Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Der er jo sket en del, siden Folketinget havde sin traditionsrige åbningsdebat for 2 måneder siden.
Det politiske landskab har ændret sig, og som vi alle ved, er der kommet en ny regering i Danmark.
Men hvad der til gengæld er nyt, i hvert fald for nogle, er, at der også er kommet en ny regering i Grønland.
For naalakkersuisut, som regeringen hedder på grønlandsk, består nu af Inuit Ataqatigiit, Siumut og Naleraq, og Siumuts formand, Kim Kielsen, er formand for naalakkersuisut, mens IA's formand, Sara Olsvig, er viceformand for naalakkersuisut.
På vegne af Inuit Ataqatigiit vil jeg også gerne ønske den danske regering tillykke.
Vi ser frem til at samarbejde med den nye regering om at skabe bedre vilkår på de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland.
På samme måde ser vi også frem til et samarbejde om de grønlændere, som er i Danmark, og om kongerigets udenrigspolitik fremadrettet.
Fra Inuit Ataqatigiits side noterer vi os, at der i regeringsgrundlaget er en række punkter i regeringens politik om rigsfællesskabet, som er fastholdt, ligesom der er kommet en række nye punkter til.
Vi glæder os over, at regeringen har taget initiativ til at afdække forureningen i området omkring den gamle militære base Camp Century, og vi hilser også de styrkede formuleringer om grænsehindringer og forfatningsarbejdet velkommen.
Dog bekymrer det os, at der står i regeringsgrundlaget, at samarbejdet med rigsfællesskabet ikke længere skal være ligeværdigt – den sætning er i hvert fald sløjfet – sådan som det stod i det tidligere regeringsgrundlag.
På samme måde kan man sige, at det i selvstyreloven jo i høj grad handler om at fremme ligeværdighed.
Det står som en af de vigtigste ting i selvstyreloven, og når regeringen også skriver, at de grønlandske folketingsmedlemmer ikke nødvendigvis har mulighed for at deltage direkte i forhandlinger, som vedrører Grønland, så bliver jeg i tvivl om, om regeringen egentlig ønsker et ligeværdigt samarbejde inden for rigsfællesskabet.
Men lad os huske på, at selvstyreloven også er en folketingslov, og at det at sikre et ligeværdigt samarbejde således også er en opgave, som Folketinget har stillet regeringen.
Inuit Ataqatigiit blev i juni 2015 valgt til at være Grønlands frie stemme i Folketinget, og det er en position, hvor vi ønsker at samarbejde bredt med alle Tingets partier til gavn for den grønlandske befolkning og for rigsfællesskabet.
Vores langsigtede mål er de samme som under den tidligere regering, og det, vi arbejder for, er det, vi kalder de tre V'er: vækst, velfærd og en plads i verdenssamfundet.
For for at have råd til velfærd i fremtidens Grønland kræver det en indsats på justitsområdet og på socialområdet, men det kræver også indsatser i forhold til erhvervsudviklingen og investeringer, hvilket igen kræver internationale partnerskaber.
Det glæder os, at regeringen lægger op til, at hele rigsfællesskabet skal inddrages i forhandlingerne omkring Brexit og de konsekvenser, som det har.
Kursen er fra IA's side allerede lagt, og vi vil holde fast i de samme mål og den samme retning, men vi glæder os til et forhåbentlig stærkt og tillidsfuldt samarbejde med de nye ministre, og vi vil gerne bruge anledningen til at ønske dem tillykke.
Samarbejdet med den nye regering er allerede begyndt, for jeg har sendt en række breve til de forskellige ministre på de ti vigtigste områder for Grønland.
Det er dels for at ønske tillykke, dels for at minde om, at vi har en lang række fælles mål, som vi stadig væk skal arbejde for at nå.
Jeg har bedt om et møde med en række centrale nye ministre for at highlighte nogle af de områder, som jeg synes man skal have rigtig meget fokus på.
Det er bl.a. udenrigsområdet og justits-, uddannelses- og socialområdet.
Det er vigtigt for mig at fastholde en konstruktiv linje, og jeg ser frem til et godt og konstruktivt samarbejde med den nye, udvidede regering.
Som jeg også nævnte i åbningsdebatten, som blev afholdt den 6. oktober, er det tre politiske fokusområder, som kommer til at fylde rigtig meget for IA fremadrettet: justitsområdet, forsvarsområdet og uddannelsesområdet.
IA vil således prioritere justitsområdet, og i regeringsgrundlaget angiver regeringen, at der skal være den samme standard på området i Grønland, som der er i Danmark.
Advokatrådet udkom sidste uge med en ny rapport om justitsområdet i Grønland, ligesom Grønlands Råd for Menneskerettigheder sammen med Institut for Menneskerettigheder er udkommet med en rapport om retssikkerheden i Grønland.
Det grønlandske retssystem er grundlæggende anderledes end det danske retssystem, og vi har de to grønlandske folketingslove med retsplejeloven og kriminalloven, som beskriver, at gerningsmandsprincippet og resocialisering skal sættes højt.
Et særegent retssystem kræver også, at der er et eftersyn og en kritisk gennemgang af de forskellige områder, og her skal vi som politikere både i Grønland og i Danmark i fællesskab være initiativrige og sikre, at vi ikke passivt eller ukritisk forholder os til det nuværende retssystem uden at se på, om det nu også virker i virkeligheden.
Et vigtigt mål for mig er også at se på, om retssystemet stadig væk er i overensstemmelse med befolkningens ønske, og der er blevet foretaget en undersøgelse for ikke så lang tid siden, som viste, at et flertal synes, at resocialisering er rigtig vigtigt – så så langt, så godt.
Men et andet mål er også, at vi lever op til den gældende lovgivning, og at vi sikrer, at der er de rette kompetencer inden for retsvæsenet.
Vi bør se meget mere kritisk på lægmandssystemet inden for retsområdet i Grønland og arbejde for, at der sker en professionalisering, særlig inden for retsvæsenet.
Vi mener også, at man bør kigge lidt mere kritisk på landsforsvarerembedet, som kun er en deltidsstilling.
Der er som minimum behov for, at det bliver en fuldtidsstilling, og at man sikrer, at der bliver afsat kompetencer til, at både forsvarerne, men også kredsdommerne får sikret nogle bedre kompetencer end dem, de har i dag.
Jeg så rigtig gerne, at der blev afholdt en høring med opbakning fra Folketingets Retsudvalg her i de kommende år, som handler om, at vi får sat en kurs på justitsområdet, men også at vi har mod til både at foretage de nødvendige revideringer af vores retssystem og fastholde det, som fungerer.
Fra IA's side mener vi også, at det er rigtig vigtigt, at man holder fast i at prioritere et trygt studieforløb for vores grønlandske studerende i Danmark.
For behovet for uddannede folk i Grønland er stadig væk enormt, og veluddannede unge er og bliver Grønlands vigtigste ressource.
Men grønlandske studerende i Danmark er ofte rigtig pressede.
De studerer i et andet land end deres hjemland, og der er en lang række kulturelle og sproglige udfordringer, som gør det sværere for dem end for de danske studerende.
I dette folketingsår bliver Forsvarets kommende opgaveløsning i Arktis også helt central i forhold til de prioriteringer, som vi har i Inuit Ataqatigiit.
Der skal indgås et nyt forsvarsforlig, og vi ønsker at være en del af det kommende forlig, hvilket nok ikke er nogen hemmelighed for nogen herinde i salen.
Forsvaret er ikke bare Danmarks forsvar, det er hele kongerigets forsvar, og derfor bør alle kongerigets medlemmer af Folketinget selvfølgelig også have mulighed for at få en plads ved de forhandlinger.
I Grønland har et flertal i Inatsisartut besluttet sig for at nedsætte en forfatningskommission.
Arbejdet skal pågå i 3 år, og til sidst skal man ved en folkeafstemning stemme om forfatningen og beslutte, om der er enighed om at få selvstændighed.
Det er vigtigt at understrege, at dette ikke betyder, at der skal opnås selvstændighed om 3 år, eller at vi skal have selvstændighed inden for en kortere årrække.
Men det er et udtryk for, at der er et ønske om at sætte en retning for Grønlands udvikling.
Jeg mener, det er et helt naturligt skridt, og jeg synes også, at man skal respektere det ønske, der er i Grønland.
Hos os i Inuit Ataqatigiit synes vi også, at det er vigtigt at understrege, at vi er bevidste om de økonomiske konsekvenser, som det har på sigt, når man snakker om selvstændighed, og derfor er det vigtigt, at man får sikret en ansvarlig økonomisk politik fremadrettet.
Men som sagt er det vigtigt at sige, at selvstændighed ikke sker i morgen, men at det er et arbejde, som er helt naturligt, og som ligger i god tråd med selvstyreloven.
Mange tak.