Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-26:
Tak for det, hr. formand.
Jeg skal starte med at indrømme, at det ikke har været helt nemt for os at tage stilling til det her beslutningsforslag, for i Alternativet er vi helt enige med forslagsstillerne og også med mange andre her i salen om, at der er en udfordring, der skal løses.
Vi er også enige i, at vi optimalt bør være så blandet som muligt i alle vores samfundsinstitutioner, ikke kun i gymnasierne og ikke kun på stx, men i det hele taget på tværs af kultur, religion, køn og etnicitet, og hvad der ellers skiller os ad af områder – også i lokalområderne bør vi være lidt mere blandet.
Men vi stemmer alligevel nej til det her beslutningsforslag, og det gør vi primært af to grunde.
Det undrer mig, at vi ikke har talt mere om det, men hvis endelig man skal fordele elever, skal man i hvert fald finde nogle andre parametre, som ikke er lovstridige, og som ikke fordeler mennesker på baggrund af, hvilken etnicitet de har.
Den anden vedrører et lidt mere grundlæggende spørgsmål, som også på en eller anden måde er svært at adressere.
Jeg prøvede at stille det, da vi var til samråd om det her emne for et par uger siden, nemlig hvad det lige præcis er, problemet er.
Hr. Mattias Tesfaye og jeg havde jo fornøjelsen af hinanden – det var i hvert fald en fornøjelse fra min side – i tirsdags, hvor vi var til optagelse af »Langt fra Borgen« om lige præcis det her emne.
Vi var på Høje-Taastrup Gymnasium, og noget af det, jeg prøvede at få svar på i løbet af dagen, var, hvad det konkret er for nogle problemer, vi taler om.
Vi kan godt sige, at ja, det er i sig selv et problem, at vi ikke er mere blandet, for vi ville optimalt set gerne have, at vi går side om side i vores dagligdag med dem, der ikke ligner os.
Men hvad afføder det af problemer, at et gymnasium som Høje-Taastrup Gymnasium har nogle og halvfjerds procent tosprogede, eller som ikke er af etnisk dansk oprindelse?
Skader det integrationen på længere sigt?
Og hvis det gør det, hvordan gør det det så?
Det er der simpelt hen ikke nogen der kan svare på.
Det tror jeg sådan set ikke det gør i sig selv, men det, der er interessant, er det, som vi fik at vide i tirsdags, og det var ny viden for mig, nemlig at der på Høje-Taastrup Gymnasium, hvor der er den her høje procentdel af tosprogede, er flere, der får en videregående uddannelse end gennemsnittet i Danmark.
Så det vil sige, at på de gymnasier, hvor der er en høj andel af tosprogede, er der flere, der går ud og får en videregående uddannelse.
Og hvilket andet og bedre parameter for at styrke sammenhængskraften, respekten for de danske værdier, det danske samfund er der end at gå på en videregående uddannelse i Danmark på en statslig dansk institution?
Så nogle gange skal vi lige holde os for øje, hvad det egentlig er, vi taler om.
De her mennesker går faktisk ud og får en uddannelse i vores uddannelsesinstitutioner, som jeg alt andet lige stadig væk mener har ret stor fokus på dannelsesaspektet, ideen om, at vi skal leve sammen som borgere i det danske samfund.
Så vi skal passe på med præmissen for problemet, og vi er uenige i det middel, der bliver præsenteret her.
Når det er sagt, er vi, som jeg sagde i starten, enige i, at vi optimalt set gerne vil fordele vores elever noget bedre, men vi er bare uenige i den måde, som det bliver fremstillet på.
Jeg synes egentlig også, at noget af det, vi lærte i tirsdags, som er et problem, er, at på nogle af de gymnasier, der har mange tosprogede, er der ikke noget særlig stærkt socialt liv, og det synes jeg sådan set er synd for de unge mennesker, og derfor er det også synd, når de danske elever vælger det fra, for selvfølgelig burde det være der, da en del af det at gå på en ungdomsuddannelse jo er at lave musik og teater sammen, have løbeklubber sammen og gå til fredagsbar.
Så selvfølgelig er der en udfordring.
Kan man løse den på andre måder end det, der bliver præsenteret her?
Ja, det tror jeg vi kan, og jeg tror, det er det, vi skal tale om i stedet for at sige ja eller nej til et konkret forslag.
Kunne man løfte det sociale taxameter til de gymnasier, hvor vi ved der er en stor procentdel af tosprogede?
Så skal der nok komme danske elever derned.
På Himmelev Gymnasium, hvor vi også var, har de en Team Danmark-linje, og hvorfor er der ikke en Team Danmark-linje på Høje-Taastrup Gymnasium i stedet for den hf-linje, som man kunne flytte til Himmelev Gymnasium, for hf ved vi også tiltrækker en større andel af de tosprogede.
Så min pointe er: Ja, vi er enige i, at der er et problem; vi skal passe på med, hvordan vi italesætter det, i forhold til hvad præmissen for problemet er; og vi skal ikke løse det ved at opdele elever på baggrund af etnicitet.