runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Vi kan bygge så mange motorveje, så mange skoler, så mange klimasikringer og så mange diger; der er en anlægsramme.
Den deler vi ud, så kommuner har en stor og betydelig andel af den anlægsramme.
Hvordan den så skal prioriteres, skal kommunen selv afgøre.
Jeg er ikke i tvivl om, at kommunerne ønsker mere og en større anlægsramme.
De vil da hellere have, at kommunerne fik pengene, end at vi brugte dem på statslige anlægsprojekter.
Selvfølgelig er det sådan.
Men vi bliver nødt til at styre økonomien, og vi bliver nødt til at sikre, at kommunerne har frihed til prioritere.
Det er vigtigt for os.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jeg er ikke enig.
Energirenovering, der laves på en sådan måde, at indeklimaet også bliver væsentlig bedre, har altså flere plusser.
Det her er ikke noget, jeg bare har hørt fra en enkelt person.
Det gør de fleste kommuner jo.
De har nogle CO 2 -mål.
Så kan de se på, hvad det er for nogle dårlige resultater deres egne bygninger har.
Kan ordføreren ikke se, at vi har et efterslæb her?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Jeg håber ikke, at der er nogen kommuner, der med et anlægsloft investereret sted, hvor der ikke er flere plusser.
Jeg håber, at hvis man bygger skoler, er det for at give bedre trivsel til børnene, bedre fysiklokaler og bedre rammer for fysisk udfoldelse.
Hvis man energirenoverer samtidig, får man et bedre indeklima.
Der er dobbelte, tredobbelte, firedobbelte bundlinjer i samtlige anlægsinvesteringer, vi foretager ude i kommunerne.
Det tilgodeser og skal tilgodese mange hensyn.
Det skal kommunerne sikre at det gør.
Derfor er der ikke forskel på en energirenovering og en investering i en ny børnehave, som kan forbedre trivslen, indlæringen og rammerne for vores børn.
Der er mange fordele ved mange investeringer.
Det mener vi i Venstre at man skal lokalt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Det er jo meget mere kompliceret, når nu de her energirenoveringer kan medføre, at man får et lavere energiforbrug, men også kan sikre, at man får et bedre indeklima, sådan at sygefraværet kunne komme ned og indlæringsevnen for børn kunne blive større og trivslen kunne blive bedre.
Man kunne jo godt forestille sig, at man kan måle på flere bundlinjer, og at man på den lange bane sådan set har en god samfundsøkonomi i at lave de energirenoveringer og i at indhente det vedligeholdelsesefterslæb, der er i nogle kommuner.
Det er en nuance, der mangler her.
Det med klimasikring kan så nok give større tryghed, og der kunne være nogle værdier, der bliver bedre beskyttet.
Hvis man tænker tilbage til de bysamfund, som har lidt mest under oversvømmelser af forskellig karakter, er det jo enorme værdier, der går tabt.
Men når det gælder netop energirenoveringerne på de kommunale skoler og andre institutioner, kan ordføreren så ikke se, at det har flere plusser end bare noget på energiregnskabet?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Tak til ordføreren for det.
Jeg håber også, vi kan finde nogle løsninger.
Et forslag om at hæve det kunne jo også være en idé, så længe – og det er også vigtigt at få sagt – det går konkret til klimasikringstiltag og energieffektiviseringstiltag.
For det er jo altid godt at renovere skolerne, så de er mere moderne, luftkvaliteten bliver bedre osv., så længe energieffektiviteten bare er det, der er i højsædet og det primære formål med det.
Der er så mange gode ting ved det.
Vi løser en klimaudfordring, og vi løser faktisk også en sikkerhedspolitisk udfordring for Danmark ved det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-23:
Grunden til, at jeg trykkede mig ind, var egentlig ikke så meget, at man støtter den grønne energiudvikling.
Det gik mere på den normale konservative økonomiske ansvarlighed.
For nu synes man, at man bare skal slippe kommunernes økonomi fri, og det overrasker mig faktisk ret så voldsomt.
Hvorfor skal det kun være på lige det her område?
Skal man så ikke bare slippe den fri på ældreområdet?
Det er også brug for flere plejehjem.
Men er De Konservative nu gået væk fra, at der skal være en økonomisk styring af, hvad kommunerne bruger af penge – underforstået at der også er en statslig styring af økonomien?
For vi kan jo ikke alle sammen bruge løs, for så kan vi ikke styre inflationen og alle mulige andre ting.
Så det undrer mig virkelig meget, at man synes, at der ikke skal være en styring af det.
Skulle man så ikke hellere argumentere for at forhøje loftet?
Bare at slippe det helt fri virker helt ulogisk.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Det er lidt tricky her, for der er ligesom to ting, man så skal kigge på, og det er for det første, hvor overskudsvarmen kommer fra.
Er den baseret på fossil, og giver det øget konkurrencekraft, og får vi dermed en midlertidig større fossil anvendelse?
Det tæller negativt.
Kigger vi så for det andet på det ovre i fjernvarmeselskabet, er det en ret kompliceret vurdering, for så skal man kigge på, hvad det er af overskudsvarme, der subsidieres.
Og hvis fossilt baseret overskudsvarme subsidierer grøn fjernvarm, er det ikke godt for klimaet.
Hvis grøn-grøn udligninger hinanden, går det lige op, og derfor er det et ret kompliceret regnestykke.
Her vælger jeg så i hvert fald her at have tillid til fjernvarmeselskaberne, for jeg har indtryk af, at de fleste af dem har en forståelse for, at opbakningen til deres fjernvarmeforsyning hviler på, at den er grøn, og at man dermed vil investere i langsigtet investere i overskudsvarmeprojekter, som er økonomisk attraktive, men som også kan understøtte, at man lokalt har grøn energiforsyning.
Så som alt andet på energiområdet er det desværre et kompliceret regnestykke, der skal laves.
Det principielle her er, som jeg oplever det, at vi i de partier, der har aftalt det her, har tillid til, at de lokale fjernvarmselskaber kan foretage den afvejning.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
Det korte svar er jo, at det selvfølgelig skal ske på en økonomisk ansvarlig måde.
Man skal huske på, at formålet med anlægsloftet er at holde kapacitetspresset på et rimeligt niveau.
Hvis vi taler om at bygge en ny skole eller en ny vej, så er der jo en naturlige øgning i aktiviteten og kapacitetspresset.
Men vi står lige nu i en situation, hvor vi ved, at vi kommer til at bruge rigtig mange penge på at reparere veje og på at reparere ødelagt infrastruktur generelt, og hvis man tager højde for det, kan man jo ikke rigtig anvende det normale logik, når det gælder klimasikring, fordi det jo rent faktisk forebygger, at der kommer de skader, man alligevel skal reparere.
Faktisk ved vi jo fra den forskning, DTU har lavet, at vi ser ind i en regning på 400 mia. kr.
Hvis vi bruger 130 mia. kr., kan vi faktisk undgå den store regning, og vi vil hellere betale den mindre regning end at betale den helt store regning.
Så det er egentlig vores ræsonnement.
Helt generelt set
er vi jo glade for at have et anlægsloft, men her kan vi godt se, at der er et akut behov handling lige her og nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Hvis jeg ligesom skal køre videre på, hvad løsningen på det her er, kan man jo også forestille sig en udvalgsbehandling, som sådan set finder en løsning, som i teorien kunne finde et flertal.
Nu ved jeg godt, at regeringen har en tradition for, at alt, hvad der kommer fra oppositionen, stemmer man ned, uanset at det er en rigtig god idé, og så kan man indimellem opleve, at der opstår nogle forslag fra regeringen, som er en kopi af noget, som nogen har foreslået.
Kan ordføreren se, at vi kunne lande noget, hvor man f.eks. sagde, at anlægsloftet skal hæves med et bestemt beløb til de her to emner?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Jeg takker ordføreren for indlægget og vil også sige, at jeg synes, det er dejligt at se, at vi kan samarbejde så bredt i Folketinget og være enige om noget.
Så stor tak til hr. Søren Egge Rasmussen for at fremsætte det her forslag.
Som sagt er det her nogle store udfordringer, vi ser ind i.
Det her er ikke nemt, og det er ikke noget, der bare lige bliver løst som sådan.
Det er også derfor, vi er nødt til at tage hul på det nu, for vi kan stadig nå det, også selv om vi ser ind i nogle store problemer lige nu.
Det er jo der, vi også ser det her forslag som et godt skridt på vejen til at komme i gang.
Vi skal i gang.
Vi ser jo ind i en situation, hvor der her og nu skal laves en masse investeringer for at undgå to meget, meget centrale udfordringer: klimaforandringerne og så det faktum, at vi ifølge FE har 5 år, inden russerne er klar til en storskalakrig i Europa.
Vi er nødt til at rykke på mange parametre for at komme det i møde.
Vi skal mindske vores energiforbrug.
Vi skal øge mængden af VE, og vi skal klimasikre Danmark.
Vi bakker op om det aftalesystem, der er.
Det gjorde man bl.a. også under covid.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Det ændrer så ikke på andet, end at pengene jo skal findes på et tidspunkt, fordi den offentlige formue jo vil falde.
Vi har nogle holdbarhedsindikatorer, vi styrer efter på den lange bane i dansk økonomi, og dem har Det Konservative Folkeparti jo altid stået bag.
Det er så et nybrud nu her, at man ændrer på de principper.
Pengene skal jo findes.
Er det så ved hjælp af skattestigninger, eller hvordan skal vi finde de her penge?
Så vil jeg også følge op på hr. Henrik Frandsens gode spørgsmål omkring hele aftalesystemet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
Vi har efterhånden fremlagt tre klimasikringsudspil, og de har alle sammen noget tilfælles.
Det er jo heller ikke noget, vi er vant til at gøre.
Danmark har en nettoformue på 699 mia. kr. Vi ønsker egentlig at sige, at vi gerne vil lægge noget oven i den kystpulje, vi allerede bredt har aftalt i Folketinget.
Vi foreslår at sætte 12 mia. kr. af til alt fra almindelig klimasikring til at beskytte vores kulturarv, og det skal gå fra nettoformuen.
Det er ikke noget, vi vanligvis gør, men det er nogle store engangsinvesteringer, der skal laves her og nu for at afbøde konsekvenserne af de klimaforandringer, vi jo desværre allerede ser, og som vi kommer til at se i stigende grad.
Vi ved, der ligger en regning på 130 mia. kr., og hvis ikke vi indfrier den, kommer der en regning på 400 mia. kr. Så det er sådan, vi egentlig forholder os til det.
Vi anerkender, at klimasikring langt hen ad vejen skal løses med investeringer, som langt hen ad vejen er engangsinvesteringer.
Der er selvfølgelig med noget vedligehold, fordi de ikke vedligeholder sig selv hundrede procent, men det er lidt der, vi er.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-23:
Tak for det.
Jeg vil også sige, at det jo ikke er tilfældigt, at ordføreren kunne høre, at kæberne på samtlige blå partier lige ramte bordet, da ordføreren gik på talerstolen og deklarerede sin støtte til Enhedslistens forslag.
Men som der var en, der anførte tidligere på dagen, er der jo bare to, der står sammen i dansk politik, og det er Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten.
Det, jeg bare vil høre om, er, hvor holdbarhedsindikatoren så ligger.
Vi har jo en holdbarhedsindikator på den lange bane, der siger nul, og enten må Det Konservative Folkeparti jo så lempe på den, eller også må de hæve skatterne.
Hvad foreslår Det Konservative Folkeparti her?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Tak for støtten, først og fremmest til at løse to store problemer for kommunerne og give kommunerne større frihed.
Jeg har nogle gange lidt på fornemmelsen, at det herinde i Folketinget sådan er regeringens kortsigtede økonomistyring, der præger alting; man tager et år ad gangen.
Ude i kommunerne ved man godt, at man kan lave fireårige budgetter og ligesom forsøge at løse nogle problemer på længere sigt.
Ordføreren har jo helt ret i, at kommunerne spilder nogle penge i øjeblikket på at reparere på de årlige skader, som kommer efter klimaforandringer og oversvømmelser, og vi er nødt til at lave den store investering for at spare nogle penge på den lange bane.
Så der er fuld respekt omkring det.
Omkring energirenoveringerne vil jeg sige, at i de bygninger, hvor der er medarbejdere, og hvor der f.eks. er børn, der skal lære noget, giver det altså et plus på den lange bane, at sygefraværet går ned og man har en bedre indlæringsevne, og jeg kan egentlig ikke forstå, at sådan nogle regeringsbærende partier ikke kan få øje på det.
Lad os nu løse de store problemer.
Var det ikke det, som regeringen sagde at de ville gøre, da de tiltrådte?
Og hvad har de lavet?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Men det er også bare vigtigt at sige til ordføreren, at det her også handler om, som jeg også sagde i min ordførertale, at sikre, at de penge, der så bliver brugt, også bruges på klimasikring og energieffektivisering.
Det skal ikke være sådan, at man renoverer en skole, og at man så, fordi der er blevet sat et par veluxvinduer i, pludselig har energieffektiviseret.
Det er ikke sådan, det skal hænge sammen.
Det skal hænge sammen på en måde, hvor det rent faktisk batter noget.
Jeg vil sige til ordføreren, at forudsætningen for økonomisk ansvarlighed også er, at man skal kunne se, når der er brug for rettidig omhu.
Lige nu ser vi ind i en situation, hvor vi har et akut behov for klimasikring – der sker allerede masser af skader hvert år i Danmark som følge af stormflod m.v.
Vi har samtidig også en situation, hvor vi ikke udbygger nok med vedvarende energi, samtidig med at f.eks. Norge jo nu siger, at de snart ikke længere vil sende vandkraft Danmarks vej og ikke forny de kabler, der er blevet lavet.
Så vi har bare et akut behov for både at klimasikre, men også at reducere mængden af energi, der er nødvendigt for at holde vores samfund kørende.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-23:
Det hænger jo ikke helt sammen, når Konservative siger, at der er brug for en økonomisk styring for at have økonomisk ansvarlighed, og man så her siger, at vi helt skal fjerne den økonomiske styring lige på det her område.
Så er der jo ikke nogen økonomisk ansvarlighed.
Så aner man jo ikke, om Københavns Kommune bruger 5, 10 eller 15 mia. kr. mere inden for en årrække.
Samtidig er der så en række andre kommuner, som ikke har likviditet, som så kan bruge 0 kr.
De to ting giver jo ikke rigtig nogen mening.
Er det ikke lidt selvmodsigende?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Tak for talen.
Jeg må sige, at jeg nok er lige så overrasket som den tidligere ordfører over det syn, som Det Konservative Folkeparti har på det, man kalder for økonomisk ansvarlighed her i landet.
Jeg ved jo, at i Det Konservative Folkepartis selvforståelse ser man sig selv som et regeringsbærende parti, et muligt kommende regeringsparti, og for mig virker det ejendommeligt, at man så faktisk er villig til at se bort fra det aftalestyringssystem, vi har mellem kommunerne og staten i Danmark, og siger, at der er et stort område her – og vi ved jo, at det er rigtig, rigtig mange milliarder, vi snakker om – og der skal vi bare åbne kommunekasserne.
Det vil jo give en enorm usikkerhed og en overophedning af den danske økonomi, hvis man forestiller sig, at alle de dejlige milliarder, der ligger ude i kommunerne og bare venter på at komme ud at arbejde, lige pludselig bliver spyttet ud.
Er det virkelig udtryk for konservativ politik, eller hørte jeg forkert?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-23:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Så det er bare for at sige, at vi ønsker at sikre rettidig omhu.
Vi ser ind i nogle kæmpestore problemer lige nu med energieffektivitet, og der er de klimaforandringer, vi allerede ser nu.
Vi ønsker at klimasikre Danmark, og vi vil hellere betale den mindre regning på 130 mia. kr. end den store regning på 400 mia. kr.
Det kan ikke stå alene at undtage anlægsloftet fra klimasikring og energieffektivisering.
Der skal meget mere til, men det er vi også villige til at forhandle om.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Jamen der er ingen tvivl om, at de fleste her i Folketinget er enige om, at vi har en kæmpe opgave i at få klimasikret, og at vi har en kæmpe opgave i at få energirenoveret.
Det er også det, der er blevet sagt i de tidligere ordførertaler.
Men det, jeg hører, er jo i virkeligheden, at Det Konservative Folkeparti ikke rigtig bakker op om det aftalesystem, vi har mellem kommunerne og staten om, hvordan vi bruger de offentlige finanser i Danmark.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det er en latent risiko?
Mette Thiesen (DF), 2025-04-24:
Det ville være fjollet ikke at anerkende, at lægevidenskaben jo siger, at levedygtighedstidspunktet er i 22. uge, men jeg anerkender ikke, at det ikke er et lille liv.
Jeg synes, det er ret håbløst ikke at anerkende, at det er et lille liv.
Det går faktisk i tiende uge fra at være et embryo til at være et foster.
Det er et lille liv.
Lea Wermelin (S), 2025-04-24:
Okay, det var sådan set meget dejligt lige at få noget faktuelt på plads, fordi der var meget patos i den tale.
Jeg har også selv to børn, og jeg tror ikke, det er det, der afgør, hvordan man stiller sig i den her sag.
Men når så ordføreren taler om fostre, der skal ånde ud, og alt muligt andet, hvor man jo får det til at lyde, som om det er børn, vi taler om, og det er helt forkert, vil ordføreren så være med til at lovfæste, at alle de aborter, der i dag bliver foretaget mellem uge 12 og uge 18, og som de abortnævn jo giver lov til, sådan set godt kunne blive lovfæstet, altså at man godt kunne skrive de kriterier ind i lovgivningen, og så ville Dansk Folkeparti bakke op?
Mette Thiesen (DF), 2025-04-24:
Jeg tror ikke helt, jeg forstår, hvad ordføreren siger, men som jeg siger meget klart og tydeligt, mener vi, at den lovgivning, der er i dag, er ganske, ganske fin.
Hvis man har brug for en senabort, får man det for langt de flestes vedkommende også bevilget.
Vi ville gerne have været med til at sikre nogle bedre abortråd, for vi synes faktisk, det er problematisk, at der er forskel på, hvordan man vurderer det forskellige steder i landet.
Det ville vi gerne have været med til at ensrette, men som jeg sagde før, vil vi bare ikke finansiere de nye abortråd med blodpenge fra en hævet abortgrænse.
Det vil vi ikke.
Som nummer et vil jeg sige, at med Dansk Folkepartis politik ville vi slet ikke have de problemer i Danmark.
Som nummer to vil jeg sige, at vi allerede har fremsat et forslag om at forbyde barnebrude.
Det blev desværre stemt ned af alle andre partier end Dansk Folkeparti mig bekendt.
Og som det sidste vil jeg sige, at der allerede er den mulighed i lovgivningen i dag, at man kan give dispensation, hvis man har den præcise bekymring, og det bliver der også gjort i dag med lige præcis de piger, som ordføreren nævner.
Så ja, lovgivningen er, fuldstændig som den skal være, i dag.
Men lad os da endelig stå sammen om at få løst problemerne med den forfejlede indvandring, men det giver ikke mening at pålægge danske familier noget, fordi et lille fåtal af de muslimske storfamilier ikke kan finde ud af, hvordan man agerer og lever i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-24:
Jeg er helt sikker på, at langt, langt flere de fleste piger, der kommer i en situation, hvor de overvejer at få en abort, ville drøfte det med deres forældre.
Men der er altså også piger, som ikke ville kunne tage den snak med deres forældre, og hvor forældrene ville nægte dem en abort, og det kan fru Mette Thiesen altså ikke snakke uden om.
Det, fru Mette Thiesen står og plæderer for, er, at disse børn skal tvinges til at blive forældre, og det er korrekt, at der kan gives dispensation, men forældrene vil stadig væk have ret til at få aktindsigt i lægejournalen og vil jo så dermed kunne opdage, at deres datter har fået en abort mod forældrenes vilje.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-24:
Men jeg snakker sådan set ikke udenom.
Jeg kender bare loven, altså den gældende lovgivning, og de her dispensationsmuligheder er der allerede i dag, hvis der er nogle piger, der står i den her situation.
Og nej, jeg synes ikke, at alle danske forældre skal miste retten til, hvad skal man sige, indsigt i deres barns journal, fordi der f.eks. er nogle muslimske familier, som ikke kan finde ud af, hvordan man agerer i Danmark; så vil jeg hellere løse det problem i stedet for at pålægge alle familier dårlig lovgivning.
Så nej, jeg er bare ikke enig med ordføreren.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-24:
Det er i samme spor.
Det handler ikke om abortgrænsen, der synes jeg igen, at det er ikke en nem diskussion, men det er en diskussion, vi skal tage med værdighed og ordentlighed, også der, hvor vi er uenige.
Jeg synes faktisk også, at den diskussion er svær.
Men der, hvor jeg ikke synes, det er svært, er i forhold til unge, som er over den seksuelle lavalder, og som har sex – jeg hører ikke, at DF vil hæve den seksuelle lavalder – i en situation, hvor de er vokset op, om det er i et indremissionsk miljø, eller om det er i et muslimsk miljø, eller i hvilket miljø det er, hvor man simpelt hen siger, at en 15-årig skal bære et barn, og det skal præge den unges liv, fordi man ikke vil lade det være op til den, der jo så er gammel nok til at være over den seksuelle lavalder.
Det forstår jeg simpelt hen ikke at vi ikke alle sammen kan være enige om.
Lea Wermelin (S), 2025-04-24:
Tak for det.
Jeg var et øjeblik i tvivl om, om jeg var vågnet op i Trumps USA, men jeg er så lykkelig over, at jeg står i den danske Folketingssal, fordi vi jo faktisk ikke taler om svære spørgsmål på den måde, som ordføreren her ellers gør fra talerstolen.
Lad mig holde mig til det faktuelle.
Anerkender Dansk Folkepartis ordfører, at et foster mellem 12. og 18. uge ikke er levedygtigt?
Det vil sige, at det ikke er et foster, som ved en abort kan overleve og blive til det liv, som ordføreren ellers taler om.
Anerkender ordføreren det helt faktuelt?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-24:
Tak for det.
Dansk Folkeparti og Venstre er enige om at bekæmpe tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber.
Vi synes, det er en uskik.
Vi synes, det er et uvæsen, og at det skal bekæmpes.
Og hvis den ene part er under 18 år, altså er et barn, så er det jo ekstra alvorligt, og derfor forstår jeg ikke, at Dansk Folkeparti så vil tvinge det barn, som er blevet tvunget af sine forældre til at blive gift med en ældre mand, til at få et barn, hvis hun er blevet gravid med den, hun er gift med, enten i et formelt eller et uformelt ægteskab.
For det er jo konsekvensen af, at man vil have forældrenes samtykke.
Mon det forældrepar, som har tvunget deres barn til at blive gift, vil give samtykke til, at det barn kan få en abort, hvis barnet nu er blevet gravid med sin ældre mand?
Matilde Powers (S), 2025-04-24:
Tak for ordet.
Det mest klaustrobiske, jeg overhovedet kunne forestille mig, ville være at skulle gå med et barn i min mave, som jeg ikke ønskede, måske fordi jeg var blevet voldtaget, måske fordi det havde vist sig ved en scanning i uge 12 eller 13, at barnet var alvorligt sygt og det måske ikke kunne overleve, og jeg skulle lægge hele beslutningen om mit liv og måske også barnets liv over til en gruppe, som slet ikke kendte mig, som skulle træffe den.
Synes Liberal Alliance, at det er rimeligt at udsætte kvinder for det?
Ja eller nej?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-24:
Men vi bliver ved med at køre om det samme.
Det er jo det samme spørgsmål.
Jeg har da også dyb sympati for de kvinder, som bliver gravide, og som finder ud af, at deres barn måske ikke engang kan overleve, hvis de gik graviditeten ud, eller som har været dybt traumatiserede, fordi de er blevet voldtaget, og de måske har været handlingslammede lige siden.
Jeg har da dyb forståelse for det, og derfor mener jeg også, at den behandling, de får, skal være værdig og ordentlig, at vejledningen skal være frivillig, og at der skal være de samme vilkår, uanset hvor du bor.
I har bare sat det til uge 18 i stedet for uge 12.
Matilde Powers (S), 2025-04-24:
Langt de fleste aborter bliver foretaget før uge 18, så det er klart størstedelen, vi snakker om i dag, som Liberal Alliance ikke mener skal have ret til selv at bestemme.
Hvad er den præcise årsag til, at Liberal Alliance synes at uge 12 eller 13 er det helt perfekte tidspunkt?