runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-19:
I dag er i forvaltningsloven jo sådan, at man kan få aktindsigt, medmindre anmodningen er retsstridig.
Der stilles så et nyt ord op ved siden af »retsstridig«, nemlig »chikanøst«.
Der er det selvfølgelig klart, at vi må have uddybet, hvad det er for en udvidelse af afslagsmulighederne.
Jeg tror, der er mange borgere derude, der kunne betragte sådan en almindelig udveksling her i Folketingssalen som grænsende til det chikanøse, men det gør vi jo ikke, fordi vi er vant til den jargon og vi er vant til, at det er sådan, debatten er.
Tilsvarende er det, når vi taler om ansattes tryghed: Hvad er det?
Skal man være bange for at tage sin cykel og køre hjem om aftenen, eller skal der meget mindre til, før vi er der, hvor man kan tale om ansattes tryghed?
Så det er jo fuldstændig, ligesom da vi havde debatten om koranloven, en afklaring af, hvad vi forstår ved de her ord.
Og det er jo derfor, vi har udvalgsbehandlingen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Er det, som ordføreren foreslår, en høring, som vi havde under koranlovforslaget, hvor vi kan få præciseret alle de her ting, eller hvor er det, den her tvivl, som har fået mange ordførere til at ønske bedre oplysning, skal afklares?
Hvor får vi det henne?
Kunne det f.eks. være en høring, som ordføreren kunne foreslå?
Et andet spørgsmål går på, at ordføreren snakker om den her balance: Hvad kunne tippe balancen?
Altså, er f.eks. det her med, at journalister og forskere ikke kan få adgang, noget, der tipper balancen?
Eller er det det her med, at det f.eks. også gælder sager på Barbara Berthelsen-niveau?
Er det noget, der kunne tippe balancen?
Eller hvad er det, der kan tippe balancen?
For udfordringen er jo, tænker jeg, netop det her med, at Dansk Folkeparti typisk er et parti, i hvert fald i forhold til koranlovdebatten, der stod skarpt på vores demokratiske principper.
Og der er det her med, at hvis borgerne ikke har viden om magten, og hvordan vi forvalter magten, så har vi ikke rigtig et demokrati, der kan træffe legitime beslutninger, fordi borgerne ikke har den tilstrækkelige viden om det.
Det vil sige, at der er masser af sager, som aldrig ville være kommet for dagens lys.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-19:
Det er jo en mulighed, der er for god til at lade passere uden videre: Tænk, at man med den radikale velsignelse kan vise, at man ikke er populist, ved blot at eksponere noget usikkerhed.
Jamen altså, man kan jo på den måde skrive sig ind i historiebøgerne med et brandesiansk eftertryk.
Det vil jeg så prøve.
Det er egentlig ikke, fordi jeg er bange for at blive kaldt populist – jeg er blevet kaldt både det og også det, der er værre – men fordi der altid, når det handler om borgernes frihedsrettigheder, er grund til refleksion og overvejelse.
I sin egentlige udformning er det her lovforslag jo ganske enkelt.
Der er to paragraffer, så blot i forhold til de tidligere sager, vi har behandlet her, burde det jo være tilgængeligt og overskueligt.
Og er det så et pres, når regeringen vælger at komme vores gode offentligt ansatte, hvad enten det er sygeplejersker eller politibetjente, til hjælp ved at sige, at så indsnævrer man mulighederne for aktindsigt?
Ja, sådan formelt set er det jo. Andet er der jo ingen grund til at foregøgle: Begrænser man adgang til information, er det jo en indsnævring af friheden.
Spørgsmålet er så, om den afvejning, regeringen har lagt frem med det her lovforslag, kan retfærdiggøres.
Vi har behov for, at samfundet ud fra de omstændigheder, der nu er os givet, om vi kan lide dem eller ej, fungerer.
Vores opfattelse i Dansk Folkeparti er, at regeringen i hvert fald med det her forslag har ramt skiven.
Med den dartkyndige kan vi jo så diskutere, hvor tæt på den røde plet i midten vi er.
Men det er det, tror jeg, som udvalgsbehandlingen jo, som hver eneste gang vi taler om vores grundlæggende frihedsrettigheder, så må vise.
Jeg minder om, at da vi stemte indskrænkningen i forhold til religionskritik igennem – det, nogle kalder for koranloven, selv om den jo er langt bredere i sin anvendelse end lige over for Koranen – var det jo også netop i udvalgsbehandlingen, at vi fik en præcisering i form af de spørgsmål, vi stillede, og de svar, vi nogle gange fik.
Så min forventning er, at når ministeren om et øjeblik går på talerstolen, vil det ikke være en tale, der handler om, at man skal give et svar i dag, men forhåbentlig ligesom andre gange, når det handler om afbalancering af vores frihedsrettigheder, en tale om en forståelse for, at man kan være i tvivl, også selv om det så skulle være et sandhedsbevis for, at man ikke samtidig kan være populist.
Så med de ord vil jeg sige, at Dansk Folkeparti går ind i det her arbejde med en dyb seriøsitet, og at vi deler den bekymring, som regeringen har i forhold til mange af vores offentligt ansatte, som bliver virkelig dårligt behandlet, mens de gør det, som de faktisk er ansat til.
Det er vi jo nødt til at reagere på.
Men vi kan ikke tillade os, som regeringen gjorde med koranloven, at overreagere, for det vil kompromittere den ret, alle vi andre har, til at vide, hvad det er, der foregår i den offentlige sektor.
Jeg tror, at vi i arbejdet her i udvalget vil kunne finde et snit, hvor man når begge formål.
Det er i hvert fald vores intention.
Tak, formand.
Zenia Stampe (RV), 2024-03-19:
Jeg står her og eksponerer min usikkerhed og min tvivl.
Det synes jeg ærlig talt ikke er særlig populistisk.
Populister eksponerer aldrig deres tvivl.
De ved, præcis hvad de mener, og hvis fakta ikke stemmer overens med, hvad de mener, lyver de og finder på noget.
Jeg står her og siger: Jeg har svært ved at finde ud af, hvad der er op og ned i det her.
Det er jeg ikke den eneste der siger, og derfor tør jeg godt eksponere min tvivl og min usikkerhed, for det er der rigtig mange andre, der har gjort i høringssvarene.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at vi kunne have et samarbejde om at sikre, at det her rammer rigtigt.
Vi er ikke ude på at skabe usikkerhed for landets betjente eller sygeplejersker.
Vi vil gerne det her.
Så hjælp os i stedet for at drille os.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Nu synes jeg faktisk, at det er spørgeren selv, der er en smule populistisk.
Man vil rigtig gerne være med til at løse problemerne.
Nu har vi så et forslag om en konkret lovgivning, der faktisk kan gøre rigtig meget for de her mennesker, og så siger man, at man ikke rigtig helt ved det, for uha, man er ikke sikker på, at det føles rigtig godt i maven at stemme for det her forslag.
Altså, det er jo sådan, som lovforslaget ligger nu, at hvis en borger f.eks. tidligere har chikaneret en politibetjent og dennes familie og så efterfølgende søger aktindsigt i en anden betjents navn, kunne man jo godt forvente, at det måske var, fordi man gerne ville chikanere en politibetjent.
Det er det, som det her handler om: at beskytte.
Derfor skal jeg bare forstå, om det er, fordi man i Radikale Venstre ikke sådan er helt sikker på, hvad lovforslaget indeholder, at man ikke stemmer, eller at man sådan set bare ikke har nogen forslag til, hvordan man skal beskytte de her personer.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Altså, i lovforslaget bliver det jo defineret sådan, at det er en subjektiv vurdering.
Så vi har faktisk ikke brug for nogen definition, for det handler bare om forskellige folks følelser, og det er jo det, der skaber en meget, meget usikker retssituation, som er uværdig for et demokratisk samfund.
Det er derfor, jeg mener, vi bør kigge på det, måske med den høring, som ordføreren måske vil forholde sig til om ordføreren vil foreslå.
Der er også noget andet, jeg synes det er vigtigt lige at få nævnt, men jeg kan ikke nå det på 5 sekunder, så vi må springe videre.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-19:
Nu bliver der snakket meget om, om man ikke bare kan anonymisere navnet.
Altså, i forhold til de tre sager, som jeg refererede til før, var det i den første sag jo netop et spørgsmål om, at man ønskede medarbejderens navn udleveret, i den anden sag var der ikke grundlag for at tilbageholde de pågældende læreres navne, og i den tredje sag var der tale om, at man ikke ville have udleveret navn og stilling på to medarbejdere i ministeriet.
Det er bare for at høre, om ministeren vil bekræfte, at det jo sådan set er det, vi vil give mulighed for, netop at man kan anonymisere navnet, fjerne navnet, så folk ikke kan identificere ansatte i den offentlige sektor, hvis man frygter, at de vil chikanere dem.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Jeg er næsten nødt til en gang imellem at kigge op på afstemningstavlen, for der må jo være et eller andet, som Folketingets formand, hr. Søren Gade, har misforstået.
For det er åbenbart slet ikke sådan, at vi skal lade os retlede af, hvad der sker i et demokratisk organ som Folketinget, og hvad der sker i et demokratisk organ som regionsrådet eller i de enkelte kommunalbestyrelser – nej, vi skal følge en folkeafstemning.
Jeg har boet i Aalborg hele mit liv, men jeg er da aldrig nogen sinde blevet inviteret til at give min mening om det.
Det var de måske, fordi Storebæltsforbindelsen, da den blev etableret i 1989, havde 59 pct. af danskerne imod sig.
Havde man fulgt en folkeafstemning der, havde man holdt i kø ved Nyborg og Korsør, hvad man heldigvis ikke gør i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Tak for talen.
Ordføreren talte om alle de her høje herrer og kvinder, som går ind for det her projekt, såsom politikere, byrådsmedlemmer og regionsrådsmedlemmer og borgmestre osv., men hvad med befolkningen, ordfører?
Hvad viste f.eks. den undersøgelse, som Jysk Analyse lavede i juni 2023 om befolkningens støtte til en tredje Limfjordsforbindelse over Egholm?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Der er det gode ved fru Theresa Scavenius' spørgsmål, at hun selv svarer på dem undervejs.
Er det her linjen i Venstre? spørges der, og så får vi at vide, at det er linjen i Venstre.
Men nej, det synes jeg bestemt ikke det er.
Når jeg kigger på det forslag, som Venstres trafikminister har fremlagt, skal jeg da lige love for, at der er taget hensyn til andet end lige asfalt.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
For det er jo det, der står direkte, altså at hvis Vejdirektoratet vurderer, at der er nogle interesser, der ikke bliver ledt over i andre instanser, og det er i øvrigt også i forhold til museumsloven, og det kan også være i forhold til folkesundhed, miljø og klima osv., så er det ikke relevante hensyn.
Det vil sige, at generelle samfundshensyn ikke skal vægte højere end Vejdirektoratets økonomiske hensyn.
Er det linjen i Venstre?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Der bliver spurgt om, om jeg er klar over, at de partier, som har indgået de pågældende trafikaftaler, er klar over, at Vejdirektoratet var myndighed på det her projekt.
I dag er det sådan, og det har spørgeren fuldstændig ret i, at bygherren, om jeg så må sige, er Vejdirektoratet.
Jeg kan ikke svare for andre partier, der har underskrevet det pågældende.
Det må spørgeren spørge dem om, men jeg kan i hvert fald sige fra Venstres side, at vi er utrolig godt tilfredse med det her gennemarbejdede arbejde, som vi her har foran os.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
I forhold til den befolkning, som ordføreren ikke regner for noget, har jeg ikke set et flertal i en eneste undersøgelse i Aalborg for at få en tredje Limfjordsforbindelse over Egholm.
Jeg har for øvrigt heller aldrig holdt i kø i den tunnel.
Jeg ved godt, der er nogle køer på nogle ganske få tidspunkter af døgnet, men synes ordføreren ikke alligevel, at det er værd at bemærke, at der ikke er noget flertal i befolkningen i Aalborg og i Nordjylland, der vil have den her Limfjordsforbindelse?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Hvis man forestiller sig den mulighed, at man udskyder projektet yderligere eller lader være med at lave noget, så vil der jo efter al sandsynlighed stadig væk være en stigning i den transport, der er.
Og når der er en stigning i transporten, vil der også være en miljøpåvirkning.
Der vil måske være flere biler, der holder i kø, og det vil sige, at der vil være mere unødig partikelforurening og mere brændstof, der bliver brugt unødigt.
Der vil være en masse negative konsekvenser af det, og det er ikke sådan, at der bliver mindre dækafslid, der ryger af vejbanen, fordi man holder i kø i Aalborg Øst i stedet for at køre uden om Aalborg og dermed sikre, at der er plads til busser og cyklisme inde i byen.
Sascha Faxe (ALT), 2024-03-19:
Tak for rosen.
Jeg tænker, det er en sag, vi kæmper sammen.
Nu blev drikkevand nævnt, men det handler jo også om truede arter, asbestforurening osv.
Hvis vi kigger på, at det er 9 mia. kr., vi kommer til at bruge, og at det, som jeg har læst det, kun samfundsmæssigt er en forrentning på 3,5 pct., så projektet derfor går i nul, så kan man se, at vi måske står forskelligt.
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Jeg er helt klar over, at alderen begynder at tynge, og det skal jeg selvfølgelig beklage.
Jeg prøver dog at holde mig skarp på miljø- og klimaspørgsmål og ikke mindst takket være dygtige kollegaer som fru Sascha Faxe, som jo virkelig er god til at lægge pres her.
I forhold til det med forurening fra bildæk og andet, og at det kommer fra vejen og ned, så er der noget opsamling, der gør, at man får ledt vandet et sted hen, hvor man kan håndtere den forurening, så det ikke går ud over drikkevandet.
Så jeg synes sådan set, man tager behørige hensyn, og jeg synes, vi skal være stolte i Danmark af, at når vi laver infrastruktur, viser det sig gang på gang, at vi laver det så godt, at der faktisk efterfølgende kan ende med at være bedre biodiversitet og bedre miljøforhold.
Det skal vi være stolte af.
Sascha Faxe (ALT), 2024-03-19:
Nu er fødselsår blevet nævnt et par gange.
Så selv om det i nogle sammenhænge er en fordel at have vores alder, tænker jeg, at der måske lige her er grund til at gå lidt mere ind i den nye tid.
For i rapportens sammenfatning bliver der bl.a. nævnt fire nye rapporter om vand og om, hvad det vil have af betydning for drikkevandet.
Hvad gør det af indtryk på ordføreren, og hvad tænker man i forhold til det?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Ordføreren refererer til det her med, at der ligger nogle politiske aftaler bag det her, og det vil sige, at alle de partier, der har stemt for dem, skal stemme for det her lovforslag i forhold til den politiske praksis her i Folketinget, og det er jo rigtigt.
Spørgsmålet er bare, om alle de partier også har accepteret, at det er Vejdirektoratet, som de facto skal være miljømyndighed her.
For for mig at se handler det her lovforslag ikke om at være for eller imod en motorvej, hvad ordføreren får det til at lyde som om.
Det her handler om hvordan og med hvilke omkostninger.
Er der andre hensyn i det her land end en motorvej?
Og i det her lovforslag viser det sig, at det er Vejdirektoratet, der skal være den centrale myndighed, som har beføjelser over alle andre myndigheder og endda kommunerne.
Det ser jeg som en magtforskydning, hvor man giver beføjelser til Vejdirektoratet, som jo ikke har den faglige myndighed til at kunne lave alle de dispensationer og afværgeforanstaltninger og underrette EU osv. osv., hvilket er en del af lovforslaget, i forhold til at det overhovedet på nogen måde kan siges at være i overenstemmelse med nogen miljøhensyn, hvor jeg er sikker på der stadig væk er mange, der vil være meget kritiske.
Men selv hvis man lavede alle foranstaltninger, er pointen jo, hvem der skal forestå de ting.
Så spørgsmålet er, hvem der politisk har accepteret det?
Sascha Faxe (ALT), 2024-03-19:
Det sidste, som ordføreren sagde, var, at undersøgelsen ikke er færdig – nej, okay, så har jeg misforstået det.
Så går vi en anden vej.
Det er jo ikke, fordi jeg forsøger at mistænkeliggøre ordføreren i forhold til det her.
Jeg prøver bare at finde ud af, hvordan vægtningen er, altså hvad der vægter højest.
Før blev det med de 5 minutter nævnt, og det er der belæg for at sige.
Jeg har tidligere talt om drikkevandet med en anden ordfører.
Så det, jeg prøver at finde ud af, er, hvad der vægter højest her.
Altså, jeg er også fra landet.
Så hvad vægter højest – er det transporten, eller er det vores fælles livsgrundlag, nemlig miljøet?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Her må jeg igen sige, at man lægger fakta til grund, som bare ikke er korrekt.
Myndighederne har undersøgt 33 områder for asbest, og der har været sendt dykkere ned i Limfjorden for at undersøge det.
Det har resulteret i, og jeg citerer: Ingen fund af asbest og PFAS på Limfjordens havbund.
Så det er altså bare ikke korrekt, og jeg må desværre sige, at der er sådan en udbredt tendens til, at man mistænkeliggør alle.
Man mistænkeliggør myndighederne, og man mistænkeliggør politikerne for at have falske lodder i vægtskålen.
Jeg vil bare sige, at jeg er født i Nørresundby og er opvokset i Lindholm, og jeg har boet hele mit liv i Aalborg.
Hvorfor skulle jeg dog vælge en løsning, der var dårlig?
Hvorfor skulle jeg dog skjule nogle omstændigheder omkring det her?
Det har jeg jo overhovedet ingen grund til.
Sascha Faxe (ALT), 2024-03-19:
Tak for ordet.
Jeg vil nok starte med at sige, at i vores optik er alternativet til mere ødelæggelse ikke at rive eksisterende broer ned, som ordføreren foreslår.
Det tror jeg vil give et rimelig stort miljøproblem.
Anlægget af en tredje Limfjordsforbindelse over Egholm kræver, at man graver igennem adskillige asbestdepoter.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Man kunne sagtens forestille sig det, for det har jo været en blandt tre løsninger, som de, der havde forstand på det, fravalgte.
Det ville jo altså også være en løsning, der ville medføre, at trafikken skulle igennem Dall, Scheelsminde, Gug, Vejgård, Øster Sundby, Rørdal, Nørresundby og Nørre Uttrup.
Og jeg skal lige hilse og sige, at dér er der boliger, der skal væltes, og dér er der eksisterende boliger, der bliver klinet op ad den her motorvej, når man nu taler om hensynet til naboer.
Så nej, jeg kan ikke forestille mig anden løsning.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-19:
Tak for det.
Så kan jeg jo også godt lytte mig til, at ordføreren nævner børnebørnene: Jeg glæder mig til, at mine børnebørn eller ordførerens børnebørn skal være med til at klippe den snor.
Samtidig lytter jeg mig også til, at ordføreren ikke kan se andre billigere og måske mere skånsomme alternativer, når vi lige har snakket om CO 2 -udslip.
Så vil jeg gerne hjælpe ordføreren lidt på vej: Kunne man forestille sig, at et tredje rør kunne være et alternativ og et mere skånsomt alternativ i forhold til en motorvej?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Jeg synes, det taler for sig selv, at spørgeren aldrig nogen sinde har holdt i kø.
Det er måske, fordi spørgeren ikke har haft et arbejde nord eller syd for fjorden.
I forhold til opinionsundesøgelserne blev den sidste, så vidt jeg husker, lavet på basis af 500 mennesker.
Det var ikke 500 mennesker, der krydsede fjorden; det havde man jo ikke sikret sig.
Vi har et repræsentativt demokrati, og det holder vi fast ved.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-19:
Tak for det.
Jeg har læst mig til, at 1 pct. af Danmarks samlede CO 2 -udslip vil ske i anlægsfasen.
Jeg vil spørge, om det slet ikke gør indtryk på ordføreren, at vi mister et vigtigt erhverv derovre i forhold til turisme.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Jeg har ikke andre løsninger til Limfjordskrydsningsproblemet her.
Spørgeren har da fuldstændig ret i, at vi får mere og mere trafik, og det er nok også derfor, at samfundet udvikler sig.
Vi kan jo godt sætte en stopper for det, og vi kan også rage Storebæltsbroen ned og indsætte færger dér.
Jeg tror ikke, det vil fremme økonomien her i Danmark.
Så det her er et eksempel på et projekt, som vi er nødt til at gennemføre, hvis vi overhovedet skal have fremdrift i Nordjylland i fremtiden.
Christina Olumeko (ALT), 2024-03-19:
Når vi kigger på, hvad vi ellers har af erfaringer, når vi udbygger motorveje og andre store vejnet, sker der typisk det over år, at der kommer yderligere biltrafik, fordi yderligere veje giver yderligere biltrafik.
Altså, kan vi stå i samme situation om flere år ude i fremtiden?
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om Venstre kan se andre løsninger på det problem, som jeg ser Venstre har, nemlig ønsket om at aflaste motorvejsforbindelsen.
Kunne der være andre løsninger, f.eks. roadpricing, eller andre typer værktøjer?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Det er jo ikke noget, vi laver for at finde 5 minutter her.
Det er noget, vi laver for at flytte 24 pct. af trafikken fra tunnellen og broen og aflaste trafikken, så bilerne ikke holder i kø og CO 2 -forurener på motorvejene.
Jeg ved såmænd ikke, hvor spørgeren har fået de 5 minutter fra.
Det er jo ikke 5 minutter.
Om det så var 5 minutter, har vi da i den grad brug for en aflastning af de eksisterende forbindelser.
Christina Olumeko (ALT), 2024-03-19:
Tak for ordet.
5 minutter er den tidsmæssige besparelse, som Vejdirektoratet forventer bilisterne kan spare ved den her nye linjeføring.
Mener ordføreren, at det er værd at bruge 9 mia. kr. og ca. en halv million ton CO 2 foruden alle de andre miljømæssige konsekvenser i forsøget på at bygge den her motorvej?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Det var CO 2 -udslippet, der i hvert fald først blev spurgt om, og der må jeg sige, at det da er fuldstændig rigtigt.
Der bliver da CO 2 -udslip på grund af den her forbindelse, både i byggefasen og i driftsfasen, men det ændrer jo ikke på, at der er behov for det; der er behov for forbindelsen.
Så kan vi godt sidde og sige, at det var træls med det CO 2 .
Skal vi så bygge et andet sted?
Udløser det så ikke tilsvarende CO 2 ?
Det er jeg nu altså alvorlig bange for.
Alle projekter udleder CO 2 , og jeg har da i hvert fald bemærket, at i det, der er beskrevet fra transportministerens side, vil man i selve udbuddet, når folk skal give bud på udførelsen af det her og virksomhederne skal give bud på det, gøre det til et konkurrenceparameter – et blandt mange – hvor lidt CO 2 man kan udlede og dermed også, hvor meget man kan spare.
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Det ændrer bare ikke ved, at de arealer, man havde reserveret til at lave en udvidelse i øst, har man ligesom droppet reservationen på.
Så hvis man vil starte forfra med en linjeføring øst om, vil man stå uden arealer.
Derfor er det lidt et urealistisk forslag, og det vil betyde, at de mennesker, der holder i kø eller risikerer at miste deres arbejde på grund af trængselsproblemer, så skulle vente yderligere længe, og det er ikke rimeligt.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-19:
Er ordføreren af den opfattelse, at der slet intet er sket siden 2014 i forhold til vores vurdering af klimabelastning, miljøbelastning og alle de øvrige faktorer, der har været nævnt, som kunne gøre, at man ville være bedre tjent med at træffe en anden beslutning i 2024, end man gjorde i 2014 – med det klare resultat, at så er man nødt til at gøre nogle ting om i forhold til det, der er?
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Tak, og tak for talen.
Nu siger ordføreren, at det er en glædens dag.
Jeg synes, ordføreren også skulle anerkende, at det godt kan gå hen at blive en sorgens dag for rigtig, rigtig mange mennesker.
Og når ordføreren siger, at den mindste smule tvivl er undersøgt, synes ordføreren så, at det er at undersøge den mindste smule tvivl, når den store, store høring, der har været på baggrund af miljøbeskrivelsen og er blevet sammenfattet, først er landet i vores postkasse for 5 dage siden?
Det er altså 177 siders sammenfatning af høring med massevis af kritik af projektet, af anlæggelsen, af habitatsoverskridelserne, af direktivoverskridelserne osv.
Synes ordføreren virkelig, at man har undersøgt den mindste tvivl, når vi har 5 dage til at læse 177 siders kritik og fire nye rapporter om vand?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Lovforslaget er undersøgt til bunds, og det, jeg lægger til grund, er, at man fremsætter det her ud fra den forudsætning, at tingene er undersøgt.
Hvad der så kan opstå i fremtiden, må vi tage i den rækkefølge, det kommer.
Og opstår der noget, tager vi hånd om det, heldigvis.