runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Men det store spørgsmål er jo, hvad formålet er.
Er det et forsøg på at imødekomme, eller er det et forsøg på at få os til at holde kæft?
Det er jo det, der bliver det spændende at følge.
Der vil jeg bare høre, om hr. Jens Rohde kan overtales til sammen med, jeg tror, jeg kan tale på vegne af i hvert fald alle blå partier, at lave en alliance for at sikre, at vi ikke blot lader os spise af med sådan et hold kæft-bolsje, men at vi rent faktisk også insisterer på, at der skal ske, som hr. Jens Rohde siger, en demokratisering af systemet.
Vi hørte jo tidligere under udvekslingen mellem undertegnede og hr. Jeppe Bruus, hvordan Facebook har opsat et råd, der skal forsøge at sikre, at afgørelserne nu også er rigtige, så at sige – rammer den rigtige linje.
I det råd sidder jo blandt andre den tidligere danske statsminister fru Helle Thorning-Schmidt.
Jeg vil bare høre, om det er noget, hr. Jens Rohde betragter som et skridt ad den rigtige vej eller det modsatte – altså det, at man inden for Facebook, inden for det private medie rækker ud og prøver at få eksterne aktører ind.
Eller er det i virkeligheden med til at skabe en falsk legitimitet, som måske ikke ændrer det store?
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Jo, man må sandelig godt lave nogle rum.
Det har jeg intet problem med.
Det, jeg har et problem med, er, når man sidder på hele infrastrukturen, og man jo måske så derved forhindrer nogle i at lave et rum.
Det er jo der, problemet ligger.
Og nej, det er ikke enkelt.
Det her må vi jo i den grad diskutere.
Men i forhold til Twitter og Facebook, hvis algoritmer er styret efter tribalisering, had, strid og det at yppe kiv, kan jeg godt undre mig lidt over, at de, når de lige pludselig ikke synes, at ham, de har tjent penge på i mange år, nemlig en mand som præsident Trump, er passende for dem mere, så smider ham ud.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-21:
Jeg er enig i, at det jo er et svært emne, og der er nogle gråzoner, men det er måske et af de områder – det er også lige for at få det frem – hvor vi skal tale lidt med hinanden, hvis vi skal finde et kompromis.
Altså, et eksempel kunne være, at der var nogle, der gerne ville lave et børnevenligt socialt medie, hvor man har nogle andre adfærdsregler i forhold til mobning, nøgenbilleder eller andet.
Der synes jeg, vi kommer ind i nogle problemer, hvis man ikke har lov til at lave nogle adfærdsregler dér.
Men det er en spændende debat, og vi glæder os til at fortsætte den med ordføreren.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Jeg mener i udgangspunktet, at grænserne for, hvad man kan på de sociale medier, går ved loven.
For ellers begynder vi at gradbøje dem, og så bliver det de private virksomheder, der selv laver deres egne definitioner.
Og hvor sidder dem, der vurderer det, så henne?
Når man taler med repræsentanter for de sociale medier, siger de jo også selv – det har vi jo set igennem hele diskussionen om ophavsretsloven, altså L 205, som regeringen endelig har fremsat, efter vi i mange år i Europa og EU har arbejdet med ophavsretsdirektivet: Vi vil gerne have nogle klare retningslinjer; vi vil gerne have, at politikerne definerer for os, hvor det ligger.
Så det tror jeg egentlig er et ansvar, vi skal tage på os, for
det er alle tjent med.
Og hvis der så er et politisk flertal, der vil lave en lov om en form for adfærdsregulering, så må man gøre det.
Jeg mener ikke, at man skal overlade det til private virksomheder, der sidder så hårdt på infrastrukturen, for det er der, problemet ligger.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-21:
Tak for det, og tak for den indsigt, som ordføreren bringer ind på det her område.
Det er meget inspirerende, og vi synes, at ordføreren har rigtig mange gode overvejelser.
En enkelt ting, jeg gerne lige vil have beskrevet lidt nærmere, er det her med ytringsfrihedens grænse, altså at man ikke skal privatisere den.
Vi synes jo umiddelbart, at et socialt medie f.eks. skal have lov til at sætte nogle retningslinjer for, hvad der må vises af voldelige billeder, nøgenbilleder for den sags skyld eller pornografiske billeder, altså skal have lov til at sætte nogle adfærdsregler på sit sociale medie, hvis man bare behandler kunderne i butikken ens, kan du sige; f.eks. skal højreorienterede ikke have lov til at gå med shorts, hvis venstreorienterede heller ikke må, for at lave en analogi til virkelighedens verden.
Hvordan ser Jens Rohde på mulighederne for at lave nogle adfærdsregler, som jo et eller andet sted også kan komme i karambolage med ytringsfriheden?
Skal man ikke have lov til det, hvis der bare er åbenhed om det og det behandles på en transparent måde?
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Jeg ved det ikke, men det er jo bare vigtigt, at vi bliver ved med at presse på, for der skal ske noget, og vores helt store problem er jo, at vi – og det er jo noget, vi alle sammen et eller andet sted har gjort os skyldige i – op igennem 1990'erne og 00'erne har været så teknologibegejstrede, at vi har glemt at tage de regler, som eksisterer i den fysiske verden, og få dem implementeret i den virtuelle verden.
Det er jo et svigt, vi alle sammen må erkende vi har gjort os skyldige i.
Men det gør det jo ikke bedre, at man så ikke sørger for at komme ud af starthullerne, så det må vi håbe at regeringen gør.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Ja, det vil jeg bestemt ikke afvise.
Altså, jeg tror da, der er behov for at kigge på, hvordan vi regulerer det her.
Jeg kan ikke gennemskue den nuværende lovgivning i forhold til private monopoler og paralleliteten i forhold til at regulere de sociale medieplatforme.
Men jeg tror da, at det her kun er starten på et arbejde, som vi kommer til at bruge ganske lang tid på over formentlig ganske mange år.
Og jeg tror da også, det vil være sådan, at hvis man om 10-15 år kigger tilbage på det her, så vil man tænke: Hold da op, udviklingen gik godt nok stærkt, og man havde svært ved at følge med i forhold til lovgivningen.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at der er en del overlap mellem det, regeringen siger, og det, der stå her i et i øvrigt meget velgennemarbejdet beslutningsforslag.
Jeg deler hr. Lars Boje Mathiesens ord.
Det er jo ikke så tit, at vi ser beslutningsforslag, der egentlig er så konkrete, som tilfældet er med det her.
Det gør ikke noget, at der er overlap i de forskellige dele – jeg venter lige på, at hr. Peter Skaarup har tid, for det er jo hans forslag – for det viser jo bare, at vi burde kunne samles om en fælles indsats.
Det er jeg ganske sikker på vi kan og gør.
Politik handler jo modsat af, hvad de fleste tror, om, at flest mulige stjæler ens egne idéer.
Det er forudsætningen for, at tingene kan blive til noget.
Så det er ganske udmærket.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Vores sædvanlige retsordfører er desværre til begravelse i Aalborg, så jeg har lovet lige at give forslaget et par ord med.
Nye Borgerlige kan godt støtte forslaget.
Jeg deler ikke De Radikales holdning om, at det her beslutningsforslag er uambitiøst.
Jeg har læst en del beslutningsforslag, og her er det rigtig godt beskrevet, hvad forslagsstillerne faktisk ønsker med det.
Det er ofte, at det ikke er beskrevet i et beslutningsforslag, så jeg synes faktisk, det her er meget ambitiøst.
I det store og hele ser vi rigtig mange positive elementer i det her, og vi håber, at det kommer til at indgå i de forhandlinger.
Det her er et forslag om, at der skal være forhandlinger.
Det synes vi absolut er en god idé, så det støtter vi.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Tak, formand, og tak til Dansk Folkeparti for et rigtig fint forslag.
Man skulle næsten tro, at ministeren og hr. Peter Skaarup sådan løbende skriver i den samme wordfil, for der var godt nok nogle overlap i forhold til det udspil, som ministeren kom med, men det er jo kun positivt.
At gøre livet surt for folk, der begår seksuelle krænkelser mod små børn, må være noget af det bedste ved at være retsordfører.
Det synes jeg i hvert fald.
Jeg synes, at forslaget her fra Dansk Folkeparti indeholder rigtig mange gode elementer, og det samme gælder sådan set også udspillet fra regeringen og ministeren.
Vi har selv som et parti, der senest har haft ministerposten, hele tiden gjort, hvad vi kunne for at gøre det sværere at være seksuel krænker af små børn.
Hårdere straffe, øget behandling i fængslerne og et styrket tilsyn i forbindelse med løsladelse er nogle af de elementer, vi selv har slået på tromme for.
Vi er som flere andre en lille smule betænkelige ved det her med medicinsk kastration og ser det som en absolut sidste udvej, hvis det skal bruges.
Vi kan godt støtte forslaget og indgår i de videre drøftelser, og vi ser selvfølgelig frem til et spændende efterår med en masse spændende lovforslag fra ministeren.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-21:
Vi tror ikke, medicinsk kastration er vejen frem.
Vi tror, der skal en tværfaglig indsats til i samarbejde med den pågældende borger, for det, der jo er så enormt vigtigt, er, at den rigtige behandlingsmæssige indsats efterfølgende jo er det, der gør, at det næste barn ikke bliver udsat for et overgreb.
Og det at hindre et overgreb på bare et enkelt barn vil jo virkelig være værdifuldt for vores samfund, for vi er jo alle sammen interesserede i at passe på vores børn, så de får en tryg barndom uden overgreb af nogen art.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Ja, vi synes jo også, det er godt med forebyggende indsatser, og i vores beslutningsforslag er der skrevet mange ord om det, og vi har også forslag til initiativer.
Men tilbage står, at vi har en gruppe – og nogle af dem begår ny kriminalitet, når de er færdige med at sidde i fængsel – som nægter at se i øjnene, at de har et problem, og den gruppe nægter jo så også behandling.
Så er spørgsmålet til De Radikale – jeg synes ikke rigtig, at det er noget, der kommer svar på, men jeg vil godt spørge en gang til – hvad De Radikale så ønsker at gøre ved det, hvis man ikke vil være med til medicinsk kastration.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-21:
Jeg er glad for, hvis Dansk Folkeparti støtter op om Radikales forslag om grooming, og når nu Dansk Folkeparti ikke har foreslået det i det her beslutningsforslag, så glæder det mig, hvis det er en del af udviklingen af debatten i dag, at det generelt er noget, vi synes at vi skal tage fat på.
Det er desuden også fuldstændig klart, at Radikale Venstre bl.a. ikke støtter det, der ligger her, om medicinsk kastration – det kan jeg fuldstændig bekræfte – og derfor skal vi sætte ind med andre forebyggende indsatser.
Det ligger Radikale Venstre meget på sinde.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Hr. Kristian Hegaard har fuldstændig ret i, at der ikke er skrevet noget om grooming og indsatsen mod det og en kriminalisering af det, men jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti er helt enig med De Radikale i – hvis det er det, der er De Radikales mening, og det tror jeg at det er – at vi skal kriminalisere grooming, altså det her med, at man forsøger at opnå kontakt til mindreårige og udgiver sig for at være andre osv. osv., som vi kender det fra diverse tv-udsendelser.
Så der tror jeg vi er helt enige.
Så vil jeg godt spørge De Radikales ordfører om noget.
Når vi nu taler om, hvad vi har brug for at der skal ske på det her område, hvad mener De Radikale så om medicinsk kastration?
Jeg forstår, at man er imod det, men hvad mener man så der skal ske i forhold til de personer, der nægter at se deres sygdom i øjnene og nægter behandling, mens de sidder inde for deres kriminalitet?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-21:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for forslaget om at styrke indsatsen for at begrænse pædofili.
Nogle af de værste forbrydelser, man kan begå, er overgreb mod børn.
Jeg kan næsten ikke komme på noget, der er mere ubehageligt end at begå så alvorlige overgreb mod børn, der måtte have seksuelt indhold.
Derfor glæder jeg mig over, at det er noget, som alle Folketingets partier er stærkt interesserede i og gerne vil gøre noget ved.
Derfor kunne vi jo se, at regeringen i starten af ugen kom med et udspil, og Radikale Venstre støtter op om flere af de ting, der er nævnt der – særlig forslaget om at overveje at skærpe straffen for de seksuelle krænkelser, som ikke er decideret samleje, men som vedrører et andet stærkt indgreb i den personlige intimitet mellem en voksen og et barn.
Det er meget vigtigt at sætte fokus på det.
Man kan diskutere, om den trappe i dag er for stejl, altså at der måske er for stor afstand mellem den begåede forseelse, når der er tale om noget, der har karakter af samleje, eller hvis det er andet seksuelt indhold end samleje.
Så der er mange gode idéer i regeringens forslag, og jeg noterer mig, at flere støttepartier, herunder Radikale Venstre, kunne bakke op om flere idéer.
Derfor er jeg jo glad for at se i det her beslutningsforslag, at Dansk Folkeparti nu også gerne vil gøre en styrket indsats for at begrænse pædofili.
Jeg savner dog i Dansk Folkepartis beslutningsforslag her, at der er nogle indsatser vedrørende bl.a. det, der har med grooming at gøre, altså den her tillidsopbyggende fase, hvor en voksen tager kontakt til et barn på de sociale medier.
Det er jo en væsentlig del af det at forebygge de her forfærdelige krænkelser mod børn, at vi også har grooming og andre digitale indsatser med.
Jeg er meget ærgerlig over, at Dansk Folkeparti ikke deler ambitionerne om, at de skal med.
Derudover er der nogle forslag om medicinsk kastrering osv., som Radikale Venstre ikke kan støtte op om.
Så selv om vi deler intentionen om, at man skal styrke indsatsen for at begrænse pædofili, synes vi, det er uambitiøst, at der ikke er indhold om grooming i det her beslutningsforslag, og vi synes, der er nogle af forslagene, som ikke er så hensigtsmæssige, herunder medicinsk kastrering.
Der er ikke to meninger om, hvor forfærdeligt det er at begå overgreb mod børn, og det synes jeg vi skal holde fast i også at gøre os selv opmærksomme på.
Der er ikke nogen, der vil det her mere end andre.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-21:
Tak for det, og tak for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Vi skal også gøre mere for at undgå, at det sker.
Derfor er vi i Venstre også godt tilfredse med, at regeringen nu har fremlagt deres bud på, hvordan vi styrker indsatsen, for det er i alles interesse, at vi får beskyttet vores børn bedst muligt mod seksuelle krænkelser og overgreb.
Det tror jeg ikke der kan være to meninger om her i lokalet.
Jeg er derfor heller ikke i tvivl om, at ministeren, når han indkalder til de kommende drøftelser, er klar til at lytte til både forslagsstillernes initiativer, men også andre, som måtte bringe gode og relevante forslag med til bordet.
For der er behov for, at vi får drøftet løsningsforslagene på det her område.
Helt overordnet ser vi positivt på en stor del af regeringens udspil, især de dele, der omhandler at skærpe straffen for seksuelle overgreb, og at personer under 15 år ikke skal kunne give samtykke til sex med en voksen.
Men der er også elementer, hvor vi har brug for større klarhed om, hvad det præcis er, der foreslås, bl.a. hvordan udrejseforbuddet skal fortolkes.
Det ser vi frem til at få uddybet ved lejlighed.
Der er også elementer i de forslag, Dansk Folkeparti kommer med, som vi gerne vil diskutere, men også spørge mere ind til.
Men samlet set kan jeg sige, at vi bakker op om, at der bliver indkaldt til drøftelser, og derfor vælger vi også at stemme for Dansk Folkepartis forslag, uden at vi selvfølgelig en til en kan gå ind og sige her i dag, at vi støtter alle forslagene.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Der er flere ting, vi jo allerede har gjort.
Bl.a. har vi jo indført, at man kan give et opholdsforbud for personer, der begår sexovergreb – det var efter Bedersagen – og som så får et forbud mod at opholde sig steder, hvor der er børn, og jo dermed også bliver pålagt den risiko, at politiet kan følge med i, hvad det er, de render rundt og laver.
Så er der det her forslag, hvor vi tager passet fra mennesker osv.
Så det er jo ikke rigtigt, at vi ikke også har hårde initiativer i kassen.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Det synes jeg så er brandærgerligt, og jeg er sådan set ligeglad med, hvad tidligere regeringer har gjort.
Det, jeg interesserer mig for, er barnets tarv, altså at hjælpe de børn til ikke at blive udsat for overgreb.
Det er det, der bør være vores fokus.
Så gennemfører regeringen så nogle initiativer, og det er jo vældig godt, men jeg står tilbage med en opfattelse af, at den gruppe krænkere, der får dom og nægter at se i øjnene, at de er syge, får vi ikke rigtig hånd om med det udspil, der er kommet fra regeringen.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad man så vil gøre.
Hvad mener hr. Jeppe Bruus så man vil gøre, hvis man ikke vil være med til medicinsk kastration af den gruppe?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Det er jo et meget, meget voldsomt instrument.
Man kan sige, at der i hvert fald er nogle ting, vi kan gøre, før vi når dertil.
Bl.a. kunne man jo sådan set bruge de penge, som man har afsat i den tidligere regering, og som det i virkeligheden har været lidt svært at lokalisere, på at lave bedre behandling og rådgivning osv.
Vi har jo drøftet medicinsk kastration på flere områder gennem tiden, og jeg må sige, at jeg nok er noget skeptisk over for, om det er sådan et instrument, man skal hive op af kassen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Vi oplever jo, at de sociale medier fylder stadig mere, både i den politiske debat, men også i den almene interaktion mellem mennesker.
Det fører jo rigtig meget godt med sig, men det skaber også nogle udfordringer, bl.a. når folk får slettet deres i øvrigt legitime posts og bidrag til debatten, og selvfølgelig i endnu større omfang, når hele politikerprofiler bliver fuldstændig fjernet, som vi oplevede det med bl.a den tidligere amerikanske præsident Donald Trump.
Derfor vil vi gerne have en grundlæggende debat her i Folketinget om, hvordan vi både som land, men selvfølgelig også som en del af det internationale samfund kan gribe det her an.
På den ene side er der jo tale om private virksomheder.
Det vil sige, at man i udgangspunktet, så længe man agerer inden for lovens rammer, kan gøre, hvad man vil, for at optimere sin indtjening.
Det er ganske naturligt, og det er det, som vi sådan set i almindelighed animerer og tilskynder virksomheder til, for at de kan få betalt nogle skatter i statskassen og skabe nogle arbejdspladser.
Men på den anden side er der jo ikke tale om virksomheder i helt traditionel forstand, når vi taler om Facebook, Twitter, LinkedIn og andre af de her meget, meget store internationale mastodonter, som man må sige efterhånden har, hvad der svarer til en dominerende stilling – i hvert fald i forhold til den fri meningsudveksling.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at vi bør skele lidt til de regler, der gælder inden for konkurrencelovgivningen, hvor man har at gøre med virksomheder, der indtager en dominerende stilling, og sige, at der så også må gælde nogle særlige retningslinjer, at der så må gælde et særlig højt kodeks for, at man selvfølgelig også tillader, at folk kan komme til orde, og ikke på et urimeligt og nogle gange helt tilfældigt grundlag – som det kan fremstå – skal i det, der vist i folkemunde efterhånden bliver kaldt for et facebookfængsel, altså hvor folk simpelt hen i en længere periode er afskåret fra at deltage.
Selvfølgelig skal der være grænser.
Der er i et civiliseret samfund behov for at sætte grænser, også for ytringsfriheden – hvis man opfordrer til vold, terror, eller hvad det nu måtte være.
Selvfølgelig skal der være det.
Det skal der slås hårdt ned på.
Vi udelukker heller ikke, at der i nogle situationer kan være behov for helt at lukke konti.
Det er ikke det, det handler om.
Dem, det handler om, er dem, der bevæger sig inden for den legitime og, vil jeg sige, nødvendige debat, og som alligevel bliver udsat for de her sanktioner.
Hvordan vi håndterer det, er det, vi glæder os til at høre regeringens bud på, og lur mig, om ikke også vi i oppositionen har et par enkelte tanker at byde ind med.
Tak, formand.
Derfor håber vi jo også, at regeringen tager imod den invitation fra i hvert fald den borgerlige opposition om at inkludere os, inden man kommer med sit udspil; for netop ved at tale sammen bliver udspillet forhåbentlig så kvalificeret som muligt.
Nu nævner ordføreren det her med monopoler og dominerende stilling.
Kunne det være noget, vi også kunne skele til, mener ordføreren, inden for de sociale medier?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Problemet er jo, at det er private virksomheder og ikke statslige virksomheder, og bare en af de grundlæggende udfordringer, vi har her, er jo, at vi nærmest har at gøre med private monopoler, som bestemmer retningslinjerne, og som jo på den måde ikke er underlagt noget, vi kan vedtage her i Folketinget.
Og det gør det jo lidt vanskeligt og kompliceret at finde ud af, hvor grænsen går mellem, hvordan du optræder på en privat platform, og hvad vi har af forventninger til, hvad vi kan regulere.
Betyder det, at vi overhovedet ikke kan gøre noget her i det danske nationale parlament?
Nej, selvfølgelig kan vi da det, og det er jo noget, vi kommer til at se på, men jeg forudser, at det bliver svært at finde de rigtige balancer.
Skal vi f.eks. stille krav om, at Facebook ikke må udelukke en bruger, altså stille som krav til en privat virksomhed: I skal have den her kunde ind i butikken?
Det er jo en af de ting, vi må drøfte med hinanden, og jeg har ikke svaret.
Jeg tror faktisk, at jeg gerne vil prøve at bevare et åbent sind, i forhold til hvor det svar ligger henne.
Jeg synes, det er svært for mig at pege på, hvordan det præcis skal være – med hensyn til om det skal være et nej til, at de ikke må udelukke Donald Trump, eller et ja til, at det må de gerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Jeg er måske lidt mindre interesseret i det tidsmæssige, eller det er jeg også, men jeg vil spørge mere til det indholdsmæssige, med hensyn til hvordan man egentlig forestiller sig, at man skal regulere det her.
Jeg går ud fra – eller det vil jeg måske i virkeligheden høre ordførerens holdning til – at ordføreren er enig i, at det, der er sket med eksempelvis Donald Trump, uanset om vi så synes, han er fantastisk, eller det præcis modsatte, er forkert, altså at det bør være sådan, at man vurderer de enkelte udsagn for sig og vel ikke afsenderen.
Er ordføreren ikke enig i det?
Og hvad forestiller ordføreren sig man kan gøre for at sikre, at alle, uanset om det er nogle, man er meget, meget enige med eller meget, meget uenige med, trods alt har en lige adgang til at ytre sig i de her fora?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Jeg kan godt forstå utålmodigheden, og det gode ved sommerferien er, at den jo ikke er ret langt væk.
Og vi har jo sagt første halvår af 2021.
Så jeg tænker, at Jens Rohdes utålmodighed forhåbentlig snart bliver stillet.
Jeg kan jo ikke stå her og gennemgå, hvad der kommer.
Vi har sagt, at der kommer et udspil, og det er der jo ikke noget nyt i.
Det handler ikke engang om støttepartierne, for det er jo noget af det, vi har drøftet undervejs.
Vi har været åbne omkring det arbejde, vi har sat i gang, både på retsområdet og på andre ministeriers områder.
Og så må ordføreren jo altså vente i spænding, indtil regeringen præsenterer det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Det blev vi jo så ikke så meget klogere af.
Er det kulturministerens L 205, som alene er en implementering af ophavsretsdirektivet og SatCabII-direktivet?
Er det et samlet udspil på medieområdet, som vi skal forvente os, og som vi har efterlyst længe?
Eller er det et retsudspil fra justitsministeren om specifikt de sociale medier, herunder ytringsfriheden?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Det er jo noget af en cliffhanger, som hr. Jens Rohde bygger op her.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at regeringen, da vi kom på den anden side af sidste valg, satte gang i et arbejde både på retsområdet, men jo også på børne- og ungdomsområdet og på kulturområdet for at kigge på, hvordan det egentlig er, vi forholder os til sociale medier, og de ting, der sker der.
Hvad kommer der så, og hvad ligger der i det?
Hvordan arbejder vi med, at der er ret og rimelighed i forhold til de ressourcer, som f.eks. Facebook bruger i Danmark?
Så her er der jo et behov for regulering, og det er noget af det, vi kommer til at præsentere.