runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2023-11-29:
At sætte 450 m høje kæmpevindmøller ved Vadehavet er ikke grøn omstilling.
Det er det modsatte; det er at ødelægge naturværdierne med beton, med støj, med stål og med væsentlig mere trafik.
Regeringen påstår, at den er optaget af, hvad den kalder den grønne omstilling, altså at vi skal væk fra fortidens synder, hvor naturen led under menneskelig aktivitet i form af forurening og nedbrydning af naturen.
Det er virkelig sympatisk, og i Nye Borgerlige er vi helt enige.
Vi kalder det generationskontrakten.
Vi skal passe langt bedre på vores natur og langt bedre på vores miljø.
Personligt har jeg jo været enormt optaget af havmiljøet, bl.a. i Øresund, hvor jeg er glad for at vi har fået sat en stopper for råstofindvindingen, som i alt for mange år har ødelagt havbunden i Øresund.
Nu er vi på rette vej dér.
Jeg er så mindre glad for, at man i Øresundskommunerne og langs kysterne stadig udleder store mængder urenset spildevand, uden at det får konsekvenser for andre end naturen og de borgere, der skal bade ved strandene, og det er jo et problem, som vi så må tage et andet sted.
Men det ligger mig virkelig på sinde, at vi passer på naturen, og at vi også forvalter naturen og miljøet med respekt, så de kommende generationer har natur- og landskabsværdier, som er mindst lige så fine som det, vi er givet i arv.
Jeg kan jo også forstå på ministeren, at naturen og miljøet også er vigtigt for regeringen og formentlig også for Venstre.
Så hvis ministeren er enig i det, bliver jeg nødt til at spørge: Hvordan kan vi så sikre, at de her kæmpevindmøller ikke kommer op?
Altså, skal vi virkelig have en halv kilometer høje kæmpevindmøller ved Vadehavet, fordi vindmøllelobbyen er alt for langt inde i regeringskontorerne?
Er det reelt vindmølleindustrien, som ministeren også henviser til, og lobbyisterne fra DTU, der dikterer det her?
Carl Valentin (SF), 2023-11-29:
Jeg synes, at det her er ekstremt deprimerende.
Det Økologiske Spisemærke er en kæmpestor succes.
Det er det her bronze-, sølv- eller guldøkologimærke, som man får, alt efter hvor stor en andel af ens fødevarer der er økologiske, og det giver jo et stærkt incitament til at sikre, at man ikke holder sig i bronzekategorien, men at man går op i sølvkategorien og så måske op i guldkategorien en dag.
Det har drevet en stor del af omstillingen i de offentlige køkkener, som ministeren nævner her.
Det er rigtigt, at det selvfølgelig kræver noget mere, hvis man også skal have det mere ud i det private, men der serveres trods alt over 600.000 måltider mad hver dag i de offentlige køkkener.
Derudover har Det Økologiske Spisemærke jo også bidraget til, at man serverer mindre kød i de offentlige køkkener.
Det har man simpelt hen bedre råd til, og det er også en omstilling, vi skal gennemgå.
At ministeren står her og argumenterer for, at man har været nødt til at prioritere det fra, kan jeg simpelt hen ikke forstå, for det er jo ikke en særlig stor udgift.
Den årlige kontrol af det her mærke kostede 2,1 mio. kr., sidst jeg kiggede.
Det er et rimelig overskueligt beløb.
Samtidig med det har vi landet en landbrugsaftale, hvori det er fuldstændig klart, at vi skal øge den økologiske andel af markedet, og det bidrager spisemærket til.
Det sikrer altså mindre sprøjtegift, det sikrer, at vi får grønnere fødevarer i vores køkkener, og derudover har DTU lavet en undersøgelse, der viser, at de madprofessionelle er glade for det, og at det øger arbejdsglæden.
Bare jeg havde noget mere tid på den her talerstol.
Så kunne jeg holde et langt, langt oplæg om alle de fordele, der er ved det her billige økologimærke.
Det koster ikke det store for staten, og så vil man alligevel ikke prioritere det fra regeringens side.
Vil man ikke nok overveje, om man ikke kan finansiere det her et andet sted i en kommende aftale, så vi kan få bevaret mærket?
Pernille Vermund (NB), 2023-11-29:
Man skal jo nok være ret glad for beton og stål, hvis man skal synes, at det at sætte 450 m – altså en halv kilometer – høje kæmpevindmøller op i et naturområde, som i øvrigt er et kæmpe fuglereservat, er grøn omstilling.
Jeg tror ikke, at det er der, ministeren er.
Så jeg bliver nødt til at spørge: Vil ministeren, som nu er en nytiltrådt, undersøge vindindustriens og lobbyisterne fra DTU's rolle i den her sag og vende tilbage med et svar?
Morten Dahlin (V), 2023-11-29:
Det, vi kommer til at gøre, er at kigge på de screeningsresultater, der er kommet ind, og så mødes aftalekredsen, som i øvrigt er bred, her i Folketinget, for at se på, hvad næste skridt i processen skal være.
Der skal jo ske en afvejning her, både, som jeg lige sagde, i forhold til om det er en god idé at lave et testcenter, og i forhold til det hensyn, som går på de andre interesser, der kan være.
Det kan være forsvarsinteresser, og det kan være naturinteresser, og jeg garanterer spørgeren, at der naturligvis også vil blive vurderet i forhold til de natur- og i øvrigt også kulturhistoriske interesser, der er i det område, spørgeren omtaler.
For det er naturligvis en afvejning, der skal foretages, og der vil også blive kigget på de naturmæssige hensyn.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-29:
Vil ministeren gøre noget for at skabe gennemsigtighed, i forhold til hvordan sådan et område bliver udpeget?
For jeg tænker, at det vel trods alt er et politisk ansvar, at vi sikrer den gennemsigtighed.
Det er jo både DTU og industrien, der nu har udpeget bl.a. Balling Enge ved Vadehavet som et af områderne.
Morten Dahlin (V), 2023-11-29:
Der er jo ingen tvivl om, at der er visse tekniske forudsætninger, der skal være opfyldt, for at der kan være et sådant testcenter.
Det handler jo om, hvordan vindforholdene er, altså om det blæser tilpas, om det blæser for meget eller for lidt, om der er adgang til, at man kan foretage nogle af de test, man gerne vil.
Det er jo rå data.
Vi kommer til i regeringen at overveje det her grundigt.
Vi skal lave en afvejning, og den afvejning vil også indeholde naturhensyn, som er meget vigtigt for regeringen, og som også er meget vigtigt for mig.
Katrine Daugaard (LA), 2023-11-29:
Tak for det.
Mener ministeren, at regeringen troværdigt kan siges at stå på religionskritikkens side, når den for nuværende er i gang med at kriminalisere dele af religionskritikken i Danmark?
Morten Dahlin (V), 2023-11-29:
Nej, det er det på ingen måde.
Det vil vi gerne bevare, for der er en benhård global konkurrence på det her område.
Christina Egelund (M), 2023-11-29:
Det var en meget smuk retorisk afslutning der, som også forlængede taletiden en lille smule.
Altså, det lyder jo næsten på spørgeren, som om regeringen har sat sig for bare at afskaffe su'en, når man siger, at vi skærer i det økonomiske grundlag for de studerende.
Vi har ikke tænkt os at ændre i su-satsen, altså det beløb, som man får udbetalt, når vi foreslår, at man får su til den normerede tid, altså hver eneste dag ens studie er normeret til at vare, men ikke længere end det.
Det står der jo i regeringsgrundlaget, og det har vi også tænkt os at gennemføre.
Det er fuldstændig fair, men det er et udtryk for en opfattelse af rimelighed.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Det er jo faktisk lidt strengt, hvis vi gør formanden decideret arbejdsløs; det synes jeg ikke vi skal have siddende på os.
Det sidste er jeg simpelt hen enig i, så hvis det, der er intentionen med det, ordføreren siger, er, at vi skal have specialister til at være dem, der lægger hele det kvalitetsmæssige grundlag for, hvad der foregår på handicapområdet, så er vi fuldstændig enige.
Det er jo det, vi gerne vil med specialeplanlægningen.
Det, man kan sige, er, at man på f.eks. sundhedsområdet, som de fleste jo kender ret godt, ved, at hvis man f.eks. skal have en bestemt type kræftbehandling, kan det godt være, den kun er på Riget og Skejby, men det ændrer jo ikke på, at det er et regionalt tilbud.
Så hvis man nu hverken bor i Region Midtjylland eller i Region Hovedstaden, vil man stadig væk skulle til enten Riget eller Skejby.
Det vil sige, at med specialeplanlægningen er det egentlig tanken, at vi skal gøre det samme som på sundhedsområdet, nemlig at sige, at der er nogle ting, der er specialiseret på en måde, så de måske vil være fem steder i Danmark, men det hænger bare ikke sammen med, om det er kommunerne eller ikke er kommunerne, eller om det er regionerne eller ikke er regionerne.
Det hænger sammen med, at det underliggende faglige kit er fuldstændig fraværende på socialområdet, og det er det, vi skal have etableret.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-29:
Jamen det, der er problemet i dag, er, at man ude i kommunerne har en decideret kassetænkning.
Det vil sige, at den ene kasse ikke taler med den anden kasse, og så er der nogle mennesker, der bliver kastebold mellem dem.
Samtidig har man ret åbenlyst et problem med, at vi jo ikke har ophævet stavnsbåndet for mennesker med handicap, for hvis du er blevet tildelt noget hjælp i en kommune, så har du meget svært ved at flytte til en anden kommune, for så skal du revisiteres igen.
Så vi har nogle massive problemer med den måde, det ligger på i dag.
Og jeg er ikke enig med ministeren i, at det er ligegyldigt, hvor det ligger.
Jeg mener bestemt, det er vigtigt, at vi tager det helt ud af kommunerne og så placerer det et andet sted, sådan at vi sikrer, at der sidder nogle fagligt dygtige mennesker.
Og jeg er bare nødt til at sige, at det altså ikke er det, vi ser ude i kommunerne lige nu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Jeg tror, at kortslutningen er, at det faktisk ikke er afgørende, om det ligger i kommunerne, regionerne eller staten.
Det, der er det afgørende, er det faglige grundlag, der gør, at man på sundhedsområdet siger: Den her type kræftbehandling er så specialiseret, at den kun kan leveres to steder i Danmark.
Der har vi jo ikke behøvet at gøre det statsligt, fordi det kun er to steder i Danmark, når vi har fem regioner.
Det, jeg tror vi skal fokusere på her – inden vi stirrer os meget blinde på sådan nogle statskundskabsagtige diskussioner om, hvad for et forvaltningsmæssigt niveau ting ligger bedst på – er, at vi gerne vil nå frem til, at man får den specialiserede støtte og hjælp og i øvrigt visitation, som man har behov for for at få den rette støtte og hjælp, som man har ret til.
Og der hører jeg faktisk, at vi er enige.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-29:
Men vi er også nødt til at sikre, at man netop bliver visiteret til det, man har krav på.
Konkret er der den her BPA-ordning, som man igen og igen revisiterer den konkrete borger Tommy i forhold til.
Altså, det giver jo ingen mening, for Tommy har brug for det, han hele tiden har haft brug for, og det skal han da fortsat have.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Jeg har lyst til at sige noget om økonomien.
Vi bliver ikke meget uvenner over detaljerne i det, du siger.
For jeg er enig i, at gentagne revisitationer i forhold til noget, der er permanent, virker en lille smule spild af tid for alle mennesker, og at det derfor ikke er rimeligt for hverken borgeren eller den kommune, der gør det, og som jo altså også bruger en masse administrationskraft på noget, hvor de kunne have brugt pengene mere fornuftigt.
Men omkring økonomien må jeg simpelt hen sige, at jeg også synes, at man skal passe på med at flygte fra ansvaret på Christiansborg.
For kommunerne er blevet stillet i en situation, hvor priserne på f.eks. bosteder er stukket fuldstændig af, og det vil sige, at uden at der er en eneste borger, der har fået nogen former for kvalitetsforbedring, så er priserne gået op igennem loftet.
Det vil sige, at vi ikke herindefra kan fralægge os et ansvar for det.
Vi bliver nødt til at få fat om tøjlerne på tingene, og det er det regelsæt, vi har lavet, der gør, at man står i en situation, hvor man lige pludselig skal betale enormt meget for noget, som borgeren ingenting får ud af.
Det virker jo tudetosset på mig, og det er altså et Christiansborgansvar.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-29:
Mener ministeren, at danskernes arbejdstid underminerer velfærdssamfundet, når danskernes arbejdstid er omtrent lige så høj som i 2008?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-29:
Nej, det mener jeg ikke at den gør.
Jeg mener faktisk, vi er ret gode til at gå på arbejde i Danmark, og det er sådan set også det, vi har bygget hele vores samfund på.
Det håber jeg vi kan holde fast i i fremtiden, selvfølgelig inden for en model, hvor der også er plads til undervejs at skrue lidt ned, hvis man har små børn, eller hvis man bliver ramt af andre ting i livet.
Men det er også vigtigt at sige, at når der alligevel så har været en debat om det her, handler det jo i hvert fald om et ønske om at være bevidst om, at hvis man laver markant om på det, vil det selvfølgelig sætte sig i, at vores samfundsmodel vil se anderledes ud.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-29:
Det er jeg også glad for at høre.
Der, hvor jeg tror, at jeg og for så vidt også danskerne bliver i tvivl om, hvad det er, Socialdemokratiet vil med den her debat, er, når der bliver snakket om »de helt forkerte idealer«, hvis man spørger Socialdemokratiets politiske ordfører, som nævner en, der har valgt at trække stikket på arbejdslivet i nogle år.
Der bliver snakket om ønsker om at arbejde mindre, hvor statsministeren siger: Glem det.
Og der er Kaare Dybvad Bek, som har skrevet en hel bog om, at vi skal arbejde mere.
Han står i tv-programmet Debatten og siger, at vi skal have gode institutioner og så sørge for, at mor og far arbejder.
Jeg ser som ministeren heller ikke grundlag for bekymring.
Et hamsterhjul er jo fint, hvis man kan lide at løbe i et hamsterhjul.
Men for dem, der ikke kan lide det, og som har lyst til noget andet, er det jo ikke rart.
Der bliver der trukket noget formynderisk og fordømmende ned over den anden model.
Hvis vi kan høre fra befolkningen, at der er nogle, der gerne ser nogle friere rammer, er det så ikke vores job som politikere at sørge for, at det er systemet, der bliver ændret, og ikke borgeren, der bliver tvunget til at leve, som politikerne synes de skal?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-29:
Jeg tror, det må bero på en misforståelse, hvis bogen bliver udlagt som én stor opfordring til at arbejde mere, og at det så i øvrigt er en dom over, hvordan folk skal leve deres liv.
Det er dybest set
en diskussion om, hvad det er for et land, vi gerne vil være, og en refleksion over, at grunden til, at vi er et land, hvor vi har råd til f.eks. daginstitutioner og ældrepleje – et velfærdssamfund, der for langt de flestes vedkommende hænger godt sammen – er, at vi jo er rigtig mange, der går på arbejde.
Hvis man ændrer det markant, vil det selvfølgelig også sætte sig i, hvad vi så i øvrigt kan som samfund.
Men det er jo ikke det samme, som at det er en dom over folk, og at de skal leve deres liv på en bestemt måde.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-29:
Igen er jeg i tvivl om, hvori frygten ligger, og hvad det er, man frygter.
For det er da rigtigt, at hvis alle vælger at flytte til Ærø som i den her bog, »Ærø Manifestet«, som har startet en del af den her debat, så er det da klart, at vi får et problem.
Hvis alle vil være politikere som mig og dig, får vi også et problem.
Men der er bare intet, der tyder på, at vi er dér.
Så hvorfor er det, at man vælger fleksibiliteten fra ved at fordømme det som et helt forkert ideal?
Det bliver der sagt ordret.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-29:
Så sent som på vores årsmøde i Socialdemokratiet holdt statsministeren en stor tale, hvor hun bl.a. sagde, at det her land er bygget på arbejde, men at det selvfølgelig ikke betyder, at der ikke skal være fleksibilitet, mens man har små børn, hvis man bliver ramt af sygdom, eller når man er i seniorårene, men at vi grundlæggende bygger på, at de mennesker, der kan, går på arbejde.
Det er også det, jeg ser, når jeg kigger ud ad vinduet.
Men der er en samfundstendens til, at vi diskuterer, om vi kan gøre tingene markant anderledes – det er der også uden for landets grænser – og hvis det bevæger sig derhen, vil det selvfølgelig have nogle konsekvenser.
Det er bare den diskussion, der bliver rejst.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-29:
Den diskussion er også spændende.
Men der ser jeg det spændende ligge i, om vi er i gang med at udvikle samfundet, om vi er i gang med at skulle få det til at indrette sig, eller om vi er i gang med at skulle indrette politikken efter det.
Der synes jeg, at det er politisk dovenskab at sige, at hvis ikke vi fortsætter på præcis samme måde, som vi gør lige nu, så går hele Jorden under.
Det er rigtigt, at vi skal have kigget på, om det skal indrettes på en anden måde, men så er det jo det, vi skal italesætte, og ikke sige: Så kommer vi bare ikke til at have noget sygehusvæsen eller noget.
Det er jo ikke sådan, det behøver at være.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-29:
Men det er også vigtigt for mig så at sige, at der jo er nogle brancher, hvor vi har markant brug for dygtige mennesker.
F.eks. kunne jeg da godt tænke mig, at der var en gulerod for vores dygtige sosu-medarbejdere i ældreplejen, sådan at man blev belønnet for det, hvis man lagde nogle flere timer, hvis man på nogen måde kunne, i løbet af en uge, og gik op på fuld tid f.eks. For vi kan se, at hvis vi vil være et land, hvor ældreplejen er værdig for os alle sammen – også når vi bliver flere ældre – så har vi brug for de mennesker hver eneste dag.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-29:
Tusind tak.
Ministeren og jeg kunne godt tage en lang snak om det her med at blive kastebold mellem region og kommune, for det er sådan set stadig væk et problem, men det er ikke det, det handler om i dag.
Hvis du kigger på omgørelsesprocenten, både på børnehandicapområdet, men også på voksenhandicapområdet, så er der ved gud – det må jeg nok heller ikke sige – virkelig rum for forbedring.
Altså, det her er et massivt problem, og jo, det ligger også hos kommunerne.
Det ligger hos kommunerne, fordi rigtig mange kommuner decideret spekulerer i at spare penge på det her område.
Tommy, som jeg nævner – bare for at tage en helt konkret sag – har haft det her handicap i over 30 år, og han har haft en BPA-ordning, som der også lige har været talt om her, og pludselig i 2011 begynder man at rumstere med det.
Det er fuldstændig status quo, men alligevel vælger kommunen at begynde at rumstere med det
Tommy får så kæmpet sig tilbage igen, får den rigtige hjælp, og den bliver så taget fra ham igen.
Han bliver simpelt hen revisiteret igen og igen.
Kommunen bliver ved med at indhente lægeerklæringer, og der ligger rigtig mange, der netop siger, at Tommy fejler det samme, som han hele tiden har gjort, og har brug for den samme type hjælp, som han hele tiden har haft brug for.
Men alligevel bliver kommunen ved med at sige, at de ikke rigtig tror på de lægeerklæringer.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi altid kan kigge serviceloven igennem.
Men vi er altså også bare nødt til, når vi kigger på de omgørelsesprocenter, der er, at erkende, at kommunerne ikke magter opgaven, som det er nu.
Den ene er, at kommunerne selvfølgelig skal straffes, hvis det er, at de bryder gældende lovgivning og ikke giver den hjælp til mennesker med handicap, som de har krav på og ret til.
Og det er da også utopi at tro, at alle 98 forskellige kommuner kan have eksperter siddende på handicapområdet.
Så hvad mener ministeren vi skal gøre for at sikre, at det her ikke sker igen og igen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Nu kommer jeg til at blive lige så firkantet, som spørgeren ind imellem hører mig være i et mødelokale; nu er jeg det så også lige her i Folketingssalen.
Det er simpelt hen for let at skyde på kommunerne, og jeg mener, at det indimellem lugter langt væk af ansvarsforflygtigelse fra Christiansborgs side, når man gør det.
Det er os, der har lavet reglerne.
Det er os på Christiansborg, der har lavet reglerne på handicapområdet.
Altså, jeg mener, at der påhviler Christiansborg et meget stort ansvar for at få kigget handicapområdet igennem og få ændret på det regelsæt, der er.
Handicapområdets regler er jo ikke i nærheden af at være lige så forfinet og finmasket et sikkerhedsnet, som det f.eks. er på skoleområdet eller på sundhedsområdet
Derfor er noget af det, vi foreslår fra regeringens side, jo bl.a., at vi får lavet en specialeplanlægning, så vi får taget hånd om kvaliteten på området, men det er jo også, at vi går ind og kigger på revisitationer.
Rigtig mange borgere har en oplevelse af at skulle kæmpe fra tue til tue på handicapområdet, og det mener jeg simpelt hen ikke vi kan være bekendt.
I forhold til at pege fingre ad kommunerne vil jeg sige, at jeg har kendt det her område i rigtig mange år, og når man kigger hen over området, kan jeg simpelt hen ikke se for mig, at man kan komme frem til den konklusion, at det er kommunerne, der er problemet.
Altså, da det var amterne, der havde det her område, var regelsættet heller ikke på plads, og der var der også kæmpestore problemer med området.
F.eks. havde man dengang det, der hedder § 107, liggende i kommunerne, og så havde man § 108 liggende i regionerne – med det resultat, at folk blev kastebold mellem det ene og det andet.
Og kvaliteten på § 108-tilbuddene dengang var jo heller ikke nødvendigvis bedre, end den er i dag.
Det er bare for at sige, at jeg godt forstår, hvorfor spørgeren tager det spørgsmål op, for selvfølgelig vil der være enkelte kommuner, og sådan vil det jo altid være, der læser reglerne, som fanden læser Bibelen – det må jeg vist ikke sige; som en vis herre læser Bibelen – og så vil der være andre kommuner, der lægger sig i selen for at gøre det godt.
Men her har vi altså at gøre med et regelsæt, der efter min mening er ringe etableret her fra Christiansborgs side.
Det er vores skyld, og det er også vores ansvar at lave det om.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-11-29:
Igen vil jeg sige, at jeg er tilfreds med, at ministeren har øje for problematikken, så det fører mig videre til den næste udfordring, der faktisk er en lige så stor udfordring i det her, og det er Ankestyrelsens praksis.
For Ankestyrelsen er jo også dem, der er inde enten at stadfæste afgørelserne eller at lave dem om.
Så vil ministeren også inddrage Ankestyrelsens praksis på det her område og også kigge på, om der er sket en praksisglidning i deres afgørelser på det her område?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Jeg bliver jo løbende orienteret om det, hvis der sker ændringer i afgørelser fra Ankestyrelsens side.
Jeg synes, der er mange andre problemer, også i den måde, vi har bygget området op på, vil jeg gerne sige.
For indimellem bliver der også truffet beslutninger, der, som ordføreren nævner, har ekstremt vidtrækkende konsekvenser politisk, så jeg opfatter det som en rigtig god idé, at det er politikere, der træffer beslutninger, hvad enten det er i opadgående eller nedadgående retning.
Og det er jo ikke, fordi Ankestyrelsen gør det af egen drift; det er simpelt hen, fordi vi har besluttet, at det er det, Ankestyrelsen kan gøre.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-11-29:
Ja, der bliver jeg også en lille smule i tvivl, for vi har jo ikke ændret på lovgivningen.
Så når praksis ændrer sig, både ude i kommunerne og ude i Ankestyrelsen, så har vi en udfordring.
Det håber jeg ministeren vil tage fat i, så vi stadig væk og fortsat kan se, at der er unge mennesker, der kan få lov til at leve et liv og have den hjælper i deres liv og ikke skal sidde spærret inde i deres lejlighed resten af livet.
Det håber jeg man vil dykke ned i, og mit afsluttende spørgsmål er faktisk også: Vil ministeren dykke ned i det her noget mere grundigt, end man har gjort hidtil?