runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-04:
Som jeg også lige fik sagt i indledningen af min første tale, vil jeg nødig forholde mig til præmissen for spørgsmålet, nemlig at det handler om et æble.
Det er en sag, der kører nu ved domstolene.
Hvis dommeren mener, at der er begået noget kriminelt, vil der jo falde dom, og der har jeg både tillid til, at politiet har proportionerne med i deres arbejde, og at domstolene er i stand til at vurdere, hvorvidt det, der foregik, var ulovligt.
Og så kommer det nok også frem, hvad den konkrete sag også lidt bredere har handlet om.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-04:
Så skal jeg bare lige forstå justitsministerens svar.
Altså, justitsministeren finder det passende at politianmelde nogen på baggrund af fodring med et æble.
Æbler indgår i mange foderprodukter til heste og må ernæringsmæssigt forventes at være korrekt foder til heste.
Så når ministeren nu ikke vil forholde sig til den her sag, må jeg jo spørge overordnet til det: Synes ministeren ikke, at der er en bagatelgrænse i forhold til det, at man anmelder en borger, som giver en hest, som borgeren er bekymret for, et æble?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-04:
Tak for ordet til formanden.
Tak for lykønskningen, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan af principielle grunde ikke rigtig udtale mig om konkrete sager, som er under behandling ved politiet, anklagemyndigheden eller domstolene.
Derfor vil jeg ikke udtale mig i dag om den konkrete sag, ligesom jeg heller ikke vil forholde mig til, om præmissen for spørgsmålet, altså omkring fodringen med æblet, er korrekt.
Men jeg vil gerne sige noget mere generelt om den vision for politiet, som er lagt med flerårsaftalen for politiet for 2021-2023, og også lidt om de prioriteringer, der hver dag foretages i de enkelte politikredse.
Det er jo egentlig det, spørgsmålet kredser om.
Vores politi skal naturligvis være rustet til at bekæmpe den komplekse og den samfundsundergravende kriminalitet, men politiet skal også være rustet til og ikke mindst have ressourcer til at håndtere mindre alvorlige og borgernære kriminelle forhold; med andre ord: Politiet skal bruge sine ressourcer på både det nære og det svære.
Jeg har stor tillid til, at politiet er i stand til at foretage de prioriteringer på en fornuftig måde, og jeg mener også, at jeg som minister skal give de enkelte politikredse frihed og handlerum til at foretage de prioriteringer.
Så helt generelt og uden at forholde mig til den konkrete sag synes jeg ikke, det er at skyde gråspurve med kanoner, når politiet reagerer, heller ikke selv om det er en mindre og en lidt mere borgernær sag, tværtimod kan det være med til at sikre bred tillid og bred opbakning til politiet.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-04:
Tak for det, og først og fremmest tillykke med den nye post.
Trine Bramsen (S), 2022-05-04:
Jeg mener jo, at det her er udtryk for et godt samarbejde.
Det er rigtig godt at løfte problemstillinger også på baggrund af hændelser i virkeligheden.
For selvfølgelig skal man ikke, som man ser det i amerikanske film, køre hen til sandwichbaren med fuld udrykning og risikere, at der sker ulykker der.
Det skal man jo ikke i de situationer.
Og jeg mistænker bestemt ingen for at køre hen efter frokosten med fuld udrykning.
Men det er klart, at det jo er inden for de balancer, vi skal sørge for at finde løsninger på det her.
Omvendt er der jo heller ikke nogen, der har interesse i, at vores dygtige politi og beredskab går utrygge på arbejde.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-05-04:
Tak for det.
Jeg mente absolut det, jeg sagde i sidste runde, nemlig at jeg tager vel imod det, som jeg opfatter som en fremstrakt hånd fra ministerens side, i forhold til at vi skal prøve at se på, hvordan vi får løst den her utryghed, som der er blandt en lang række ambulanceførere.
For under udrykningskørsel blev de så at sige blitzet, og der gik man jo også ind og kiggede på, hvad man kunne gøre dér, og der blev det sådan, at sagsbehandlerne nu reelt sidder manuelt, går jeg ud fra, og så siger: Okay, her er der en udrykningskørsel, så den bliver frasorteret.
Man finder en løsning på en problemstilling, og det gør så, at de, der kører udrykningskøretøj, ikke får de her mange, mange bøder.
Det er jo det samme, som vi efterspørger her.
Så jeg mener det helt oprigtigt: Jeg vil tage vel imod hånden, og lad os så indgå i en dialog.
Jeg ved, at FOA, som jeg er stensikker på at ministeren også har et rigtig nært tilhørsforhold til i dagligdagen, jo også virkelig brænder meget, meget for det.
Så det vigtigste er fremover i hvert fald, at både ambulanceførere, men så sandelig også alle de andre, både brandmænd og lignende, der kører udrykningskøretøj, kan gøre det i trygge rammer, så de ikke skal være nervøse over at have det her hængende over hovedet.
Så tusind tak for den fremstrakte hånd.
Jeg ser frem til det.
Trine Bramsen (S), 2022-05-04:
Tak for spørgsmålet.
I forlængelse af min forrige besvarelse vil jeg endnu en gang fremhæve, at der kan være særlige situationer, der berettiger, at der køres udrykningskørsel.
Der kan endda være ganske mange situationer, der berettiger udrykningskørsel, nemlig når der er sket en ulykke.
Det udløser dog ikke i sig selv et strafansvar, hvis føreren af et udrykningskøretøj er involveret i et færdselsuheld, og det tror jeg bare er ret vigtigt at understrege, så der ikke kommer sådan en forståelse af, at der generelt er straf forbundet med et uheld.
Hvis føreren af et udrykningskøretøj idømmes strafansvar efter færdselslovens regler, betyder det jo, at man i dag har vurderet, at betingelserne for at foretage udrykningskørslen ikke har været til stede, med andre ord at udrykningskørslen har været uretmæssig.
Og jeg mener sådan set, at der skal være et system, der sanktionerer det, hvis man kører uretmæssig udrykningskørsel, men jeg vil gerne kigge på, om der er noget, vi kan gøre for at sikre en større grad af tryghed i jobbet som fører af udrykningskøretøjer.
Zenia Stampe (RV), 2022-05-04:
Det ved jeg ærlig talt ikke helt hvad jeg skal svare på.
Men der er noget, som jeg synes er svært ved den her debat omkring dyrevelfærd.
Os, der har fået indsigt i dyrevelfærden, kunne jo rigtig godt tænke os at oplyse andre om den, men vi kan jo ikke få lov til at komme ind i de stalde og tage billeder, for det er jo billederne, der taler deres tydelige sprog.
Men det er en meget, meget stor forhindring for den her diskussion omkring dyrevelfærd, at vi jo netop ikke har indsigt i og billeder fra dyrenes velfærd.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Tusind tak til ordføreren.
Jeg er jo selv meget optaget af og begejstret for oplysning i forhold til dansk landbrug og hilser også den – synes jeg – imødekommenhed, som dansk landbrug har, velkommen.
Og uanset om det er svineproducenter eller mælkeproducenter eller et hvilket som helst andet erhverv, oplever jeg faktisk også, at de åbner stalddørene til skoleklasser og til andre interesserede, så man kan se, hvordan det virkelig er ude i bedriften.
Mit eget lille yndlingsklip – og jeg ved næsten ikke, om det går at genfortælle det herinde i Folketingssalen – er jo fra den her tv-serie »Nana«, som var tilbage i 1980'erne, hvor skoleklassen også er på landbrugsbesøg og Anders så siger: Ej, har I set, at koen har fire ... bip.
Og så er der en, der svarer, at det har min far da også.
Så jeg tror i virkeligheden, at fru Zenia Stampe har ret i, at det her med oplysning er rigtig, rigtig vigtigt, og jeg vil gerne være med til at diskutere, om vi kan gøre en øget indsats herindefra.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Altså, hvad angår den sidste gruppe, har vi jo en række bestemmelser omkring hjælpemidler i forbindelse med de prøver, der bliver nævnt, som gør, at der er forskellige muligheder.
Her mener jeg egentlig som udgangspunkt, at det er fornuftigt, at der også er den skelnen, at man kan være her permanent, men at hvis man opnår den helt særlige tilknytning til Danmark, det er at få tildelt et dansk statsborgerskab, så får man også mulighed for at stemme ved folketingsvalg.
Og så synes jeg, at der er den pointe, når man tegner billedet af, hvad for nogle demokratiske rettigheder man har som individ, hvis man er her permanent, at man har mulighed for at deltage i demokratiet ved at stemme til kommunal- og regionsrådsvalg, og det synes jeg er vigtigt at få med i den forbindelse.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Men er det en rimelig sanktion at sige, at fordi man f.eks. har begået noget kriminelt, eller fordi man har et handicap, så bliver man frataget den rettighed, det er at kunne stemme ved et folketingsvalg i det land, man lever og bor i?
Altså, det er jo ikke en sanktion, vi normalt påfører folk, der har opnået statsborgerskab; de bliver jo ikke frataget stemmeretten.
Er det en rimelig sanktion at pålægge nogen at sige, at fordi man har begået en handling, eller fordi man har et handicap, er man ikke berettiget til at stemme?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Det korte svar er, at jeg mener, og regeringen mener, at det er rimeligt, at der er en sammenhæng imellem statsborgerskab og valgret, og det er jo en sammenhæng, som det er svært sådan at komme på formel.
Det er en sammenhæng, der nok bedst lader sig forklare ved eller lader sig argumentere for ved at understrege det her med, at det at stemme til et folketingsvalg er noget ganske særligt, lige såvel som det at have et statsborgerskab er noget ganske særligt, og jeg synes, at sammenhængen mellem de to størrelser er fornuftig og rimelig.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Jo tak.
Jeg synes, at ministeren holdt en rigtig god tale, også ved at understrege det her med, at det er forbeholdt danske statsborgere at stemme til folketingsvalg.
Det er jeg meget enig i.
Men jeg synes også, at vi har et problem, når så mange mennesker står uden for demokratiet, fordi de har svært ved at opnå dansk statsborgerskab.
Det er jo det, jeg synes vi bør fokusere på ved at få ændret reglerne for permanent opholdstilladelse og for statsborgerskab, så vi kan få flere til at deltage aktivt også ved valghandlinger.
Synes ministeren ikke, at det er et problem, at der er nogle mennesker, som er født her eller er kommet hertil som børn, men som først når de er et stykke inde i 30-årsalderen – fordi de har fokus på uddannelse og alle de ting, som vi jo synes er vigtigt, for at man integrerer sig i samfundet – opnår det danske statsborgerskab og dermed langt senere end os andre får lov at deltage i demokratiet ved at kunne stemme til folketingsvalg?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Jeg synes, at der er en række forhold, der taler for, at vi skal have ganske stramme krav til, hvem vi uddeler statsborgerskab til.
Det handler jo om at fremme integrationen, det handler om at sikre os, at de mennesker, vi giver et dansk statsborgerskab, lever op til nogle krav, der betyder, at de har en meget, meget betydelig tilknytning til Danmark.
Jeg indrømmer gerne, og det er jo en tilståelsessag, at der er strenge krav til at få statsborgerskab, og det mener jeg af integrationshensyn og af andre hensyn er fornuftigt.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Det synes jeg er fair at indrømme, for det kan jo være en politisk uenighed.
Men jeg efterlyser også bare lidt, at ministeren sådan ægte forholder sig til det her med, at der er mennesker, som gør alt, hvad de kan, for at integrere sig, for at uddanne sig og for at deltage på arbejdsmarkedet, i forhold til sprog osv., men som alligevel bliver forsinket.
Altså, er der ikke et demokratisk problem dér, når det er, at man bliver forsinket i at opnå den samme ret, som alle vi andre får, det øjeblik vi fylder 18 år?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Udfordringen her er vel, at man ikke kan give valgret med tilbagevirkende kraft.
Altså, hvis vi kunne forudse, hvilke personer der på et tidspunkt i deres liv ville opnå dansk statsborgerskab, kunne man jo give dem valgret noget tidligere.
Og i og med at det ikke lader sig gøre at gøre det med tilbagevirkende kraft, kan man ikke med den vægtning af argumenterne, som jeg giver, komme ud over den udfordring.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Jamen tusind tak for at få lov til at få ordet.
Jeg vil lige for god ordens skyld starte med at sige, at jeg taler på vegne af Socialdemokratiets indenrigsordfører, Birgitte Vind, som desværre ikke havde mulighed for at være her i dag, og derfor er jeg substitut for fru Birgitte Vind.
Jeg skal hilse jer alle sammen rigtig mange gange.
Forslaget vil fjerne betingelsen om dansk indfødsret ved folketingsvalg og i stedet stille krav om forudgående lovligt ophold i Danmark de seneste 4 år forud for valgdagen.
Det svarer til valgretsbetingelsen for tredjelandsborgere til kommunal- og regionalvalg, men det vil kræve en grundlovsændring i forhold til grundlovens § 29, stk. 1, da det er fastsat i grundloven, at det kræver dansk indfødsret at kunne stemme til Folketinget.
Når jeg selv qua mit medlemskab af Folketinget har skoleklasser og andre delegationer på besøg, går vi ofte herude i Vandrehallen – det tror jeg er noget, I andre også gør – og der besøger vi altid grundloven, der ligger der.
Det synes jeg er noget ganske særligt; det danske demokrati er noget ganske særligt; og det at opnå valg til Folketinget er noget ganske særligt.
Der er jeg på linje med ministeren, nemlig at man naturligvis skal være dansk statsborger for at kunne stemme til Folketinget.
I Socialdemokratiet ser vi det nemlig som noget helt specielt, noget helt særligt at kunne stemme til den lovgivende forsamling.
Det er den lovgivende magt, og den spiller en helt, helt særlig rolle i vores folkestyre.
Derfor mener vi, at der skal være en stærk tilknytning til Danmark, og vi mener også, at det er helt rimeligt at fastsætte nogle krav om, hvem der kan stemme til det danske Folketing, og derfor mener vi også, at det er fornuftigt, at man skal være dansk statsborger for at kunne stemme.
Det betyder naturligvis ikke, at de borgere, som bor i Danmark, og som ikke har dansk statsborgerskab, aldrig nogen sinde vil kunne stemme til det danske Folketing.
Hvis man opnår dansk statsborgerskab, som i virkeligheden jo også er noget unikt, noget stort, så har man muligheden for at kunne stemme til Folketinget, så længe man opfylder de krav.
Vi kan med disse bemærkninger ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg synes også, hvis jeg skal være helt ærlig, at det er meget vidtgående at fremsætte forslag, hvor vi sådan set også skal ind at lave en grundlovsændring.
Jeg synes, at det kræver væsentlig mere forberedelse, og jeg synes også, at det er noget, man gør i helt særlige, sjældne tilfælde, og derfor synes jeg måske også her en onsdag aften i Folketingssalen – al ære og respekt for forslagsstillerne – at det er en kende vidtgående, for at være fuldstændig ærlig.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Nu er det altså Lovsekretariatet, der har bestemt, at det skulle behandles her onsdag aften, det er ikke os.
Nu har jeg været medlem af Folketinget i 3 år, og Socialdemokraterne og alle de andre etablerede partier har igen og igen sagt, at dem, der kommer hertil, skal deltage i demokratiet.
Man har talt om demokratiske værdier og integration.
Og hver gang vi har snakket om, at det er svært at opnå et dansk statsborgerskab, har vi fået at vide, at det simpelt hen er et privilegium at få det danske pas.
Derfor tænker vi i Frie Grønne: Fint, hvis det er et privilegium at få dansk pas, som dermed ikke skal være nemt at få, og vi samtidig gerne vil have, at folk deltager i demokratiet, så vi får folk ind i fællesskabet, så må vi adskille de to ting.
Det er derfor, vi fremsætter det her.
Så det kan godt være, at ordføreren har den opfattelse, at det er vidtgående, men det er simpelt hen, fordi et politisk flertal herfra på den ene side har gjort det utrolig svært at få et dansk statsborgerskab – og tallene viser jo, at der er flere og flere, der står udenfor – og samtidig siger, at man gerne vil have, at folk deltager i demokratiet.
Men hvis ikke man kan stemme ved et folketingsvalg, er det altså svært at deltage i demokratiet.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Det skal være svært at opnå dansk statsborgerskab.
Det er noget enestående, det er noget unikt, og det er naturligvis ikke noget, der skal være let.
Dernæst er det her den lovgivende forsamling i Danmark, der laver lovgivningen for det danske rige, og det er naturligvis danske statsborgere, der skal være med til at sætte den lovgivende magt minimum hvert fjerde år, når der er valg til det danske parlament.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Skal man være dansk statsborger for at stemme til folketingsvalget i Danmark?
Ja, det mener vi faktisk i Venstre, og sådan er reglerne heldigvis også i dag.
Derfor ønsker vi i Venstre også at værne om grundlovens bestemmelse om, at stemmeret ved folketingsvalg forudsætter dansk indfødsret.
Vi mener faktisk, at det er en helt naturlig forudsætning, at stemme- og valgret følger statsborgerskabet.
Derfor er det også rimeligt og i mine øjne også logisk, at det bør kræve en særlig tilknytning til Danmark at have adgang til stemmeurnerne ved et folketingsvalg.
Også af den årsag mener vi, at det er fornuftigt, at det udelukkende er forbeholdt danske statsborgere.
Samtidig er det forslag, som Frie Grønne her kommer med, jo meget indgribende, for det kræver nemlig en grundlovsændring.
Derfor kan vi ikke bakke op om det her – hverken om en grundlovsændring eller for den sags skyld dette beslutningsforslag fra Frie Grønne.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Tak til ordføreren.
Jeg nævnte det også over for ministeren på området, nemlig at hvert tiende barn, der fødes i Danmark, fødes uden et dansk pas.
Vi har lige nu 440.000 borgere, som bor her, arbejder her, betaler skat her, men som ikke kan deltage, ikke kan stemme ved et folketingsvalg.
Alle herinde må da give mig fuldstændig ret i, at hvis der er noget, der er bærende for os i det her samfund, er det vores demokrati, og hvis der er noget, vi vil, er det at få folk til at deltage i demokratiet.
Hvad tænker ordføreren om den udvikling?
For 10 år siden var det hvert 20. barn, nu er det hvert 10. barn
, så hvad tænker ordføreren om den udvikling?
Hvor er vi henne om 10 år, om 20 år, hvis vi fortsætter med at fastholde reglerne, som de er, og tallet bare bliver større og større?
Hvad er det så for et demokrati, vi får, med en gruppe mennesker, der sidder og lovgiver, og så er der en kæmpestor gruppe, som bor her, lever her, betaler skat her, men som ikke kan deltage?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Tak for det.
Tak til ministeren for talen, og også tillykke med jobbet.
Jeg vil egentlig godt høre, om ministeren ikke er enig i, at der er et principielt problem, i forhold til at der er en stor gruppe mennesker, som ikke har mulighed for at stemme ved et folketingsvalg, når vi jo også taler om mennesker, som har lovligt og permanent ophold i landet, som har deres daglige virke her, og som kommer til at leve hele deres liv i Danmark – at de så ikke har muligheden for at deltage i et valg.
Hvis man vil undgå en grundlovsændring, kan man jo ophæve nogle af de, synes jeg, ret skændige stramninger, man lavede ved aftalen den 20. april 2021.
Det betyder jo, at der kan være et menneske, som har begået en kriminel handling, som ganske vist ikke er acceptabel, men som trods alt er en kriminel handling, som kan være sket meget tidligt i livet, og som dermed også udelukket det menneske permanent fra at kunne stemme ved et folketingsvalg i det land, han lever og bor i.
Eller det kan være nogle af dem, der kommer med ptsd, og som ikke har mulighed for at deltage i indfødsretsprøven eller tage danskprøve 3, som også bliver udelukket på grund af deres handicap og ikke kan deltage i et folketingsvalg.
Er det ikke principielt set
urimeligt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Der er jo en kontekst til det spørgsmål, som handler om vores udlændingepolitik.
Der er det klart, at det er afgørende, at vi har kontrol med den del også.
Jeg vil fastholde, at det er sådan, at mange af de mennesker, som ordføreren her taler om, har mulighed for at præge demokratiet ved de lokale valg.
Så det med, at man er tilskuer, mener jeg ikke er rigtigt.
Og jeg mener, at hensynet til det argument, der handler om, at det at stemme til Folketinget er noget ganske særligt, og at det derfor bør være forbeholdt mennesker med dansk statsborgerskab, er det vigtigste hensyn i den her debat, selv om jeg medgiver, at der kan være forskellige hensyn i debatten.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Det kan hr. Anders Kronborg være helt sikker på, og jeg tror faktisk også, jeg startede mit indlæg med at sige, at det var en utrolig god debat.
Jeg synes, det har været en god debat, og nogle af de ting, som hr. Anders Kronborg rejser her omkring stress og om, at det er 4 pct., tror jeg, af den danske befolkning, som i dag er medlemmer af et parti – og om mange andre udfordringer, som der jo er ved vores demokrati, og den udvikling, der er – er helt klart noget, som vi skal snakke om.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-04:
Det har i hvert fald givet os i Alternativet anledning til at tænke lidt over, hvordan vi kan undgå, at så mange mennesker stemmer uden at få indflydelse.
Men jeg tænker også på, at det vil skabe en større mangfoldighed, hvis der kommer flere mennesker ind.
Men hvis der sidder mange med bare ét mandat eller to mandater, tænker jeg jo, at det er svært at følge med, og det oplever ordføreren jo også.
Ordførerens parti har tre mandater, vi har ét mandat, og vi har også et parti som Liberal Alliance med tre mandater og Nye Borgerlige med fire, og de er her ikke til den her debat.
Der er rigtig mange debatter, vi ikke deltager i.
Vi har ikke en chance.
Der er også mange forhandlinger, vi ikke deltager i.
Har ordføreren ikke også den her fornemmelse af aldrig helt at nå det og ærgrelse over ikke at kunne være med i mange centrale debatter, hvilket også viser noget om, hvor svære vilkår man har for virkelig at repræsentere sit parti ordentligt, hvis man bare er i hvert fald under fire mandater?
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Jo, og det anerkender jeg fuldstændig, og også da vi var fem, da vi var sammen, syntes vi også, at vi skulle løbe stærkt.
Så der er da klart nogle dilemmaer dér.
Men der er så også dilemmaer på den anden side i forhold til repræsentationen, i forhold til hvorvidt man føler sig repræsenteret, i forhold til om vores demokrati, med de meget stærke, etablerede partier, omfavner hele den politiske debat, så at sige.
Er vores borgere, som lever her i dag, alle sammen repræsenteret i vores demokrati?
Eller har vi i virkeligheden mange tilskuere til demokratiet?
Så med anerkendelse af det, som ordføreren siger her, synes jeg jo bare, at der er dilemmaer på begge sider, og det er jo derfor, vi skal have den her diskussion og forhåbentlig finde den rigtige løsning.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-04:
Ja, og det er simpelt hen også en vigtig diskussion.
Hvad tænker ordføreren om det forslag, som de kører i Australien og Irland, med, at man kan prioritere på stemmesedlen?
Altså at man kan stemme på to eller tre kandidater, og at det, hvis den, som man stemmer på først, ikke kommer ind, så er den næste, der gælder, så man ligesom selv har meget mere styring over, hvem det er, der kommer ind, hvis ens førsteprioritet ikke kommer ind, hvor det i et valgforbund nogle gange er modsat, hvor folk har det sådan: Jeg troede, at jeg stemte på SF, men jeg har i virkeligheden hjulpet en radikal ind.
Og det er ikke, fordi der er noget galt med nogen af dem, men det er jo nogle gange sådan, at folk slet ikke ved, at de i virkeligheden hjælper andre ind, som de slet ikke har stemt på.
Hvad synes ordføreren om den australske model?
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Vi har jo kigget på en masse ting, da vi diskuterede det her, og der er spændende tiltag, man kan gøre.
Hvorfor lander vi så på et valgforbund?
Ja, vi kunne også være landet på andre modeller.
Det vigtigste er, at vi får taget den her snak.
For os handler det om to ting: En bredere repræsentation og at bekæmpe stemmespild.