runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Med beslutningsforslaget her pålægges regeringen at indkalde partierne til en drøftelse af, hvordan man kan indrette reglerne for bortfald af opholdstilladelser og muligheden for dispensation.
Ifølge forslagsstillerne bør bortfaldsreglerne i højere grad afspejle potentialet på et moderne, globaliseret arbejdsmarked; det gælder bl.a. muligheden for midlertidigt at rejse ud og arbejde i udlandet.
Jeg vil gerne med det samme slå fast, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Regeringen overvejer naturligvis løbende, om reglerne omkring opholdstilladelser afspejler forholdene i en globaliseret verden, og det gælder også bortfaldsreglerne.
Regeringen er enig i, at globaliseringen har flere fordele.
Et globaliseret arbejdsmarked er en økonomisk gevinst for Danmark, og naturligvis skal der også være mulighed for at tage ud i verden og dygtiggøre sig.
Det er til gavn for Danmark, når herboende udlændinge tager ud og kommer tilbage igen med nye kompetencer, men samtidig er det ikke nogen hemmelighed, at regeringen ønsker at føre en stram udlændingepolitik.
Det er principielt min holdning, at hvis man som udlænding søger om opholdstilladelse i Danmark, må det være, fordi man ønsker at opholde sig her i landet, og derfor er det også helt rimeligt, at opholdstilladelsen kan bortfalde, hvis man opgiver sin bopæl i Danmark, eller hvis man rejser ud af Danmark i en længere periode.
Det bliver man vejledt om af Udlændingestyrelsen, og det kan man derfor også let indrette sig efter.
Ifølge forslagsstillerne betyder bortfaldsreglerne bl.a., at udlændinge med mangeårigt ophold i Danmark risikerer at miste deres opholdstilladelser og få status som gæst, hvis de takker ja til et jobtilbud fra udlandet.
Det synes jeg er noget firkantet stillet op.
Der er adgang til at få dispensation fra reglerne om bortfald, hvis opholdet i udlandet tjener et velbegrundet formål.
Det gælder bl.a., hvis man udrejser af Danmark på grund af arbejde eller som udstationeret for en dansk myndighed, og det gælder også, hvis man udrejser som følge af uddannelse, og har man en væsentlig tilknytning her til landet som følge af mange års forudgående ophold her, er det noget af det, der taler for, at der kan gives en dispensation fra bortfald af opholdstilladelsen.
Der kan søges om dispensation både før, men også efter udrejsen.
Udlændingestyrelsen kan som udgangspunkt meddele dispensation i op til 4 år, men der kan i særlige tilfælde meddeles dispensation ud over 4 år.
Jeg mener derfor, at reglerne i dag allerede giver en god mulighed for midlertidigt at rejse ud for at arbejde i udlandet.
Jeg skal også bemærke, at der jo også kan søges om en ny opholdstilladelse, hvis opholdstilladelsen er bortfaldet.
Så samlet set er det min og regeringens opfattelse, at der med de nugældende regler om opholdstilladelse i udlændingeloven er fundet en fornuftig balance i tingene.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Det kan jeg gøre ganske kort.
Vi støtter umiddelbart ikke forslaget.
Vi er ikke sikre på, vi kan se et behov, og føler os også forsikret af ministerens indlæg her.
Men vi lytter dog selvfølgelig meget gerne til ordføreren for forslagsstillernes argumentation, når hun går på talerstolen lige om lidt.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Der står i beslutningsforslaget, at hvis man ikke er dansk statsborger og man opholder sig i udlandet i en periode på mere end 12 måneder, bortfalder ens opholdstilladelse.
Så er der så forskellige dispensationsmuligheder, så man reelt kan få lov til at være ude i lidt længere tid, hvis man ellers har en god forklaring på, hvorfor der skal dispenseres fra reglerne.
Og hvis man får en dispensation fra reglerne, kan perioden jo så blive udvidet.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at reglerne er fine, sådan som de er i dag.
Skulle man diskutere eventuelle ændringer, vil vi i Dansk Folkeparti nok lægge vægt på, at de nuværende dispensationsmuligheder efter vores opfattelse er for vidtgående.
Vi synes måske nok, at det er lige lovlig lang tid, at man kan få en dispensation fra reglerne i op til 4 år.
Derfor bliver det et nej herfra.
Vi stod allerede lidt af, da vi læste de indledende bemærkninger til forslaget, hvor der står, at det skal afspejle potentialet på et moderne og globaliseret arbejdsmarked.
Når vi i Dansk Folkeparti ser de ord, er vi allerede stået lidt af.
Men selve indholdet gør, at vi i hvert fald ikke kan støtte det.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Enhedslisten vil gerne takke Det Radikale Venstre for at fremsætte det her forslag, som vi støtter.
Mennesker, der er aktive på arbejdsmarkedet og i uddannelsessystemet, rejser nu engang langt mere i dag, end man gjorde i 1980'erne, da reglerne om bortfald af opholdstilladelse ved længere udlandsophold blev fastlagt.
Det er jo altså bare sådan, at mennesker, der lever i Danmark uden dansk statsborgerskab, men som har levet her i rigtig mange år, er stillet i en hel anden situation end danske statsborgere, når det gælder muligheden for at være med på de nye tider, hvis jeg må sige det på den måde, altså ved at påtage sig arbejdsopgaver eller søge uddannelse uden for Danmarks grænser.
For uden et dansk statsborgerskab risikerer man som udgangspunkt at miste retten til at bosætte sig her igen, hvis man opholder sig i udlandet i mere end 12 måneder, uanset at man så har tilbragt rigtig mange år eller måske hele livet i Danmark, indtil man tog dette udlandsophold.
Det er rigtigt, at der er mulighed for at få dispensation, men loven rummer ikke klare regler for, hvornår der gives dispensation.
Det er helt op til udlændingemyndighedernes skøn.
Så vi kan støtte forslaget, og så vil jeg da gerne lige understrege, at det jo er meget blødt formuleret, og det synes vi også er fornuftigt i den her situation.
For det er svært lige at tegne helt præcist op, hvordan det så skal være.
Derfor er det da rigtig fornuftigt at prøve at få overbevist et flertal og regeringen om, at nu skal vi sætte os ned og snakke om, hvordan vi kan klargøre de her regler.
Der er jo ikke angivet en firkantet måde, det skal gøres på.
En måde kunne være, at man meget klarere beskrev, hvad dispensationsmulighederne er.
Det begrænser jo mulighederne for at prøve tingene af.
Alt det der kunne man forhandle.
Jeg synes egentlig ikke, det er klædeligt for regeringen og – tegner det til – et flertal, at man ikke engang vil sætte sig ned og drøfte det.
Ministeren beskrev jo ligesom, hvad der er forudsætningerne for at få dispensation, og det lød da som nogle meget rimelige principper, og dem kunne man så skrive ind i lovgivningen og få beskrevet noget tydeligere.
Så jeg synes, der er nogle muligheder for at lave en mere tidssvarende lovgivning, og jeg beklager da, at man allerede nu så kort nede i talerrækken kan konstatere, at der er et flertal imod.
Det er da lidt deprimerende.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Liberal Alliance er enige med forslagsstillerne i, at det bidrager positivt til det danske samfund, når mennesker vælger at rejse ud i verden for at arbejde eller uddanne sig og så vender hjem en masse gode erfaringer rigere.
Som reglerne er i dag, kan man opnå dispensation fra bestemmelserne om bortfald, hvis opholdet i udlandet tjener et velbegrundet formål.
I vurderingen af, hvad der er et velbegrundet formål, indgår bl.a., om opholdet i udlandet skyldes arbejde eller studie, og hvor stor tilknytningen til Danmark er.
Men jeg er sådan set enig i, at det kan være fornuftigt at se på dispensationsmulighederne: Hvad er mulighederne?
Er de klare nok?
Ved man, hvad ens muligheder er?
Og skal vi lempe de dispensationskrav, der er i dag?
Jeg vil så også sige, at jeg er enig med ministeren i, at det er rimeligt, at hvis man får opholdstilladelse i Danmark, så er udgangspunktet, at man opholder sig i Danmark, men selvfølgelig skal det være muligt at rejse ud enten via arbejde eller studie i en periode.
Jeg er usikker på, om jeg synes, at reglerne om bortfald af opholdstilladelse skal ændres, for jeg synes faktisk, at man har sikret en god balance.
Men jeg synes sådan set, at det giver god mening at kigge på dispensationsmulighederne og – som Enhedslistens ordfører også var inde på – på retssikkerheden, så der er klarhed og transparens på området, så man ved, hvilke muligheder der er.
Så vi støtter ikke det konkrete forslag om at indkalde parterne til en konkret drøftelse, men vi deler intentionen, og jeg synes, det er rigtig godt at fremsætte et sådant forslag, fordi det sætter emnet på dagsordenen og gør opmærksom på en problemstilling, som vi måske skal overveje nøjere.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Som reglerne er i dag, mister en borger med udenlandsk baggrund og bopæl i Danmark sin opholdstilladelse i Danmark, hvis vedkommende opholder sig enten 6 eller 12 måneder i træk i udlandet, alt efter hvor længe vedkommende har boet lovligt i Danmark.
Og så er det fuldstændig korrekt, som det også blev nævnt her, at der er mulighed for dispensation i op til 4 år, hvis opholdet ellers vurderes at have et såkaldt velbegrundet formål.
Dispensationen udstedes på baggrund af et skøn, og det vil sige, at der tages stilling fra sag til sag.
I Alternativet er vi helt enige i, at der er behov for at se på reglerne, for efter vores opfattelse følger det nemlig af de gældende regler, at en dansk borger med udenlandsk baggrund, som f.eks. har bidraget på det danske arbejdsmarked et helt arbejdsliv, og som er blevet gift og har stiftet familie i Danmark og stadig væk har bopæl i Danmark, eventuelt sammen med sin ægtefælle, simpelt hen risikerer at miste sin opholdstilladelse, hvis vedkommende takker ja til et jobtilbud i udlandet, som varer lidt længere tid.
Apropos de diskussioner, vi lige har haft, om, at vi gerne vil tiltrække udenlandsk arbejdskraft til Danmark, og at der også er andre lande, der gerne vil have nogle af vores gode medarbejdere – vi vil gerne kunne udveksle medarbejdere på kryds og tværs – så synes jeg sådan set, at det er helt velbegrundet, at vi forholder os til den her problemstilling.
Vi lever i en mere global verden, vi vil gerne engagere os mere i en global verden, og derfor er det også helt oplagt, at vi skal have en tidssvarende og ikkerigid lovgivning, som åbner op for, at det her altså kan lade sig gøre, uden at man skal risikere at miste sin opholdstilladelse.
Og derfor vil jeg gerne følge Radikale Venstres forslag om at opfordre regeringen til at indkalde til en drøftelse af det her.
Det har jeg selvfølgelig allerede hørt at ministeren ikke mener der er behov for, og så vil jeg lægge op til over for Det Radikale Venstre, at vi måske kan blive enige om en beretning i udvalget, som signalerer nogle af de her ting.
Det vil Alternativet i hvert fald gerne være med til.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Det kan jeg ikke tage stilling til på stående fod.
Men vi snakker jo sammen i mange andre gode sammenhænge, og der kan hr. Martin Henriksen da tage snakken op.
Jeg synes, hr. Martin Henriksen snakker lige lovlig meget med Socialdemokratiet og SF og Enhedslisten og andre; jeg synes, hr. Martin Henriksen skulle snakke meget mere med sine gode venner i Venstre.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Man kan finde på alverdens forklaringer på, hvorfor nogle ting ikke kan lade sig gøre, som at det ikke kan lade sig gøre at udbetale løn til en dansk konto efter korttidsophold.
Nu er det sådan, at jeg selv har prøvet at arbejde som lønmodtager i udlandet, og det kan man forholdsvis hurtigt etablere.
Til gengæld vil jeg også sige, at hvis det virkelig viser sig, at der rent praktisk er nogle særlige forhindringer for korttidsansatte, så synes jeg da, at vi skal prøve at kigge seriøst på det i udvalget, altså om der er andre end Styrelsen for International Rekruttering og Integration, der mener at kunne konstatere, at der skulle være den udfordring, og man så kunne komme virksomhederne i møde.
Så synes jeg da vi skal være åbne over for at se på det.
Jeg har bare utrolig svært at se, hvor svært det kan være at etablere en bankkonto.
Men hvis det hænger sammen med den sagsbehandling, der er i forhold til, hvor man er registreret, så synes jeg vi skal se på, om der kan findes nogle løsninger, der kan hjælpe virksomheder i den særlige situation.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jamen det er meget betryggende, at ordføreren siger: Hvor svært kan det være.
Men det kræver altså et cpr-nummer at åbne en dansk bankkonto, og det tager tid at få et cpr-nummer, og det tager tid at få en dansk bankkonto.
Det er altså et høringssvar fra en styrelse, vi taler om, og de arbejder altså med de her ting dagligt.
Så jeg forstår SF sådan, at man er villig til selv at stille et ændringsforslag til det lovforslag, man er kommet med, så det bliver lidt mindre makværk.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Nej, jeg siger, at vi meget gerne i udvalgsbehandlingen vil se på, om der virkelig skulle være den der forhindring og man så kunne finde en praktisk løsning for at komme den i møde.
F.eks. ved at være noget hurtigere i sagsbehandlingen eller på anden vis
Jeg synes bare, det er utroligt, hvis man ikke i det her gennemdigitaliserede samfund, hvor vi i øvrigt synes vi er rigtig smarte, kan finde ud af at få etableret et personnummer og en bankkonto inden for 3 måneder.
Sværere kan det vel heller ikke være.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg bliver en lille smule overrasket over at høre hr. Karsten Hønge fra talerstolen stå og mere end antyde, at det er, fordi danske virksomheder svindler og bedrager.
Det falder mig faktisk for brystet.
Jeg ved jo – og det her er ikke polemisk – at hr. Karsten Hønge går ind for den danske model, og den danske model betyder bl.a. også, at arbejdsgiverparterne er organiseret, og det betyder, at langt, langt de fleste danske virksomheder overholder løn- og ansættelsesvilkår.
Så er det fair nok at have forskellige holdninger til, om man gerne vil have hævet en beløbsgrænse eller ej, men at begrunde det her lovforslag på så markant en måde, i forhold til hvordan danske virksomheder opfører sig, falder mig faktisk for brystet, og det vil jeg gerne have en kommentar til.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Som fru Josephine Fock også lyttede sig frem til, både gennem mit indlæg og gennem andres, er der flere forskellige begrundelser for det her forslag.
Jeg tror, det er en stråmand, fru Josephine Fock laver her.
Hun lader, som om jeg har set et, og så prøver hun at argumentere imod det.
Fru Josephine Fock vil aldrig nogen sinde kunne finde et eneste citat fra mig, hvor jeg siger, at virksomheder generelt overhovedet skulle finde på at snyde.
Overhovedet ikke!
Det er ikke det, det her handler om.
Det handler om at skabe fair og lige konkurrencevilkår, og det er bare sådan i den her branche som i alle andre sammenhænge, at der er nogle firmaer, der, når de ser, at en hurtig profit er inden for rækkevidde, tager den.
Som jeg sagde, har man i byggebranchen udviklet det begreb, man kalder det dobbelte polske bogholderi, men det betyder da ikke, at alle mulige byggefirmaer løber om hjørner med udbetaling af løn – overhovedet ikke.
Der er ikke nogen, der kunne finde på at påstå det, og det er simpelt hen for dumt at tro, at nogen kunne mene det.
Men der er nogle, der gør det, der er nogle, der gør det, det er helt sikkert.
Derfor er det også helt sikkert, at hvis vi giver for gode muligheder for at lave kreative huslejeløsninger, er der nogle, der vil lade huslejen fylde uforholdsmæssigt meget og dermed reelt gå under beløbsgrænsen.
Det var det, der var budskabet.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Jeg forsøgte vitterlig ikke at lave en stråmand, men jeg blev faktisk overrasket over ordførerens tale, for den var meget, meget kraftigt signalerende, at det her er, fordi der er rigtig, rigtig mange virksomheder i Danmark, der åbenbart ikke overholder lovgivningen og overenskomst- og ansættelsesmæssige vilkår.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, er jeg fuldstændig enig i, at de virksomheder, der ikke gør det, skal vi da gå efter, men det er da ikke den rigtige måde at gøre det på.
Den her måde gør jo ikke, at vi sikrer, at der er nogle enkelte, der ikke overholder overenskomstvilkårene – på ingen måde.
Det her besværliggør det bare for virksomhederne, det bliver besværligt for dem at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Det er det eneste, det her lovforslag gør, nemlig at det besværliggør det.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Prøv nu lige at høre her.
Vi taler om, at der efter alt at dømme er behov for, at en række virksomheder får højt specialiseret arbejdskraft til Danmark.
Så sætter vi en beløbsgrænse, der svarer til en dansk folkeskolelærer.
Det er en dansk folkeskolelærer, vi taler om.
Kan man på nogen måde sige, at det skulle forhindre nogen virksomheder eller afskære nogen virksomheder fra det?
Overhovedet ikke.
Men hvis man oven i købet begynder med en løn, der klart ligger i den lave ende af de sammenlignelige lønmodtagergrupper, der i Danmark skulle søge jobbene, begynder at indbygge frugtordninger og frokostordninger og fri bil og husleje, som giver en elastik for arbejdsgiverne til at udvide det, sådan at man måske ender med kun i virkeligheden at have en løn på 20.000 kr. om måneden, så er man så langt under det niveau, som andre danske lønmodtagere skal konkurrere med, og derfor er det her så beskedent. Det, vi forsøger på med det her, er bare at fastholde den i forvejen beskedne beløbsgrænse, så der ikke kommer unødige huller i den, hvor man så kan underminere den beløbsgrænse, som i forvejen er langt under det, som sammenlignelige danske lønmodtagere skal have.
Naser Khader (KF), 2017-04-27:
Flere ordførere har været inde i detaljerne i forhold til forslaget fra S, DF og SF.
Overordnet vil jeg starte med at sige, at vi i Det Konservative Folkeparti er totalt imod dette virksomhedsfjendske forslag, og det er også fjendsk i forhold til udenlandsk arbejdskraft, som vi har brug for.
Det er enormt vigtigt, at vi ikke mistænkeliggør vores virksomheder, som der var en del af i den sidste tale fra den sidste ordfører, og det er også vigtigt, at vi ikke spænder ben for vores virksomheder i forhold til at hjælpe os med vækst, velstand og velfærd.
Det er enormt vigtigt, at vi i vores udlændingepolitik holder fast i at gå på to ben.
Vi skal være benhårde over for dem, der ikke vil Danmark, dem, der ikke vil bidrage, dem er der en helt del stramninger over for, men så skal vi også være imødekommende over for dem, der vil bidrage.
Dem, vi taler om her i dag, er faktisk folk, der kommer til Danmark for at bidrage til vores virksomheder.
Det handler ikke om samfundsnassere, det handler ikke om familiesammenførte, det handler om folk, som de danske virksomheder har brug for.
Hvis vi bliver ved med at spænde ben og mistænkeliggøre de danske virksomheder og gøre tingene meget mere bureaukratisk, er der nogle af dem, der flytter til udlandet, så det skal vi altså ikke gøre.
Jeg kan med andre ord kun se L 135 som et forslag, der vil spænde ben for de danske virksomheders muligheder for at tiltrække højtuddannet arbejdskraft, som vi har brug for, og det kan vi ikke støtte, og derfor afviser vi det.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Til gengæld er der ikke tusind gode ting, man kan sige om det her lovforslag.
Noget af det, der fremgår af høringssvarene, vedrører kravet om, at lønnen skal udbetales i Danmark.
Og nu citerer jeg fra høringssvaret fra Styrelsen for Integration og Rekruttering: »Udstationerede medarbejdere på korttidsophold af mindre end 3 måneders varighed vil vanskeligt kunne opfylde kravet om lønudbetaling i Danmark, da de ikke vil kunne blive registreret med en dansk adresse i CPR. De vil hermed i praksis have svært ved at oprette en dansk bankkonto til modtagelse af dansk aflønning.
Det betyder, at der reelt set kun er mulighed for, at den danske arbejdsgiver udbetaler lønnen i rede penge.«
Vi skal altså simpelt hen tilbage til, at man får sin løn i en kuvert, hvis man er indstationeret medarbejder på en dansk virksomhed i under tre måneder.
Der står også: »Danske virksomheder vil ikke kunne indgå servicekontrakter med udenlandske virksomheder, hvor indstationering af medarbejdere på beløbs eller fast-track ordningen indgår i leverancen.«
Endelig hedder det: »Internationale koncerner vil få sværere ved at overføre specialister fra udenlandske afdelinger til danske afdelinger.« Er det noget, der overhovedet gør indtryk på forslagsstillerne, altså at der er så væsentlig kritik af et af hovedpunkterne, nemlig det her mærkværdige krav om, at lønnen skal udbetales i Danmark?
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
De betaler skat, de skaber job, de skaber udvikling.
Mange af dem er innovative og udvikler landet.
Virksomhederne er jo en stor del af den motor, der skaber velfærden i Danmark gennem jobskabelse og arbejdspladser, hvor folk får en lønindkomst, så de kan betale skat.
Der er jo tusind gode ting, vi kan sige om danske virksomheder.
Jo, jo, men lad os da bare tage det som udgangspunkt, at der er det her skrigende behov for højt kvalificeret arbejdskraft.
Hvis det så er fundamentet for vores diskussion, er det bare, jeg spørger: Hvordan kan en beskeden forhøjelse af et beskedent beløb føre til, at virksomhederne decideret forhindres i at få arbejdskraft, som ordføreren sagde?
Og ordret sagde ordføreren også, at det afskærer virksomhederne fra at få fat kvalificeret arbejdskraft.
Når der er et skrigende behov, og vi foreslår en beskeden forhøjelse af et beskedent beløb, hvordan kan det så føre til, at man forhindrer virksomhederne og afskærer virksomhederne fra arbejdskraft?
Altså, jeg synes, det må være passende at sige til fru Sofie Carsten Nielsen, at det simpelt hen ikke hænger sammen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Det, der for mig ikke hænger sammen, er, at et flertal nu vil vedtage, at det skal være sværere for danske virksomheder at hyre den arbejdskraft, de har behov for.
Kvalificeret, højt kvalificeret – kvalifikationer kan forstås, tror jeg, ret bredt her.
Jeg hører, at virksomheder på mange forskellige niveauer har behov for mange forskellige former for kvalifikationer.
Og det er nyt for mig, at en gennemsnitsløn på 400.000 kr. er en beskeden løn – det mener jeg ikke.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Sjældent har jeg da oplevet så mange tilståelser fra regeringen og dens støttepartier, som jeg har hørt i den her sag.
Handler det her virkelig om, at vi afskærer virksomhederne fra, forhindrer virksomhederne i at få kvalificeret arbejdskraft?
Hvis man virkelig har brug for at fremmane sådan nogle skrækscenarier, som vi har hørt her, så tror jeg til gengæld virkelig, der er brug for, at vi vedtager vores forslag.
For hvis vores forslag om at forsvare beløbsgrænsen på de beskedne 408.000 kr. ved at stoppe nogle huller kan udløse sådan en vrede på højrefløjen og i regeringens støttepartier, ja, så tror jeg virkelig, der er noget at komme efter.
Det er nemlig en løngrænse, og den skal ikke undergraves, ved at arbejdsgiverne bagefter skal kunne stikke snabelen ned i lønarbejdernes lønposer, bl.a. gennem kreative huslejeløsninger.
Social dumping er en af de største udfordringer for det danske arbejdsmarked og for velfærdssamfundet.
Blandt de mange værktøjer, vi bruger for at forsvare vores ordnede arbejdsmarked, er loven om en beløbsgrænse for ansatte, som danske firmaer ønsker til Danmark.
Når der nu er tale om en helt særlig arbejdskraft med helt specielle faglige kvalifikationer, må man vel egentlig sige, at 408.000 kr. er et beskedent beløb.
De faggrupper, der har været i spil, har tidligere ordførere selv nævnt som it-specialister, ingeniører m.v.
Og når vi nu taler om en beløbsgrænse, bliver vi nødt til at sige, at det beløb skal være troværdigt.
Der skal ikke være plads til noget som helst fikumdik med det her – set i forhold til sammenlignelige gruppers aflønning på det danske arbejdsmarked må det siges at være et beskedent beløb.
I byggeriet har man udvikle et helt særligt begreb om den slags talgymnastik – man kalder det for det dobbelte polske bogholderi, og den slags huller kan vi være med til at stoppe med det her forslag.
Naser Khader (KF), 2017-04-27:
Jeg er lidt chokeret over en meget virksomhedsfjendtlig tale, der bliver holdt her.
Kan ordføreren nævne en, to, tre gode ting ved danske virksomheder?