runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2016-11-18:
Tak for det.
Når man opdager, at lov og virkelighed ikke passer sammen, kan man gøre to ting.
Det var sådan en situation, vi stod i her, hvor en række behandlere, som anvender manipulationsbehandling og manuel behandling af led, jo pludselig var ved at komme i problemer med at gøre noget, de ikke havde lov til.
Det er det, vi nu rydder op i.
Samtidig siger vi til de registrerede alternative behandlere, at de skal have en ansvarsforsikring, sådan at patienter, hvis de skulle komme til skade, kan få erstatning.
Dermed er der jo altså ikke nogen, der kommer i klemme, ved at de alternative behandlere ikke er omfattet af patienterstatningen.
Vi har, som flere andre også har været inde på, bokset en del frem og tilbage med det her, og selv om jeg egentlig synes, at det er lidt underligt, at man skal lovgive om det her i salen, så vil jeg gerne benytte muligheden for at sige tak for det store arbejde, der er lagt i det.
Jeg synes, vi kan være godt tilfredse med den balance, vi har fundet, og dermed vil jeg også gerne sige, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2016-11-18:
Mange tak.
Man kan godt få en deja-vu-oplevelse, hvis man også var her for 10 år siden.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad der er sket med Socialdemokratiet i de 10 år.
For præcis 10 år siden var der en socialdemokrat, der gik op på selv samme talerstol og argumenterede for, at kiropraktorer skulle være en del af vores autoriserede sundhedsvæsen, selv om Sundhedsstyrelsen og mange andre i deres høringssvar sagde, at der ikke var evidens for manipulation, og at man derfor ikke ville anbefale det.
Hvad er der sket i de 10 år?
Har ordføreren fået mere evidens for, at det kun er kiropraktorer, der kan manipulere?
Hvad er det, der gør, at man modsætter sig det, på trods af at vi i de forgangne år har haft det her op til debat utrolig mange gange, og at vi har set på, hvad de gør i andre lande, samt om der er observeret nogle flere skader?
For vi ved jo, at både fysioterapeuter og body-sds'ere faktisk har brugt manipulation eller – som de også kalder det – ledbevægelse i mange år.
Så hvad er det, der er sket i løbet af den tid?
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-18:
Jeg har ikke så meget at tilføje.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-18:
Det er jo altid godt at blive klogere, men vi vil måske også gerne lave nogle ting om.
Men jeg takker selvfølgelig for, at vi – som jeg hører det fra ministeren – kan få en teknisk gennemgang på et eller andet tidspunkt, måske en mindre travl tid end lige nu.
Men jeg vil i hvert fald prøve at få formuleret et eller andet til ministeren, og ellers bliver det eventuelt fremsat som et beslutningsforslag i salen – det må vi se på.
Men jeg vil som sædvanlig sige tak for velvilligheden til at stille op i Skatteudvalget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-18:
Jeg beklager, hvis jeg lyder lidt nasal, men jeg er som så mange andre blevet ramt af lidt forkølelse.
Forslaget her er jo blevet gennemgået rigtig godt, så derfor vil jeg bare slå ned på et par enkelte områder.
Ligesom DF's ordfører og Enhedslistens ordfører synes jeg, det er passende at udtrykke en kritik af den dom, som kommer fra Østrig, og som nu påvirker os, for der synes vi fra SF's side også at man rykker ind på det, der er national kompetence, nemlig skatteområdet.
Og der skal vi jo med de uenigheder, der er her i Folketinget, finde ud af, hvordan vi indretter vores skattelovgivning.
Så det er bare for at få taget til referat, at der synes vi altså man går for langt i forhold til fra EU's side at bestemme, hvordan vi skal indrette vores lovgivning.
Jeg er sikker på, at ministeren i en sag, hvor han bliver nødt til at rette ind, har prøvet at finde den mest skånsomme model, men samtidig har vi jo både fået høringssvar og besøg i udvalget, der viser, at det for nogle altså får nogle store konsekvenser.
KFI Erhvervsdrivende Fond, købmændene, har sagt: Vi gør jo ikke det her for at begunstige en kusine eller en søster; altså, det er ikke en fond, hvor man skal dele ud til familiemedlemmer; det her er for at understøtte, at vi har en diversitet i vores detailhandel, at det ikke kun er de store kæder, men at vi kan understøtte de små købmænd også; det er det, vi gør, og der bliver vi ramt.
Det er selvfølgelig ikke ministerens hensigt, men man bliver nødt til at lave en lovgivning, der er ens for alle.
Derfor vil jeg bare gerne rejse det lidt større spørgsmål her i salen i dag om, hvorvidt det ikke er på tide, at vi på erhvervsområdet kigger på fondskonstruktionerne.
Jeg mener, at der er en kæmpestor forskel på forskellige ikkealmennyttige fonde.
Altså, vi har rimelig godt defineret, hvad almennyttige fonde er, men alle de andre kan jo være meget forskellige.
Det kan f.eks. være en rig familie, der laver en fond, og som får rigtig meget ud af de skattefordele – som Enhedslistens ordfører også var inde på – og som kan uddele midler til familiemedlemmer.
Der synes jeg vi bliver nødt til at kigge på, at det jo er en helt anden konstruktion end f.eks. købmændene, som siger: Jamen vi vil bare gerne uddele nogle midler for at hjælpe købmænd rundtomkring i landet.
Så det er lidt min opfordring til ministeren, altså om vi ikke kan kigge på det.
SF har den samme skepsis som Enhedslisten over for visse dele af de fonde, der er i Danmark, over for de forskellige konstruktioner, man kan lave, og skattefordelene.
Men samtidig er der andre fonde, som jo opererer inden for det samme regelsæt, som har nogle helt andre hensyn at tage.
Og der synes vi fra SF's side at vi skal have kigget på, om vi ikke kan differentiere mere imellem dem.
Så det var nogle sådan lidt overordnede kommentarer til det her.
SF støtter lovforslaget, men med den bemærkning, at vi synes, man skal have kulegravet området her lidt mere.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-18:
I Radikale Venstre er vi jo modsat Dansk Folkeparti og Enhedslisten grundlæggende positive over for fælles, solidariske regler på det her område fra EU's side, og derfor finder vi det også helt naturligt, at Danmark løbende retter ind og tilpasser, ligesom alle andre lande gør, for at man kan have en fælles lovgivning på områder, hvor det giver mening, fordi der også er grænseoverskridende problematikker.
Derfor er vi positivt stemt over for lovforslaget.
Som flere ordførere har været inde på, har Skatteministeriet skullet finde den svære balance mellem en enkel model og en balanceret model.
Vi tror egentlig som udgangspunkt, at det ligger meget fornuftigt, som det gør.
Men som andre partier vil vi da også gerne trykprøve lidt, om man kan komme nogle af de kritiske røster i møde, som har henvendt sig.
René Gade (ALT), 2016-11-18:
Vi har allerede fået nogle gode gennemgange af elementerne i lovforslaget, synes jeg, så jeg vil lave nogle nedslag i stedet for.
Jeg er meget på linje med Socialdemokratiets ordfører, der skitserede fordele og ulemper ved det her.
I Alternativet er vi faktisk rigtig positivt stemt over for fondsstrukturerne, også det at drive virksomhed inden for disse.
Vi kunne godt ønske en langt større transparens, og vi kunne også godt ønske, at man stillede større krav til, at fonde, når det ikke var til almennyttige formål, skulle afsætte de midler, de nu havde stående, til brug for samfundet i højere grad, end de gør i dag – altså en eller anden art større omsætningsgrad af, hvad de har stående.
Men i forhold til det her lovforslag ser vi faktisk den største udfordring som værende den, at nogle af de ikkealmennyttige modtagere, der kommer til at nyde godt af de her bevillinger, måske reelt set vil få mindre, end de gør i dag.
Der var eksemplet med købmanden i Vandkantsdanmark fornuftigt.
Altså, hvis der er steder, hvor et samfund har svært ved at opretholde elementer, der egentlig skaber sammenhængskraft og styrker nogle gode synenergier i samfundet, men rent faktisk ikke kan løbe rundt uden støtte, så skulle man jo gerne kunne se over en længere periode, at man ved at støtte kunne skabe en situation, hvor eksempelvis den her købmands eksistens kunne opretholdes uden støtte.
For ellers er det jo lidt kunstigt.
I Alternativets øjne skal vi på alle tænkelige måder, også når det kommer til grøn omstilling, eller hvad vi nu end gerne vil støtte, sikre, at der er en fremtidshorisont, der gør, at vi skal støtte de her områder, som vi synes er de bedste, fordi de simpelt hen er de bedste, også økonomisk set, uden støtte.
Så her skal vi have fundet ud af i udvalgsbehandlingen, om der er nogen, som ikke får holdt den hånd under sig.
Men jeg er egentlig enig med Venstres ordfører i, at det ser ud til, at man gør det, man skal her, for at sikre sig mod ulemperne.
Så i forhold til EU-fællesskabet, som pådutter os noget: Jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at vi ikke bare blindt skal nikke og sige okay, når der kommer et dekret.
Men vi har sagt ja til at bidrage til fællesskabet, og den forandring, man gerne vil have vi skal foretage herhjemme, er i hvert fald ikke noget, der får os til at stejle.
Omvendt synes jeg generelt, det er et problem, at når vi får ting, der skal implementeres i Danmark, der kommer fra Det Europæiske Fællesskab, er det lidt for ofte, at vi kigger på, hvor det er, vi skal give noget til fællesskabet.
Vi er meget, meget skarpe til at sige ja tak, hvis vi kan få noget fra det her fællesskab.
Og det her er et af de steder, hvor vi jo så skal ind og lave noget om.
Hvis vi gerne vil have, at der er nogle instanser, der gælder for alle i EU-samarbejdet, jamen så er det også okay, når vi en gang imellem skal ind og lave noget om, der gør, at vi i andre situationer kan være trygge ved, at alle har de samme spilleregler.
Så vi er meget positive over for forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-18:
Tak for det.
Med L 27 vil regeringen fjerne fradragsretten for ikkealmennyttige fonde.
Baggrunden er en tilpasning til EU-retten.
Tilpasningen medfører ligestilling mellem modtagere, som er skattepligtige i Danmark, og ikkeskattepligtige i Danmark.
Derfor indfører regeringen et fradrag for modtagere af uddeling fra ikkealmennyttige fonde.
Skatteministeriet har forsøgt at lave en model, som samlet set er provenuneutral.
Modtagerne vil derfor fremadrettet blive beskattet af 80 pct. af uddelingen i modsætning til i dag, hvor hele uddelingen bliver beskattet.
Det rejser imidlertid den problemstilling, at modtagere, som har en negativ skattepligtig indkomst, ikke vil drage nytte af den foreslåede skattefordel.
Det betyder, at den kompensation, som man laver, er asymmetrisk, således at nogle vil få en større skattefordel end i dag, mens andre modtagere slet ikke vil blive skattebegunstiget.
Det ser vi stærkt kritisk på.
Der er samtidig rejst tvivl fra flere sider om, hvorvidt forslaget samlet set er provenuneutralt.
I Berlingske kunne man i forgårs læse, at, citat, ministeriet anerkender samtidig, at de nye regler giver et øget provenu.
Det er helt afgørende for os, at dette lovforslag ikke øger beskatningen af ikkealmennyttige fonde.
Dette spørgsmål vil vi gerne have skabt klarhed over i udvalgsarbejdet.
Rune Lund (EL), 2016-11-18:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi fra Enhedslistens side længe har haft et meget kritisk blik på skattereglerne for fonde.
Kort sagt mener vi, at der burde ryddes gevaldigt op i alle de mange skattefordele, som der knytter sig til fondskonstruktionen.
I dette tilfælde med det her lovforslag har vi så at gøre med fondes uddelinger til ikkealmennyttige formål.
Det er f.eks., når fonde uddeler penge til en meget lille gruppe, f.eks. fondsstifters familie eller lignende.
Altså, når vi har sådan en snæver personkreds, der uddeles til, er det ikke almennyttigt.
Den slags fonde ser vi selvfølgelig endnu mere kritisk på end uddelinger fra fonde, der trods alt er almennyttige.
Situationen, som den er i dag, er, at når en skattebegunstiget fond deler penge ud til formål, der alene er at sikre f.eks. bestemte familiemedlemmer en indkomst, skal der trods alt betales indkomstskat hos modtageren – som med alle andre gaver og indkomster.
Og kun hvis det sker, kan fonden trække udlodningen fra i skat.
Den måde at gøre tingene på er nu ifølge regeringen i strid med EU-lovgivningen, for det fremgår af lovforslaget, at en EU-dom ulovliggjorde fradrag for ikkealmennyttige uddelinger til østrigere, der var skattepligtige i Østrig, fordi man ikke måtte gøre forskel på, om uddelingen skete til en person, der var skattepligtig i Østrig, eller om det var en uddeling til en person, der ikke var skattepligtig i Østrig.
Det er jo en indblanding fra EU's side i national lovgivning på et område, skatteområdet, hvor EU jo sådan set ikke har kompetence.
Det var således kravet om kapitalens fri bevægelighed, som denne gang blev brugt fra EU's side, og som ifølge EU-retten blev krænket, fordi fonden kun, når fonden uddelte til østrigere, der betalte skat i Østrig, kunne få fradrag for de ikkealmennyttige uddelinger.
I forhold til den konkrete model, der er foreslået, kan vi se, at lovforslaget forsøger at omgå problematikken og sikre en ny model, som skal være provenuneutral.
Vi har så også set i nogle høringssvar, bl.a. fra Finansrådet, at det åbenbart kan være sådan, at lovforslaget samlet set ikke bliver provenuneutralt, men faktisk indebærer en merbeskatning med den konstruktion, der er foreslået.
Der må jeg sige, at da vi fra Enhedslistens side arbejder ud fra en praksis om, at vi er for den mindste forbedring og imod den mindste forringelse, vil vi have svært ved at stille os negative an til et forslag, som de facto hiver et merprovenu ud af fonde, selv om skatten lempes for modtageren af uddelingen, fordi skattefordelene for fonde i dag er alt for lempelige.
Så hvis det her er en stramning, som det ser ud til, trækker det bestemt i den positive retning.
Samlet set er vi dog en smule forvirret på et højere plan.
Er det ministeriets tal, der er korrekte, eller har Finansrådet f.eks. ret i det regnestykke, de har fremsendt i forbindelse med deres høringssvar?
Så umiddelbart vil Enhedslistens stillingtagen her ved førstebehandlingen dog være, at vi er positivt indstillet over for lovforslaget på grund af det konkrete indhold i lovforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2016-11-18:
Og tak for ordet.
EU-Domstolen afsagde i 2015 en dom, som bevirker, at vi er nødsaget til at ændre på den retstilstand.
Det er årsagen til, at vi i dag står med dette lovforslag.
Regeringen foreslår derfor en justering af lovgivningen, der medfører, at der ikke længere kan opnås fradrag for ikkealmennyttige uddelinger til modtagere, der er skattepligtige af uddelingen i Danmark.
Samtidig sikres det, at fonde omfattet af fondsbeskatningsloven og modtagere af ikkealmennyttige uddelinger, der er skattepligtige af uddelingen i Danmark, samlet set ikke stilles ringere end i dag, ved at der indføres et fradrag for, hvor meget man skal beskattes af, som man skal indregne i det.
Forslaget vil altså skabe ligestilling i forhold til ikkealmennyttige uddelinger til modtagere, der er skattepligtige af uddelingen i Danmark, og i forhold til andre lande.
Desuden synes jeg, det er værd at bemærke, at regeringen allerede har proklameret, at de vil tage hånd om en stor del af de bekymringer, som er fremkommet under høringen af forslaget.
Og til sidst vil jeg nævne, at forslaget medfører et merprovenu, som foreslås tilbageført ved at nedsætte beskatningen af uddelingsmodtagerne.
Venstre støtter naturligvis forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2016-11-18:
Det her er jo et lovforslag, som er en følge af en ændring af EU-retten – endnu et lovforslag, fristes man til at sige, for det er sådan set bemærkelsesværdigt, for Danmark har ikke afgivet suverænitet på skatteområdet.
Men alligevel bestemmer og blander EU sig på det her område.
Undskyldningen den her gang er kapitalens frie bevægelighed, hvilket så er den undskyldning, man bruger til at bestemme over dansk skattepolitik, og det synes vi i Dansk Folkeparti er ganske uhørt.
Den østrigske sag handlede kort fortalt om, at man havde fradrag for fondsuddelinger, men at det var afhængigt af, at modtageren var skattepligtig i Østrig.
Det er stort set de samme regler, vi har i Danmark, og det gør ifølge lovforslaget, at vi er nødt til at ændre reglerne.
Fremover bliver det sådan, at man ikke længere får fradrag for ikkealmennyttige uddelinger, når modtageren er skattepligtig i Danmark, og skatteministeren skriver i lovforslaget, at der sker en såkaldt ligestilling.
Det giver så et provenu på 75 mio. kr., og man må sige, hvis vi endelig skal rette os efter EU-dommen, er det trods alt positivt, at vi får det ført tilbage, så folk bliver holdt skadesløse for det.
Og det sker så ved, at man nedsætter beskatningen for uddelingsmodtagerne.
Det skulle gøre – det er jeg lidt i tvivl om, men man skriver det i hvert fald i lovforslaget – at folk ikke bliver ramt hårdere.
Men det er der trods alt en del tvivl om, så det synes jeg da er værd at få boret noget mere i i udvalgsbehandlingen.
Men overordnet synes vi som sagt, at det principielt er ganske uhørt, at EU blander sig i dansk skattepolitik.
Det er ikke et område, vi har afgivet suverænitet på, så derfor synes vi, man skal holde fast og sige til EU, at det skal de ikke blande sig i.
Og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2016-11-18:
Først vil jeg sige, at vi jo egentlig synes, det er ærgerligt, at vi nu igen skal behandle et lovforslag om at ændre fondsbeskatningen.
Sidste gang den skulle ændres eller vi i hvert fald havde en diskussion om det, var det jo, fordi regeringen manglede penge, og de skulle bruges i finansloven til forskellige af de skattelettelser, der skulle til, for at enderne kunne nå sammen.
For at man kunne lave en finanslovsaftale sidste år, måtte man finde nogle penge ved at forringe vilkårene for de almennyttige fondes uddelinger.
Det var vi jo egentlig ikke meget for og havde helst set, at det ikke var sket.
Det ville regeringen så alligevel gennemføre.
Nu diskuterer vi en anden ændring af fondsbeskatningen, hvor det så ikke handler om almennyttige fonde, men andre fonde.
Den her gang må det ændres på grund af en EU-dom, og så går det altså ud over den øvrige gruppe af fonde ud over dem, som regeringen allerede havde generet med sin tidligere finanslovsaftale.
Vi er generelt tilhængere af at styrke og gavne det, at virksomheder ejes og drives gennem en fond.
Det har vi jo gode erfaringer med i Danmark, og det fastholder arbejdspladser her, og det mål vil vi fortsat forfølge i vores politiske arbejde.
Der er afsagt en EU-dom over for Østrig, der havde nogle lignende regler som dem, der har gjaldt i Danmark indtil nu, hvor det altså ikke er muligt at begrænse fradragsret til fonde med skattefri uddelinger til at gælde uddelinger til danske skattepligtige.
Lader man stå til og bare lader det fortsætte, som det er nu, så vil man altså åbne for en massiv spekulation i at placere fonde i Danmark, der så kan udbetale udbytter til udenlandske ejere uden beskatning, og det duer selvfølgelig ikke.
Så loven må ændres.
Vi kan ikke andet end at bakke op om, at den må justeres her.
Så kommer det næste spørgsmål, der følger i halen på det her, nemlig det, at det vil give nogle flere penge i statskassen, når man laver de her ændringer.
Den her gang skal der ikke komme penge herfra til at lave nogle andre skattelettelser til forskellige velstillede grupper, som regeringen gjorde i sidste års finanslov.
Nu skal pengene føres tilbage til borgerne.
Men spørgsmålet er så, om det er den rigtige måde, regeringen har fundet.
Der må vi jo sige, at høringssvarene er kritiske på forskellige punkter.
Kritik bliver rejst af forskellige aktører.
Så sent som i går havde vi et foretræde i Skatteudvalget fra købmændenes investeringsfond, der kan se, at deres muligheder for at understøtte lokale købmænd rundtomkring i Danmark, også i de mere tyndtbefolkede egne, simpelt hen bliver ringere.
Vi vil bruge udvalgsarbejdet og behandlingen af lovforslaget her i det hele taget til at se nærmere på tilbageførslen af provenuet, altså de penge, som den skærpede fondsbeskatning giver, og om den er hensigtsmæssig, om den kan laves bedre.
Vi kan jo også konstatere, at skatteministeren er i gang med at formulere ændringsforslag.
Om der skal yderligere til, for at vi som samfund kan få den bedst mulige udvej af den her nødvendighed, der er kommet til os, af at ændre på fondsbeskatningsloven,
må vi så diskutere i Skatteudvalget.
Louise Schack Elholm (V), 2016-11-18:
Tak for ordet.
I en årrække har vi hørt om enkeltsager, hvor der desværre er blevet set stort på borgernes retssikkerhed på skatteområdet.
Derfor har det hele tiden været regeringens fokus på skatteområdet at sikre bedre retssikkerhed.
Som Socialdemokratiets ordfører sagde, drejer det sig kun om dele af retssikkerhedspakken.
Andre dele, som omhandler Skattelovrådet og bedre kontrol med SKATs styresignaler, er ikke en del af det her lovforslag, men er en del af retssikkerhedspakke II.
Afskaffelsen af omkostningsgodtgørelsen for selskaber og fonde er blevet kritiseret længe for at forringe selskabers og fondes retssikkerhed.
Det vil vi rette op på nu.
Konkret foreslår regeringen, at selskaber og fonde igen får mulighed for at opnå omkostningsgodtgørelse for udgifter til sagkyndig bistand.
Samtidig bevares fradragsretten for udgifter til sagkyndig bistand i skatteansættelsessager.
Med lovforslaget skal vi igen skabe en balance mellem en styrkelse af retssikkerheden på skatteområdet og en sikring af, at ordningen om omkostningsgodtgørelse ikke tilskynder til uhensigtsmæssig udnyttelse af reglerne.
Derfor er det vigtigt, at SKAT får de redskaber, der skal til for at kontrollere, om ansøgninger om omkostningsgodtgørelse opfylder de gældende krav.
Der indføres derfor en kontrolbestemmelse i loven.
Derudover vil jeg nævne, at virksomheder, der klager til Ombudsmanden, med forslaget får en frist på 3 måneder til bagefter at indgive deres klage til domstolene.
Fristen forlænges, så klager ikke risikerer at miste retten til at få godtgjort udgifterne, hvis sagen trækker ud hos Ombudsmanden.
Endelig har Landsskatteretten længe ligget underdrejet som følge af mange sager om fradrag for forbedring af grundværdi.
Det er en forældet lovgivning, som ikke gælder længere, men som har givet omkring 10.000 sager i Landsskatteretten ud af de i alt 30.000, der ligger.
Det har som sagt givet en gigantisk sagspukkel, som der skal tages hånd om, og derfor giver det god mening, at disse sager fremover sendes til vurderingsankenævnene, som har ledig kapacitet.
Der er ikke så meget mere, jeg vil sige, andet end at Venstre støtter lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-18:
Jeg tror, jeg kan gøre det en anelse kortere.
Jeg synes, det er en udmærket retssikkerhedspakke, der er blev landet.
Det er en pakke, der gør det lettere, enklere og billigere for virksomheder at kunne klage, hvis de er blevet behandlet dårligt ifølge deres egne opfattelse.
Og hvis det viser sig, at de har ret, bliver de selvfølgelig godtgjort, og det er billigt og enkelt for dem at klage.
Det er vi sådan set tilhængere af.
Det er noget, der styrker retssikkerheden.
Ligeledes synes vi også, at den overflyttelse af lang række sager fra Landsskatteretten til vurderingsankenævnene, simpelt hen fordi Landsskatteretten er ved at sande fuldstændig til, og fordi man har at gøre med meget enslydende sager, er fornuftig.
Sådan, som man har skruet det sammen, synes jeg også godt man kan forsvare det.
Så da vi er en del af dette forlig, agter vi selvfølgelig også at stemme for lovforslaget.