viser respekt for hinanden, også selv om vi er uenige.
Derfor kan jeg i hvert fald også tilslutte mig, at en afgørelse om, hvorvidt et ungdomsparti har opført sig ordentligt i forbindelse med et skolevalg, jo ligger hos skolelederen på den lokale skole.
Jeg synes i hvert fald, at det er vanskeligt for mig at blande mig i den beslutning eller de beslutninger, en skoleleder eventuelt går ind og tager på det tidspunkt.
Også som sagt fordi det måske, når man ikke selv er til stede lige i nuet, kan være vanskeligt at se, hvad det er, der er foregået.
Kort og godt stoler jeg faktisk på, at skolelederne dér tager de rigtige valg.
Når det så er sagt, er min appel også, at man i politik jo samtidig skal huske, synes jeg, at opføre sig ordentligt, og det er måske især vigtigt, når man strides om vildt store uenigheder.
Jeg tror i hvert fald, at man måske skal huske på, at vi jo også, når vi diskuterer tingene her i salen, kan være vildt uenige, men ordentligheden er jeg i hvert fald ked af hvis vi sætter over styr, for jeg tror egentlig, at man på den lange bane måske endda når længere, hvis man også behandler hinanden med respekt.
I et samfund som det danske skal vi give plads til uenigheder, og jeg vil også understrege, at det undervejs, når man f.eks. har været i Folketinget i mange år, som jeg efterhånden har været, måske endda også er uenighederne, der kan være med til at flytte en som menneske, ved at man får nye indsigter og måske kommer til at tænke dybere over nogle bestemte emner, hvad der jo så også stille og roligt gør, at man selv som menneske får et andet syn på nogle ting.
Derfor vil jeg godt slutte af med at sige, at lad os nu holde fast i ordentligheden.
Den varer længst, men giv også plads til uenigheden.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Jeg er bare nysgerrig på, om Venstres ordfører er enig i, at når vi sætter hele det statslige apparat bag et koncept som skolevalget – det er statsministeren, der udskriver det, det er valgafviklingen herinde på Christiansborg, og det er Dansk Ungdoms Fællesråd og Børne- og Undervisningsministeriet osv., der er med til at arrangere det – har vi som Folketing en forpligtelse til at have hånd i hanke med, at skolerne selvfølgelig ikke fjerner demokratisk legitime partier eller holdninger ude fra skolerne.
Det er jo ingen hemmelighed, at der er et flertal af skolelærere, der stemmer til venstre for den politiske midte.
Og hvis der sidder en enkelt skolelærer eller to rundt i landet og er så, hvad skal man sige, optaget af deres egen politiske dagsorden, at de er villige til at udelukke specifikke politiske synspunkter – altså, vi havde et eksempel fra en skole i Nordjylland, hvor vi som det eneste ungdomsparti blev udelukket, allerede inden den her flybillet overhovedet var lanceret, på baggrund af plads – så er det jo i virkeligheden et meget godt eksempel på, at der er et problem.
Og det er jeg nysgerrig på om Venstres ordfører er enig i.
Anni Matthiesen (V), 2024-03-15:
Jeg kan betrygge Dansk Folkepartis ordfører med at sige, at når der pågår skolevalg, er det bl.a. også noget af det, som jeg selv personligt holder øje med.
Jeg kan også betrygge med at sige, at når der bliver sendt beskeder forskellige steder fra til min mailindbakke, svarer jeg dem, og det foregår bl.a. også under skolevalget.
Så jeg synes helt klart, at vi har en forpligtelse til at følge med i, hvordan det foregår, og hvordan det udvikler sig videre, men så har jeg også tillid til, at det i de enkelte tilfælde, når det foregår derude, er skolelederens ansvar.
Det er skolelederen, der jo er nødt til at agere, hvis skolelederen f.eks. får øje på, at der nu foregår noget, som kan udløse, at flere elever begynder at mistrives osv.
Så er det skolelederen, der er nødt til at agere i den situation.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Jeg er nysgerrig på, om den tillid til skolelederne rækker sådan ubegrænset.
Altså, hvis der nu eksempelvis er en skoleleder, der siger, at Dansk Folkepartis Ungdom ganske enkelt bare ikke er velkomne på den skole – og det er fuldstændig uafhængigt af, hvilke kampagner eller andet de har med; de er bare ikke er velkomne på den skole – er det så også der, hvor ordføreren vil sige: Jeg har tillid til, at den enkelte skoleleder kan foretage den vurdering; det vil jeg ikke gå ind og blande mig i osv. osv.?
Eller mener hun trods alt, at det ville være over grænsen?
Anni Matthiesen (V), 2024-03-15:
Hvis det var den melding, der kom, ville jeg nok synes, det måske var over grænsen.
Eller også skal det i hvert fald være vildt godt underbygget, hvorfor man så melder det ud.
Jeg må så sige, at i det her har Undervisningsministeriet jo også et ansvar for at følge med i tingene omkring skolevalget, og det er jeg også helt sikker på at man gør derfra.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-15:
Tak for ordet, formand.
Det kunne jeg også bedre få til at give mening.
Demokratiet er ikke bare en styreform.
Det er også en livsform, og det er en livsform, som hver generation skal tilegne sig.
Hal Koch sagde det meget godt: Når der er uenigheder, kan man enten slås sig til rette, eller man kan tale sig til rette.
Det sidste er klart at foretrække.
Det skal være en proces, hvor argumenter udveksles, forskellige perspektiver kommer frem og vi sammen bliver klogere, om ikke andet så på hinanden, hvor vi hver især kommer fra, og hvor vores holdninger kommer fra.
Evnen til at tænke og handle demokratisk er man ikke født med.
Det er en kompliceret livsform.
Det er noget, vi skal tillære os gennem opdragelse og uddannelse, og her spiller skolen en helt central rolle.
I SF er vi meget optaget af, at skolen er fundamentet for at danne demokratiske medborgere, som kender deres rettigheder, kender demokratiet og kan deltage i alle dele af samfundslivet.
Skolevalget er et godt bidrag til den demokratiske dannelse.
De får lov at følge og prøve den demokratiske og politiske debat.
Eleverne vil opleve, at holdninger støder sammen, at de bliver udfordret på deres egne synspunkter, at debattører udfordrer hinanden, og at de dermed bliver klogere både på deres egne og andres synspunkter, og også, at de forhåbentlig får en demokratisk selvtillid, som vi desværre kan se har været faldende blandt ungdommen.
Skolevalget skal understøtte skolernes arbejde med demokrati og at danne demokratiske borgere, og formålet er, at eleverne bliver klogere.
Det er et undervisningsformål.
Derfor er materialet til skolevalget også at betragte som undervisningsmateriale.
Det skal bidrage til undervisningen, og materialet er derfor underlagt de regler for undervisningsmateriale, som er fastsat af skolebestyrelsen eller kommunalbestyrelsen.
Materialet kan altså ikke stride imod de regler, men der bør gælde en udstrakt ytringsfrihed.
Jeg har personligt ikke sympati med de flyers, som Dansk Folkepartis Ungdom uddelte, og som den her forespørgselsdebat indirekte handler om.
Både indhold og form er jeg politisk uenig i, og det ville jeg have talt imod ude på den enkelte skole.
Men jeg mener også, at det er sådan, det skal håndteres.
Det skal mødes af modargumenter.
Jeg mener også, at man på den enkelte skole virkelig skal overveje det grundigt, inden man vælger at skride ind over for ytringer og materiale i forbindelse med skolevalget.
Ytringsfriheden bør vægtes meget højt.
Når det er sagt, ser jeg, at den bedste løsning er, at vi har tillid til, at de enkelte skoler, skoleledelser og skolebestyrelser bedst håndterer overvejelser om undervisningsmateriale, ikke mindst især hvis en debat udvikler sig uheldigt på en skole.
Derfor støtter vi i SF vedtagelsesteksten læst højt af Socialdemokratiet tidligere.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Jeg syntes egentlig, det var meget fint, at SF slog fast, at det efter deres vurdering havde været den rigtige måde at håndtere det her på, at man havde taget debatten ude på skolerne i stedet for at udelukke Dansk Folkeparti fra at kunne deltage i debatterne.
For det er jo sådan, vi bliver klogere, og det er jo sådan, vi også udfordrer synspunkter og lærer at argumentere; det er ved at mødes om argumenter og synspunkter, som vi ikke nødvendigvis er enige om.
Så tak for det.
Lotte Rod (RV), 2024-03-15:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti her forsøger at tale udenom.
Dansk Folkepartis Ungdom lavede en kampagne, som jo ikke bare handlede om kriminelle udlændinge.
Det er ikke acceptabelt.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-15:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad fru Lotte Rod egentlig mener skolevalget skal til for.
Når vi voksne går til valgurnerne, er det jo for i dyb alvor at sætte en retning for Danmark.
Demokrati handler om, at man som enkeltindivid påtager sig en del af ansvaret for et land og på den måde er med til at sige: Det er det her, vi mener er det rigtige.
Jeg havde den oplevelse, at skolevalget var en bestræbelse på, at unge mennesker skulle berede sig på at kunne påtage sig den opgave.
Men det har jeg en fornemmelse af at fru Lotte Rod har en anden tilgang til, hvis man ikke må præsentere den skinbarlige virkelighed, som jo er lige uden for skolen og desværre, har vi set nede i Køge, også ganske ofte inden for på skolen, nemlig at mellemøstlig indvandring og afrikansk indvandring har ført til en ekstrem forråelse, hvor børn bliver mishandlet i skolerne, hvor vi lige har set en 13-årig pige oppe i Hjallerup blive voldtaget og dræbt, hvor de fleste forældre ved, hvem det er på gaderne, der chikanerer deres børn hjem – araberbander, der står og venter, dominansvold osv.
Mener fru Lotte Rod simpelt hen, at den virkelighed, som hendes parti selvfølgelig bærer en stor del af ansvaret for, kan man ikke tale med børn om?
Lotte Rod (RV), 2024-03-15:
Men prøv at høre: Nu gør Dansk Folkeparti det igen.
Man prøver at få det til at lyde, som om Dansk Folkeparti er et offer, der ikke må sige det, man gerne vil.
Det er overhovedet ikke det, den her debat handler om.
Dansk Folkeparti, Dansk Folkepartis Ungdom, er velkommen til at stille sig op til skolevalget og argumentere for det, man mener.
Det er jo det, demokratiet er.
Jeg tror grundlæggende på, at vi skal dele os efter anskuelse; vi skal sige, hvad vi mener.
Det er åbenlyst, at Radikale Venstre og Dansk Folkeparti mener noget forskelligt, men man skal ikke til skolevalget lægge en flyer på børnenes plads, så der, når de kommer ind, er en stor gruppe børn, som føler, at de bare skal rejse ud til Mellemøsten, fordi det er det, der står på Dansk Folkepartis Ungdoms flyer.
Det er ikke i orden.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-15:
Det er mig helt ubegribeligt, at fru Lotte Rod betragter børn som sådan nogle pjevser, altså som ikke er i stand til at reflektere og forstå og tage et budskab ind og sætte det ind i en kontekst.
Har jeg ikke også hørt et sted, at Radikale Venstre ovenikøbet vil give de her unge mennesker stemmeret?
Så svar på mit spørgsmål: Hvad er formålet med skolevalget?
Er det at udbrede mimosementaliteten eller rent faktisk at berede de unge mennesker på, at verden også er hård?
Lotte Rod (RV), 2024-03-15:
Altså, i Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis Ungdom kan jo bare argumentere ordentligt for det, I mener.
Man behøver ikke at lave en flybillet, som gør, at en lang række elever føler, at de ikke er velkomne.
Det er ikke i orden til et skolevalg.