runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Det fortjener jo så at blive forklaret, hvad det er for løsninger, der så måtte ligge på bordet.
Det nåede spørgeren så aldrig rigtigt at få indføjet i sit spørgsmål.
Men lad nu det være.
Jeg vil gerne igen understrege, at vi selvfølgelig skal følge det her spørgsmål om nedslidning tæt, og jeg er også villig til at se på yderligere initiativer i forhold til dem, der måtte være i en situation, hvor de er nedslidte efter et langt liv på arbejdsmarkedet.
Jeg er jo helt enig i, at vi bliver nødt til at have et større fokus på at sikre bedre arbejdsmiljø.
Det er også derfor, vi har haft nedsat et ekspertudvalg, som nu er kommet med anbefalinger, som danner baggrund for politiske forhandlinger, som Enhedslisten jo faktisk er inviteret til og også er mødt frem til.
Jeg håber da, at vi kan blive enige om en fremadrettet og mere offensiv arbejdsmiljøindsats, som også tager afsæt i hele diskussionen om en sikkerhed for bevillingerne.
Skiftende regeringer har jo haft en stop and go-politik, også i forhold til Arbejdstilsynet.
Det tror jeg også hr. Henning Hyllested må vedkende sig der var under den tidligere socialdemokratisk ledede regering.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-05:
Ministeren vil gerne tale om arbejdsmiljøet, og det er rigtig godt.
Det er der i høj grad brug for.
Men det er jo samtidig en erkendelse af, at arbejdsmarkedet ikke er i en tilstand, hvor folk kan holde til at arbejde så længe, som regeringen og forligspartierne har tænkt sig.
Mit spørgsmål til ministeren er derfor: Var det ikke rimeligt at sætte den pensionsalder på pause, stoppe den dér, hvor den er nu, og så se at få bragt orden i de ting med arbejdsmiljøet, før man begynder at sætte pensionsalderen i vejret?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Der er jo stor forskel på, hvordan arbejdsmiljøet er i de mange brancher, som man kan diskutere.
Der er jo i dag også mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Der er mulighed for at få en seniorførtidspension, og der er også mulighed for at få en førtidspension, hvis det måtte være tilfældet.
Jeg synes bare, vi skal gøre vores ypperste, for at folk ikke kommer i den situation, at de skal forlade arbejdsmarkedet, fordi de er nedslidt.
Tak for det.
Vi bliver jo lidt i samme boldgade.
Vi har jo bl.a. givet mulighed for fleksjob i få timer om ugen, hvilket i høj grad er kommet gruppen af ældre til gode.
Det er i bund og grund positivt.
Det har vist sig, at i gruppen af ældre med nedsat arbejdsevne er der flere, som i dag bevarer en tilknytning til arbejdsmarkedet i stedet for at overgå til førtidspension.
Derudover har vi jo med reformen af førtidspension og fleksjob skabt bedre plads på arbejdsmarkedet til mennesker, der har en nedsat arbejdsevne.
Mennesker, der er nedslidte efter et langt arbejdsliv, har således også bedre muligheder for at få et job, der tager hensyn til deres arbejdsevne.
Og for personer, der har en så ubetydelig arbejdsevne, at de hverken nu eller i fremtiden meningsfuldt kan være en del af arbejdsmarkedet, så er der jo netop mulighed for en seniorførtidspension eller en førtidspension.
Der er også nogle, der mangler de kvalifikationer, der efterspørges på arbejdsmarkedet, og derfor har vi jo også som led i beskæftigelsesreformen indført en række uddannelsesinitiativer for forsikrede ledige med færrest kompetencer.
Disse initiativer skal hjælpe bl.a. seniorer og andre ledige med at have fokus på al opkvalificering og mere jobrettet uddannelse og dermed også hjælpe dem tættere på arbejdsmarkedet.
I den trepartsaftale, som jeg selv var med til at forhandle sidste år, trepartsaftale III, videreudviklede vi også sporskifteordningen, så medarbejdere i nedslidningstruede brancher får bedre muligheder for at deltage i omskolingsforløb – i bund og grund noget, der er rigtig nødvendigt.
Jeg mener ikke, at stigningen i folkepensionsalderen er problematisk.
Det, der er afgørende, er jo, at vi kommer til at leve længere, som jeg har sagt, og det er i sig selv positivt.
En højere folkepensionsalder skal jo være med til at sikre, at flere bruger nogle af de her raske år på arbejdsmarkedet, og dermed også være med til at sikre, at vi fortsat har råd til, at alle får en værdig alderdom.
Derudover har vi jo så også så sent som i fredags lavet en lang række aftaler med Dansk Folkeparti, som netop også tilskynder til, at ikke mindst vores ældre medborgere får nogle bedre vilkår, end tilfældet er i dag.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-05:
Ministeren taler om muligheder for at trække sig tilbage.
Alle ved, at den der seniorførtidspensionsordning er brugt af meget, meget få mennesker af den simple grund, at den er meget svær at få adgang til, for det er de samme skrappe krav, der er, for at få en seniorførtidspension, som der er for at få en førtidspension, hvor antallet af nytilkendelser jo er faldet ganske drastisk.
Vil ministeren gerne bekræfte, at ministeren har været med til at forringe den eneste tilbagetrækningsordning, som indebar en klar rettighed til lønmodtagerne, nemlig efterlønsordningen, altså at ministeren sammen med Dansk Folkeparti og andre borgerlige partier skar efterlønsperioden ned til 3 år, og at denne 3-årige efterlønsperiode følger folkepensionsalderen, det vil sige, at den bliver mindre og mindre værd for de mennesker, den egentlig var tiltænkt?
Det er jo den nøgne sandhed, altså at ministeren taler om muligheder for tilbagetrækning, men at ministeren er repræsentant for en gruppe partier her i Folketinget, der har forringet mulighederne for tilbagetrækning, så efterlønsordningen stort set i praksis er ikkeeksisterende for de mennesker, den oprindelig var møntet på.
Det samme gælder jo dagpengene, hvor ministerens parti har forringet dagpengeperioden, skåret den ned til 2 år og fordoblet kravene til at genoptjene dagpenge.
Ministeren har været med til at forringe mulighederne for at få kontanthjælp og den økonomi, man har, plus at ministeren jo så nu går i spidsen for at gøre den allerlaveste ydelse, nemlig integrationsydelsen, endnu lavere.
Så spørgsmålet er igen: Hvad skal alle de mennesker, der ryger ud af arbejdsmarkedet, leve af?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Vi kom jo godt rundt, kan man sige, i Beskæftigelsesministeriets ressort – og nok også lidt uden for spørgsmålet her, men det skal ikke afholde mig fra at svare hr. Finn Sørensen.
Man kan jo først og fremmest glæde sig over, at aldrig har der været så høj en beskæftigelse, som der er nu, i Danmark.
Det kan nok ikke alene tilskrives min indsats som beskæftigelsesminister, men jeg glæder mig dog trods alt over, at vi har et historisk højt antal beskæftigede.
Vi har også, heldigvis, et stort fald i antallet af folk, der er på overførselsindkomst, som jo er med til at sikre, at flere bliver en del af det arbejdende fællesskab.
Det, som jeg synes er vigtigt at sikre, er, at flest mulige mennesker har muligheden for at få et arbejde, og at vi også tilskynder til, at det altid kan betale sig at arbejde.
Og derfor må jeg sige, at de ydelser, som vi har i det danske samfund, står jeg fuldt og helt på mål for – dem synes jeg til hver en tid man kan forsvare, for der skal nu være forskel på at være på arbejdsmarkedet frem for at være på overførselsindkomst.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-05:
Ja, men skal den forskel være så dramatisk, som den er for mennesker, der ryger ud af arbejdsmarkedet i midten af halvtredserne og i sidste halvdel af 50-årsalderen, enten fordi de er slidt ned – hvad ministerens initiativ på arbejdsmiljøområdet jo ikke har været i stand til at forhindre indtil nu – eller fordi der simpelt hen ikke er plads til dem, fordi de ikke har de kvalifikationer, der er brug for, fordi der er skåret ned på uddannelse?
Spørgsmålet er: Hvad skal de menneskelige leve af frem til pensionsalderen?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Først og fremmest kan vi jo glæde os over, at der er fremgang, når man ser på, hvor mange over 60 år, der faktisk har en arbejdsmarkedstilknytning.
Det synes jeg er glædeligt.
Men derudover køber jeg ikke præmissen om, at der ikke er mulighed for, hvis man er nedslidt, at få en offentlig ydelse – for det er der jo.
Så sent som her i dag har jeg sat gang i en kampagne for at udbrede kendskabet til seniorførtidspension, som jo er en ordning, som dækker to ting.
Der er ikke så mange, der søger seniorførtidspension, men man kan jo så glæde sig over, at blandt dem, der søger seniorførtidspension, er der rigtig, rigtig mange, der får bevilget det – et sted mellem 80 og 90 pct.
Så det er jo sådan set et godt billede på, at det kan lade sig gøre.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-05:
Ikke desto mindre er der jo flere, også såkaldte eksperter, økonomer osv., der har gjort opmærksom på, at der er et problem.
Torben M. Andersen, som i øvrigt var formand for den der Velfærdskommission, siger, at der er et uløst problem, og store pensionsselskaber gør opmærksom på, at nedslidte danskere risikerer at blive efterladt uden indtægt, og at det derfor også er nødvendigt at finde nogle nye alternativer, hvis man vil fortsætte med at lade folkepensionsalderen stige, som det er planlagt.
Vismændene gør jo opmærksom på, at der faktisk sker en – også hvis man sammenligner internationalt – ret skarp stigning i pensionsalderen i de kommende år, og også de siger, at der er behov for et alternativt forløb, som så går ud på, at der skal være flere år med folkepension.
Så er det bare, jeg tænker, at det må ministeren jo trods alt forholde sig til.
Jeg er med på, at ministeren mener, at det er godt, som det er, og at man er nødt til at have en ensartet pensionsalder og sådan noget, men der ligger faktisk forslag, som heller ikke truer robustheden i den danske økonomi, og som trods alt indeholder nogle alternative løsninger på det her, som kommer de nedslidte til gode.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Jeg er glad for, at ordføreren godt tør tage fat på den analyse af, hvor kultursammenstødene stammer fra.
Tak for det.
Det er en god nyhed, at man kan det i Radikale Venstre.
Så bare for at få det præciseret: Er ordføreren enig i, at der udspiller sig et kultursammenstød imellem kristne eller kulturkristne traditioner og islamiske eller kulturislamiske traditioner i Danmark, og at det er noget, som vi er nødt til at forholde os til og finde en strategi og en handlemåde over for for at få de her grupper af mennesker integreret på en fornuftig måde i fremtiden?
Men det har det jo, og det er der mange der selv siger at det har, nemlig at det er på grund af deres religion, at de ikke kan indgå i de fællesskaber, som man er nødt til at indgå i, hvis man ønsker at indgå i Danmark, som er et stort fællesskab.
Så det er jo bare faktuelt forkert.
Jeg mener, der er mange muligheder for at få viden og oplysning på det her område.
Altså, man kan læse Koranen, og man kan sætte sig ind i, hvad der rent faktisk sker uden for vores vinduer.
Der er rigtig mange måder, man kan få styr på det og opdage virkeligheden på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-12-05:
Nu er taletiden til at gennemgå analyser jo begrænset heroppe – det var ordførerens også, så vidt jeg husker.
For det er sådan, vi møder hinanden og sikrer os mod de kultursammenstød, som jeg helt anerkender findes og forekommer.
Der er ikke nogen forbudte ord.
Vi kan godt sige islam, islam, muslimer, muslimer herfra, det skal bare have en begrundelse, der skal ligesom være en eller anden grund til, at vi har behov for at gentage dem.
Jeg oplever absolut ikke en berøringsangst over for dem.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Men det er jo muligvis korrekt lige nu p.t. med en Venstreregering støttet af Dansk Folkeparti, men hvad sker der, når der så kommer en anden regering, som har en anden holdning?
Den vil jo lade sig vejlede af det, som står i den migrationspagt, der taler for en øget indvandring, som man ønsker fra i hvert fald dele af den røde side.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Altså, jeg må desværre sige, at jeg ikke tror, at FN's migrationspagt er det, der kommer til at ændre en rød regerings udlændingepolitik.
Det tror jeg de gør helt af sig selv.
Med den slaphed, man har kunnet se tilbage i tiden, er jeg bange for, at migrationspagt eller ej, så vender man tilbage til en fuldstændig lemfældig udlændingepolitik, som vi har kendt den.
Når først De Radikale kommer med ved bordet, ved vi jo, hvordan tingene ser ud, og de vil jo så nu være godt flankeret af Alternativet og Enhedslisten og SF.
Så jeg må sige, at jeg heller ikke har de store forhåbninger til, at en rød regering vil føre en stram udlændingepolitik eller vil videreføre den – migrationspagt eller ej.
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
Hvad vil regeringen gøre ved, at en tyrkisk moské i Aarhus får minaret med støtte fra »Diyanet isleri baskanligi«, som hører til under det tyrkiske religionsministerium og dermed Erdogan?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad vil regeringen gøre ved, at en tyrkisk moské i Aarhus får minaret med støtte fra »Diyanet isleri baskanligi«, som hører til under det tyrkiske religionsministerium og dermed Erdogan?
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Det er sjovt, for jeg stod lige og tænkte på, at jeg var virkelig glad for, at det ikke var mig, der skulle læse det op, for jeg kan heller ikke tyrkisk.
Men når det er sagt, har jeg ikke ændret holdning på det her område – heller ikke på det her område, vil jeg sige – siden jeg i begyndelsen af november svarede på spørgsmål omkring tyrkisk finansiering af aktiviteter her i Danmark.
Udenlandsk støtte til religiøse organisationer er jo ikke i sig selv et problem; f.eks. modtager nogle kristne menigheder i Danmark jo støtte fra udlandet, og vi støtter også selv danske kirker i udlandet.
Men jeg vil gerne gentage og understrege, at udenlandsk støtte til religiøse bygninger i den grad kan være problematisk, hvis støtten bidrager til at modarbejde og til at underminere demokratiet og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, f.eks. hvis støtten går til formål, der bidrager til at skabe parallelsamfund og også at fremme parallelle retsopfattelser i Danmark – noget, vi lige har diskuteret her for ganske få minutter siden.
For hvis man bor i Danmark, skal man tage Danmark og vort værdisæt og vores kultur til sig – det mener jeg helt bestemt.
Derfor har vi i regeringen taget initiativ til en række aftaler, der skal bidrage til at gøre op med parallelsamfundene i Danmark.
Det har vi gjort sammen med Dansk Folkeparti.
Og det er jo også derfor, at vi med forkynderaftalen har indført en national sanktionsliste, der forhindrer, at udenlandske religiøse forkyndere med rabiate holdninger overhovedet kan komme ind i Danmark, og at kirkeministeren har fået vedtaget en ny trossamfundslov i december sidste år med et bredt flertal her i Folketinget.
Loven forpligter anerkendte trossamfund i Danmark til at være åbne om deres økonomi og også om de donationer, der kommer til trossamfundet.
Jeg er fuldstændig enig i, at alt ikke er lige, og jeg er fuldstændig enig i, at der er forskel på, om en dansk kirke i udlandet får finansiering fra Danmark, eller om det, som vi ser, er en påvirkning ind i de muslimske miljøer i Danmark.
Jeg er helt enig i, at det ikke kan sidestilles.
Og det er jo derfor, vi har sanktionslisten, som det ene, og det er også derfor, at kirkeministeren sidste år fik vedtaget sin trossamfundslov, der netop skal sikre, at der er åbenhed omkring de her donationer, så man ved, hvem det er, der donerer de her penge.
Og det er jo netop en anerkendelse af det, hr. Christian Langballe siger.
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
, det, som vi kredser om, og som jeg synes er problematisk – og det kan godt være, jeg skulle skære det lidt mere ud i pap, så også den ærede formand kan forstå det – er, at der er en enhed under det tyrkiske religionsministerium, som fremmer en helt bestemt, meget bevidst strategi i forhold til de tyrkiske moskeer, der ligger rundtom i Europa.
Det ligner en tanke, at den tyrkiske regering på den måde er så involveret i de her moskébyggerier, og det synes jeg i selv kræver overvejelse, eftertanke og modtræk.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Ja, og det er også derfor, at der hele tiden skal følges op på at se, om vi kan gøre mere og andet.
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
Er det noget, som regeringen problematiserer i forhold til den her organisation under det tyrkiske religionsministerium?
Er det noget, man påtaler?
Er det noget, man siger højt?
Gør man opmærksom på, at man er betænkelig ved den udvikling, altså at de bruges på den her måde, også i forhold til moskébyggerier i Danmark?
Altså, når man diskuterer de her ting, kan man godt lave sådan et ækvivalensstandpunkt om, at der jo også er kristne danske kirker i udlandet, men jeg mener bare ikke, det er det samme – jeg mener overhovedet ikke, det er det samme.
Så er vi bare et helt andet sted henne.
Så vidt jeg ved, har det ikke været formålet med de danske kirker, der ligger i udlandet, at de så at sige skulle bruges som instrument for den danske stat.
De er faktisk selvstændige; de danske kirker i udlandet er selvstændige.
For jeg synes, det er foruroligende i en sådan grad, at bl.a. minareter og moskeer og stormoskeer bliver rejst med støtte fra Erdogans regime.
Og så kan man så spørge, om det ikke er sådan, at den, der betaler festen, også bestemmer musikken, altså, om det så at sige ikke sker i propagandistisk øjemed i forhold til Erdogan.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Altså, jeg tror rettelig, at det må være et spørgsmål, der skal rettes til udenrigsministeren.
Jeg kan sige, at jeg ikke selv har haft møder med tyrkiske ministre eller repræsentanter.
Jeg har i hvert fald ikke selv haft mulighed for at rejse problematikken, men jeg tror, at det må henhøre under udenrigsministeren.
Der tror jeg så til gengæld, at vandene skilles en lille smule, for det er netop vigtigt at forholde sig til, at migrationspagten jo ikke er juridisk bindende, og at der ikke bliver ændret et komma i dansk udlændingepolitik på baggrund af den.
Det er stadig væk os selv her i Folketinget, der bestemmer dansk udlændingepolitik, og sådan skal det nødvendigvis også være.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Primært ser vi i hvert fald i Dansk Folkeparti på det kulturelle plan, og at det er det, der er problemet.
Derfor må man spørge ministeren, om ministeren virkelig mener, det er hensigtsmæssigt at underskrive FN's migrationspagt, som meget vel, som vi ved, ikke er juridisk bindende, men som jo danner en slags politisk præcedens, kan man vel kalde det, for, hvordan landene skal agere i forhold til indvandringen.
Så det er rigtigt, at det ikke er bindende juridisk, men der bliver jo en slags holdningsmassage, når man tiltræder den pagt.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jeg diskuterer meget gerne de her ting, for vi har kun en interesse efter min mening, og det kan jeg også høre at fru Marie Krarup mener, og det er at få gjort op med det her uvæsen, for når man bor i Danmark, må man altså tage de demokratiske love til sig og tage vores fundament til sig.
Længere er den sådan set ikke.
Så er det jo sådan, at der i dag også er andet end integrationsbarometret.
Jeg er sådan set enig i, og det tror jeg fru Marie Krarup mener, at vi jo ikke kan forlade os på, at det er de store dagblade, der laver undersøgelser i ghettoerne, og at det er dem, vi skal læne os op ad.
Jeg mener også, at vi selv har en forpligtelse til at følge med.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Jeg mener ikke, at dem, der er lavet indtil videre, er tilstrækkelige, og jeg mener heller ikke, at de sender de rigtige signaler, for når man laver den her undersøgelse af medborgerskab og f.eks. giver udtryk for det her med, at medlemskab af enhver form for organisation er et plus, er det jo en dårlig form for kommunikation, for det er ikke et plus for integrationen, hvis man melder sig ind i en salafistisk organisation eller noget andet.
Så der er også brug for rent kommunikationsmæssigt at lave nogle undersøgelser, som viser, hvad vi mener integrationen rent faktisk er, og at det så måles i henhold til det.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
mig bekendt ikke medlemskort til
Derfor tror jeg ikke, at det kan gøres op på den måde.
Men det ændrer ikke på, at der er nogle, der har tankesættet – og om det er med medlemskort eller ej, er jo lige skadeligt, kan man sige.
Så der er helt klart nogle ting, det ville være godt at få undersøgt.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Medlemskab af en somalisk kulturforening vil tælle positivt på medborgerskabsdelen.
Man kan jo godt spørge sig selv, om det integrationsmæssigt er en positiv udvikling at blive fastholdt i sin religiøse og etniske identitet.
Så jeg mener, at der er nogle problemer med de her måleinstrumenter.
Vi har diskuteret det før, men jeg mener, det ville være en god idé at komme i gang med at lave nogle bedre instrumenter.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Ja, og i stedet for at stå og mundhugges om sådan nogle småting, kan man sige, og sådan nogle – hvad hedder det – små teknikaliteter, selv om det er stort i virkelighedens verden, tror jeg også, det er bedre at komme i gang.
Jeg er sådan set enig i, at det ikke er ligegyldigt, hvilke organisationer man er medlem af.
Og vi kan se, at hvis vi kigger ind i ghettoområderne, er sandsynligheden for, at man er foreningsaktiv faktisk næsten på højde med danskeres.
Problemet er bare, at det netop er i den somaliske, pakistanske eller tyrkiske forening, eller hvor man nu kommer fra, og det underbygger jo sådan set bare, at man støtter sig op af det, man kom fra, i stedet for at tage det til sig, som man er kommet til.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Hvad er ministerens holdning til, at antallet af ikkevestlige indvandrere er femdoblet på 30 år, og at der om 50 år forventes at være dobbelt så mange med ikkevestlig baggrund som i dag, og deler ministeren forskningschef ved Rockwoolfondens bekymring om, at alt for mange ikkevestlige indvandrere i dag står uden for arbejdsmarkedet og dermed kan være en trussel mod velfærdsstaten?
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
For mig er der ingen tvivl om, at antallet af ikkevestlige indvandrere, der kommer til Danmark, har en stor betydning for udfordringerne med vores integration her i landet, og jeg deler bekymringen om, at alt for mange ikkevestlige indvandrere står uden for arbejdsmarkedet, og at det giver problemer for velfærdssamfundet.
Problemerne er jo veldokumenterede, for Finansministeriet udsendte i maj måned rapporten »Fremskrivning af indvandreres nettobidrag til de offentlige finanser«, og den rapport viser, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere indebærer en varig nettoudgift for de offentlige finanser på 33 mia. kr. om året.
Det er jo derfor, vi i regeringen i samarbejde med Dansk Folkeparti netop har aftalt en kursændring, når det handler om udlændingepolitikken.
Det gjorde vi i forbindelse med finansloven her senest, hvor det understreges, at det klare udgangspunkt for asyl er midlertidighed, at en opholdstilladelse skal inddrages og nægtes forlænget, når der ikke længere er et beskyttelsesbehov, at man, mens man er her som flygtning, selvfølgelig skal forsørge sig selv, og at man også har en forpligtelse til at tage Danmark til sig med det værdisæt, som vi nu har her.
Lige siden Venstreregeringen tiltrådte i 2015, har vi strammet reglerne, må man sige, efterhånden mange gange, både på asyl- og familiesammenføringsområdet, men også betingelserne for permanent opholdstilladelse og statsborgerskab.
Vi har været hele vejen rundt, og nogle af områderne har vi været inde på i flere omgange, fordi en stram og konsekvent og realistisk udlændingepolitik altså er hele forudsætningen, hvis integrationen skal lykkes
Det er selvfølgelig også i det lys, at vi kan se, at det trods alt går frem, at flere kommer ud på arbejdsmarkedet end tidligere, men der er stadig væk masser af opgaver og problemer at få taget fat på.