runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2021-10-12:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Stoklund som Socialdemokratiets ordfører, om vi kan være sikre på, at det ikke er sådan, at nogle af de personer, der bestemt ikke skulle have været med i de fly, der medbragte evakuerede, bliver hængende i Danmark.
Nu har vi bl.a. to enker, altså en mand med flere koner, og får de to personer lov til at blive i Danmark, eller kan hr. Rasmus Stoklund garantere, at en af dem bliver sendt tilbage til Afghanistan og ikke får asyl her?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Men det er jo ikke et retvisende billede at få det til at lyde, som om de kaotiske scener, man så udspille sig i Kabul, når man fulgte med på skærmen, da det gik allerhedest for sig, alene var et udtryk for, at danskere var på vej ud af Kabul.
Altså, der var trods alt mange forskellige nationaliteter fra de vestlige styrker, der var på vej ud af Kabul.
Og der var mange af vores allierede, som også evakuerede i de dage, og som også var i en meget overrumplende situation, fordi det hele lige pludselig gik utrolig stærkt.
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Tak for ordet.
Danmark har gennem to årtier haft en markant og aktiv tilstedeværelse i Afghanistan, som desværre sluttede på en måde, som ingen af os havde troet eller håbet på – og dog alligevel; så var der jo tegn i både sol og måne på, at amerikanerne var på vej ud, og at det måske ville være rettidigt at begynde at undersøge, hvem vi skulle have med ud, hvis det, som vi i lang tid forestillede os var utænkeligt, skete, nemlig at Kabul faldt.
De danske soldater og de danske embedsmænd i Afghanistan har gjort en kæmpe indsats, men man har fra politisk side negligeret den opgave at sørge for at være forberedt på den situation.
Og derfor er den situation, vi står i i dag, med L 43 om forslag til lov om midlertidig opholdstilladelse til de personer egentlig en situation, hvor vi kunne have bragt os selv et sted hen, hvor det ikke på samme måde var sådan på bagkant at vi skulle reagere.
Og det mener vi også i Venstre.
Lovforslaget kom jo som en udmøntning af den aftale, som regeringen indgik i starten af august med et bredt flertal af partier.
Men det er jo først en aftale, som regeringen levede op til – den politiske aftale – da man blev sat under pres fra blå blok.
Hvis det stod til regeringen, ville de med lovforslaget give opholdstilladelse til barnebrude og personer involveret i flerkoneri, netop fordi man ikke havde lavet det her screeningsarbejde ordentligt og så iværksat den del af hele processen på forhånd.
Derfor blev meget af det noget rod, og derfor er sådan en særlov som den her også præget af, at det antal personer, der nu er kommet til Danmark, ikke kun rummer det antal, som vi gerne vil hjælpe, men også nogle, som jeg ikke mener vi burde have hjulpet.
Men sådan må det være, når man ikke gør sit arbejde ordentligt.
Den situation, vi er endt i, er, at man kan sige, at noget af det eneste positive, der er ved det her forløb, jo er, at regeringen endte med at indse, at man havde taget fejl.
Man ændrede formuleringen omkring flerkoneri og barnebrude og fik et forslag, som vi sidder med i dag, og som Venstre godt kan bakke op, om end jeg skal gøre opmærksom på endnu en gang, at vi havde håbet, at man havde foretaget alt det, der ligger før L 43, på en sådan facon, at vi ikke var endt i en så frygtelig rodet situation og ikke skulle diskutere frem og tilbage, om man indirekte skulle anerkende flerkoneri og barnebrude i Danmark.
Det er alt sammen resultatet af, at regeringen ikke var sit politiske ansvar voksen.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Først vil jeg gerne sige tak for debatten om lovforslaget.
Som I alle ved, indgik regeringen den 20. april i år en ny aftale med Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Jeg har på baggrund af den indfødsretsaftale udstedt et nyt cirkulære, som Udlændinge- og Integrationsministeriet administrerer efter, når vi behandler ansøgninger om dansk indfødsret ved naturalisation.
Der er dog også brug for, at vi enkelte steder får ændret selve indfødsretsloven.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, har derfor til formål at skabe den fornødne lovgivningsmæssige ramme for udmøntningen af dele af aftalen.
Det foreslås således, at den nuværende lempelige adgang for bl.a. naturaliserede nordiske statsborgere mellem 18 og 23 år til at erklære sig som danske statsborgere afskaffes.
Det foreslås også, at det skal være muligt for børn af dansksindede sydslesvigere med bopæl i Sydslesvig eller Kiel Kommune at opnå dansk statsborgerskab som biperson med en forælder, hvis det kan dokumenteres, at barnet har gået i dansk skole eller daginstitution i Sydslesvig eller Kiel Kommune i mindst et år.
Hvis barnet er blevet holdt hjemme i institutionsalderen, anses kravet for at være opfyldt.
Det har bl.a. været et ønske fra Sydslesvigudvalget.
Det foreslås desuden, at der i indfødsretsprøven vil blive indarbejdet fem ekstra spørgsmål om danske værdier, omhandlende eksempelvis ytringsfrihed, ligestilling, forholdet mellem religion og lovgivning m.v.
Til slut foreslås det at hæve gebyret, der betales ved indgivelse af ansøgninger om dansk indfødsret ved naturalisation.
Gebyrforhøjelsen skal dække de øgede omkostninger ved aftalen.
Jeg ser nu frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med behandlingen af lovforslaget.
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Jeg hørte ikke rigtig noget spørgsmål i det opfølgende her, så jeg er lidt usikker på, hvad jeg skal svare, andet end at jeg er rigtig glad for, at Danmark ikke har placeret sig selv i en situation nu, hvor vi anerkender flerkoneri eller barnebrude.
Det ville ikke have tjent os, og vi skal hverken gøre det direkte eller indirekte, og i det omfang, vi kan hjælpe lande med at blive klogere på det her område, er det et vigtigt signal at sende.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-12:
Tak for svaret.
Jeg regnede egentlig også med, at ordføreren ville være ganske fornuftig og henvise til det almindelige asylsystem, for det ville jo betyde, at disse kvinder ville have adgang til også at blive her.
Et eller andet sted står det jo også lidt i modsætning til, hvad ordføreren efterfølgende siger om, at der ingen grund er til, at vi skal tage særlige hensyn til disse, men det ville vi jo have været nødt til at gøre.
Så igen er det bare et eksempel på, hvordan vi kunne have haft en god, solid, fornuftig diskussion uden nødvendigvis at være kravlet op på en eller anden symbolsk hest og moralsk bare raset mod de her grupper, som reelt ikke fandtes.
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Der er mange mennesker i verden, der er barnebrude, der er mange mennesker i verden, der er anden og tredje og fjerde kone endog, og Danmark har ikke nogen forpligtelse til at hjælpe dem ved at gøre dem til borgere i vores land.
Det er ikke det, det her handler om.
Det her handler om, at de er underlagt en ægteskabsform, som vi ikke ønsker, inddirekte, og mere eller mindre direkte at sende et signal om, at den accepterer vi i Danmark, så det kunne vi selvfølgelig ikke være med til.
Det er en underlig måde at vende det på hovedet, synes jeg, at sige, at vi har en særlig forpligtelse over for den her gruppe, der er ofre.
Men det er der mange der er, og den indsats for at afhjælpe det må ske i de lande, hvor man har de her middelalderlige ægteskabsstrukturer.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-12:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Nu nævnte ordføreren selv de her forhold om, at der i første udkast til loven var nævnt, at både kone nummer to og mindreårige brude eller koner var velkomne til også at søge under særloven.
Det fik vi jo så heldigvis alle sammen luget ud, det var Radikale Venstre også rigtig glade for.
Men jeg er egentlig mest interesseret i Venstre.
Hvad ville Venstre have gjort ved disse mennesker, hvis de rent faktisk havde været der?
For vi har jo fundet ud af efterhånden, at det nok var en teoretisk diskussion.
Men hvad ville Venstre have gjort?
Vi kan være enige om, at disse kvinder jo på en eller anden måde ville have været dobbelte ofre, både for en temmelig patriarkalsk ægteskabsstruktur, for pædofili f.eks., i hvert fald i vores lovgivning, og muligvis også nogle middelalderlige ægteskabsstrukturer.
Så hvad ville Venstre have stillet op, hvis de rent faktisk havde været her?
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Ja, vi har hjulpet Afghanistan og det afghanske folk, og i vores forsøg på at hjælpe Afghanistan og det afghanske folk er der en gruppe, der har hjulpet os med hjælpe at afghanerne.
Det er den gruppe, vi taler om her, og derfor er der tale om en særlov, og den er anderledes end andre særlove.
Den gruppe, man hjalp sidst, var palæstinenserne i 1992.
Det var en gruppe, der tilbagebetalte det danske samfund ved at opføre sig meget uartigt over for Danmark – det gælder rigtig mange af dem.
Så der er en gruppe her, vi skylder hjælp, fordi de har hjulpet Danmark.
Det havde palæstinenserne på ingen måde gjort.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-10-12:
Men alene ordet særlov har jo en rigtig, rigtig dårlig klang.
Det må det også have for Venstre.
Det tror jeg det har for os alle sammen herinde.
Jeg vil godt gentage fru Marie Krarups spørgsmål: Altså, hvad med alle andre steder?
Der er jo meget, meget store omvæltninger i verden.
Der er mange problemer rundtomkring.
Har vi så en forpligtelse i forhold til alle ansatte rundtomkring, hvor der er enorme problemer, for det er der jo – de er meget store i Afghanistan, men faktisk også andre steder i verden?
Har vi så også en forpligtelse over for dem i forhold til at hjælpe dem til Danmark?
Og nej, hr. Mads Fuglede har på intet tidspunkt sagt andet, end at de danske soldater har gjort en stor indsats, men den bliver bare hele tiden vendt om ved at sige, at det er dem, der har hjulpet os, og det er altså omvendt.
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Altså, jeg håber ikke, jeg på nogen måde har givet udtryk for, at vi ikke mener, at Danmark har gjort en stor indsats og en vigtig indsats i Afghanistan.
Jeg prøvede mere at give udtryk for, at vi er kede af, at den tilstedeværelse, vi har haft i 19 år og 8 måneder i Afghanistan, får den afslutning, som den nu engang får.
Når det så er sådan, at vi har været i felten med nogle, der har støttet os i den vanskelige situation, vi har været i, så er det nogle, vi har et særligt ansvar for.
Vi mener ikke, vi har et særligt ansvar for hele det afghanske folk.
Jo, vi har et ansvar for at hjælpe i nærområdet; vi støtter FN's donorprogram osv., men der er en særlig lille gruppe, som har optrådt loyalt over for Danmark, og som vi skylder at hjælpe, nu hvor vi ikke længere er aktive i Afghanistan.
Og så kan jeg ikke nå at svare på fru Pia Kjærsgaards anden del af spørgsmålet, men det kan være, at det så bliver gentaget nu.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-10-12:
Uh, jeg kan næsten føle fornemmelsen hos hr. Mads Fuglede: Det her er ikke rart, men vi har sagt ja, så nu stemmer vi for; sikke da noget skidt, vi har bevæget os ud i.
Men jeg vil bare anholde det, som vi har hørt til bevidstløshed, specielt, må jeg så sige, fra Venstre, hvor man siger: Nu har de hjulpet os, og så har vi pligt til at hjælpe dem.
Nej, det er omvendt.
Det var os, der hjalp dem.
Det var vores soldater, der tog ned for at hjælpe dem.
Det er folk på ambassaden, som har fået deres løn, og som vidste, hvad de gik ind til.
Jeg bryder mig ikke om den mærkelige venden rundt på tingene.
Det er os, der har været nede at hjælpe dem.
Det er vores soldater, der har ydet en kæmpe, kæmpe indsats med meget store konsekvenser for mange af dem.
Og så må jeg altså bare i forhold til det der med de 1.000 spørge: Hvordan vil Venstre forhindre, at der om 2 år søges asyl?
Altså, de vil blive her i Danmark – langt de fleste af dem.
Det tror jeg lige så godt vi kan se i øjnene.
Sådan vil det være, og det synes jeg lige så godt man kan indrømme her fra Venstres side ved en første behandling.
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Desværre har mønstret i Afghanistan jo været det, at Taleban har været meget hævngerrige over for alle, der har hjulpet de vestlige lande, der har været aktive i Afghanistan, og det har gjort, at vi har et ansvar for at hjælpe dem.
Det er da bestemt ikke noget, jeg håber kommer til at gentage sig andre steder.
Jeg havde slet ikke håbet, at vi skulle stå her og tale om, at vi havde forladt Afghanistan på den måde, vi har forladt det på, så jeg håber, at det er en enlig svale, som vi bliver klogere af.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Det er jo ikke kun folk, der har kæmpet med danske soldater, det er folk, der har været ansat på den danske ambassade.
Det er en absurd måde at se situationen på.
Mads Fuglede (V), 2021-10-12:
Jamen det her er jo en særlov, som tager udgangspunkt i, at vi skal hjælpe de mennesker, som har hjulpet danske soldater og danske embedsmænd som en del af Afghanistanmissionen.
Det er mennesker, vi meget gerne vil hjælpe.
Men det ændrer ikke ved, at det er Venstres holdning, at hvis man har hjulpet danske soldater på en meget skarp mission, har man også krav på at få hjælp af Danmark bagefter.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Jeg kan forstå, at ordføreren synes, at forløbet har været noget rod og dermed prøver at have en kritisk attitude til loven.
Det er en særlov, der formentlig vil bringe tusindvis, i hvert fald 1.000, men vi ved ikke, hvor mange flere end 1.000 det bliver, til Danmark, men som formentlig ikke vil kunne integreres, og som formentlig aldrig vil blive sendt tilbage, for sådan er realiteterne jo desværre, når folk først er kommet ind og har mulighed for at søge asyl.
Det synes jeg er stærkt bekymrende.
Det er ikke sådan, jeg tror Venstre gerne vil være kendt i landet, altså som et parti, der lemper udlændingepolitikken og skaffer folk fra muslimske lande til Danmark i store grupper.
Men det er jo det, man gør.
Hvordan vil man forsvare det?
Rosa Lund (EL), 2021-10-12:
Jamen jeg er for en sjælden gangs skyld fuldstændig enig med hr. Rasmus Stoklund – der er blevet gjort en meget stor og flot indsats, men det er ikke den, jeg spørger til.
Jeg spørger til – og jeg spørger ordføreren som udlændinge- og integrationsordfører – hvordan vi kan hjælpe de mennesker, som nu er på flugt fra Taleban, som er tilbage i Afghanistan, som ikke blev evakueret?
Det er jo desværre ikke alle, vi har nået at få med, selv om jeg er fuldstændig enig i, at vi har nået at få mange ud, og det er en rigtig stor og flot og ikke mindst vigtig indsats, og når man har hjulpet Danmark i udlandet, hjælper vi selvfølgelig også.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jeg hørte selvfølgelig også spørgsmålet fra Dansk Folkepartis ordfører, da Dansk Folkeparti var på talerstolen.
Jeg har selv deltaget i en grundlovsceremoni på Københavns Rådhus, og der havde de fem, seks, syv borde, tror jeg, det var, og der havde ansøgerne på forhånd fået at vide, hvilket bord de skulle stille sig op ved, så de kunne ikke bare selv vælge, hvilket bord de ville stille sig op ved.
Om det også kan reguleres på den måde i den konkrete udmøntning af det her, er jeg faktisk lidt i tvivl om.
Det vil jeg gerne lige have lov til at vende tilbage med på skrift.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Jeg vil gætte på, at det, ligesom alle de andre regler, har en betydning.
Men jeg vil spørge om noget andet her til sidst: Kan ministeren forsikre mig om, at der til grundlovsceremonierne kun vil være én person til stede, som man skal give hånd til, sådan at man ikke kan vælge imellem personer af de to køn, sådan at man kan slippe for at give hånd til en, der har et køn, som man ikke bryder sig om at give hånd til, og vil ministeren godt sørge for, at bemyndigelsen bliver udfærdiget på den måde, så man ikke kan omgå at give hånd til en, f.eks. af det modsatte køn?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
For at være helt ærlig ved jeg det faktisk ikke.
Jeg har forsøgt at interessere mig for, om der har været internationale studier af, hvad der har betydning for, hvor folk søger asyl, og jeg har i hvert fald ikke lige på stående fod fået bekræftet, at regler for tildeling af statsborgerskab har betydning for det, men det betyder ikke, at jeg totalt kan afvise, at det har betydning.
Jeg har fået at vide, at regler for asyl, familiesammenføring og ydelser kan have betydning, ligesom det kan have væsentlig betydning, om der er en diaspora i landet i forvejen af den nationalitet, som folk kommer fra.
Det tror jeg f.eks. kommer til at få betydning, hvis vi kommer til at se en øget tilstrømning fra Afghanistan: at de vil søge imod nogle af de lande, hvor der i forvejen er mange afghanere.
Og det kan være en af årsagerne til, at Danmark ikke på samme måde, som f.eks. Østrig oplever det i de her måneder, har en ret kraftig tilstrømning fra de lande.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Hvis man strammer kravene til statsborgerskab, kan det jo være, at det har en indflydelse på, hvor mange der kommer til Danmark.
Jeg tror, at en lempelse af kravene til statsborgerskab vil få Danmark til at fungere som en magnet.
Derfor mener jeg også, at det er vigtigt, at vi bliver ved med at stramme dem; det er bare en kommentar til den tidligere spørger.
Vi var jo i Dansk Folkeparti meget skuffede over, at det ikke var muligt at få nogen af de stramninger, som vi foreslog, ind i aftalen. Det gælder det, at man skal vide noget om folks religiøse baggrund i Indfødsretsudvalget, når man tildeler dispensationer.
Det er fuldstændig absurd, at vi ikke kan få de oplysninger.
Det gælder det, at lovforslagene selvfølgelig skal opdeles efter landegrupper, så man kan stemme ja til f.eks. sydslesvigere, nordmænd og svenskere, men kan stemme nej til folk, som ligger kulturelt meget langt væk fra Danmark, samt at der selvfølgelig også skal være et loft over det.
Så vil ministeren ikke indrømme, at skærpede krav til statsborgerskab også kan få en betydning for, hvor mange der strømmer til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jamen jeg er selvfølgelig fuldt bevidst om, hvor de forskellige partier står henne, når det handler om regler for tildeling at statsborgerskab.
Men det er nok også bare sådan, at vi på det her område er mere enige med de partier, vi har indgået en aftale med, end med f.eks. Enhedslisten.
Jeg har sagt mange gange og gentager gerne igen, at jeg opfordrer de udlændinge, der er her og har været her i en årrække og har permanent ophold og lever op til betingelserne, til at søge statsborgerskabet, hvis ellers man føler sig hjemme i Danmark.
For jeg synes, man bør have statsborgerskab i det land, hvor man har en fremtid, hvis man har boet der i lang tid.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Jeg er glad for at høre, at regeringen i hvert fald ikke har planer om at stramme reglerne.
Men jeg vil også bare gøre ministeren opmærksom på, at der jo faktisk er partier, som vil være villige til at levere et flertal til regeringen til at begynde at lempe nogle af de her regler, så der også kan gives et håb til nogle af de borgere, som faktisk har et meget udtalt ønske om at blive fuldgyldige medlemmer af det danske samfund, og som netop oplever det, som ministeren siger vi skal undgå – at der bliver en voksende gruppe af borgere her i landet, som ikke er fuldgyldige medlemmer, selv om de bor, lever og har deres liv her i Danmark.
Så jeg vil bare opfordre ministeren til at se til, at der også kunne skabes et flertal et andet sted, der kunne være med til at give et håb for de borgere.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Jeg synes også, det hører med til diskussionerne om det her, at Danmark sidste år tildelte omkring 5.000 statsborgerskaber.
Det er ikke et tal, der sådan er faldet dramatisk de seneste år.
Der er rigtig, rigtig mange udlændinge, som lever op til kravene, og som får tildelt indfødsret, og det synes jeg kun er positivt.
Vi skulle nødig leve i et land, hvor der er alt for store dele af befolkningen, som ikke er statsborgere.
Nu så jeg ved det netop overståede tyske valg – jeg læste det i en avis – at der var 10 millioner borgere i Tyskland, der ikke havde stemmeret ved forbundsdagsvalget i Tyskland.
Det synes jeg er ret voldsomt, og der synes jeg ikke Danmark skal hen.
Der kan man så enten vælge at lempe kravene for statsborgerskab eller at styre tilstrømningen så hårdt, at vi ikke bliver ved med at få nye udlændinge til landet, der ikke lever op til kravene, og så til gengæld få integreret dem, der er her.
Vi har så valgt den sidste model.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Ministeren er formentlig også godt klar over, at den seneste aftale her har skabt betydelig uro blandt de borgere, som har et ønske om at opnå dansk statsborgerskab, også blandt nogle af dem, som faktisk har søgt efter gældende regler, men så har oplevet, at reglerne er blevet strammet i løbet af processen.
Altså, de har haft en forventning om at komme på et lovforslag, men blev så forhindret i det, fordi reglerne blev strammet.
Hver gang vi har den her debat, og hver gang der sker stramninger, giver det betydelig uro.
Det er faktisk for manges vedkommende nogle borgere, for hvem det at blive dansk statsborger er en temmelig stor ting, og for hvem det betyder meget også rent identitetsmæssigt at kunne blive det, og derfor er det også et enormt nederlag, at den mulighed forsvinder.
Så jeg skal bare høre ministeren, om det også efter regeringens opfattelse nu må siges, at nu kommer der ikke flere stramninger af det her – nu er der ikke nye regler, der bliver lagt ind; der bliver ikke nye gebyrer; der kommer ikke nye regler med tilbagevirkende kraft – men at nu er fundamentet sådan, som det også efter regeringens opfattelse skal være.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Enhver politiker, der ikke er lydhør, har jo allerede skudt sig selv i foden.
Så man skal selvfølgelig altid holde ørerne ude.
Men jeg vil også gerne være ærlig og sige, at det ikke lige er der, vores fokus er lige nu.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Politik er jo en verden i konstant udvikling.
Det er et andet Folketing, vi har i dag; der er mange nye medlemmer, der er nye partier, sågar nye partier efter folketingsvalget.
Så alt andet lige vil jeg bare komme med en opfordring – og ministeren behøver ikke at svare bindende ja eller nej til det, det skal man passe på med – til at være lydhør, hvis vi kommer med enkeltforslag til enkelte mindre justeringer af aftalen for permanent ophold.
Der håber vi at ministeren vil være lydhør over for os Konservative.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-12:
Vi ændrede faktisk reglerne for permanent ophold, endda ret markant, i sidste folketingssamling.
Det var også noget, vi støttede fra Socialdemokratiets side.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Nu er jeg jo lidt uden for mit eget område her med udlændinge- og integrationsområdet, men det er mit klare indtryk, at der blev gjort en meget stor og flot indsats fra dansk side, hvor man ovenikøbet også kunne bistå andre lande med at evakuere ud af Afghanistan.
Der er jo et eller andet sted, hvor man må trække en grænse, for der er helt sikkert utrolig mange mennesker, også uden nogen form for tilknytning til Danmark, som gerne ville have været evakueret til Danmark.
Jeg synes, der er blevet gjort en enormt stor og flot indsats.
Tak, formand.
Med lovforslaget foreslås det at indføre en midlertidig opholdstilladelse for de afghanere, Danmark har evakueret fra Afghanistan efter Talebans magtovertagelse.
I sommer blev et bredt flertal enige om at tilbyde lokalt ansatte ved ambassaden i Kabul samt forsvarets tidligere lokalt ansatte og deres nærmeste familie evakuering til Danmark.
Det gælder desuden for udvalgte ngo-medarbejdere og et antal lokalt ansatte ved NATO, EU og FN samt deres nærmeste familie.
Formålet med lovforslaget er at sikre et midlertidigt 2-årigt opholdsgrundlag for de pågældende og deres familier.
Det vil sikre, at de hurtigt kan få en forholdsvis normal hverdag – i forhold til hvis de skulle søge asyl.
De evakuerede afghanere vil derfor kunne søge asyl under deres ophold, men får altså et særligt opholdsgrundlag, hvis det her lovforslag vedtages.
Derudover vil afghanerne med den midlertidige opholdstilladelse have mulighed for at arbejde samt have adgang til relevant undervisning under deres ophold.