runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Igen tak til spørgerne for at sætte fokus på et kolossalt vigtigt område.
Vi er i en situation, hvor vi stadig væk har for mange børn, der har svært ved at læse, men hvor også nogle af de børn, der rent faktisk kan læse, ikke bruger tilstrækkelig meget tid på at kaste sig over den skattekiste af eventyr, det er at læse god litteratur.
Der vil jeg gerne sige, at jeg er kisteglad for Danmarks Biblioteksforenings flotte arbejde med den her redegørelse og det her udspil, som de er kommet med – i øvrigt i tæt samarbejde med andre gode parter, bl.a. BUPL, Danske Skoleelever og andre.
Jeg har kigget på det med meget, meget stor interesse.
Vi ved, at der er et stort problem med børn og unge, der fravælger det at læse en god bog, måske fordi de kaster sig over internet eller spil eller noget andet, og der har vi en kæmpe opgave i at anspore vores børn og unge til at læse noget mere.
For det er altså noget, der virkelig beriger os, udvikler os, stimulerer os på allerbedste vis.
Jeg tror, og regeringen tror, at vi skal passe meget på med løftede pegefingre og at tale ned til især dem, der har det allersværest med det med læsning.
Derfor er jeg også glad og stolt over, at vores undervisningsminister har lanceret et udspil til en ordblindeindsats, hvor vi rækker ud til dem, der virkelig har svært ved det her, også i forhold til at hjælpe de forældre, der er til ordblinde børn, med at hjælpe noget mere.
Nogle af dem er også selv ordblinde og skal have noget ekstra hjælp.
Der nytter det ikke noget, at vi kommer med løftede pegefingre og moralprædikener.
Det handler om at komme med muligheder, engagement, begejstring over det at læse en god bog.
Hvis det er, man har svært ved det, kan man blive hjulpet på vej med elektronisk udstyr og andet.
Der er en hel masse ting, vi skal gøre på det her område.
Konkret sætter vi nu 6 mio. kr. af til et initiativ, hvor skolefritidsordning og biblioteker skal arbejde sammen om at skabe nysgerrighed, eufori og begejstring omkring det at læse gode bøger.
Det er jo en fornøjelse at sidde og læse f.eks. Kim Fupz Aakesons serie om Vitello eller Anne Sofie Hammers børnebog om Villads fra Valby.
Der er meget god litteratur, også til vores børn.
Det er om at kaste sig over det, og jeg synes, at det udspil, der er fra Danmarks Biblioteksforening, er fyldt med gode initiativer.
Jeg glæder mig til at arbejde videre med det her.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Jeg hæfter mig lige ved, at ministeren siger, at vi ikke skal løfte pegefingre.
Jeg mener bestemt heller ikke, at det forslag og den nationale læsestrategi, der er kommet fra Danmarks Biblioteksforening, er et udtryk for det – bare for sådan lige at få det på det rene.
Faktisk indeholder den nationale læsestrategi jo syv punkter, som man konkret kan tage op i regeringen.
Vi er selvfølgelig åbne for forhandlinger, men nu ved vi jo godt, at der er en finanslov på vej.
Så det kunne være interessant lige at høre: Er der plads til en national læsestrategi i finansloven?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Jamen det skal der simpelt hen være.
Jeg tænker, at hele den tankegang, der er fra denne regeringens side, er, at børnene skal være i fokus, og det at være barn og lære at læse og få adgang til den skattekiste af eventyr, der ligger i litteraturen, er helt, helt afgørende.
Vi er utrolig glade for den læsestrategi, som Danmarks Biblioteksforening er kommet med.
Så det var ikke en reference til, at der var løftede pegefingre i den.
For det er en sand fornøjelse, og flere burde gøre det.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Lad mig lige slutte af i den her omgang med at sige, at det rent faktisk kun er 20 pct. af de danske skoleelever, der sådan rigtig godt kan lide at læse.
Hvis vi kigger på de udenlandske tal, kan vi se, at de er på omkring 40 pct., helt præcis 43 pct. Så man kan sige, at der virkelig er plads til forbedring.
Jeg vil gerne uddybe det: Betyder det, at der i finansloven vil blive sat midler af til det her?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Som jeg netop har været inde på, har vi netop sat penge af bl.a. til den indsats, der er i forhold til skolefritidsordninger og biblioteker.
Så er der andre initiativer på undervisningsministerens område.
Det er sådan, at når man kigger ud i den danske folkeskole – det er så ikke mit område, jeg er kulturminister – er der jo sat fokus på det med læselyst.
Nu skal vi have det ind på bibliotekerne og i skolefritidsordningerne og få skabt den her begejstring, for det er simpelt hen vigtigt.
Når det så er sagt, handler det her jo ikke kun om politik.
Det handler om, at vi alle sammen gør en indsats for at øge interessen for god litteratur.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
Tak for det.
Noget af det, som der også bliver fremhævet, er lidt det med, at det er vigtigt, at der er en eller anden form for rød tråd eller blå tråd, eller hvad farven nu skal være, fra hjem, kan man sige, over i folkebibliotekerne og videre måske også i dagtilbud og over i indskolingen osv., så der ligesom på en eller anden måde er en sammenhæng i forhold til at gøre en indsats på det her område.
Der kunne jeg da godt tænke mig at spørge om noget.
Jeg er helt enig med ministeren i, at der jo er ting, der ligger ovre hos børne- og undervisningsministeren, men der er jo også ting, der ligger hos kulturministeren i forhold til også folkebibliotekernes indsatser.
Er der et eller andet på vej også i Kulturministeriet for at understøtte, at man på en eller anden måde får et større fokus på læsning i det hele taget?
Kaare Dybvad (S), 2019-10-23:
Altså, jeg er jo ikke ansvarlig for ydelser på den måde, så der må jeg næsten henvise til beskæftigelsesministeren.
Men grundlæggende har ydelser, så vidt jeg husker, ikke været en del af diskussionen om parallelsamfundspakken.
Jeg har siddet til alle de forhandlingsmøder, der har været, og deltaget i samtlige af de forløb.
Jeg kan ikke huske det, og det kan være, jeg tager fejl, men jeg kan ikke huske, at det har været en del af diskussionen på noget tidspunkt.
Men det kan være, at spørgeren er bedre inde i det.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Jeg har jo selv været borgmester.
Det, som jeg også godt ville høre ministerens svar på, er: Kunne man så forestille sig, at man ville stille nogle minimumskrav til de her folkeoplysningspolitikker, der så ligger i de forskellige kommuner?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Jeg anerkender virkelig spørgerens store veneration for folkeoplysning.
Det er også noget, der ligger mig utrolig meget på sinde som fungerende kulturminister og som en borger, der selv har været engageret i det her.
Det er meget, meget vigtigt, og den forskel er urimelig.
Jeg tror så også, den dækker over, at nogle kommuner simpelt hen er i en situation, hvor de er presset for hårdt.
Det er lidt interessant at høre, at spørgeren refererer til en tidsperiode, hvor det jo er partiet Venstre, der i høj grad har siddet på regeringsmagten og dermed de ressourcer, der har været til rådighed for kommunerne.
Man har været presset i bund.
Heidi Bank (V), 2019-10-23:
Jamen grunden til, at vi er optaget af det her med ydelser, er, at en del af ghettopakken jo er det her med, at vi skal have flere på passiv forsørgelse ud at have et arbejde, så de kan blive en del af et solidt arbejdende fællesskab, og så der er flere i Danmark til at trække læsset og løfte dem, som ikke kan selv.
Og derfor er vi jo også optaget af, at flere børn lever i hjem, hvor de oplever, at mor og far går på arbejde.
Og det gælder også de børn, der kommer fra familier, som er lidt længere væk fra det her fællesskab.
For skal vi lykkes med den ghettopakke, vi har, så er det jo ikke bare et spørgsmål om boligmasse.
Det er jo alle de her elementer, vi skal sikre at vi får taget med.
Kaare Dybvad (S), 2019-10-23:
Jeg må bare sige, at jeg er fuldstændig enig.
Jeg tror, at den bedste måde at sikre sig et godt liv er at have et arbejde, og jeg synes, det er en fuldstændig fundamental del og hele grundstenen i vores velfærdssamfund at sikre, at folk går på arbejde.
Det er det, som vi arbejder med i hvert af de 15 områder.
Det er det, som vi arbejder med i Tingbjerg, hvor man bygger en masse private boliger.
Altså, det er jo grundlaget for det hele: at sikre, at der er folk, der står op og går ud af døren kl. 7 om morgenen og går på arbejde hver dag.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Heidi Bank (V), 2019-10-23:
Så kan jeg starte med at sige tak for den forrige besvarelse.
Nå, men videre til spørgsmålet: Er ministeren enig i, at det bliver mindre attraktivt for de 1.770 familier i de udsatte boligområder, der kan se frem til en højere social ydelse som følge af regeringens politik, at tage et arbejde, og at det isoleret set virker negativt på at løse ghettoudfordringerne i Danmark?
Kaare Dybvad (S), 2019-10-23:
Socialdemokratiet er en del af kredsen bag aftalen om initiativer på boligområdet, som bekæmper parallelsamfund.
Som boligminister er jeg ansvarlig for at omdanne de udsatte almene boligområder til velfungerende bydele.
Jeg er derimod ikke ansvarlig for beskæftigelsesområdet.
Det er min kollega beskæftigelsesministeren. Så hvad angår spørgsmålet om konsekvenserne af midlertidig børnetilskud i forhold til de økonomiske gevinster ved at arbejde, må jeg henvise til beskæftigelsesministeren.
Men på boligområdet kan jeg sige, at initiativerne i parallelsamfundsaftalen skal bidrage til at sikre en mere blandet beboersammensætning, og der er også fokus på at nedbringe koncentrationen af beboere uden for arbejdsmarkedet.
Derfor er der indført krav om fleksibel udlejning i udsatte boligområder, som giver folk med et fast job eller folk under uddannelse fortrinsret til en ledig bolig.
Kommunerne må heller ikke længere anvise boligsøgende på overførselsindkomst til udsatte boligområder.
Jeg er af den opfattelse, at det kan være skadeligt for børns muligheder for en fremtid med uddannelse og beskæftigelse, hvis de vokser op i fattigdom i et udsat boligområde.
Det øger risikoen for udvikling af parallelsamfund, hvilket vi netop arbejder for at bekæmpe.
Heidi Bank (V), 2019-10-23:
Bekymringen for os er jo stadig væk det her med, at det får en negativ indvirkning på ghettoområderne.
Men det, at vi får flyttet flere fra offentlig forsørgelse til selvforsørgelse, og at vi får flere børn, der har forældre, der går på arbejde, så man får en rytme, er noget af det, vi ved, når vi hører skolelederne i områderne, virker.
Den her rytme, der kommer, når man har en hverdag, hvor man står op til, at mor og far skal på arbejde, betyder noget.
Derfor har jeg brug for at høre ministeren: Hvordan tror ministeren at ghettolisterne kommer til at se ud, når de bliver opdateret?
Tror ministeren, at der vil være flere på offentlig forsørgelse i de her områder eller færre?
Kaare Dybvad (S), 2019-10-23:
Men essensen er, at jeg tror, at når man ser de næste ghettolister, som det hedder, der kommer den 1. december, vil vi se, at der er flere, som er kommet i arbejde – en større procentdel af dem, som bor i udsatte boligområder.
Men det er jo bare, hvad jeg tror.
Det har jeg ingen viden om.
Men det, vi i hvert fald kan se i bl.a. den kommune, som spørgeren selv kommer fra, er, at hvis man tager til Skovgårdsparken f.eks., som står på det, man kalder den almindelige ghettoliste, så er der flere, der er kommet i arbejde hen over de sidste par år.
Det skal vi da være glade for.
Heidi Bank (V), 2019-10-23:
Det er jeg jo rigtig glad for at ministeren har bemærket.
Men samtidig undrer det mig lidt, at man kan have en forventning om, at flere vil være kommet i arbejde.
For i regeringens eget finanslovsudspil står der jo netop, at de her ydelser vil have en negativ konsekvens for arbejdsudbuddet.
Hvordan hænger det sammen?
Kaare Dybvad (S), 2019-10-23:
Jeg er jo ikke arbejdsmarkedsforsker, men min helt klare vurdering er da, at grunden til, at der er flere, som kommer i arbejde, også i de udsatte boligområder, er, at der generelt er færre mennesker i vores samfund, der er arbejdsløse, og det har gjort, at der er flere, der er kommet i arbejde nu.
Men jeg tror da, at en stor del af grunden til, at folk er kommet i arbejde, er, at der også generelt er flere, der kommer i arbejde.
Heidi Bank (V), 2019-10-23:
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge igen.
Når I i jeres eget finanslovsudspil nævner, at det vil have en negativ effekt, at man hæver ydelserne, er det så ikke lige præcis de familier, som vi gerne vil have kommer ind og bliver en del af fællesskabet, det arbejdende fællesskab, som bl.a. ikke har det incitament – hvor det måske er nemmere at have et familiemønster, hvor f.eks. kvinden i familien bliver hjemme?
Det synes jeg simpelt hen jeg mangler et svar på.
Kaare Dybvad (S), 2019-10-23:
Jeg er meget imponeret over spørgerens ihærdighed her for at stille det samme spørgsmål hen over to spørgsmål.
Men essensen for mig er, at det, der handler om beskæftigelsesindsatser i forhold til kontanthjælp, eller hvad der ellers er, jo ligger under beskæftigelsesministeren.
Jeg beskæftiger mig med, hvordan udviklingen er i de udsatte boligområder, og der har vi altså i øjeblikket en tendens til, at der er flere, der kommer i arbejde, og det er godt.
Og jeg er sikker på, at vi, når vi får rullet de her 15 udviklingsplaner ud, vil se, at der er en endnu større procentdel af dem, der bor i de her boligområder, som også vil være i arbejde, som vil stå op hver dag kl. 7 og gå ud af døren og passe et arbejde, sådan at deres børn kan se, at det er det, der er det normale at gøre, når man bor her i landet.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Tak for det.
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at afhjælpe den store kommunale forskel i prioriteringen af folkeoplysningsmidler?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Jeg har selv som frivillig i en lang række organisationer, som kasserer og som formand, siddet og arbejdet med at søge penge i folkeoplysningsmidlerne.
Så jeg ved, hvor kolossalt vigtigt det er.
Foranlediget af jeres spørgsmål har jeg jo dykket ned i, hvordan tallene ser ud, og det er slående så stor en forskel, der er på de forskellige kommuner.
Så instinktivt har man det sådan, at det må vi kunne gøre noget ved.
Jeg er selvfølgelig også nysgerrig efter at høre spørgerne, hvad deres forslag kunne være.
Dog vil jeg nævne, at vi har en flot og en stolt og en stærk tradition i Danmark for det kommunale selvstyre.
Jeg er selv tidligere byrådsmedlem i Aalborg, og jeg ved, hvor kolossalt meget det betyder, at man ude i den enkelte kommune selv kan bestemme.
Så det allervigtigste her er, at der er en sundere og en stærkere og en mere realistisk kommuneøkonomi.
Der er jeg glad og stolt over, at den socialdemokratiske regering har lavet en i hvert fald bedre kommuneaftale, hvor man har tilført 2,2 mia. kr. til kernevelfærden, sådan at der også er mulighed for at prioritere folkeoplysning.
Jeg tror, at hvis man centraliserer for meget, vil der være noget, der går tabt i forhold til den lokale mulighed for selv at prioritere.
Jeg er en stor og en stærk fortaler for kommunalt selvstyre.
Jeg har skrevet en bog, »Frihed til fællesskab«, netop om det tema, og jeg tror, det vil være ærgerligt, hvis vi fratager kommunerne muligheden for at prioritere selv.
Men økonomien skal være til stede, for folkeoplysning er simpelt hen for vigtigt til, at der bliver sparet på det.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Jeg er søreme rigtig glad for at høre ministeren fortælle, hvor højt folkeoplysningen vil blive prioriteret.
Jeg kan godt komme med lidt tal, bare for at fortælle en lille smule mere om det.
Det er sådan, at vi i Danmark bruger 43 kr. pr. indbygger, og tallet dækker altså over en meget, meget stor forskel.
Der er nogle kommuner, som bruger 149 kr. pr. indbygger, og andre kommuner, som bruger 8 kr. pr. indbygger.
Jeg tror simpelt hen ikke, man kan finde et serviceområde, hvor forskellen er så stor som på folkeoplysningsområdet.
Så derfor er der noget at tage fat i.
Det er faktisk også sådan, at de penge, der ryger til folkeoplysning, er faldet med 48 pct. i perioden 2002-2017.
Derfor må jeg spørge: Dansk Folkeoplysnings Samråd har sagt, at de gerne vil forpligte kommunerne til at give et minimumstilskud til folkeoplysningsaktiviteter.
Kunne det være acceptabelt?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-23:
De 10.700 fejl var jo et tal, som var fremme, da man troede, at man skulle søge tilbage til 2012,
Det viser sig jo nu, at man skal søge længere tilbage, og det vil sige, at de 10.700 er et antal, der er for lille, men det er jo alle de sager, hvor der overhovedet har været anvendt teledata i, og der skal man jo så ind og se, hvad betydningen af teledata har været.
Meget sjældent står teledata alene som bevismiddel, og det er jo derfor, man er inde i den her identifikation af, hvad betydningen har været, og om der er grund til at genoptage sagerne.
Rosa Lund (EL), 2019-10-23:
Tak for svaret.
Hr. Morten Dahlin var jo også i sin tale og i et tidligere svar inde på, at de her forbrydelser, der er begået, er meget alvorlige, og at det er mennesker, der har vendt Danmark ryggen.
Det er krigsforbrydelser, det er drab, det er voldtægt – alle mulige forfærdelige forbrydelser, som vi er enige om er fuldstændig forfærdelige.
Et statsborgerskab er jo et sæt rettigheder, som man får.
Så jeg vil egentlig gerne spørge hr. Morten Dahlin, om der er andre i Danmark, som har begået forfærdelige forbrydelser, som skal have frataget deres statsborgerskab.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Uden at jeg har et indgående kendskab til sagen omkring Ubådsmadsen, er jeg overbevist om, at han kun har dansk statsborgerskab og derfor vil blive statsløs, hvis vi fratager ham det danske statsborgerskab.
Og i relation til nogle af de tidligere spørgsmål fra fru Rosa Lunds partikollegaer om respekten for internationale konventioner vil mit bedste bud være, at det vil være i strid med Danmarks internationale konventioner, hvis vi fratager Uådsmadsen hans statsborgerskab.
Så det tænker jeg heller ikke at Enhedslisten selv kan bakke op om.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Hr. Morten Dahlin blev for et kort øjeblik siden enig med min kollega hr. Morten Messerschmidt om, at den værste forbrydelse, man kan begå, er at vende sit land ryggen, altså at blive landsforræder.
Hvorfor er det okay at begå landsforræderi, at være fremmedkriger, hvis man kun har ét statsborgerskab?
Hvorfor er det, at det, om jeg så må sige, er FN's statsløsekonvention – for det er jo den, der gør, at Venstre ikke ønsker at behandle sager, hvor man kun har ét statsborgerskab – der skal bedømme farligheden ved at være fremmedkriger eller ved at besidde et eller to statsborgerskaber?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak til fru Marie Krarup for spørgsmålet.
Jeg tror, jeg bliver nødt til at starte med at rette en misforståelse eller også så at gøre Venstres holdning krystalklart, hvis jeg ikke tidligere har gjort det, og det vil jeg undskylde for.
Fru Marie Krarup spørger, hvorfor det er okay at have begået nogen af de her forbrydelser, hvis man kun har dansk statsborgerskab.
Og Venstres holdning er ikke, at det er okay at have begået de her forbrydelser, hvis man udelukkende har dansk statsborgerskab.
Vi mener stadig væk, at de her mennesker er nogle af de værste terrorister i verden.
Derfor vil vi også retsforfølge dem og forhåbentlig dømme dem, gerne en lang og en hård straf, for vi mener ikke, at det er okay at have begået de her forbrydelser, heller ikke hvis man kun har dansk pas.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Det er jeg godt klar over, men jeres argumentation hænger jo ikke rigtig sammen.
Man siger, at man vil gøre alt, og at man vil fradømme statsborgerskab, når vedkommende har begået de her ting, altså når vedkommende har kæmpet for Islamisk Stat, men det vil man så kun i de tilfælde, hvor vedkommende har dobbelt statsborgerskab.
Så dermed forekommer det mig meget hyklerisk, at man siger, at man virkelig tager det her alvorligt, for man vil kun bruge den her nødmekanisme, som er indbygget i den lov, vi taler om i dag, i de tilfælde, hvor vedkommende altså opfylder nogle tekniske betingelser, men altså har begået de samme ting som dem, der har ét statsborgerskab.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålet endnu en gang, vil jeg sige til fru Marie Krarup.
Og jeg skal straks beklage, hvis ordføreren finder min tale og Venstres holdning hyklerisk.
Det gør jeg naturligvis ikke selv.
Men årsagen til, at vi ikke kan tage statsborgerskabet fra folk, der kun har ét statsborgerskab, er, at så ville de blive statsløse, og det må vi ikke i forhold til de internationale aftaler, som vi selv har skrevet under, og dem står Venstre på mål for.
Det er der ikke noget nyt i.
Det sætter jeg oprigtigt pris på.
Nu nævner ordføreren, at der bliver lavet motivforskning.
Jeg mener ikke, at jeg har lavet motivforskning.
Jeg er faktisk overbevist om, at fru Rosa Lund støtter den lovgivning, fru Rosa Lund mener er bedst for Danmark.
Jeg vil så håbe, at venstrefløjen anlægger den samme synsvinkel, når det gælder nogle af os andre.
Jeg støtter sådan set den lovgivning, som jeg mener er bedst for Danmark, ligesom jeg er overbevist om fru Rosa Lund gør.
Og jeg tror oprigtigt på, at vi kunne hæve den politiske debat til et højere niveau, hvis vi alle sammen anlagde det synspunkt.
Til spørgsmålet om, hvor man bedst lærer terror, bliver jeg nødt til at svare helt principielt og sige, at vores opgave som Folketing i Danmark er at passe på Danmarks interesser og passe på Danmarks sikkerhed.
Og jeg er overbevist om, at det her forslag øger sikkerheden i Danmark og minimerer risikoen for, at nogle af verdens farligste mennesker kommer her til landet.
Og det mener jeg er godt for Danmark.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Tak for ordet.
Folk, der har kæmpet for Islamisk Stat, er ikke velkomne i Danmark længere.
De udgør en risiko for Danmark og danskere.
Derfor er det selvfølgelig rettidig omhu at formulere et lovforslag og en lov, der kan tage statsborgerskabet fra dem.
Som det er fremgået af de spørgsmål, som vi fra Dansk Folkepartis side har stillet her i salen under debatten, så mener vi, at det er et problem, at loven kun retter sig imod dem, som har dobbelt statsborgerskab.
For dem, der ikke har dobbelt statsborgerskab, og som har været fremmedkrigere, vil jo i lige så høj grad kunne være til fare for Danmark og det danske samfund.
Derfor mener vi, at det er nødvendigt at se på muligheden for at fratage alle fremmedkrigere deres statsborgerskab.
Vi kan jo se, at der er åbnet for nogle muligheder i loven allerede, nemlig at hvis vedkommende står foran en realistisk mulighed for at få et andet statsborgerskab, vil man i de tilfælde også kunne fradømme det danske statsborgerskab.
Dermed er der allerede i loven en åbning for det, og den mulighed ønsker vi åbnet yderligere op for, og derfor vil vi stille et ændringsforslag om, at man også skal kunne tage statsborgerskabet fra fremmedkrigere, som kun har ét statsborgerskab.
Det kan simpelt hen ikke passe, at det skal være FN's statsløsekonvention, der i sidste ende afgør, hvem der kan komme til Danmark, altså hvem af de fremmedkrigere, der udgør en trussel, og hvem, der ikke udgør en trussel imod Danmark og danskerne.
Det er en absurd tankegang, for det er selvfølgelig os selv, der skal bestemme, hvem der skal kunne komme ind.
Men generelt støtter vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig lovforslaget, fordi det er en mekanisme til at forsvare os imod de her fremmedkrigere, som i den grad kan komme til at udgøre en risiko for os alle sammen.
Tak for ordet.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Tak for det.
Altså, hvis man bruger sikkerhedsargumentet her, er det jo en kæmpe selvmodsigelse at sige, at man ikke kan håndtere den lille gruppe med dobbelt statsborgerskab, men at man godt kan håndtere den store gruppe med det enkelte statsborgerskab.
Så ud fra et sikkerhedsargument, er det jo en selvmodsigelse, der kommer fra regeringen, hvis man køber den præmis – det gør jeg ikke, skal jeg understrege.
Så meget skal fru Marie Krarup have.
Der er så noget, jeg gerne vil høre om.
Vi så jo i efterårsferien, at Dansk Folkeparti mente, at det var Indfødsretsudvalget, som skulle træffe beslutning om tilbagerulning af statsborgerskab, og ikke ministeren.
Det er det første spørgsmål.
Det andet er: Kan fru Marie Krarup bekræfte, at der allerede under den tidligere regering lå en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om, at man skulle gennemføre det her lovforslag?