runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Tak, formand.
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at det store lovgivningskompleks, man kan sige vi lavede med parallelsamfundsaftalen, også handler om, at vi ikke ønsker, at vi har områder, der hele tiden skal af og på og af og på, altså den her stop and go, og derfor har man også besluttet, at når der er lavet de her store helhedsplaner, skal de også gennemføres.
Det er jo for at tilsikre, at vi er sikre på, at de her områder kommer rigtig godt videre, så de bliver ved med at være gode, trygge steder for de mennesker, der bor i dem, og steder, man kan være stolte af at bo.
Jeg har oplevet børn, der ikke ville fortælle og ikke kunne lide at fortælle, hvor de boede, og sådan skal det jo ikke være.
Jeg har ikke lige besøgt et område som Tingbjerg, men jeg har besøgt andre steder, hvor det har været dybt, dybt utrygt for de mennesker, der boede der.
Der er jo ikke noget lovgivning, der er fuldstændig fejlfri, men jeg må sige, at jeg synes, at det er ret godt, så langt vi er kommet med hele den lovgivning, der vedrører parallelsamfund og den forskel, det gør for de mennesker, der bor i de områder.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak for ordet.
Jeg vil også gerne lige tage noget af det op, som min kollega fra Enhedslisten sagde før, nemlig det her med, at det faktisk går godt i Tingbjerg, at udviklingen virkelig er vendt, og at man har lavet en meget, meget stærk indsats.
Noget af det, jeg savner vi bliver bedre til i Folketinget, er måske lige at stoppe op og tænke os om og se, om nogle af de aftaler, vi har indgået før i tiden, stadig er relevante og aktuelle.
Mener ordføreren virkelig, at den her vejforbindelse tværs over Vestvolden stadig er nødvendig?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Tak for det.
Nærværende lovforslag skal som led i udmøntningen af parallelsamfundsaftalen skabe en bedre vejforbindelse mellem Tingbjerg og Husum i Københavns Kommune.
Det bør bemærkes, at lovforslaget på nogle punkter har fravigelse af procedurer og myndighedskompetencer i museumslovgivningen og plan- og naturlovgivningen.
Hensynet til det nævnte uanset fravigelse vil fortsat blive varetaget under anlæggets anlægsprojekt.
Det bør også bemærkes, at det er Københavns Kommune, der afholder alle omkostninger forbundet med det anlægsprojekt, som er en del af L 175.
Så til L 176: Nærværende lovforslag skal som forrige lovforslag, L 175, ses som et led i parallelsamfundslovgivningen.
Med lovforslaget skabes forudsætninger for, at der kan opføres 260 familieboliger.
Derfor giver vi med nærværende lovforslag mulighed for, at områder ved Tingbjerg, der i dag er omfattet af fredning og naturbeskyttelse, skal anvendes til boligformål.
Det sker, forudsat at Københavns Kommune ved førstkommende revision af fingerplanen 2019 indskyder erstatningsplaner beliggende i Nordhavnstippen.
Tak for ordet.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Tak for det, og tak til Folketinget for en engageret debat.
Tilbage i december måned, det var en regnfuld aften – det tror jeg nogle studerende kan huske – og jeg tror ovenikøbet det var en mandag, blev regeringen enig med Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti om en reform af su på området for videregående uddannelse.
Meget enkelt sat op blev vi enige om et su-system, hvor su og uddannelseslængde følges ad, og hvor der er mulighed for at optage su-slutlån i op til 2 år.
Det gælder jo så for alle på nær nogle grupper, som jeg kommer tilbage til.
Men med det sker der jo så også det, at vi sidestiller alle studerende med hinanden.
I dag er det sådan, at dem, der hurtigt efter en afsluttet ungdomsuddannelse starter på en videregående uddannelse, har bedre su-vilkår end dem, der er lidt længere om det.
I det ligger der selvfølgelig et fremdriftselement fra tidligere tider.
Nu ligestiller vi alle.
Samtidig vælger vi at stille de studerende, som modtager handicaptillæg, bedre, end de er i dag.
Og det synes jeg egentlig isoleret set selvfølgelig er et udtryk for en rigtig god prioritering, men også en meget fornuftig balance.
Nu vi så er ved det med balancer, er det jo samlet set, synes jeg, et udtryk for en fornuftig balance med det snit, vi har lagt med reformen her.
Altså, vi kan høre, at nogle, primært til venstre for regeringen, synes, at man går alt for langt, og så er der nogle andre, primært til højre for regeringen, som synes, at man sagtens kunne gå meget længere.
Det er jo i sig selv et udtryk for en balance.
Nu er det så sådan, at det ikke var med alle de partier, der er i den nuværende su-forligskreds, vi kunne blive enige om den her reform, og derfor kan reformen også først træde i kraft, efter der har været afholdt et folketingsvalg.
Det vil sige, at den træder i kraft den 1. januar 2027.
Det betyder så også, at noget andet, som har været meget debatteret, nemlig hvad vi bruger pengene på, altså provenudiskussionen, jo sådan set selvfølgelig er aktuel, for det er mange penge, men der falder først et provenu, efter at reformen er trådt i kraft, dvs. fra 2027 og frem.
Jeg vil da gerne love Folketinget her, at vi i god tid, inden vi begynder at få pengene, også nok både skal fortælle aftalepartierne og nå til enighed med aftalepartierne om, hvad det er, vi vil bruge de penge på.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Så kan det godt være, at der er andre steder, man har tilført penge, men der er i hvert fald nogle unge, der bliver enormt presset over det.
I forhold til det der med at se på uddannelse som fælles velfærd er det jo ikke noget med, at det er synd for nogen, hvis alle unge og alle studerende skal have et mere fleksibelt uddannelsesforløb.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
SPS-støtten fungerer jo ikke specielt godt i dag.
Det tager meget, meget lang tid at få SPS-støtte.
SPS-støtten følger ikke med gennem uddannelsessystemet.
Det er forholdsvis tungt at søge som studerende.
Så for mig at se er det ikke et godt system.
Jeg vil gerne gøre det klart, at jeg ikke som udgangspunkt mener, at man skal have mere su, bare fordi man har ordblindhed, men jeg mener, at systemet skal være meget mere fleksibelt, end det er i dag.
Og jeg mener, at det her lovforslag, som regeringen har fremsat, i gennemsnit vil gøre det sværere at have ordblindhed.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-08:
Det er jo velkendt her i salen, at der i de sidste par uger har været en debat omkring den her situation og de svenske tilstande, og jeg tror bare, det er vigtigt at sige som indledning, at der er forskel på Danmark og Sverige.
Vi er i to forskellige situationer, og jeg mener, at der er nogle ting, som sker i Sverige, og som jeg ikke tror sker i Danmark, men der er ingen tvivl om, at man kan finde spor af det samme.
Vi har en mere sparsom dokumentation, men hvis man f.eks. lytter til direktøren for RED Center mod æresrelaterede konflikter, får man i hvert fald indtrykket af, at der er mørke lommer, hvor offentligt ansatte bruger deres position til at opretholde nogle gammeldags og forældede værdier.
Det er jo ikke det store flertal af folk, der har minoritetsbaggrund, som gør det, men det er selvfølgelig stadig et alvorligt samfundsproblem.
Derfor har jeg bedt Nationalt Center mod Æresrelaterede Konflikter om at igangsætte en kvalitativ forundersøgelse, der skal gøre os klogere på den her problemstilling, og for så vidt angår den svenske rapport, har jeg bedt ministeriet om at se nærmere på undersøgelsen, og hvordan de svenske myndigheder vil adressere problemstillingen.
Så vi er gået i gang med de første skridt, men det er klart, at vi nu i første omgang skal se på, hvor dybt det stikker, og så må vi tage stilling til det videre forløb.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-08:
Tak for det, og tak til ministeren for lige at vente et øjeblik.
Jeg er løbet herhen, så jeg er lidt forpustet.
Vi vil spørge ministeren, om han er bekendt med den svenske rapport, der afslører banders og kriminelles omfattende infiltration af svenske myndigheder, og om ministeren anser det for nødvendigt at igangsætte en tilsvarende undersøgelse i Danmark for at afdække, om også danske offentlige myndigheder er udsat for infiltration af kriminelle eller religiøse netværk.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-08:
Jeg holder også meget af hr. Kim Edberg Andersen.
Men jeg tror egentlig, at hvis man spurgte udenrigsministeren eller andre, har de ikke opfattelsen af, at jeg sådan er deres forlængede arm.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg kunne jo, hvis det havde været en Venstreminister, uden den mindste tvivl have sagt, at det her bare var endnu et i rækken af løftebrud, og nu, da det er en socialdemokratisk minister, kan jeg jo egentlig bare konstatere, at det her er det sædvanlige spil for galleriet med at være stram og så alligevel ikke gøre noget uden lempelser.
Men jeg er glad for ministeren – det er jeg – så hvordan har ministeren det egentlig med blot at fungere som en eller anden form for forlænget arm for udenrigsministeren, Moderaterne og så Stine Bosse, sagt pænt?
For det er jo en noget alternativ tilgang til at føre nogen form for reel, handlekraftig politik på et område, der er så vigtigt, der var så vigtigt for partierne inden valget, nemlig at oprette et dansk center i Rwanda.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-08:
Jamen jeg har bemærket, at hr. Kim Edberg Andersen meget gerne vil lave den politiske analyse, altså sidde ligesom i en Mogensen og Kristiansen-udsendelse tirsdag aften og analysere: Hvad er der sket med regeringen?
Hvorfor har man gjort det ene?
Hvorfor har man gjort det andet?
Jeg prøver sådan set bare at svare på det, der er det politiske indhold i det, som er, at vi grundlæggende mener, at det er bedre med en europæisk løsning.
Det tror jeg faktisk også at Danmarksdemokraterne synes, hvis man fangede dem i et ærligt øjeblik, for det, der er risikoen ved at lave en rent dansk løsning, er jo, at der fortsat vil være en meget stor tilstrømning til Europa af folk, der med tiden vil få opholdstilladelse og derfor jo også vil have adgang til Danmark alligevel.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
Jeg tror, ministeren skal gå tilbage og genlæse det interview, men lad det nu ligge.
I forhold til det her danske center i Rwanda, som både Venstre og Socialdemokraterne før sidste folketingsvalg var ude at sige var løsningen, må jeg nu forstå, at der er et eller andet, der er ændret.
Er virkeligheden så ikke, at det eneste, der har ændret sig – det eneste, der har ændret sig – er, at regeringen nu også tæller Moderaterne, så det, der er ændret, er, at udenrigsministeren og Moderaterne nu ligesom er dukkeførere for S og V og for, hvad de må mene på udlændingeområdet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-08:
Jeg har konkret skiftet holdning, fordi jeg har oplevet, at der på det europæiske kontinent er en række lande, som har interesse for at lave et modtagecenter uden for EU, og det har flyttet sig med enormt stor hastighed.
Da jeg startede som minister i foråret 2022, var vi jo det eneste land, der mente det her, men vi kan se, at der langsomt er flere og flere lande, som tilslutter sig den idé.
Så det, det handler om for mig, er, at når vi har et europæiske system, som kan håndtere det her, og når der er interesse for det, er det en bedre løsning end at lave det alene for Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
Tak for det.
Som ministeren sikkert husker fra den debat om det her center i Rwanda, som vi havde i går, er ministeren blevet citeret for, at han i januar 2023 mente, at en bilateral løsning, hvor Danmark gik enegang, var udgangspunktet – det var det i hvert fald før valget.
Hvorfor har ministeren skiftet holdning?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-08:
Tak for det, formand.
Vi har det på den måde, at vi, som vi også skrev i Socialdemokratiets program fra 2018, og som vi sagde, da vi diskuterede det så sent som i går eftermiddags her i salen, helst vil have et europæisk system for tredjelandsoverførsler, altså det, som populært bliver kaldt rwandamodellen, fordi det løser flere problemer.
Hvis Danmark laver en model alene for Danmark, eller Storbritannien laver en model alene for Storbritannien, løser det jo et konkret problem i det konkrete land, men hvis man laver det samlet for det europæiske kontinent, vil man jo også løse problemet med menneskesmuglere, som tjener milliarder på at fragte folk over, hvilket har betydet, at tusindvis af mennesker er døde.
Derfor mener vi, at en europæisk løsning er bedre, og den vil vi hellere lave.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
Tak for det, formand.
Så regner jeg med at kunne stille dobbelt så mange spørgsmål, så det bliver jo fantastisk.
Når briterne kan gå enegang med at oprette et modtagecenter i Rwanda, hvorfor mener ministeren så, at Danmark skal vente på en eventuel fælles EU-løsning i stedet for at gøre det samme som briterne?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-08:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi skal have fundet ud af, hvor dybt det stikker.
Så jeg vil spørge ministeren, hvorfor det ikke bare er sådan, at han med afsæt i den svenske undersøgelse igangsætter en lignende undersøgelse herhjemme.
For det handler jo i Sverige om meget mere end bare social kontrol.
Det handler simpelt hen også om politiet, myndighederne og sagsbehandlingerne i alle dele af det offentlige system, hvor man har set, at der er folk, der udnytter deres position til at fremme religiøse eller parallelsamfundsinteresser for andre end det offentlige.
Jeg kan forstå, at næsten samtlige partier øjensynlig bakker op om en sådan undersøgelse, og at det faktisk underligt nok kun er Socialdemokratiet, der i hvert fald inden for regeringen har været ude og været lidt mere tilbageholdende i forhold til at lave sådan en undersøgelse her.
Nu er det jo ellers hr. Frederik Vad, der selv fra Folketingets talerstol har været med til at starte debatten om infiltration, og derfor ville vi måske også forvente, at man fra Socialdemokratiets side var nogle af de første og de forreste, der gik ind i den kamp for at få lavet en lignende undersøgelse herhjemme.
Jeppe Bruus (S), 2024-05-08:
Jeg deler bekymringen omkring trafikdækningen, også i vores landdistrikter.
Og så tror jeg, at vi må anerkende, at vi har to forskellige politiske syn på, hvilke virkemidler vi skal tage i anvendelse i forhold til at nå vores klimamål.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det parti, som spørgeren repræsenterer, på den ene side siger, at man er tilhænger af klimaloven, men på den anden side siger nej, hver eneste gang vi laver en politisk aftale.
Om det så er en CO 2 -afgift på industrien, om det er en vejafgift, om det er en passagerafgift, eller om det er det, vi sidder og forhandler om med landbruget, så siger man nej, og derfor problematiserer man selvfølgelig også det her.
Det er fair nok at have forskellige synspunkter på det.
Jeg tror bare, at i mit perspektiv er vi nødt til at gøre noget aktivt for at skabe den forandring, der gør, at vi lever i et land, hvor vi ikke forurener klimaet, så vi kan levere en ren planet og et rent land til vores børn og børnebørn osv. Hver gang, vi gør det, rører vi nogle balancer i det.
Det er også udtryk for, at når vi så hæver dieselafgiften, kompenserer vi andre steder.
Vi er nødt til at kigge på, hvordan vi sikrer, at vi har en god rutedækning, også i vores landdistrikter, og vi kan ikke være uenige om, at det er en vigtig prioritet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-05-08:
Ja, det er nemlig rigtigt, som ministeren siger, at rutebusserne ikke betaler det og derfor ikke har nogen kompensation i forhold til den her udgift.
Jeg anerkender jo som sagt, at der er mulige løsninger i fremtiden.
Udligningen er, som jeg har forstået det, sat til at skulle føres de efterfølgende 2 år, hvorefter den vil bortfalde igen for dem, der får glæde af den, og så vil de få fuld indfasning af de 50 øre derudover.
Det, der er vores udfordring, er, at vi ikke kan se, at de kan omstille sig hurtigt nok til at slippe for det her, og vi mener virkelig, at der er et problem i forhold til at bevare de ruter, der er derude nu.
Jeppe Bruus (S), 2024-05-08:
Spørgsmålet er selvfølgelig helt fair, og vi tænker landdistrikterne ind.
Det er også derfor, rutebusser ikke betaler udligningsafgift, og de betaler heller ikke vægtafgift, så de har lavere omkostninger end andre, og turistbusser blev nævnt.
En turistbus vil jo skulle betale både udligningsafgift og vægtafgift, og dermed vil den også kunne kompenseres i udligningsafgift.
Det gør en rutebus ikke.
Men det er rigtigt, når vi sætter dieselafgiften op og du så kører en dieselrutebil.
Men mig bekendt er det i forhold til de omkostninger, vi taler om i forbindelse med rutebusfarten, også i landdistrikterne, jo ikke den her lille ændring af dieselafgiften, der er udslagsgivende i forhold til de diskussioner, der er både med regioner og kommuner; det er en lang række andre ting i forhold til at sikre en busdrift, der også er rentabel.
Det er også derfor, vi arbejder på transportområdet og alle mulige andre områder for at sikre os, at vi kan sørge for, at der er gode kollektive løsninger, også til de mennesker, der ikke bor i de store byer.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-05-08:
Tak for svaret.
Men der er altså også rigtig mange busser, som kører på landet, også turistbusser og langdistanceturistbusser, som ifølge det her vil få en ekstraudgift på 50 øre pr. liter diesel og ikke opleve den udligning, der er.
Vi har lige oplevet, at man i Holstebro har lukket nærmest alle bybusser.
Det, man oplever derude, og det, jeg får henvendelser om, er, at der er den ene sparerunde efter den anden, og at man bliver mere og mere frustreret, når man især i landdistrikterne ser, at det er dem, der ofte bliver ramt.
Altså, der bliver fra Christiansborg lavet lovgivning, der gør det svært for regioner og kommuner at opretholde den i forvejen sparsomme bustrafik, der i dag er tilbage i yderområderne.
Som jeg sagde før, anerkender vi faktisk, at der er busser, der kan køre på el, især i de større byer, men der er nok en rum tid endnu, inden vi kan forestille os det vil ske på landet.
Det, jeg egentlig har lyst til at spørge om, er, om vi kan være det her bekendt, og om regeringen kan være det her bekendt.
Mit forslag skal være, at man tænker landdistrikterne ind, hver gang man laver lovgivning, fordi det er et udsat område, især i forhold til den nye afgiftspolitik, regeringen fører frem.
Jeppe Bruus (S), 2024-05-08:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det er jeg ikke enig i.
Med aftalen om deludmøntning af den grønne fond hæver regeringen og aftalepartierne dieselafgiften, samtidig med at vi reducerer udligningsafgiften og vejafgiften.
Klimakrisen er jo som bekendt en af vores generations allerstørste udfordringer, og en forhøjelse af dieselafgiften er et vigtigt instrument i den grønne omstilling.
I transportsektoren er dieselafgiften nemlig et af de billigste instrumenter for samfundet at skrue på.
Som kompensation for forhøjelse af dieselafgiften sætter vi samtidig udligningsafgiften ned.
Den betales primært af person- og varebiler, men også af nogle busser og lastbiler.
Derudover er der aftalt en kompensation via en længere indfasning med lavere satser for vejafgiften.
De busser, der betaler udligningsafgiften, vil få glæde af nedsættelsen af udligningsafgiften, mens de busser, der ikke er omfattet af udligningsafgiften, af gode grunde ikke kan få en besparelse af en afgift, som de slet ikke betaler i første omgang.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-05-08:
Er ministeren enig i, at hævelsen af dieselafgiften er et klokkeklart brud på regeringsgrundlagets løfte om, at det ikke skal være dyrere at drive virksomhed, når det gælder busbranchen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-08:
Det er jeg sådan set enig i, og jeg kan jo arbejde inden for det felt, der er mit, og som bl.a. er spørgsmålet om negativ social kontrol og loven om etnisk ligebehandling, som ligger på mit ressortområde.
Men det er da også klart, at det her er en diskussion, der er flere steder.
Vi har haft diskussionen på undervisningsområdet, og det er f.eks. i forhold til spørgsmålet om, hvad for nogle ting man måtte undervise i, om man må vise Muhammedtegningerne, alle de her ting, og på samme måde vil det selvfølgelig også i forhold til de mere konkrete trusler, f.eks. på det justitsmæssige område, være et spørgsmål, som er relevant.
Men det vil jeg overlade til mine kollegaer.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-08:
Jeg er glad for, at ministeren tilsyneladende deler intentionen om at få lavet den her undersøgelse, og selvfølgelig skal det være de rigtige mennesker, der sidder og laver undersøgelsen, så vi får noget brugbart ud af den.
Men jeg håber også, at ministeren vil lægge sig i selen for, at undersøgelsen bliver lavet, og at den ikke bare kommer til at handle snævert om social kontrol, men også om det brede fænomen med infiltration, som vi har set i Sverige, hvor stort set alle væsentlige offentlige sektorer er infiltreret af bander eller religiøse netværk.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-08:
Jeg deler fuldstændig den opfattelse, at de forskere, som tør stille sig frem og sige, at der er et problem, og de praktikere og undervisere, som tør stille sig frem, er i en ekstremt udsat position.
De bliver frosset ud, og de bliver hånet.
Man har så sent som her i de sidste par dage kunnet læse om det i Berlingske, og det er en udfordring, at man ikke tør tage det på sig, at der i nogle miljøer, heldigvis ikke i alle, hersker en konsensus, hvor man siger, at man ikke må anerkende, at det her er et problem.
Det er klart, at vi som regering bliver nødt til at tænke meget grundigt over det, før vi bruger skatteydernes penge på at sætte undersøgelser i gang, som ikke fører nogen steder hen, men som tværtimod er med til at holde liv i et forskningsmiljø, som jeg mener ikke anerkender problemet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-08:
De bekymringer deler jeg sådan set fuldstændig, og jeg forstår godt, at ministeren ikke vil sætte en række venstreorienterede forskere til at lave en rapport, som vi så ikke kan bruge til noget efterfølgende.
Men man kunne jo eksempelvis sætte Center for Terroranalyse eller nogle andre til at lave den her undersøgelse, så man ved, at det er kompetente folk, som har indblik i de fænomener, som sidder og arbejder med de her ting, og som laver den rapport og dokumenterer de problemer, der er, og så de enkelte forskere ikke kan blive udsat for kritik eller repressalier, med afsæt i at de er med til at lave den her rapport.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-08:
Jeg hørte også så sent som i dag en historie her fra Christiansborg om en repræsentant fra en vidensinstitution, der var på besøg, og som ikke ville give hånd til et folketingsmedlem, fordi vedkommende havde et andet køn.
Det viser jo noget om, at man, hvis det er de folk, der skal sidde og lave det vidensmateriale, som man skal bruge i andre sammenhænge, så godt nok lige skal kigge efter i fodnoterne, før man sådan godkender det.
Jeg tror jo bare også, det er vigtigt at sige, at vi har et etableret system med infohuse, repræsentanter og sikkerhedskonsulenter i kommunerne, som samler de indberetninger, der er i forhold til en række af de her spørgsmål, og det er bl.a. det, som Styrelsen for Integration kommer til at tage udgangspunkt i, og det synes jeg egentlig er centralt.
For vi havde jo for nogle år siden en situation, hvor fru Inger Støjberg lavede et udbud på en rapport om social kontrol, og hvor der så var nogle forskere, der sagde, at der slet ikke findes social kontrol i Danmark.
Og der er jo desværre forskere i Danmark, som ikke har nogen som helst forståelse for, at den her problemstilling findes, og de forskere vil jeg gerne fra starten af have skåret fra.
For jeg er ikke interesseret i at bruge skatteydernes penge på, at der er nogle, der kan sige, at der faktisk slet ikke er et problem, når alle, der arbejder med det, kan se, at der er et problem, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at der er et ordentligt forarbejde, før man træffer en beslutning om, hvad for en undersøgelse man vil have.