Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-23:
Det vil jeg ikke på forhånd udelukke.
Jeg er også glad for bemærkningerne om berigelseskriminalitet, som i hvert fald ændrer det, definerer det nærmere i forhold til de bemærkninger, der ligger her.
Men jeg har også noteret mig, at ministeren rejste problemstillingen for et øjeblik siden, og at det er en problemstilling, der også er blevet vendt og drejet i de tidligere behandlinger her.
Så jeg tror, at vi skal være meget forsigtige med at tage berigelseskriminalitet med i sådan en lovgivning.
Det ligger der – bare for en ordens skyld – naturligvis ikke andet i, end at vi må have en maksimal afstandtagen til mennesker, der kan finde på at bestjæle folk, der har brug for deres hjælp i hverdagen.
Men det er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at det skal med i sådan en type voksenattester.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at der er regler og rammer for at arbejde med mennesker med fysiske og psykiske funktionslidelser, som bedst muligt sikrer, at borgerne oplever en tryg hverdag.
Det er vigtigt, at borgere, der har brug for støtte, for praktisk hjælp, for pleje og for omsorg, kan have tillid til det personale, der er ansat til at udføre opgaverne.
Det handler efter min opfattelse først og fremmest om at ansætte personale med de fornødne kompetencer, sådan at de er i stand til at varetage arbejdet på en betryggende måde.
Borgerne skal naturligvis også kunne have tillid til, at de ikke kommer til at opleve krænkelser, overgreb eller misbrug fra medarbejdere, som de er helt afhængige af i deres hverdag.
Derfor er det jo allerede i dag en særdeles udbredt praksis, at botilbud, plejecentre og ældreplejen i øvrigt ved nyansættelser anmoder om at få en straffeattest fra de pågældende medarbejdere.
Med forslaget her lægger forslagsstillerne så op til, at det ikke bare forbliver en udbredt praksis, men at den ansættende myndighed faktisk forpligtes til at indhente en voksenattest med henblik på at sikre, at de pågældende ikke er dømt for overtrædelse af en række nærmere bestemte paragraffer i straffeloven.
Der har jo været lignende beslutningsforslag fremsat tidligere her i Folketingssalen.
Jeg har bemærket, at i det forslag, som vi behandler i dag, er der taget højde for en række af de her kritikpunkter, som blev rejst af flere af partierne ved behandlingen i folketingsåret 2014-15.
Jeg synes, det er positivt, at der er blevet lyttet til kritikken, så forslaget på flere områder er blevet ændret eller præciseret.
Jeg har også noteret mig, at forslaget umiddelbart er blevet særdeles positivt modtaget af Ældre Sagen, af Landsforeningen LEV, altså de pårørende til mennesker med udviklingshæmning, og af personaleorganisationer som FOA og SL.
Det gør selvfølgelig et betydeligt indtryk.
Vi synes, det er en fornuftig tilgang, når der i forslaget skrives, at der først på et senere tidspunkt skal tages stilling til, hvilke paragraffer i straffeloven der skal være omfattet af den nye voksenattest, men så nævnes der jo alligevel nede i bemærkningerne en række straffelovsovertrædelser af meget forskellig karakter.
Vi synes derfor, at forslagets bemærkninger om, hvilke typer af lovovertrædelser der skal være omfattet af attesterne, er problematiske, som de ligger.
Det er efter vores opfattelse uhyre vigtigt, at der ved en eventuel indførelse af voksenattester bliver skelnet mellem forskellige typer af forbrydelser.
Jeg synes f.eks. ikke, at det virker rimeligt, at lovovertrædelser som tyveri og seksuelle krænkelser nævnes i en fælles oplistning.
Jeg synes, der er meget stor forskel – og det går jeg ud fra at alle ordførere vil synes – på den type af forbrydelser, og jeg tror, vi skal være varsomme med, hvilke af dem vi skriver ind, for i forbindelse med en sådan indskrivning må vi sikre, at der er en rimelig balance mellem hensynet til borgernes sikkerhed og tryghed og den resocialiseringsmulighed, samfundet bør give mennesker, der har udstået deres straf.
Sammenfattende vil jeg sige, at Enhedslisten anerkender intentionen i forslaget, og vi har som nævnt indledningsvis noteret os, at der er sket en række ændringer i forhold til det forslag, som Folketinget behandlede for 3 år siden.
Vi er alligevel betænkelige ved at tilslutte os forslaget, som det ligger, og jeg vil derfor pege på den mulighed, at vi måske kunne udarbejde en fælles beretning, som kan bringe os videre i en proces, der kan opfylde de intentioner, der ligger i forslaget.