runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Tak for det.
Det lovforslag, vi skal behandle her, indeholder en lang række lovændringer, som har til formål at effektivisere straffesagskæden.
Straffesagskæden dækker jo over den proces, der løber, fra politiet modtager en anmeldelse, til sagen afsluttes.
I det forløb indgår der mange forskellige myndigheder: Politiet, anklagemyndigheden, domstolene, kriminalforsorgen og ungdomskriminalitetsnævnet, som gerne skulle arbejde sammen for at få sagerne så hurtigt og smidigt igennem kæden som muligt.
For det er vigtigt med en velfungerende straffesagskæde, så vi hurtigst muligt kan få opklaret forbrydelser og straffet de skyldige, men det er også af hensyn til retsfølelsen og ofrene, som skal have en afklaring, ligesom der er retssikkerhedsmæssige perspektiver i at få behandlet og afsluttet en straffesag så hurtigt som muligt.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi igennem mange år ikke har været der, hvor vi gerne ville være i forhold til behandlingen af straffesager.
Med det her lovforslag forsøger man så at give myndighederne nogle værktøjer, som kan bidrage til at hjælpe arbejdet på vej.
Der er tale om mange forskellige tiltag, som samlet set gerne skulle effektivisere især politiets arbejde.
Man udvider desuden muligheden for at afholde retsmøder med anvendelse af telekommunikation, og man udvider politiets muligheder for at offentliggøre signalement og fotografier af en formodet gerningsperson.
I tillæg til de her og andre tiltag, som i praksis kommer til at hjælpe især politiet i forbindelse med deres rolle i straffesagskæden, indeholder en del af lovforslaget også ændringer i forhold til ungdomskriminalitetsnævnet.
Denne del af lovforslaget indeholder tiltag, som bl.a. skal sikre en øget brug af straksreaktion, og at nævnsprocessen effektiviseres og smidiggøres.
Alt i alt er det her et forslag med mange gode tiltag og justeringer.
Der er ikke noget quickfix af de udfordringer, som vi ser i straffesagskæden, det er et langt, sejt træk, men de tiltag, som det her lovforslag indeholder, medvirker til at bringe os i den rigtige retning.
Vi støtter derfor lovforslaget.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Jeg skal ikke gentage, at det her både er et komplekst forslag og et forslag, som vi meget gerne ville have haft lidt tidligere.
Vi er nogle stykker, der har talt om, at vi skulle have haft en teknisk gennemgang af det her forslag, for det er trods alt temmelig omfattende, men eftersom det er implementering af et EU-direktiv, må vi bare sige, at vi som så mange gange før har hænderne bundet på ryggen.
Så uagtet at vi får en teknisk gennemgang, skal vi jo stemme det igennem.
Der kan så være detaljer i det, som hr. Preben Bang Henriksen også nævnte tidligere, som vi måske har mulighed for at rykke lidt ved.
Så spørgsmålet er, når det nu nærmest er samtlige ordførere, der har været oppe og nævne det, om det er hensigtsmæssigt, at vi i udvalgsbehandlingen beder om at få lidt teknisk bistand, eller hvordan vi skal håndtere det, men det tager vi under udvalgsbehandlingen.
Jeg beklager forsinkelsen.
Vi er lukket inde af demonstranter, og jeg har kontaktet formanden, så det burde være ved at løse sig.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Som ordføreren rigtigt er inde på, er der fortsat en række praktiske udeståender, som skal falde på plads, før fængslet kan tages i brug.
Tommelfingerreglen er jo, at det grundlæggende set skal være de samme betingelser, der stilles i Kosovo, som der ville blive stillet i Danmark – som udgangspunkt.
Forudsætningen for, at fængslet åbner, og at de første fanger flyves til Kosovo, er, at alle de her små og store praktiske udfordringer kommer på plads inden for rammerne af de forpligtelser, vi har tiltrådt, herunder menneskerettighederne.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Det lovforslag, vi skal behandle, hører ikke til det nemmeste at komme igennem, men når man sætter EU-lovgivning sammen med konkurs- og insolvensområdet, skal det nok være langt, og det skal nok være svært, men ikke desto mindre er det også vigtigt.
Siden hen vedtog man så rekonstruktions- eller insolvensdirektivet i EU, og Konkursrådet blev også bedt om at vurdere de lovgivningsmæssige konsekvenser af direktivet.
Helt overordnet har forslaget først og fremmest til formål at implementere rekonstruktions- og insolvensdirektivet i dansk ret.
Implementeringsfristen for direktivet er den 17. juli 2022
, så det haster en lille smule.
Og så er formålet med lovforslaget at skabe bedre rammer for, at virksomheder, som er levedygtige, men har økonomiske vanskeligheder, kan overleve i stedet for at ende i en konkurs og i det hele taget kan komme godt ud på den anden side.
Vi vil jo som samfund gerne have, at de gode virksomheder, som møder noget modgang, ikke bliver slået ud, men kan klare skærene, så de fremover kan være med til at skabe vækst og arbejdspladser for Danmark.
Endelig har lovforslaget til formål at ændre reglerne for gældssanering.
Reglerne skal ændres, så vi kan forbedre
erhvervsdrivendes, herunder iværksætteres mulighed for at komme i gang igen og starte ny virksomhed efter konkurs, og så skal vi gøre reglerne mere smidige og tidssvarende.
Det er jo komplicerede regler, vi har med at gøre her, og det er også derfor, at vi har haft Konkursrådet til at se på dem og komme med deres anbefalinger, som ligger til grund for lovforslaget.
Vi kan støtte lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Tak for det.
Det forslag, vi behandler i dag, er et forslag på 278 sider – jeg har det med her – og det blev fremsat for 6 hverdage siden.
En ting kan man sige med statsgaranti: Der er ingen i Folketinget, der har fået det læst.
Vi har forsøgt at sætte os ind i hovedpunkterne, men jeg synes faktisk, det er lidt af en parodi på en lovbehandling, når man kommer med forslag af den her størrelse og den her kompleksitet så tæt på fristen for behandling her.
Forslaget er meget vanskeligt at forstå, men det indebærer, kan jeg jo konkludere, nogle bestemmelser, som vi har været nødsaget til at følge i henhold til EU-lovgivningen, og så er snakken jo dybest set ikke længere.
Selvfølgelig skal vi vedtage det her.
Det skal vi, når EU kommer med sine direktiver.
Det er en konsekvens af at være medlem.
Jeg skal dog ikke undlade lige at bemærke hovedpunkterne her i forslaget: Man laver nye regler for noget, der hedder forebyggende rekonstruktion, altså, hvor vi i dag har rekonstruktion af virksomheder – det var det, der erstattede betalingsstandsninger – ja, så kan man nu få et endnu tidligere trin, der hedder forebyggende rekonstruktion.
Man opererer med noget, der hedder fyldestgørelsesforbud, og det vil altså sige, at man kan få skifteretten til at deklarere, at der ikke kan foretages udlæg i ens aktiver.
Det vil jeg sådan set
gerne have, men det går nok ikke så nemt.
Der er i hvert fald nogle betingelser, der skal være opfyldt.
Så får man som en luksus en early warning fra det offentlige.
Fra nogle maskiner, som kan se, hvornår man er ved at komme på spanden, får man altså et varsel om, at nu skal man tage og søge noget hjælp.
Det er der selvfølgelig ingen, der kan have noget imod, men jeg har dog nok en formodning om, at de fleste selv er klar over, at skoen begynder at klemme.
Der skulle blive tale om forenklede procedurer, forenklede afstemningsprocedurer i forbindelse med skifteretsbehandlingen og ændrede regler for virksomhedspant.
Det er fuldstændig korrekt, som den foregående ordfører sagde, at alt det her er et produkt fra Konkursrådet, altså Justitsministeriets faste rådgivende råd på området.
Men jeg skal ikke undlade at bemærke, at de selv finder, at forslaget er ualmindelig indviklet og bureaukratisk, og ovenikøbet tilføjer man i Konkursrådets beretning, at det i mange tilfælde kan virke fordyrende for den virksomhed, hvis økonomi halter; det var sådan set ikke lige det, de trængte til.
Men hvorom alting er, er det et forslag, vi skal gennemføre.
Venstre kommer til at stemme for det.
Jeg skal dog lige tilføje et aber dabei: Der er også en lidt indviklet regel heri om andelsselskaber, nemlig at man skal have værdien af andelsbeviset udbetalt.
Altså, den, der er insolvent eller på anden måde i uføre, kan benytte de her regler og få værdien af andelsbeviset udbetalt inden for 3 måneder.
Det giver øjensynligt nogen problemer i andelsselskaberne, og det er noget, som vi kommer til at udbore i udvalgsbehandlingen.
Det er det simpelt hen for teknisk til at man kan komme igennem her.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Mange tak.
Formålet med det her lovforslag er at implementere rekonstruktions- og insolvensdirektivet.
Det er et meget omfattende lovforslag, som det også er blevet nævnt tidligere af mine kollegaer, og jeg stemmer i med hr. Preben Bang Henriksen, i forhold til at det altså er kompliceret og omfattende.
Derfor har jeg også fået god hjælp af andre ordførere fra Radikale Venstre til at kigge det her igennem, og vi forventer at bakke det her lovforslag op.
Det skal træde i kraft den 17. juli 2022, og derfor har jeg bare et spørgsmål, som det kan være ministeren vil besvare, når han kommer herop: Vi har vel egentlig vidst i lang tid, og ministeren har vel vidst i lang tid, at det skulle træde i kraft på det tidspunkt, så hvordan kan det være, at det først fremsættes så sent, og at vi har så kort tid til at forberede os frem mod en førstebehandling?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-06:
Går man konkurs med en virksomhed, vil man i mange tilfælde have en vis gæld, og somme tider er den gæld så stor, at man under normale omstændigheder aldrig nogen sinde vil kunne blive gældfri, så når f.eks. insolvente og svært gældstyngede iværksættere kan blive gældfri efter en kortere periode end den nuværende, vil det på mange planer være en gevinst, ikke blot for den enkelte, men også for samfundet, for vi har behov for iværksættere, der tør tage en chance, uden at de nødvendigvis skal risikere at være gældstyngede resten af livet.
Når man starter en virksomhed, bliver det ikke nødvendigvis en bragende succes hver gang, og man risikerer at måtte lukke virksomheden med underskud.
Det er en risiko, man løber.
Og hvis risikoen er alt for stor, så man f.eks. gældsætter sig resten af livet, vil det formentlig afholde mange fra at prøve.
Vi har ikke som samfund råd til ikke at have iværksættere.
Der er succesfulde iværksættere, og deres virksomheder skaber indtjening til vores fælles samfund.
I og med at der samtidig i det her lovforslag lægges op til, at man inden en egentlig opløsning af virksomheden vil kunne komme under en forebyggende rekonstruktion, giver forslaget god mening hele vejen rundt.
Vores land bygger på iværksætteri og folk, der har taget en chance.
Nogle har haft bragende succes og andre det modsatte.
Men helt grundlæggende har vi behov for, at folk skaber virksomheder, arbejdspladser og indtjening, og kan vi gøre det lidt lettere for dem at gøre det, vil vi gerne støtte det.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort og blot sige, at Det Konservative Folkeparti bakker op om det her forslag.
Det er et forslag, der implementerer rekonstruktions- og insolvensdirektivet.
Det bakker vi selvfølgelig op om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Jeg kan tilslutte mig min kollega hr. Preben Bang Henriksens bemærkninger om, at det her er et kæmpestort lovforslag.
Jeg sad bare lige og regnede sammen på det antal sider, vi har skullet læse i dag – 573.
Det er immer væk en sjat, og det fortæller lidt om arbejdspresset her op mod sommerferien.
Det er jo ikke menneskeligt muligt at læse det på under en uges tid.
Forslaget her er jo en omfattende sag, og den skal implementere et EU-direktiv om rekonstruktion og insolvens.
Det skal sikre, at levedygtige virksomheder og iværksættere, som måtte komme ud i finansielt stormvejr, har adgang til gode og effektive rammer.
Det skal også sikre, at insolvente og svært gældsplagede iværksættere kan drage fordel af en fuld gældssanering efter en rimelig periode og få en ny chance for at komme på benene igen.
Der foreslås også en ensretning af afdragsperiodens længde i forbindelse med gældssanering.
Den er fremover sat til at udgøre 3 år for både erhvervsdrivende, skyldnere og ikkeerhvervsdrivende skyldnere.
Det lyder også fornuftigt.
Fagbevægelsens hovedorganisation, FH, anfører i sit høringssvar, at der er behov for et særligt fokus på lønmodtagernes mulighed for at inddrive krav, idet lønmodtagere som regel har lønindtægten som deres primære forsørgelsesgrundlag.
Justitsministeriet noterer sig også, at det er uhensigtsmæssigt, hvis lønmodtagerne for at sikre deres krav er nødsaget til at tvinge arbejdsgiveren over i en almindelig rekonstruktion eller konkurs, og man lægger derfor op til at ændre lovforslaget, sådan at lønmodtagernes krav ikke låses i forbindelse med en forebyggende rekonstruktion.
Det lyder også klogt.
Med de bemærkninger kan jeg sige, at vi forventer at støtte forslaget.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Jamen det samlede lovforslag, som jeg sagde, er jo lavet for at gøre processen for vores myndigheder nemmere og mere smidig.
Hr. Alex Vanopslagh kaldte det for afbureaukratisering, og det er jo rigtigt.
Det handler om at gøre kæden mere smidig, og det er det, vi gør med det her lovforslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Hvor meget sparer man så ved det her?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Nu er dansk politi nogle, som er rigtig gode til at passe deres arbejde inden for de rammer, som vi herinde i Folketinget beslutter at de skal passe deres arbejde inden for.
Og vi har jo kigget ned i, hvordan man kunne gøre det mere smidigt for politiet.
Men jeg er overbevist om, at politiet også synes, at det her er et godt forslag.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Bjørn Brandenborg, om politiet har givet udtryk for, at det er et stort problem og en stor byrde for dem at bede om en retskendelse.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
I det her forslag er det jo stadig væk sådan, at hvis politiet skal placere noget på et privat område, kræver indtrængning på et privat område eller vil foretage indgreb i den private ejendomsret, så kræver det en retskendelse, og det vil det også gøre efter det her forslag.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Når jeg spørger, om der ikke er nogen stopklods, er det jo, fordi det her ikke er det eneste forslag, vi har haft i salen på det seneste, og i virkeligheden siden regeringen overtog magten, som har været ret vidtgående, altså hvor man i virkeligheden synes, det er lidt bøvlet, at lovlydige danskere får lov til at have deres frihed, fordi man synes, det er vigtigere, at man kan give politiet ressourcer og gøre det nemmere for politiet at arbejde.
Igen vil jeg sige: Jeg har stor respekt for politiet, men de er altså til for borgernes skyld og ikke omvendt.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Først vil jeg sige tak for forslaget til et nyt slogan.
Det vil jeg tage med og så sige: Nej, vi lægger ikke op til andet end det, som jeg har redegjort for i forhold til det her lovforslag.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg har stor respekt for dansk politi, men de er altså til for borgerne og ikke omvendt, og jeg må sige, at jeg bliver virkelig, virkelig bekymret, hver gang der kommer de her forslag fra Socialdemokratiet og regeringen, som åbenlyst vidner om, at man ikke har nogen stopklods, når det handler om at overskride borgernes frihedsrettigheder.
Altså, det virker næsten, som om det der med frihedsrettigheder er noget administrativt bøvl, hvor man siger: Kan vi ikke bare fjerne dem?
Jeg må sige, at jeg tror, vi sidder næsten et helt Folketing, som er målløse over, at man kan foreslå sådan noget her, ikke bare gps-forslaget, men også noget af det andet, der ligger i det.
Er der slet ikke nogen stopklods, i forhold til hvor langt man vil gå?
For det er efterhånden der, vi er på vej hen.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Det, vi lægger op til her, er faktisk bare at tage de regler på det her område og føre dem tilbage til, hvad de var før 2018.
Generelt handler det her lovforslag jo om at forsimple en hel række ting i strafferetskæden, altså gøre det nemmere for vores politi og myndigheder.
Men det her er jo også at lytte til vores politi og myndigheder i forhold til at kunne gøre det nemmere for dem at passe deres arbejde.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Men hvad er så argumentet for ikke at have retskendelsen her?
Det forstår jeg ikke.
Hvorfor skal den ikke være der?
Det er et grundlæggende princip, at retskendelsen skal være der.
Og det er jo rigtigt, at hvis man skal lave en retskendelse – hvis det er det, det kræver – så gør man sig mere umage, så bliver mistankegrundlaget mere grundigt, og så kan vi på den måde sikre, at der heller ikke kommer til at ske det, at mennesker bliver mistænkt for noget, de egentlig aldrig har gjort.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Det tror jeg ikke man sådan kan gøre op, og som jeg også sagde i slutningen af mit indlæg, er det her jo ikke noget quickfix.
Men hr. Preben Bang Henriksen ved som mangeårig bruger af systemet jo godt, at der er rigeligt med ting, som både vores gode dommere og politi og andre myndigheder kan bruge tiden på.
Derfor er det her jo et lovforslag, hvor vi forsøger at smidiggøre processen for bl.a. vores politi.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte lidt i den samme genre, for jeg vil gerne spørge ordføreren, om det er sådan, at han tror, at man gør sig mere umage med at have et mistankegrundlag på plads, når man skal ned og vise det til en uafhængig tredjepart, som skal godkende det, end man gør, hvis man bare selv skal godkende og hjemle et indgreb.
Jeg tror på, at hvis man skal ned forbi en dommer, gør man sig umage med mistankegrundlaget, og det handler jo ikke om, om man kan lave et indgreb hurtigt, for det kan man jo få godkendt på øjemedet, dvs. bagefter, hvis man skal sætte det i gang.
Men hvis nu man skal følge tankegangen om, at man skal effektivisere retssikkerheden på den måde og fjerne dommerkendelsen, skal vi så ikke også gøre det for aflytninger eller indgreb i meddelelseshemmeligheden?
Kan vi ikke lige så godt bare fjerne alle de steder, hvor vi har en dommerkendelse?
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Det er jo rigtigt, at man ikke lægger op til det med det her lovforslag, men det er også rigtigt, hvad fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger.
Hvis det er det argument, som Socialdemokraterne fremfører, hvorfor så ikke bare fjerne alle dommerkendelser?
Hvis dommerkendelsen er så stort et problem for politiet og det er så vigtigt, at det går hurtigt, hvorfor så ikke bare fjerne alle dommerkendelser – hvad skal vi egentlig med dem?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Nu har jeg jo forsøgt at redegøre for, at det ikke er sådan, at man ikke længere efter det her lovforslag skal bruge retskendelser, hvis det er sådan, at man f.eks. skal ind og overvåge noget på privat ejendom.
Men vi kommer ikke til, hverken i det her forslag eller i fremtidige forslag, at sige, at man ikke længere nogen sinde skal bruge retskendelser, som fru Rosa Lund spørger til.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Hvordan kommunikerer man så med fængselsbetjentene, eller hvordan kommunikerer fængselsbetjentene så med de indsatte?
Kommer det f.eks. til at leve op til danske standarder for tolkeregler?
Det er jo sådan nogle helt små ting, som man måske tager for givet – at man selvfølgelig kan forstå hinanden i et fængsel, men det kommer man jo ikke til at kunne her.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Nej, men jeg har respekt for, at politiet f.eks. nogle gange har brug for at kunne træffe hurtige beslutninger for f.eks. at kunne opklare en potentiel sag.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Alle kapacitetsproblemerne i kriminalforsorgen bliver ikke løst alene ved at leje fængselspladser i Kosovo, men det er et ret væsentligt bidrag.
Og så har Enhedslistens ordfører ret i, at den aftale, der er indgået mellem regeringen og en række partier i Folketinget, jo bygger på politiske valg.
Der er ingen nødvendighedens politik her.
Man kunne også vælge at sætte straffen ned.
Der er masser af forskellige politiske valg, som man kan foretage.
Den aftale, der er indgået, er et kludetæppe af mange forskellige politiske valg, og et af dem er at leje fængselspladser i Kosovo.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Lad mig starte med det sidste først: Nej, det kan jeg ikke.
Og jeg vil sige, at det heller ikke er med vores gode vilje, at vi er nødt til at lave justeringer.
Det handler jo om kapacitetsproblemer.
Og det er ikke sådan, at der er nogle, der bliver benådet.
Altså, det er ikke ligesom i en eller anden amerikansk film, eller som når man hører historier fra USA, hvor der så lige pludselig træder en ind i et rum og siger: Du er fri.
Det er sådan, at der er en hel række af sager, hvor der ikke er faldet dom endnu, og når der falder dom i de sager, vil det så være efter reglen om, at man får en dobbelt straf og ikke en firedoblet straf – for man får stadig væk en firedobling af bøden.
I forhold til Kosovodelen vil det jo være sådan i den her aftale, at det skal være inden for Danmarks internationale forpligtelser, men når man er dømt til udvisning, så skal man udvises af Danmark, og det er også det, vi lægger op til med den her aftale.
Men så har fru Pernille Vermund jo ret i, at det også er sådan i dag, at der er nogle, som vi ikke kan udvise, fordi vi ikke må det, hvis det er sådan, at man kan blive udsat for tortur, eller at man på anden måde kan risikere at blive udsat for fare.
Og derfor vil det være sådan, at hvis ikke man kan udsendes, skal man, sådan som det er i dag, indfinde sig på Kærshovedgård og være der, indtil man kan blive udsendt.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Her taler vi altså om folk, der ikke bare har stjålet en Marsbar eller noget andet – det er folk, der har fået en fængselsstraf på over 6 måneder.
De kan med det her lovforslag få mulighed for at afsone i fodlænke, fordi Socialdemokratiet gerne vil have plads i fængslerne.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Med den her aftale tager vi ansvar for at løse nogle af de udfordringer, der er.
Fru Pernille Vermund er god til at påpege, at vi burde sætte straffen op hist og her, og at vi burde fordoble den her og der, men det, der er den akutte udfordring, er, at vi har en kriminalforsorg, som er i knæ, og hvor der er mangel på pladser.
Det løser vi store dele af ved at leje pladser i udlandet.
Vi løser det, ved at vi bygger nyt.
Og så laver vi nogle justeringer, som bl.a. handler om, at den straf, man får i fremtiden, bliver fordoblet i stedet for firedoblet.
Men vi laver også strafskærpelser – hvis man i fremtiden begår et overfald på en fængselsbetjent, vil man få en fordobling af den straf, man får i dag.
Det er for at sende et meget, meget klart signal om, at vi skal passe på vores medarbejdere.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg synes, det er helt fair, at man ikke løser alle problemer med en aftale eller et lovforslag, men jeg synes ikke, det er fair, at man skaber nye problemer, når man laver en aftale eller fremsætter et lovforslag som det her.
Når vi i Nye Borgerlige ikke er med i aftalen, er det, fordi den er blevet for slap – for at sige det, som det er.
Det er jo sådan, at de her mennesker, som sendes til afsoning i Kosovo, har mulighed for at komme tilbage til Danmark, lige så snart de har endt deres afsoning.
Det er et vilkår, og det håber jeg at ordføreren vil bekræfte.
Derudover vil man, som hr. Preben Bang Henriksen sagde, benåde folk, der har svindlet med coronamidler.
De bliver benådet.
Og hvis man nu endelig sagde, at vi har et akut problem med plads i vores fængsler – hvad gør vi? – kunne man jo have valgt at benåde nogle af de mennesker, som er på samfundets bund, vores hjemløse, vores særligt udsatte, som alt for ofte ender i fængslerne i stedet for at få social hjælp.
Kan ordføreren ikke medgive, at der er alt for meget, der er slapt, i den her aftale?