Marlene Harpsøe (DD), 2023-05-26:
Det er selvfølgelig helt okay.
Mad skal man have, også selv om man er minister.
Først vil jeg sige tak til SF for at rejse denne debat om mennesker med handicap.
Der er jo nogle mennesker, som i overgangen fra barn til voksen kan risikere, at de ikke i tide er sikret den nødvendige hjælp inden det fyldte 18. år.
Mulighederne for hjælp og støtte ændrer sig, når en ung med handicap fylder 18 år.
Man er ikke længere omfattet af forældrenes forsørgelsespligt og overgår fra børne- til voksenbestemmelser i bl.a. serviceloven.
For de unge og deres familier er det helt afgørende, at overgangen til voksenlivet er planlagt i tide, og at den er sammenhængende.
Det skaber store frustrationer for familierne og for forældrene, der har haft styringen af barnets liv og selvfølgelig gerne vil sikre sig, at den unge får den rette hjælp, når denne træder ind i de voksnes rækker sådan rent lovformeligt.
Fra den 1. januar 2021 har kommunerne fået den her forpligtelse til at iværksætte forberedelsen til overgangen til voksenlivet, når den unge fylder 16 år.
Og det er jo, så man undgår, at de unge ender med at stå med et udækket behov, når de fylder 18 år.
Sådan må det nødvendigvis være.
Man skal have det behov dækket, når man fylder 18 år.
Så vi i Danmarksdemokraterne støtter fuldt ud de intentioner, der er i forslaget om, at unge med et handicap selvfølgelig fortsat skal have den rette hjælp og støtte efter det fyldte 18. år.
Ankestyrelsen har været inde at undersøge overgangen og fandt bl.a. ud af, at det nogle gange halter med at få forberedt overgangen i god tid.
Samtidig konkluderer Ankestyrelsen, at blandt 17 sager, som de har undersøgt, ser de ikke indikationer på, at der ikke er givet tilstrækkelig støtte efter det fyldte 18. år, men at hjælpen i store træk modsvarer den unges behov.
Ligesom forslagsstillerne vil vi i Danmarksdemokraterne gerne være med til at sikre, at unge med handicap fortsat får den rette hjælp og støtte og får mulighed for selvbestemmelse og selvstændighed, når de fylder 18 år.
Derfor arbejder vi også for en fælles beretning, der følger op på den forespørgselsdebat, der var i 2021, hvor der var en bred opbakning til at undersøge konkrete modeller for, præcis hvordan det kan sikres, at unge ikke kommer til at stå uden den rette hjælp og støtte i overgangen til voksenlivet, men også en model for, hvordan den unge kan beholde hjælpen efter børneparagrafferne, indtil den unge har fået bevilling efter voksenparagrafferne, samt en undersøgelse af de økonomiske konsekvenser af modellerne.
Det arbejde kan med fordel bygge videre på Ankestyrelsens undersøgelse.
Vi mener, at det giver god mening med en undersøgelse af, hvem der risikerer at stå uden den rette hjælp og støtte efter det fyldte 18. år, og hvordan overgangen eventuelt kan forbedres for den gruppe, før konkrete forsøg med automatisk videreførelse af børnebestemmelserne efter det fyldte 18. år rulles ud i kommunerne.
Vi i Danmarksdemokraterne mener helt grundlæggende, at vi skal sikre, at vi sætter borgeren og ikke systemet i centrum.
Det vil være pejlemærket for alt, hvad vi gør i socialpolitikken.
Som også nævnt ved behandlingen af det tidligere forslag i dag, B 54, skylder regeringen fortsat et klart svar på, hvornår man vil indkalde til forhandlinger om det specialiserede socialområde.
Forslagene, som vi behandler i Folketingssalen i dag, bevidner helt tydeligt, at der fortsat er meget at gøre for at sikre mennesker med handicap en ordentlig behandling og indsats.
Og igen tak til SF for at rejse den her vigtige problemstilling.