runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Ja, det er meget bekymrende.
Hvis man nu som barn i en børnehave er den eneste, der lever vegetarisk eller vegansk derhjemme, er det jo rigtig svært som forældre at være dem, der skal gå ind og forlange eller i hvert fald bede om at få lavet en særlig kost til det barn.
Så det pres, der bliver lagt der på forældrene og barnet, der bliver nødt til enten at spise kød eller have madpakke med hjemmefra, hvis man må det, er voldsomt.
Så i virkelighedens verden vil det jo ofte blive sådan, at de bliver nødt til at gøre som de andre.
Og det pres kunne man jo tage fra de forældre, hvis man herindefra lavede en lovgivning, som gav retten til det grønne måltid.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-09:
Nu er det ikke al lovgivning, der bliver taget positivt imod i alle sektorer i samfundet
, så jeg er ikke sikker på, at der bare sådan ville være en jublende offentlighed ude i de offentlige institutioner, hvis det var sådan, at vi besluttede, at det skal være en »skal«-bestemmelse.
Jeg synes, vi har en dagsorden her, hvor vi sådan set har en mulighed for at vinde, uden at det skal være sådan en »skal«-bestemmelse.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Altså, nu er Enhedslisten jo normalt et parti med en utrolig stærk grøn dagsorden.
Og det vil de jo være, uanset hvordan man lige stiller sig i den her sag.
Så når det er slået fast, synes jeg bare, jeg vil sige, at Enhedslisten da plejer at være klar til at lovgive omkring vigtige ting inden for klima, miljø og natur.
Og Enhedslisten plejer da også at være klar over, at hvis vi skulle lade det gå af sig selv med de vigtigste ting inden for klima, miljø og natur, ville det nok gå for langsomt, hvis ikke det ville gå helt i stå.
Jeg skal bare lige forstå noget på det her område: Hvordan kan det være, at Enhedslisten ikke har den lovgivningstrang, når man nu kunne gavne klimaet så meget, som man normalt har?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-09:
Det er jo, fordi vi også er et parti, der hylder det lokale selvstyre og kan se, at man der, hvor kommunerne tager det seriøst op, og der, hvor regionerne tager det seriøst op, virkelig kan overskue tingene og komme videre med den grønne dagsorden.
Der er det selvfølgelig vigtigt, at der ikke er noget lovgivning, som forhindrer det.
Så er jeg heller ikke sikker på, at hvis vi vedtog sådan en »skal«-bestemmelse herinde, ville det komme bedst videre på den vis.
Jeg tror egentlig, det kommer bedre videre, ved at vi afsætter efteruddannelsesmidler, altså at vi f.eks. i finansloven har de her midler til omstilling af offentlige køkkener til at være økologiske, så vi derigennem kan få mere plantebaseret kost ind.
Jeg synes, det er mere nuanceret den vej rundt, frem for hvis der kom en »skal«-bestemmelse herindefra.
Og jeg synes ærlig talt også, at der er stor forskel på, om man taler om retten til noget, altså om man som onsdagsfrokostspiser i Snapstinget har ret til et vegansk måltid, eller om man har rettigheden, fordi man bor på et plejehjem og skal bo der i flere år, hvor man har valgt en vegansk eller vegetarisk livsstil.
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
Tak for det.
I går havde jeg fornøjelsen af at læse en af de gode, gamle Tintintegneserier, og jeg tænker ikke, at forretningsordenen tillader, at jeg laver en Kaptajn Haddock.
Men det er næsten lige før, jeg får lyst til det, når jeg synes, at debatten her tager en drejning.
Jeg synes faktisk, at det blæser tingene lidt ud af proportioner, når man begynder at være bekymret over sine egne måltider, man kan indtage nede i Snapstinget.
Altså, vi har nogle lukrative forhold her på Christiansborg, men der sidder altså folk ude i den virkelige verden, der ikke har et Snapsting, når de sidder i skurvognen.
Vi har børn – jeg var selv ude at besøge nogle af dem – der ikke får morgenmad om morgenen.
Det eneste, man kan diske op med fra kommunen, er det, man får fra madbanken, så de her børn kan få et sundt, nærende morgenmåltid.
Altså, indrømmer ordføreren ikke, at proportionerne er ved at tage en drejning, og at fokus måske også skulle være på, at der sådan set også er nogle i det her samfund, der bekymrer sig om mere end bare, at de kan få nogle grønne retter i Snapstinget herinde på Christiansborg?
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Jeg er egentlig enig med ordføreren i, at det ville være mere problematisk på et plejehjem eller i en daginstitution, end det eksempelvis ville være i en kantine.
Men anerkender ordføreren ikke også, at det kan være enormt frustrerende som vegetar eller veganer at opleve, at man f.eks. i kantinen ikke kan få et plantebaseret måltid mad?
Jeg har da oplevet det her på Christiansborg eksempelvis, hvor jeg ofte simpelt hen har undladt at gå i Snapstinget, fordi der ikke var en ordentlig vegansk ret.
Altså, er det ikke oplagt at sikre, at folk også generelt har den her valgfrihed i de offentlige køkkener?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-09:
Jamen det er jo den der debat og det der dilemma omkring, i hvilket omfang man skal overlade til kommuner og regioner at træffe beslutningerne og komme videre med det, og der må jeg bare sige, at med det, man er nået frem til i København og Aarhus og en lang række andre kommuner på frivillig basis, har man kunnet omlægge til økologi uden at øge kostbudgettet ved at være fokuseret på sæsonens råvarer, lave mad fra bunden af, reducere madspildet og reducere andelen af kød.
Om man så har opdaget det i kantinerne eller ej, er én ting – der er nok nogle, der har.
Men man kan sådan set ved en fokuseret indsats lave den der omstilling, og jeg synes lidt, dilemmaet ved forslaget her også er, at man udelukkende kommer frem til, at det er et plantebaseret måltid.
Altså, der er sådan set vegetarer, som godt kan lide indimellem at få noget, som er baseret på mælkeprodukter.
Så jeg synes, at forslaget er lidt for firkantet på det hjørne, og jeg har det godt med, at vi kører videre med en god dialog med kommuner og regioner om at fremme den her dagsorden.
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
Jeg går ud fra, at ordføreren for SF også er enig med mig i, at det f.eks. er vigtigt for vores børn i børnehaven at få et dagligt måltid mad.
Det ligger jo decentralt hos forældrebestyrelserne, hvor de kan have snakken derude om, om de skal have en forældrebetalt madordning, eller om børnene skal have mad med hjemmefra.
Det stoler vi på at man kan klare decentralt i den lokale forældrebestyrelse – altså noget så vigtigt, som at børn overhovedet får mad.
Hvorfor skal det så ikke centraliseres herindefra ifølge ordføreren?
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Det er, fordi det egentlig fungerer rigtig godt.
Men det fungerer ikke særlig godt lige nu med beskyttelsen af de minoriteter, som ønsker at spise plantebaseret mad.
Der er forældre, som har fået afvisning på overhovedet at kunne få lov til at give deres børn en madpakke med.
Så ikke nok med, at man ikke får serveret plantebaseret mad, men man må ikke engang tage en madpakke med plantebaseret mad med sig – sådan er det nogle steder.
Det krænker altså nogle menneskers rettigheder, og derfor synes vi, det skal være centralt, altså at man her fra Christiansborg siger, at det skal være en ret for vores borgere at tilvælge plantebaseret mad, hvis de ønsker det.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Og tak til ordføreren for en dejlig tale og for støtten.
Jeg er specielt glad for og lægger vægt på, at selv om man pålægger offentlige køkkener, at der skal serveres et plantebaseret måltid, har man stadig væk masser af frihedsmuligheder derindenfor: Hvordan gør man det?
Er det lokale varer osv.?
Noget, som vi ikke har nævnt i dag, men som man indimellem kan høre om i debatten, er madspild, for vi snakker også nogle gange om klima her.
Har ordføreren en holdning til, hvorvidt grøn kost producerer mindre madspild?
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Generelt er der altså også nogle fordele ved plantebaseret kost, fordi den typisk kan have en længere varighed og der kan være nogle forskellige fordele.
Så ja.
Men jeg synes også, kampen mod madspild er rigtig vigtig.
Jeg vil egentlig også sige, at jeg synes, når vi implementerer det her, at det også er væsentligt, at vi får en opkvalificering af personalet i de offentlige køkkener, så de bliver gode til at lave plantebaseret mad; så de bliver gode til at minimere madspild; så de også bliver gode til at lave mere økologisk mad og sådan noget.
Der er mange ting, der skal gøres i den her omstilling, og vi skal både begrænse madspild, sikre mere økologi og mere plantebaseret mad.
Åh ja, jeg har ikke lige lavet en plan for, hvad vi skal bruge de milliarder på.
Men jeg kan sige, at på mit allerførste møde med den tidligere fødevareminister hr. Mogens Jensen foreslog jeg selv, at vi skulle have en beregning af, hvor mange penge vi kunne spare ved at leve mere efter kostrådene, og den beregning har vi jo fået nu, og det er også det, fru Susanne Zimmer henviser til.
Og det er bare helt tydeligt, at hvis vi spiser mere efter kostrådene og heriblandt mindre kød, får vi en samfundsøkonomisk gevinst ved det, og den kan vi så bruge på nogle fornuftige tiltag.
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Enhedslisten ender med ikke at kunne støtte forslaget, selv om jeg er glad for anerkendelsen af problemet på hospitaler og andre steder.
Nu er det jo 58 pct. af danskerne, som gerne vil reducere deres kødindtag.
Tror ordføreren ikke, at vi kunne sikre en større frivillig omstilling ved at give alle muligheden i de offentlige køkkener for at vælge det til, hvis de ønsker det, altså at vi faktisk kan reducere vores kødindtag ad frivillighedens vej ved at sikre, at det her forslag gælder i alle de offentlige køkkener og ikke bare de steder, som hr. Søren Egge Rasmussen nævner?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-09:
Nej, det refererer til en virkelighed, altså hvordan det er i Snapstinget.
Og vi er i en situation, hvor der er nogle skoler, der simpelt hen tilbyder, at der er havregryn om morgenen, fordi de godt ved, at der er nogle elever, der møder ind uden at have fået morgenmad, og som ikke er i stand til at få så meget indlæring, hvis ikke de får den portion havregryn.
Så jeg synes, det er fint, at de kommuner kommer frem til, at det sådan set er væsentligt at give det tilbud.
Så det er ikke, fordi jeg synes, at debatten i dag er nået frem til noget elitært.
Jo, det er jeg sådan set for, og igennem mine 39 år som vegetar har jeg haft mange dårlige madoplevelser, og jeg har også prøvet at gå ned i Snapstinget og skullet betale for et aftensmåltid – det samme, som kødspiseren skulle – og at mit måltid var den samme tallerken, bare uden kødet.
Og når man oplever det mange gange, bliver man lidt småsur.
Hvis man oplever det én gang om måneden, kan man leve med det.
Så jeg vil meget gerne frem til, at vi har en langt bedre behandling af vegetarer og veganere, og den her debat kan forhåbentlig være med til at bidrage til, at vi kommer derhen.
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
Jeg tænker også – og det er også det, jeg hører ordføreren sige – at hvis ordføreren på f.eks. sin arbejdsplads oplever, at der ikke er et nærende måltid i forhold til en plantebaseret kost, så tager man også debatten på arbejdspladsen decentralt.
Så jeg vil sådan set bare kvittere for over for Enhedslistens ordfører, at nuancerne sådan set også er der i Enhedslistens oplæg.
Det hører jeg kritik af fra vores gode kollega, men det vil jeg gerne kvittere positivt for.
Og så appellerer jeg bare til, at vi lige husker proportionerne i debatten, altså at der faktisk er nogle, hvor et sundt måltid mad helt generelt er noget, man skal efterspørge meget langt væk.
Per Larsen (KF), 2020-12-09:
Jeg synes sådan set slet ikke, at vi skal lovgive om det, for jeg synes, det fungerer på fin vis rigtig mange steder, og man skal løse de der specifikke problemer lokalt.
Hovedargumentet er sådan set, at vi ikke skal lovgive om det, og så har jeg altså tiltro til, at man løser det fornuftigt lokalt.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-09:
Tak for ordet.
Nærværende forslag går ud på at få regeringen til at sikre, at alle offentlige køkkener skal give borgerne mulighed for at vælge et plantebaseret måltid.
Vi i Nye Borgerlige synes også, at borgerne skal kunne få et mættende og nærende måltid i de offentlige køkkener.
Vi har intet imod, at folk er vegetarer, veganere eller noget helt tredje eller bare generelt ønsker at spise grønnere.
Vi støtter såvel sund fornuft som sunde måltider, men det går begge veje.
Hvis der er så stor efterspørgsel på plantebaserede måltider, er jeg sikker på, at de offentlige køkkener nok skal se en fordel i at udvide dem efter udbud og efterspørgsel.
Sådan fungerer det sunde, frie marked.
I Nye Borgerlige mener vi, at mennesket skal bestemme mere selv og staten bestemme mindre, også i dette tilfælde.
Så lad de offentlige køkkener og deres brugere selv bestemme, hvad der skal serveres på skoler, plejehjem, hospitaler osv.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslag B 45.
Fordi det er noget, som vi mener man skal tale sig til rette om lokalt, og at det ikke er noget, som vi sådan fra statens side skal gå ind og tromle igennem.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Nu er der rigtig mange offentlige køkkener, hvor der endnu ikke er nogen hjemtagelsesgevinster, fordi der sådan set ikke er skåret ned på kødet endnu.
Men lad nu det ligge for den her runde.
Jeg vil også bare gerne anholde ordførerens argument om det liberale princip her, for en liberal tilgang eller lovgivning er jo netop til for at beskytte mennesket og ikke nødvendigvis institutionen eller organisationen, kommunen.
Så når man står der som ensom vegetar, havde jeg nær sagt, og lad os bare sige dernede, hvor jeg kommer fra, nede på Sydsjælland, og gerne vil have noget plantebaseret mad, hvordan kan det så være, at man ikke kan stole på, at Folketinget beskytter ens ret til et plantebaseret måltid?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Og tak til ordføreren for den positive indstilling – det er jo dejligt.
I en tidligere kommentar til en anden ordfører sagde hr. Torsten Gejl, at vi skulle have grøn kost i de statslige køkkener.
For at det står helt klart, vil jeg godt lige høre, om Alternativet snakker om statslige kantiner eller om offentlige køkkener generelt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Altså, nu går forslaget jo på offentlige køkkener, og det er det, vi støtter, men i første omgang er det de statslige kantiner vi kan præge herfra.
Derfor ærgrede det mig også sådan, at regeringen trak sit forslag om to kødfrie dage tilbage i stedet for at folde det ud statsligt og så påvirke kommunerne og regionerne til at gøre det samme.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Tak til ordføreren.
Jeg er faktisk stadig væk i tvivl om, om ordføreren snakker om statslige køkkener eller offentlige køkkener generelt, for der er jo en stor forskel.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Mange tak.
Forslaget handler om at give folk lov til selv at vælge et plantebaseret alternativ i de offentlige køkkener.
Det er jo klart, at Alternativet støtter det her forslag, for det er også groet i Alternativets have.
Grunden til, at vi støtter det og har udviklet det i sin tid, er, at kødforbruget er et kæmpe, kæmpe klimaproblem.
Altså, produktionen af kød er jo en af de allerstørste CO 2 -udledere, og det hænger sammen med, at 60 pct. af Danmark er dækket med landbrug.
80 pct. af alt det, vi så producerer, går til at fodre dyr, og det er jo der, der kommer et stort CO 2- problem ind.
Altså, mange steder står der jo kornørkener, hvor der burde være vild natur.
Når landbruget optager 60 pct. af vores landareal, er det jo klart, at vi så har 40 pct. tilbage at kæmpe om til vild natur og byer og alt andet.
Så vi er også nødt til at få reduceret det omfang.
Samtidig er kødforbruget også et sundhedsproblem, især for mennesker, der ikke plejer at spise det, som pludselig er nødt til at gøre det, hvis de ikke kan få et plantebaseret alternativ.
Så der er brug for, at vi her i salen hjælper til med noget lovgivning på området, i hvert fald for at sikre folk et kødfrit valg.
Altså, det her har ikke noget at gøre med, at folk skal til at spise kød, eller at folk skal tvinges til at lade være.
Det her er jo noget med at give folk – altså de enkelte individer, de enkelte mennesker – muligheden for selv at vælge.
Men det ser ud til, at Socialdemokraterne har parkeret deres indsats i forhold til det her konkrete forslag i håbet om, at kommunerne selv kan finde ud af det; det håber jeg bare ikke man kommer til at gøre på særlig mange områder, for så er der godt nok grund til noget lovgivning, hvis vi skal opnå vores klimamål.
De borgerlige skjuler deres modstand mod forslaget bag sådan et frihedsbegreb, der nærmest er i totalt skred.
Altså, Venstre taler jo altid om, at det er den personlige frihed, der gælder, indtil landbruget eller en anden større interessent prikker dem på ryggen og siger: Det sætter vi lige ud af kraft her, for vi har nogle økonomiske interesser på spil.
Det synes jeg ikke er et frihedsbegreb, der længere er til at stole på.
Jeg synes, at det er blevet et neoliberalt frihedsbegreb.
Nu er jeg ikke generelt skeptisk over for, at vi får fokus på plantebaseret mad i den kommende tid.
Og der er flere gode initiativer på finansloven, der fremmer den plantebaserede dagsorden, og jeg er sikker på, at vi har en minister, der vil prioritere den plantebaserede dagsorden.
Så vi har håb i Alternativet.
Mit håb gik bare på, at vi måske kunne have givet området et politisk løft i dag, og det, vi gør, er selvfølgelig at kæmpe videre for det.
Og vi har i sandhed tænkt os at gå ud i vores kommunale valgkampagne og tale om plantebaseret mad alle de steder, hvor vi kan finde mulighed for det, og ligesom sidste gang kommer vi til at servere tusindvis af små varme plantebaserede skraldemåltider på gaden i landets byer.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Tusind tak.
Nye Borgerlige vil gerne beskytte individet, som ordføreren også siger, og individets ret til at bestemme selv.
Men hvad nu hvis individet lige netop – lige præcis her – ikke kan bestemme selv?
Det er lige præcis det, som beslutningsforslaget her handler om, nemlig retten til at have et plantebaseret alternativ.
Så det er jo netop friheden til at bestemme selv, individuelt.
Så hvordan kan ordføreren sige nej til det her forslag?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
I forhold til at det kan blive kompliceret at være køkkenpersonale, er det jo faktisk sådan, at man, hvis man laver en buffet eller noget a la en buffet, hvor man også har forskellige grønne retter, lettere vil kunne tilgodese jøder, muslimer, veganere og vegetarer osv.
Så det kan jo faktisk være det modsatte af det, som ordføreren siger, altså at det bliver lettere at være køkkenpersonale.
Per Larsen (KF), 2020-12-09:
Jeg tror, det kommer lidt an på, hvordan man anskuer det, for jo flere ting, der skal på buffeten, jo mere vanskeligt bliver det jo alt andet lige, og jo mere tid vil det også tage.
Jeg tænker også lidt på, at man, hvis det er sådan, at man har rigtig mange forskellige ting til at opfylde forskellige behov, så rent faktisk risikerer at komme ud i et øget madspild, og det er der jo ikke nogen der er interesseret i, hverken i forhold til ressourcerne eller i forhold til klimaet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-09:
Jamen det er da korrekt, at vi har den fattigste del af befolkningen, hvor der er nogle familier, der har meget lidt i køleskabet og på hylderne sidst på måneden.
Og det er jo derfor, vi skal afskaffe de værste ydelser på kontanthjælp, hvilket kan sikre, at der er nogle familier, der har til kosten helt frem til den sidste dag i måneden.
Det er jo helt korrekt.
Det skulle heller ikke være sådan, at man vælger at blive veganer, på grund af at økonomien ikke er til at købe 100 g kalvelever.
Men det kan jo være den virkelighed, som den fattigste del af befolkningen står over for.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
For det behøver jo ikke at være et enten-eller.
Det kan godt være mere grønt og mindre kød.
Per Larsen (KF), 2020-12-09:
Jeg er jo meget enig med ordføreren i, at det ikke behøver at være enten-eller, og at der kan skabes nogle løsninger, hvor man tilgodeser de behov, der er.
Men jeg synes jo altså, at man skal gøre det ude lokalt.
Jeg synes ikke, det er noget, vi skal lovgive om her fra Christiansborg.
Vi har en tendens til at lovgive om mange ting, som faktisk fungerer og klares rigtig fint udeomkring lokalt, regionalt og kommunalt, og det synes jeg vi skal holde fast i.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Tusind tak.
Jeg har egentlig lyst til at kommentere lidt på ordførerens tale, der netop handler om det her med, at pengene ikke rækker til den her type omlægning.
For ude i mange offentlige køkkener har vi jo lige netop en god, gammeldags køkkenleder, en økonoma, en, der kan finde ud af at lægge et budget, lægge til og trække fra, og det var jo reelt sådan, man gjorde i Aarhus Kommune.
Da man havde økologiløftet i Aarhus Kommune, gjorde man lige netop det, at man satte sig ned og kiggede på budgettet og sagde: Det, der er dyrest, er kødet, og hvis vi tager en tredjedel af det ud, så bruger vi de penge til at lægge resten om til økologi.
Og så gik det faktisk o-p – op.
Sådan endte løsningen for Aarhus Kommune, og der var det jo sådan, at borgerne reelt ikke opdagede det.
Der var en suppedag om tirsdagen, og lige pludselig har man faktisk nogle vegetardage, helt uden at der er nogen, der lider nød eller falder om af den grund.
Hvordan forholder ordføreren sig så til, at det måske rent faktisk kan lade sig at køre den her slags?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Jamen hvis vi holder op med at producere kød Danmark, vil det jo bare blive produceret et andet sted.
Nu vil ordføreren så omlægge til 100 pct. økologi i Danmark.
Mener ordføreren så også, at vi skal omlægge til 100 pct. økologi på verdensplan?
Hvad ville det medføre?
Ville der være føde nok til alle de mennesker, der er på jorden, hvis vi gennemfører det på verdensplan?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-10:
Hvis man ser på globale erfaringer med økologi, er der sådan set nogle ekstra gode resultater i nogle varme lande, f.eks. i Uganda, hvor man sådan set kan opnå en væsentlig større produktion, når man dyrker økologisk med et varieret afgrødevalg, frem for at man dyrker nogle monokulturer til eksport.
Det er sådan set muligt at brødføde verden med økologi.