runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Tak for det.
Det meste af lovforslaget er rigtig, rigtig godt.
Det er godt, at der kommer styr på udlejningen af såvel cykler som løbehjul fra offentligt areal.
Ét element er den store kontrovers i det her, og det skøjter Thomas Jensen hen over med fem ord.
Det er, at regeringen vil give kommunerne mulighed for at diskriminere imod lovlige køretøjer til udlejning på kommunens areal, altså diskriminere på den måde, at man siger, at ja, det er tilladt at udleje cykler fra kommunens areal, hvis man lever op til reglerne.
Kan hr. Thomas Jensen ikke se, hvilket skråplan det er, at man siger: Vi har nogle lovlige transportmidler, og der er egentlig ikke nogen grund til, at det ene skulle være forbudt, og at det andet ikke skulle være forbudt – og alligevel tillader regeringen kommunen at diskriminere?
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Altså, med det her lovforslag giver vi mere selvbestemmelse til kommunerne ved, at vi netop lader dem bestemme på det her område, udlejning af elløbehjul, og det er en styrkelse af den lokale beslutningskompetence, vil jeg sige.
At vi så synes, at det er fornuftigt, at man har en god konkurrence på cykelområdet til at kunne udbyde forskellige koncepter dér, f.eks. i vores cykelhovedstad, synes jeg da bare er positivt.
Så vi har en god tiltro generelt til kommunerne og til, at politikerne ude i kommunerne kan træffe en masse beslutninger.
Men lige på det område her har det jo primært handlet om elløbehjul og om at sørge for at sikre en god regulering på det.
Og det giver vi hermed kommunerne mulighed for.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-22:
Det med elløbehjul er jo fuldstændig korrekt.
Problemet er bare, at man ikke har samme mulighed ude i kommunerne med hensyn til udlejningscykler.
Og i et af høringssvarene står der faktisk ret specifikt noget om de her cykelstativer, eksempelvis på stationerne, og om, hvad der sker, hvis de bliver fyldt op af udlejningscykler, så alle dem, som har deres egen cykel, pludselig ikke har mulighed for at stille den osv.
Hvorfor er det specifikt, at det her lovforslag går ind og gør forskel på, hvordan man ude i kommunerne kan vurdere, hvor mange udlejningscykler eller hvor mange elløbehjul der skal være?
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-22:
Jeg synes jo grundlæggende, at det er en rigtig afgrænsning, nemlig at vi bestemmer, hvilke køretøjer der er lovlige, og så må kommunerne jo bestemme, hvad der erhvervsmæssigt må lejes ud til på deres arealer.
De bestemmer jo også, hvor der må stå en pølsevogn.
Der må jo ikke bare stå et uendeligt antal pølsevogne rundt i bybilledet, og de må ikke stille sig, hvor de synes, at det er sjovt.
Der synes jeg jo, at det er helt oplagt, at man også må bestemme, hvad der så må være af udlejning af cykler – hvor mange, hvor henne de må stå, hvor de må leje ud fra.
Det er jo det, der er en del af den kommunale selvstyreregulering, og det synes jeg da er ganske fornuftigt.
Men så er der jo en selvstændig problemstilling i, at Københavns har sit eget firma, og de skal selvfølgelig ikke have lov til at sidde og favorisere det.
Jeg har faktisk i høringssvarene lagt mærke til, at noget af det, man efterlyser, er, hvordan man håndterer de her ting.
For havde man nu sagt, at der maksimalt må lejes 600 elløbehjul ud, og man i forvejen har to udbydere med 300 hver, og der kommer en mere, som også vil ind på markedet, hvordan skal man så håndtere det?
Det har de f.eks. ikke fået svar på i det her høringsnotat, som vi også får.
Så det er en god problemstilling, der skal løses, for det skal selvfølgelig ikke være sådan, at man som kommune kan oprette et selskab og så kan udkonkurrere og holde de andre ude.
Men at det er kommunen, der har bestemmelsesretten over, hvordan man håndterer det på kommunale arealer, synes jeg da giver god mening.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Der er jo rigtig mange gode ting i det her lovforslag, som vi kan bakke helhjertet op om, men der er også et enkelt element, som vi synes er meget betænkeligt.
Jeg vil gerne høre, hvad Dansk Folkepartis syn på det er.
I det her land er det jo Folketinget, der bestemmer, hvilke transportmidler der er lovlige på færdselslovens område.
Det er ikke kommunerne, der bestemmer, hvilke transportmidler der er lovlige på færdselslovens område.
Det her lovforslag åbner op for, at kommunerne – og det vil i praksis sige Københavns Kommune, som har et horn i siden på alt andet end Københavns Kommunes egen udlejning af cykler – skal have mulighed for at sige, at ja, ja, nok må man køre på løbehjul i København, for det bestemmer Folketinget, men vi bestemmer dog, at man i Københavns Kommune kun må udleje cykler.
Man må ikke udleje løbehjul.
Hvad synes Dansk Folkeparti om det?
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Jamen igen: Vi skal løse et problem, og det søger vi at gøre her ved at give en lokal beslutningskompetence på området for elløbehjul.
Så må vi jo løbende se på, om der er noget i forhold til cykler, der skal ses på.
Men altså, i vores cykelhovedstad her synes jeg nu, at markedet ser fint ud, og vi skal også værne om den cykelkultur, der er, og det er jo bl.a. også derfor, at vi skal have ordnet forholdene for elløbehjulene, så elløbehjulene ikke kommer ind og ødelægger den gode cykelkultur, som vi har her i hovedstaden.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Nej, men det er jo også det, der undrer.
For jeg er helt enig med ordføreren i, at det her først og fremmest handler om elløbehjul, som har været en pestilens.
Det er et rigtig godt lovforslag på det område, ingen tvivl om det.
Men vi undrer os bare over, at man så ikke ligestiller og giver den samme mulighed for cyklerne, når man nu alligevel er i gang, altså hvorfor man skiller det ad.
Det forstår jeg simpelt hen ikke hvad baggrunden er for.
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Jamen igen, for at gentage mig selv: Vi har fokus her på at løse problemerne med elløbehjulene, hvor vi kan se at der har været store problemer.
Går man f.eks. her fra Christiansborg og over til metrostationen ovre på Kongens Nytorv, har man jo været ved at falde over elløbehjul op til flere gange.
Så det er altså det, der er i fokus her; det er at sørge for, at vi får en ordentlig regulering, sådan at den her nye transportform via udlejningsselskaber bliver langt bedre.
Så det har ikke været med fokus på at lave sådan en ligestilling mellem elløbehjul og cykler, at vi har lavet det her lovforslag.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Men med det her lovforslag får kommunerne ikke engang mulighed for at sige nej til at lave en aftale, hvis man vurderer, at der er rigeligt med kapacitet, at der er rigeligt med cykler.
Man får end ikke mulighed for at gå ind og lave et udbud – eller jo, det kan man godt, men man får ikke mulighed for at sige nej, hvis der så kommer en uden for udbuddet, om jeg så må sige, og alligevel gerne vil stille cykler til rådighed for udlejning.
Det får man end ikke mulighed for at sige nej til.
Jeg synes godt nok, det er nogle voldsomme begrænsninger, man i forhold til udlejningscykler lægger på kommunerne.
Benny Engelbrecht (S), 2020-10-22:
Det er jo klart, at der åbnes op for mange muligheder ved anvendelse af dette.
Jeg vil nu nok mene, at hvis man forestiller sig en mindre maskine, som eksempelvis skal feje på et stisystem på et område, f.eks. på en virksomheds grund, så vil man formodentlig kunne anvende nogle maskiner, som er af en noget mindre størrelse.
Det kunne f.eks. være noget, der er på størrelse med den græsrobot, som kører hjemme i min have.
Det er isig af dem, hvor de kører rundt på gangene på hospitalerne.
Vi kender jo også allerede i dag de her selvkørende enheder fra f.eks. en række hospitaler i Danmark, som benytter på en lukket grund, men det vil de kunne fremover.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Sagen er, at tingene glider i øjeblikket, og at de faktisk ligger to forskellige steder.
Det synes vi faktisk ikke er fornuftigt, for det kommer der kun kludder ud af på den lange bane.
Så kan man selvfølgelig sige, at vi må samle det i Færdselsstyrelsen, og så må det ligge der, eller også må vi samle det ved politiet.
Politiet har kontrollen med færdslen, og de har ekspertisen, i forhold til hvad det er, der får færdslen til at glide, ulovlighederne i færdslen osv. osv.
Derfor er det rigtig, rigtig fornuftigt – og det kan jeg forstå at ordføreren også er enig med mig i – at politiet så rent faktisk høres om de her ting.
Og jeg synes, det er fint, at politiet også har myndighed på området.
Det er alligevel dem, der skal ind og rage kastanjerne ud af ilden, som man siger, hvis der går noget galt.
Derfor synes jeg, at mange af de ting, der i øjeblikket glider over til Færdselsstyrelsen, ikke burde gøre det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-10-22:
Tak for det.
Det er jo forfriskende nyt at høre fra hr. Henning Hyllested, og jeg citerer: Vi er vilde med politiet.
Det er jo dejligt at høre, og jeg tror ikke, at det er altid, at hr. Henning Hyllesteds partifæller har været vilde med politiet, sådan historisk set.
Det er jo dejligt.
Men jeg undrer mig mere over den her skepsis, der udtrykkes over for Færdselsstyrelsen.
Mener Enhedslisten ikke, at det er fornuftigt at have samling på tingene, så dem, der ligesom har ansvaret for færdselslovens indhold og har ekspertisen, i forhold til hvad der skal til for at forebygge ulykker, er dem, der udsteder regler for krav til køretøjer m.v.?
Der er en sammenhæng i de ting.
Men at politiet selvfølgelig skal høres, når vi laver regler, er vi enige om.
Men mener Enhedslisten virkelig, at det er politiet, der skal have det ansvar, som retteligen hører hjemme ovre i Færdselsstyrelsen?
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Men jeg er stadig væk ikke enig i, at politiet er enøjede.
Jeg er stadig væk af den opfattelse, at politiet giver solide vurderinger, også når de skal vurdere forskellige tiltag på færdselsområdet.
Og politiet besidder altså en ekspertise på det her område, og det synes vi er godt.
Og så har jeg det sådan med Færdselsstyrelsen, at der er lidt for meget »Javel, hr. minister« over dem.
Jo, sådan er det, hr. Ole Birk Olesen!
De er en del af, hvad skal man sige, ministeriets område, og derfor er de også meget mere loyale over for en minister.
Det kan jeg godt lide ved politiet, altså at det er politiet ikke altid.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Den praksis, som Rigspolitiet har udvist ved liberalisering af regler på færdselsområdet, har været, at politiet har set meget isoleret på, om det kunne udgøre en risiko, uanset hvor lille den måtte være, for flere uheld f.eks.
Og der må man jo bare sige, at hvis man kigger helhedsorienteret på det, må man afveje en måske lille, måske endda mikroskopisk risiko for flere uheld med det gode for mobiliteten i samfundet, som opnås ved at liberalisere reglen.
At påstå, at man skal lytte ekstremt meget til politiet, som kun kigger på ulemperne og ikke kigger på goderne, synes jeg er lige så enøjet som politiet selv.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Jamen jeg er ikke enig i den opfattelse, at politiet er enøjede.
Jeg mener faktisk, at politiet laver nogle solide vurderinger af færdsel, fremkommelighed, og hvad der ellers hører til, for at sørge for, at færdslen glider.
Og nu er det her jo på et lukket område – man kan så altid vurdere, hvor meget man skal gøre ud af det.
Men nej, vi hepper ikke på politiet, det gør vi ikke.
Men vi synes faktisk, at politiet er de bedste til at vurdere færdsel i det her land.
Det er i forvejen dem, der skal kontrollere den færdsel, der foregår, det er dem, der skal gribe ind, når der sker noget.
Selv om det er et lille hjørne af det, selv om det foregår på afgrænsede områder osv. osv., så er det steder, hvor færdselsloven gælder, og derfor synes vi, det er fornuftigt, at politiet er inde over.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Ja, og det er, fordi jeg undrer mig lidt over det her nyfundne venskab, der er mellem den yderste venstrefløj, som jævnligt har proselytter, der går rundt og laver ballade i gaderne, og så politiet.
Man plejer jo nærmest, i hvert fald fra Enhedslistens støtters side, at kæmpe mod politiet.
Færdselsstyrelsen varetager et helhedssyn på samfundet; det vil sige, at man vurderer, hvilke fordele der er ved at lave en ny regel, en liberalisering af en regel, for trafikken, og hvilke ulemper der er.
Politiet tager i deres praksis kun stilling til de ulemper, der måtte være, uden at have øjnene åbne for de fordele, der måtte være.
Det synes, som om politiet ser meget enøjet på det og Rigspolitiet ser meget enøjet på det, altså alene som noget, der har noget at gøre med politiets eget arbejde.
Er det virkelig Enhedslistens opfattelse, at den enøjethed fra politiets side er det, der skal danne baggrunden for vores regler i Danmark?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Det er første gang, at et transportforslag på dagsordenen har fået min gruppeformand, da han så det, til på gruppemødet at udbryde: Spændende!
Og det er det sådan set også.
Der er jo rigtig mange muligheder i den teknologiske udvikling, både i forhold til grøn omstilling og effektivisering – på en forsvarlig måde, selvfølgelig – og derfor støtter SF også det her forslag.
Vi lægger utrolig stor vægt på, at det sker i nogle sikre rammer, og at man går forsigtigt frem, og som jeg læser det, er det også det, vi gør, med det her.
Så mere har jeg sådan set ikke at sige til det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-10-22:
I lighed med de tidligere ordførere kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Med dette forslag giver vi jo tilladelse til forsøg med selvkørende enheder efter ansøgning.
Vi støtter varmt forslaget, og vi ser egentlig frem til at medvirke til yderligere tilpasninger i fremtiden, fordi dette forsøg jo kun er et beskedent startskud, og vi skal altid have en regulering, der matcher teknologiens muligheder og samfundets behov.
Det her synes vi er fint og fornuftigt, og vi ser frem til at følge udviklingen inden for teknologien med fremtidig regulering.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-22:
Som nævnt af de to foregående ordførere handler det her jo om et forsøg med selvkørende enheder.
Det er et område, hvor potentialet er kæmpestort, og jeg må jo indrømme, at inden jeg læste lovforslaget, fik fantasien lov til at drible derudad.
Jeg sad sådan og forestillede mig, at det handlede om selvkørende taxaer, eller at der ikke skulle være en ladestander derhjemme til elbilen, sådan at når man kom hjem, hoppede man ud af bilen, og så kørte den selv hen og ladede op ved en eller anden stor station, eller om, at man fik leveret pakker, eller at lægen kunne sende medicin ud automatisk, eller at blinde pludselig kan få lov til at køre bil, fordi de har hjælp til det.
Men jeg fandt så ret hurtigt ud af, at det faktisk ikke var det, der var tale om med det her lovforslag; at der er tale om sådan et forsigtigt første skridt, en forsøgsordning med mindre køretøjer, hvilket jo bl.a. vil sige, at det ikke er til persontransport.
Hastigheden er maks. 6 km/t., og det er på områder med begrænset færdsel, hvilket allerede er beskrevet
Jeg synes faktisk, det er ganske fornuftigt, at der startes blødt op, så man kan drage nogle erfaringer og udvide ud fra dem, og så kan fantasien måske få lov til at blive til virkelighed senere hen, når der først er kommet nogle erfaringer.
Men vi synes, det her er forholdsvis begrænset, og at det er et godt område at få nogle erfaringer på.
Så vi synes, det er ganske fornuftigt, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte det her lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-22:
Jeg lyttede mig til, at ordføreren ligesom fremhævede, at de her landbaserede havbrug kunne være en del af løsningen, og det kan jeg også se står i lovforslagets bemærkninger, og i teorien er det jo sådan set også rigtigt.
Og jeg synes egentlig, at det kunne være fint i en udvalgsbehandling at få en opdatering af, hvordan erfaringen så har været med de landbaserede anlæg, vi har i Danmark.
For der var i hvert fald nogle af dem, som fik en etableringstilladelse med en vis mængde kvælstof, som de måtte udlede, og så etablerede de sig, og så blev virkeligheden en anden, og der var så nogle kommuner, der blev presset til at skulle forholde sig til, om de anlæg skulle lukke, eller om de skulle køre videre med en højere forurening end det, som var forudsætningerne.
Har ordføreren kendskab til, at det forholder sig sådan ved nogle anlæg?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Jeg synes, at kommunen må regulere det her, men kommunen må ikke gøre forskel.
Og det er det, som loven åbner for, nemlig at kommunen må gøre forskel .
Altså, dem, der gerne vil transportere sig med en udlejningscykel, skal have lov.
Til dem, der vil transportere sig med et udlejningsløbehjul, skal kommunen kunne sige nej.
Og det forstår jeg ikke at man kan bakke op om.
Hvis en kommune har nogle regler om, at man gerne må opstillede foodtrucks, madvogne, rundtomkring, men at kommunen så beslutter, at der ikke må serveres svinekød fra de madvogne eller foodtrucks, fordi der er nogle, der ikke kan finde ud af at spise det, vil Dansk Folkeparti så sige, at jamen det er da helt i orden, at kommunen på den måde diskriminerer?
Eller har Dansk Folkeparti grænser for, hvor meget kommuner må diskriminere?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-10-22:
Jamen vi er helt enige om, at der skal være en enkel og hurtig sagsbehandling, og derfor skal opgaven ligge ét sted.
Der skal ikke være for mange kokke, der fordærver maden, og det er jo det, vi er ved at prøve at få ryddet op i, bl.a. i forbindelse med de igangværende politiforhandlinger.
Men det overrasker mig meget, at Henning Hyllested vil have opgaven liggende hos politiet, som jo har markeret sig ved at have meget lange sagsbehandlingstider til skade for erhvervslivet og transporten som helhed.
Så vil jeg til sidst tillade mig at undre mig over, at hr. Henning Hyllested mener, at der er for meget »Javel, hr. minister« over Færdselsstyrelsen.
Mener Henning Hyllested virkelig, at det skal være sådan, at embedsværket skal være ligeglad med, hvad ministeren siger?
Ministeren står jo til ansvar over for Folketinget.
Så man er jo sådan set i gang med at sætte demokratiet ud af kraft, hvis man mener det.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Det mener jeg selvfølgelig ikke.
Selvfølgelig bliver man overfortolket, når man siger sådan noget.
Det er næsten klart, at man gør det.
Men når man er en del af systemet, er der også mere »Javel, hr. minister« over det end over en politimand, der kommer ud – bum!
Det ser vi bl.a. med kontrollen på tungvognsområdet.
Der er jeg også rigtig bange, hvis det glider over til Færdselsstyrelsen.
Der vil jeg helst have, at det er politifolk, der er godt uddannet og ved, hvad de har med at gøre på det her område, der kommer ud.
Politiet mangler ressourcer.
Det har de gjort i rigtig lang tid, og det er en af grundene til, at man konstaterer, at der er lange sagsbehandlingstider osv.
Men det har ikke noget at gøre med, at de ikke duer til det arbejde, de er sat til.
Jeg er glad for bemærkningen om, at vi selvfølgelig, hvis udviklingen giver behov for det – og det vil den garanteret gøre på et eller andet tidspunkt, f.eks. i større køretøjer osv. – og hvis ordningen på et eller andet tidspunkt skal gøres permanent og sådan noget, så også vender tilbage.
Problemstillingen har vi jo allerede været inde på, og det er sådan i forhold til det der med førerretten, hvor jeg så også selv mener, at ja, okay, det er måske også at gå lige langt nok lige nu.
Men vi får det jo allerede, for det er jo også nævnt i bemærkningerne til lovforslaget, f.eks. med vinterrydningsmaskiner, og der er jo ikke tale om små maskiner, i hvert fald ikke dem, jeg kender til, og jeg tror heller ikke, at de bliver mindre, fordi de bliver selvkørende.
Der er jo tale om store maskiner, og mange af de der arbejdsmaskiner, som man bruger, kræver jo certifikater.
I hvert fald kræver nogle af dem et amu-kursus, eller hvad de nu gør, og nu er det jo så nævnt i lovbemærkningerne, at man skal have kendskab til færdselsloven.
Man må jo nok også være opmærksom på, at hvis man skal betjene den her slags maskiner, skal man på en eller anden måde være uddannet til det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Ja, det er vi enige om.
Men jeg tror ikke, vi er enige om, hvornår en risiko er unødig, og hvornår den er nødvendig.
Jeg har den tilgang, at en risiko er værd at tage, hvis godet forbundet med risikoen er så meget større.
Der synes Enhedslistens tilgang er at være, at nok accepterer vi de eksisterende risici ved eksisterende transportmidler, men nye transportmidler skal være renere end nyfalden sne.
Der må ikke være nogen risiko overhovedet.
Hvis der blot er den mindste lille risiko, skal man sige nej.
Men det skal man da ikke, hvis godet er så meget større.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Nej, nej, det er vi sådan set ikke uenige om.
Men der er jo her tale om, at det, vi sådan ligesom prøver at være optaget af, er, om der er en unødig risiko forbundet med det.
Og det går jeg da ud fra at der er enighed med hr. Birk Olesen om, altså at der ikke skal tages unødig risiko, heller ikke i fremskridtets hellige navn.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Vi andre er også optaget af folks liv og helbred, og derfor blev der sat de regler for selvkørende biler.
Og det var jo ikke, fordi Enhedslisten krævede de regler, men det var da en glæde for os at konstatere, at også Enhedslisten kunne stemme for.
Men vi kunne sådan set godt have vedtaget det, uden at Enhedslisten nødvendigvis stemte for.
Så det beviser, at vi andre også går op i det.
Men man kan godt blive lidt nervøs, når selv Enhedslisten stemmer for, for der plejer det jo at være sådan, at enhver lille risiko skal stå i vejen for fremskridtet.
Det er jo den afvejning, man skal lave.
Hvis man ved enhver lille risiko siger: Jamen så kan vi ikke, så er der jo sådan set ingenting af det, vi allerede gør i dag, som vi kan.
Så kan vi ikke engang køre rundt på en cykel, for der er jo også en risiko forbundet med det.
Det er faktisk ret risikabelt at køre på cykel, både for dem, der kører på cyklen, og dem, der går på fortovene og skal krydse cykelstierne.
Der sker mange ulykker med cykler.
Men vi synes da, at godet er meget større end risikoen, og den tilgang skal man da også have til tingene, når der kommer nye ting, at hvis godet er meget større end risikoen, skal risikoen i sig selv da ikke være et argument for, at man ikke skal gøre det.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Jeg har blot den bemærkning, at når vi er så optagede af, at der skal være sådan rimelig snævre grænser, når vi laver den slags forsøgsordninger, så er det, fordi vi er optaget af folks liv og helbred.
Det er vi rigtigt nok ganske optaget af.
Det har ikke noget med maskinstormeri at gøre efter min bedste overbevisning; det har noget at gøre med, om vi kerer os om folk og deres liv og helbred.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-22:
Tusind tak.
Der er sagt rigtig meget på den her talerstol om det her lovforslag, som jeg sådan set er enig i, og det er jo sådan set bare med at komme i gang med at lave den lovgivning, der gør det her muligt.
Så vi bakker selvfølgelig også op om det her lovforslag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-22:
Mange tak.
Oh, hvilket drama der lige har udspillet sig på Folketingets talerstol.
Det er jo fantastisk at høre i denne debat.
Med hensyn til »Javel, hr. minister« kan man jo forudse, at det med dette lovforslag måske ender med, at ministeren ikke længere har en chauffør, der siger javel til ham, men at ministeren bare taler til sin bil.
Det er klart, at udviklingen af og forsøgene med selvkørende enheder er en rigtig, rigtig god sag.
Vi har jo kørt forsøgene med selvkørende enheder på de lukkede de systemer i Aalborg, og det har fungeret godt.
Der er jo både interessenter i dansk erhvervsliv og i forskningsmiljøet, som hungrer efter de her løsninger, så det er vigtigt, at vi kommer i gang.
Jeg ser for mig, at Peugeotforhandleren i Vejle, som i denne tid skal have skiftet til vinterdæk på adskillige biler, lige pludselig kan have en førerløs bil, der kører over på dækcenteret på den anden side, og dermed sparer forhandleren måske en lille smule penge og en lille smule arbejdskraft.
Det anser jeg for at være rigtig, rigtig fint.
Derfor bakker vi op om lovforslaget.