Lars Aagaard (M), 2024-11-14:
Tak, og tak til ordførerne for jeres bemærkninger.
Jeg er rigtig, rigtig glad for det her lovforslag, og jeg er med på, at det er teknisk, men selv tekniske ting kan jo være supervigtige.
Det, som det her lovforslag handler om, er jo at gøre det muligt for os at sige farvel til grønne brændsler og goddag til grønne, der i højere grad vil blive ført frem til os via vores elsystem.
Det kan godt være, at det er gravet ned i jorden og vi ikke ser det så tit, men det her er en virkelig, virkelig vigtig beslutning, og jeg vil gerne starte med også at takke den perlerække af partier, som er med i aftalen om elektrificeringstillægget: SF, Liberal Alliance, Radikale Venstre, Alternativet og Dansk Folkeparti.
Tak for det gode samarbejde, vi har haft om den her sag.
Vi sikrer hermed, at elnetvirksomhederne fremover får bedre forudsætninger for at investere i elnettet og bedre muligheder for at investere på forkant af behov, og det er selvfølgelig supercentralt.
Tiltagene fra direktivet giver borgere og virksomheder en række nye muligheder og rettigheder i fremtidens grønne marked.
I forhold til tiltagene om elnetvirksomhedernes økonomi – ordførerne har også nævnt det – sikrer det første, at elnetvirksomhedernes bevillinger til at drive elnettet forlænges fra 2026 og yderligere i 20 år.
Det er selvsagt vigtigt for eldistributionsselskaberne at vide, at de har den opgave.
Investeringerne i elnettet er meget langsigtede, og det er store kapitalbindinger og lange afskrivningsperioder.
Så jeg er glad over, at vi har givet den sikkerhed til branchen.
Det andet tiltag sikrer fremadrettet, at vi kan justere det grønne elektrificeringstillæg, der træder i kraft den 1. januar 2025.
Det tillæg skal understøtte den nødvendige forstærkning og udbygning af elnettet, så distributionsselskaberne ikke bliver flaskehalse for den grønne omstilling.
Det gælder selvfølgelig både for dem, der gerne vil sende noget strøm ind i nettet via distributionsnettet, men jo også i høj grad de mange kunder, både private og erhvervsdrivende, som elektrificeres i de her år.
Den side, kundesiden, skal også serviceres.
Endelig udfaser vi en uhensigtsmæssig regulering, som har eksisteret.
Det sikrer, at det ikke er muligt for elnetvirksomhederne at opkræve forrentning af aktiver, som elforbrugerne og elproducenterne allerede har betalt for.
Derfor foreslås det, at klima-, energi- og forsyningsministeren får hjemmel til at fastsætte regler om elnetvirksomhedernes fremadrettede forretningsgrundlag.
Det vil jeg også godt her fra talerstolen kvittere for.
Det er jo ikke hver dag, at man kan lave en aftale og en forståelse med en branche om, at når de har haft et lukrativt vilkår, så tager vi det væk.
Jeg vil gerne takke for den ansvarlighed, der også er til stede i branchen.
Så gennemfører vi elmarkedsdirektivet, og der er fem tiltag, som jeg kort vil nævne.
Det første tiltag giver elforbrugerne ret til at have flere elaftaler med forskellige virksomheder på samme målepunkt.
Det andet tiltag giver netbrugerne mulighed for at indgå fleksible tilslutningsaftaler.
Det tredje gør det nemmere at deltage i energideling.
Det fjerde giver elforbrugerne ret til at indgå en tidsbegrænset priskontrakt med minimum 1 års binding.
Det femte implementerer muligheden for, at regeringen kan foretage indgreb i priserne, vel at mærke i det tilfælde at Det Europæiske Råd erklærer priskrise, og så er der en række andre forudsætninger, der skal være opfyldt, før man kan tage så indgribende et middel i brug.
Samlet set styrker lovforslaget rammerne for en omfattende elektrificering af det danske samfund, giver forbrugerne nye muligheder og rettigheder på elmarkedet og styrker deres muligheder for at deltage i den grønne omstilling.
Jeg ser frem til at drøfte og behandle lovforslaget i udvalget, og med disse bemærkninger vil jeg anmode om velvillig behandling af lovforslaget. Tak for ordet.