runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2020-05-28:
Det er jo, fordi det er en politisk forening, og det er derfor, jeg er så rystet over, at en, jeg troede var lidt kritisk over for EU, i den grad kan ophøje EU til sådan et eller andet fuldstændig overhøjsagtigt.
EU er en politisk organisation, der beslutter, hvem den vil have som medlemmer, og hvis et flertal i EU beslutter, at der er nogle, de ikke vil have som medlemmer, fordi de synes, at deres politik står i modstrid med den politik, man gerne vil føre i EU, så smider man dem ud.
Så simpelt er det.
Derfor synes jeg, at hr. Morten Messerschmidt skal lade være med at snakke om domstole, men bare erkende, at EU er en politisk forening, der beslutter, hvem de vil have som medlemmer.
Og vi andre kan gøre, hvad vi vil.
Vi kan f.eks. lade være med at melde os ind og underordne os de regler.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Fordi jeg sådan ud fra en demokratisk retsstatstanke mener, at det er bedst at afsige domme ved domstole.
Det er jo en samarbejdsinstitution mellem lande, som nu engang har en domstol.
Nu kan jeg ikke huske artikel 7 udenad, men jeg mener, at det er Rådet, som har beføjelsen til at starte processen.
Og afslutte den, det er fuldstændig rigtigt.
Men det er jo ikke f.eks. Europa-Parlamentet, og noget af den her debat har jo kørt meget voldsomt i Europa-Parlamentet, hvor jeg har fremført den fuldstændig samme kritik.
Men jeg mener, at det, som man bør bygge på i Rådet, er dommene.
Altså de domme, der bliver afsagt ved domstolene.
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Det vil sige, at Venstre har så stor tillid til regeringen og finansministeren, at når man nu skal sidde her og forhandle kommunaløkonomi, så er det sådan, at man i Venstre er helt rolige, i forhold til at man nu deler penge ud til kommunerne i en tid, hvor Danmarks erhvervsliv styrtbløder.
Det er jeg meget spændt på at se.
Og så vil jeg lige høre ministeren om noget.
Det bliver nævnt hele tiden, at man til kommunerne tilfører 6,5 mia. kr.
Nu har det føget med de 6,5 mia. kr. under hele debatten.
Er vi ikke enige om, at det er 3 mia. kr., der er tilført ud over de 3,5 mia. kr., som man i de foregående år har haft i likviditetstilskud?
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Det sidste kan jeg svare meget kort på.
Det midlertidige 1-årige finansieringstilskud er jo i sagens natur og har i sagens natur været 1-årigt og midlertidigt, og dermed er det altså nye penge, når man forpligter sig på at afsætte dem varigt.
Og så må jeg sige, at det der billede af, at det ville være forkert at sørge for, at vores hjemmehjælpere i hjemmeplejen faktisk har tid til de ældre, og at der er pædagoger i børnehaven og skolelærere i skolen til vores børn, fordi vi på grund af coronakrisen skulle lave en voldsom opbremsning af kommunernes økonomi, er jeg bare politisk meget, meget uenig i.
Og jeg mener i øvrigt også, at vi har brugt fællesskabet til at holde hånden under erhvervslivet, og jeg tror sådan set, at vores samfundsmodel med uddannelsessystem og med velfærdsinstitutioner, hvor man kan være tryg ved, at ungerne bliver passet, mens man passer sit arbejde, osv., er en væsentlig del af svaret på, hvordan vi kommer ordentligt ud af den her coronakrise, der jo også er en samfundskrise.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Tak for det.
Ligesom vi var glade for den udligning, som vi diskuterede under forrige forslag, er vi fra Socialdemokratiets side rigtig glade for, at vi i forbindelse med aftalen også nu får en øget refusion i dyre socialsager til kommunerne.
Kort sagt sikrer det her lovforslag jo, at flere sager bliver omfattet af refusion – og nogle også af højere refusion end i dag.
Den øgede refusion finansieres kollektivt af kommunerne under et.
Dermed er det en solidarisk betaling til de kommuner, der har de faktiske udgifter til de dyre socialsager.
Det hænger rigtig godt sammen med et mere retfærdigt udligningssystem.
Derfor er det et overordentlig vigtigt skridt, vi tager med lovforslaget.
Med statsministerens nytårstale satte regeringen fokus på udsatte børn.
Og vi foreslog faktisk allerede dengang en øget refusion i meget dyre sager samt muligheden for at summere udgifterne for alle børn i en søskendeflok i én refusionssag.
Derfor er vi glade for, at vi nu sammen med et bredt flertal i Folketinget kan levere på de ambitioner.
Det forslag, som vi behandler nu, giver sammen med udligningsspørgsmålet som helhed kommunerne en langt større budgetsikkerhed, og det giver større sikkerhed for, at økonomien ikke er det afgørende, når man sætter ind med sociale indsatser.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-28:
Tak for det, formand.
Med lovforslaget her, som vi nu er gået videre til, er det en del af selve udligningsaftalen, som så er rykket over i et lovforslag for sig selv – nemlig tilpasningen af den centrale refusionsordning.
Med lovforslaget lægger man op til at ensarte de to refusionsordninger på henholdsvis børne- og ungeområdet og på voksenområdet – altså så det fremover bliver ens.
Det indebærer bl.a. en nedsættelse af beløbsgrænserne på voksenområdet, så de svarer til grænserne på børne- og ungeområdet, og derudover foreslås der også en ny grænse indført, så kommuner vil kunne få en refusion på 75 pct.
På tværs af danmarkskortet ser vi jo, at der er store forskelle i forhold til antallet af børn og unge, som bliver anbragt.
Og derfor er der også store forskelle i forhold til at kunne håndtere økonomien, hvis man er en af de kommuner, som f.eks. har mange af de her sager.
Det vil skabe mere forudsigelighed for kommunerne, og dermed vil det også gøre det lettere for kommunerne at planlægge deres økonomi.
Det er faktisk sådan, at vi jo godt ved, at det her måske også er startskuddet til det, vi ved regeringen vil tage fat på i forhold til netop også at kigge på anbringelsesområdet.
Det var jo noget af det, som statsministeren lagde vægt på i nytårstalen.
Og vi har det sådan i Venstre, at det, man gør, selvfølgelig altid skal være det, der er bedst for børnene; det er børnene, der skal komme i første række.
Men det, jeg også glæder mig over i det her lovforslag, er bl.a., at man her går ind og laver refusion, en bedre refusion, i en mere helhedsorienteret og forebyggende indsats for hele familien.
Og det er noget af det, som jeg synes er vigtigt.
Alt i alt er det et godt lovforslag, som vi i Venstre bakker op omkring.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-28:
Som led i aftalen om en revision af udligningen er der indgået en politisk aftale om refusion til kommunerne fra staten for udgifter til dyre enkeltsager, og det er det, vi i dag udmønter.
Det er et gavnligt lovforslag, som vi varmt støtter.
Det vil gøre det betydelig lettere for fattige kommuner med mange børnesager at agere korrekt, for én ting er, at det måske bliver mere forudsigeligt med økonomien, men en anden ting er, at vi også fjerner et negativt incitament til at vælge billigere løsninger for kommunerne.
Og det burde komme dem, det handler om, til gode, nemlig de børn og unge, der står foran f.eks. en anbringelse uden for hjemmet.
Lovforslaget samler også reglerne for refusionerne på børne- og ungeområdet og voksenområdet og afskaffer 67-årsaldersgrænsen for refusioner, og det er vi også tilfredse med.
Alt i alt støtter vi varmt lovforslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-05-28:
Ja, det er fuldstændig korrekt.
Som tidligere nævnt i dagens debat er SF glad for at være med i aftalen om en ny udligningsreform, for så kan vi være med til at sikre et Danmark i bedre balance.
Igennem de seneste år har kommunerne oplevet et stigende pres på det specialiserede socialområde, hvor der er langt flere borgere og pressede kommunekasser.
Derfor bakker vi også op om det her forslag til en justering af den centrale refusionsordning i særlig dyre enkeltsager på børne- og voksenområdet.
På den måde kan man som samfund i langt højere grad dele de store udgifter, der ofte kan være i de dyre enkeltsager, og dermed undgå, at disse sager er med til at vælte budgettet, ikke mindst i de mindre kommuner og i de kommuner, der har en presset økonomi.
Allerværst er det, når man som kommune ikke vælger den rigtige løsning første gang.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i SF gerne havde set en endnu større refusionsprocent og en tidligere indfasning af en fælles finansiering, så staten eller kommunerne på tværs påtog sig et større ansvar i de dyre enkeltsager, og at princippet om en større refusionsprocent også var kommet til at omfatte de nye førtidspensionister.
Vi ser også en klar fordel i forslaget, ved at man nu kan pulje udgifterne i sager med bare én søskende.
Således vil kommunerne opnå mere økonomisk støtte til familier, der har støttebehov for flere børn, og det styrker naturligvis muligheden for at kompensere i tilfælde med søskendeflokke.
SF bakker som aftalepartner selvfølgelig op om forslaget.
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Tak, formand.
L 197 handler om tilpasning af den centrale refusionsordning.
Så foreslås der endvidere, at refusionen i en enkeltsag kan fortsætte efter det fyldte 67. år for personer, hvor udgifterne var omfattet af refusionsordningen, umiddelbart inden de fyldte 67 år.
Så er der forslaget om at udvide søskendeordningen, således at alle udgifterne til en søskendeflok kan summeres i én refusionssag, samt at udgifter til foranstaltninger kan indgå, uanset om foranstaltningen ydes i hjemmet eller ved anbringelse uden for hjemmet.
Og endelig: Den her tilpasning af refusionsordningen har ingen økonomiske konsekvenser for det offentlige under et.
Den øgede udbetaling af refusion til kommunerne modsvares af en regulering af det kommunale bloktilskud.
Selv om Det Konservative Folkeparti ikke kan stemme for L 196, støtter vi de her tilretninger i L 197, fordi det giver mening, og dermed giver vi opbakning til lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Tusind tak.
Jamen vi er jo ikke en del af udligningsaftalen – det her L 196, som lige er blevet behandlet – som vores ordfører også fik fremført, men vi er jo sådan set fuldstændig enige i, at der skal handles både rettidigt og rigtigt på det her område.
Det skal sikres, at der ikke er så mange fejl, og det skal sikres, at der tages hånd om dem, der er behov for at tage hånd om.
Vi har nogle spørgsmål omkring lige præcis den her model, til måden at gøre det på, og dem skal vi lige have besvaret, inden vi endeligt kan sige, om vi støtter eller ikke støtter det her forslag.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Tusind tak til alle ordførerne her for behandlingen af forslaget her.
Jeg er meget, meget glad for den positive modtagelse, og jeg vil også gerne kvittere for alle de gode betragtninger, der er kommet, om, hvor afgørende det er, at man kan gøre det, der er det rigtige for udsatte børn og for mennesker med funktionsnedsættelser, og at det ikke skal være prisen, der er det afgørende.
Vi ved jo alle sammen, at der også er en skævhed i, hvor mange borgere der har brug for fællesskabets hjælp i forlængelse af udsatteområdet, på børneområdet og på det specialiserede socialområde for voksne, og den skævhed gør, at det i nogle kommuner er noget, der presser mere end i andre.
Derfor var det her en del af udligningsreformen og -aftalen.
Jeg skal ikke stå og gentage det, der er blevet redegjort så godt for heroppefra, men det er et forslag, der både drejer sig om udsatte børn og om voksne med funktionsnedsættelser, og som giver bedre muligheder for, at de indsatser, man må foretage, for at passe ordentligt på de her mennesker, der har brug for fællesskabets hjælp, ikke kan vælte en sårbar kommunes økonomi.
Så jeg tror egentlig ikke, jeg vil knytte så mange flere ord til det andet end at glæde mig over, at vi kan samles så bredt i Folketinget om det her, og det tillader jeg mig også bare at tage ned, for det gør mig optimistisk i forhold til de drøftelser, der venter forude, både i forlængelse af regeringens udspil om at sætte børnene først og barnets lov og den diskussion, der også ligger i forlængelse af evalueringen af det specialiserede socialområde.
Så det her kommer vi til at drøfte i andre sammenhænge, og jeg vil bare glæde mig over, at der er en bred optagethed af det i Folketinget og en så konstruktiv tilgang til det som den, vi har oplevet her i dag.
Må den vare ved, og mon ikke også den gør det?
Tak for modtagelsen af lovforslaget, vil jeg i hvert fald sige.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål – der var et par stykker her, som vi kan få belyst under udvalgsbehandlingen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-05-28:
Vi har jo, siden coronakrisen startede, set en række tiltag i lande i hele verden, hvor man både har indskrænket mulighederne for demokratiet og mulighederne for at kunne ytre sig og altså virkelig krænket fundamentale rettigheder.
Desværre har man også set tiltag i Europa inden for EU, hvor nogle lande er gået langt i deres iver, måske kan man endda sige, at de har brugt coronakrisen som undskyldning for at lave nogle tiltag en gang imellem, som i den grad har været på grænsen.
Men det er rigtig godt, at vi i dag kan få en diskussion også med ministeren om, hvad konsekvensen ligesom har været for retsstatsprincipperne, de fundamentale rettigheder i EU i forbindelse med den lovgivning, der er foretaget i medlemslandene, men nok også, hvad man ellers har brugt af undskyldninger for at skubbe noget foran sig.
Bl.a. har vi set det med lov 33 i Ungarn, som virkelig er en indskrænkelse af transpersoners rettigheder.
Så forespørgslen handler jo netop i al sin enkelhed om, hvad det er, man har set i forhold til retsstatsprincipperne, de fundamentale rettigheder i EU, med særlig fokus på Ungarn, der nærmest selv beder om at få særlig fokus på det her igen og igen.
Så på vegne af forespørgerne vil jeg sige, at jeg ser meget frem til diskussionen i dag.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Det gælder jo i forhold til det her spørgsmål, ligesom det har gjaldt i forhold til de andre spørgsmål, at da vi forhandlede udligningsreform, forhandlede vi ikke kommuneøkonomi; det er to forskellige ting.
Udligningsreformen handler om, hvad det er for en motor, vi bygger op, når det handler om omfordeling mellem kommunerne.
Og så er diskussionen om både kommuneøkonomi og finanslov, og hvad der i øvrigt måtte komme af yderligere penge til kommunerne,
jo en diskussion om, hvad vi putter ind i den udligningsmotor.
Derfor er det korte svar jo, at Venstre og Socialdemokratiet ikke sad og forhandlede kommuneøkonomi, da vi forhandlede udligning – dér forhandlede vi udligning.
Og diskussionen om servicerammen er jo en diskussion, man tager i økonomiforhandlingerne med kommunerne og med regionerne og den til enhver tid siddende regering.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-05-28:
Mange tak til udenrigsministeren for den klare tale, for det er der i den grad brug for nu.
Det er jo noget, der, som udenrigsministeren også siger, ikke bare er startet nu, men bare er det seneste skridt.
Og hvis man netop kigger frem, så er ét jo at få instrumenterne ind i budgettet, men noget andet er jo også at få et instrument, som arbejder, og som vi har til beskyttelse og fremme af demokrati og retsstatsprincipper i EU, noget, der jo er en del af MFF-forhandlingerne.
Er det også et ønske fra regeringen at få styrket det, ligesom vi har set fra Europa-Parlamentets side, altså at det ikke bare skal køre videre, som det er, men at det, fordi vi ser et større pres på nogle fundamentale værdier i EU, er noget, der også skal styrkes, så vi står stærkere over for det her?
Jette Gottlieb (EL), 2020-05-28:
Nå jo, men nu var det vigtige jo at finde ud af, om det ønske om at hæve servicen og hæve velfærden og i øvrigt hæve – og det har ikke været så meget omtalt her – chancen for kommunerne for at deltage i den grønne omstilling opfyldes.
Muligheden for, at de kan bruge deres kassebeholdninger, står og falder jo med, om de kan bruge de penge, de har i kassen, og det er sådan set det, vi spørger ind til.
Og vi ved godt, at det foregår i øjeblikket, men vi kunne jo ikke i forhandlingerne om udligningsreformen få bare det mindste, der lignede en løfteparagraf om, at det var noget, der ville blive drøftet, og det kan ikke være tilfældigt, at det ikke var tilgængeligt på det tidspunkt – at det var noget, der indgik i overvejelserne om, hvordan den samlede økonomi skulle tage sig ud.
Så det er derfor, jeg spørger ind til det.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Men der er jo noget principielt her, som jeg tror det er væsentligt at holde fast i, nemlig at når man forhandler udligningsreform, forhandler man udligningsreform og fordeling af midler mellem kommunerne.
Og når man så diskuterer, hvad det er for en velfærdsøkonomi, der kommer ind i den udligningsmotor, snakker vi om forhandlinger mellem regeringen, den til enhver tid siddende regering i øvrigt, og kommuner og regioner.
Jeg ved, at det ikke kommer bag på Enhedslisten, at det er sådan, det er, og jeg ved også, at det heller ikke kommer bag på Enhedslisten, at der nu er en regering, som faktisk har forpligtet sig på, at servicerammen skal vokse i kommunerne.
Hvad det så er for et resultat, der kommer ud af de forhandlinger, vi sidder midt i nu, hverken kan eller vil jeg stå og konkludere på fra Folketingets talerstol.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Med det her lovforslag vil man jo nu øge udligningen mellem kommunerne fra 18 til 19 mia. kr., og begrundelsen for det er, at der er nogle af de kommuner, der vil modtage den her ekstra milliard, som simpelt hen har for få penge til, at de kan have et ordentligt velfærdssamfund derude.
Der vil jeg gerne bede ministeren om at nævne tre steder i landet, hvor det er på grund af manglende penge fra udligningen, at ældreplejen ikke fungerer ordentligt, at skolerne er dårlige, eller at daginstitutionerne ikke fungerer, altså at det simpelt hen er, fordi der i dag med de 18 mia. kr. ikke er den sidste milliard til en ordentlig udligning og et ordentligt velfærdssamfund ude i de kommuner.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Det har jo været sådan en lidt pudsig oplevelse at følge hr. Ole Birk Olesen i debatten her i dag, hvor særlig idrætshaller har været sådan et tilbagevendende tema som en indikator på, hvordan det står til ude i kommunerne.
Jeg kunne sagtens stå her og slå ned på konkrete kommuner.
Så sent som i dag har jeg læst om en konkret kommune, der ligger i et af vores yderområder, har mange borgere på overførsler, har mange børnesager og har få arbejdspladser, som er ude at spare på deres ældrepleje.
Jeg vil ikke stå her og diskutere enkeltsager i forhold til kommuner på den måde, men jeg vil bare sige til hr. Ole Birk Olesen, at jeg gerne anerkender, at det er svært at drive kommune alle steder.
Jeg tror på, at det er svære diskussioner, man har i alle kommuner, i alle byråd og kommunalbestyrelser, når man skal lægge sit årlige budget, men der er nogle steder, hvor det er ulige meget sværere – fordi man har mange borgere uden for arbejdsmarkedet; fordi der er langt mellem arbejdspladserne; fordi der er en ulighed i sundhed, der gør, at borgerne tidligere bliver plejetrængende, måske fordi man har haft en stor arbejdsplads, der har medført stor nedslidning; fordi man har mange af førtidspensionister; fordi man har mange udsatte børn og mange børnesager.
Det er jo derfor, vi udligner, og det har jeg også hørt hr. Ole Birk Olesen anerkende som et helt grundlæggende princip.
Vi mener, at forskellene var blevet for store i Danmark, var blevet trukket stadig mere skævt, og derfor er det rigtigt, at vi nu har en udligningsreform, som udligner mere.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Jamen jeg er da fuldstændig enig i, at man i nogle kommuner har et mindre skattegrundlag og større udgifter, end man har i andre kommuner, men det er jo derfor, vi har en masse udligning i forvejen.
Jeg synes bare ikke, at regeringen har løftet bevisbyrden for, at de kommuner, som i forvejen får rigtig mange penge, trænger til endnu flere penge.
Jeg har brugt idrætshallerne som eksempel, fordi jeg synes, at det på så grotesk vis viser, at man tager penge fra nogle, der ikke har særlig mange penge til fritidstilbud til de unge og til børnene, og giver penge til nogle, der har fyldt kommunen op med idrætshaller, svømmehaller, kommunale fitnesscentre og lignende.
Lemvig Kommune, som nu får 3 mio. kr. mere, er den kommune i landet, som har flest idrætshaller pr. borger.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Jeg bliver nødt til at fastholde, at jeg tror, at idrætshaller ikke er en af de indikatorer, der siger mest om, hvad det er for nogle udfordringer, man kan have som kommune, og som spiller ind på, hvor svært det er at løfte opgaven med at få et budget til at hænge sammen, når man samtidig skal tage hånd om den samlede gruppe af borgere, man har ansvar for – det er jo de nyfødte, for der kommer heldigvis flere børn, og der kommer også flere ældre, for vi lever længere.
Til det her med sådan at efterlyse en tabel og et tal, der kan overbevise hr. Ole Birk Olesen, vil jeg sige, at det her jo også handler om politik.
Det her handler om, hvor høj en grad af lighed vi mener der skal være, og hvor høj en grad af ulighed vi vil acceptere – og der er der nok bare en anden grænse for hr. Ole Birk Olesen, end der er for regeringen og for mig, og det er jo egentlig nok også naturligt, når vi kigger på, hvad det er for en politisk baggrund og ideologisk ståsted, vi hver især har.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-28:
Tak for det.
Jeg synes, det er interessant at høre ministeren tale om, at principielt kan vi ikke tale om servicerammen lige nu, når vi tidligere hørte Socialdemokraternes ordfører tale om muligheden for bedre velfærd som resultat af den reform, vi taler om i dag.
Man talte om 5,5 mia. kr., 6,5 mia. kr., der var til rådighed.
Hvordan kan det så være, at vi ikke kan få et svar på, om de penge rent faktisk skal bruges?
For det giver jo ikke bedre velfærd, hvis de ikke må bruges.
Så jeg synes, det er mærkeligt.
Og jeg er helt sikker på, at kommunerne ikke ville beklage sig, hvis ministeren herinde erklærede, at de penge, de fik, kunne de selvfølgelig også bruge.
Så kan vi ikke få at vide nu og her: Når de 6,5 mia. kr. skal give bedre velfærd, må man vel også kunne få lov at bruge dem ude i kommunerne?
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Det, jeg ikke kan stå og gøre her, er at forhandle med Folketinget om, hvad det er for en serviceramme, og hvad det er for en anlægsramme, kommunerne skal have næste år.
Det sker, når man forhandler økonomi med kommuner og regioner, som vi gør i de her timer og dage lige ovre i den røde bygning her ved siden af.
Men det er klart, at vi har haft en udligningsreform, som har været i stykker; på nogle af parametrene har den decideret trukket skævt, og på andre ledder har vi ikke set en udligningsreform, der har udlignet tilstrækkeligt i forhold til de voksende udfordringer, visse egne og dele af vores land har stået med.
Det er yderkommunerne, øerne og landdistrikterne, men det er jo også nogle af de kommuner, der står med de tungeste sociale udfordringer i vores hovedstadsområde.
Samtidig har vi jo i flere år efterhånden hvert eneste år måttet give et likvidt tilskud til kommunerne, det såkaldte finansieringstilskud, fordi nogle af de fattigste kommuner, de dårligst stillede kommuner, simpelt hen ikke har haft midler til at kunne nå op på den serviceramme, de havde.
Det sikrer vi jo med den her udligningsreform, både fordi vi omfordeler mere, og fordi vi putter øget statslig finansiering ind, så der vil være bedre mulighed for at levere den velfærd og jo i øvrigt også en stabilitet og en ro omkring, at den mulighed ikke kun er der i år 1, men også i år 2, år 3, år 4.
Og så er jeg da glad for at høre, at Dansk Folkeparti er glade for, at vi nu har en regering, der faktisk mener, at der skal flere penge til, når der kommer flere børn og flere ældre.
Der er jeg sikker på, at man i kommunerne ville have været vældig glade, hvis den optagethed også havde slået igennem i de økonomiaftaler, som den tidligere regering indgik.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-28:
Jamen det er jo egentlig meget interessant, at man nu nævner finansieringstilskuddet.
Når det har kunnet hænge sammen i de tidligere år, er det jo, fordi der har været en kæmpe opsparing i visse kommuner, så der ligger over 40 mia. kr. i nogle kommunekasser, og hvis de var blevet brugt, havde det jo ikke været muligt.
Hvad betyder det?