runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2017-10-24:
Jamen det er der også rigtig mange danskere der kan, men jeg synes faktisk, det er vigtigt at sige, at når en håndværker giver et tilbud, er det jo også vigtigt, at det er på det rigtige vindue og den rigtige dør osv., og det er ikke nødvendigvis alle, der lige sætter sig ind i det her med, om det er indbrudssikret.
Så jeg synes stadig væk, at hvis man ville løse problematikken, kunne man have indarbejdet det som en del af det her lovforslag, men det er det ikke.
Christina Egelund (LA), 2017-10-24:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren bekræfter, at man dog ikke ved lov vil tvinge danske husejere til at bygge mure omkring deres huse.
Det tror jeg faktisk godt at danskerne kan finde ud af.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-24:
Tak for spørgsmålet, som jeg er rigtig glad for, for på det område tror jeg faktisk at Alternativet og Liberal Alliance har delvis den samme tænkning.
Jeg ønsker ikke, at man opbygger forter, eller at vi pålægger alle danskere at have en alarm.
Men vi ved, at man for forholdsvis få midler faktisk kan indbrudssikre sine vinduer og døre, og vi synes, det kunne være rimeligt i forhold til alle nybyggerier osv., at vi går ind og ser på, om vi kan gøre noget der.
Vi ser i Holland, at det har fået deres indbrudstyverier til at falde med 70 pct., og det synes jeg faktisk er værd at tage med.
Men jeg er helt enig i den underliggende holdning, som jeg kan høre ligger i Liberal Alliances ordførers spørgsmål, og må svare: Nej, jeg ønsker bestemt ikke, at vi skal opbygge fortlignende huse.
Derfor ønsker jeg selvfølgelig også, at der skal være en straf, hvis man begår indbrudstyveri, men hele formålet med det her er at prøve at forhindre, at der begås indbrudstyveri, og så er det bare ikke løsningen.
Christina Egelund (LA), 2017-10-24:
Og tak for talen.
I forhold til den sidste bemærkning, som ordføreren havde til den beretning, som blev lavet før sommerferien, er jeg egentlig bare interesseret i at høre om den tænkning, som ligger bag bemærkningen.
For det er jo klart, at hvis man tvinger danskerne til at lave deres huse om til massivt sikrede bastioner, hvor det er umuligt at bryde ind, så gør man noget ved indbrudstyverier.
Det siger sig selv.
Mit spørgsmål er bare: Hvor går Alternativets grænse?
Altså, den tanke kan jo føre mange steder hen.
Altså, hvor går den fysiske grænse for, hvad Alternativet mener vi skal lovgive om?
Christina Egelund (LA), 2017-10-24:
Tak for det.
Med lovforslaget lægges der også op til at skærpe straffen for indbrud med en tredjedel i forhold til gældende strafniveau for indbrud begået i beboelse, hvor der under indbruddet har befundet sig mennesker i hjemmet.
Der er særligt skærpende omstændigheder, og det er særligt traumatiserende, hvis man er hjemme, mens indbruddet finder sted.
I Liberal Alliance værner vi om den private ejendomsret, om boligens ukrænkelighed.
Det er helt essentielle principper i en retsstat.
Derfor giver det god mening efter vores overbevisning at markere, at indbrudstyveri adskiller sig fra andre former for tyveri, og at man som tyv tydeligere mærker konsekvensen af sine handlinger.
Med de ord skal jeg meddele, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2017-10-24:
Vi går generelt ind for, at der skal være en sammenhæng mellem strafniveau og den handling, der bliver foretaget.
Vi ønsker ikke, at man laver, sådan som det ofte sker på retsområdet i det her Folketing – det er det, der desværre er på mode for tiden – strafskærpelser og straf med straf på uden at kunne dokumentere, at der reelt er tale om en præventiv effekt, altså at det vil nytte noget.
For så er det jo bare symbolpolitik, hvor man prøver at fremstå, som om man gør noget.
Man prøver at fremstå, som om man prøver at løse problemet med indbrud, men det gør man jo ikke, når man kun fremlægger symbolpolitik, som ikke har nogen reel betydning i virkelighedens verden, og det er det, jeg synes er problemet ved det her lovforslag.
Britt Bager (V), 2017-10-24:
Jeg kan så forstå, at ordføreren går mere op i sikring, og det er jo også fair nok.
Det er bare ikke det, vi diskuterer i dag.
I dag diskuterer vi, om der skal være en § 276 selvstændigt og en § 276 A selvstændigt, og det gør vi jo bl.a. også, fordi det giver os en mulighed for at lægge to forskellige strafniveauer ind.
Det, jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til, er egentlig bare: Bakker ordføreren op om, at der skal være en højere straf, hvis beboerne er hjemme i et hus, når der bliver begået et indbrud – ja eller nej?
Rune Lund (EL), 2017-10-24:
Fra Enhedslistens side synes vi, at indbrudskriminalitet er en meget alvorlig form for kriminalitet.
Man kan sige, at det at lave en selvstændig bestemmelse for så vidt kan være fint nok, hvis det ellers bliver lavet på en måde, så det ikke teknisk giver anledning til problemer.
Der er jo et høringssvar fra Østre Landsret, som påpeger, at der er nogle problemer i den måde, lovforslaget er skruet sammen på her.
Men grundlæggende: Hvis man som regering mener det seriøst, altså at indbrudskriminalitet er et alvorligt problem, hvorfor kommer man så her med sådan et symbolpolitisk forslag, som med stor sandsynlighed ikke vil have nogen som helst reel effekt?
Jeg synes jo, at man kunne bruge andre værktøjer som f.eks. skalsikring, som vi jo har haft lejlighed til at diskutere rigtig mange gange i det her Ting, og vi har jo en samlet opposition, som ønsker at se på mulighederne for en bedre skalsikring; der blev lavet en beretning i forlængelse af beslutningsforslag B 129, som vi diskuterede i sidste samling.
Så vi har i øjeblikket en situation, hvor de politiske kræfter, som ønsker at gøre noget reelt ved problemet og at skabe grundlag for færre indbrud i Danmark, er de politiske kræfter, som i øjeblikket udgør oppositionen i det her Folketing.
Men det vil selvfølgelig ændre sig i det øjeblik, vi får et valg, hvor der forhåbentlig kommer et nyt flertal til magten.
Så vil der selvfølgelig ske noget på det område, som ikke bare er symbolpolitik, men som rent faktisk vil have en reel virkning.
Britt Bager (V), 2017-10-24:
Nu taler ordføreren meget om det forebyggende arbejde.
Hvordan forholder ordføreren sig til selve det, når kriminaliteten bliver udført?
Anerkender ordføreren, at der er en forskel på, om man går ned i Brugsen og stjæler en Mars Bar, eller at man begår et nøje planlagt indbrud, hvor der er beboere i huset?
Britt Bager (V), 2017-10-24:
Det er simpelt hen ikke noget, jeg har hørt at vi har planer om i øjeblikket.
Men jeg skal også ærligt indrømme, at det ligger på hr. Marcus Knuths område, så om der foregår diskussioner internt i det udvalg, er jeg simpelt hen ikke vidende om.
Rune Lund (EL), 2017-10-24:
Det er finansieringen af det her forslag, som jeg vil spørge til.
For der er jo ingen tvivl om, at den måde, som finansieringen af det her er skruet sammen på, vil ramme nogle af de mest sårbare børn i vores land.
Hvordan hænger det sammen med at bekæmpe kriminalitet og lave det forebyggende arbejde i forhold til kriminalitetsbekæmpelse, som ordføreren lige har stået og talt om?
For hvis man river det økonomiske grundlag væk under en familie, som i forvejen har få penge, svækker man jo alt andet lige mulighederne for at give børnene den bedste start på livet og dermed også, hvis vi taler om børn, der vokser op under svære vilkår, muligheden for, at de kan komme ud af eller væk fra en kriminel løbebane og ind på den rigtige løbebane, som jo er den vej, der fører til et liv som en lovlydig borger, der bidrager
bedst muligt til samfundet.
Trine Bramsen (S), 2017-10-24:
Det har vi jo været ude at sige mange gange.
Vi ønsker, at man går ind og støtter de her familier, eksempelvis med en børnepakke, så de kan få gummistøvler eller ekstra tilskud til bleer.
Når vi vælger at støtte det her med optjeningsprincippet, handler det jo også om tilstrømning.
For tilstrømningen har jo noget at gøre med, hvor mange der kommer ind og bor i de boligområder, hvor den her kriminalitet i høj grad blomstrer og udvikles.
Så på den måde hænger det jo sammen.
Britt Bager (V), 2017-10-24:
Jeg bemærker simpelt hen, at hr. Rune Lund står her og taler om resocialisering – hardcore bandemedlemmer, der skal resocialiseres.
At resocialisere kræver, at man i første omgang er socialiseret.
Det her er ikke unge mennesker, for selvfølgelig skal vi sætte ind over for unge mennesker, de skal resocialiseres.
Det her er hardcore bandemedlemmer, der har en forretning i et område, som vi vil prøve at forhindre de genoptager.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, Rune Lund: Hvem er det Enhedslisten ønsker at beskytte her – er det borgerne, eller er det banderne?
Britt Bager (V), 2017-10-24:
For det første siger jeg i min ordførertale, at jeg mener, at det her holder sig inden for konventionen.
Det står jeg fuldt ud ved.
Jeg siger også, at det går til grænsen – det står jeg også ved.
Men der er jo forskel på, om noget går til grænsen eller går over grænsen, i hvert fald i Danmarks liberale parti.
For det andet er det her en bestemmelse, vi nu indsætter, og det vil sige, at domstolene selvfølgelig skal følge den bestemmelse.
Men jeg siger jo også i min tale, at der er nogle ting, som jeg meget gerne vil have præciseret.
Når der netop er overladt noget til domstolenes fortolkning, vil jeg gerne præcisere, hvordan vi i Venstre mener det skal gøres.
Rune Lund (EL), 2017-10-24:
Undskyld mig, men domstolene må blive meget forvirrede, når de hører, hvad ordføreren for Venstre siger her.
For enten er det en konkret vurdering, eller også er det noget, man gør i al almindelighed.
Altså, man kan ikke gøre begge dele på en gang.
Det kan godt være, at det er, fordi visse partier ønsker at lyde hårdere, men i virkeligheden ønsker at overholde konventionen.
Så er det sådan set den gode udlægning og bare et udtryk for retorik, som ikke har nogen bund eller substans i virkelighedens verden.
Vi synes også i Enhedslisten, at vi skal bekæmpe bandekriminalitet, og at vi skal gøre det hårdt.
Men som formanden lige introducerede ordførerens parti, besmykker det sig jo med titlen »Danmarks liberale parti«.
Det må man gå ud fra også betyder, at man går meget op i grundlæggende frihedsrettigheder i Venstre.
Hvis man lytter til det, ordføreren sagde under sin ordførertale, og ser på, hvad der ligger i den europæiske menneskerettighedskonvention og domstolens praksis i forhold til retten til bevægelsesfrihed, som gælder borgere, som ikke er idømt en frihedsstraf, og retten til et familieliv, så er det jo meget vigtigt, at det sker med en konkret begrundelse, når man begrænser folks ret til et familieliv eller folks ret til bevægelsesfrihed.
Et retssamfund er kendetegnet ved, at også de mennesker, man ikke kan lide, og de mennesker, man ikke bryder sig om, har de samme rettigheder som alle andre mennesker, under den forudsætning, at der ikke er fare for, at de mennesker begår konkret kriminalitet.
Det indgår også i Institut for Menneskerettigheders svar.
Så hvordan opfatter ordføreren sammenhængen mellem det, som ordføreren lige har sagt, om, at man i al almindelighed bare skal til at idømme opholdsforbud, når praksis og konvention jo faktisk siger, at det skal ske med et konkret udgangspunkt, altså i forhold til faren for, at der bliver begået konkret kriminalitet?
Britt Bager (V), 2017-10-24:
Tak for det.
De tidligere ordførere har på fin vis gennemgået, hvad det her lovforslag indeholder, og derfor skal jeg bare sige, at Venstre hilser regeringens forslag om opholdsforbud for rockere og bandemedlemmer særdeles velkommen.
Efter vores opfattelse er det her bandepakkens suverænt vigtigste forslag.
Efter forslaget kan et bandemedlem dømmes til at holde sig væk fra en eller flere kommuner i op til 10 år, men ifølge lovteksten er der ikke nogen nærmere definition af, hvornår retten skal benytte den her bestemmelse.
Det kunne godt være præciseret mere.
I forslaget står der nemlig, at retten kan idømme et opholdsforbud, der træder i kraft, når den dømte igen er på fri fod, og det finder vi i Venstre anledning til at præcisere.
Vi forventer bestemmelsen benyttet i alle de tilfælde, hvor en rockers virksomhed har skabt utryghed i et kvarter, og det vil ganske givet være i rigtig mange tilfælde.
Vi er på den lovlydige borgers side, og der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at hvis et bandemedlem har skabt utryghed og dermed fortjener et opholdsforbud, forventer vi, at domstolene lader tvivlen komme borgeren til gode.
Tilsvarende gælder, når retten skal fastsætte det område samt det tidspunkt, som opholdsforbuddet skal udstrækkes til.
Er retten i tvivl, skal tvivlen komme borgeren og ikke den dømte forbryder til gode.
I Venstre lægger vi vægt på, at dem, der overtræder forbuddet, idømmes fængselsstraf op til 2 år, og at politiet, så straks den dømte spottes i området, anholder vedkommende.
Der er næppe tvivl om, at det her forslag går til grænsen af, hvad vi kan gøre inden for den europæiske menneskerettighedskonvention, men vi er givet på den sikre side, og i bemærkningernes sidste afsnit står der mere herom, det vil jeg ikke redegøre for nu.
Jeg vil blot sige, at Venstre støtter det her forslag.
Vi er meget begejstret for det, og jeg skulle hilse fra hr. Naser Khader og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Susanne Eilersen (DF), 2017-10-24:
Tak for det, formand.
Vi behandler her et lovforslag, der udspringer af aftalen om bandepakke III, et lovforslag, som Dansk Folkeparti ser frem til bliver vedtaget.
Opholdsforbuddet har til formål at styrke indsatsen mod rocker- og bandekriminalitet ved at fjerne den pågældende fra det eller de områder, hvor personen har begået kriminalitet, eller hvor gruppen, som har begået kriminalitet, opholder sig.
Samtidig med det får vi med dette lovforslag også strammet op på, hvornår udlændinge har ret til at modtage den fulde børnefamilieydelse, noget, som Dansk Folkeparti også har arbejdet på længe.
For Dansk Folkeparti vil hensynet til borgernes sikkerhed og tryghed der, hvor de bor og færdes, altid vægtes højere end den kriminelle og dennes familie og dermed deres mulighed for fortsat at kunne færdes i det kriminelle miljø, selv om dette betyder, at den kriminelle ikke længere kan blive boende i eget hjem eller i nærheden af familien.
For det, vi er vidner til i øjeblikket, især i Københavnsområdet, er jo fuldstændig uacceptabelt.
Der går jo ikke en uge, hvor der ikke er skudepisoder og nogle endda med drab til følge, ja, selv helt uskyldige unge mænd bliver ramt, og børnefamilier lever i frygt.
Nu skal politiet igen have kontrollen tilbage, så borgerne igen kan færdes trygt i de københavnske gader – for ikke at tale om de bandegrupperinger, vi ser rundtom i resten af landet.
Derfor kunne vi i Dansk Folkeparti også godt allerede i dag stille et nyt spørgsmål til ministeren om, om man kunne stramme yderligere, eksempelvis ved at lave et forbud, der er rettet fra person til person, altså en bandeleder, der får forbud mod at omgås navngivne personer, og det kunne så eksempelvis være bandemedlemmer.
Det er lidt svært at være leder for en bande, man ikke må have relation til.
Så er det jo heller ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti i længere tid har arbejdet på at få indført et længere optjeningsprincip for udlændinge, før de kan nyde goderne af den danske velfærd.
At vi nu finder økonomien til at kunne indføre skærpede straffe over for bander ved en opstramning af optjeningsprincippet, før udlændinge kan få udbetalt den fulde børneydelse for børn under 18 år, hilser vi meget velkommen i Dansk Folkeparti.
Vi havde gerne set, at optjeningsprincippet også gjaldt for EU-borgere og andre, men nu må vi så tage et skridt ad gangen.
Det her er i hvert fald en start.
Med dette lovforslag ændrer vi optjeningsprincippet for at kunne modtage den fulde børneydelse fra 2 til 6 år, og det hilser vi velkommen, og Dansk Folkeparti bakker op om forslaget og ser med glæde frem til, at det bliver implementeret.
Trine Bramsen (S), 2017-10-24:
Jeg synes faktisk, at jeg svarede på det i min tale.
Den måde, man har en krydsfinansiering på, hænger jo netop ikke sammen.
Vi synes ikke, at der er sammenhæng mellem, at man vedtager en bandepakke og man så bruger en finansiering fra et helt andet område, men bottom line ændrer det ikke på, at vi både støtter bandepakken, og at vi også har måttet gøre den erkendelse, at ydelser betyder noget for tilstrømningen til Danmark, og at vi i Socialdemokratiet har måttet gøre den erkendelse for endnu længere tid siden, at hvis vi skal integrere folk, betyder det noget, hvor mange der kommer hertil, og så går regnestykket jo op.
Karsten Hønge (SF), 2017-10-24:
Jeg skal da ikke afvise, at ydelser kan have en betydning for tilstrømningen, men hvad har det med banderne at gøre?
Jeg oplever her Socialdemokratiet sådan tage ét skridt frem og to skridt tilbage, for det, der bliver pointen her på bundlinjen, er, at man tager penge fra de mest sårbare, de mest udsatte og bruger dem til den opgave, som ganske vist er vigtig, men konklusionen er, at Socialdemokratiet her er fanget i højrefløjens musefælde, nemlig ved at man får dem til at gøre en god indsats, får man dem med på en dybt asocial, frastødende finansiering.
Det er det, jeg savner et svar på: Hvordan man som socialdemokrat ikke forsvarer bandepakken – det kan jeg godt høre man kan, og den synes jeg også hænger sammen – men hvorfor skal man dog tage pengene fra de sårbare og de udsatte?
Trine Bramsen (S), 2017-10-24:
Jamen som jeg også sagde i min tale, foreslog Socialdemokratiet en anden finansieringskilde til det her.
Det skal der da ikke herske nogen tvivl om.
At den debat, der så handler om ydelser, er en anden, medgiver vi gerne.
Men det ændrer ikke på, at vi i forhold til tilstrømningen til Danmark har måttet gøre den erkendelse, at ydelser har en betydning for, hvor mange der kommer hertil, og derfor synes vi også, det er rimeligt, at der er et optjeningsprincip, så der går længere tid, før man får andel i de velfærdsgoder, som vi har brugt årevis på at sikre i Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2017-10-24:
Jeg synes jo, at fru Trine Bramsen langt hen ad vejen holdt en rigtig fin ordførertale om kampen mod banderne.
Det, der er mig fuldstændig ubegribeligt, er, hvordan Socialdemokratiet kan nå frem til, at man med den ene hånd vil gøre en indsats over for banderne og med den anden hånd spænder snubletråde ud for de mest sårbare og udsatte børn og unge med den risiko, der ligger, for, at det samfund, man så får etableret, er et, der giver fødekæden mere at arbejde med, ind i banderne.
Trine Bramsen (S), 2017-10-24:
Der er to ting at sige til det.
Så det her handler ikke om, at man skal droppe indsatsen over for unge, som er i kriminalitetstruede hjem.
Vi har også sagt flere gange, at vi synes, at hvis der eksempelvis er en far, der er bandekriminel, så bør det udløse en advarsel, så man lukker låget op til den familie og kigger på, om der overhovedet er en forældreevne i forhold til børnene, eller om der er en risiko for, at de her børn også selv ender i kriminalitet.
Det samme gælder, hvis der er en storebror, der er i kriminalitet.
Den anden del svarede jeg sådan set på før.
I forhold til den debat, der har været for nogle år siden, må vi bare indrømme og erkende i Socialdemokratiet, at vi er blevet klogere.
Ydelserne har en større betydning for tilstrømningen, og tilstrømningen har en betydning for integrationen.
Rune Lund (EL), 2017-10-24:
Man kan altid diskutere, hvor stor ydelsernes betydning er for, om folk vælger at tage til Danmark eller et andet land.
Men det, som vi i hvert fald ved med den her finansiering, hvor man vælger at tage op til 77 mio. kr. – det er det, der vil være tallet i 2024, når det her er fuldt indfaset – er jo, at man tager penge væk fra familier, hvoraf nogle vil være rigtig sårbare, familier, hvor der er sårbare unge, og det vil alt andet lige svække det kriminalitetsforebyggende arbejde.
Det må ordføreren da indrømme.
Jeg forstår egentlig ikke, hvordan det hænger sammen med en politik, hvor der f.eks. i Socialdemokratiets partiprogram står, at man vil bekæmpe ulighed, eller med, at man f.eks. i 2015 stemte imod en optjeningsperiode for flygtninge på den lave integrationsydelse.
For det her vil jo gøre lige præcis det, som man i hvert fald tidligere i Socialdemokratiet har ment, nemlig skabe sværere vilkår for at lave en social indsats og en forebyggende indsats.
Karsten Hønge (SF), 2017-10-24:
Der findes enkelte forbrydelser, der er så alvorlige, at en forældelsesfrist ikke giver mening.
Børnerådet og Børns Vilkår støtter jo i høringssvarene forslaget, men peger også på, at det kan være svært at løfte bevisbyrden, og at man derfor kan komme til at skuffe ofre, der havde håbet på at få ram på forbryderen.
De indsigelser er dog ikke nok til, at vi ikke i SF vurderer lovforslaget som en styrkelse af ofrene.
Seksuelle overgreb mod børn er præget af så mange komplekse problemer, at det giver mening at ophæve tidsfristen.
Også de andre ændringer om voldtægt ser SF som en beskyttelse af ofrene.
SF kan støtte lovforslaget.
Britt Bager (V), 2017-10-24:
Men det er jo præcis det, lovteksten siger, altså at det skal være en konkret vurdering.
Selvfølgelig skal der laves en konkret vurdering.
Nu indskærper vi bare over for dommerne, at den konkrete vurdering er, at det skal ske stort set hver gang.
Vi har det jo allerede i dag ved de seksuelle forbrydelser; vi har det allerede ved stalking.
Det her er jo ikke noget, vi bare gør hovedløst.
Vi mener, at det holder sig inden for menneskerettighedskonventionen.
Det gør det også for de seksuelle forbrydelser, hvor vi kan fradømme f.eks. en stalker retten til at komme i et bestemt område.
Andreas Steenberg (RV), 2017-10-24:
Fru Zenia Stampe er ordfører på lovforslaget her, men i hendes fravær skal jeg læse Radikale Venstres ordførertale op til L 31. Seksuelle overgreb mod børn er en af de mest alvorlige forbrydelser i vores samfund.
Desværre bliver mange overgreb først opdaget så sent, at det ikke længere er muligt at retsforfølge gerningsmanden og kræve erstatning fra en offentlig myndighed, som har svigtet.
Det forsøger det her lovforslag at råde bod på ved at ophæve forældelsesfristen for gerningsmandens strafansvar i sager om seksuelt misbrug af børn.
Forslaget indeholder tilsvarende en ophævelse af forældelsesfristerne for krav på erstatning og godtgørelse fra offentlige myndigheder, der har svigtet deres forpligtelser over for børnene.
Endelig indebærer forslaget, at fristen for politianmeldelse på 72 timer, som et offer skal overholde for at kunne søge om offererstatning, ophæves for voldtægtsofre, ofre for incest og børn, der har været udsat for et seksuelt misbrug.
Radikale Venstre hilser ophævelsen af forældelsesfristen yderst velkommen, da ofrene for denne type forbrydelser er i så ekstremt sårbar en situation, at det er urimeligt at forvente, at de straks henvender sig til politiet.
Radikale Venstre støtter hele lovforslaget, som vi synes er yderst fornuftigt.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Tak for det.
Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, siger, at virksomhederne, der er certificeret, jo nok vil gøre sig meget umage for at sørge for, at arbejdsmiljøet er sikkerhedsmæssigt og sundhedsmæssigt forsvarligt.
Nu har vi haft den her certificeringsordning i en række år, og vi har haft kronesmileyen i en række år, men det har vist sig, at miljøstandarden i de virksomheder, der er certificeret, i gennemsnit er lavere end i de virksomheder, der ingen certificering har.
Hvordan i alverden kan ordføreren så tro, at de her virksomheder i fremtiden vil gøre det bedre, bare fordi de nu skal kontrolleres af et foretagende, som de selv betaler til, med 5 pct. ekstra tid?