runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2017-11-23:
Og så er vi vel helt grundlæggende her i en diskussion om, om vi har tillid til, at de enkelte mennesker kan træffe beslutninger på et oplyst grundlag, og at vi siger, at det må det enkelte menneske jo forholde sig til, altså om man ønsker at få udbetalt sit efterlønsbidrag eller fleksydelsesbidrag her og nu, eller om man ønsker at bevare de rettigheder, der følger med at være i ordningen.
Der har vi i Venstre tillid til, at det kan mennesker selv afgøre.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-23:
Al den snak, der er, om at blive længere på arbejdsmarkedet er jo god nok.
Men så er det, jeg gerne vil spørge om to faktuelle ting.
Hvorfor er det sådan, at dem, der er på fleksjob, skal fortsætte, hvis de ønsker at være med i ordningen her – hvorfor skal de betale 5 år mere end alle de andre?
Det skal de.
Jeg spørger bare hvorfor.
Var det ikke bedre at koncentrere sig om alle de steder, hvor der er barrierer, og sørge for, at folk rent faktisk kan blive på arbejdsmarkedet, hvis det er det, de gerne vil, nu når man står og siger en masse plusord om det, men der så alligevel er begrænsninger?
Var det så ikke bedre at tage fat der, hvor der virkelig var noget at komme efter?
Hans Andersen (V), 2017-11-23:
Tak for det.
For Venstre er det vigtigt, at vi fremtidssikrer vores velfærd, at vi ikke læner os tilbage, når det går godt i Danmark, men tænker på, hvad vi skal leve af i morgen.
Det handler egentlig om ansvarlighed.
De øvrige ordførere har som bekendt redegjort for detaljerne i forslaget, så jeg skal blot uddybe Venstres holdning til det her forslag om udbetaling af efterlønsbidrag og fleksydelsesbidrag.
Vi lever sundere, længere og er mere raske end nogen sinde før.
Vi bliver længere tid på arbejdsmarkedet.
Den er faktisk så positiv, at den overstiger alle forventninger.
En analyse fra Dansk Industri viser, at antallet af lønmodtagere, der er fyldt 60 år, er steget med 39.000 personer i perioden fra 2013 til 2016, og det er særlig de ufaglærte ældre, der bliver på arbejdsmarkedet.
I 2016 var der 14.000 flere ufaglærte medarbejdere på 60 år eller derover i sammenligning med 2013.
Det er en glædelig udvikling, som vi skal forstærke og forlænge.
Her ser Venstre udbetalingen af efterlønsbidrag og fleksydelsesbidrag som et rigtig godt værktøj.
Det skaber et incitament til, at endnu flere seniorer bliver ved med at trække i arbejdstøjet.
Det skønnes med det her lovforslag, at ca. 50.000 personer i 2018 vil træde ud af efterlønsordningen og 725 personer ud af fleksydelsesordningen som følge af muligheden for at få skattefri udbetaling af henholdsvis efterløns- og fleksydelsesbidrag.
Det er kloge hoveder og rutinerede hænder, som virksomhederne har brug for her og nu, og virksomheder landet over advarer jo også om flaskehalse forude.
Det skal vi lytte til, og det skal vi svare på.
Det er helt afgørende, at vi kan opretholde et højt velfærdsniveau.
Derfor læser vi sådan set lovforslaget med de positive briller på, for vi vinder alle på, at dem, der kan, bliver lidt længere på arbejdsmarkedet.
For os er det helt afgørende, at vores børn og børnebørn kan vokse op i et velfærdssamfund i verdensklasse.
Det kræver, at vi tager de rigtige initiativer nu, og i Venstre ser vi det her forslag som et vigtigt og værdifuldt initiativ.
Længere levetid og bedre sundhed betyder, at flere udskyder deres tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Den udvikling skal vi forstærke og forlænge, så vi også har råd til velfærd i morgen.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Og så skal jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti, som desværre ikke kan være til stede i dag, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Det er jo langtfra alle, der vil have dem udbetalt.
Jeg skal ikke sætte nogen tal på, hvor mange der ønsker at få dem udbetalt.
De tal, der står heri, er jo et gæt, og der er jo ikke nogen, der kan sige på forhånd, om de alle vil have dem udbetalt.
Det er bare sådan et skøn, der er foretaget, ud fra hvordan det så ud sidste gang, og så vurderer man, at der nok er tale om det antal.
Men det er da op til den enkelte selv at finde ud af, om det er en god forretning, for det har noget at gøre med ens forhold, altså hvordan man har det helbredsmæssigt og alt det der.
Men at skulle gå ud og vejlede alle om, hvordan deres situation i forbindelse med efterlønnen er, synes jeg er at gå for vidt.
Hvis man vælger at få pengene udbetalt, skal man selvfølgelig søge den vejledning, man har brug for, fra sin a-kasse, sin fagforening, sin bankrådgiver, eller hvor det kan være, hvis det har noget med økonomi at gøre – jeg skal ikke tage stilling til, hvor de henter oplysninger om, hvad der er bedst for dem selv.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Jeg må jo desværre bare konstatere, at ordføreren ikke fik fjernet min lille, men, synes jeg, voksende mistanke om, at det her er en gang bondefangeri.
Så jeg er altså bare ked af, at ordføreren ikke vil medvirke til den oplysning, men ligesom skyder ansvaret fra sig og siger: Det må den enkelte finde ud af, og det må a-kasserne oplyse om.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Jamen jeg skal ikke tage stilling til, om den enkelte synes, det er en dårlig forretning eller ej – det er noget, de selv finder ud af.
Selvfølgelig er det sådan, at hvis man ikke har indbetalt i så lang tid, får man heller ikke så meget udbetalt, som hvis man har indbetalt, indtil man er 60 år,
det er klart.
Altså, en, der er 40 år og overvejer at få pengene udbetalt, har ikke indbetalt så meget, det er klart.
Så er det en bedre forretning, hvis man venter, indtil man er 60, for så har man indbetalt mere, og man får højere forretning og sådan noget.
Sådan vil det jo altid være, og det ved hr. Finn Sørensen udmærket godt – det er et spørgsmål om, hvor meget man har indbetalt.
Men vi i Dansk Folkeparti vil ikke hindre folk, der siger: Vi vil gerne have vores egne penge udbetalt, og det vil vi gerne have nu, når muligheden er der.
Så siger jeg bare, at de med hensyn til deres helbred og til, hvordan de har det, når de har nået efterlønsalderen, skal overveje meget grundigt, om de så kan klare at være på arbejdsmarkedet, og det er noget, de bør undersøge.
De skal ikke bare bede om at få pengene udbetalt og så bagefter sige: Hov, jeg er syg, jeg kan ikke være på arbejdsmarkedet alligevel; eller: Jeg mister nok mit arbejde, så jeg skal have et seniorjob.
Det skal man overveje, og der er ikke noget forgjort i at sige, at folk skal undersøge sagerne, inden de træffer beslutningen.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Jo tak.
Tak for ordførertalen og for svarene til de andre ordførere.
Jeg synes bare, det er enormt selvmodsigende, at man på den ene side vil støtte et lovforslag og på den anden side næsten ikke har fået det sagt, før man siger: Men puha, folk skal virkelig tænke sig godt om, før de tager imod det her tilbud.
Og når ordføreren i sit indlæg jo ligefrem henviste til hr. Leif Lahn Jensens gode forklaring på, hvorfor det er en dårlig forretning, så er det da enormt selvmodsigende.
Det kan jo godt nære en lille mistanke om, at der er noget bondefangeri i det her for at få de sidste til at melde sig ud af efterlønsordningen, men sådan en mistanke om ordføreren vil jeg jo nødig gå rundt med.
Den mistanke kunne så blive aflivet, hvis ordføreren her fra talerstolen siger: Ja, jeg vil sørge for, at ministeren bliver pålagt med store annoncer og på enhver mulig anden måde at oplyse efterlønsmodtagere og befolkningen i øvrigt om, at det her er en rigtig dårlig forretning, og det kan man jo gøre ved at viderebringe finansministerens regnestykker.
Så vil ordføreren bidrage til det?
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Jamen det kan godt være, at vi skal have fat i en a-kasse og høre om det, for så vidt jeg ved, er a-kasserne til for at vejlede deres medlemmer.
Hvis de bliver spurgt om et konkret problem, vejleder a-kasserne deres medlemmer, og det gør de også om efterløn, og når folk spørger, om det er en fordel for dem at komme ind i efterlønsordningen eller ikke; der vejleder de også deres medlemmer, hvis de spørger til det.
Og hvis der er en, der går op og spørger a-kassen, om de ikke kan hjælpe med, hvad der er bedst for vedkommende, så gør de da det.
Det er da ikke nødvendigt at lave en lovgivning om, at de har pligt til det, for det er det, de gør i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-23:
Det lyder, som om ordføreren har fortrudt, at han har lagt stemmer til at ændre efterlønsordningen.
For fredag den 13. maj 2011 gik jeg på mine flade konvolutter oppe i vores valgområde i Sæby og hørte, at Dansk Folkeparti ville ændre efterlønsordningen, så den er blevet, som vi kender den i dag.
Altså, jeg er helt enig med ordføreren i, at man skal tænke sig meget godt om her.
Men før den tid opfattede jeg Dansk Folkeparti som de svages beskyttere, og at man ville tage sig af de lønmodtagere, som havde haft et hårdt arbejde.
Og efterlønsordningen er jo fantastisk til den gruppe mennesker, som vi taler om her, og som har mulighed for at trække sig tilbage på efterløn 5 år før tiden.
Nu skaber man den ene ordning efter den anden, så man kan sælge ud af velfærden, og de mennesker, der reelt er nedslidt, lokker man til at tage pengene og en ekstra skatterabat osv.
Det er det, jeg kalder blodpenge.
Var det ikke bedre bare at beholde den der efterlønsordning, som vi har, således at de folk, der reelt er nedslidt, kunne gå på efterløn, når de havde behov for det?
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Tak for det.
Det er jo egentlig dejligt, at hr. Bjarne Laustsen er kommet ned i salen.
Jeg ville være blevet meget skuffet, hvis der ikke var kommet nogle spørgsmål fra hr. Bjarne Laustsen.
For jeg hørte ham også i radioen i P4 Nordjylland, hvor han sagde, at nu afskaffer Dansk Folkeparti efterlønnen.
Det sagde hr. Bjarne Laustsen også, sidste gang vi havde en udbetaling.
Han sagde, at nu er efterlønnen afskaffet, og den eksisterer ikke længere.
Men den eksisterer stadig væk, og det bliver den ved med, for det er folks eget frie valg.
Og jeg forstår ikke, at hr. Bjarne Laustsen vil sige til folk: Du må ikke have lov til at få din efterløn udbetalt, det skal jeg nok sørge for du ikke må; du kan få den udbetalt, når du går på efterløn eller bliver pensioneret.
Hr. Bjarne Laustsen er meget imod, at folk træffer deres eget selvstændige valg og siger, at de gerne vil have pengene ud.
I Dansk Folkeparti siger vi, at det må være op til folk selv, og vi gør også opmærksom på, at de kraftigt skal overveje deres situation, og om det er en fordel eller ej at få dem udbetalt.
Og hvis folk har problemer eller er syge, vil jeg kraftigt anbefale, at de bliver i efterlønsordningen.
Det er der ingen tvivl om.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-23:
For der er ikke nogen, der har tillid til, at der ikke er nogen, der vil komme bagefter og pille ved ordningen.
Det er jo derfor, de unge ikke melder sig til, og derfor kommer der ikke nye ind.
Nu forsøger I så med det her lovforslag at lokke de sidste ud af ordningen.
Det er hele formålet.
Og har man i det hele taget pengene, de 5 mia. kr., hvis alle beder om at få pengene ud?
Så jeg synes, det er en rigtig dårlig idé at sælge ud af velfærden, og jeg synes, man aldrig skulle have haft muligheden for at gøre det.
Nu kommer der så en mulighed for at trække pengene ud, og det gør, at de her grupper samlet set kan få problemer i den sidste del af deres arbejdsliv.
Og der beder jeg om, at man tænker sig godt om.
Undskyld, hr. formand.
Jeg håber ikke, at det går fra taletiden.
Men ordføreren siger, at det skal ske på et oplyst grundlag.
Men når jeg så stiller to faktuelle spørgsmål, kommer der ingen svar.
Når man får sit efterlønsbevis, stopper indbetalingen til efterlønsordningen.
Det gælder ikke for de andre.
Jeg spørger hvorfor.
Det andet er: Hvorfor kan de fleksjobbere, der gerne vil fortsætte, efter at de er fyldt 65 år, ikke få lov til det?
Det prøver vi at gøre for alle mulige andre grupper, men her bliver man nødt til at stoppe, når man når sin pensionsalder.
Jeg vil gerne have at vide hvorfor, og om ikke det var bedre at tage fat her, når man gerne vil have folk til at fortsætte på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Jeg er bare nødt til at sige, at det er typisk Dansk Folkeparti, at de står deroppe og vil gerne det hele, men så er de med til at gøre noget, der for mig at se er fuldstændig dumt.
Der står her i lovforslaget, at arbejdsløshedskassen kun er forpligtet til at give individuel vejledning om konsekvenserne, hvis man anmoder herom.
Og der står senere, at for så vidt angår, hvor meget der kan optjenes i skattefri præmie, vil det ikke være hensigtsmæssigt at oplyse om det.
Så man skal altså ikke oplyse folk om, hvor meget de kan få i præmie senere, fordi man jo kan risikere at tabe penge på det.
Nu siger ordføreren, hr. Bent Bøgsted, at man skal tænke sig godt om.
Hr. Bent Bøgsted står også og siger, at han har et par ændringsforslag, han godt vil have igennem.
Vil hr. Bent Bøgsted så foreslå at få de her ting ændret?
Og hvis hr. Bent Bøgsted ikke vil det, synes jeg, at det, som han stiller sig op og siger fra talerstolen i dag, er rimelig tomt og rimelig hult.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Jeg vil sige til hr. Leif Lahn Jensen, at a-kasserne selvfølgelig skal oplyse om, at man kan få pengene udbetalt.
Men står hr. Leif Lahn Jensen herinde i salen og siger, at hvis en af a-kassens medlemmer henvender sig til sin rådgiver i a-kassen, så må a-kassens medarbejder ikke oplyse om, hvilke konsekvenser det kan have?
Som jeg har forstået det, er det den oplysning, der kommer ud til medlemmerne: at de har mulighed for at få det oplyst.
Der skal de ikke oplyse andet, men hvis en lønmodtager går op til sin a-kasse, efter de har fået brevet, og spørger, hvordan det ser ud med vedkommendes situation i forhold til efterløn, og om det er en fordel for vedkommende eller ej, mener hr. Leif Lahn Jensen så, at a-kassens medarbejder står og siger til vedkommende: Nej, jeg vil ikke rådgive dig, for det må jeg ikke i henhold til loven?
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
En ting er den oplysning, der bliver sendt ud med et brev til efterlønnerne, om, at de har mulighed for at få udbetalt indbetalingen.
En anden ting er, hvis de så bagefter spørger deres a-kasse-rådgiver, om de kan vejlede dem om, hvad der er bedst, og der tror jeg godt nok a-kassen siger: Selvfølgelig vil vi vejlede dig.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Ordføreren har fuldstændig ret i, at det står der ikke, men jeg kan bare høre, at hr. Bent Bøgsted så gerne vil have, at alle folk bliver klogere og tænker sig godt om.
Vil hr. Bent Bøgsted så ikke komme med et forslag til ministeren – for det kan jeg jo ikke, da jeg ikke er en del af det, men det er hr. Bent Bøgsted, som har lagt stemmer til det her – om at give a-kasserne pligt til at fortælle om de her konsekvenser, så vi er sikre på, at de mennesker ved, hvad det her drejer sig om; så vi er sikre på, at de ved, at de kommer til at tabe penge på det?
Vil hr. Bent Bøgsted sørge for, at de bliver pålagt den pligt?
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Jeg er jo enig med hr. Bjarne Laustsen i, at folk skal tænke sig godt om, inden de træffer en beslutning.
Det sagde jeg også, sidste gang der var mulighed for udbetaling.
Men jeg har en anden tilgang til det end hr. Bjarne Laustsen.
Han vil have, at folk skal tvinges til at blive i en ordning, de måske ønsker at melde sig ud af.
I Dansk Folkeparti siger vi, at det er folks eget valg.
Hvis man ikke vil være i den ordning, skal man selvfølgelig også have mulighed for at melde sig ud.
Men det ønsker hr. Bjarne Laustsen ikke, for han siger: Det er mig, der bestemmer, om du skal være i efterlønsordningen; du må ikke selv vælge, om du vil have dine penge udbetalt, det skal jeg nok bestemme.
Og i Dansk Folkeparti siger vi det modsatte, nemlig at det bestemmer den enkelte selv.
Hans Andersen (V), 2017-11-23:
Jeg skal lige forstå det.
Er det således, at hr. Bjarne Laustsen nu fremsætter forslag om at ændre den reform, førtids- og fleksjobreformen, vi har lavet sammen, da fru Mette Frederiksen var beskæftigelsesminister, altså at man skal kunne fortsætte på fleksjob, selv om man sådan set har rundet folkepensionsalderen?
Jeg skal bare lige forstå det, for det er jo et helt nyt forslag, som i givet fald skal finansieres, skal drøftes i forligskredsen, for det er vel det, hvis jeg skal opfatte det, hr. Bjarne Laustsen nu foreslår, seriøst og konstruktivt.
Men jeg skal bare forstå det, for det skal der jo findes finansiering til.
Man kan jo ikke bare stå i Folketingssalen og så komme med nogle små, smarte tilkendegivelser.
Jeg skal bare forstå, om det er seriøst.
Nu har hr. Bjarne Laustsen ikke mulighed for at svare, men så må vi jo tage det op senere og følge op på det, for der var der et konkret forslag fra den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Det tyder jo på, at dagen kan ende i fryd og gammen, tror jeg, altså ved at hele Folketinget støtter det her lovforslag, herunder Enhedslisten.
Det er selvfølgelig positivt, at man på denne måde vil give mulighed for en bedre tilværelse, selv om det er ganske få mennesker, det drejer sig om – det kan man sådan nogenlunde regne ud ud fra økonomien – og at man sikrer dem tryghed i den sidste tid.
Men jeg vil alligevel gerne henlede opmærksomheden på høringssvaret fra Danske Handicaporganisationer, for de peger jo på, at man ikke når hele vejen med hensyn til at sikre den nødvendige ro og stabilitet for mennesker, der rammes af meget alvorlig sygdom.
Der vil stadig væk være borgere, hvis ret til sygedagpenge ikke bliver forlænget, selv om de faktisk opfylder lovforslagets kriterium om alvorlig, livstruende sygdom.
Og det skyldes jo, at man skal se det i sammenhæng med den opstramning af, hvad skal man sige, perioden for modtagelse af sygedagpenge, der jo som udgangspunkt er skåret ned til 22 uger fra 52 uger.
Den meget stramme tidsfrist gør, at der kommer situationer, hvor borgerne simpelt hen ikke er afklaret officielt, selv om de lider af alvorlige og ofte kroniske eller progredierende sygdomme, som det hedder med et fint ord, når man lider af en sygdom, som kun forværrer ens tilstand.
Det kan være sclerose, epilepsi, gigtformer eller hjerneskade for at nævne nogle.
Måske er diagnosen netop kun stillet, og hvis behandlingen overhovedet er påbegyndt, kender man endnu ikke effekterne af den.
Og for den gruppe borgere er det sådan, at selv om de lider af en sygdom, som lægevidenskaben klart siger vedkommende kun vil få det værre af, kan de ikke blive omfattet af en sådan forlængelse af sygedagpengene.
Det er også et problem for mange borgere, der har en alvorlig, men ikke direkte livstruende sygdom, f.eks. personer med alvorlige psykiske lidelser.
Disse personer kan ikke få forlænget deres ret til sygedagpenge efter den her paragraf, og det er, på trods af at sygdommene er alvorlige med store funktionstab til følge, og at sygdommene ofte forværres markant over kortere eller længere tid.
Så det kunne jo bare være så dejligt, hvis der sammen med det her lovforslag kom en erkendelse af, at vi stadig væk er langt fra målet, når det handler om at sikre en økonomisk tryghed for borgere, der lider af den slags sygdomme.
Men det er klart, at det her er en lille, men klar forbedring for nogle mennesker i en meget svær situation, og det støtter vi så, og så glæder Enhedslisten sig over, at det ikke samtidig skal krydres med nogle forringelser på det her område.
Henrik Dahl (LA), 2017-11-23:
Som flere ordførere allerede har været inde på, er lovforslag L 90 et lovforslag, der kraftigt forbedrer den måde, som man behandler personer med livstruende sygdomme på.
Det er selvfølgelig godt, at vi tager ved lære af erfaringen og af den kritik, der er, så ordningen, der har været midlertidig, nu bliver gjort permanent.
Det støtter vi naturligvis i Liberal Alliance.
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-23:
Mange tak.
Alternativet støtter det her forslag om, at mennesker med en livstruende sygdom permanent skal have mulighed for at få forlænget deres sygedagpengeperiode i stedet for at skulle i et ressourceforløb eller i et jobafklaringsforløb.
Jeg vil sige, det manglede da også bare andet.
Vi har en førtidspensions- og fleksjobreform, der i forvejen går meget hårdt ud over de syge og skadede mennesker i det her samfund.
I mellemtiden forbedrer vi selvfølgelig gerne forholdene for de mennesker, der er på sygedagpenge, og som har en livstruende sygdom.
Så Alternativet stemmer for det her forslag, selv om jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, i, at man selvfølgelig kunne gå meget længere for at forbedre de her menneskers forhold.
Hans Andersen (V), 2017-11-23:
Tak for det.
Som sagt skal det lovforslag, som vi behandler her i dag, gøre den midlertidige ordning permanent, altså ordningen med ret til sygedagpenge ved livstruende, alvorlig sygdom.
Loven omhandler som sagt en udvidelse af retten til sygedagpenge for personer med livstruende sygdom.
Som opfølgning på sygedagpengereformen har aftalepartierne besluttet, at personer med alvorlig, livstruende sygdom kan få ret til sygedagpenge i stedet for ressourceforløbsydelse.
Det er vigtigt for Venstre, at mennesker med alvorlig livstruende sygdom har mulighed for at bruge tid og energi på at blive raske igen, i stedet for at blive henvist til jobafklaringsforløb med dertil hørende ressourceforløbsydelse.
Vores dagpengesystem skal understøtte en ordentlig behandling i tilfælde af alvorlig sygdom, snarere end at møde borgerne med en forventning om, at de skal gøre sig nyttige på arbejdsmarkedet.
Som de tidligere ordførere har nævnt, giver lovforslaget personer, som har været sygemeldt, og som opfylder beskæftigelseskravet over for kommunen, ret til sygedagpenge fra kommunen, uanset om personen på første fraværsdag har modtaget sygedagpenge i en periode på mere end 22 uger inden for de forudgående 9 måneder.
Vi skaber dermed større fleksibilitet for borgere med alvorlig, livstruende sygdom og giver dem bedre muligheder for at vende raske tilbage til arbejdsmarkedet.
Jeg er glad for, at vi med lovforslaget her i dag skaber gode vilkår for alvorligt syge mennesker, mens vi understøtter muligheden for at vende hurtigt og nemt tilbage til arbejdsmarkedet.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-23:
Sygedagpengereformen var nødvendig, da den blev gennemført, men der var også store huller i den.
Et af de huller bliver nu dækket, og det er på høje tid.
Selvfølgelig skal mennesker med en livstruende sygdom have tryghed om deres økonomiske situation, når de er ved afslutningen af livet.
SF støtter lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-23:
Tak for det, og tak for de rigtig mange positive kommentarer til det lovforslag, L 90, som vi behandler her.
Jeg er oprigtig glad for, at partierne bag sygedagpengereformen har besluttet at gøre ordningen med ret til sygedagpenge ved livstruende, alvorlig sygdom permanent.
Med lovforslaget fortsætter den nuværende ordning.
Det betyder, at en person, som får en livstruende, alvorlig sygdom, har ret til sygedagpenge fra kommunen, selv om personen på første fraværsdag allerede har opbrugt retten til sygedagpenge.
Det er en betingelse, at man opfylder beskæftigelseskravet over for kommunen.
Det samme gælder for de personer, der allerede er overgået til jobafklaringsforløb med ressourceforløbsydelse, men som undervejs får konstateret en livstruende, alvorlig sygdom.
Dette lovforslag ændrer ikke på, hvad der har været gældende under den midlertidige ordning.
Så på alle måder synes jeg også, at det her er et rigtig fint forslag, der her runder en lang debat af på beskæftigelsesområdet i Folketinget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-23:
Tak for det.
Også dette lovforslag kan vi støtte varmt i Radikale Venstre.
Det er en rigtig god idé, at mennesker, der har en livstruende eller alvorlig sygdom, får adgang til sygedagpenge, og at det ikke er en midlertidig ordning længere, men at vi permanentgør den.
Det har der desværre været enkelte sager om, og det skulle vi have taget hånd om, og jeg synes, at vi har taget ansvar for det bredt i forligskredsen, så det ikke sker, heller ikke selv om man er i et jobafklaringsforløb eller på en ressourceforløbsydelse og så bliver ramt af en alvorlig, livstruende sygdom.
Det er jo i sagens natur så alvorligt, at man selvfølgelig skal have den fornødne støtte, så det støtter vi også varmt fra Radikale Venstres side.