runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2022-05-04:
Jeg tror, at det, der er den vigtige udfordring for os alle sammen i den kommende tid, er, med udgangspunkt i at vi heldigvis har en bomstærk dansk økonomi, at varetage tre hovedopgaver: Den ene er at passe godt på vores velfærdssamfund, den anden er at passe godt på vores sikkerhed – det er også derfor, vi sætter vores forsvarsudgifter i vejret – og den tredje er at håndtere den klimaudfordring, vi står med.
Hvis vi skal gøre det, kræver det, at vi laver reformer fremadrettet, det kræver, at vi prioriterer pengene, og det kræver også, at vi er ærlige over for danskerne og siger: Der bliver altså ikke råd til at give 100 mia. kr. i skattelettelser, hvis vi samtidig skal have et sundhedsvæsen, der fungerer, og hvis vores børn skal have en ordentlig uddannelse, og alle de andre ting, som er vigtige.
Det er i hvert fald vigtigt for mig som socialdemokrat, at vi passer på det danske samfund.
Og jeg kommer ikke til at lave en aftale omkring kompensation, som jeg synes er uansvarlig.
Det mødes vi med Folketingets partier om, og jeg håber, at vi kan lande noget, der både er målrettet og klogt og samtidig hjælper nogle mennesker, der har behov for det.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-04:
Spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til overvismand Carl-Johan Dalgaards kritik af regeringens manglende finansiering af varmechecks i forhold til omgåelse af budgetloven og i forhold til risikoen for at puste for meget til ilden i dansk økonomi?
Astrid Krag (S), 2022-05-04:
Tak for det.
Jeg tror faktisk godt, at spørgeren ved på forhånd, at vi jo ikke kan stå her i Folketingssalen og behandle en konkret sag.
Jeg har ikke selv dommen, jeg har kun presseomtalen, og jeg hører næsten på spørgeren, at spørgeren heller ikke har den konkrete dom og heller ikke har været til stede under domshandlingen, og derfor kan vi jo ikke på den måde gå ind og sagsbehandle en konkret sag med nogle konkrete beboere.
Der er en dommer, der har hørt anklagemyndigheden.
Det er rigtigt, at anklagemyndigheden gik efter både psykisk vold og pligtforsømmelse og også frakendelse af retten til at arbejde med målgruppen, og så skal man jo løfte en bevisbyrde, og her er dommen altså faldet ud, så der ikke er faldet dom for psykisk vold eller frakendelse, og der må vi jo bare sige, at der ikke er nogen af os, der har indblik i det i videre grad.
Jeg har i hvert fald ikke dommen, og derfor kan jeg jo heller ikke stå her og udtale mig om det i Folketingssalen.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-04:
Jeg er bekendt med den aftale, ministeren henviser til, netop fordi jeg selv har kæmpet for det her område i ret lang tid, netop fordi det ikke er obligatorisk at indhente offentlige straffeattester.
Der har vi jo så gjort, at det bliver obligatorisk at indhente straffeattester i botilbud, men det skal jo udvides.
Men når man nu hører om den her sag, kan man jo faktisk se, at pædagogerne ikke er blevet dømt for psykisk vold, men at de blevet dømt for pligtforsømmelse, og at de ikke er blevet frataget retten til at arbejde som pædagoger.
Så derfor vil jeg gerne vide, om ministeren vil sørge for, at det bliver nemmere at fratage retten til at arbejde f.eks. som pædagog, når der er tale om grove tilfælde, sådan som der er i det her tilfælde.
Men de her personer kan simpelt hen fortsætte med at arbejde inden for faget.
Vi har også udfordringen på pleje- og omsorgsområdet i forhold til de brodne kar, der desværre er, og som fortsætter med at arbejde, og selv om der er begået pligtforsømmelse, fortsætter de faktisk også med at arbejde et andet sted.
Jeg har haft ministeren i spørgetiden før, og der handlede det om en ung pige, der var blevet udsat for vold, og der er gentagne gange, som man kan se i aviserne, hvor vores borgere ikke bliver behandlet ordentligt af det plejepersonale, der er ansat til at varetage omsorgen for dem.
Så hvad vil ministeren gøre?
Astrid Krag (S), 2022-05-04:
Tak til fru Karina Adsbøl for spørgsmålet.
Det er dybt rystende – og sådan tror jeg vi alle sammen har det – at personer, som er ansat til at varetage støtte og omsorg for nogle af vores mest udsatte borgere på botilbud, kan finde på overhovedet at komme i tanke om at behandle dem nedværdigende og ydmygende.
Det er fuldstændig uacceptabelt, og sådan en adfærd har ikke noget at gøre på sociale tilbud.
For det første har den lokale ledelse et helt centralt ansvar, i forbindelse med at man ansætter nye medarbejdere.
Ledelsen har mulighed for at sikre sig, at man ikke ansætter uegnet personale, f.eks. ved at indhente anbefalinger og udtalelser fra den pågældendes tidligere arbejdsplads.
Derudover har vi i øvrigt sammen strammet reguleringen på området i forbindelse med en permanentgørelse af aftalen om satspuljen for 2019, og det har siden den 1. juli 2020 været et lovkrav, at det enkelte sociale tilbud indhenter straffeattest inden ansættelse både af nyt personale og vikarer.
Socialtilsynet skal også følge op på, om tilbuddet indhenter straffeattesterne, som de skal.
Ud over det skal Socialtilsynet i deres løbende driftsorienterede tilsyn med kvaliteten på sociale tilbud bl.a. tage stilling til, om det enkelte tilbud understøtter borgernes fysiske og mentale sundhed og trivsel.
Tilsynet kan her både indhente oplysninger fra personale og beboere på tilbuddet, og endelig har kommunerne jo også det personrettede tilsyn og pligten i forhold til deres borgere.
Det er en helt forfærdelig sag, som spørgeren henviser til, og jeg kan ikke andet – og sådan tror jeg alle her i salen vil have det – end at tage afstand fra, at medarbejdere, der er ansat til at varetage omsorgen over for sårbare mennesker, kan finde på at svigte tilliden, som det er sket her.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-04:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at der forekommer tilfælde af ydmygende og nedværdigende behandling af medborgere begået af mennesker, der er ansat til at passe og pleje dem, og vil ministeren sikre, at ansatte i pleje- og omsorgssektoren, der bliver dømt for svigt, vold, berigelseskriminalitet eller ydmygende og nedværdigende behandling af dem, ikke senere får ansættelse i pleje- og omsorgssektoren, og i givet fald oplyse, hvordan og hvornår ministeren vil sikre det?
Der henvises til artiklen »Lagde råt æg i ble og snød med chili-slik« i Ekstra Bladet den 29. april 2022.
Nicolai Wammen (S), 2022-05-04:
Ja, vi fører en bundsolid og ansvarlig økonomisk politik, men jeg er glad for, at hr. Alex Vanopslagh i dag siger, at han både vil skære i det danske velfærdssamfund for at finansiere 100 mia. kr., der kan gå til bl.a. topskattelettelser, og skære i det danske velfærdssamfund, på vores ældre, på vores børn, på vores sundhedsvæsen for at kunne betale for at styrke forsvaret.
Der må man bare sige, at der er to forskellige tilgange i dansk politik: Der er hr. Alex Vanopslagh, der vil skære dybt i velfærden, og hvis han får flertal for det efter et folketingsvalg, bliver det den politik, der kommer til at være her i landet; så er der den nuværende regering, der bestemt hele tiden vil se på, hvordan vi kan gøre tingene klogere, bedre, mere effektivt, men som også sørger for, at vi passer godt på et velfærdssamfund, og når der kommer flere børn og ældre, sørger vi så også for, at der følger penge med til det.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-04:
Det står enhver frit for at gå ind på vores hjemmeside.
Sidste weekend havde vi landsmøde i Liberal Alliance, og jeg fremlagde vores 2035-plan, hvor vi krone for krone gør det, som statsministeren tidligere har opfordret til, nemlig at man, når man kommer med nye udgifter, skal anvise en finansiering.
Vi finansierer løftet af det danske forsvar, vi finansierer nogle skattelettelser, og ja, så siger vi, at ud over penge til det stigende antal ældre skal der være nulvækst i den offentlige sektor, og der skal være en produktivitetsforbedring på 10 pct., mindre bureaukrati, mere konkurrenceudsættelse, bedre ledelse og organisering.
Det burde selv en socialdemokrat også have som ønske.
Så jeg prøver ikke at skjule min politik, jeg prøver bare at finde ud af, om regeringen mener det, den siger, altså at man ikke skal være udgiftsdrivende uden finansiering, eller var det bare noget, der lød godt der i sommeren 2020?
Nicolai Wammen (S), 2022-05-04:
Det er ikke den måde, vi driver politik på i regeringen, for vi har det klare udgangspunkt, at når vi laver aftaler, skal de selvfølgelig også finansieres.
Så har vi i den her exceptionelle situation, der er omkring Ukraine, behov for at øge det danske forsvarsbudget markant, og der har vi så valgt at sige, at den måde, vi konkret finansierer det på, er ved lånefinansiering.
Der kunne man så også have valgt at sige, at vi vil sætte skatterne meget i vejret, men det vil jeg ikke tro hr. Alex Vanopslagh ville synes var en god idé, men hvis han gør det, tror jeg, at vi får en gul bjælke her om et øjeblik, altså hvis det er Liberal Alliances politik.
Man kunne selvfølgelig også vælge at skære dybt i vores velfærdssamfund, men det synes jeg som socialdemokrat ikke er nogen god idé.
Så kan man sige, at i og med at vi har en bomstærk og ansvarlig dansk økonomi, giver det os nogle frihedsgrader til, at vi, når vi over en årrække sætter vores forsvarsbudget i vejret, kan gøre det på en økonomisk ansvarlig vis, og det er det, vi gør.
Jeg har jo heller ikke hørt hr. Alex Vanopslagh være imod, at vi styrker vores forsvar, men jeg synes til gengæld, at jeg savner at høre, hvordan hr. Alex Vanopslagh selv vil betale for det, når han samtidig vil skære dybt i vores velfærdssamfund for at give skattelettelser til dem, der tjener allermest.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-04:
Men vi tager lige citatet fra statsministeren igen: Det skal være slut med, at man som politiker bare kan stille sig op og være meget udgiftsdrivende uden finansiering.
Det var citatet.
Siden da har man udskrevet en regning på 18 mia. kr. til det danske forsvar uden at finde finansiering.
Man lægger op til, at det skal finansieres – i gåseøjne – med et større underskud på de årlige budgetter, men samtidig siger finansministeren, at statsministeren har ret i, at man skal finde pengene til sine udgifter.
Der er jo et eller andet, der ikke hænger sammen her.
Kan finansministeren ikke være bekymret for, at man ender med simpelt hen at gøre præcis det, som statsministeren advarer imod, nemlig hele tiden at få nye udgifter uden nogen finansiering?
Nicolai Wammen (S), 2022-05-04:
Det er heldigvis sådan, at statsministeren ikke tog fejl, og jeg tror ikke, at det er det sådan almindelige indtryk, at statsministeren lader sig koste rundt med af sin regering.
Og jeg kan bekræfte, at det heller ikke gælder de ting, vi drøfter her.
Det er, at vi, når vi laver finanslove og andre aftaler, skal finansiere tingene dér, og det er de blevet.
Vi har en bomstærk dansk økonomi, men vi står også i en situation efter det, vi har set med Putins invasion af Ukraine, hvor der er exceptionelle omstændigheder, og hvor man har behov for at styrke bl.a. dansk forsvar og sikkerhed betydeligt.
Det er så det, vi har gjort.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-04:
Men overvismandens bekymring går jo på, at der generelt er en tendens til, at man ikke finansierer sine udgifter og dermed også kan være med til at puste for meget til ilden og øge inflationen i samfundet.
Under coronakrisen stiftede vi en del gæld og pumpede penge ud i samfundet og havde nogle ufinansierede tiltag.
Det er, hvad det er.
Det kan der være gode argumenter for.
Nu er der så de 18 mia. kr. ekstra til forsvaret, hvor man også siger, at det må vi køre af på underskuddet, så vi må stifte større gæld.
Nu er der så den her inflationscheck, lad os kalde den det, til de ældre, og den kommer måske til at omfatte endnu flere grupper.
Den er også ufinansieret.
Jeg kom bare til at tænke på et citat fra statsministeren i sommeren 2020, hvor statsministeren meget klogt sagde: »Det skal være slut med, at man som politiker bare kan stille sig op og være meget udgiftsdrivende uden finansiering«.
Det er et citat fra statsministeren.
Slut med at foreslå nye udgifter uden at have finansieringen på plads.
Og statsministeren advarede mod sådan en fartblindhed i finanspolitikken.
Alligevel fortsætter regeringen med at komme med forslag til nye udgifter uden finansiering.
Jeg bliver nødt til at forstå det.
Er det sådan, at statsministeren tog fejl, altså at man egentlig bare skal stille sig op og kræve nye udgifter uden finansiering, eller mener statsministeren stadig væk det samme, men er statsministeren måske i mindretal i sin regering, og så er det nogle andre ministre, der tvinger statsministeren til at køre nye udgifter igennem uden finansiering?
Hvilken af delene er det?
Tog statsministeren fejl, eller har statsministeren bare ikke flertal i sin regering?
Nicolai Wammen (S), 2022-05-04:
Vi fortsætter jo lidt, hvor vi slap.
Og det er rigtigt, at der har været en debat om, at budgetloven giver mulighed for at afholde udgifter direkte relateret til de ekstraordinære omstændigheder ud over budgetlovens underskudsgrænse.
Man må jo så også sige, at det indtil videre er en lidt teoretisk diskussion.
Med den varmecheck, der er aftalt, og de nye tiltag, som regeringen har spillet ud med, så holder vi os stadig væk inden for den almindelige underskudsgrænse.
Og når det kommer til afgrænsningen af, hvilke udgifter der er direkte relateret til exceptionelle omstændigheder: Dér følger vi de EU-regler, der er på området.
Det er jo sådan, det skal være.
Signe Munk (SF), 2022-05-04:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at følge op på hele strategien omkring solceller.
Og det handler jo om at få udpeget nogle områder, som er relevante i forhold til markanlæggene til solcelleanlæg, og det samme gør sig gældende, i forhold til hvad det er for nogle taganlæg, vi skal have understøttet, og hvordan vi sikrer de bedste redskaber hertil, og vi skal have set på tarifferne og elnettet.
Derfor er jeg jo også glad for, at min mavefornemmelse siger mig, at vi faktisk lige om lidt skal forhandle hele reguleringen af solceller med »Danmark kan mere«, og der synes vi, det er helt åbenbart, at der skal laves en strategi for solcelleplanlægningen, og vi vil gerne støtte op om Enhedslistens forslag her, men jo også vel vidende at vi skal forhandle det lige om lidt.
Og så skulle jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter Enhedslistens forslag.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-05-04:
I Venstre anerkender vi, at der er et potentiale på tagene.
Der er noget med bæreevne osv.
Men når det er sagt, går vi gerne ind i en åben drøftelse også om det.
Men det afgørende for os er også, at vi arbejder for at sikre danskerne så billig energi som overhovedet muligt.
Det er en væsentlig forudsætning for det velfærdssamfund, vi har.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Der er jo rigtig mange økologer, der har været på den rejse.
Det er sådan set helt normalt, så det er ikke en konflikt mellem det konventionelle og det økologiske, jeg taler ind i.
Jeg taler ind i det at forsøge at overtale nogle flere konventionelle landmænd til at parkere giftsprøjten og lægge om til økologi.
I en vis udstrækning er det faktisk nemmere for en konventionel kvægproducent at omlægge til økologi, end det f.eks. er for en konventionel svineproducent.
Så jeg appellerer til, at kvægproducenterne lægger om til økologi.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-04:
Konkret på kvægbrugsområdet: Kan Enhedslistens ordfører bekræfte, at Enhedslistens ønskemål er at få udfaset den konventionelle kvægproduktion i Danmark snarest muligt?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Jeg tror ikke, man kan komme frem til, at vi ønsker, at hele den animalske produktion skal udfases.
Jeg tror godt, man kan finde citater, hvor ordførere som mig selv og Per Clausen har sagt, at en halvering af den danske svineproduktion ville være et godt skridt.
Jeg synes sådan set, at det at halvere den animalske produktion i Danmark for at forfølge nogle klimamål ville være rigtig godt.
Hvor hurtigt kan det så ske?
Ja, det har vi jo ikke en skarp tidsplan for, men man må jo sige, at med de handler af landbrugsjord, der er, så er det jo noget, som man skal forholde sig til.
Og vores holdning i Enhedslisten er, at vi skal omstille hele landbruget til økologisk landbrug, og at vi samtidig skal prioritere at få langt mere natur og skov.
Så det er et reduceret landbrugsareal, som vi også har som vision i vores politik.
Det er altså en udvikling af det danske landbrug og ikke en afvikling, som vi går ind for.
Så vi har et klart billede af, at det kan lade sig gøre, og at det ville være rigtig godt.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-04:
Tak for det.
Enhedslistens ordfører har jo også ved flere lejligheder tydeligt signaleret, kan man sige, at man ønsker den animalske produktion i Danmark udfaset.
Kan Enhedslistens ordfører også her i dag i salen bekræfte, at man i hvert fald som minimum hurtigst muligt ønsker at få udfaset den konventionelle animalske husdyrproduktion i Danmark?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Tak for debatten indtil nu, som jo drejer sig om, at Enhedslisten har fremsat det her forslag om, at Folketinget pålægger regeringen at gennemføre de nødvendige ændringer af love og bekendtgørelser for at sikre, at alle kreaturer i det danske landbrug skal på græs mindst 150 dage i sommerhalvåret.
Nogle gange er man jo nødt til lige at vende tilbage til, hvad det var, vi foreslog, for debatten kan jo nogle gange godt komme bredt omkring.
Så det er altså forslaget, og det er uden en tidsplan.
Men det er jo så ikke der, vi er nået til endnu.
Jeg noterer mig, at SF og Radikale støtter forslaget, og det vil jeg gerne sige tak for.
Så noterer jeg mig også, at der er andre partier, som er optaget af dyrevelfærd og prioriterer det, selv om man ikke støtter det specifikke forslag, og det vil jeg da godt sige tak til Dansk Folkeparti for.
Og det er jo det, som vi skal tage med videre til de her forhandlinger, som ministeren skal indkalde til, om, hvordan der kommer noget godt ud af, at der er blevet vedtaget en ny dyrevelfærdslov, som skal munde ud i, at der skal laves bekendtgørelser for hvert enkelt produktionsdyr, sådan at der er noget, der bliver præciseret, så vi kan leve op til loven om, at vores husdyr også er sansende og levende væsener.
Og derfor er der selvfølgelig nogle forhold, der skal tage hensyn til det, og for kvæg kunne det passende være, at køer kom på græs 150 dage om året i sommerhalvåret.
Det ville være meget naturligt for at leve op til dyrevelfærdsloven.
Vi har 1,5 millioner stykker kvæg i Danmark, så det er noget, som sådan set bør tages alvorligt.
Man kan se den tendens, der er: For 15 år siden kom ca. 75 pct. af alle køer på græs, og i dag er vi så nået frem til eller tilbage til, må vi hellere sige, at det kun er 21-25 pct., der kommer på græs.
Og ud af det kvæg er halvdelen så økologisk, hvor der i de økologiske regler er det her specifikke krav om, at køerne skal på græs 150 dage om året.
Hvad er den videre udvikling, hvis ikke vi griber ind over for det her?
Jamen det kan jo nemt være en strukturudvikling, hvor det enkelte kvægbrug bliver større og større, og det er der altså ikke bare plusser i.
Så vidt jeg kunne google mig til, er den største mælkeproducent i Danmark en landmand, som har 3.400 køer.
Og det siger sig selv, at det jo er noget, som er meget svært at organisere, altså at få det kvæg på græs.
Og med hensyn til kvægbedrifterne må jeg sige, at det var en kæmpe ulempe.
René Christensen (DF), 2022-05-04:
Tak for det.
Og også tak for forslaget.
Det er jo en heftig debat, sådan et forslag kan give.
Og jeg tror jo sådan set, at langt de fleste – sådan har vi det i hvert fald i Dansk Folkeparti – ønsker at have en så god dyrevelfærd som overhovedet muligt.
Og vi har været med i alle forlig, som har givet bedre dyrevelfærd.
Men vi ønsker også, at vi har en produktion af fødevarer i Danmark, og vi ønsker også, at vi har en konkurrencedygtig produktion af fødevarer i Danmark, og vi ønsker ikke, at der er for stor lækage i forhold til de rammevilkår, som vi lægger ned over erhvervet.
Og hvis man nu lagde det her rammevilkår ned over erhvervet og sagde, at alle køer skal på græs, så tror jeg sådan set, at køerne ville være glade for det, og at dyrevelfærden bestemt ville blive bedre.
Men det, der nok ville ske, var, at en del af den mælkeproduktion, vi har i Danmark i dag, ville blive udfaset, og så havde vi den ikke længere i Danmark.
Så ville den ske andre steder.
Og derfor kan man jo diskutere, hvor mange køer der egentlig ville få det bedre af det her forslag.
For jeg tror sådan set ikke, at danskerne ville begynde at købe mindre mælk nede i brugsen; de ville bare købe noget mælk, der ikke var produceret i Danmark.
Men i politik er det jo sådan, at der altid er en konsekvens, når man træffer en beslutning.
Og derfor synes jeg jo, at man hellere skal tale om, hvad det så er, vi kan gøre ved de udfordringer, der kan være i vores produktion.
Og det kan være i svineproduktionen, det kan være i kvægproduktionen osv. osv.
Hvordan skaber vi hele tiden den bedst mulige dyrevelfærd, i forhold til at vi også har en fødevareproduktion i Danmark?
Og den debat deltager vi rigtig gerne i.
Og så synes jeg egentlig, man skal passe på med bare at lave sådan et billede af, at det er så hyggeligt at se, når køer bliver sat på græs osv. osv.
Og det er også meget hyggeligt.
Så vi kan ikke støtte forslaget her, men vi er bestemt enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt hele tiden at have fokus på dyrevelfærd – og det er sådan set ligegyldigt, om det er kæledyr eller det er produktionsdyr, eller hvad det er for dyr, vi taler om.
Når de er i menneskelig varetægt, har vi også et stort ansvar for, at de har en så god dyrevelfærd som overhovedet muligt.
Så vi kan ikke stemme for forslaget her.
Men hvis jeg læser forslaget sådan, at det også handler om dyrevelfærd – det er jo ikke det, der står, men når jeg læser ned i forslaget, tror jeg sådan set, det gør det – så er det det, jeg forstår man gerne vil have en debat om.
Per Larsen (KF), 2022-05-04:
Altså, en af årsagerne til, at vi i Danmark kan producere mælk, der worldwide har det absolut mindste klimaaftryk pr. produceret liter, er jo, at man har en meget effektiv produktion, hvor køerne har et godt liv, og hvor de effektivt producerer tilstrækkelig meget på det foder, man tilbyder dem.
Det synes jeg jo vi er nødt til at anprise; og så må vi sige, at hvis det er sådan, at vi udfaser mælkeproduktionen i Danmark, så skal den mælk produceres andre steder, hvor klimaaftrykket alt andet lige vil være større.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-04:
Nu omtalte ordføreren, at det her forslag ligesom ikke kunne gennemføres, fordi man har så mange køer på hver enkelt gård.
Men det er jo der, at vi politisk – ikke os i Enhedslisten, men andre – har svigtet, ved at man ikke har de her begrænsninger på, hvor mange dyreenheder man kan have på den enkelte gård.
For det er jo helt korrekt, at hvis man har 1.000 køer, er det meget svært at have sine græsmarker på en sådan måde, at det kan være rationelt at få køerne ud og hjem, altså flytte dem to gange om dagen.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Men det er jo, fordi der ikke er begrænsninger på, hvor mange dyr man må have.
Man kunne jo bare have maks. 250 køer pr. besætning; så kunne man nok finde ud af at have markerne tæt på.
Per Larsen (KF), 2022-05-04:
Nu omtaler ordføreren digital dermatitis, og digital dermatitis er et problem, der findes i besætningerne.
Fakta er bare, at hvis en ko bliver halt og får besvær med at bevæge sig, betyder det et enormt produktionstab.
Og hvis man slår op i beregningerne, koster det typisk omkring 2.500 kr. pr. ko, hvis det er sådan, at koen bliver inficeret med digital dermatitis og man ikke sørger for at få det behandlet.
Så det er jo noget, man slår meget kraftigt ned på.
Hvis man kommer ude i staldene, vil man jo hurtigt kunne se, om den sygdom forekommer i betydelig grad, simpelt hen fordi køerne bliver halte.
Det fungerer ikke i kvægsystemerne, og derfor griber man også ind og får det behandlet, i samme øjeblik som man opdager det.
Så slipper koen for sine lidelser, og den vil kunne fortsætte sin mælkeproduktion på optimalt niveau.