runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2017-04-18:
Tak for det.
Og tak til SF for at rejse den her debat.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi får en diskussion om aftalen mellem kommunerne og regeringen om kommunernes økonomi for 2018, inden det for alvor går i gang.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at der er behov for, at kommunerne har en økonomisk ramme, som giver dem mulighed for at håndtere de udfordringer, der er, bl.a. med flere ældre osv., som vi har været inde på, også her under de seneste ordførertaler.
Alternativet er meget optaget af at få sat kommunerne fri, og det vil sige fri til, at kommunerne selv kan prioritere efter de specifikke behov, de har, inden for den økonomiske ramme, som vi så diskuterer her i dag.
I 2016 var der sparet 39,5 mia. kr. op i de kommunale kasser, og dem har kommunerne, som det ser ud i dag, ikke mulighed for at bruge.
Jeg kan så læse i avisen i dag, at finansministeren, som jeg læser det i hvert fald, åbner op for, at der skal være mulighed for at planlægge flere år frem.
Budgetlovens spændetrøje gør, at det er svært for kommunerne at planlægge.
Grunden til, at kommunerne så har sparet alle de her penge op, er jo lige præcis, at kommunerne ikke tør budgettere helt op til loftet, og det gør jo, at de underbudgetterer, og det er et kæmpeproblem.
Det, som jeg så også har hørt finansministeren udtale i en tidligere artikel, er jo, at kommunerne ikke kan få lov til at bruge de her penge på velfærd – de skal bruges på skattelettelser.
Og det er der, hvor filmen i virkeligheden knækker for mig.
Sådan som jeg forstår Venstre, går Venstre jo også meget op i det kommunale selvstyre, og derfor synes jeg, det er ejendommeligt, at det er finansministeren og Folketinget og regeringen, der skal styre, hvad det så egentlig er, kommunerne har mulighed for at bruge deres penge på.
Det håber jeg da er noget, vi kan diskutere videre, således at det lige præcis bliver kommunerne selv, der beslutter, hvordan de vil bruge deres penge.
Jeg glæder mig meget til, at ministeren for innovation inviterer partierne til, at vi kan drøfte det her nærmere, i forhold til hvordan det skal løbe af stabelen.
Noget af det, der i hvert fald også har været problemet – og det gjaldt også den tidligere regering – er, at den effektivisering, man tænker der vil være, efter at vi får afbureaukratiseret, har man i virkeligheden skåret på forhånd.
Man tager altså gevinsten, inden man kan se, om det vitterlig har en effekt.
Og det ved vi er et stort problem også for kommunerne.
Lige for at slå det fast ønsker Alternativet, at de penge, man måtte spare på bedre tillid til de offentligt ansatte – vi tror på, at de godt ved, hvordan de skal håndtere tingene – og reel afbureaukratisering, selvfølgelig skal blive i systemet til gavn for borgerne og til gavn for velfærden.
Ja, men tak for at tage debatten.
Jeg håber, vi får mulighed for at drøfte det yderligere her i Folketinget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Jeg vil bare takke for talen og også for netop at påpege, at de stramme rammer, der er, faktisk tvinger kommunerne til at underbudgettere, fordi konsekvenserne af ikke at gøre det kan være så alvorlige.
Når de så fra forskellige sider skal høre, at de bare kan bruge de penge, der er, så er det jo næsten en hån, fordi konsekvenserne netop er så store.
Derfor er vi også enige i, at man bør løsne lidt op.
Så tak for også at påpege det.
Det er et ret vigtigt element.
Så er jeg faktisk også enig med fru Josephine Fock i rosen til finansministeren for at overveje at lave flerårige budgetter, for det er noget, der kunne gøre det mere effektivt og også gøre det nemmere for kommunerne at planlægge og egentlig også udnytte pengene bedre og smartere.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-18:
Tak for det.
Det tager jeg mest som en bemærkning, og jeg vil lige knytte den kommentar til det, at det der med, at kommunerne ikke har turdet bruge pengene helt op til loftet i budgettet, har vi set over de sidste mange år.
Så det skal vi have løsnet op for, og jeg synes også, det er rigtig vigtigt at få åbnet op for, at de kan budgettere over en flerårig periode.
Kristian Hegaard (RV), 2017-04-18:
Tak for det.
Radikale Venstre har to meget centrale ønsker til rammerne for kommunernes økonomi, nemlig at kommunerne får så meget selvbestemmelse og råderum som overhovedet muligt og herigennem kan sikre investeringer i børn, unge og uddannelse, og at de aftaler, der indgås mellem KL og kommunerne, overholdes, for det er et glimrende aftalesystem.
Det sikrer stabilitet og retning for staten, samtidig med at man kan få løst udfordringer på kort og lang sigt i de enkelte kommuner, som kan have meget store og forskelligartede udfordringer med at overholde servicerammen og håndtere et stigende udgiftspres og med at overholde anlægsloftet i forbindelse med eksempelvis renoveringer eller nytilflyttere i kommunerne.
Vi mener, at det er fantastisk vigtigt, at der skabes ro omkring den kommunale økonomi, så man kan planlægge udførelsen af kernevelfærden, og der er omprioriteringsbidraget eller effektiviserings- og moderniseringsprogrammet et hammerbesværligt budgetplanlægningsredskab.
De to ting er jo i virkeligheden nøjagtig det samme.
Man tager fra kommunerne og giver et mindre beløb tilbage.
Gad vide, om det får et tredje navn i den næste økonomiaftale.
Det kan vi kun gisne om, men i stedet for at finde på nye navne hele tiden kunne man også bare fjerne det, for det sætter kommunerne under et stort pres, samtidig med at der skal spares på rigtig mange områder.
Det er derfor, minusvæksten er ødelæggende, og derfor lægger vi med den her forespørgsel op til, at regeringen lader gevinsterne som følge af moderniserings- og effektiviseringsprogrammet blive i kommunerne.
På KL's topmøde leverede statsministeren en overraskende god tale.
Han overtog jo lidt utraditionelt scenen fra indenrigsministeren.
Det blev bl.a. nævnt, at alle børn skal være fremtidens vindere, og at vi ikke skal være tålmodige på vores børns vegne, for de går kun i 7., 8. og 9. klasse én gang.
Ja, på nogle punkter var talen nærmest radikal.
Man må håbe, at det ikke bare var en skåltale, der blev serveret på KL's topmøde – det ville være synd for de udsatte børn, for hvem der blev tændt et håb – men at der er vilje til at give flere børn og unge muligheder, at der er vilje til at bryde den uddannelsesfjendske dagsorden, man ellers har sat andre steder med gymnasiebesparelser, universitetsbesparelser og uddannelsesloft.
Jeg tror, at både kommunerne og børnene er klar, så snart regeringen er det.
Nu venter vi bare på at se, hvad regeringens prioriteringer er i de kommende økonomiforhandlinger.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-18:
Jeg synes, at jeg retfærdigvis lige bør minde finansministeren om, hvad det var, jeg faktisk sagde tidligere.
Nu er det efterhånden et stykke tid siden, jeg havde ordet, og jeg synes ikke, at ministeren helt fik refereret mig korrekt.
Jeg gjorde pligtskyldigt opmærksom på, at hvis man var bekymret for overophedning og bekymret for flaskehalsudfordringer, skulle man måske starte med at kigge på boligjobordningen, som jo giver en skatterabat til netop at lave forskellige aktiviteter i byggesektoren.
Og så må jeg også minde finansministeren om, at mit parti og jeg jo står bag et forslag om at lave initiativer, der skal imødegå netop flaskehalsudfordringer, og ministeren er selvfølgelig meget velkommen til at invitere os til drøftelser om det på et hvilket som helst tidspunkt.
Vi kommer gerne og ser, om vi kan komme videre med det idékatalog.
Kristian Jensen (V), 2017-04-18:
Så skal jeg beklage, at mit notesystem har været ufuldstændigt, og at problemet med overophedning, eller om der var nogen overophedning, så var blevet fremført af fru Lisbeth Bech Poulsen i stedet for.
Jeg anerkender naturligvis, at det kan være en fejl i forhold til den måde, jeg har noteret det ned fra dagens debat.
Det er sådan, at det er vigtigt for os, at vi, hvis vi skal kunne styre den offentlige økonomi, så også skal kunne styre både i forhold til drift og anlæg, og det er så det, der bliver udfordringen fremadrettet, altså at kunne sikre, at de aftaler, der indgås, også overholdes.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-18:
Nu, hvor vi er i gang med korrektioner, vil jeg bare for en ordens skyld sige, at det ikke er, fordi vi ikke tror på, at man kan opnå at lave effektiviseringer i kommunerne.
Men vi tror sådan set bare, at det vil give et langt større incitament, hvis kommunerne får lov til at beholde den fulde gevinst af det selv.
Så kan det måske endda være, at man opnår en synergieffekt, sådan som man eksempelvis kender det fra leanprocedurer i forskellige industrisammenhænge, altså det, at hvis produktionsenhederne kan opnå at se, at de effektiviseringer, der kommer ud af det, får de lov til at beholde selv, så giver det et incitament.
Susanne Eilersen (DF), 2017-04-18:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Jeg kunne godt tænke mig lige at holde fast i det, ordføreren siger om, at der skal bruges færre penge i den offentlige sektor.
Set i lyset af at ordføreren er partifælle med vores nye ældreminister, som giver udtryk for, i hvert fald når vi har hende i samråd og til høringer, at regeringen prioriterer ældreområdet og også vil lægge nogle flere kræfter der, hvor er det så, vi skal spare, når vi også kigger på, at der demografisk er en stor vækst af ældre, der vil tynge disse budgetter?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Tak for det, formand, og tak til SF for at rejse den her debat.
Det er jo en spændende debat, når det handler om kommunernes økonomi, og jeg vil nu redegøre for, hvordan Liberal Alliance ser på det.
Faktisk ligger privatforbruget i Danmark under OECD-gennemsnittet, og det skyldes netop, at vi har verdens højeste skattetryk.
Intet andet sted i verden beslaglægger politikerne så stor en andel af borgernes værdiskabelse og bruger dem igen på vegne af borgerne.
Det skal ændres.
Der skal genskabes en balance mellem, hvor stor den offentlige økonomi er, og hvor stor den private økonomi er, altså hvor stor en del af den værdi, borgerne skaber, når de tager på arbejde, de får lov til at beholde selv og kan bruge på velfærd ude i deres egne familier.
Det synes vi er helt enormt vigtigt.
Derfor skal fokus være på, hvordan de mange, mange milliarder, der er til rådighed ude i kommunerne og i den offentlige sektor helt generelt, bruges bedre, altså hvordan vi får mere ud af dem, for det kan vi naturligvis godt.
For på tværs af kommunerne er der ikke en til en-sammenhæng mellem den service, der leveres, og hvor mange penge der er til rådighed i de samme kommuner for at levere den service.
Derfor skal fokus selvfølgelig være på, hvordan pengene bliver brugt bedre.
Den marginale gevinst for borgerne ved at tilføre flere penge, når man har verdens højeste offentlige forbrug, er selvfølgelig forsvindende lille, det er klart.
Milliard nr. 500 gør ikke lige så stor gavn som milliard nr. 100.
Derfor er det rigtige og det ansvarlige at sørge for, at kommunerne drives mere effektivt, og det er der rum for.
Selv Danmarks Radio har nu fået øjnene op for det og har nu et program, der hedder årets Spild-pris,
hvor man giver en pris til den kommune, som har spildt pengene på den mest, jeg skulle næsten til at sige idiotiske måde, men det ved jeg ikke om jeg må, så jeg siger i stedet siger jeg noget andet, nemlig den mest vanvittige måde.
I dag så jeg, det var Randers Kommune, der var nomineret for at have tegnet dyr på vejene og brugt 4 mio. kr. på det.
De penge kunne nok være brugt bedre.
Min pointe er, at der er rum for, at pengene ude i kommunerne bliver brugt mere effektivt, og det bør være vores fokus fremfor at tilføre flere penge.
Susanne Eilersen (DF), 2017-04-18:
Derfor står det også i vores forslag til vedtagelse, at man fortsat skal forbedre serviceniveauet.
Det kan godt være, at borgmestrene derude vælger at bruge pengene til andre ting, fordi der også er behov for det, men når vi har lagt en politisk linje herindefra og øremærket nogle midler, fordi vi gerne vil højne et bestemt område, som vi mener er rigtig trængt og udfordret, så er det beskæmmende, at man så ser, at man med den ene hånd får pengene ind og med den anden hånd fjerner dem og bruger dem til noget andet.
Det synes jeg ikke er ordentlig politik.
Nu har vi fået et Sundheds- og Ældreministerium og en ældreminister, som i hvert fald påpeger, at hun har fokus på det, så det håber jeg også vi kan aflæse i regeringens forhandlinger fremadrettet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Omprioriteringsbidraget lever videre under et nyt navn – og sådan kan man jo blive ved med at omdøbe ting – hvor kommunerne skal effektivisere for 1 mia. kr.
Men selv hvis man kunne effektivisere og det ikke bare var et buzzword for besparelser, ville det jo ikke engang dække ekstraregningen for de flere ældre, der kommer.
Og ud af det snupper regeringen så den halve milliard.
Så selv om man måske kan mene, at det er en bedre aftale, end omprioriteringsbidraget var, så hører jeg også Dansk Folkepartis ordfører sådan, at det er bekymrende, at man foretager de her spareøvelser, som i sig selv vil betyde, at gør man ikke andet, vil der være langt færre penge i kommunerne, og – som min kollega fra SF var inde på – så bliver man nødt til at lave endnu flere besparelser.
Er det rigtigt forstået, at DF deler den bekymring, at specielt i en tid, hvor vi kan se, at der kommer flere ældre – også plejekrævende ældre – er det simpelt hen skadeligt for den kommunale velfærd med de besparelser?
Susanne Eilersen (DF), 2017-04-18:
Jamen helt sikkert.
Vi er bekymrede, især for ældreplejen, som vi ser den i dag.
Vi har set nogle forfærdelig triste skæbner og nogle triste situationer, og det kan vi ikke være bekendt i et velfærdssamfund som det danske.
Derfor har vi da også store forventninger til, at ældreministeren kommer på banen.
Og med det, hun siger, hver gang vi er til møde med hende osv., nemlig at det har høj prioritet for regeringen, så regner vi med og vil gerne holde regeringen op på, at det også er noget, vi kan se i de fremtidige forhandlinger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Man kan sige, at hvis man skal gå efter, hvad ældreministeren siger, så kan man i hvert fald til tider have rigtig store forhåbninger.
Men hvis man ser på regeringens samlede politik, er jeg måske lidt mindre optimistisk.
Vi ved jo godt, at vi er nogle partier, der ikke bliver tungen på vægtskålen, men vi kan så sætte vores lid til, at DF kan blive afgørende for, at der kommer de investeringer i den kommunale velfærd, specielt til ældre, som der skal være.
Der håber jeg også virkelig at vi kan regne med DF – netop som regeringens støtteparti – for der skal altså et helt andet investeringsløft til ude i kommunerne, for at vi kan sikre det niveau, som de ældre, og alle mulige andre i kommunerne, har ret til.
Susanne Eilersen (DF), 2017-04-18:
Ja, helt sikkert.
Det er noget af det, vi vil holde regeringen op på, og det har vi jo også gjort i de tidligere forhandlinger, bl.a. i finanslovsforhandlinger og satspuljeforhandlinger.
Der har vi jo altid fundet en pulje med penge til ældre, og hvis det er det, vi skal ud at gøre, så gør vi det igen.
For det er et fokusområde, og det er et område, der virkelig trænger til at blive løftet.
Og vi kan som sagt ikke være det bekendt.
Så det er et af de store områder, som vi vil holde regeringen op på.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-18:
Mange tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren, som jo repræsenterer Venstre og indirekte regeringen, kan man vel sige, er tilfreds med, at han nu har fået Dansk Folkeparti med på et forslag til vedtagelse, hvor der ikke er nogen som helst konkrete krav til, hvad regeringen skal leve op til i forhold til at sikre velfærden i kommunerne i årets økonomiforhandlinger – heller ikke nogen konkrete krav til det, som er Dansk Folkepartis påståede mærkesag, nemlig ældreområdet.
Det må da være en ønskesituation for et regeringsparti.
Jacob Jensen (V), 2017-04-18:
Jamen jeg skal jo ikke redegøre for Dansk Folkepartis holdninger.
Jeg synes, Dansk Folkepartis ordfører gjorde det så ganske udmærket for et øjeblik siden, så det synes jeg vi skal lade stå der.
Men jeg er da selvfølgelig tilfreds med, at vi har en borgerlige lejr, som kan stå sammen om at sikre både det, at der er stabilitet i forbindelse med de aftaler, der bliver indgået her på Christiansborg, det aftalesystem, som vi i en lang årrække har haft tradition for, og at der også er en borgerlige lejr, som kan stå sammen om at sikre en ansvarlig økonomisk politik, en ansvarlig økonomisk ramme, og samtidig, som det fremgår af forslaget til vedtagelse, at der kan sikres et fortsat bedre serviceniveau for den borgernære velfærd.
Det er jeg da rigtig glad for, og det kan man så kalde et ønskescenarie – jeg vil bare kalde det et godt forslag til vedtagelse, som beskriver det meget godt: ansvarlighed og fortsat god velfærd.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-18:
Jamen medmindre ordføreren tænker, at kommunerne bruger pengene på unødvendig velfærd, så er det vel i bund og grund et udtryk for, at kommunerne bruger pengene der, hvor de tænker der er det største behov, hvilket kommunerne vil også egentlig også er de nærmeste til at vurdere.
Men stadig væk er det jo udtryk for, at det er svært at få enderne til at nå sammen, og derfor kommer det også til at koste på bl.a. ældreområdet.
Nu er ældreområdet jo ikke det eneste velfærdsområde.
Altså, ældremilliarden kan jo f.eks. ikke overføres og bruges på voksenhandicapområdet, hvor der også er nogle tilsvarende udfordringer.
Susanne Eilersen (DF), 2017-04-18:
Det bekymrer mig i hvert fald at se, at de midler, som vi på Christiansborg afsætter, ikke er vellidte blandt mange borgmestre, f.eks. når vi afsætter en milliard til ældre, der er øremærkede.
Men jeg synes jo, kommunerne skulle være rigtig glade for det, og at vi ikke i stedet gjorde det modsatte.
Det er lidt beskæmmende, når man hører nogle borgmestre, især fra landets næststørste kommune, sige, at vi herinde fra Folketinget ikke skal bestemme serviceniveauet på ældreområdet, og at man så laver en nulsumsløsning, altså så de penge, man får ind via ældremilliarden, udlignes på andre tiltag for ældre.
Det gør mig i hvert fald rigtig, rigtig harm.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-18:
Det er vi helt enige om.
Det er også derfor, at vi er sammen om et fælles forslag til vedtagelse, så det var rart lige at få sat det på plads.
Så vil jeg spørge ordføreren om noget, for ordføreren sagde – nu kan jeg ikke huske det ordret, så måske har jeg fortolket noget – at vores fælles argument for, at kommunerne skal have lov at beholde den milliard, er, at det skal gavne velfærden.
Og jeg hørte ordføreren, nej, jeg må hellere spørge på denne måde: Mener ordføreren så, at vi, hvis det lykkes, hvis vi nu kommer igennem med det, så har sikret velfærden i kommunerne, eller skal der mere til, f.eks. på grund af den demografiske udvikling, altså ændringen i befolkningssammensætningen med flere ældre osv.?
Skal der mere til for at sikre velfærden, end at vi bare – i gåseøjne – sikrer den milliard til kommunerne selv?
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-18:
Nu er jeg ret sikker på, at hr. Finn Sørensen sigter på regeringens økonomiske politik, altså, at der, som finansministeren redegjorde for, skal være en offentlig vækst på 0,3 pct., og der er det i hvert fald min klare vurdering, at det ikke er tilstrækkeligt til, at man kan løfte det demografiske træk.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-18:
Nu hørte jeg ordføreren sige, at det ikke er borgernær velfærd at bruge penge på flygtninge og migranter – det er muligt, det ikke er ordret citeret.
Hvordan vil ordføreren sikre sig i årets økonomiforhandlinger mellem regeringen og kommunerne, at kommunerne bliver pålagt at bruge færre penge på flygtninge og migranter – det er det første spørgsmål.
Så en naturlig opfølgning på det: Hvordan kan man sige, at det ikke er borgernær velfærd?
Altså, en del af de mennesker, vi taler om her, er danske statsborgere, så alene af den grund.
Nej, det er jeg godt klar over.
Men det, jeg hørte ordføreren sige, var, at kommunerne skal bruge færre penge på flygtninge og migranter – et fint ord for indvandrere og deres efterkommere.
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre det i årets økonomiforhandlinger?
Det vil jeg gerne have et svar på, for ellers er det jo bare noget varm luft, man står og slynger ud.
Er man enig med de andre partier om, at det er godt for det danske samfund, hvis vi bruger færre penge på god integration, hvis vi sørger for, at der bliver endnu flere fattige mennesker i det her land, f.eks. flygtningefamilier, der må leve for den allerallerlaveste ydelse, der overhovedet kan opdrives i det sociale system?
Er Dansk Folkeparti enig med de andre borgerlige partier om, at det er den vej, vi skal, og hvordan vil man sikre sig det i årets økonomiforhandlinger?
Susanne Eilersen (DF), 2017-04-18:
Når man siger, at der har været en vækst på 0,7 pct., og at de 0,4 pct. var afsat til flygtninge og indvandrere, fordi man troede, at der kom 15.000 i 2016, så mener vi i Dansk Folkeparti ikke, at man kan kalde det for at øge velfærden, for velfærd er jo, at man har nogle gode skoler, at man har nogle gode daginstitutioner.
Velfærden er jo ikke, at vi bruger penge på at installere flygtninge i boliger og skal give boligydelser og tolkeydelser og alt mulig andet.
Det gavner jo ikke den nære velfærd, det gavner ikke ældre på plejecentrene, og derfor mener vi, at man ikke kan sammenligne de to ting – de ikke har noget med hinanden at gøre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-18:
Tak for det.
Jeg deler ordførerens bekymring for den nære velfærd.
Så sent som her i weekenden blev der offentliggjort en rapport fra FOA, som viste, at man i 81 kommuner har budgetteret med færre penge pr. borger over 80 år i 2017 sammenlignet med året før – altså selv når man har medtaget regeringens såkaldte værdighedsmilliard, klippekortsordninger osv. osv. Mener ordføreren ikke, at det indikerer alt for stramme budgetter, og at løsningen derfor er at sikre en vækstramme, så man f.eks. kan undgå, at den demografiske udvikling i forhold til ældre forringer budgetterne?
Susanne Eilersen (DF), 2017-04-18:
Nu har Dansk Folkeparti sammen med regeringen lavet 50 stramninger på udlændingeområdet, og det har heldigvis ført til, at vi ser langt færre flygtninge og migranter, der søger til landet.
Derved har det også, man kan ikke sige givet en økonomisk gevinst, men det har i hvert fald gjort, at kommunerne ikke har brug for det råderum, der først var afsat til flygtninge – og det er vi jo i Dansk Folkeparti utrolig glade for.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti ikke billiger regeringens og resten af Folketingets vedtagelse om, at flygtninge og migranter skal integreres i det danske samfund; vi synes, at de hellere skal hjælpes i nærområderne i en kort stund og så derefter returnere til deres hjemlande.
Så vi har ikke stemt ja til og haft del i, at flygtninge og migranter skal integreres i samfundet, for det ønsker vi ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-18:
[Lydufald]
... sådan at det er penge, som ikke i forvejen gives til kommunerne.
Det er så også rigtigt, at hvis man kan fjerne nogle regler, sådan at der er mindre administrativt arbejde og mindre bureaukrati, så er det kun fint, hvis de penge så i stedet for kan gå til eksempelvis de varme hænder, som vi så populært kalder dem.
Det kunne være ældreplejen, det kunne være vuggestuerne, det kunne være folkeskolen, og der er det jo klart, at det altid og alt andet lige vil være langt bedre, at det så ikke er den til enhver tid siddende finansminister, der lægger sin klamme hånd på halvdelen af de penge, men at kommunerne faktisk får lov til at beholde dem selv.