runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-10:
Nu er situationen jo den, at folkeskolens kristendomsundervisning stod over for at få tilført, man kunne kalde det ny ilt til hjernen.
Den forrige regering nedsatte en rådgivningsgruppe, der skulle se på, hvordan kristendomsundervisningen i folkeskolen kunne blive styrket, og vi mener faktisk i Dansk Folkeparti, at det er en rigtig vigtig ting at få taget ind.
Jeg undrer mig over, at ministeren jo har taget den beslutning, før arbejdsgruppen overhovedet var kommet nogen vegne, at nedlægge den – altså egentlig at have dømt gruppen til ikke at kunne noget.
Har ministeren ikke en lyst og vilje til at sikre, at kristendomskundskabsfaget får det løft, det trænger til?
Altså, det er jo sådan, at kristendommen er Danmarks åndelige fundament, og det udgør faktisk en hjørnesten kulturelt og historisk.
Og at forstå Vesten og forstå Danmarks litteratur, musik, kunst, etik osv. er fuldstændig umuligt uden samtidig at forstå den kristendom, som har været her i mere end 1.000 år.
Det er altså for os at se i Dansk Folkeparti afgørende, at børn og unge får den viden om kristendommen for at forstå Danmark, for at forstå det Danmark, de er en del af
Det er jo sådan set også væsentligt for de børn og unge med muslimsk baggrund, der måtte komme hertil andre steder fra, at forstå det kulturelle grundlag, som de nu også er en del af her.
Det handler jo også om at gøre de børn og unge klar til de videregående uddannelser, til at komme videre i livet, og til at få den dannelse, som gør, at de faktisk er i stand til at kapere livet.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne spørge ministeren helt enkelt: Anerkender ministeren ikke, at kendskab til kristendommen er et afgørende element i den almene kulturelle dannelse af børn og unge i Danmark?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Men jeg ser ikke noget behov.
Vi har utrolig mange forskellige råd og nævn og alle mulige, der skal lave en opgave, som vi grundlæggende jo har nedsat en faggruppe til, altså løbende at følge med i, hvordan det går med kristendomsundervisningen.
Så altså, jeg synes egentlig, at der i dét ligger, at jeg ikke mener, at der er behov for det; det mener jeg ikke der er.
Jeg er overbevist om, at de rammer, der ligger for kristendomsfaget, er fine, som de er, og at de dygtige undervisere, der er på området, løfter opgaven derude.
Derfor har jeg ikke set noget behov for, at man skulle have sådan et ekstraordinært nævn, hvor vi siger: Nu nedsætter vi endnu et nævn eller endnu et udvalg, som kan sidde og arbejde med det.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at jeg ikke har opfattet det som væsentligt, at man nedsatte den specifikke gruppe, simpelt hen fordi jeg ikke kunne se behovet.
Faget er vigtigt, faget eksisterer, faget lever, og det vil sige, at der for mig at se ikke var noget behov for at have det ekstra udvalg.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-10:
Jeg får den tanke, at ministeren måske helst så, at kristendomsfaget helt blev sløjfet.
Og hvad skulle vi så sætte i stedet, hvis vi ikke skulle have det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Jeg synes faktisk, der bliver draget nogle ret vilde konklusioner.
Altså, faggruppen er der for at udvikle faget, og det er det, den er nedsat til at skulle gøre, og det vil sige, at det der med at skulle have flere lag af alt muligt, synes jeg ikke der er nogen grund til.
Det står altid spørgeren frit for at rejse det i vores folkeskoleforligskreds, hvis der er konkrete ting, man gerne vil forbedre, eller ting, man har lyst til at gøre noget ved; man er velkommen til at rejse det.
Men det der med bare at have råd og nævn siddende – efter min mening i den her sammenhæng – for syns skyld et sted, hvor man har en faggruppe til at udvikle faget, synes jeg ikke der er nogen grund til.
Marie Krarup (DF), 2020-06-10:
Jeg synes jo, det er enormt ærgerligt, at ministeren ikke synes, at der er nogen grund til det.
Jeg var faktisk inddraget i arbejdet med at nedsætte den her gruppe til opfriskning af kristendomsundervisningen under den tidligere regering, og der var jo røster fremme, der sagde, at det er nødvendigt: at der skal ske noget fornyelse, og at kristendomsundervisningen skal gøres mere interessant og mere relevant for de unge.
Det syntes jeg var værd at lytte til, og derfor syntes jeg, det var en super god idé med den her gruppe, som ministeren jo så nu bare har smidt i skraldespanden uden overhovedet at høre på dem.
Det synes jeg er meget forkert.
Men ministeren siger, at kristendom er et vigtigt fag.
Hvorfor gør ministeren det så ikke obligatorisk?
Lige nu er kristendommen jo det eneste fag, du kan blive fritaget for, og det synes jeg da er besynderligt, hvis man rent faktisk mener, at kristendom er et væsentligt fag.
Og det mener vi jo meget i Dansk Folkeparti at det er, også med henblik på integration, men selvfølgelig først og fremmest for fastholdelse af den tradition, som er eksisterende i Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Jeg synes, der ligger sådan en underlig underkendelse af de utrolig dygtige lærere, der underviser i kristendom til hverdag, og jeg hører ikke, at der kommer nogen konkrete ting her.
Det ville da være interessant, hvis Dansk Folkeparti faktisk kom med nogle konkrete ting, man mener skulle forbedres eller forandres.
Sådan som jeg hører det, har man – og det var også det, jeg kunne se af den gruppe, man havde nedsat – nedsat en gruppe med nogle mennesker til at udvikle på et eller andet diffust uden noget konkret sigte.
Jeg mener, at vi har en udmærket faggruppe til at tage sig af præcis den opgave.
Jeg og i øvrigt regeringen ser ikke noget behov for at ændre på rammerne omkring det.
Jeg mangler ligesom at høre fra Dansk Folkeparti, hvad det helt præcis er, lærerne derude gør forkert.
Jeg synes, det er meget diffust, må jeg blankt erkende – og det syntes jeg også, da jeg satte mig ned og kiggede på den her gruppe – hvor det er, man egentlig gerne vil hen, andet end at sige, at man synes, at kristendomsundervisning er vigtigt, og det har jeg sådan set ikke hørt nogen herinde sige det ikke var.
Så hvorfor man skulle have den her specifikke gruppe, forstår jeg simpelt hen ikke, men det kan jo være, at spørgeren kan oplyse mig om det.
Marie Krarup (DF), 2020-06-10:
Jamen det kan jeg jo lige præcis, fordi jeg netop har hørt fra folk, der underviser i det, og fra folk, der har børn, der er blevet undervist i det, at man rigtig gerne så, at der kom nogle nye idéer og måske nogle forslag til, hvordan man kunne ændre i bekendtgørelserne, sådan at man kunne åbne for at gøre det mere interessant og vedkommende og henvendt til det, som man har behov for i dag.
Derfor synes jeg, at der er alt muligt behov for det.
Men jeg hørte ikke ministerens svar.
Vil ministeren gøre det obligatorisk, når nu ministeren indrømmer, at det er et meget vigtigt fag?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er en plan, som også skal have et tydeligt grønt aftryk.
Et bredt flertal i Folketinget har fastsat en ambitiøs målsætning om at reducere Danmarks udledning af drivhusgasser med 70 pct. i 2030 målt i forhold til 1990-udgangspunktet, og kigger man på transportsektoren, står den for en betydelig del af udledningen, og derfor må vi også nødvendigvis se på vores infrastrukturinvesteringer i sammenhæng med klimaindsatsen.
Vi skal ikke træffe beslutningerne i blinde, og derfor bliver vi nødt til at vide mere om, hvordan en infrastrukturplan bliver grøn, og det kræver, at vi er længere i arbejdet med klimahandlingsplanerne, før vi kan indkalde til brede forhandlinger om en ny infrastrukturplan med Folketingets partier.
Jeg er selvfølgelig også opmærksom på, at der er en utålmodighed, og i forhold til det beslutningsforslag, som blev drøftet i Folketingssalen tidligere i dag, synes jeg, det var en meget konstruktiv debat, og der var et ønske om at finde en formulering i en beretning til beslutningsforslaget, som så mange partier som muligt kan stå bag.
Det synes jeg sådan set er ret konstruktivt, og jeg finder egentlig, at den debat, vi har haft i forbindelse med forespørgselsdebat, beslutningsforslag og andet, også peger på, at der netop er et ønske om at lave brede aftaler.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-10:
Tak, og tak for ministerens besvarelse af spørgsmålet.
Ministeren har naturligvis ret i, at det ikke er, ret mange timer siden vi sidst havde en lignende anledning til at diskutere infrastruktur i Danmark, og hvordan det skal gå med igangsættelse af forhandlinger og projekter og finansiering osv.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er, at ministeren havde chancen, havde jeg nær sagt, i forbindelse med et beslutningsforslag tidligere i dag, hvor der både indgik en kortsigtet dialog om, hvad der skulle forhandles om, og også en langsigtet.
Der var forventningerne nok ikke så store til, at transportministeren og regeringen ville gøre særlig meget ud af at diskutere den langsigtede del, for det har regeringen jo gentagne gange meldt ud.
Derimod synes vi i Dansk Folkeparti, at det giver rigtig god mening at tage diskussionerne op om de ting, som vi har mulighed for og lejlighed til at fremrykke, altså forskellige anlægsinvesteringer inden for den statslige del af transporten.
Det, vi tænker på, er bl.a., at vi kan se, at asfaltarbejdet nogle steder er for nedadgående, der er altså folk, der bliver sendt hjem, og det gælder også inden for renovering og asfaltarbejde på det overordnede vejnet i Danmark, også via kommunernes del af opgaven.
Jeg tænker også specielt på støjdæmpende foranstaltninger.
Mange steder er det jo et udtrykt ønske fra specielt borgere, der har beboelser relativt tæt på motorvejsnettet osv., og vi har hele diskussionen om brorenoveringer, hvor der er en liste over projekter.
Det er der også i forbindelse med cykelstiproblematikken, hvor der også ligger en lang række muligheder for at fremrykke anlægsinvesteringer.
Det er der også i forhold til en række mindre anlægsarbejder, hvor der allerede er givet en anlægsbevilling.
Når vi nu har coronakrisen og flere bliver meldt ledige, synes vi i Dansk Folkeparti, at det faktisk giver god mening at sætte gang i de her forhandlinger om de forskellige anlægsarbejder.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-10:
Når det handler om lige præcis asfalt, vedligehold af anlæg og nye slidlag, må man sige, at Vejdirektoratet på statens veje har et ret højt vedligeholdelsestryk og ret høje vedligeholdelsesstandarder, og derfor er der også planlagt ret omfattende asfaltarbejder hen over sommeren.
Jeg skal beklage over for dem, der vil blive generet af de asfaltarbejder, der kommer, men den gode nyhed i den sammenhæng er, at der er tale om klimavenlig asfalt, altså asfalt, som er støjdæmpende, og som også har et bedre CO 2 -aftryk.
Derfor er det nok ikke så meget lige præcis asfaltvedligehold på statens veje, men nok mere ovre på det kommunale, der kan være nogle arbejder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-10:
Generelt er det jo sådan, at når man har investeret i eksempelvis vejnet, er der også en kapital, der er bundet i det – et stort milliardbeløb er jo sat af til vores vejkapital – og derfor giver det også god mening, at den har så lang en levetid som overhovedet muligt.
Så mener ministeren ikke, det er en god idé, at man netop på vejdelen går ind med den her form for aftale?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-10:
Altså, generelt er det en god idé at investere rettidigt, med rettidig omhu, i forhold til at udskifte slidlag, og niveauet på de statslige veje er højt der.
Det er også rigtigt, at man sagtens kan finde kommuner, som har et efterslæb.
Nu har jeg ikke snakket med alle landets kommuner, og det er heller ikke min opgave – det er andre ministres – men da de jo har fået suspenderet anlægsloftet for indeværende år, kunne man også forestille sig, at der ville være kommuner, som gør brug af at vedligeholde.
Men hvad angår det statslige vejnet, er det mit indtryk, at vi har en ret høj vedligeholdelsesstandard for asfalten.
Marie Krarup (DF), 2020-06-10:
Jeg er glad for at høre, at man fortsætter arbejdet, selv om jeg ikke synes, det fremgik af den første besvarelse, men det kan jeg måske få uddybet i næste besvarelse.
Men der, hvor jeg vil kritisere ministerens holdning, er, at man udelukkende går efter generel trosfrihed, fordi vi jo ser, at kristne er specifikt udsatte i muslimske lande, hvor det ofte er en del af selve islam, at man ikke accepterer andre religioner på samme niveau.
Selv om kristne og jøder har en særstilling, er det en særstilling, hvor de står under den muslimske troende.
Så derfor har kristne i muslimske lande et usædvanlig hårdt liv, og det synes jeg man bør gå specifikt efter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-10:
Det er rigtigt, at en stor del af det naturligvis ligger hos kommunerne, men det gør det også i forhold til den del, som de medfinansierer, eksempelvis på cykelstier.
Og en anden del af præmissen er jo netop, at man kunne vælge at fremrykke investeringer i forhold til de bløde trafikanter, herunder ikke mindst mange af de cykelstiprojekter, som anlægsmæssigt sådan set er klar til at blive sat i gang, men hvor der selvfølgelig er behov for en finansiering, hvor der indgår både kommunale og statslige midler.
Kommuner, regioner, virksomheder og borgere synes faktisk alle sammen, at det her giver god mening.
Hvorfor gør regeringen ikke også det?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-10:
Som jeg har sagt i salen tidligere i dag, giver infrastrukturinvesteringer også mening i en økonomisk sammenhæng, hvor man skal genoprette dansk økonomi.
Og som jeg også tilkendegav i salen tidligere i dag, har regeringen ikke taget stilling til, om man skal lave en indsats på den korte bane i form af stimuli kombineret med en langsigtet investeringsplan, eller om man skal tænke de to ting i sammenhæng.
Det kommer regeringen til at vende tilbage med, når vi har taget stilling til det.
Marie Krarup (DF), 2020-06-10:
Hvad synes ministeren om situationen for Mellemøstens forfulgte kristne, herunder særlig i Irak og Syrien, hvor de kristne mindretal er tæt på udslettelse, og hvilke konkrete initiativer har regeringen iværksat for at hjælpe denne gruppe?
Rasmus Prehn (S), 2020-06-10:
Først og fremmest mange tak til spørgeren, fru Marie Krarup, for spørgsmålet, og tak for at sætte fokus på denne vigtige problemstilling.
Der er god grund til at være bekymret over de religiøse mindretals kår i Syrien og i Irak, herunder også de kristnes.
I Syrien udgjorde kristne ved konfliktens begyndelse ca. 10 pct. af befolkningen.
I dag er der ifølge et estimat kun en tredjedel af dem tilbage.
I Irak har mange års krig og konflikt angiveligt medført et endnu større fald.
Ifølge nogle vurderinger er man gået fra 8 pct. til kun ½ pct. over de seneste 30 år.
ISIL's brutale fremmarch havde dertil markante konsekvenser for de religiøse minoriteter, ikke mindst i Irak.
Danmark gik tidligt ind militært for at bekæmpe ISIL, og vi bidrager fortsat.
Vi har fra starten bidraget til at stabilisere befriede områder til gavn for civilbefolkningen.
Det arbejde pågår også ufortrødent under denne regering via Danmarks regionale stabilitetsprogram for Syrien og Irak.
I Irak er forsoning og social sammenhængskraft centralt for fremtidig stabilitet.
Derfor støtter regeringen forsoning og bedre social sammenhængskraft gennem bidrag til FN under det regionale Syrien-Irak-program.
Danmark støtter også FN's minerydningsprogram, så internt fordrevne, herunder kristne, sunnier og yazidier, kan vende hjem.
I Syrien presser Danmark fortsat på for en inkluderende politisk proces.
Kristne og andre mindretal bør spille en aktiv rolle, og deres rettigheder bør sikres.
Vi opfordrer derfor aktivt oppositionen til at inkludere minoritetsrepræsentanter i relevante forhandlingsdelegationer.
Kristne bør samtidig hjælpes som led i en bredere indsats for mindretals- og menneskerettigheder.
Marginaliseringen af kristne skal ses på baggrund af de rammevilkår, herunder de lovgivningsmæssige, som minoritetsreligioner gives i mange muslimske samfund.
Danmark er derfor i dialog med myndigheder og trosbaserede organisationer i regionen om fri tanke og tro, om diskrimination og forfølgelse af mindretal samt om mulighed for samarbejde på området.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-06-10:
Tak for svaret.
Jeg er jo glad for, at ministeren deler bekymringen for de kristne mindretal, men jeg hører det ikke som en specifik bekymring for de kristne mindretal.
Jeg hører det som en bekymring for alle mindretal.
Det, som jeg jo gerne så, var, at man sagde, at de kristne står os særlig nær, fordi de har den samme tro, som vi selv har.
Derfor ønsker vi jo i Dansk Folkeparti, at man gør noget særligt for de kristne og ikke bare går efter trosfrihed generelt, men at man særlig bekymrer sig om, om det nu også er muligt for de kristne at udfolde sig og bygge kirker og leve et frit liv.
Jeg har fået at vide, at i Irak er det gået fra 1,5 millioner kristne i år 2000 til ca. 200.000 i år 2015.
Det er Klaus Wivels bog, der giver de tal, som jeg synes er ekstremt bekymrende.
Og det er jo så kun gået ned ad bakke siden da.
Der blev afsat 2 mio. kr. til et kontor i Udenrigsministeriet, som havde fokus på religionsforfølgelse i Nordafrika og Mellemøsten, og der blev oprettet et religions- og trosfrihedsforum.
Er de blevet videreført?
Hvorfor gør vi ikke det, at vi stiller modkrav og siger, at de lande, som modtager vores penge i ulandsbistand – enten bilateralt eller multilateralt, men altså penge fra Danmark – skal leve op til nogle krav om beskyttelse af de kristne, og gør de ikke det, må vi fratage dem de midler?
Rasmus Prehn (S), 2020-06-10:
Som jeg også sagde indledningsvis, er jeg virkelig glad for, at fru Marie Krarup sætter fokus på det her.
Det er også noget, jeg er dybt bekymret over.
For når man ser de her tal, bliver man jo frustreret og vred over den her situation.
Så det er noget, vi virkelig lægger vægt på, og jeg kan da sagtens sætte mig ind i, at når man selv er kristen, er det der, man har sin primære loyalitet.
Sådan tror jeg at vi er mange der tænker.
Men udgangspunktet har netop været, hvad ordet religionsfrihed handler om, nemlig frihed for alle.
Så vi gør en masse.
Jeg fik flere spørgsmål, som jeg ikke kan nå at svare på, men vi fortsætter arbejdet, og vi vil gerne styrke indsatsen fremadrettet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Til det første, altså på hvilken måde det så adskiller sig fra faggruppen, vil jeg sige, at det jo er præcis det, faggruppen skal lave.
Så vi har jo folk, der varetager den opgave med at gå ind og kigge på, om der er ting, der skal ændres i bekendtgørelser, eller om man kunne gøre tingene på en anden og mere nærværende måde.
Jeg svarede faktisk på det andet: Nej, regeringen har ikke nogen nye initiativer, hvad angår rammerne omkring kristendomsfaget.
Vi kommer bestemt til at diskutere det inden sommerferien.
Jeg har den slet skjulte bagtanke, at vi skal have det op på det parlamentariske følgegruppemøde næste gang.
Så det er blot, fordi vi står her i salen, at vi får sådan en processtatus på tingene.
Men jeg sætter også utrolig stor pris på, at I løfter de her ting, og det gælder både den parlamentariske følgegruppe og her, for ja, jeg tror faktisk, man et antal gange kan sætte hak ved, at der kommer konkrete løsninger ud af, at vi tager de her drøftelser på den her måde og bliver konkrete med, hvad det er for nogle problemer, der skal løses.
Det er der et kæmpemæssigt behov for, særlig her i coronatiden, hvor ting bevæger sig utrolig hurtigt og der bliver truffet hundredvis af beslutninger på daglig basis.
Så der er selvfølgelig et behov for, at vi kan tage tingene på den her måde, og jeg håber at kunne præsentere en løsning på det næste parlamentariske følgegruppemøde, men det kræver, at tingene lige falder på plads.
Stén Knuth (V), 2020-06-10:
Som ministeren også siger, går det jo rigtig hurtigt.
Der vil i hvert fald være nogle elever, som får en fordel frem for nogle andre.
Dem, som vi måske vil efterlade på perronen, er jo, som ministeren også siger, de svageste elever.
Men i de samtaler, vi skal have i fremtiden, bliver vi også nødt til at kigge på, om der også er en generel udfordring i forhold til det med egu-eleverne.
Det ser nemlig ud til, at det antal er dalet voldsomt, og det er ikke kun på grund af coronakrisen.
Men det tænker jeg at ministeren også vil tage med i de samtaler, vi skal have i forbindelse med det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Vi kan bestemt godt tage en mere generel status på det.
Netop fordi vi har haft en periode, hvor der har været så store forandringer på det område, er det grundlæggende en god idé at få samlet op på det.
Det er både i lyset af coronaen, men faktisk også i det hele taget.
Men jeg vil først og fremmest bruge krudtet på at få løst den konkrete problemstilling, for ellers står vi i den situation, og det er jo den, som spørgeren også peger på, at der er nogle elever, der får en lønkompensation på 90 pct. med sig, hvis de skal ud at søge en læreplads, mens der er andre – og det er så egu-eleverne – det er ikke får det.
Det er faktisk ikke, fordi de er blevet glemt, men fordi de ikke er en del af aub-ordningen.
Så det, jeg forsøger på nu, er simpelt hen at få skaffet de penge, der ville skulle til.
Det vender jeg tilbage med og præsenterer i den parlamentariske følgegruppe, så vi i det forum kan lave aftalerne i fællesskab.
Stén Knuth (V), 2020-06-10:
Lige præcis med hensyn til
økonomien ser det ud til at være 20-25 mio. kr., hvis man skal løfte de egu-aftaler – eller i hvert fald have det samme støtteniveau for de elever, som er der.
Jeg tænker, at det skal være den sum penge, vi skal finde.
Vi imødeser selvfølgelig at få den invitation til at kunne drøfte det her videre inden sommerferien.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Det er rigtigt.
Og for dem, der ikke er vant til at håndtere de der meget store beløb, vi gør det i herinde, er det sådan, at når der bliver sagt 20-25 mio. kr., er det, i hvert fald på Børne- og Undervisningsministeriets område, en håndterbar størrelse.
Og vi skal heller ikke stå her og forhandle om forslagene.
Det gør vi under andre former.
Det er bare for at sige, at vi er rigtig langt i processen, og derfor er der efter min bedste overbevisning ingen sandsynlighed for, at vi når hen til sommerferien uden en løsning – medmindre selvfølgelig I stiller jer i vejen, men det lyder det ikke til.
Stén Knuth (V), 2020-06-10:
Det gør vi aldrig.
Jeg tror, at ministeren og undertegnede skal mødes lidt tiere i Folketingssalen, for så tror jeg faktisk, vi ville kunne løse rigtig mange problemer.
Sidste gang vi mødtes, var det 45 minutters bevægelse i folkeskolen, og nu er der så også det her.
Det glæder mig selvfølgelig, at ministeren kan se, at der er en udfordring, for det er der.
Når vi hjælper, så eud-elever får en mulighed for at komme ud i praktik, også ved at det har været støttet, er det jo lige præcis den ubalance, der er i forhold til egu-elever.
Jeg håber på, at ministeren også vil tage det med i de overvejelser, vi skal til at gøre os i forbindelse med de diskussioner, vi skal have, og jeg håber rigtig meget, at vi kommer til at diskutere det inden sommerferien.
Kim Valentin (V), 2020-06-10:
Er ministeren enig i, at det generelt skal være op til en domstol at vurdere, om hjemmesider skal lukkes?