runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2025-04-10:
Men det tager Nationalbanken jo højde for i dag.
Hvis verden forandrer sig, er det jo en del af det, som er deres opgave.
Helt uden at vi indskriver det her, helt uden at vi ændrer loven, helt uden at vi gør alle de her ting, som SF vil, så er det jo Nationalbankens opgave at sikre en stabil økonomi, ved at sikre vores valuta op imod euroen og ved at sørge for vores rente, og det tager de sig udmærket af, også ved at kigge på alle de forhold, der gør sig gældende.
For de kigger jo ikke kun på klimaet, men de kigger jo på alle de voldsomme forhold, der kan gøre sig gældende ude i verden, og det gør de allerede i forvejen.
Så jeg forstår ikke forslaget.
For det giver jo ikke mening, i forhold til hvad de allerede gør.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Men så er vi måske inde ved sagens kerne, som simpelt hen er forskellige analyser af, hvad der kommer til at ske i de næste par årtier.
For det er jo rigtigt nok, at at vi lige nu kan se, at der i forhold til det globale økonomiske og handelspolitiske system sker alle mulige vilde ting.
Vi har haft krige, vi har haft terrorangreb, og vi har haft andre voldsomme, voldsomme ting, som også har en betydning for økonomien i verden på kort og mellemlang sigt.
Men det her er grundlæggende noget andet, som også vil ændre grundlæggende på vores økonomiske og finansielle system, og det er faktisk måske i det, at vi har så to vidt forskellige analyser af, hvad det vil betyde for det globale finansielle og økonomiske system, uenigheden er.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-10:
Jeg kan slet ikke se det i forhold til vores globale økonomiske system, som Nationalbanken jo ikke reelt har indflydelse på.
Nationalbanken har indflydelse på den danske krone, og på, hvordan renten i Danmark ligger, og der har man en fastkurspolitik over for euroen.
Nationalbanken bør sådan set ikke blande sig i, hvad der ellers sker, ud over at sørge for at sikre de ting, og det er jo her, det bliver fuldstændig mærkværdigt.
For ja, den skal selvfølgelig holde øje med omverdenen, og den skal da holde øje med, hvad der sker, men det gør den jo.
Så kan vi da godt skrive klimaet ind, men det ændrer jo bare ikke på, at det, den gør i forvejen, også er at tage sig af klimaet og alle mulige andre ting.
Hvis der et eller andet sted er en dårlig høst, som bør påvirke kornpriserne, så tager den sig også af det og kigger på, hvad for en betydning det har for dansk økonomi.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-04-10:
Tak for det, formand.
Først vil jeg lige komplimentere ordføreren for forslagsstillerne, for jeg mener bestemt, at ordføreren for forslagsstillerne er en af de mest insisterende og vedholdende kollegaer, jeg har.
De punkter, hvor vi kan finde hinanden, finder vi hinanden, og vi kan også finde ud af at være uenige med hinanden på en god måde.
Vi anerkender fuldt ud intentionerne.
Klimaforandringer og naturtab er store udfordringer, og den finansielle sektor spiller en vigtig rolle i den grønne omstilling.
Men det gør altså ikke nødvendigvis Nationalbankens lovgrundlag til det rigtige sted at begynde.
Som der er flere, der har sagt, er Nationalbankens hovedopgave at sikre en stabil kronekurs over for euroen, og det har den jo gjort over 40 år, og det er et af de vigtigste fundamenter for dansk økonomi.
Renten er bankens primære værktøj, og den skal bruges til at forsvare kronen, ikke til at føre klimapolitik.
Vi mener ikke, og jeg mener ikke, at man kan gøre begge dele samtidig.
Derudover er klimarisici også vigtige, men de er ikke det eneste, der er det.
Vi mener ikke, at vi skal indrette Nationalbankens mandat sådan, at en type risiko kommer til at få særstatus i forhold til andre, altså både i forhold til geopolitik og, som ministeren var inde på, boligmarkedet og mange andre ting.
Som ordføreren selv sagde, er Nationalbankens arbejde allerede aktivt i forhold til det her sammen med 114 andre – eller også er det 120, jeg kan ikke huske, hvor mange det er – nationalbanker i form af, og nu siger jeg det på engelsk, Network of Central Banks and Supervisors for Greening the Financial System, som ordføreren også var inde på.
Igen vil jeg sige, at hvis vi skal styrke den grønne omstilling, og det skal vi, så skal vi gøre det igennem regeringens politik og lovgivningen og ikke ved at udvide mandatet for en uafhængig centralbank.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-10:
Forslaget er jo en revideret genfremsættelse fra samlingen 2022-23.
Som andre også har været inde på, hersker der ingen tvivl om, at klimaforandringerne og den grønne omstilling påvirker både verdensøkonomien og de enkelte virksomheder, og ganske rigtigt, som det påpeges i bemærkningerne, kan de udgøre betydelige finansielle risici, hvis de ikke bliver rigtig adresseret rettidigt.
Nu er det jo ikke sådan, at Nationalbanken i dag ikke orienterer sig om klimakrisen.
Der foregår faktisk en række analyser både om det og andre forhold, som påvirker vores økonomi.
Men at indskrive et særligt mandat er en ret afgørende handling, og i Konservative mener vi ikke, at det vil give mening.
Det gjorde vi heller ikke, sidst et lignende forslag blev forhandlet, og vi har ikke skiftet holdning.
Nationalbanken skal jo være en nationalbank, og det vil sige, at det først og fremmest handler om at sikre den faste kronekurs over for euroen, som Nationalbanken har gjort, siden vi indførte fastkurspolitikken.
Det instrument skal holdes rent, for Nationalbankens formål er at sikre finansiel stabilitet og stabile priser.
Konservative kan derfor ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Ja, hvor skal jeg næsten starte?
Altså, jeg er faktisk lidt målløs.
Vi kan jo sagtens have uenigheder omkring klimapolitik, men det er ikke det, det her handler om.
For det handler om det, der er Nationalbankens kerneopgave, altså at sikre stabile priser og økonomisk stabilitet, og der er eksperter i hele verden, der siger, at vi med vilde vejrfænomener, med biodiversitetstab og andet står over for nogle ekstreme økonomiske risici, og der er med hensyn til Parisaftalen og andet ikke bare risiko for, men der er prognoser, der siger, at der så vil være strandede aktiver for billioner af kroner.
Uanset hvad en amerikansk præsident måtte beslutte, sker der ting i hele verden, som dramatisk kommer til at ændre vores økonomiske system.
Det er det, det handler om.
Det handler ikke om at snige noget klimapolitik ind ad bagdøren, men det handler om, at vi med de tre ting, som vi har skrevet i forslaget, tager højde for de økonomiske og finansielle risici, der er, ved at verden ændrer sig.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Tak for det, formand.
Først og fremmest vil jeg sige tak til SF og fru Lisbeth Bech-Nielsen for at fremsætte det her forslag.
Klimaforandringerne er jo meget konkrete og meget reelle og især i den nuværende verdenssituation.
Vi oplever lige nu, at priserne på olie styrtdykker, og vi ser ind i en fremtid, der muligvis gør, at den grønne omstilling bliver markant dyrere, hvis toldkrigen fortsætter.
Derfor er det vigtigt, at vi fortsat bruger alle redskaber i værktøjskassen, hvis der også skal være en planet, der er til at leve på, om 50 år.
Finanssektoren er også en vigtig del af den grønne omstilling, og ligesom vi har ønsker til vores pensionsselskaber eller vores banker om, hvor de placerer deres midler, giver det også rigtig god mening, at vi har krav til Nationalbanken om, at klimaet er en høj prioritet, og derfor giver det også mening at få indskrevet det som et hensyn i Nationalbankens formål.
Det er klart, at Nationalbanken har som primært formål at sikre den finansielle stabilitet i vores land, men det er – fuldstændig i overensstemmelse med, hvad vi også ser i forhold til Bank of England – en helt klar forudsætning for fremtidig finansiel stabilitet, at man også tager hensyn til de konsekvenser, der kommer af de pågående klimaforandringer.
Derfor synes vi i Enhedslisten, det er udtryk for rettidig omhu, at SF fremsætter det her forslag, og vi kommer til at bakke op omkring det.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-10:
Jeg vil gerne takke SF for det her forslag, fordi det gav mig lejlighed til at genkalde nogle overvejelser, jeg egentlig havde lagt fuldstændig tilbage i erindringen i forhold til netop Nationalbanken.
Jeg har her i foråret været valgt parlamentariker i 20 år, nemlig 10 år i Europa-Parlamentet og 10 år i Folketinget, og har altså i diverse funktioner været rundt her i statsadministrationen, og jeg har aldrig nogen sinde mødt et menneske fra Nationalbanken – aldrig nogen sinde.
Der har aldrig nogen sinde været en anledning, og det ærgrer mig meget, for jeg hører, at de har en fantastisk kantine, og jeg hører, at de har privatchauffører til deres chefer og jo også en flot placering, altså Arne Jacobsens smukke bygning lige der ud til kanalen.
Det fik mig til at tænke på, at hvis man kan gå 20 år igennem livet som folkevalgt uden at møde nogen som helst fra Nationalbanken, er det så så afgørende, at de ligger 100 m nede ad vejen?
Det tror jeg altså ikke.
Og så er det, at jeg har tænkt over, om der ikke er andre steder i fædrelandet, hvor vi har slået mønt.
Nu vil jeg, med fare for formandens vrede, bare minde om Saxos »Gesta Danorum«, altså »Danernes Bedrifter«, hvor man f.eks. kan læse om Svend Estridsens bedrifter omkring Viborg, som jo var tingsted og var, hvor man slog mønt i middelalderen.
Jeg vil foreslå, at vi flytter Nationalbanken til Viborg – hjem, så at sige, til Viborg.
Hvis det er for langt, kunne man selvfølgelig også overveje Roskilde, for jeg mener, at man lidt senere i middelalderen, måske oppe under Valdemarerne, også slår mønt i Roskilde.
Prøv at tænke på potentialet.
Jeg googlede det lige, og kassen dernede er på 48.000 m².
Ifølge ChatGPT kan man bygge mellem 500 og 1.000 lejligheder midt i København, altså i vores hovedstad, hvor der er kronisk boligmangel.
Det kunne være studieboliger, ældreboliger, eller hvad ved jeg.
Jeg ville nok personligt – sådan har jeg det med Arne Jacobsen – vælge at bosætte mig der, fordi det så ville være det eneste sted i lokalområdet, hvor man ikke kan se den grimme bygning, men det er jo ligegyldigt.
Altså, det er et kæmpe potentiale.
Det vil jeg gerne takke SF for.
De tanker havde jeg slet ikke gjort mig, hvis det her forslag ikke var kommet.
Så vi vil gerne støtte det her forslag under den betingelse, at Nationalbanken bliver flyttet til enten Viborg eller Roskilde, og at vi bruger de næsten 50.000 m² her på en af Københavns smukkeste beliggenheder til at gøre noget ved boligmanglen i København.
Tak, formand.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Tak for en sjov og interessant tale.
Lige nu ligger Nationalbanken, hvis man tænker på den som en institution, jo faktisk ikke ovre i Arne Jacobesens smukke bygning, men ude på Langelinie i noget mindre pompøse omgivelser, og der skal de jo ligge i lang tid, for som med alle andre projekter tager det er jo meget længere tid, end man havde regnet med, og koster flere penge, end man havde regnet med, at udføre sådan nogle renoveringsprojekter.
Med hensyn til det her med at slå mønt, så ligger vores guld jo ikke engang i Danmark.
Man må sige, at det er noget, vi har et forbehold for, hver eneste gang Nationalbankens repræsentantskab mødes.
Og der bliver nærmest heller ikke printet sedler længere.
Den kontantdiskussion synes jeg også er spændende og interessant, og den kunne vi måske tage i Viborg.
Så det giver helt klart anledning til nogle overvejelser, vil jeg sige.
Jeg ved dog, at der er planer om, at når Nationalbankens bygning er færdigrenoveret, skal en stor del af den udlejes, for de kan trods alt ikke bruge de mange, mange kvadratmeter helt selv.
Men tak for idéen.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-10:
Så er vi jo allerede ved at kunne lave et kompromis.
Og jeg er bekendt med, at bygningen er under renovering, men det kan man sikkert få lavet om med den hastighed, der almindeligvis arbejdes med i byggebranchen.
Så jeg synes da, at vi skal få tegnet nogle streger.
Der er også snart kommunalvalg, hvor jeg er overbevist om at SF og Dansk Folkeparti vil kunne samarbejde lokalt.
Så lad os sørge for at få indkaldt til forhandlinger og fået udstykket nogle lejligheder og så flytte nogle arbejdspladser til enten Sjælland eller Jylland.
Jeg kan kun se, at det er en – med fare for igen at tale udenlandsk – en win-win-situation, altså noget, alle vinder på.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-10:
Tak for ordet.
Det er jo svæt at komme efter hr. Morten Messerschmidt, men jeg må komplimentere ordføreren for at være i stand til virkelig at tænke ud af boksen.
Det satte også nogle nye tanker i gang hos mig, og i Alternativet er vi meget interesserede i at tænke over, hvordan vi kan bruge bygninger til noget nyt.
Jeg vil dog ikke gå så langt som til at sige, at lige det forslag, der blev løftet frem her, måske var helt i øjet.
Der er nok ikke nogen, der har glemt, at vi stadig står midt i en klimakrise, og det er selvfølgelig ikke kun et problem for naturen og for os; det er også et stort problem for økonomien.
Derfor giver det god mening, at vi i dag diskuterer Danmarks Nationalbanks rolle i fremtiden.
For når Nationalbanken er med til at styre økonomien, skal de selvfølgelig også tage højde for, hvad klimaforandringer og naturødelæggelser betyder for samfundet.
Hvis vi ikke gør det, risikerer vi også at stå med en kæmpestor økonomisk regning på sigt, og det er jo det, vi gerne skal forebygge.
Forslaget henter inspiration fra England, hvor Bank of England allerede siden 2021 har haft et klimamandat.
Det betyder bl.a., at klima bliver tænkt ind i alle beslutninger, ikke som en ekstra opgave, men som en helt naturlig del af ansvaret for økonomisk stabilitet.
Nu har jeg hørt flere sige heroppe fra, at der jo også er så mange andre ting, der kunne tænkes ind.
Men jeg tror, de færreste af os faktisk har fantasi til at forestille os, hvad der fylder mere i det her end klimaet gør, så for mig er det jo helt naturligt, at det skal have en speciel status.
Og det er netop et rigtig godt eksempel på, hvordan en nationalbank kan være med til at understøtte den grønne omstilling uden at gå på kompromis med sine kerneopgaver.
Det her forslag handler altså ikke om, at Nationalbanken skal til at lave klimapolitik; det har vi også slået fast flere gange.
Det handler om, at den skal tage højde for klimaforandringer og naturtab, ligesom den tager højde for inflation og finanskriser.
Det er sund fornuft, og det er økonomisk ansvarligt, og jeg er glad for, at vi er enige med SF om, at vi er økonomisk ansvarlige her i landet.
Så vi støtter op om forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-10:
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte henne.
Det her er jo et forsøg på egentlig at angribe en institution for at omvende dens formål til at være noget ganske andet end det, det burde være.
Det er derfor for mig et fuldstændig hovedløst forslag.
For at sætte en nationalbank til at lave alt muligt andet end det, den skal ...
ja, jeg begriber det ikke.
Nationalbanken skal sikre vores økonomis stabilitet, og så kan jeg jo høre på det hele, at fru Lisbeth Bech- – nu kan jeg ikke huske, om det er Poulsen eller Nielsen lige nu; det må De undskylde – simpelt hen mener, at det ville den jo så gøre, hvis man også lægger klimahensyn ind.
I forvejen foretager Nationalbanken selvfølgelig en fuldkommen analyse af økonomien, inklusive eventuelle klimaproblemer eller lignende.
Det kan derfor for mig at se være utrolig mærkværdigt, at man vil lægge det her ind som en særlig del i mandatet, for mandatet er jo at sørge for at rentetilpasse, sørge for, at valutaen er stabil, og sørge for, at den danske økonomi ikke falder hverken til den ene eller anden side ud over en skrænt.
Det er jo det, der er formålet, og så er det jo ligemeget, om det er på grund af klimahensyn eller på grund af krig i Ukraine eller på grund af alle mulige andre hensyn ude i verden.
Det er Nationalbankens opgave at gøre det, og det gør den under det nuværende mandat.
Så at lægge her klimamandat ind og påstå, at det er for at sikre økonomisk stabilitet, er det rene nonsens i min verden.
Når vi så kigger på, hvad man ellers lægger ind af andre formål rundtomkring, hvor man prøver at lave – nu kan jeg ikke komme på et bedre ord end et engelsk; men med formandens tilladelse – mission creep, hvor man lader institutioner, f.eks. skoler, gøre ting, som de ikke burde gøre.
Vores skoler skal sørge for, at vores unge mennesker bliver kloge og begavede og i stand til at varetage deres eget liv og vores samfund fremadrettet.
Der lægger man en gang imellem også alle mulige mærkelige ting ind.
Lige pludselig skal man undervises i FN's verdensmål i stedet for at bruge tid på dansk og matematik.
Jamen det lyder da alt sammen sikkert meget sødt og godt, men resultatet er, at man endda modarbejder verdensmålene, når man gør det.
For et af verdensmålene er jo sjovt nok, at man skal sørge for kvalitet i undervisningen, og ifølge FN er kvalitet i undervisningen at sørge for høj kvalitet, når det kommer til dansk, engelsk, matematik eller lignende.
Det er til at blive rasende over at se den her form for indsnigning af politiske mærkesager i vores institutioner, som intet har med det, som er institutionens reelle formål, at gøre.
Nu tillader jeg mig så at bruge et latinsk ord: telos.
Det er jo det, der er essensen i det her.
Nationalbankens telos er sikringen af vores økonomi, og det er her, hvor man sådan set går ind og siger: Nej, nu skal det være sikringen af klimaet og alle mulige andre sager, som man ønsker sig, og det er fuldstændig håbløst.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Jeg ved ikke, om det er trygt for mig at have et deja-vu, hvor erhvervsministeren gang på gang afviser mine forslag, men det er i hvert fald en genkendelig følelse.
Jeg vil også minde erhvervsministeren om, at jeg eksempelvis foreslog en kviklånslov mange gange, før det blev til noget, og retten til en erhvervskonto mange gange under flere socialdemokratiske erhvervsministre, inden det blev til noget, så jeg er et tålmodigt menneske.
Vi kan se i de her dage, hvor meget det betyder.
Jeg vil også sige tak for, at man har det rette fokus på det og faktisk ser det her som et økonomisk forslag.
Mit spørgsmål er, om erhvervsministeren – hvis erhvervsministeren mener, at den store forskel mellem Danmarks Nationalbank og den britiske nationalbank, der har et klimahensyn som mandat, er, at de også har et finansielt tilsyn – så vil sige, at vi burde indskrive et klima- og naturmandat i Finanstilsynets arbejde, så det altså er en selvstændig risiko for eksempelvis strandede aktiver.
Morten Bødskov (S), 2025-04-10:
Jeg tror, det bedste er, at vi måske kan prøve at udfolde, hvordan der i grunden arbejdes med lige nøjagtig de forskellige risici, som kan påvirke udviklingen i samfundsøkonomien.
Derfor er det også et sigte, og jeg tror måske det bedste – og det, der kan være fremmende for diskussionen, så vi ikke står og diskuterer i to lejre, for jeg tror sådan set ikke, vi er så uenige, det er sådan set bare et spørgsmål om, hvad værktøjerne er – er, at vi lige prøver at skabe klarhed over, hvordan man i grunden arbejder med finansiel stabilitet, og hvilke ting der selvfølgelig indgår i den samlede vurdering af f.eks. Finanstilsynets arbejde.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Tak, formand.
Den her alliance, som Danmarks Nationalbank er en del af, anbefaler faktisk at indskrive netop et sådant mandat i de love, der regulerer nationalbanker og tilsyn, fordi de siger, at der er selvstændige store risici forbundet med strandede aktiver.
Morten Bødskov (S), 2025-04-10:
Og pointen er jo den, at det hverken vil styrke robustheden af den finansielle sektor eller den finansielle stabilitet.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt – ikke mindst i de tider, vi lever i nu – at vi har et meget stærkt fokus på det, der er hovedopgaven: fastkurspolitikken.
Det tror jeg oprigtigt talt.
Vi kan sagtens være enige om, at der er behov for at gøre andet, og vi kan også have diskussioner om ansvarlighed generelt både fra virksomheders side og fra den finansielle sektors side, og det har vi jo også diskuteret tidligere i forbindelse med SF's beslutningsforslag.
Dengang fandt vi jo også ud af, at der faktisk sker rigtig meget, og meget af det, der sker, kommer bl.a. via EU-lovgivning.
Kim Aas (S), 2025-04-10:
Tak for ordet.
Vi behandler som sagt B 131 fremsat af SF, og jeg vil først gerne på Socialdemokratiets vegne sige tak for, at SF igen sætter det her forslag på dagsordenen.
Som ministeren netop har fremlagt, var regeringen i 2023 ikke indstillet på at støtte dette forslag, og det har ikke ændret sig siden, og det har det heller ikke for Socialdemokratiet.
I Socialdemokratiet er vi dog ligesom SF meget bevidste om sammenhængen mellem økonomi og den grønne omstilling og de risici, der er forbundet med dette.
Men som ministeren netop har fremlagt, er lovforslaget uhensigtsmæssigt af flere årsager.
Nationalbankens fastkurspolitik i forhold til kronen har igennem årtier været det instrument, som er blevet brugt til at styre Danmark igennem gode tider og meget, meget svære tider, som vi oplever det lige i øjeblikket.
Nationalbankens fokus må og skal være en stabil krone, og dermed kan der også være råd til og mulighed for, at der er fokus på alle de aspekter, som påvirker vores økonomi, altså netop geopolitiske spændinger, klima, energipriser og told, som vi ser det i øjeblikket.
Regeringen har et stort fokus på den grønne omstilling.
Det gælder både i forhold til klimaudfordringerne, som vi står midt i, men så sandelig også i forhold til at det er afgørende for den danske økonomi og de arbejdspladser, vi skal have i fremtiden.
SF siger også, at Finanstilsynet i Danmark har står for det finansielle tilsyn, og det er bare anderledes end i England, som SF fremhæver i deres beslutningsforslag.
Derfor tænker vi i Socialdemokratiet, at vi bør fastholde den procedure, som vi har i Danmark.
Med disse ord kan Socialdemokratiet meddele, at vi ikke støtter forslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Både den socialdemokratiske ordfører og erhvervsministeren var inde på det her med fastkurspolitikken som det primære.
Jeg håber også, vi er enige om, at fastkurspolitik er et middel til det, der er det primære mål: økonomisk stabilitet.
Det, som vores forslag handler om, er at sikre den økonomiske stabilitet med de chok, som vildt vejr og andet klimarelateret kan forårsage, og det er derfor, der er tre punkter i det: reservekrav til banker og finansielle institutioner; overvågning og håndtering af finansielle risici; og tiltag til at fremme udviklingen af et robust og bæredygtigt dansk finansielt system.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan være imod de tre ting.
Det handler jo ikke om, at vi skal bekymre os om klimaet.
Det handler om, at vi skal bekymre os om den økonomiske stabilitet.
Kim Aas (S), 2025-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også nævnte, er vi ikke imod tankerne omkring det her.
Vi er meget, meget enige i de bekymringer, som SF har omkring klimaforandringer.
Det er jo noget, der rammer os alle sammen.
Der, hvor vi bare ser lidt forskelligt på det, er, i forhold til at Nationalbanken i forvejen har et meget stort fokus på det.
Det er det, som ministeren jo ganske rigtigt sagde lige før.
Jeg synes, det er meget fint, hvis vi kan få afbildet helt nøjagtigt, hvad det er for nogle faktorer, der bliver tænkt ind i det, når man tænker på den økonomiske politik.
For vi er enige i, at fastkronekursen jo er for at støtte og bakke op, når der kommer de her usikkerheder, som vi ser i øjeblikket, og som også vil komme med klimaforandringerne.
Så vi er enige om målet i det.
Vi er bare ikke enige om de tiltag, der skal til.