runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2018-04-18:
Nu siger jeg bare lige i al stilfærdighed, at Socialistisk Folkeparti jo selv er medforslagsstiller på det her, og at der i den allersidste sætning i selve forslaget sådan set står: »Men er barnet allerede sendt væk fra Danmark, bør hele familien følge med«.
Det vil altså sige, at man lige sender et 8-årigt barn til Somalia, som ikke har noget som helst med sagen at gøre.
Det er jo fint nok, hvis det er det, men så synes jeg bare, man skal stå på mål for det og ikke stå her i dag og sige: Nej, men vi mener det måske ikke helt alligevel.
Nu ser vi, hvordan den videre proces bliver.
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at der er en relativt stor og bred opbakning i Folketinget til at gøre noget på det her felt, og derfor kan jeg også bare annoncere, at regeringen kommer med et forslag, men at jeg sådan set helst ser, at vi på en eller anden måde kan kombinere de forslag, der ligger, nemlig B 75 og så det forslag, som regeringen fremsætter, som allerede er beskrevet i det udspil, vi kom med, om parallelsamfund.
For der ligger jo det i det, at dem, der kan sendes ud, skal sendes ud, og at resten sådan set får en kæmpestor rabat ved det her, og det er det, jeg synes er så forkert ved det her forslag.
For vi er i en situation, hvor tre fjerdedele mig bekendt rent faktisk er danske statsborgere og dermed ikke kan sendes ud, og det bliver man jo nødt til at forholde sig til.
Som jeg ser det her forslag, vil det ikke vil være hensigtsmæssigt at vedtage det, som det ligger her.
Jeg synes tværtimod, at vi skulle tage og sætte os sammen og prøve at se, om vi kan kombinere tingene.
For vores mål er nøjagtig det samme, og det er, at vi ikke vil have, at der foregår genopdragelsesrejser, som det sker nu.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-18:
Men i dag er det jo sådan, som jeg husker det – så kan jeg tage fejl, men det kan vi undersøge – at der i visse tilfælde er mulighed for, at et barn kan komme tilbage til Danmark.
Så det er der mulighed for i dag.
Men hvis man helt fjerner 3-månedersreglen, som jeg forstår at ministeren lægger op til, vil jeg tillade mig at mene, at det er en svækkelse af de nuværende regler.
For så fjerner man også en del af konsekvensen, nemlig den, der handler om, at forældrene skal se, at det har en klar konsekvens, hvis man sender sit barn af sted, hvilket jo så skal afholde dem fra at sende barnet af sted.
Så det vil jeg fraråde, og det vil jeg mene er en svækkelse af de nuværende regler.
For det er helt fint med Dansk Folkeparti, at vi sætter dem i fængsel, som vi ikke kan udvise, men er ministeren ikke enig i, at i de tilfælde, hvor vi kan udvise, hvor vi kan udsende, er det bedre at sende dem ud med det samme, end at vi først sætter dem i fængsel og skal betale for opholdet dér osv.?
Så lad dem da komme væk med det samme.
De har jo truffet en beslutning om, at deres børn er blevet for danske.
Deres familie er ikke en del af samfundet og ønsker ikke at være en del af samfundet, så lad hele familien rejse ud med det samme, og i de tilfælde, hvor vi ikke kan det, fordi de er statsborgere, kan vi så sætte dem i fængsel
Inger Støjberg (V), 2018-04-18:
Der sker sådan set ikke særlig meget med dem.
Mig bekendt er det omkring tre fjerdedele af de sager, hvor børn er blevet sendt på genopdragelsesrejser, som handler om mennesker, vi dermed ikke kan sende ud af landet.
Men dermed ikke være sagt, at der ikke er nogle ting, vi kan kigge på i forhold til måske at kombinere de to forslag.
For jeg er enig i, at hvis man har begået noget som det her, så vil det være på sin plads at sende de her forældre ud, men jeg mener ikke, at vi skal straffe børnene.
Jeg mener, at der skal være en mulighed for, at de her piger f.eks. vil kunne komme hjem igen.
Jeg mener ikke, at man skal dobbeltstraffe en somalisk pige, som er blevet for dansk, om man så må sige, ved at hun først bliver sendt på genopdragelsesrejse, og at vi dernæst ikke kan hjælpe hende tilbage til Danmark.
Jeg vil straffe forældrene, men jeg vil til gengæld straffe forældrene hårdt, og det mener jeg at vi bedst gør ved først at sætte dem i fængsel, og dem, der ikke er danske statsborgere, vil dermed så kunne blive udvist af landet.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-18:
Tak for det.
Jeg synes selvfølgelig, det er godt, at regeringen også er kommet på banen.
Vores forslag lægger jo, som ministeren rigtignok siger, op til, at hvis barnet er sendt ud og man tager barnets opholdstilladelse fra det – det er sådan, reglerne er i dag – så skal man også vurdere, om man kan tage forældrenes opholdstilladelse fra dem, og så skal familien rejse ud af landet.
Ikke overraskende synes vi fra Dansk Folkepartis side, at det er et godt forslag.
Men er ministeren ikke enig i, at det må være bedre at kunne udvise dem, som kan udvises, eller udsende dem, som kan sendes ud, med det samme?
Det må vel være at foretrække, frem for at de kommer i fængsel, er det i nogle år, at vi så skal betale for det, og at de så måske bliver sendt ud på et eller andet tidspunkt.
Er det bedste ikke at sende dem ud, som rent faktisk kan sendes ud?
Så kan man selvfølgelig så straffe dem, som man ikke kan sende ud, med fængsel.
Er det ikke den mest optimale løsning?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-18:
For et par uger siden sad der en ung dansk fyr på mit kontor.
Hans familie var indvandret fra Pakistan.
I løbet af sine teenageår er han blevet efterladt hos slægtninge i Pakistan tre gange.
De mener, at han er blevet for dansk, og at han skal opdrages anderledes.
Forældrene er særlig utilfredse med, at han er homoseksuel, og de mener, at hvis han læser Koranen nok gange i en pakistansk provinsby, vil hans seksualitet ændre sig.
Hans vurdering var også, at forældrene egentlig ikke opfattede de her genopdragelsesrejser som særlig kontroversielle, nærmest tværtimod.
Han oplevede de ophold som fængselsophold, og han har egentlig ikke noget problem med at være en ung muslimsk homoseksuel dansker.
Selv om de fleste indvandrere og efterkommere klarer sig rigtig godt i det danske samfund, er der desværre en udbredt modvilje mod, at børnene bliver for danske, hos et mindretal af de indvandrere og flygtninge, der er ankommet til Danmark gennem de sidste årtier.
For nylig offentliggjorde Ankestyrelsen en rapport, der viste overraskende mange genopdragelsesrejser.
Jeg tror, der stod, at der alene i København er registreret 580 siden januar 2015.
Jeg er med på, at opgørelsen i Københavns Kommune er lidt anderledes end i resten af landet, men det er dog alligevel ret overraskende store tal, i hvert fald for mig.
Siden har jeg været i diskussion med flere eksperter, folk, der arbejder med det her, og de vurderer egentlig, at både Ankestyrelsens og Københavns Kommunes tal er voldsomt undervurderede.
At gribe ind over for de her overgreb mod børn er derfor helt nødvendigt.
Og med det her beslutningsforslag foreslår vi og SF og Dansk Folkeparti, at forældrene i yderste konsekvens skal kunne miste deres opholdstilladelse, hvis de begår sådan et overgreb mod et barn.
Vi er overbeviste om, at sådan et forslag vil kunne medvirke til at nedbringe antallet af genopdragelsesrejser.
At miste sin opholdstilladelse er så alvorligt, at rygterne hurtigt vil sprede sig i de relevante miljøer og dermed beskytte børnene.
Vi har også noteret os, at regeringen allerede har meddelt, at de vil fremsætte et lignende forslag til efteråret, og det må så kunne danne grundlag for et fælles samarbejde om at komme det her til livs.
Jeg bemærkede også i ministerens tale, at der er en invitation på vej til os, og det ser vi selvfølgelig frem til, og vi vil gerne sige ja tak til den.
Marcus Knuth (V), 2018-04-18:
Tak, formand.
Det her beslutningsforslag kommer set med mine øjne på et meget, meget besynderligt tidspunkt.
Det er ikke lang tid siden, at regeringen fremlagde en ghettoplan, der bl.a. vil sætte hårdt ind over for genopdragelsesrejser.
Derudover støtter et bredt flertal – i hvert fald i det store hele – vores ghettoplan, og det gælder jo altså også det at imødegå genopdragelsesrejser.
Derfor synes jeg, det er lidt pudsigt at have den her debat nu, når vi sådan set allerede ved, at vi er enige om målet.
I regeringen mener vi nemlig, at det er en god idé at sætte en stopper for genopdragelsesrejser.
Det gør vi, fordi børn ofte sendes på de her rejser af deres forældre, fordi de er blevet for danske.
Det er jo i mine øjne fuldstændig abnormt.
Vi i regeringen kæmper netop for, at udlændinge med ophold i Danmark tilegner sig danske værdier, således at de kan leve et velfungerende liv her i Danmark og bidrage til det danske samfund.
Vi ved, det er helt afgørende at sætte tidligt ind og sikre en god integration allerede fra barnsben.
Derfor deler jeg i høj grad ambitionen om at stoppe genopdragelsesrejser.
Af den grund ser jeg også frem til at gennemføre punktet, som handler om kriminalisering af genopdragelsesrejser, i regeringens ghettoplan, som jeg ved forslagsstillerne selvfølgelig er bekendt med og støtter bredt op om.
I punktet, der fremgår af ghettoplanen, er vi både, som ministeren sagde, mere vidtgående og konkrete, i forhold til hvordan vi skal bekæmpe genopdragelsesrejser.
Som ministeren sagde, har et stort flertal af dem, der bliver sendt på genopdragelsesrejser, allerede et dansk statsborgerskab, og derfor er det forslag, der ligger her, ikke det mest hensigtsmæssige.
Vi foreslår derimod bl.a. en strafferamme på op til 4 års fængsel, hvis man sender sine børn på genopdragelsesrejse, og det vil jo altså også have en indflydelse på f.eks. dem, der har permanent opholdstilladelse, og på dem, der ikke er danske statsborgere.
Derfor støtter vi det kommende lovforslag, som vi selv fremsætter, om bekæmpelse af genopdragelsesrejser, og vi støtter ikke dette beslutningsforslag, som det ligger her.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-18:
Ja, det kan jeg godt fornemme.
Men jeg tror, Enhedslisten skal passe på med at undervurdere betydningen af, at man risikerer at miste sin opholdstilladelse, hvis man sender sit barn på genopdragelsesrejse.
Det er noget, folk kan forstå, for er der en ting, de har meget kær, så er det deres ophold i Danmark.
Jeg tror desværre, at der er mange forældre, der render rundt og har en opfattelse af, at det her egentlig ikke bliver opfattet som særlig kontroversielt af det danske samfund.
Hvis Københavns Kommune siden januar 2015 – det er alligevel kun 3 år – har registreret 580 tilfælde, kan det ikke kun være skurke.
Så tror jeg også, det er et udtryk for, at mange forældre opfatter det her som en fuldstændig normal og integreret del af det at opdrage børn i Danmark – desværre.
Rosa Lund (EL), 2018-04-18:
Jeg har bare et opfølgende spørgsmål: Mener Socialdemokratiet, at det eneste, som forældre, der sender deres børn på genopdragelsesrejse, skal mødes af, er sanktioner?
Er der ikke andre ting, de skal mødes af, eller andre tiltag, man kan tage?
Spørgeren kan måske fornemme, at jeg tænker, at det her er sådan et lidt tomt forslag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved ikke, hvor mange der vil blive omfattet af det, men jeg tror, at spørgeren har ret i, at det ikke vil være alle, og det tror jeg også at tidligere justitsminister hr. Morten Bødskov havde ret i.
Derfor lytter vi jo også til noget af det, udlændingeministeren siger her, nemlig at der også er den mulighed at sige, at det bliver gjort strafbart for alle, altså også for danske statsborgere og også for udlændinge med opholdstilladelse i Danmark, men hvor det vil være uproportionalt at sende dem ud.
Det er vi meget interesserede i at diskutere, for vi er interesserede i, at alle forældre bliver mødt af en sanktion og ikke kun dem, hvor det vil være proportionalt at sende dem ud af landet.
Rosa Lund (EL), 2018-04-18:
Tak, og tak for talen.
Det er jo helt rigtigt, at vi i 2012 diskuterede både lignende sager, men også et lignende forslag, som dengang blev fremsat af Dansk Folkeparti.
Tilbage i 2012 var det hr. Morten Bødskov, der var justitsminister, og han sagde dengang med hele Justitsministeriets apparat i ryggen, at det i langt de fleste sager ville være uproportionalt at tage opholdstilladelsen fra forældrene.
I det her forslag står der så, at man kun vil gøre det, hvis det ikke er i strid med konventionerne.
Risikerer vi så ikke bare, at det her forslag egentlig bare er et slag ud i luften, og at det i virkeligheden ikke kommer til at have en reel betydning?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-18:
Jeg bemærkede også, at den diskussion var der lige før, og jeg sad lige og kiggede lidt i mine gamle papirer, for jeg kan huske, at vi tilbage i 2012, hvor jeg selv sad i Folketinget, fik ændret lovgivningen på baggrund af en konkret sag med en elev ude fra Ørestad Gymnasium.
Og i den forbindelse blev der skrevet ind i udlændingelovens § 9, at der skulle lægges særlig vægt på barnets opvækst samt familiemæssige og sociale netværk her i landet.
Og i paragraffen bliver barnets tarv også omtalt.
Jeg synes selvfølgelig, det er væsentligt at lægge vægt på barnets sociale og familiemæssige tilknytning til Danmark.
Vi hører også, hvad ministeren siger, og vi er sådan set enige i, at der skal lægges vægt på de børn, der er blevet for danske, og som bliver sendt til Pakistan eller Somalia.
Den kvinde, jeg nævnte før, blev sendt af sted, da hun var 17 år, og kom først tilbage, da hun var 25 år, og så fik hun afslag på at få en ny opholdstilladelse i Danmark.
Det duer selvfølgelig ikke.
Marcus Knuth (V), 2018-04-18:
Er ordføreren så enig i ordlyden i teksten her, som Socialdemokratiet jo er medunderskriver på: »Men er barnet allerede sendt væk fra Danmark, bør hele familien følge med«?
Det er et forholdsvis simpelt ja- eller nejspørgsmål.
Er ordføreren enig i den ordlyd, som Socialdemokratiet har skrevet under på?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-18:
Ikke nødvendigvis.
For vi er nødt til at kunne tage en masse forbehold.
F.eks. er bare det første forbehold jo, om hans forældre er her på en almindelig opholdstilladelse, eller om de også er danske statsborgere.
Marcus Knuth (V), 2018-04-18:
Mange tak.
Som jeg forstod ordføreren, beskrev ordføreren en situation, hvor en mindreårig med pakistanske rødder var sendt tilbage til Pakistan for at lære, at homoseksualitet var forkert.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-18:
Tak for det.
Og så vil jeg fortsætte, hvor min kollega slap.
For vi vil jo gerne fra Dansk Folkepartis side se noget handling.
Vi har stået hernede gentagne gange og netop appelleret til, at justitsministeren kiggede på det her område.
Men det er ikke nok kun at kigge og have drøftelser; der skal også handling til.
Så derfor vil jeg godt spørge justitsministeren: Hvornår forventer justitsministeren at Kolding Kommune kan opsætte kameraer i nattelivet, dér, hvor de vurderer at der er et behov for det?
Det kunne ministeren måske passende uddybe her, for ministeren siger jo, at vi skal overvåge, hvor der er et behov.
Der er mange i Kolding, som vurderer, at der er et behov for at overvåge bestemte steder i nattelivet.
Rasmus Prehn (S), 2018-04-18:
Mange tak, formand.
Hvad mener ministeren om muligheden for at lade den nye lægehelikopter have base i den for Vendsyssel centralt placerede Sindal flyveplads, der allerede har de nødvendige tilladelser på plads, og ser ministeren nogen mulighed for at fremrykke opstarten af helikopterens virke?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Jeg kan bare konstatere, at det er helt vildt, at det, vi ser nogle steder i Sverige, kan foregå.
Det burde man jo skride ind over for, og det gør man måske også.
Jeg ved ikke, hvordan man håndterer det i forskellige bydele.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at vi har det meget, meget tætte samarbejde mellem dansk og svensk politi, med betjentene, så man ved, hvad der foregår.
Men det kan jeg måske få lejlighed til at svare mere udførligt på ved et skriftligt spørgsmål, for der tror jeg vi kan komme lidt bredere omkring det, end jeg kan her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Så vil jeg bare høre ministerens bud på, hvordan det går for svensk politi i øjeblikket.
Der er også en stribe artikler ude om rekrutteringsvanskeligheder, at man har skiftet rigspolitichef og en lang række ting.
For mig er det jo bare et klart eksempel på, at tingene i Sverige simpelt hen ikke fungerer.
Svensk politi er i fuldstændig opløsning, og i den situation forstår jeg ikke at man kan stille sig tilfreds med at sige, at der er sat en nummerpladescanner op på broen.
Den er sikkert god og virker og alt muligt andet, men vi bliver da nødt til at indføre noget mere.
Mener ministeren ikke det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Nu er grænsekontrol jo ikke noget, der sorterer under justitsministeren.
Men jeg synes da, at vi skal glæde os over, at vi har de her nummerpladegenkendere.
Det er jo ikke helt ligegyldigt.
Altså, det er faktisk et godt redskab.
Jeg har ikke hørt om, at regeringen har planer om, at der skal til at indføres en kontrol der.
Men jeg synes sådan set, det vigtige er, at vi sikrer os, at de tilstande, vi har set i Sverige, ikke bliver danske.
Og der synes jeg vi har gjort så meget i fællesskab i det her land for, at vi lige præcis ikke havner i den situation.
At vi så skal have et meget, meget vågent øje på, hvad der foregår, for det skal ikke bevæge sig over broen, er en helt anden ting, og det er jeg meget enig i, for vi vil ikke have det her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Så lad mig prøve et mere konkret spørgsmål den her gang: Planlægger ministeren at skærpe den kontrol, der er, over f.eks. Øresundsbroen eller ved færgerne længere nordpå til Sverige med andet end de nummerpladescannere, der i dag bruges?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Der er mange elementer i det spørgsmål.
Jeg synes faktisk, det er rigtig, rigtig interessant at diskutere, for jeg tror, at vi deler bekymringen over det, som spørgeren læser op.
Det er jo helt vildt, og det er ikke noget, der lige er kommet over natten.
Det har været sådan længe i Sverige, altså i Malmø, som spørgeren læser op om.
Derfor synes jeg, vi kan glæde os over, at det ikke er kommet herover.
Og det kan vel også være, fordi vi har nogle ret meget hårdere straffe – med bandepakke og andre ting, der tager meget hårdt fat i forbindelse med de her typer.
Så jeg kan bare sige, at vi vil følge det her meget, meget tæt.
Det er også derfor, at der er en tæt dialog mellem svensk og dansk politi.
For hvis vi kan se bare det mindste tegn på, at noget af det er ved at bevæge sig herover, skal vi jo reagere meget skarpt og meget hurtigt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Tak for den besvarelse.
Og jeg kan allerede nu sige, at jeg gerne tager imod ministerens tilbud om at få mere viden om det, der foregår på den anden side af Øresund – simpelt hen fordi vi er dybt, dybt bekymrede, når vi ser, hvordan det går i Sverige.
Det er mit klare indtryk, at svensk politi og Sverige som helhed er i en tilstand af opløsning, på en række områder.
Lad mig bare læse noget op fra en artikel i Politiken sidste år, hvor det altså beskrives sådan: »Alt i alt mener politiet,« – det er svensk politik – »at der eksisterer omkring 200 bander i områderne.« – det er så de udsatte boligområder –
»banderne tækker samlet hen ved 5.000 aktive medlemmer og op mod 550 toneangivende ledere.
Under dem er mindst 11.000 personer, som beskrives som i risiko for at ende i bandemiljøerne.
Bare på bandesiden er der jo tale om nogle tal, man i Danmark dårligt ville kunne forestille sig, altså at der skulle være så voldsom en aktivitet i bandemiljøet på den her måde.
Når vi ser, hvordan det foregår i de her udsatte boligområder, hvor politiet angribes, og hvordan man i nogle dele af Sverige har svært ved fra myndighedernes side overhovedet at rykke ud, sammenholdt med et meget højt antal bandemedlemmer; sammenholdt med at Säpo jo vurderer, at der er en meget stor gruppe mennesker, som både er islamister og voldsparate, så må jeg sige, at jeg synes, det er dybt bekymrende for Danmark at være brofast med Sverige, som er islamismens brohoved i Vesten, hvis du spørger os.
Der vil jeg bare høre ministeren: Planlægger man at gøre noget som helst i forhold til at skærme os mod det, der er i gang i Sverige i øjeblikket?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen og Dansk Folkeparti har jo med finanslovsaftalen for 2018 besluttet at styrke akutberedskabet med endnu en akutlægehelikopter, der skal have base i det nordlige Danmark.
Det har vi gjort, fordi en udvidelse af den landsdækkende akutlægehelikopterordning i endnu højere grad vil kunne styrke akutindsatsen i de områder af landet, hvor der er relativt langt til det nærmeste specialsygehus.
Så det handler om tryghed, og det handler om hurtig hjælp.
Vi har afsat 45 mio. kr. fra 2019 og frem til etableringen af den fjerde akutlægehelikopter, med henblik på at akutlægehelikopteren kan sættes i drift pr. 1. januar 2019.
Det skyldes bl.a., at der både har skullet indgås en aftale med en leverandør; at der skal indkøbes, anskaffes og bygges en ny helikopter; og at der skal etableres de fornødne faciliteter til helikopter og til mandskab.
Placeringen af akutlægehelikopteren skal være fagligt begrundet, og det skal også være under hensyntagen til de principper, som akutudvalget fastlagde tilbage i 2012.
Det er også derfor, der allerede er iværksat en proces med inddragelse af de faglige synspunkter, og placeringen skal ske også under inddragelse af regionerne, som jo i fællesskab driver de nationale akutlægehelikoptere.
Hvis jeg så kort skal redegøre for, hvad der taler for og imod en eventuel placering i Sindal, kan jeg sige, at for Sindal taler, at det er en placering, der vil opfylde kriteriet om hurtigst muligt at bringe den syge til et specialiseret sygehus, hvis man altså isoleret set ser på den nordlige del af Region Nordjylland, som spørgeren også peger på.
Det, der taler imod Sindal, er, at helikopteren vil komme til at dække et område med meget vand, at helikopteren ikke har en størrelse og kapacitet, så man kan bistå ved nødredning på havet, og at man også vil komme til at dække et forholdsvis lille befolkningsgrundlag.
Helikopteren vil heller ikke kunne aflaste de eksisterende helikoptere, da den sydlige og vestlige del af Region Nordjylland fortsat vil blive dækket bedre af helikopteren fra Skive.
Så er der også nogle fritidsaktiviteter i Sindal, bl.a. faldskærmsudspring, som muligvis vil kunne forsinke både afgang og landing for helikopteren.
Rasmus Prehn (S), 2018-04-18:
Først og fremmest mange tak til ministeren for det her rimelig fyldestgørende svar.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at man i Vendsyssel er kolossalt glad for, at det er lykkedes at få sat penge af på finansloven til, at man kan få den lægehelikopter.
Det var oprindelig sådan, da man begyndte at tale om lægehelikoptere i Danmark, at Vendsyssel var skåret helt ud af landkortet.
De var ikke dækket af det her.
Der fik man så lavet en slags lappeløsning med en akutlægebil i stedet for, som også har vist sig at være god og effektiv på mange måder, men jo ikke er helt den samme løsning.
Der var så lagt an til, at det beløb, der var sat af til det, skulle udfases, og der har vi lokalt og regionalt måttet kæmpe en kamp for at sikre, at man også i Vendsyssel kan have en rimelig og anstændig dækning.
Det er jo altså bare nødvendigt.
Det er et stort behov.
Den anden dag var der på TV 2 Nord en udsendelse, hvor de kom med et eksempel fra Karstensens Skibsværft i Skagen.
De har en medarbejder, der får et epileptisk anfald, kommer slemt til skade og har brug for hjælp.
Og der går hele 37 minutter, før der er en ambulance klar.
Sagen er jo, at den landevej, der går fra Ålbæk til Skagen, er forbundet med utrolig meget trængsel.
Os, der er transportordførere, klemmer lidt på for at sikre en udvidelse af den vej, men der er stadig massive problemer.
Så der er steder i Vendsyssel, hvor der er alt for lang ventetid.
Der ville det at have en lægehelikopter med base i Sindal, som er meget centralt placeret i hvert fald i Vendsyssel, gøre, at de mennesker, der f.eks. bor i Skagen, Hirtshals og Brønderslev, vil kunne opleve, at det altså er noget mere realistisk at blive hentet hurtigt med en lægehelikopter der, end hvis det er sådan, at man skal flyve fra Aalborg, eller som det er i dag, hvor der er en lægehelikopter helt nede ved Skive, og hvor det er urealistisk.
Så jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis ministeren kunne klemme yderligere på for at sikre en løsning.