Magnus Heunicke (S), 2025-11-27:
Tak for det, formand.
Og tak for en meget, meget god og fuldstændig rigtigt planlagt debat her.
Ud over den her tvangsdiskussion, som jeg selvfølgelig godt kan forstå, men som jeg også tror det er vigtigt at vi ikke lader os distrahere så meget af, har jeg noteret ned, at jeg fra alle partier har hørt, at det, der er behovet, som deles fra alle partiers side, er, at vi skal beskytte vores drikkevand bedre, end vi har gjort indtil nu.
Fru Leila Stockmarr, som indkaldte til den her forespørgsel og begrundede den, sagde jo meget klart, at det indtil nu er gået for langsomt.
Jeg har i min tale redegjort for nogle af de ting, hvor der er sket et gearskifte, men jeg sagde også klart, at Miljøstyrelsen er i gang med kortlægningen af de grundvandsdannende områder, og sideløbende med det er vi i gang med reguleringsanalysen.
Det, jeg kan oplyse om i forhold til kortlægningen, er, at det begynder at gå virkelig hurtigt nu.
Vi forventer, at vi i starten af næste år kan offentliggøre yderligere 13 færdigkortlagte områder, som man kortlægger i præcis det her fjerde kvartal af i år.
Dermed er vi altså virkelig tæt på målet i forhold til at vide, hvad det præcis er, og hvor det præcis er, vi skal have beskyttelse.
Jeg nævnte i min indledning nogle tal, som er med forbehold, for kortlægningen er jo ikke færdig endnu.
Men hvad er det for en størrelse, vi taler om, når vi kigger på Danmark?
Det er en størrelse, som er på i alt 280.000 ha, men af dem ligger 120.000 ha som byer og som motorveje, og det kan faktisk også være skov eller søer.
Der skal jo også reguleres, men hvordan skal det gøres, og hvad er det, vi skal beskytte der?
Så er der resten, de 160.000 ha.
Med de tal, vi har, og det er igen med forbeholdene, vil det så være landbrug, hvor der også skal reguleres, men der er ikke samme fare alle steder.
Nogle steder er det nitrat, det drejer sig om, og flere steder er det jo så sprøjtemidler, hvis det er sådan, at jordforholdene er vurderet til, at det er et sårbart grundvandsdannende område.
Så har der i diskussionen også været drøftelser om vores store plan for, at vi skal plante meget mere skov i Danmark.
Det er jo en fantastisk og finansieret aftale, og det er en del af den grønne trepart, som jeg selv forhandlede og er meget, meget stolt over.
Det er jo, at vi skal have plantet 250.000 ha skov.
De 100.000 af dem bliver urørt skov.
De 20.000 bliver ny statsskov, de 100.000 bliver urørt skov, og så er der så 150.000, der bliver produktionsskov.
Hvorfor skal vi egentlig bruge produktionsskov?
Det skal vi, fordi vi jo er her og har træmøbler.
Der skal bruges tømmer.
Der skal bygges huse af træ, og vi skal bruge træ, som jo er et meget, meget bæredygtigt materiale.
Alternativet er, at vi skal støbe det hele i plastik, som kommer fra olie.
Så er det jo langt bedre at bruge træ, så vi skal også bruge produktionsskov, og vi skal have mere træ og mere bæredygtigt materiale ind i vores byggeri.
100.000 ha er enormt stort.
1 ha svarer jo stort set til en fodboldbane, så det er jo 100.000 af dem med skov, og det bliver urørt skov, hvor der jo er et ekstremt fokus på biodiversitet, og de 20.000 ha bliver endda ny statslig skov, hvor vi kan lægge ekstra beskyttelse ind.
Så er der spørgsmålet om, om vi kan bruge den skov til at beskytte drikkevandet.
Der kan jeg oplyse om, at vi i den grønne trepart har skrevet ind, at i takt med at vi bliver færdige med kortlægningen, skal skovordningen revurderes – og det er helt korrekt, at det jo er en frivillig ordning, hvor landbruget selv kan få støtte til at omlægge til skov og få en kontant betaling til det.
I takt med at vi får kortlægningen færdiggjort, vil man revurdere de regler, der er for skov, således at man også prioriterer drikkevandsområder, og der vil man så komme foran i køen til at få adgang til de statslige midler, altså støtte til at omlægge til skov, og det er frivilligt, så det er selvfølgelig ikke tvang, vi taler om.
Inden for få uger har vi færdiggjort vores reguleringsanalyse.
Den bliver offentlig.
Det er en analyse, der definerer, hvad det skal koste; det er jo et stort milliardbeløb, vi sidder med her.
Der er også blevet spurgt om her i dag, hvad vil det koste i rensning af drikkevandet, hvis man ikke regulerer.
Hvad er det så for en regning, vi kan imødese?
Og hvilke modeller vil der være for forskellige måder at kompensere dem på, der ejer jorden i dag?
Hvis de ikke længere må bruge den, som de har gjort indtil nu, hvad er der så af muligheder?
Der er jo sat 43 mia. kr. af til den grønne trepart, altså til den del, der handler om skov, altså om, at vi omdanner ca. 10 pct. af landbrugsarealet til skov, vådområder og natur for at redde vores fjorde fra iltsvind.
Så de midler er afsat.
Den regning, vi taler om her, er en regning på et stort milliardbeløb.
Det må vi jo drøfte med hinanden, og det ser jeg frem til at høre Folketinget om, men den debat er jo meget mere interessant, når vi kender regningen og kender reguleringsmekanismerne, der vil blive foreslået.
Og det er ikke kun landbruget, der skal reguleres; det er også alle de andre steder, altså næsten halvdelen af områderne, som ikke er landbrug, men som er byer, veje, skove og søer – ja, der er nok ikke noget regulering af en sø, men altså de andre steder, som også har grundvand under sig.