runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2021-06-02:
Jeg tror faktisk, jeg vil gøre en undtagelse og undlade at sige tak for talen, for jeg plejer egentlig at glæde mig til Nye Borgerliges taler, fordi jeg har oplevet partiet være rimelig udogmatisk og altid komme med sådan lidt skæve vinkler – I kan finde på at være enige med statsministeren eller med os – og nu synes jeg egentlig, talen mest bar præg af gentagelser.
Ordet blodrøde blev gentaget flere gange, for det har man så fundet ud af er noget, folk husker.
Man ønskede at bruge termen løftebrud, jeg ved ikke hvor mange gange.
Og det er bare mere af det samme.
Så jeg vil bare sige, at jeg egentlig er lidt ked af det, hvis det er den nye stil fra Nye Borgerlige.
Så synes jeg, at der blev sagt »danskerne« rigtig mange gange, og jeg tror ikke, der er nogen herinde, der rigtig har patent på, hvad danskerne mener.
Jeg tror, vi kan have en idé om, hvad forskellige dele af vores befolkning mener, men jeg mener egentlig, at det mest magtfuldkomne, man kan gøre, er at gøre sig til ejer over, hvad alle danskere mener.
Så der vil jeg bare sige, at jeg synes, det er en lidt ærgerlig tilgang at bruge talerstolen på den måde og tage patent på at vide, hvad alle danskere i det her land mener.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Det er jo helt rigtigt, at det er et samfund med en større privat sektor og en mindre offentlig sektor.
Vi mener, at der er masser af opgaver i det offentlige, som løses bedre privat, for vi er ikke bange for, at private byder ind på mange af de opgaver, som finansieres over skatten, men som vi jo synes skal finansieres i et privat initiativ, altså hvor det er de enkelte institutioner, der får friheden til at indrette sig, som de ønsker sig, hvor pengene følger borgerne, og hvor vi dermed kan stemme med fødderne.
Jeg ved godt, det er helt imod, hvad Socialdemokratiet står for – det er jo ikke så længe siden, I ønskede at nedlægge alle private daginstitutioner; det slap I ikke helt af sted med – men det er bare der, hvor vi er forskellige.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-06-02:
Socialdemokratiet har ikke noget imod skattelettelser, bestemt ikke, men det skal jo hænge sammen, og det, som Nye Borgerlige foreslår her, er jo useriøst.
Altså, det er det jo, når man kigger på det.
Det er 65.000 mennesker i den offentlige sektor, som ikke skal være der længere.
Ordføreren talte om respekt for de offentligt ansattes faglighed.
Altså, det, som man reelt foreslår, er jo hverken respekt for den offentlige sektor, for det arbejde, der foregår der, eller for deres faglighed, for man afmonterer den jo.
Man afmonterer den og skaber et andet samfund, og det synes jeg man skal være mere ærlig omkring, for det er det, der reelt vil være konsekvensen.
Og jeg synes, man skal forholde sig til det og give et bedre og mere sammenhængende bud på, hvad det er for en offentlig sektor, man ønsker, hvis man på den måde vil lave det
radikalt om.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Jamen lad mig indlede med at sige, at det er dejligt at høre en socialdemokrat, der rent faktisk står og roser skattelettelser, skattelettelser, som sågar Radikale Venstre i dag har været ude at slå på tromme for, altså at det her er nødvendigt, for at vi får den vækst og velstand i Danmark fremover, som skal være med til at finansiere dels en stærk kernevelfærd, som er offentligt finansieret, dels at vi kan se vores børn få en bedre velstand privat, end vi har i dag.
Så tak for det, og det er jo glædeligt.
Så er spørgsmålet: Hvor skal de her mennesker komme fra?
Det er klart, at når man har en økonomisk politik, som flytter nogle mennesker fra den offentlige sektor til den private sektor, skaber flere arbejdspladser i det private, end der bliver fjernet i det offentlige, jamen så hænger det naturligvis sammen med, at man ønsker, at der skal være mere privat initiativ.
Og det er jo stik imod, hvad regeringen ønsker.
Altså, når vi siger, at vi gerne ser private institutioner, så betyder det jo også, at de her mennesker er privat ansat.
Bliver de så fyret?
Nej, de får sådan set bare en privat arbejdsgiver, og dermed bliver der også kortere mellem de beslutninger, der bliver truffet, konsekvensen af deres handlinger og ansvaret for at træffe dem.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for en meget direkte tale, hvor vi kom med en tour de force igennem Nye Borgerliges værdipolitik og holdninger på udlændingeområdet.
Det er sådan, at Nye Borgerlige bl.a. har foreslået at sænke selskabsskatten til 0 pct., man ønsker at sænke rente- og udbytteskatten til 25 pct. og at sænke personskatten til 40 pct., og det lyder jo sådan umiddelbart ret lækkert.
Det vil betyde, at de fleste har en mulighed for lige at gå en cru op på Baroloen og købe en større bil, og udgangspunktet synes jeg er rigtig fint.
Men der kommer en regning her, ikke?
For ifølge Finansministeriet vil et sådant hul i statskassen betyde, at man vil skulle fyre, hvad der svarer til 65.000 personer i den offentlige sektor, og så kommer den der Barolo, selv om den er gået en cru op, til at have en grim, grim bismag.
Hvad er det for nogle 65.000 ansatte, vi kan undvære i den offentlige sektor?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Det er i forhold til beslutningsforslag om energirenoveringer.
Man kan sådan set se det i linje med, at staten jo også har haft nogle krav.
Og vi synes sådan set, det var en god diskussion og at få sendt et signal om, at kommuner og regioner jo også burde energirenovere.
Så er jeg helt med på, at hvis vi går ind og laver et decideret lovkrav, så kommer der selvfølgelig nogle forhandlinger mellem KL og regeringen om, hvordan det skal udmøntes: Hvad skal kommunerne levere, og hvad skal staten levere?
Men i stedet for at det konstant bare er penge, vi sender, og at man kan prioritere, må vi vel også have en diskussion om det: Når vi har det kommunale selvstyre og man f.eks. bruger en masse anlægskroner og man så ikke som kommune overhovedet tager opgaven på sig med at energirenovere, så synes jeg, det er fint nok, at vi fra Folketinget kommer med et signal om, at der også er en opgave her, der skal løses.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-06-02:
Jeg kan jo forstå, at De Konservative ikke bryder sig ret meget om statsgaranterede lån, som jo ellers er noget af det, som regeringen har foreslået, og som SF også har været optaget af, for at kunne holde hånden under landdistrikterne og de borgere, som ikke kan få lån.
Jeg tror, at den konservative ordfører på området har sagt, at erhvervsministeren ikke skal lege bankdirektør.
Jeg går ud fra, at det betyder, at staten ikke skal blande sig i långivning.
Men kan hr. Søren Pape Poulsen så forklare mig, hvorfor det er i orden, at staten via det, der hedder Vækstfonden, hjælper virksomheder med lån, mens det ikke er i orden at hjælpe borgerne?
Synes hr. Søren Pape Poulsen, at det er rimeligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Jeg vil ikke acceptere, at det, som hr. Jesper Petersen listede op nu, så betyder, at nu får vi det så og så dårligt og det andet og det tredje ved de besparelser.
Hr. Jesper Petersen ved lige så godt som jeg, at når man henter penge i forskellige sektorer, kan man gøre det på forskellige måder, og så kan man selvfølgelig gå ind og gøre det der, hvor man siger: Er det den rigtige måde, vi bruger pengene på?
Jeg synes aldrig den offentlige sektor må stoppe med at spørge sig selv, om vi bruger pengene på den rigtige måde.
Det vil jeg gerne stå på mål for.
Der er det jo ikke et finanslovsudspil, vi sidder med.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Det er fair nok, og det er jo altså et ja, og så er vi kommet så langt med lidt politisk forbrugeroplysning i dag om noget, De Konservative faktisk mener, nemlig at der skal spares på fængsler, domstole, skattevæsen, brandvæsen, forskning – det ligger i politikken; godt at have fået det klart.
Hvis vi også lige skal runde det andet omkring skattepolitikken, siger hr. Søren Pape Poulsen, at nå, men vi stemmer for det, vi er enige i, når der er beslutningsforslag i Folketinget, og så skal jeg bare høre med hensyn til de skattelettelser for 20 mia. kr., man har stemt for: Er de finansieret?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Det, vi har gjort i vores finanslovsforslag, er, at vi har friholdt nogle områder, og så har vi sagt, at der er 1 pct., som samlet skal henvises til, at man har haft et omprioriteringsbidrag; og så beder vi selvfølgelig om at få det beregnet i Finansministeriet, fordi vi godt vil have en vis troværdighed omkring det, vi sådan set lægger frem.
Så er det rigtigt, at man så kan diskutere, hvorhenne man så skal finde de her besparelser, og når man gør det, hvorhenne vi så skal finde dem, og så kan man selvfølgelig spørge: Skal det være i den yderste drift, skal det være på noget administration, nogle kolde hænder, eller hvor skal det være?
Der siger vi så, at vi mener, det er nødvendigt at finde den procent for at kunne finansiere resten.
Altså, det nytter ikke noget, vi vil en hel masse, uden at vi så vil pege på en finansiering.
Det er selvfølgelig sjovest at bruge pengene, det synes vi alle sammen.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Jeg vil gerne vende tilbage til det her med økonomien, som min gode kollega hr. Jens Joel var inde på før.
Det begyndte at virke, som om det var lidt ubekvemt for hr. Søren Pape Poulsen, men vi må nu alligevel gå det lidt nærmere efter, for det går jo strålende, og tillykke med de flotte meningsmålinger, men det forpligter på en eller anden måde også til, at man kommer lidt ud af busken og ikke putter sig, at man har noget politik, og at der er en form for sammenhæng i det, man går og siger og mener.
Eksemplet før med, at man har stemt for ca. 20 mia. kr. skattelettelser bare i den her folketingssamling, synes jeg måske ikke hænger helt sammen med, at man så samtidig synes, at der er nogen, der rutter lidt for meget med pengene.
Er det god konservativ politik at spare på fængsler, domstole, skattevæsenet, som godt kunne trænge til en investering?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Nu skal vi ikke blande tingene sammen, men jeg vil da gerne slå fast, at vi ser USA som vores allertætteste og stærkeste allierede – punktum.
Men når det kommer til EU, har vi en interesse i, at de europæiske lande står stærkt samlet, hvor det giver mening.
Jeg bliver bekymret, når jeg ser nogle penge strømme ind i nogle lande, fordi det kan få en træls eller skidt betydning for, hvor Europa kommer til at stå.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Det er jo et stærkt opløftende svar.
Det er jeg faktisk meget glad for, og det er ikke sarkastisk ment, overhovedet ikke.
Det giver mig så anledning til at spørge, om man i Det Konservative Folkeparti har gjort sig de samme refleksioner som i søsterpartiet, CDU, i Tyskland, nemlig at vi er nødt til at blive stærkere på det europæiske kontinent, fordi vi ikke nødvendigvis kan regne med dem, vi tidligere troede vi altid kunne regne med.
Nu har tingene ændret sig i USA, men vi har jo været igennem 4 år, som har været vanskelige for EU.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Der er vel flere svar på det spørgsmål.
Det kommer sandelig an på, hvad vi taler om, når det gælder det europæiske samarbejde.
Jeg skal da også være ærlig og sige, at jeg nok i mine yngre år har været lidt mere hardcore i min skepsis over for det system.
Men når vi bakkede op om det mandat, var det, fordi jeg for det første mener, at det skal vi gøre, for at en regering også kan have et forhandlingsrum.
For det andet: Ja, der sker selvfølgelig ting i EU, vi ikke er enige i, men der sker også ting i det danske Folketing, som jeg ikke bryder mig om, men jeg mener stadig væk, at vi har en interesse i, at Europa er stærkt, f.eks. at Europa og USA kan stå stærke sammen, når det gælder handelspolitikken over for Kina f.eks., og hvis vi ikke skal efterlade nogle europæiske lande i armene på nogle lande, vi ikke har lyst til skal finansiere for meget, er vi nødt til et eller andet sted at finde fælles fodslag.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Nu har jeg kendt hr. Søren Pape Poulsen i mange år, og jeg husker ham som en stærkt skeptisk europæer, i hvert fald som en mand, der ofte talte dunder mod meget af det, der kom fra EU, særlig på Konservativt Landsråd, som det jo hedder.
Lige pludselig så vi her for et års tid siden Konservative gå ind og støtte en fælles gældshæftelse, en fælles genopretningspakke, mens Venstre valgte at stå uden for den.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, også al den stund at man hele tiden bliver spurgt om, hvem man peger på som kommende statsminister, og der skal alt jo tages med ind i betragtningen, om det er udtryk for, at vi fremover vil se en mere EU-positiv, begejstret og integrationistisk linje fra hr. Søren Pape Poulsen og Det Konservative Folkepartis side.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Mange tak.
Først og fremmest vil jeg sige, at behovet for øget overvågning i Arktis sådan set er noget, som har stået ret klart siden 2016, hvor der kom den her Arktisanalyse, så det er i hvert fald noget, som IA bakker op om.
Den her arktiske kapacitetspakke synes jeg faktisk har et rigtig godt fokus, fordi det netop foregår i respekt for Ilulissataftalen og det arbejde for lavspænding i området.
Vi har jo tidligere drøftet forskellige fora, også internt i rigsfællesskabet, i forhold til at snakke sikkerhedspolitik og udenrigspolitik, og om det er noget, vi skal styrke.
Regeringerne har jo et tæt samarbejde, kan jeg forstå, men det, jeg måske savner, er, at parlamenterne på en eller anden måde også bliver tænkt ind i det, og særlig hjemme i Grønland kunne jeg godt tænke mig, at Udenrigs- og Sikkerhedspolitisk Udvalg, som vi til daglig kalder USPU – eller NASA på grønlandsk – spillede en større rolle, ligesom Det Udenrigspolitiske Nævn f.eks. gør det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Men spørgsmålet er, om man kan stille det op på den måde; det vil jeg godt tillade mig at sætte spørgsmålstegn ved, altså hvad Vækstfonden er for en konstruktion, i forhold til hvad man skal kunne låne til hvorhenne i Danmark.
Altså, det, jeg kan forholde mig til, er, at Epinion har lavet en undersøgelse for Finans Danmark, og der har næsten ni ud af ti, der har søgt om lån, fået det, i by og på land.
Og i de tilfælde, hvor der er givet afslag, er det primært på grund af manglende råderum i budgettet, både i by og på land.
Det kan godt ske, at man ikke kunne få finansieret det hus, man gerne ville have, men så kunne det være, at man kunne have fået finansieret et andet.
Den undersøgelse må jeg henholde mig til og alt andet lige tro på, indtil jeg ser det modsatte bevist.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-06-02:
Det kan jo være lidt svært at forstå, at Det Konservative Folkeparti gerne vil hjælpe virksomheder via Vækstfonden – det var faktisk en opfindelse fra hr. Brian Mikkelsens side, da han var erhvervsminister – altså at staten her godt må gå ind og hjælpe virksomheder i gang, fordi man synes, det er vigtigt, men ikke vil hjælpe borgerne til at få hjælp til finansiering i landdistrikterne med statsgaranterede lån.
Altså, jeg forstår ikke helt, hvordan Det Konservative Folkeparti kan have den politik.
Vi ved bare, at RealMæglerne siger, at der er et problem.
Så hvad er Det Konservative Folkepartis bud på, hvordan vi får løst lånekrisen i landdistrikterne?
Camilla Fabricius (S), 2021-06-02:
Så bliver jeg jo virkelig lidt nysgerrig.
For den konservative formand har jo sine rødder ikke langt fra, hvor jeg er vokset op eller har mine kommunale rødder, nemlig i Aarhus.
Og ligesom formanden for Det Konservative Folkeparti har jeg også en god kommunal vinkel og står også med sådan et godt solidt ben i en forståelse af, hvad det er, kommunerne bygger deres økonomi på.
Derfor er jeg rigtig optaget af, hvad min kollega fru Ida Auken tidligere spurgte formanden om.
Så vil det virkelig sige, at Det Konservative Folkepartis formand helt oprigtigt mener, at vi skal diskutere noget herinde i Folketinget og beslutte, at kommunerne skal gøre noget, og så ikke finder ud af, at de så efterfølgende skal have økonomi til det, altså så de kan komme og sige til os, at de har krav på økonomi, hvis vi siger, de skal gøre noget?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Så bliver kunsten jo lige præcis at afgrænse det, i forhold til hvordan vi definerer hatecrimes, altså hvordan vi gør det, og hvordan vi kommer hen til det sted, som jeg tror alle i Folketinget sådan set gerne vil hen til.
Det kan ikke være rigtigt, at vi lever i et samfund, hvor folk, der går på gaden, oplever at blive slået ned, kun fordi de har en bestemt seksualitet, hudfarve eller andet.
Rosa Lund (EL), 2021-06-02:
Det er jeg meget glad for at høre, og de drøftelser vil vi i hvert fald gerne invitere til i Enhedslisten.
Det er sådan, at der er et borgerforslag, som handler om lige præcis det her med at gøre racisme til et delvist motiv.
Derfor er jeg meget glad for den positive tilbagemelding, der kommer, og jeg kan bare fra Enhedslisten sige, at den debat inviterer vi gerne fordomsfrit til, både hernede i salen, men så sandelig også uden for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Jeg synes ikke, det er et samfund værdigt, at vi skal opleve det, vi stadig væk ser, hvor folk bliver overfaldet og oplever hatecrimes på grund af deres seksualitet, etniske ophav eller hudfarve, eller hvad det ellers kunne være.
Man kunne jo se på: Hvad er det, der samlet set betegnes som hatecrime?
Altså, det vil jeg meget gerne fordomsfrit diskutere.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at der foregår flere hatecrimes i dette land end det antal, der dømmes for , for det er en enormt svær bevisbyrde at løfte.
Men hvordan vi så lige kommer derhen, og hvordan vi får lavet en ramme om det, diskuterer jeg gerne fuldstændig fordomsfrit.
Rosa Lund (EL), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge til noget, som ikke fyldte i hr. Søren Pape Poulsens tale, men nu har hr. Søren Pape Poulsen jo været justitsminister, og derfor ved jeg, eller jeg håber i hvert fald, at han har gjort sig nogle overvejelser om det her.
Det er jo desværre sådan, at der i Danmark begås overfald på baggrund af menneskers hudfarve eller religion.
Desværre oplever særlig vores muslimske medborgere jo at blive udsat for overfald alene af den grund, at de går med tørklæde eller har en anden hudfarve end min.
Der er omkring 5.000 hadforbrydelser om året, der bliver registreret, men det er kun 312 af dem, hvor der er blevet rejst sigtelse, og det er kun i 12 af dem, der er faldet dom.
Det synes jeg jo siger noget om, at vi har et kæmpestort problem med at tage kampen mod racisme alvorligt.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan Konservative stiller sig i forhold til at gøre racisme til et delvist motiv, altså at man kan blive dømt for en hadforbrydelse, for et racistisk overfald, hvis det er et delvist motiv.
Ida Auken (S), 2021-06-02:
Det kunne være, at hr. Søren Pape Poulsen skulle tage den diskussion med kommunerne.
Jeg tror, at de fleste, der har arbejdet og været med i forhandlingerne med kommunerne, ved, at hvis man kommer med et statsligt krav, som er et håndfast krav – det var det, Konservative foreslog – vil der være en regning, der følger med.
Det er sådan set, hvad praksis har været i i hvert fald de 14 år, jeg har været herinde.
Så jeg kan forstå, at hr. Søren Pape Poulsen også er ved at opfinde et helt nyt system, hvor vi bare kan stille krav til kommunerne fra Christiansborg, og så skal de heller ikke have penge med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Altså, den går ikke, den der.
Vi stiller nogle krav om at energirenovere, og så sætter man lighedstegn mellem, at det koster x antal milliarder, som nogen har regnet ud, og hvis vi så ikke har en finansiering til dem i sådan et beslutningsforslag, hænger den økonomiske politik ikke sammen.
Det anerkender jeg simpelt hen ikke.
Jeg tillader mig at mene, at kommunerne også har et råde- og prioriteringsrum i dette land, og jeg mener også, det må være rimeligt at sige, at man også kan energirenovere, uden at man en til en skal have penge med fra staten.
Altså, anlægsprojekterne i kommunen har da også prioriteringer.
Er det helt vanvittigt, at vi ligesom selv sender et signal om, at når staten skal noget, skal kommuner og regioner også?
Altså, skal det være dut en til en, for ellers må man ikke mene noget om kommunerne?
Det er bare lige den præmis, jeg gerne vil sætte spørgsmål ved.
Ida Auken (S), 2021-06-02:
Mange tak.
Jeg havde egentlig tænkt mig, at jeg skulle spørge ind til klima, som jo fyldte uendelig lidt i hr. Søren Pape Poulsens tale, men jeg blev simpelt hen så nysgerrig på det her med De Konservatives økonomiske politik.
For det er rigtigt, at man på skatteområdet kan opregne 20 mia. kr., men i sidste uge havde vi et andet spændende konservativt beslutningsforslag i Folketingssalen, som havde en meget sympatisk intention, som selv Enhedslisten delte, men dog heller ikke kunne stemme for, fordi der manglede en finansiering på 15 mia. kr.
Konservative foreslog, at vi skulle stille krav til kommunerne om at renovere alle deres bygninger med 3 pct. årligt, og hr. Søren Pape Poulsen ved jo udmærket som tidligere borgmester, at der så kommer en dut-regning på 15 mia. kr.
Så er det De Konservatives nye økonomiske politik, at der ikke skal være finansiering til de forslag, man fremsætter i Folketingssalen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Jamen jeg synes egentlig, at jeg svarede på det, sådan at forstå, at jeg ikke er enig i, at man kan sammenligne de to ting.
Altså, hvis Vækstfonden kan være med til at få nogle virksomheder i gang, der skaber en masse arbejdspladser, så er det da selvfølgelig til gavn for os alle sammen, men realkreditforeningerne har da også en interesse i at have et produkt, som er attraktivt for folk.
Hvad er det for et problem, vi render rundt med?
Altså, hvor stort er det enkelte problem?
Når jeg får at vide, at ni ud af ti, der har søgt om lån, har fået det, så er vi nødt til at have en samtale om, hvad vi så gør, altså hvis man stadig væk synes, at vi har et stort problem.
Men hvorfor er det, at det nogle gange skal være så sort-hvidt i den her sal?
Er det virkelig der, vi er?
Man kan ikke mene noget om energirenoveringer, uden at der er et eller andet dut-krav på 15 mia. kr. – og hvornår og hvor lang tid?
Hvordan kunne man få nogle samarbejder ind i kommunerne om det her Espoosamarbejde og andre ting?
Hvordan kunne vi fordomsfrit kigge på nogle kommuneaftaler, man laver med regeringen, om at tage noget fra?
Vi lavede en aftale for nogle år tilbage, da jeg selv sad i Kommunernes Landsforenings bestyrelse, hvor vi havde nogle klimaaftaler, som vi lavede og tog uden for den økonomiske ramme.
Lad os da prøve nogle ting.
Skal vi ikke gøre noget for at klimarenovere, eller skal tingene bare være sådan: Okay, hvis man kommer med et forslag som det her, kan man ikke diskutere det, for det er 15 mia. kr., og hvis man ikke lige har 15 mia. kr. i finansiering, kan vi ikke diskutere det?
Nogle gange skal vi også kunne diskutere noget i den her sal.
Beslutningsforslag er ikke lovforslag.
Jens Joel (S), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg har lyst til bare lige først at kvittere for den del af talen, der handlede om skolen og om problemerne med det med ansvar for egen læring, og hvordan det risikerer at efterlade alt for mange på perronen og skabe en alt for stor ulighed.
Så tak for modige og, synes jeg, indsigtsfulde ord – måske lige indtil den diskussion om læreruddannelsen, og hvorvidt det skulle være på universitetet, men lad det ligge.
Jeg vil egentlig tage fat i en anden ting, nemlig hvordan vi har håndteret krisen.
For et års tid siden sagde hr. Alex Vanopslagh, at vi skulle passe på, at coronaregningen ikke blev for stor, og at der ikke var for få til at betale den.
Jeg synes, at vi vel her et år efter står i en situation, hvor Danmark både sundhedsmæssigt og økonomisk har klaret sig helt utrolig godt i sammenligning med mange andre lande.
Så tog Liberal Alliances formand i virkeligheden fejl sidste år, da han advarede mod den krisepolitik, vi har ført i Danmark?
Altså, var det simpelt hen klogt, at vi gjorde, som vi gjorde, selv om formanden var bange for det på det tidspunkt?