runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2019-01-16:
Igen, jeg vil som undervisningsminister foretrække, at man fralægger sig markante symboler, det være sig politiske eller religiøse, når man som lærer træder ind i klasselokalet, fordi man træder ind som lærer og myndighedsperson.
Så jeg vil da helt klart anbefale, at man gør det, at man som lærer hverken tager sin Che Guevara-T-shirt på eller tager et hovedtørklæde på.
Men spørgsmålet er, hvorvidt det skal gøres ulovligt.
Vi har i regeringen ikke planer om at indføre sådan et forbud, men hvis DF ønsker en juridisk vurdering af det, kan man jo anmode om det.
Christian Langballe (DF), 2019-01-16:
Jeg tror da egentlig gerne, at jeg vil have en juridisk vurdering af det.
Nu har de juridiske vurderinger det jo med at være lidt påvirket af, hvorvidt regeringen vil det eller regeringen ikke vil det.
Jeg har sådan en fornemmelse af, at man om burkaforbuddet også havde en tanke om, at det ikke kunne lade sig gøre i forhold til grundloven.
Så bliver det indført, det er indført, og det lever så at sige i bedste velgående og kommer til fortsat at påvirke vores lovgivning i den gode retning.
Men jeg vil bare gerne have en tilkendegivelse af, at man kan se, at der er et problem i forhold til sløret.
Jeg mener, det er et alvorligt problem for det danske skolevæsen, at det er der.
Merete Riisager (LA), 2019-01-16:
Jamen jeg kan jo som kvinde og borger godt have nogle personlige holdninger til det og synes, at det er underligt, at man pålægger det ene køn at dække sig til.
Det synes jeg da er mærkeligt.
Og jeg synes, det er godt og vigtigt, at kvinder kan cykle og lade håret hænge frit og alle de her ting.
Men der er et skridt derfra og til at sige, at det skal ulovliggøres, og der har regeringen altså ikke nogen planer om at ulovliggøre eller bandlyse, kan man sige, tørklædet fra klasserummet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-16:
Er det ministerens opfattelse, at der er faglige, pædagogiske og didaktiske problemer med brugen af digitale læringsmidler i folkeskolen, som går ud over elevernes læring?
Merete Riisager (LA), 2019-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal være den første til at sige, at vi ikke bare skal tro, at hvis alle elever har en iPad, er vores børn og unge rustet til morgendagens samfund.
Sådan fungerer det ikke.
Teknologi har potentiale i forhold til at styrke fagligheden, men det skal bruges, hvor det giver mening, og ofte skal der simpelt hen bare slukkes for skærmen.
Gennem det seneste stykke tid har der været en del debat om effekterne ved brug af it i undervisningen.
En rapport fra McKinsey har på baggrund af PISA 2015-resultater indikeret blandede effekter ved brug af it.
En nyere Rambøllevaluering af it i folkeskolen fra 2018 viser derimod, at et flertal af lærere og elever oplever positive effekter ved at bruge it, f.eks. kan it bruges til at differentiere undervisningen.
Evalueringen viser også, at kvaliteten af de digitale læringsmidler er steget de senere år.
Evalueringen fremhæver også en række udfordringer, bl.a. i forhold til i endnu højere grad at sikre en høj kvalitet og den rigtige brug af digitale læringsmidler.
Hvordan kan vi f.eks. sikre et bredt og rigtig godt udbud af digitale læringsmidler?
Vi lancerede for knap et år siden en handlingsplan for teknologi i undervisningen, som igangsatte en række initiativer her og nu, bl.a. med henblik på at udvikle en faglighed for teknologiforståelse i folkeskolen.
Men vi skal også kigge længere frem.
Derfor vil jeg komme med et oplæg til en langsigtet digitaliseringsstrategi på undervisningsområdet.
Som optakt til denne strategi vil jeg gerne gøre status for og lægge op til en bred debat om it i undervisningen.
Derfor vil jeg i foråret invitere til en bred debat om it i undervisningen.
Senere i 2019 vil regeringen så præsentere et oplæg til en strategi for, hvordan vi bruger teknologi i undervisningen frem til 2025, en strategi, som understøtter, at vi kan udnytte teknologiens mange muligheder, hvor det giver mening i forhold til at gøre børn klogere og dygtigere.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-16:
Tak for svaret, og tak for, at ministeren tager fat i området.
Men jeg vil også gerne udtrykke en bekymring for, at jeg synes, at jeg ikke helt får svar på det spørgsmål, jeg stiller.
Når ministeren henviser til rapporten fra 2018 om folkeskolen, beskriver den ganske rigtigt, at der er forholdsvis stor tilfredshed, og at man har en oplevelse af, at det her virker godt.
Men det, jeg egentlig gerne ville høre ministeren forholde sig til, er, at der nu foreligger mere og mere dokumentation.
Vi har dokumentation fra Canada, USA, England, Irland, der viser, at brugen af digitale læringsmidler faktisk har en kontraproduktiv indvirkning på børns læring, altså at læsning og notatteknik på digitale medier faktisk har en negativ virkning på børnenes hjerners udvikling og deres evne til at lære.
Men hvis det ikke understøtter børnenes udvikling og børnenes evne til at lære, kunne det jo godt være, at det somme tider var bedre, at man nøjedes med papir og blyant.
Jeg mangler stadig væk en bekræftelse fra ministeren på, at ministeren anerkender, at der rent neurologisk i forhold til børns hjerners udvikling er et problem, hvis de bruger de digitale hjælpemidler alt for meget.
Og så kan det godt være, at det kan være smart, og at det kan give noget hjælp til dem, der har det sværere, altså at man bedre kan differentiere undervisningen ved at bruge digitale hjælpemidler, men hvis det går ud over børnenes hjerners udvikling, har vi jo ikke vundet noget som helst.
Så jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at hun anerkender, at der faktisk er en problemstilling, som vi skal tage hånd om.
Merete Riisager (LA), 2019-01-16:
Så har jeg ikke udtrykt mig klart nok.
Jeg anerkender, at der kan være en problemstilling, hvis man kun bruger digitale værktøjer, og at man skal sørge for, at man bruger analoge værktøjer der, hvor det virker bedst.
Der kan også være problemer, hvis kommuner kun har digitale læringsværktøjer, idet udbuddet simpelt hen bliver meget mindre.
Både udbuddet af bøger, men også af lærebøger osv. er mindre, hvis man kun har det digitale.
Og derfor må man forvente, at kvaliteten falder, sådan som markedet er nu, hvis man kun ser på det digitale.
Så man skal være meget kritisk, i forhold til hvor man bruger digitale værktøjer, men det betyder dog ikke, at de digitale værktøjer ikke kan have en positiv effekt på nogle områder inden for læring og undervisning.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-16:
Jamen så kom vi jo lidt videre.
Jeg vil så egentlig bare til sidst gerne bede ministeren bekræfte, at i de planer og strategier, som ministeriet nu vil gå i gang med, vil den her bekymring og spørgsmålet om brugen af det ikkedigitale og den neurologiske udvikling af børns hjerner få en væsentlig plads, så vi er sikre på, at vi tager højde for den bekymring, så vi ikke bare understøtter en fortsat digitalisering, men kun bruger den der, hvor vi rent faktisk kan se at det giver en positiv effekt for børnene.
Merete Riisager (LA), 2019-01-16:
Jamen det vil jeg meget gerne tage positivt ned.
Jeg glæder mig til at drøfte strategien med Dansk Folkeparti, og vi deler fuldstændig bekymringen, i forhold til hvad det betyder, hvis man fjerner de analoge værktøjer og ikke sørger for både at tage hensyn til børns hjerner, når de f.eks. læser eller skal fordybe sig, eller den mere kropslige læring, for man har behov for at komme op og bevæge sig.
Så teknologien skal ikke danne hele rammen for læring og undervisning – det er vi fuldstændig enige om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Man skal passe på med som minister altid at svare meget klart på sådan et spørgsmål, altså om man så har løst alle problemer.
Jeg synes i hvert fald, at vi kommer et godt stykke ad vejen, og spørgeren kender også til det pilotprojekt, der har kørt, om, hvordan det egentlig er, vi får tilgang til de her kameraer.
Og registrerer man så, at de kameraer ikke hænger helt rigtigt, siger man selvfølgelig, at det skal rettes.
Jeg tror egentlig, vi kan koge det her ned til, at vi jo langt hen ad vejen er enige om videoovervågningsmulighederne, og at det er godt, men vores veje skilles ved, hvem der skal have lov til det.
Er det kommunerne, eller skal politiet lige ind over?
Jeg kan godt sige meget mere til det, men jeg kan se, at min tid er gået.
Merete Riisager (LA), 2019-01-16:
Det er svært at nå at svare på noget så komplekst på så kort tid, for det er fuldstændig rigtigt, at der er grund til at være bekymret på visse områder, eksempelvis på læsning.
Jeg har også offentligt kritiseret kommuner, som kun indkøber læringsmateriale, som er digitalt, fordi det er sådan, at man stadig væk, hvis man skal læse en længere tekst og fordybe sig, gør det bedre i en bog eller på papir.
Sådan er det.
Men omvendt kan der også være områder, hvor digitaliseringen har en rigtig god effekt, f.eks. hvis man skal differentiere indlæring af færdigheder som stavning, simpelt hen alle de tekniske færdigheder i matematik og dansk, for der kan det digitale værktøj have meget at tilbyde.
Så det afhænger helt af, hvad det er for en situation, og der er situationer, hvor man bør fjerne det digitale og koncentrere sig om det analoge.
Inger Støjberg (V), 2019-01-16:
I forhold til andre lande er det ikke relevant, fordi de ikke modtager ulandsbistand.
Så kan der være noget med handelsaftaler, og der kan igen også være noget omkring visumpolitik, og jeg vil sige, at jeg synes, man skal tage alle de redskaber i brug, som der overhovedet er.
Men nu rejser jeg jo rent faktisk indimellem rundt i nogle af de her lande.
Som bekendt er Iran et problem af flere årsager, og de har så også aflyst et møde med mig på et tidspunkt af andre, men også meget principielle årsager.
Når det er sagt, kan jeg garantere for, at vi arbejder på alle fronter, både i forhold til at samarbejde med landene om det her, men jo også i forhold til støtteordninger og andet.
Christian Langballe (DF), 2019-01-16:
Enhver, som rejser i og kender til de muslimske lande, ved jo, hvordan det foregår.
Jeg kan jo selv se, hvordan tingene har ændret sig i løbet af de sidste 20 år, hvor islamismen lige pludselig er blevet en mode, som man abonnerer på, og som man udbreder også gennem symboler, som sløret bl.a. er.
Derfor mener jeg, at der vil være ræson i, at man overvejer et forbud mod det i en undervisningssituation.
Merete Riisager (LA), 2019-01-16:
Det var vel heller ikke, præcis hvad jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at hvis man ønsker at få afprøvet, hvorvidt sådan et forbud kan indføres, må man bede Justitsministeriet lave en egentlig juridisk vurdering af det.
Det var den juridiske del af det, som jeg vanskeligt kan gå meget mere ned i.
Så er der den sådan pædagogiske del af det, dekorumkrav osv., som mere hører til i undervisningsverdenen.
Og der vil jeg sige, at jeg da vil anbefale lærere generelt ikke at tage meget tydelige symboler på i skole, som viser deres politiske eller religiøse ståsted.
Det vil være min anbefaling, at man hverken ifører sig en Che Guevara-T-shirt eller et tørklæde eller noget helt tredje, men at man, når man træder ind i et klasselokale, primært træder ind som lærer.
Det ville jeg da synes var oplagt.
Christian Langballe (DF), 2019-01-16:
Det er bare lige, for at der ikke skal være nogen tvivl om det, for jeg har faktisk den overbevisning, at de eneste, der er i stand til at løse de nuværende problemer, er nationalstaten og nationalstaterne i Europa.
Man må selv løse problemerne.
For det europæiske samarbejde er åbenbart så meget en snakkeklub, hvor der ikke rigtig foregår noget, når alt kommer til alt.
Jeg synes bare, man måtte kunne sige med hensyn til Iran, at man afbryder samarbejdet med dem, hvis de ikke vil tage deres egne statsborgere tilbage.
Det er jo ganske elementært.
Inger Støjberg (V), 2019-01-16:
Jeg vil sige, at alt sådan set er i spil, når det handler om at få sendt borgere, der ikke har ret til at være i Danmark, hjem, men det er jo selvfølgelig også en eller anden form for diplomatisk afvejning hver eneste gang.
Og som hr. Christian Langballe også selv nævnte, kan det i forhold til nogle lande være ulandsbistanden, som man kan bruge som pressionsmiddel.
Simon Kollerup (S), 2019-01-16:
Mener ministeren, at der er behov for initiativer, der kan vende den triste statistik, der fortæller, at Morsø Kommune er den kommune i Nordjylland, hvor den højeste andel af borgere over 18 år har en psykiatrisk diagnose, jf. artiklen »Morsø er den nordjyske kommune med flest psykisk syge« i TV 2 Nord den 8. januar 2019?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Ja, jeg mener der er behov for at igangsætte initiativer, der kan afhjælpe stigningen i antallet af mennesker med psykiske problemer.
Og det er sådan set også en af årsagerne til, at regeringen i efteråret lancerede en ny psykiatrihandlingsplan, hvor vi afsatte mere end 2,1 mia. kr. ekstra til at løfte indsatsen på området – en psykiatrihandlingsplan med 43 konkrete initiativer på tværs af en række ministerområder i forhold til at sikre en helhedsorienteret indsats omkring mennesker med psykiske lidelser.
Desværre var der jo ikke opbakning fra spørgerens parti og fra andre partier i Folketinget til samtlige af initiativerne, men jeg glæder mig over, at vi heldigvis har fået opbakning til at igangsætte en række af initiativerne, herunder også initiativer til den tidligere forebyggende indsats over for særlig børn og unge, hvor vi i de her år desværre ser en bekymrende tendens til, at mange flere børn og unge psykisk mistrives.
Det er vigtigt at få bremset den udvikling.
Det er vigtigt at sikre, at flere børn og unge får et tidligt forebyggende tilbud, så vi sørger for, at vi hjælper dem i tide.
Det er også vigtigt, at det ikke er postnummeret, der afgør, hvad det er for et tilbud, man får.
Og det er jo sådan set også baggrunden for, at vi med psykiatrihandlingsplanen afsatte knap 100 mio. kr. om året i permanente midler til at udvide og videreføre psykologordningen for angst og depression, fordi vi ved, at vi med psykologordningen når ud i alle landets kommuner, ud til alle de borgere, der kan have behov for hjælp.
Vi har også afsat penge til at styrke PPR.
Vi har afsat penge til at udbrede headspace.
Vi har afsat penge til generelt at styrke indsatsen for børn og unge og mennesker med psykiske lidelser.
Og så har vi jo også med satspuljen fra forrige år afsat penge til at lave fremskudte funktioner i børne- og ungdomspsykiatrien, sådan at vi kan styrke samarbejdet mellem den kommunale indsats på området og den forebyggende indsats og så det, der sker i behandlingspsykiatrien.
Og det vil også komme mennesker på Mors til gavn.
Og vi har i dag også præsenteret en ny sundhedsreform, som også vil styrke den nære sundhed over hele landet.
Simon Kollerup (S), 2019-01-16:
Tak for det, og tak for den grundige besvarelse.
Når jeg tager sagen op her på den måde, som jeg gør, så er det selvfølgelig, fordi det bekymrer mig, at det går så stærkt, som det er gået i de år, vi har set på.
steget med 22 pct.
Det er rigtig, rigtig mange.
For 5 år siden var der 15 af landets kommuner, hvor der var over 5 pct., der havde sådan en diagnose.
Jeg er jo bekendt med de forskellige ting, der er sat i værk, men jeg kan ikke lade være med at undre mig over, om det så er nok, om det er det, der får kurverne til at knække, og om ministeren og regeringen har en plan for, at kurverne gerne skulle begynde at gå nedad igen, og at tallene måske om 5 år er gået tilbage igen, så det hedder 15 kommuner, der har over 5 pct. med en psykiatrisk diagnose.
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at vi fra Folketinget signalerer meget tydeligt, at en psykisk lidelse, en psykisk sygdom, ikke er noget, man skal stå alene med, og at der er et ansvar herinde i Folketinget.
Når ministeren så nævner det med postnumrene, begynder det jo at blive interessant for Mors som eksempel.
Hvilke af ministerens initiativer er det, som man helt konkret vil mærke på Mors?
Nu pakker man det ind i sundhedsreform og et eller andet med det nære sundhedsvæsen osv., men hvor er det, den psykiatriske behandling og indsatsen over for de psykiatriske lidelser konkret vil kunne mærkes på Mors?
Det tror jeg der er mange der gerne vil have svar på.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-16:
Jamen det er jo bl.a., at vi har afsat penge til at gøre en fremskudt indsats, særlig på børne- og ungeområdet, som også vil være forankret i Nordjylland, i relation til at få bundet de tilbud, der ligger i behandlingspsykiatrien, tættere sammen med de tilbud, der ligger ude i kommunerne.
Vi har taget en lang række initiativer med psykiatrihandlingsplanen, som også kommer borgere på Mors til gavn, fordi vi skal skabe lige adgang til vores sundhedsydelser.
Jeg ved godt og kan høre, at Socialdemokratiet ligesom allerede har sagt, at man ikke skal gøre noget for at reformere vores sundhedsvæsen, men med den sundhedsreform, vi har lagt frem i dag, får vi sådan set også tilvejebragt en nærhedsfond på 6 mia. kr., som vi kan investere i nye moderne sundhedshuse, hvor vi også får integreret psykiatrien mere, ligesom vi kender det fra Psykiatriens Hus i Silkeborg, og som vi kan brede ud til andre kommuner i landet til at hjælpe mennesker med psykiske lidelser.
Simon Kollerup (S), 2019-01-16:
Tak for det.
Det er derfor, vi i vores eget sundhedspolitiske udspil netop foreslår at øge den tid, der er tilgængelig for personalet til at udføre en ordentlig og god sundhedsbehandling.
Det er derfor, vi foreslår at styrke nærheden i vores sundhedsvæsen.
Og det, regeringen kommer med som det altoverskyggende i dag, er så at nedlægge de regionsråd, som i den grad har gavnet Mors og Thy i det danske sundhedsvæsen.
Så jeg tror, man skal passe på med at skyde med for store kanoner.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er: Forventer ministeren med de initiativer, der nu er vedtaget, at det så er nok, og at nu vil kurverne knække og gå nedad igen?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-16:
Det at styrke psykiatrien i Danmark er et langt, sejt træk.
Det sagde vi også, da vi fremlagde psykiatrihandlingsplanen.
Vi har sat nogle pejlemærker frem mod 2025, som går på, at vi skal have vendt kurven og sikret, at der er færre børn og unge, der mistrives psykisk.
Det betyder rigtig meget med det økonomiske løft, vi har foretaget, på mere end 2,1 mia. kr., men det bringer os ikke i mål – og tilsvarende med den sundhedsreform, vi har præsenteret i dag, som også vil skabe et stærkt sundhedsfællesskab omkring Mors og Thisted.
Og for den unge pige på 17 år f.eks., som bliver udskrevet fra behandlingspsykiatrien, og som ender lidt som en kastebold mellem kommune og region, skal vi sikre et langt bedre samarbejde, så vi både forebygger mere, men også sikrer, at mennesker med psykiske lidelser oplever en større sammenhæng i deres behandling.
Det er at skabe mere nærhed og kvalitet i vores sundhedsvæsen, og det er i høj grad det, vi kommer til at investere penge i med sundhedsreformen og også med psykiatrihandlingsplanen.
Christian Langballe (DF), 2019-01-16:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er regeringens holdning til at forbyde religiøs hovedbeklædning for skolelærere, og vil regeringen i givet fald foranstalte, at et forbud kan træde i kraft fra den 1. august 2019?
Merete Riisager (LA), 2019-01-16:
Jeg vil starte med at slå fast, at regeringen ikke har planer om at indføre forbud mod religiøs hovedbeklædning i skolen.
Generelt er det vigtigt, at læreren fremstår som en fagligt og pædagogisk kompetent myndighedsperson, der kan tage hånd om elevernes faglige udvikling, og som kan rådgive dem og støtte dem i deres almene udvikling og karakterdannelse.
Det betyder, at lærere helt grundlæggende forventes at kende og respektere de love, vores samfund er bygget på.
Enhver lærer har lov at have sin egen politiske og religiøse overbevisning, men man må som lærer forventes at respektere grundlov og frihedsrettigheder.
Det følger f.eks. af det til enhver tid gældende dekorumkrav til læreren.
Vi har i den seneste samling her i salen drøftet et forslag om forbud mod markante religiøse symboler, herunder religiøs hovedbeklædning – det var B 58 – og jeg tolker det sådan, at spørgeren med spørgsmålet fortsat ønsker, at det skal være tilladt at bære små religiøse symboler såsom et kors, en davidstjerne eller en halvmåne, f.eks. i hals- eller ørevedhæng.
Ifølge den europæiske menneskerettighedskonvention kan sådanne begrænsninger af udøvelse af religion kun foretages, hvis de følger af lov og er nødvendige i et demokratisk samfund af anerkendelsesværdige hensyn som f.eks. hensynet til at beskytte andres ret eller frihed.
Regeringen mener, at lærere, når de underviser, skal fremtræde neutrale og være objektive over for eleverne.
Det hensyn må anses for anerkendelsesværdigt og kan begrunde en begrænsning i religionsfriheden efter konventionens artikel 9.
Det ønskede forbud vil imidlertid kun indebære forbud mod religiøs hovedbeklædning og ikke små religiøse symboler, med andre ord vil forbuddet alene omfatte markante religiøse symboler, og derfor vil det i praksis være bestemte trosretninger, der berøres.
En sådan forskelsbehandling mellem trosretninger kræver et sagligt hensyn.
Et forbud mod religiøs hovedbeklædning rejser også spørgsmål i forhold til grundlovens forbud mod diskrimination på baggrund af religion.
Et forbud vil derfor kræve en nærmere juridisk vurdering.
Regeringen har ingen planer om at forbyde religiøs hovedbeklædning for skolelærere med ikrafttrædelse fra august 2019.
Tak for ordet.
Christian Langballe (DF), 2019-01-16:
Det anede mig, at det ikke var noget, regeringen havde planer om.
Men jeg vil nu alligevel rejse sagen, for jeg betragter den faktisk som vigtig.
Det, vi diskuterer her, er sløret i skolen – det er jo det, vi taler om – og jeg synes, at sløret er et symbol på kvindeundertrykkelse og et symbol på den islamisme, som desværre har grebet Europa.
Derfor mener jeg sådan set, at der vil være en god og saglig begrundelse for at sige, at det ikke er noget, lærere skal have på, når de underviser børn.
Det synes jeg vil være rimeligt, ligesom jeg faktisk også er tilhænger af, at sådan noget som halalmad ikke gøres til sådan en normal foreteelse i de danske institutioner, ud fra tanken om, at det ikke skal være nogen religiøse renhedsforestillinger, der dikterer, hvordan man gør tingene i henholdsvis institutioner og skoler.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke ministeren kan udrede for mig, hvorfor det skulle være diskrimination at forbyde sløret, al den stund det er en diskrimination i sig selv.
Så det er et forsøg på at modvirke diskrimination.
Peter Kofod (DF), 2019-01-16:
Hvad det her spørgsmål angår, havde vidtgående været et godt ord.
Det havde været meget positivt, hvis det havde været vidtgående, men det er det nok ikke.
Så lad mig spørge om noget andet: Tror ministeren, at det her lovforslag, hvis det blev gennemført i sin nuværende form, så ville være noget, der markant ville hjælpe politiet til at få flere kameraer lagt ind i det kameraregister, som man arbejder hårdt på?
Der har jo været vanskeligheder med at få kameraer lagt ind, og det har der været mange årsager til – formentlig, at mange af de kameraer, man gerne vil have, er ulovlige.
Så tror ministeren, at lovforslaget her afhjælper det problem?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
I det spørgsmål ligger jo også en præmis om, at det er noget, hr. Søren Egge Rasmussen og jeg skal stå herinde og beslutte som politikere, og dermed, at der skal ske en tilsidesættelse af den faglighed, som jeg synes man bør sætte i højsædet, og som jeg sætter i højsædet – derfor er det nok meget godt, at det er mig, der sidder som minister her.
Altså, jeg synes sådan set, at det er Miljøstyrelsen, som vi skal spørge om, hvorvidt det her er ansvarligt at gøre, hvorvidt det her er en ansvarlig dispensation, i stedet for at vi, der – sådan er det i hvert fald for mit eget vedkommende – ikke har den fornødne indsigt i anvendelsen af pesticider, og hvordan man begrænser disses potentielle skadevirkning, skal foretage den vurdering.
Jeg synes, det er klogt, at vi beder Miljøstyrelsen om det, og jeg synes, det er fint, at man har en restriktiv praksis, for vi ved, at hvis man bare sprøjter f. eks. neonikotinoider ud over markerne, så har det en meget, meget skadelig effekt på bierne, men det er jo ikke det, der er tale om her.