runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Det er vi ethundrede procent enige i.
Det er de store fisk, man skal gå efter, men det er jo netop derfor, det er godt, at vi har en forligskreds, hvor vi faktisk har en mulighed for at påvirke, hvad det er, pengene bliver brugt på, altså de her meget, meget store investeringer, vi har gjort med at genopbygge skattevæsenet.
Jeg opfattede det bare sådan, at man vil have færre medarbejdere i skattevæsenet, og der vil jeg sige, at jeg sådan set tror, at der, hvis vi kigger på sådan et område som momsområdet, hvor vi ved at der stadig væk er omfattende svindel, så er brug for mere kontrol og ikke mindre kontrol, og det er jo ikke en udgift for staten.
For det er jo penge, som kommer ind, og vi sikrer så også, at der ikke er en ulige konkurrence, altså at dem, der er ærlige og betaler, hvad de skal, bl.a. små erhvervsdrivende, som opfører sig ordentligt, ikke bliver udsat for ulige konkurrence af svindlere.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Der er ikke nogen sprækker i enigheden.
Jeg vil gerne sige tak til Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti for det; det har været helt enestående.
Det var overraskende nemt for os og meget opløftende, hvor nemt vi kunne blive enige om en økonomisk politik, som i hovedtræk går ud på, at hvis nu der skal spares på statens administration, skal pengene bruges på nogle mere nyttige formål.
Jeg tror også, det bliver hovedlinjerne, når vi får en borgerlig regering, og at vi vil fortsætte med den politik.
Vi har ikke været i dialog med hinanden om de enkelte partiers ændringsforslag til finansloven.
Det har vi ikke rigtig set noget formål med, og i og med at vi jo alle sammen ved, at ingen af dem bliver vedtaget, har vi ikke brugt energi på det.
Så vi kommer også til at støtte nogle af de ændringsforslag, som andre partier har stillet, fordi nogle af dem er gode, og så er der nogle af dem, vi ikke er enige i, og som vi ikke stemmer for.
Jens Joel (S), 2024-12-11:
Det forstår jeg ikke.
Så man er ligesom blevet enige om at stille nogle sammen, og så er der nogle andre, som Det Konservative Folkeparti ikke har fået lov til at se på forhånd, eller er man ikke blevet spurgt om dem, eller hvad?
Det virker meget mærkeligt, at vi her ved tredjebehandlingen ikke kan få at vide, om man støtter de ændringsforslag, som Dansk Folkeparti eller Danmarksdemokraterne har stillet, og som man ikke er med på.
Altså, skal man lægge noget i, at De Konservative ikke er med?
Det skal man så ikke, eller hvad?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Det er korrekt; det skal man ikke lægge noget i.
Men der går ikke særlig mange timer, før det bliver afsløret, hvilke af dem vi støtter, og hvilke af dem vi ikke støtter, for vi kommer til at stemme om dem i eftermiddag, og der vil hr. Jens Joel helt præcis kunne se, hvilke vi vil bakke op, og hvilke vi ikke vil bakke op.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Tak for det, og tak for talen.
Vi ser jo selvfølgelig forskelligt på den her finanslov, og jeg synes, det er vigtigt at huske på, at finansloven ikke bare er den lille aftale, der er forhandlet – det er jo i virkeligheden småpenge, den handler om – men at det jo er den store aftale, herunder altså de her meget store skattelettelser, særlig til dem, der tjener rigtig meget, og f.eks. også, at man har slettet den her skat på private ejendomsspekulanters lagerbeskatning, noget, som vi har aftalt med den tidligere regering, men som så er forsvundet.
Jeg vil egentlig spørge ind til noget helt konkret.
For så vidt jeg er orienteret, er vi sammen i en aftale, som vi indgik, efter at skattevæsenet var blevet sparet sønder og sammen, og vi er en del af et forlig, hvor vi er enige om at opruste skattevæsenet og faktisk også afsætte flere penge næste år for at sikre, at vi ikke igen får lænset statskassen af skumle typer som Sanjay Shah.
Så jeg vil bare lige høre, om Konservative er på vej ud af det forlig, eller om man bare talte over sig.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Det er ingen af delene.
Vi vil gerne aflaste skattevæsenet fra at skulle bruge ressourcer på at forfølge sager, der handler om småbeløb, og det ville jeg også håbe at Enhedslisten kunne være med på.
Hvis man har et skattevæsen, som sidder og bruger mange dages arbejdskraft på at forfølge sager til f.eks. få hundrede kroner, så er det jo ikke noget, samfundet har noget ud af.
Man kan selvfølgelig godt indvende, at det er urimeligt, at der er nogen, der skal få lov til at snyde i skat for 200 kr., men der må også være en eller anden grænse for, hvor mange ressourcer vi bruger på den nidkærhed over for folk, og det synes jeg også at Enhedslisten burde kunne tilslutte sig.
For pengene kan bruges på noget mere fornuftigt, og så kan vi bagefter skændes om, om de skal bruges på en højere folkepension, skattelettelser eller noget andet, men at bruge dem på, at folk sidder og bruger rigtig meget energi på at jagte småbeløb, burde vi alle sammen være enige om ikke tjener samfundets interesser.
Ja, de ændringsforslag, som vi stemmer om her til eftermiddag eller tidlig aften, eller hvornår det nu bliver, afspejler jo alene det forhandlingsudspil, som de fire borgerlige partier kom med.
Vi spillede ikke ind med forslag om, at der så skulle laves om i kommuneaftalen, for den er jo ligesom lavet, kan man sige.
Det løb er kørt, og det kan vi ikke lave om på, men hvis vi havde siddet og forhandlet med kommunerne, havde der fra vores side været en mindre lyst til at øge kommunernes budgetter.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-11:
Tak for svaret.
Der er en iværksætterstrategi, som netop tilgodeser små iværksættere, så de kan vækste.
Så vil jeg igen spørge hr. Pelle Dragsted om noget: Hvordan ville samfundet se ud, hvis nogen af de her stygge kapitalister, må man jo nærmest kalde dem efter det, hr. Pelle Dragsted siger, ikke var der?
Hvordan ville vores velfærdssamfund så se ud?
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Jo, men vi er også lidt flere, der har almindelige indkomster, end dem oppe i toppen af samfundet.
Det er jo rigtigt nok, at nominelt bruges der flere penge på skattelettelser til den brede befolkning, men i og med at vi er mange, mange flere, bliver den skattelettelse, man hver især får som familie, meget mindre end den, som dem oppe i toppen får.
Så er der jo dem, som slet ikke får en krone, og det er bl.a. folkepensionister og førtidspensionister, folk, der er ramt af sygdom og arbejdsløshed – også der bliver de snydt.
Personligt handler det her jo ikke om, om folk skal være her.
Det handler om, hvem der bidrager til vores samfund, og dem, der får mest ud af det, skal også bidrage mest.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Jeg synes, hr. Pelle Dragsted var inde på noget vigtigt, da han sagde, at der endnu ikke er flere ministre, end der er folkepensionister.
Men jeg har prøvet at lave beregningen.
Antallet af ministre er nu steget fra 22 til 25.
Hvis den udvikling fortsætter, vil det være sådan, at allerede i år 2192 vil der være flere ministre, end der er folkepensionister i Danmark.
Det betyder, at allerede i år 2149 vil der være flere spindoktorer i Danmark, end der er folkepensionister.
Jeg ønsker ikke at leve i et land, hvor mine tipoldebørn skal betale for, at der er så mange ministre og spindoktorer.
Er Enhedslisten enig i, at det er en udvikling, vi skal have stoppet?
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Jeg siger nok mere wow til, at man kan finde på at efterlade danske folkepensionister og førtidspensionister på perronen på den måde, den her finanslov gør det.
Det synes jeg simpelt hen ikke man kan være bekendt.
Sagen er jo, at hvis man kigger på den samlede finanslovsaftale, er der ingen tvivl om, hvem det er, den tilgodeser mest.
Det er de mennesker i vores samfund, der har en meget høj indkomst.
Når vi ser på personskattelettelserne, er det dem, der tjener mellem omkring 0,5 mio. kr. og 750.000 kr., der får en meget stor skattelettelse.
Når vi ser på aktieindkomstskatten, er det dem, der har et afkast i den høje ende, altså efter knækket, som får en sænkning der.
Det er ikke den lille iværksætter, det er ikke den lille erhvervsdrivende, det er ikke stilladsarbejderen eller den butiksansatte, som får de største skattelettelser, det er det ikke.
Det er derfor, jeg kalder det en eliteregering.
Jeg synes, det var en sjov beregning, og jeg får sådan helt mareridtsagtige tanker om de der spindoktorer, som render rundt i hobetal herinde på Christiansborg, så det kan være helt umuligt at komme i kontakt med finansministeren, som er sådan pakket tæt ind af en hob af spindoktorer.
Ja, vi synes, det er vigtigt, at man ikke bruger unødige penge på administration.
Det er ikke derfor, vi ikke er med i finansloven, men vi må indrømme, at vi har svært ved at forstå, hvorfor man skal sætte lønnen op med 5 pct. for ministre, der allerede tjener på den gode side af 1 mio. kr.
Det synes vi sådan set i forvejen er en pæn løn.
Jeg synes, at den regeringsrokade, vi har haft, bar præg af at handle om alt muligt andet end landets ve og vel.
Der var en eller anden rokade i forhold til en kommune, vi står her midt i, hvor man havde brug for at få en anden kandidat i spil, og så fik den anden en trøstepræmie herinde i form af en ministerpost.
Man lavede en lang række andre rokader, og det synes jeg ikke klædte regeringen.
Men jeg ved ikke, om borgerlige regeringer har været bedre til den slags.
Det må historikerne rode i.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Jamen det har borgerlige regeringer jo, for det er et rekordhøjt antal ministre, vi har nu, og det er faktisk ret dyrt.
Da jeg var minister, havde jeg ti mand, bare fordi jeg var minister, og jeg tror, det tal er steget siden, for nu er der flere spindoktorer, end der var tidligere.
Så man skal ikke underkende, at det er en ganske betydelig udgift.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Det er jeg enig i.
Og det må jo så pålægges os som et ansvar, hvis det er Konservative eller Enhedslisten, der skal forhandle om dannelsen af en regering efter et valg, at forsøge at få nedbragt det antal.
Det vil vi i hvert fald gerne være med til.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Tak for talen.
Noget af det, jeg bed mærke i, var det, hr. Pelle Dragsted sagde om den grønne omstilling.
Jeg kan lige så godt sige, at den grønne omstilling bekymrer mig meget, særlig når det kommer til vores energiforsyning og energipolitik.
På dage, hvor det er koldt, hvor det ikke blæser, og hvor vores solcellerne ikke genererer særlig meget, vil man se nogle enormt høje elpriser.
Det ser vi bl.a. i dag, hvor de har fået et ordentligt nøk opad, og jeg tror, der er mange, der i løbet af aftenen vil lade være med at tænde vaskemaskinen eller tørretumbleren, eller som lige vil vente med at tage opvasken til senere, fordi det er en dyr dag at bruge el på.
Jeg mindes, at da man tog hul på alt det her med at omstille sig og med, at det skulle være et grønnere samfund og træerne nærmest var ved at gro ind i himlen, hørte vi, at det her skulle være en fantastisk forretning for os danskere, men nu virker det som det modsatte.
Nu virker det, som om vi bliver lynchet, hver gang vi tænder for varmen, hver gang nogen vil lade en elbil op, eller hver gang man tænder for ovnen.
Bekymrer det ikke Enhedslisten, at den grønne omstilling i virkeligheden er ved at flå danskerne, og at vi går ind i en jul, hvor vi vil se nogle ekstremt høje elregninger?
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Det, der først og fremmest skal bekymre os, er, at vi ikke får løst klimakrisen, for så bliver det virkelig dyrt for den almindelige dansker – virkelig dyrt.
Men når det så er sagt, er det da enormt vigtigt, at den grønne omstilling ikke kommer til at belaste almindelige menneskers – altså dem, som har lavere, almindelige indkomster – muligheder.
Men i forhold til elpriserne er svaret på det jo at få sat turbo på at få bygget meget mere vedvarende energi og udvikle de forskellige muligheder for lagring, der gør, at man også har energi, når det ikke blæser.
Det handler f.eks. om at udvikle geotermi i forhold til vores varmesektor, udvikle power-to-x og brint, som, om man så må sige, kan opbevare el, til når vi får brug for det, og også udvikle andre metoder.
For vi skal igennem elektrificeringen af samfundet.
Vi skal have en meget mere aktiv stat og et meget mere aktivt demokrati til at få udfoldet den her grønne omstilling til gavn for almindelige mennesker, så de ikke skal betale for meget for deres el i stikkontakterne.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Jeg mener ikke, at vi øger forsvarsbudgettet med 20 mia. kr. fra 2024 til 2025; det er et meget, meget stort beløb.
Men det er korrekt, at forsvarsbudgettet er stigende.
Det er på 38 mia. kr. i år, og det kommer til at stige i de kommende år, som det også skal.
Derfor er det også fjollet, at vi ikke kan finde 200 mio. kr., for det er sådan et lille beløb, der skal til, for at de lokale besparelser, som foregår lige nu på grund af en strid om økonomistyring, kunne stoppes.
Jeg forstår ikke, at man ikke kan finde så lille et beløb, i forhold til hvor vigtigt det er.
For forsvarsministeren siger selv, at langt ind i 2025 vil der være besparelser rundtomkring i forsvaret, og det betyder, at erfarne mennesker bliver afskediget, og at øvelser bliver aflyst – ting, der har stor betydning for forsvarets kampkraft.
Så det er en stor skuffelse for os, og faktisk gik regeringen videre, end jeg troede.
Vi vidste godt, at når vi kommer med noget, vil regeringen helst afvise det.
Men vi troede faktisk, at vi lige på det her punkt godt kunne overtale Venstre og Socialdemokratiet til at give de penge, som alle kan se er nødvendige.
Ida Auken (S), 2024-12-11:
En af de ting, vi gør med den her nye finanslov, er at udmønte de første midler til den grønne trepart, og det er jo en meget, meget stor aftale, der skal forvandle 15 pct. af det danske areal til natur.
Det er meget konkrete og håndfaste initiativer, der kan gøre Danmark markant grønnere, og som også er støttet af Danmarks Naturfredningsforening.
Så mit spørgsmål er, om Enhedslisten stadig væk betragter sig som et ansvarligt og handlekraftigt parti, når man vælger at stå uden for den grønne trepart.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Ja, det gør vi i Enhedslisten absolut og særlig da på det grønne område.
Jeg tror ikke, folk har glemt, at vi vist var det første parti, der fremlagde en fuldt finansieret plan for, hvordan vi kunne nå 70-procentsmålsætningen, og også var med til at sikre, at vi overhovedet har en klimalov.
Så det er jo noget, der er enormt vigtigt for os.
Som ordføreren ved, deltog jeg også i forhandlingerne om den grønne trepart helt til slutfasen.
Det var dilemmafyldt, for aftalen indeholder uden tvivl gode elementer, altså f.eks. den her arealfond.
Det er en aftale, som bygger på frivillighed, og der har vi bare hidtil set, at det ikke har virket.
Og når vi læser aftalen og de notater, der lå bag ved den, er vi ikke betrygget i, at den kommer til at virke.
Ida Auken (S), 2024-12-11:
Jeg synes, at det, ordføreren siger, er en lille smule ulogisk, for hvordan kan det skabe forandring, at man hopper ud af en aftale?
Er det ikke netop ved at blive siddende inde ved bordet og blive ved med at skabe de forandringer, som ordføreren anerkender vi er kommet meget, meget langt med i den grønne trepart?
Og vi skal også til at udmønte den såkaldte kvælstofhammer.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-11:
Mange tak for talen.
Jeg foranlediges til at sige wow, i forhold til at man ikke ønsker at være en del af den her finanslov.
Vi har afsat 840 mio. kr. til den borgernære velfærd for ældre.
De ældres pension stiger 3,9 pct. i 2025 og 2026.
Der er en værdighedsreform.
Ikke siden 1864 er der lavet omstilling i vores natur.
Vi har Danmarks Naturfredningsforening på den ene side, Landbrug & Fødevarer på den anden side, og man har mulighed for at sidde med ved bordet og have indflydelse, men man vælger at stille sig udenfor, på grund af at der er nogen, der får skattelettelser.
De fleste af de skattelettelser er taget, og de er bundet til dem, hr. Pelle Dragsted også nævner som helt almindelige danskere.
Jeg er overrasket.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Det er jo en sådan lidt generisk indvending.
Det, der er særligt med den grønne trepart, er jo bl.a., at den forligsbinder os frem til 2032, når det f.eks. kommer til den her afgift på landbrugets udledninger, som alle vurderer er alt for lav, vismændene, CONCITO, Greenpeace.
Alle eksperter på det her område vurderer, at den afgift er alt for lav.
Og hvis vi var med i den aftale, var der ikke nogen til at foreslå, at den kunne sættes op, og det bliver helt nødvendigt, når vi skal nå de mål, som vi har sat os på klimaområdet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Først tak for talen og ros til hr. Pelle Dragsted for, at man i hvert fald tydeligt kunne se Enhedslistens politik i det.
Det er jo altid rart, når det er nemt at afkode, hvad partiets holdning er i det.
Jeg tænker specielt på det med modstand mod skattelettelser, og det er jo ikke et nyt budskab, så det er jo sådan set fint nok.
Men jeg har i forlængelse af det et spørgsmål.
Enhedslisten mener jo, at de rammer socialt skævt, og det kan man jo godt forstå er Enhedslistens synspunkt, men en afgift, der også er en del af finanslovsaftalen, er jo en højere dieselafgift, som Enhedslisten er med til at indføre.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det også rammer socialt skævt, altså at ikke en lettelse, men en stigning også godt kan være skæv?
For dem, som afgifter rammer uforholdsmæssigt hårdest, er dem, der har de laveste indkomster, og i det her tilfælde er det også der, hvor der er længst mellem husene, altså i vores landdistrikter?
Så jeg vil bare høre, om ordføreren ikke kan reflektere lidt over, hvordan det hænger sammen, at man er imod lettelserne, fordi de rammer socialt skævt, når man så selv laver skattestigninger, som også rammer socialt skævt?
Skulle man så ikke lade være med at lave de her stigninger?
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Først vil jeg bare opklare en misforståelse.
Vi i Enhedslisten er absolut ikke imod at sænke skatten.
Vi synes, at dem, som har mindst i vores samfund, bør få en lavere skat.
Det er bl.a. vores folkepensionister og førtidspensionister, men det er bare dem, der bliver snydt, hver eneste gang der bliver lavet skattelettelser.
Det er aldrig dem, der får – aldrig, heller ikke den her gang.
De står forgæves i køen til det.
Vi vil meget gerne være med til at lave en skattereform, som sænker skatten for alle lave indkomster mod til gengæld f.eks. at øge skatten på arbejdsfri indkomster, altså indkomster, som man ikke har rørt en finger for.
Det kunne være aktieafkast eller afkast af ejendomsinvesteringer.
Med hensyn til dieselafgiften er det sådan, som jeg husker det, at den blev indgået som led i en aftale, som jeg ikke kan huske præcis hvad var, om, at man øger afgiften på selve dieslen, men til gengæld sænker vægtafgiften eller et eller andet på dieselbiler, så der sker en eller anden form for udjævning, som har en klimamæssig effekt, men som socialt ikke skulle ramme skævt.
Men ordføreren må have mig undskyldt, hvis jeg ikke præcis kan huske aftalen.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Det er helt fair.
Det er også lidt teknisk.
Jeg tror, at det er udligningsafgiften, man formentlig tænker på.
Men det er sådan set rigtigt nok, at man kompenserer for den i, så vidt jeg husker, 2 år, men efterfølgende er der bare en ren dieselafgift, der bare er blevet højere for danskerne.
Igen er det jo bare lidt spøjst.
Altså, hvis man gerne vil lave skattelettelser, der rammer socialt rigtigt, burde man så også tænke på det, når man laver skattestigninger?
For en dieselafgift vil uden tvivl ramme forholdsmæssig hårdest ramme dem, der har de laveste indkomster og bor der, hvor man har længst mellem husene og byerne, når de skal køre for at komme på arbejde eller besøge familien, eller hvad der kan være behov for.
Men det rammer socialt skævt, og jeg synes også bare, at Enhedslistens bør reflektere over, hvordan en dieselafgift kommer til at ramme skævt, både geografisk, men også indkomstmæssigt, når man laver skattestigninger.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Det synes jeg er en utrolig vigtig pointe.
Vi sætter en ære i i Enhedslisten at være et grønt parti, og det kræver f.eks., at vi får afviklet dieselbiler i det her land, men at det selvfølgelig skal ske på en måde, som ikke rammer socialt skævt.
Derfor har vi også konkret spillet ud med et forslag, som er inspireret af Frankrig, hvor man laver en offentlig ordning for leasing af elbiler på et meget lavt niveau, sådan at f.eks. en almindelig lønmodtagerfamilie, der bor uden for de store byer i landdistrikterne, kan få muligheden, for det er jo meget billigere at købe en dieselbil til 5.000 kr. nede hos en brugtvognsforhandler end at skulle ud og købe en eller anden Tesla.
Det har folk jo ikke råd til.
Giv folk muligheden for at tage det økonomisk rigtige valg, så det ikke bare bliver en økonomisk belastning.
Jeg er helt enig i, at det er virkelig vigtigt have et blik for.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Det vil simpelt hen sige, at SF og Radikale ikke kom til forhandlingerne med andet end det, de fik.
De havde ikke andre ønsker end det, de fik.
Det, de sagde, fik de.
Men vi kom med nogle ønsker og sagde: Jamen hvad vil I gerne give os, regering?
Hvad vil I gerne give os, Moderater?
Det var jo det, at vi overlod det til jer at udpege, hvad I kunne finde på at give os af det, vi ønskede, og at vi ikke selv skar det ned.
Var det det, der var årsagen til, at vi ikke kunne være i de forhandlinger længere, og at SF og Radikale ikke kom med andet end det, de fik?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-11:
Jeg vil gerne sige, at ved første møde kom den blå blok med fem ønsker.
Som jeg husker det, kom man ved det andet møde – eller var det tredje møde? – med fem mere.
På det første møde blev man bedt om at lave en prioritering.
Man blev bedt om at gå hjem og kigge på, hvad det er for nogle årsværk, vi skal fjerne, for vi kan jo alt andet lige ikke bede administrationen prioritere, for det her handler jo også om politik.
Det handler jo om, hvilke områder blå blok ønsker at spare på.
Hvem er det, vi skal tage ud?
Det kan vi jo ikke sidde og prioritere.
Så det er umuligt for regeringen at løse den opgave.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Tak for det, og også tak til kredsen af finansordførere.
Jeg er ikke selv p.t. finansordfører, men er standin for vores finansordfører, Trine Pertou Mach, i dag.
Mit spørgsmål går på et element i finansloven, som er et af dem, jeg synes er virkelig trist, og det er, at man vælger at skære ned på arbejdsmiljøindsatsen, ret massivt.
Vi har over de seneste uger set en række afsløringer af, hvordan lønmodtagere i Danmark udsættes for ekstremt farligt arbejdsmiljø, altså dødsensfarlig asbest, og vi så en arbejdsulykke, hvor tre mennesker ulykkeligvis døde; en druknede i, jeg tror det var 700 t størknet beton.
Og vi har set det her med, hvordan man også i offentlige byggerier hyrer svindelfirmaer, som snyder og underbetaler og udsætter deres arbejdere for et farligt arbejdsmiljø.
I den situation vælger man så at skære ned på arbejdsmiljøindsatsen.
Jeg synes, det er udtryk for disrespekt for de mennesker, der arbejder i det her land og skaber værdierne.
Hvad synes ordføreren det er udtryk for?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-11:
Jeg var faktisk lidt ked af, at jeg ikke ligesom mine to ordførerkollegaer kunne komme lidt ind på julen og glæden, men så håber jeg på, at jeg kan glæde hr. Pelle Dragsted, for den besparelse er nemlig rullet tilbage.
Så det, der er vigtigt for mig og Moderaterne, er jo, at vi bruger vores Arbejdstilsyn der, hvor vi har problemerne, altså at vi bruger det rigtigt og effektivt og måske ikke har en eller anden rullende arbejdsopgave i, at man tager ud og besøger nogle virksomheder, som præsterer til ug med kryds og slange hver evig eneste gang.
Det, vi rigtig gerne vil have, er, at vi sætter massivt ind der, hvor vi har problemerne.
For selvfølgelig har vi problemer, både med arbejdsmiljø og også med forhold, der ikke er okay.
Så alt andet lige håber jeg, at man føler, at man er blevet lyttet til, selv om man ikke har valgt at være en del af den her finanslov.