runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2017-12-22:
Jeg vil gerne have lov til at sige tak for udfordringen, for jeg synes, at uanset om man er en burgøjser oppe på Strandvejen, eller om man er en kontanthjælpsmodtager på Nørrebro, eller hvor man nu bor henne i København, er det vigtigt, at man gør sig nogle overvejelser.
For man har alle sammen stemmeret, og jeg synes, at dem, der må have dårligst smag i munden, er dem, der har valgt de politikere ind, som ganske uhæmmet på det område, som ordføreren kaldte det moralske område, tillader sig at blive ved med at stramme og stramme.
Det er jo sådan set dem, der har givet mandatet til Dansk Folkeparti til at give los og også til Venstre til bare at acceptere det.
Og derfor skal vi selvfølgelig bede alle om at tænke sig grundigt om. Når det er sagt, tænker jeg også, at der er mange genveje til det – altså, jeg besøger tit Stop Madspild Silkeborg, og de gør to ting: De sørger for, at man ikke smider en masse gode fødevarer, også sunde fødevarer, ud, og de hjælper folk, der har det enormt svært økonomisk – på én gang.
Men kan vi gøre det alene ved et privat initiativ?
Er vi ikke også nødt til at sige, at vi må tage nogle politiske initiativer, som flytter tingene, sådan at vi ikke kun reflekterer over det, men også laver nogle egentlige politiske ændringer?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jo, det er jeg helt enig i.
Det, jeg mener, er, at Folketinget skal lave rammerne, for at befolkningen lettere kan agere.
Og det er selvfølgelig for at få folk til at købe mindre af det.
Samtidig synes jeg det er vigtigt, at vi for alvor snart begynder at tage en helt grundlæggende diskussion her i Folketinget om, hvordan det er, vi gerne vil have vores fremtidige samfund til at se ud, hvor vi tager klimaet alvorligt.
Og det synes jeg ikke vi gør i dag.
Christian Juhl (EL), 2017-12-22:
Dengang vi diskuterede det, blev det afvist af regeringspartierne, for det fyldte alt for meget, og det var for bøvlet at lave den vurdering.
Og da tænkte jeg: Hvordan kan vi få den største lov, altså finansloven, evalueret, i forhold til om den gavner eller skader 2030-målene?
For det kunne være rigtig, rigtig interessant.
Der kunne være et lille afsnit under hvert hovedafsnit, hvor der stod, at dette godt nok ville have nogle skadelige virkninger der og der osv.
Har ordføreren nogen ideer til, hvordan vi kunne komme videre med det?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Ja, altså, det er jo der, hvor vi – og nu bliver vi meget konkrete – kan diskutere Finansministeriets regnemodeller.
Vi har jo bedt om, om vi f.eks. kunne få klimaberegnet regeringens finanslov, og det kan vi ikke.
I Alternativet har vi prøvet at måle vores egen finanslov ud fra tre forskellige bundlinjer, netop både den økonomiske, den miljømæssige og den sociale.
Og så har vi også prøvet den her gang at tage den ligestillingsmæssige bundlinje med for at se, hvilken påvirkning det har.
Vi vil jo rigtig gerne arbejde for, at der kommer nogle helt generelle instrumenter, som alle kan bruge, og der mangler vi simpelt hen værktøjer i dag.
Der har vi jo heldigvis blandt et flertal i Finansudvalget nu pålagt regeringen at arbejde videre med, hvordan man i hvert fald kunne se på, at den sociale bundlinje bliver regnet med i Finansministeriets regnemodeller.
Så det er noget, vi helt klart kommer til at fortsætte.
Peter Juel Jensen (V), 2017-12-22:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål på baggrund af det spørgsmål, som hr. Jacob Mark stillede, for det lød på ordførerens svar til hr. Jacob Mark, som om man havde sparet på folkeskolen for at give flere penge til de frie skoler.
Kunne ordføreren ikke lige fortælle os og alle dem, der sidder og lytter med, hvad koblingsprocenten er.
Altså, når en folkeskoleelev får hundrede kroner, hvor mange af de penge får en elev på de frie skoler så?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Nu er jeg ikke ekspert på folkeskoleområdet.
Det, jeg jo ved, er, at der sådan set er blevet sparet på det offentlige område, herunder folkeskoleområdet, herunder på hele uddannelsesområdet igennem flere år.
Procenten i forhold til de frie skoler, sådan som jeg husker regeringens forslag, som vi jo som udgangspunkt er enige i, er 76 – fra 75 pct. sidste år, sådan som jeg husker det.
Peter Juel Jensen (V), 2017-12-22:
Ja, det er netop rigtigt.
Altså hver gang en elev i en folkeskole får 100 pct., får en elev i de frie skoler 76 pct. af det.
Det vil så sige, at hvis der bliver sparet på folkeskolen, bliver der faktisk også sparet på de frie skoler, fordi regnestykket hænger jo sammen.
Se, jeg har et meget, meget varmt hjerte for folkeskolen, men jeg mener bare, at vi skal føre en reel politisk debat, og det troede jeg faktisk også var et mål for Alternativet.
Så hvis man ikke ved noget om tingene, bør man måske ikke konkludere så skarpt, som ordføreren gjorde.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Nu synes jeg jo sådan set lige, at jeg sagde tallet.
Jeg tror også, jeg kan sige, at første gang, regeringen satte det op, var det fra 71 til 75 pct. sidste år og så til 76 pct. nu.
Det er jo fuldstændig rigtigt med procentregningen: Når der bliver færre penge til folkeskoleområdet, er der også forholdsmæssigt færre penge til privatskoleområdet.
Men pengene er dog blevet øget med 5 pct. siden 2015 – det er ordføreren vel enig i?
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Det Radikale Venstre har ikke noget ønske om at skære i SU'en.
Det er ikke noget, der indgår i hverken vores finanslovsforslag eller vores 2025-plan, og ikke noget, der er et politisk ønske, overhovedet.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Nej, her synes jeg virkelig Alternativet giver udtryk for en meget dogmatisk, nærmest religiøs tilgang til klimaspørgsmålet, nemlig at man ikke må være med til nogen tiltag overhovedet, som giver øget CO2-udslip.
Man kan simpelt hen ikke få et samfund til at fungere, hvis man aldrig må bygge en vej, som er nødvendig for, at borgerne kan få hverdagen til at fungere.
Vi synes, det er vigtigt, at regeringen holder fast i de samlede ambitioner på klimaområdet, men det bliver altså ikke sådan, at vi dogmatisk siger nej til alle initiativer, som kan medføre en lille smule øget CO2-udslip.
Det skal opvejes af andre initiativer, som trækker i den anden retning, men vi må altså have en pragmatisk tilgang til det, hvor vi kigger på det fra projekt til projekt og har de overordnede sigtelinjer fastlagt.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg er lidt overrasket over, at ordføreren ikke er i stand til at svare på det om miljøspørgsmålene
Men nu vil jeg så prøve at stille et økonomispørgsmål, i et håb om at ordføreren kan svare her.
Af regeringens udspil til skattereform fremgår det, at den skal finansieres ved, at der i 2025 kan hentes 5,2 mia. kr. gennem justeringer af overførselsområdet, som det hedder.
Jeg er interesseret i at få et indblik i, hvad der egentlig ligger heri, og jeg vil også gerne høre ordføreren, om ordføreren kan garantere, at det betyder, at der ikke skæres i dagpengemodtagernes ydelser.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Det er sådan, at vi har en aftale om rammerne, men den aftale blev ikke indgået, sådan at den også var en forligsaftale om økonomien på erhvervsskolerne.
I givet fald ville forliget jo være sprængt for flere år siden.
Når jeg tog de tal frem om den reelle samlede økonomiforskel, hvis man tager udgiftsopfølgning tre, altså ved udgangen af 2017 og det, der er budgetteret for næste år, så er der samlet set en forskel på 4 mio. kr., og så er det bare for at se det billede, som nogle har tegnet af, at der nu nærmest skulle ske massefyringer blandt lærerstaben på de danske erhvervsskoler, i perspektiv.
Der er stort set det samme til rådighed.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg ved jo, at et tema, som har fyldt meget i finanslovsforhandlingerne, er Dansk Folkepartis ønske om, at flygtninge ikke skal integreres.
De skal derimod bo i nogle lejre eller nogle centre, og de voksne skal ikke ud på det danske arbejdsmarked og forsørge sig selv.
Børnene skal ikke gå i folkeskole.
Hverken børn eller voksne skal lære dansk, som jeg forstår Dansk Folkeparti.
Jeg synes jo, at tanken om børn og for den sags skyld voksne, som sidder så længe i centre uden at blive en del af samfundet, er meget, meget uhyggelig.
Jeg ville såmænd gerne høre, hvad Venstres holdning er til den vej.
De sidste mange år har der jo heldigvis været enighed om, at vi skal arbejde målrettet på, at flygtninge, som kommer til Danmark, lærer dansk, og at flygtninge, som kommer til Danmark, kommer ud på arbejdsmarkedet, og at børnene kommer i dansk folkeskole.
Er det stadig Venstres holdning?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Nu synes jeg først, at man skulle stille spørgsmål om Dansk Folkepartis politik til Dansk Folkeparti og spørgsmål om regeringens politik til mig, og derfor skal jeg ikke kommentere på den udlægning af Dansk Folkepartis politik, som der lige kom her.
Jeg skal til gengæld sige, hvad regeringen mener.
Regeringen mener, at vi bør have flere flygtninge og familiesammenførte ud på det danske arbejdsmarked.
Og hvis det bliver langvarigt nok, er det også vigtigt, at man kan klare sig i det danske samfund, herunder at lære dansk.
Men hvis opholdet i Danmark bliver kort og det af forskellige årsager bliver muligt at vende tilbage til det land, man er flygtet fra, så skal der selvfølgelig også være nogle uddannelsesmuligheder, noget træning og andet, der gør, at man evner at vende tilbage til og være med til at genopbygge landet.
Derfor er spørgsmålet selvfølgelig også, hvordan vi giver den bedste pakke, der gør, at hvis der bliver fred i ens hjemland, kan man komme tilbage og blive en aktiv del af genopbygningen der.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-22:
Finansministeren har helt ret i, at vi ved det ikke.
Vi ved ikke, hvor langt opholdet i Danmark bliver, hvis man er flygtet.
Dog er der en klokkeklar erfaring, som siger, at den slags konflikter i snit varer 20 år.
Men netop fordi vi ikke ved det, vil det så sige, at finansministeren på regeringens vegne i dag kan afvise, at regeringen kommer til at bakke op om et forslag, hvor børn, som kommer hertil som flygtninge, nægtes adgang til folkeskolen, hvor mennesker, som har fået asyl i Danmark, nægtes adgang til arbejdsmarkedet, og hvor man ikke lærer hverken børn eller voksne dansk?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Igen virker det, som om fru Johanne Schmidt-Nielsen skulle have været her og diskuteret med Dansk Folkeparti.
Jeg fortæller bare, hvad regeringen vil.
Regeringen vil gerne have, at vi har mulighed for at give mennesker, der er kommet til Danmark, en pakke, der gør, at de er i stand til at klare sig, både hvis de skal være i Danmark i længere tid, og hvis de skal tilbage til deres hjemland.
Hvis de skal være i Danmark og klare sig, skal de kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Så skal de kunne vores sprog.
Så skal de kunne vores kulturværdier og agere i det danske samfund.
Det kræver, at vi giver dem nogle rammer, så de kan gøre det fremadrettet, og det vil vi vedblive med at gøre.
Det meget brugte tal omkring 33 mia. kr., som ikkevestlig indvandring koster Danmark, hænger jo sammen med, at for få flygtninge, for få familiesammenførte er kommet i beskæftigelse.
Det, der er sket på det seneste, er, at flere heldigvis er kommet det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-12-22:
Jeg synes, at det er prisværdigt, at vi kan få så klart et svar, for det, der er udfordringen, når vi taler om de tekniske skoler, er jo præcis, at der har været et politisk ønske – i øvrigt bredt her i salen – om at skabe et kvalitetsløft for de tekniske skoler.
Der har været en fælles anerkendelse af, at der er en udfordring med at tiltrække elever til tekniske skoler, og noget af det handler om, at kvaliteten simpelt hen ikke har været i orden.
Derfor undrer vi os jo som aftalepart i forbindelse med erhvervsskolerne over, at man går ind og skærer i kvaliteten på erhvervsskolerne.
Det er jo udkommet, når enhedsprisen falder.
Så når finansministeren står i sin tale og siger, at det kun er 4 millioner den ene vej og den anden vej, er det jo alt sammen meget fint, men hvis vi har et ønske om, at der skal være flere faglærte i fremtiden, så duer det jo ikke, det her med at enhedsprisen falder.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-22:
Tak for det.
Hvis man læser ned over finansloven, kan man se, at den jo er delt ind i forskellige emner, altså uddannelse, infrastruktur, et bedre skattevæsen, arbejdsmarkedet, styrkelse af den danske kulturarv osv., og så er der øvrige initiativer som det sidste.
Og under øvrige initiativer står der jo så det lidt, der er at finde om indsatserne på det grønne område i den her finanslov.
Nu vil jeg følge op på fru Josephine Focks spørgsmål fra tidligere: Er det virkelig ambitiøst nok, i forhold til at man kigger på Danmark fra udlandet og ser, at det her er den danske regerings finanslov for 2018, og at der er nogle småbitte ting om det under øvrige initiativer?
Skal vi ikke være mere ambitiøse?
Burde det ikke stå som sit eget emne, og burde der ikke være meget større fokus på og flere midler til den grønne omstilling som en del af Danmarks finanslov?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Men det er jo faktisk sådan, at der er en lang række, kan man sige, miljømæssige initiativer, som også står i finansloven – ikke i aftalen med Dansk Folkeparti, men i en aftale, der er lavet bredt ovre hos fødevareministeren, hvor også Alternativet er en del af det flertal, der bakker op om en aftale vedrørende en styrket kemiindsats.
Vi har jo tidligere haft miljø og fødevarer i to forskellige ministerier og haft to forskellige kemiindsatser.
Det står ikke i aftalen med Dansk Folkeparti, for det er en del af de aftaler, som langt flere partier – i min hukommelse alle partier i Folketinget – faktisk bakker op om.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-22:
Jo, men nu taler vi jo om finansloven.
Lad os tage et helt konkret eksempel.
Man kunne i forhold til den her finanslov have valgt at sige: Hvorfor er det, at vi ikke styrker markedet for elbiler i Danmark?
Jeg ved godt, at der er blevet indgået en aftale for nylig, som jo så slet ikke styrker elbilerne, tværtimod styrker det benzin- og dieselbilerne og salget af dem.
Men i Norge, vores nabo, solgte man i juni måned i år 4.000 elbiler, og i Danmark solgte man 79, og måneden før det solgte man 9 i Danmark.
Altså, det er bare for at sige, at vi jo slet ikke rykker.
Vi kunne virkelig lade os inspirere af et land som Norge, som endda er et olieland.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Hvis vi endelig skal tage bilområdet, vil jeg sige, at vi jo har lavet en mere lempelig indfasning af registreringsafgiften, dengang bilsalget på elbilmarkedet helt stoppede.
Og i forhold til biler generelt har vi gjort det, at vi har prioriteret biler, der kører langt på en liter brændstof.
Det betyder, at f.eks. hybridbiler med den aftale, der blev indgået, bliver markant billigere.
Det er stadig væk svært helt at konkurrere med almindelige, traditionelle biler, for du skal trods alt lægge to motorer ind, og batterisystemet er et meget dyrt system at have.
Men heldigvis ved vi, at rigtig mange bilvirksomheder forsker i at gøre prisen på hybridbiler billigere, og når det sker, slår det ekstra meget igennem i Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Mange tak til finansministeren.
Jeg vil gerne kvittere for det gode samarbejde og de gode samtaler, der har været under finanslovsforhandlingerne.
Regeringen har jo ansvaret for justitsområdet i Grønland, og fra Inuit Ataqatigiits side er vi meget optaget af at sikre retssikkerhed i Grønland.
Derfor er det også dybt bekymrende, når vi snakker med Grønlands politi og politiforeningen i Grønland og de fortæller, at politiets radiokommunikationsudstyr er dybt forældet.
Da jeg talte med regeringen sidste år i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, anerkendte man jo sådan set også, at man er nødt til at udskifte udstyret i Grønland.
Det er jo sådan, at vi har et andet udstyr end det, man har i Danmark, hvor man har et mere moderne udstyr i dansk politi.
For at illustrere situationen kunne man forestille sig, at en grønlandsk politibetjent lå allernederst i bunken i et masseslagsmål og er nødt til at tilkalde forstærkning på sin egen telefon, og det illustrerer egentlig, hvor absurd den her situation er, og hvor svært det kan være at sikre en ordentlig retssikkerhed.
Så jeg vil gerne høre regeringen: Hvad er alternativet?
Er det ikke at gøre noget i forhold til at sikre, at politiet får opdateret deres radiokommunikationsudstyr?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Fru Aaja Chemnitz Larsen har løftet problemstillingen ganske ofte, når vi har haft drøftelser af forskellig karakter, og jeg anerkender også, at der kan være en problemstilling.
Når vi ikke går ind og siger, at vi gør lige præcis sådan her og sådan her, er det i respekt for den normale samarbejdspraksis, vi har, og det gode samarbejde, vi har, med selvstyret i Grønland, nemlig at vi, når vi kommer med sådan et initiativ som de yderligere 40 millioner, som vi afsætter med finansloven til at styrke retsområdet i Grønland, har en dialog med det grønlandske selvstyre om, hvordan vi skal prioritere midlerne.
Det forventer jeg naturligvis justitsministeren vil gennemføre først i det nye år, så vi kan få pengene sat i brug.
Jeg mener, at der er flere områder, der godt kunne trænge til et løft.
Vi har heldigvis konkret taget hul på spørgsmålet om efteruddannelse af fængselsbetjente med finansaftalen, men der kunne være andre områder, der også trængte til et løft.
Det gør vi i fællesskab sammen med det grønlandske selvstyre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Derfor synes jeg også, at det er rigtig positivt, at regeringen har givet udtryk for, at de penge ikke skal tages fra de 40 mio. kr., fordi så vil pengene egentlig allerede være brugt der på det.
Som vi hørte tidligere i debatten, vil mange af de her penge jo sådan set gå til landsforsvarerembedet, og finansministeren ved, at man ikke kan bruge pengene to gange, så derfor står vi jo en situation, hvor vi virkelig har behov for, at man ikke kun fokuserer på de her 40 mio. kr., men også kigger derudover, med hensyn til hvad det er, der skal til for at styrke justitsområdet i Grønland.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg var lige fristet til bare at svare ja og så overlade taletiden til senere.
Men så kom jeg til at tænke på, at jeg ikke skal overlade taletiden til andre, hvis jeg nu kan få den selv.
Så jeg vil starte med at sige ja, vi vil få et markant arbejdsudbud med aftalen, men jeg vil bare sige, at for mig er der faktisk andet i skattepolitik end bare arbejdsudbud.
Skat er økonomi, men det er faktisk også holdninger.
Er det rimeligt, at når alle de ting, vi har vedtaget på skatteområdet, er fuldt indfaset i 2022, er der stadig væk ca. 50.000 danskere, der næsten ikke har nogen gevinst ved at komme i arbejde?
Er det rimeligt?
Hvis ikke det er rimeligt, må vi jo gøre noget ved det.
Og det udspil, regeringen lagde på bordet, vil faktisk reducere de ca. 50.000 danskere til ca. 29.000 danskere – altså ikke helt i bund, men godt dernedad.
Det synes jeg er positivt.
Giver det et stort arbejdsudbud?
Nej, ikke nødvendigvis.
Der vil være andre skattetiltag, der vil være langt mere effektive.
Men giver det rimelighed i skattesystemet?
Ja, det gør det.
Det prioriterer jeg også.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Jeg er meget enig i, at skattepolitik handler om politiske holdninger, og jeg er også helt på det rene med, at der jo er to måder, man kan øge arbejdsudbuddet på.
Det ene er at få dem, der allerede arbejder, til at arbejde noget mere.
Det andet er at gøre det lettere for dem, der slet ikke har et arbejde, at komme ind på arbejdsmarkedet.
Og det sidste er vi måske også endnu mere optaget af, fordi det jo giver dobbelt gevinst – både for de mennesker og for samfundet.
Derfor er det også oplagt med et opfølgende spørgsmål, der lyder: Hvor mange ekstra i arbejdsudbuddet regner regeringen cirka med at kunne hive hjem?
For det er jo noget, der betyder noget, både for de mennesker, vi snakker om, og for dansk erhvervsliv og økonomi.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Det er sådan, at skattepolitik og virkningerne af skattepolitik afhænger af, hvor stor en reform ender med at være.
Og jeg tror, at alle folketingsmedlemmer har rigtig mange evner, for ellers sad vi ikke her i Folketinget, men jeg har ikke den evne at se ind i fremtiden.
Så derfor skal jeg afholde mig fra at gætte på størrelsen.
Jeg gætter bare på, at det bliver en reform, der lige præcis gør, at det på den ene side bliver mere attraktivt at spare op, og at der på den anden side sørges for mere rimelighed i skattesystemet ved at sænke skatten for folk med lave indkomster.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Jeg er også rigtig glad for, at finansministeren taler om ret og rimelighed inden for skat – skat er ikke bare teknik, så det er jeg fuldstændig enig i.
Og der ser vi jo nok forskelligt på, hvad der så er rimeligt, fordi vi tilhører forskellige partier.
Da erhvervsministeren skulle fremlægge erhvervspakken her i efteråret, beskrev han det som et kæmpe gennembrud for, at almindelige mennesker nu kunne investere i danske virksomheder.
Som jeg har spurgt om flere gange i løbet af dagens debat – og det er det, jeg vil spørge finansministeren om nu – er der så en rimelighed i, at man bruger en masse penge på at lave en pakke, hvor 90 pct. af befolkningen vil få under 200 kr. ud af det og de 1.000 rigeste vil få næsten 80.000 kr. ud af det?
Det er det, vi har set ud fra den fordelingskurve, der er.
Er det rimeligt?
Er det noget, der kommer almindelige mennesker til gavn?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Det er sådan, at hvis man snævrer den der gruppe ind, de 1.000 rigeste eller 100 rigeste eller 2 rigeste, kan man få en masse meget, meget høje tal.
Jeg kigger egentlig på, hvad virkningen er af det her.
For her er virkningen, at vi får understøttet en lang række virksomheder.
Der er rigtig mange danskere, som har ideer til, hvordan man skal starte en ny virksomhed, en ny produktion, en ny service, men alt for mange af de her ideer kommer kun til skrivebordet derhjemme eller ligger i køkkenskuffen og bliver ikke realiseret.
Og når man spørger de her iværksættere, hvad der er den største barriere for, at de kommer i gang, siger de, at det er mangel på finansiering.
Og ja, vi vurderer, at det mest vil være folk, der har penge og tør satse de penge, de har sparet op, der gør brug af f.eks. det nye investorfradrag.
Men det skader altså ikke dem, der har brug for pengene til en god idé, og derfor er jeg glad for den ordning, vi har lavet.
Jeg var lige ved at tro, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil ville have mig til at huske tallene, men hvis det bare er et spørgsmål, om de stiger eller falder, så falder de med ca. 1.000 kr. pr. elev i de to kategorier, der er i svaret på spørgsmål 73 til hr. Benny Engelbrecht, afgivet her de seneste par dage.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Men jeg taler ikke om investorfradraget, som man med lidt god vilje netop kan se komme sådan nogle til gavn.
Jeg taler om den beskatning på aktier.
Det er ikke dem, det her er henvendt til.
Og det er jo også derfor, vi kan se, at fordelingen er på den her måde.
Det her vil hovedsagelig gå til de C20 indeks-firmaer, som har en kæmpe kapitalophobning i forvejen, og som udbetaler rekordstore udbytter og foretager rekordhøje tilbagekøb af egne aktier.
Så det er jo også derfor, at vi, når vi spørger ind til det, får at vide, at der stort set ikke er nogen jobeffekt af det her.
Men der er heller ikke en effekt i forhold til virksomheder, fordi det er de store, etablerede virksomheder og de investorer, der har pengene, som vil få noget ud af det her.
Derfor spørger jeg igen: Er det rimeligt at bruge så mange penge på noget, som 90 pct. af befolkningen får under 200 kr. ud af?