Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Det ville jo have klædt dem rigtig godt, hvis de samtidig havde nævnt de forringelser, der også ligger i det.
Det er lidt ærgerligt, at man er nødt til at spørge ind til det, for at få det frem i lyset.
Men lad så bare mig prøve at være mere nuanceret og først nævne de faktiske forbedringer, der er i det. For det første er der det, at det ikke skal tælle med i forbruget af supplerende dagpenge, hvis man er på arbejdsfordeling eller hjemsendt på grund af vejrlig.
Det vil f.eks. være til gavn for tagdækkere og andre bygningsarbejdere, der kan beholde deres arbejde, og for deres arbejdsgivere, der kan blive ved med at få arbejdskraft.
For det andet er der det, at honorarlønnede og freelancere får lettere ved at optjene dagpengeret og få beregnet en rimelig dagpengesats, fordi man nu både kan medtage lønindtægt og indtægt for selvstændig virksomhed til beregning og til optjening af dagpengeret.
Det gør det også lettere for honorarlønnede og freelancere, at en indtægt bliver betragtet som en lønindtægt i forhold til dagpengereglerne, når den bliver beskattet som lønindtægt.
For det tredje er det jo en lettelse, at der ikke længere er et krav om, at selvstændig bibeskæftigelse skal kunne udføres uden for sædvanlig arbejdstid.
For det fjerde er der jo lempeligere regler for medarbejdende ægtefæller.
Hvis man bliver ansat på almindelige lønvilkår med en lønaftale, kan man nu uden risiko ansættes i sin ægtefælles virksomhed, og man kan ophøre i virksomheden, hvis man bliver afskediget eller har en gyldig grund, og man kan modtage dagpenge, uden at det har konsekvenser for ægtefællens virksomhed.
Det er glimrende forbedringer, som mange selvstændige og freelancere vil være rigtig glade for.
Men så er der jo bagsiden af medaljen.
For det første er der de nye optjeningsregler, der vil medføre, at nogle selvstændige, der i dag kan optjene dagpengeret, ikke vil kunne det fremover.
For efter forslaget skal man nu opfylde et krav om en indtægt på mindst 218.616 kr., og hvis man ikke kan det, er der ingen dagpengeret.
Efter de nuværende regler har man ret til dagpenge, når man inden for de seneste 3 år har drevet selvstændig virksomhed i væsentligt omfang.
Og med væsentligt omfang forstås, at beskæftigelsen kan sidestilles med lønarbejde i 30 timer om ugen.
Men selv om man altså opfylder det krav fremover, kan man ikke få dagpenge, hvis man ikke samtidig har den nævnte indtægt.
For det andet bliver mindstesatsen, som i dag sikrer de selvstændige en sats på 82 pct., afskaffet.
Og det er jo et sikkerhedsnet.
Men det sker altså, samtidig med at de nye beregningsregler kan føre til en meget lav dagpengesats, i lighed med hvad der er sket for lønmodtagerne.
Så de nye optjeningsregler sammen med de nye beregningsregler og sammen med afskaffelsen af mindstesatsen på 82 pct. kan medføre markante forringelser for en del selvstændige.
Den tredje forringelse er, at man ikke længere midlertidigt kan ophøre med selvstændig virksomhed – og det kan medføre, at nogle virksomheder bliver tvunget til at lukke helt – hvis virksomheden bliver udsat for nogle ekstraordinære begivenheder, som man ikke selv er herre over.
Og så er der jo stramningen af, hvor længe man kan få supplerende dagpenge – en drastisk nedskæring fra de nuværende 78 uger til 30 uger.
Det er helt uacceptable forringelser, der betyder, at de selvstændige og de lønmodtagere, der berøres af lovforslaget, selv kommer til, hvis de er så heldige på et tidspunkt også at få gavn af forbedringerne, at betale de forbedringer – på nær en merudgift på 7,5 mio. kr., som man henter i den besparelse, der opstod, da man ændrede tidspunktet for skift af dagpengesats til de unge under 25 år og man begrænsede ph.d.-studerendes ret til dagpenge.
Jeg savner stadig væk et svar på, hvorfor det er nødvendigt at gennemføre sådanne forringelser, bare – i gåseøjne – fordi man også vil indføre nogle forbedringer.
Det kan jo kun være, fordi man rent politisk mener, at det er sådan, det skal være.
Det overrasker mig ikke, at den borgerlige fløj ser sådan på det, men det er jo rigtig ærgerligt, at Socialdemokratiet støtter det synspunkt.
Jeg synes også, det er tankevækkende, at der kan skabes flertal for sådan et forslag, når man ser på, hvordan der gennem de sidste mange år gang på gang er bevilget skattesænkninger til den rigeste del af befolkningen, hvilket har medført en voldsom eksplosion i uligheden i det her land.
Det hænger simpelt hen bare ikke sammen.
Så med de ord kan Enhedslisten ikke støtte lovforslaget.