runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-17:
Forslaget her kan opdeles i tre forskellige dele.
Den første del omhandler en overflytning af opgaver, der vedrører den alvorligste organiserede kriminalitet, fra PET til Rigspolitiet, og det foreslås, at opgaven fremover skal placeres i Nationalt Efterforskningscenter.
Forslaget giver egentlig ganske god mening, når man tager i betragtning, at efterretningstjenestens opgaver normalt ligger på et andet felt, hvor man må sige at der netop i de her år er ekstra tryk på i forhold til at bekæmpe de trusler, der er imod Danmark og danskerne.
Opgaverne med bekæmpelse af den alvorligste organiserede kriminalitet løses jo allerede i dag i ret høj grad i Task Force Øst og Task Force Vest i samarbejde med kredsene og Nationalt Efterforskningscenter, så der er fra vores synspunkt ikke lagt op til nogen revolution, i forhold til hvordan man gør tingene.
Så den her del kan vi støtte.
Den anden del af lovforslaget handler om ændringer i PET-loven omhandlende sletning af PET's oplysninger.
Der har i årsredegørelsen for 2005 været rejst kritik af den måde, PET behandler oplysninger på i forbindelse med sletning.
Med forslaget her lægges der op til, at PET skal slette dokumenter, hvor reglerne måtte kræve det, hvis man støder på sagerne og dokumenterne, men at efterretningstjenesten samtidig ikke af egen kraft skal tvinges til at gennemgå hele arkiver for at finde frem til sager og dokumenter, hvor slettefristen kan være overskredet.
Tiltaget må anses for at være ressourcebesparende for PET, og det passer sådan set fint, for det er bedre, at PET er optaget af at opspore eller forhindre eventuelle terrorhandlinger, end at man bruger en masse ressourcer på at bladre dokumenter og arkiver igennem på grund af slettefristen.
Så det kan vi også støtte op om.
Som den tredje del af forslaget foreslås det, at man ændrer i PET-loven, så det for fremtiden bliver Tilsynet med Efterretningstjenesterne og ikke Justitsministeriet, der træffer afgørelse om sikkerhedsgodkendelse af sekretariatsansatte, og det synes vi også giver ganske god mening.
Så det element kan vi også støtte.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-17:
Nu kommer jeg igen til at inddrage mit tidligere sundhedsordførerskab over for ordføreren, for jeg kom lige til at tænke på, at på sundhedsområdet har vi også tidligere siddet i forhandlinger og haft mange drøftelser om det her med datasikkerhed og registrering af personoplysninger i forbindelse med sundhedsoplysninger og sådan noget.
Der har DF's sundhedsordfører været meget, meget stram, i forhold til hvor man skal registreres, hvor man skal stå registreret, og at man ikke skal stå registreret nogle steder, medmindre man selv har givet tilladelse til det osv. Så tænker jeg bare i forhold til det, vi drøfter i salen i dag: Nu nævnte ordføreren selv, at man vurderer, at det her vil være ressourcebesparende, og bl.a. derfor støtter DF forslaget.
Men vejer det mere, tungere, at det her er økonomisk ressourcebesparende, end det gør, at der er retssikkerhed for den enkelte borger, som potentielt står registreret hos PET, selv om det faktisk er oplysninger, som ikke retmæssigt behøver stå der eller ikke er gældende eller ikke er relevante, kan man sige, for en efterforskningssag?
Vejer det tungere, at man kan sige, man kan spare nogle penge på den her manøvre?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-17:
Jeg synes, vi løser et praktisk problem med det her forslag, for der er jo et praktisk problem.
Det er også det, der har været rejst kritik af.
Og det her er den måde, vi kan gøre det på, så det giver mening i forhold til ressourceforbruget, som jeg jo synes er det vigtige.
Altså, det er vigtigt, at vi har en efterretningstjeneste, der bruger tid og ressourcer på at opspore potentielle terrorister eller terrorangreb frem for på at blade arkiver igennem.
Nu er jeg ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmål, men jeg tror, jeg kan bekræfte det scenarie, som fru Carolina Magdalene Maier stillede op.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-17:
Er det lige så vigtigt for Dansk Folkeparti, at borgernes retssikkerhed er sikret, i forhold til hvordan de står registreret i PET's oplysninger, set i relation til hvordan de eventuelt står registreret i nogle sundhedsjournaler?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-17:
Lige præcis med Politiets Efterretningstjeneste må man sige, at der altså er brug for nogle særlige redskaber, fordi det handler om vores alle sammens sikkerhed og tryghed.
Der er vi villige til at gå langt i Dansk Folkeparti.
Vi løser et problem, der er, og det er sådan set det afgørende for os.
Der har været rejst kritik.
Nu løser vi så det problem med lovforslaget, og det er vi godt tilfredse med.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
Jo, det var også en mulighed, hvis man ville ofre de milliarder, det sandsynligvis koster at få en meget nøje undersøgelse af, hvor mange registreringer PET har, der er aktuelle.
Man skulle i givet fald også lige have at vide, om de skal kontrollere alle de her tusindvis af oplysninger – om de skal kontrolleres hver måned eller hvert halve eller hele år.
Det står der jo ikke noget om nogen som helst steder.
Og det kunne man sikkert nok få konsulentfirmaer til at beregne.
Men jeg vil vende tilbage til det, jeg sagde i min tale, altså at det jo ikke bare er at slå det op eller lade en datamaskine se, om den her registrering nu er blevet 6½ år gammel, og så væk med den.
Det er jo, for så vidt angår hver eneste oplysning, et spørgsmål om, at man skal se, om den stadig er aktuel, man skal ud og tale med de mennesker, der har været med til at henlede PET's opmærksomhed på det.
Det er et arbejde, som jeg overhovedet ikke tror at man kan sætte et pengebeløb på – lad mig sige det på den måde.
Søren Pind (V), 2016-11-17:
Jeg skal starte med at takke ordførerne for indlæggene.
Det er et centralt mål for regeringen at sikre borgernes tryghed.
I en tid, hvor både politiet og PET står over for så store opgaver, som tilfældet er i disse år, kræver opfyldelsen af det mål, at vi løbende ser på arbejdsvilkårene for de pågældende myndigheder.
Lovforslaget om ændring af PET-loven, som er til første behandling i dag, indeholder nogle ændringer af PET-loven, der skal sikre, at arbejdsfordelingen mellem myndighederne er den rigtige, og at myndighedernes ressourcer kan anvendes så effektivt som muligt på at løse deres kerneopgaver.
Jeg har også bemærket, at flere af ordførerne har gennemgået det, men, altså, det står jo klart, at lovforslaget indeholder tre hovedelementer.
Det mindst omdiskuterede i dag har været den første del, hvor opgaverne vedrørende den alvorligste organiserede kriminalitet overføres fra PET til det øvrige politi.
Den anden del indebærer nogle ændringer af reglerne om PET's sletning af oplysninger; det er det, de fleste ordførere har koncentreret sig om.
De ændringer udspringer af problemstillinger, som Tilsynet med Efterretningstjenesterne rejste før sommerferien, om PET's sletning af oplysninger.
I lyset af tilsynets bemærkninger er det hensigten med lovforslaget at præcisere PET-lovens sletningsregler, så der ikke er tvivl om omfanget af PET's forpligtelser.
Reglerne for PET's behandling af oplysninger skal efter regeringens opfattelse være udtryk for en balance mellem på den ene side hensynet til, at der ikke i unødigt omfang behandles oplysninger, som ikke er nødvendige for varetagelsen af PET's opgaver, og på den ene side hensynet til, at PET ikke skal bruge uforholdsmæssigt store ressourcer på at slette lovligt tilvejebragte oplysninger.
Derfor lægger regeringen op til at lovfæste, at PET skal slette sager eller dokumenter, når PET i forbindelse med sine aktiviteter bliver opmærksom på, at de ikke længere er nødvendige at bevare, men at PET ikke herudover er forpligtet til løbende at gennemgå alle sine sager og dokumenter med henblik på at overveje sletning.
Med disse ændringer opnås der klarhed om PET's forpligtelse til at slette oplysninger.
Samtidig sikres der efter regeringens opfattelse en passende balance mellem hensynet til, at PET ikke i unødigt omfang behandler oplysninger, og hensynet til, at PET's operative ressourcer anvendes til kerneopgaver som f.eks. at bekæmpe terrorisme.
Den sidste del indeholder en mindre ændring.
Kompetencen til at træffe afgørelser om sikkerhedsgodkendelse af ansatte i Tilsynet med Efterretningstjenesternes sekretariat bliver overført fra Justitsministeriet til tilsynet selv.
Det sker ud fra en betragtning om, at tilsynet som ansættelsesmyndighed selv har de bedste forudsætninger for at træffe en sådan afgørelse.
Jeg ser frem til den debat, der skal finde sted i forbindelse med det her forslag, og svarer på de spørgsmål, der måtte være i den forbindelse.
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Justitsministeren kommer fra et parti, som kalder sig Danmarks Liberale Parti.
Og når vi så ser et lovforslag, som indebærer en alvorlig indskrænkning af borgernes retssikkerhed, med argumentet om, at det er et ressourcespørgsmål, hvordan kan det så være, at lovforslaget ikke indeholder detaljerede oplysninger om, hvad det ville koste, hvis PET rent faktisk gjorde det, som tilsynet har bedt dem om længe, nemlig løbende at slette oplysninger, som der ikke er brug for, også slette oplysninger, selv om de indgår i dokumenter, hvori der i øvrigt er oplysninger, som stadig er relevante?
Hvorfor har vi ikke nogen overslag på og nogen skøn for, hvad det ville koste rent faktisk at overholde tilsynets krav til PET?
Søren Pind (V), 2016-11-17:
Men i forhold til spørgsmålet må man sige, at hvis PET skulle slette oplysninger, som anført af tilsynet, ville det indebære, at PET løbende skulle gennemgå alle tjenestens sager med henblik på at overveje sletning.
PET ville i den forbindelse skulle vurdere, om alle enkeltoplysninger var nødvendige at bevare, selv om de indgik i dokumenter, der i øvrigt var nødvendige at bevare.
Det er derfor meget svært at sige, hvor mange ressourcer det nærmere ville koste.
Det vil bl.a. afhænge af, hvor ofte PET skulle pålægges at gennemgå alle sine sager og dokumenter.
Det er imidlertid efter regeringens opfattelse sådan, at kravet om løbende gennemgang af sager og dokumenter vil være overordentlig ressourcekrævende.
Det, der slår hovedet på sømmet, er, at det i vidt omfang vil være PET's operative medarbejdere, som ville skulle gennemlæse og sammenstille materialet med henblik på at overveje sletning.
Så det er altså ikke kun et spørgsmål om kroner og øre.
PET ville ikke kunne fastholde sin operative kapacitet og samtidig leve op til de nye krav om sletning, blot ved at der tilføres yderligere økonomiske ressourcer til tjenesten.
Men nu får Folketinget jo så mulighed for i forbindelse med lovbehandlingen at stille de spørgsmål, og vi vil jo svare skriftligt, så godt vi kan, på det, der nu engang bliver spurgt om.
Søren Pind (V), 2016-11-17:
Nu bruger hr. Rune Lund det udtryk om situationen, han synes.
Jeg deler ikke det synspunkt.
Men grunden til, at vi fremsætter et lovforslag, er jo, at der har været en diskussion om retstilstanden, og der påhviler det os som regering, at retstilstanden er klar.
Den klarhed har vi ønsket at skabe, og det har jeg så drøftet med Folketinget, og lige nu kommer udmøntningen af de drøftelser altså ind i selve parlamentssalen, og jeg kan egentlig ikke se, hvad der kan være mere demokratisk end det.
Det må man selv bestemme.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-17:
Justitsministeren sagde i en tidligere debat her i Folketinget, hvor vi diskuterede det, at borgernes retssikkerhed er demokratiets hjørnesten, og justitsministeren sagde også i sin tale lige før, at justitsministeren er optaget af at sikre borgernes tryghed.
Men justitsministeren er forhåbentlig også optaget af at sikre borgernes ret til frihed og retssikkerhed, og derfor vil jeg gerne spørge justitsministeren helt stille og roligt: Mener ministeren ikke, at det her er et problem, altså at der står mennesker i de her registre, som aldrig har gjort noget ulovligt, som aldrig har haft til hensigt at gøre noget ulovligt, som af alle mulige andre årsager er i de her registre, og har retssikkerhed ikke også en pris og en pris i kroner og øre, og kunne det ikke være en mulighed at prøve at få et overblik over, hvad det koster i ressourcer og så tage en diskussion af, om vi kunne finde de penge?
Søren Pind (V), 2016-11-17:
Det centrale for mig er to ting.
For det første er det lovligt indsamlet information, og for det andet er der jo også en ultimativ frist for sletning af information under alle omstændigheder.
Så de to ting i kombination gør, at den delmængde, som bekymrer ordføreren så meget, mener jeg vi kan leve med, i en situation hvor det egentlige alternativ er at lægge PET's operative kapacitet ned.
Det må jeg sige.
Og ja, jeg har bestemt retssikkerhedsmæssige idealer, men jeg er også nødt til at konfrontere dem med den virkelige verden, og retssikkerhed er meget vigtig, men det er et længere ord end sikkerhed, og derfor bliver man altid nødt til at afveje de to ting over for hinanden.
Den balance, der er fundet her, kan jeg godt stå inde for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-17:
Hvis man vægter tryghed over frihed, får man ingen af delene.
Ministeren siger, at det her drejer sig om lovligt indsamlet materiale.
Ja, det er jo udgangspunktet, men derefter bliver det jo ulovlig opbevaring af personoplysninger.
Det har tilsynet jo kritiseret, og hver eneste gang ministeren siger, at det er lovligt indsamlet materiale, skal der også være den sidste del af sætningen, ja men nu er det ulovligt opbevaret personfølsomme oplysninger.
Jeg synes simpelt hen, at det er både at gøre grin med tilsynet og tilsynets rolle, men også med os andre, som siger, ja, nogle gange har vi lidt kvababbelse med at give så mange muskler og så mange ressourcer til Politiets Efterretningstjeneste, men vi kan godt leve med det, så længe vi også ved, at der er en eller anden form for tilsyn.
Det er jo det, der også definerer demokratiet, altså at man ikke bare har efterretningstjenester, der lever fuldstændig deres eget liv uden nogen form for kontrol eller tilsyn.
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Det vil der helt sikkert blive spurgt om.
Jeg vil i hvert fald spørge ind til det.
Det er jo sådan, selv om der faktisk findes it-programmer, som kan foretage sletning af oplysninger selv i indscannede dokumenter; den slags findes jo.
Så inden et flertal i Folketinget begynder at vedtage lovgivning, der forringer borgernes retssikkerhed, hvorfor har vi så ikke til bunds i Folketingets Retsudvalg haft en diskussion af, hvilke andre tiltag vi eventuelt kunne gøre, lave, igangsætte for at undgå den her undergravning af retssikkerheden?
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Og når PET så ikke gør det, afspejler det vel i virkeligheden, at det tilsyn, vi har med PET, er alt for svagt, bl.a fordi tilsynet i dag jo kun arbejder med personregistreringer og ikke med f.eks. PET's beslutninger vedrørende aflytninger eller med deres operationelle beslutninger.
Bekymrer det så ikke en ordfører for et parti, som kalder sig Danmarks liberale parti, at tilsynet faktisk har lavet et høringssvar til det her lovforslag, hvor tilsynet skriver, at lovforslaget indebærer en betydelig indskrænkning af de opgaver, som tilsynet hidtil har anset som sine væsentligste?
Så ikke nok med, at PET bare kan ignorere, at der er tale om lovbrud, og dette så bliver lovliggjort fremadrettet, hvis det her bliver vedtaget, men tilsynet bliver også endnu mere stækket, end det er i forvejen.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
Spørgeren indleder med at sige, at lovgivningen er klar, og slutter med at bruge betegnelsen lovbrud.
Jeg er nødt til at sige, at vi står her i dag, fordi lovgivningen ikke er klar, fordi tilsynet har en holdning, og PET har en anden holdning, og justitsministeren vil forsøge at afklare det her.
At der skulle være tale om lovbrud, er ganske enkelt ikke sandt.
Med hensyn til om tilsynet er for svagt, så har jeg nu ingen grund til at tro det, når jeg kigger på sammensætningen af det.
Den anden del var spørgsmålet om tilsynets svar.
Til det vil jeg sige, at det er sandsynligt, at tilsynet kommer til at omstrukturere sine opgaver, det er der slet ingen tvivl om.
Men det er ikke sådan, at tilsynet bliver arbejdsløs – hold da op, vi har stadig væk brug for tilsynets arbejde.
Hvis man kigger efter i loven, kan man se, at der er rigtig mange ting – det kan man se i lovens § 18 – som tilsynet i forvejen skal tage stilling til.
Det er eksempelvis slettefristerne, tilvejebringelse af oplysninger, videregivelse af oplysninger osv. osv. Så jeg er helt sikker på, at tilsynet ikke bliver arbejdsløst.
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at tilsynet skriver i sit høringssvar, at lovforslaget indebærer en betydelig indskrænkning af de opgaver, som tilsynet hidtil har anset som sin væsentligste?
Og gør det ikke yderligere indtryk, når vi i dag har et tilsyn, som er alt for svagt, og som kun arbejder med personregistreringer, selv om tilsynet burde beskæftige sig med mange andre aspekter af PET's virksomhed, f.eks. aflytninger eller operationelle beslutninger?
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
Så kan det godt være, spørgeren mener, at de burde føre tilsyn med alt mulig andet, PET foretager sig, men det gør de ikke.
Der er jo altså bl.a. et kontroludvalg her i Folketinget, som også skal føre et vist tilsyn med PET's virksomhed.
Så jeg anerkender klart, at det da er muligt, at der vil blive prioriteret anderledes, men der er stadig væk en række opgaver, som tilsynet skal udføre.
Som jeg sagde før, så drejer det sig om slettefrister, om den måde, PET tilvejebringer oplysninger på, om PET's videregivelse af oplysninger, om PET overholder forbuddet mod at behandle oplysninger på baggrund af lovlig politisk virksomhed.
Det drejer sig eksempelvis også om de situationer, hvor en borger retter henvendelse til tilsynet og spørger, om man selv er registreret.
Der er også fremover rigeligt, som tilsynet får lov til at beskæftige sig med.
Zenia Stampe (RV), 2016-11-17:
Jeg håber ikke, hr. Preben Bang Henriksen har en særlig indsigt i efterretningstjenestens arbejde, for så bliver jeg godt nok lidt bekymret.
Men det spørgsmål, jeg har, bliver så meget principielt, for det er jo det, det kommer ned til, synes jeg: Hvis der bliver oprettet et dokument om en person i en sag, og det viser sig efter kort tid, et halvt eller et helt år, at sagen er lukket ned, eller at den person ikke har nogen relevans for den sag, mener hr. Preben Bang Henriksen så virkelig, også med den baggrund, han har, som advokat og som interesseret i retssikkerhed, at det er betryggende og en retsstat værdigt, at det dokument forbliver hos PET, indtil den dag PET tilfældigvis falder over det – eller til det har ligget der i 15 år? Er det en tilfredsstillende retstilstand for landets borgere?
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
I den ideelle verden har spørgeren helt ret, der er det ikke tilfredsstillende, at man står der, hvis man ikke skulle stå der, hvis man ikke opfylder kriterierne.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men jeg har vist redegjort godt og vel for, at der altså er tale om en afvejning af hensyn i den her sag, og jeg må da også sige, at hvis det er sådan, at borgeren føler, at man er registreret – det kan jo godt være, at man oplever, hvis man søger bestemte stillinger, at der er et eller andet til hinder – ja, så synes jeg, at der er grund til at understrege, at der i lovens § 13 står, at enhver person kan anmode tilsynet om at undersøge, hvorvidt tjenesten uberettiget behandler oplysninger om den pågældende.
Så der er altså sådan en indsigtsordning.
Så den pågældende borger er bestemt ikke retsløs.
Zenia Stampe (RV), 2016-11-17:
Så det er altså principielt helt i orden, at efterretningstjenesten har sager, dokumenter, registreringer på personer, som overhovedet ikke er relevante længere?
Det kan man godt leve med efter ordførerens overbevisning?
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
Jeg kan kun sige, hvad jeg sagde før, at i den ideelle verden stod der ingen registreret, som ikke burde være registreret.
Men altså, når man kigger på det, som efterretningstjenesten skal bruge midlerne til i dag, vil jeg så foretrække, at de bliver brugt på at bekæmpe terrorangreb her i Danmark frem for på at gå arkiverne igennem løbende med en måneds mellemrum eller et halvt års mellemrum eller et års mellemrum.
Så det er nok et spørgsmål om prioritering, det har spørgeren ret i.
Christina Egelund (LA), 2016-11-17:
Lovforslaget indeholder to dele.
Den ene del, der handler om at overføre PET's opgaver vedrørende den organiserede kriminalitet til Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter, har vi ikke noget imod.
Den anden del, der vedrører PET's pligt til at slette data, er mere problematisk set med Liberal Alliances øjne.
Den kritiserede praksis søges lovliggjort.
PET har vidtgående beføjelser til at tilvejebringe data om personer, der ikke er mistænkt for overtrædelse af strafbare forhold, så længe oplysningerne kan have betydning for tjenestens virksomhed eller er nødvendige for varetagelsen af tjenestens øvrige opgaver.
Deraf bør der følge en skærpet sikring af borgernes retssikkerhed, i forhold til at man ikke optræder i registre hos PET i længere tid, end det er nødvendigt.
Jeg synes, at IT-Politisk Forening i sit høringssvar har en god pointe, når de anfører, at Tilsynet med Efterretningstjenesterne har en meget vigtig funktion med at sikre befolkningens tillid til det arbejde, som PET udfører for at beskytte den nationale sikkerhed.
PET bør derfor rette ind efter tilsynets kritik.
Det er undergravende for tilsynets arbejde og funktion i forhold til PET, hvis man blot lovliggør PET's praksis, hvis PET ikke ønsker at følge tilsynets pålæg.
Det var det principielle.
Jo, men helt ærligt, vi kan ikke og vi skal ikke gøre retssikkerheden op i et spørgsmål om, at det er besværligt eller byrdetungt for myndighederne at håndhæve retssikkerheden.
Virksomheder pålægges også ved lovgivning byrder af hensyn til borgernes retssikkerhed, og ligesom de må efterleve det, skal det samme selvfølgelig gøre sig gældende for statens myndigheder.
Liberal Alliance kan derfor på det foreliggende grundlag ikke støtte lovforslaget.
Til gengæld har jeg lovet at hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de støtter lovforslaget.
Søren Pind (V), 2016-11-17:
Jeg forstår ikke helt det, der beskrives her.
F.eks. fremgår det af PET-loven, at jeg fører tilsynet med PET og har det øverste ansvar for det, der foregår med PET, og på den måde i øvrigt repræsenterer parlamentet i den sammenhæng.
Det her handler om en balance mellem de to.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-11-17:
Mange tak.
I Liberal Alliance vil vi helt generelt gerne være med til at sikre gode og konkurrencedygtige vilkår for dansk erhvervsliv, så vi kan få vendt nulvæksten i samfundsøkonomien til positiv vækst og jobskabelse.
Vi vil også gerne helt specifikt være med til, at de tidligere svære tider i landbruget nu bliver til bedre tider, så vi kan få skabt vækst i hele Danmark og flere arbejdspladser i landområderne.
Med lovforslaget her står vi med en mindre justering af eksisterende lov om hold af malkekvæg, hvor en række bedrifter i en forlænget overgangsperiode kan fortsætte driften i bindestalde og uden kobørster som hidtil.
Kravene opretholdes altså, men overgangsperioden forlænges med 5 år.
Samtidig medfører lovforslaget en række nye krav, der har til formål at sikre, at dyrevelfærden er forsvarlig i bindestaldene i overgangsperioden.
Det mener vi er positivt, altså at der til gengæld for den forlængede overgangsperiode til bindestalde indføres et krav om, at besætningerne skal på græs i sommerhalvåret og have tilstrækkelig bevægelsesfrihed.
Der er med andre ord
samlet set ikke tale om forringelse af dyrevelfærden, men blot en forlængelse af den eksisterende overgangsordning med det resultat, at landmændene har mulighed for at udskyde tvungne omkostningstunge investeringer i nyt staldinventar.
Liberal Alliance kan på baggrund af det støtte lovforslaget.