Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Jeg skal naturligvis beklage min sene entré i Folketingssalen over for spørgeren og over for formanden, men tak for spørgsmålet.
Som jeg har svaret i forbindelse med spørgsmål 753, mener jeg, at vi med justeringen af aftalen om de fremtidige afgiftsvilkår for elbiler og brændselscellebiler har fået lavet det, jeg vil kalde en fornuftig aftale om tilskyndelsen til at vælge en elbil, da de fleste elbiler frem til den 1. januar 2019 jo altså i realiteten er afgiftsfri.
Med aftalen blev vi også enige om at mødes igen i andet halvår af 2018 for at drøfte status på udviklingen i elbilsalget, og her – det er jo så om få måneder – forventer jeg, at vi har et retvisende grundlag for udviklingen og også et mere retvisende grundlag end det, vi har på nuværende tidspunkt, hvor vi jo endnu ikke har set de fulde effekter af de tiltag, som vi gennemfører, og derfor ser jeg frem til at mødes i efteråret og drøfte, om der skal indføres yderligere tiltag for at fremme salget af elbiler.
Men hvis der er interesse for at drøfte en status på udbygningen tidligere, vil jeg heller ikke være afvisende over for det.
Som led i drøftelserne kan forslaget om at forlænge en indfasning af registreringsafgiften for elbiler, som der også er spurgt ind til, samt at sænke firmabilbeskatningen på grønne firmabiler, indgå.
Det er jo ikke en tilkendegivelse om, at vi bliver enige, men at jeg gerne vil tage drøftelsen.
Det er svaret på spørgsmålet.
Undskyld, det skal jeg beklage, det går rigtig godt for mig i dag.
Det skal jeg beklage over for spørgeren og formanden.
Ja, det, som hr. Jesper Petersen spurgte ind til, var noget andet.
Jeg vil gerne slå fast, at regeringen arbejder stærkt for, at Danmark skal nå EU's klimamål i 2030, og i den forbindelse er jeg enig i, at udbredelsen af elbiler kan bidrage til at opfylde målet for den ikkekvoteomfattede sektor.
Elbiler forventes på sigt at blive mere og mere konkurrencedygtige i forhold til konventionelle biler.
Det er dog vanskeligt at sige noget præcist om hastigheden i den teknologiske udvikling.
Men den teknologiske udvikling går stærkt i de her år, og derfor mener jeg ikke, at vi bør sætte et detaljeret mål for elbilsalget mange år frem.
I stedet bør vi følge udviklingen og løbende evaluere og vurdere indsatsen i forhold til at nå en stor udbredelse af elbiler.
Den nuværende bestand af elbiler udgør omkring 9.500, og i den nuværende basisfremskrivning skønnes det, at der vil være en bestand på ca. 180.000 elbiler i 2030.
Socialdemokratiet har så en målsætning om 500.000 grønne biler i 2030.
Hvis man skal nå det mål, vil det betyde, at der skal gives store afgiftslempelser og/eller – og måske begge dele – store tilskud.
Hvis man tager udgangspunkt i en gennemsnitlig elbil til 250.000 kr. uden afgift, kan man se, at registreringsafgiften i en tilsvarende konventionel bil, altså en normal bil, en ikkeelbil, udgør ca. 90.000 kr., og med sådan en simpel hovedregning kan man jo regne ud, at afgiftsfritagelsen af ca. 100.000 ekstra elbiler – enten ved afgiftsfritagelse eller ved et tilskud – vil indebære et umiddelbart mindreprovenu på ca. 9 mia. kr. og 18 mia. for 200.000 ekstra elbiler.
Det siger jo noget om, at det kan være en flot målsætning, men at det kan vise sig at være meget dyrt at nå målet, hvis man skal gøre det via en afgiftsfritagelse.
Det skulle gerne være det rigtige svar på det spørgsmål, hr. Jesper Petersen havde.