runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2021-01-13:
Nu skal jeg tale meget pænt, men jeg vil sige, det er noget, der ligner vrøvl at sige, at det ikke hjælper at tilføre flere midler til ældreplejen, når vi netop har set, hvor presset det er og hvor frustrerede personalet er rundtomkring.
Så det er i høj grad lige præcis det, der er Socialdemokratiets dagsorden.
Når det kommer til at lave en ældrelov, har jeg så svært ved at forstå, at Dansk Folkeparti gerne vil sammenligne børnehavebørn med plejekrævende ældre mennesker, der ligger sårbare og hjælpeløse, ofte i en seng, og har brug for at komme ud af og ind i en seng.
Det er to vidt forskellige sider af vores velfærdssamfund, som man skal se på på forskellige måder.
I dag er det sådan, at kommunerne er forpligtede på at yde den rette pleje og omsorg, som borgeren har brug for.
Det er ikke altid, det er sket, fordi det simpelt hen ikke har kunnet lade sig gøre.
Det viser det eksempel med den her mad, som skal varmes, som jeg jo viser her.
Det har simpelt hen været for presset, og det var, undskyld, jeg siger det, under den borgerlige regering, at det tog fart, at vi så de her effektiviseringer.
Så jeg er så taknemlig for, at vi nu er kommet ud på et spor, hvor vi kan få afsat flere penge og vi kan få flere uddannet.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Jamen så må jeg også hellere tale pænt, for det er da noget vrøvl, at ordføreren på den måde lægger ord i munden på mig i forhold til den måde, jeg sammenligner det på.
Jeg siger bare, at det da er mærkværdigt, at man gerne vil lave en barnets lov, men man vil bare ikke sikre ældreområdet ved at lave en ældrelov og altså give de ældre nogle rettigheder.
Og i forhold til det med pengene sagde jeg da ikke, at det ikke var vigtigt med penge.
Jeg siger bare, at Else fra »Plejehjemmene bag facaden« da ikke havde fået det bedre af, at der var fem medarbejdere frem for tre, der stod og kiggede på, at hun hang i den lift.
Det handler om meget mere.
Det handler om moral, det handler om empati, og det handler om alle de her ting.
Retten til omsorg står ikke engang i lovgivningen, og ikke engang det vil Socialdemokratiet være med til.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Tak for talen.
Jeg er godt klar over, at vi i satspuljerne har afsat noget i forhold til obligatoriske tilsyn og til at styrke Ældretilsynet, men det er jo ikke permanent – det er jo ikke permanent.
Det er jo stadig væk foreløbig over en årrække.
Det var netop det, Dansk Folkeparti kæmpede for i den aftale, altså det var netop at styrke det her.
Og det er også en del af beslutningsforslaget at gøre det permanent.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre noget om, handler netop om, at mange af de ansatte – det er jo derfor, vi i forhold til nationale standarder ønsker minimumsnormeringer – jo skal passe måske 43, 45 beboere på en nattevagt.
Der er også lavet undersøgelser om det.
Og det er ikke til gavn for personalet, kan man sige, men det er i hvert fald heller ikke til gavn for beboere, herunder de demente, som ofte kan være dørsøgende.
Så hvad tænker Venstre?
Jeg synes, det var en fin tale, men er der noget, Venstre kunne være med på i forhold til det her beslutningsforslag?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-01-13:
Det er jeg af gode grunde ikke inde i.
Men jeg kan sige så meget, som at vi jo i Venstre har lagt rigtig meget vægt på netop ældreområdet, fordi vi jo kan se og har set det seneste stykke tid, at der har været alt for mange sager om det her, hvor de ældre er blevet behandlet fuldstændig urimeligt.
Og det er derfor, vi også er positive over for flere af de her forslag, der er i beslutningsforslaget.
Minimumsnormeringer er noget af det, vi så ikke kan imødekomme.
Nu er der også nogle ting i forhold til finansieringsdelen, der er lidt tvivlsomt.
Men tankerne er jo gode; intentionerne er jo gode.
Og jeg ved jo, at fru Karina Adsbøl lægger sig det her område meget på sinde.
Det gør vores ældreordfører, fru Jane Heitmann, også.
Så jeg er da helt overbevist om, at I to sagtens kan finde hinanden på flere punkter, bl.a. i forhold til bestyrelser på plejehjem.
Birgitte Vind (S), 2021-01-13:
Der står i lovgivningen, at de ældre skal have den hjælp og omsorg, de har brug for, og det skal kommunerne leve op til.
Når vi ikke vil indføre detailstyring ude i kommunerne, er det, fordi vi har et kommunalt selvstyre, og det sætter vi meget, meget stor pris på.
Det viser sig meget tydeligt, hvad der sker, når vi laver overstyring fra Christiansborg, for så holder kommunerne op med at gøre det, de selv synes giver mening, og så render de og retter sig efter noget, der måske ikke giver mening ude i deres kommune.
Det giver rigtig, rigtig god mening, at kommunerne tilpasser hjælpen til det enkelte plejecenter og til de borgere, som der nu er i den pågældende kommune, og det er bestemt at drage omsorg for de ældre.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Jeg er fuldstændig enig med social- og indenrigsministeren i, at Dansk Folkeparti er et parti, der taler meget og gerne og længe om de ældre, og jeg er glad for, at ældrepolitikken er på dagsordenen, også takket være Dansk Folkeparti.
Man kan jo bare se, at i de flertal, som Dansk Folkeparti har valgt at støtte, bliver de ældre ikke prioriteret højt nok.
Og under den regering, som Dansk Folkeparti støttede, kunne vi år efter år se, at kommunerne hvert eneste år sad med kæmpe besparelseskataloger for ældreplejen.
Det er slut nu, endelig, og det var også på tide.
Per Larsen (KF), 2021-01-13:
På nøjagtig samme måde, som kommunerne har mulighed for det, når de laver opslag i forhold til at tiltrække nyt personale, har man jo mulighed for at gøre opmærksom på, at man gerne vil have samtykke til at indhente en straffeattest, og det kan de private leverandører vel også gøre, altså simpelt hen gøre opmærksom på, at hvis der kommer ansøgninger, forbeholder den private leverandør sig retten til at indhente en straffeattest.
Og det synes jeg er ganske fint.
Mette Thiesen (NB), 2021-01-13:
Tillid må være det mest dominerende ord, når der er tale om, at andre skal varetage pleje og omsorg af ens ældre pårørende eller af en selv, når man en dag når dertil; det gør vi jo alle på et tidspunkt.
Desværre har vi igen og igen kunnet læse om, at personer, der varetager omsorgsopgaver, misbruger den tillid ved at stjæle, true, slå, svindle og bedrage.
I 2018 blev en mandlig sosu-assistent idømt 40 dages fængsel for at slå en 96-årig plejehjemsbeboer.
Ligeledes i 2018 blev en kvindelig sosu-assistent idømt 2½ års fængsel for vold og røveri begået mod en 86-årig kvinde, og sosu-assistenten havde tre domme bag sig i forvejen.
I januar 2019 blev en kvindelig sosu-assistent idømt 1½ års fængsel for datamisbrug og mandatsvig; hun havde misbrugt både betalingskort og bankoplysninger.
Og igen i 2020 blev en 27-årig kvindelig sosu-hjælper dømt for at have misbrugt flere ældres kortoplysninger og franarret dem penge; hun havde ligeledes andre kriminelle forhold bag sig.
Det her er bare nogle af de eksempler, som faktisk nævnes konkret i det her beslutningsforslag, men eksemplerne er selvfølgelig flere, og det skal stoppes.
Det er almindelig sund fornuft, at man selvfølgelig skal sikre sig, at dem, man ansætter til at tage sig af de danske ældre, ikke er kriminelle, og det tror jeg heldigvis vi alle sammen kan blive enige om.
De, der tidligere har begået kriminalitet og misbrugt deres stilling, skal selvfølgelig aldrig igen ud at arbejde med tillidsfulde hverv som det at tage sig af ældre – det giver sig selv.
Selvfølgelig skal en voldsmand ikke igen ud at varetage omsorg af ældre, og selvfølgelig skal en svindler og en bedrager ikke igen ud i ældre menneskers private hjem.
Hvis de dømte kriminelle er udlændinge, skal de selvfølgelig udvises konsekvent og efter første dom.
De, der har fået dansk statsborgerskab og får en ubetinget frihedsstraf, skal selvfølgelig have frataget deres tildelte danske statsborgerskab og udvises konsekvent.
Så skal vi sikre en bedre kvalitet i ældreplejen generelt.
Pengene skal følge den ældre, så man kan vælge til og vælge fra.
I Nye Borgerlige støtter vi det her forslag.
Vi håber også, at det bliver vedtaget, fordi det ganske enkelt er sund fornuft.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Jamen hvad er det da for noget vrøvl, ældreministeren siger.
Altså, der står jo ligesom i forslaget her, at ældreloven, som skal sikre ældre en værdig og tryg tilværelse, finansieres gennem besparelser på udlændingeområdet, herunder genindførelse af deltagerbetaling for danskundervisning for udenlandske arbejdstagere.
Til afskaffelse af deltagerbetaling blev der afsat 145 mio. kr. årligt fra 2021.
Jamen er det ikke 33 mia. kr., som ikkevestlig indvandring koster?
Altså, der er da nogle penge at tage af, kære minister.
Hver gang vi i Dansk Folkeparti kommer med et beslutningsforslag, som skal være med til at sikre vores ældre en god og værdig ældrepleje, og det er der hårdt brug for, så står ministeren og skyder det ned.
Regeringen vil gerne fremsætte en barnets lov, men når det kommer til vores ældre, skal vi ikke have en lovgivning.
Vi skal ikke have en ældrelov – det mener ministeren ikke.
Men hvad er det i grunden, vores ældreminister vil?
Altså, vi ser så lidt handling fra vores ældreminister, når det drejer sig om vores ældre medborgere.
Vi har set, jeg ved ikke hvor mange eksempler – skrækeksempler – på omsorgssvigt.
Hvad vil ministeren?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Den her fremstilling er simpelt hen lodret forkert – lodret forkert.
Den her regering har ved hver eneste aftale, der er indgået med vores kommuner – ved hver eneste aftale – som noget helt nyt, som noget fundamentalt anderledes end det, der blev gjort af det flertal, som ordføreren var med i før sidste valg, fulgt med demografien.
Derudover har vi altså i den nylig indgåede finanslov prioriteret 1,8 mia. kr. i de kommende år til at styrke ældreplejen.
Og man kan ikke stå i Folketingssalen og sige, at det ikke er en helt ny kurs, hvor vi ikke kun følger med, men nu også investerer, så vi kan få forbedret vores ældrepleje.
Og det er altså den vej, vi må gå.
Det må være slut med at slå om sig og sige, at nu går man ind for det og det, uden at have pengene med.
De skal med.
Det her område har været stedmoderligt behandlet alt for længe, og det er det, der gør, at der bliver løbet for hurtigt derude, og at nedskæringerne har været for mange.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Men jeg vil bare lige sige, at hver gang Dansk Folkeparti er gået ind til forhandlingsbordet, har vi prioriteret de ældre.
Derfor fandt jeg også et facebookopslag fra fru Astrid Krag, social- og indenrigsministeren, fra dengang hun var ældreordfører, hvor hun haglede den tidligere ældreminister ned, og jeg citerer fra hendes opslag om den daværende minister Thyra Frank: »Du henviser altid til de finanslovs-aftaler, I har lavet med Dansk Folkeparti.
Men det er jo netop aftaler, hvor Dansk Folkeparti har løftet de ældre ind til forhandlingsbordet.
Er man i tvivl, kan man kaste et hurtigt blik på de finanslovs-udspil, som regeringen er kommet med.«
Men vi har desværre en ældreminister, som hver gang siger, at vi kan drøfte lidt på ældreområdet, men der sker jo ikke noget.
Man vil gerne fremsætte en barnets lov, men man vil ikke have en ældrelov.
Jeg synes, at hr. Peder Hvelplund skulle læse de sidste linjer igen.
Der står, at det skal finansieres ved at undgå ikkevestlig indvandring, og så er der et eksempel i forhold til det med danskundervisning.
Jeg ved godt, at hr. Peder Hvelplund har været lidt fraværende, men det var jo faktisk også det, der tidligere er sagt under debatten i dag.
Altså, vi ved jo, hvad ikkevestlig indvandring koster – er det 33 mia. kr. årligt? – så det handler om prioriteringer.
Og i Dansk Folkeparti er vi fuldstændig villige til at prioritere det her område højt.
Så vi mener, at der er midler til det her.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Det er vel svært at finde nogen overhovedet, tror jeg, i Folketinget, som ikke synes, at det ville være fornuftigt, at hver eneste gang vi har en udvisningsdømt udlænding – måske også, når de ikke er udvisningsdømte – kunne man sende dem til afsoning i deres hjemlande, for målet er der vel bred enighed om.
Er der nogen, som synes, at det går for stærkt?
Vi gør, hvad vi kan, for at optimere processerne for at sikre, at det her kommer til at ske.
Der er bare nogle omstændigheder, som gør det lidt mere kompliceret end bare at knipse med fingrene.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-13:
Det synes jeg da at jeg vil give ministeren lejlighed til at vende tilbage til her om lidt, hvor der er lidt mere taletid, for det haster.
Der har været besøg dernede, der har været alle mulige ting sat i gang for, at det skulle ske.
Reelt næsten ingenting.
Kunne ministeren derfor ikke godt gøre det lidt bedre på det her punkt, tage flyet til Bukarest og tale med kollegaen dernede og sige: Nu skal der ske noget?
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
I virkeligheden er vi jo i en situation – og det er heller ikke alene min fortjeneste – hvor der oven på højesteretsdommen er lavet en praksis, hvor man konkret i hvert tilfælde i forhold til Rumænien er inde at spørge: Er forholdene i fængslerne i orden?
Der er faktisk lavet en proces, som går rimelig hurtigt, på det punkt, så den hindring, som man så med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og charteret, for at lave de her umiddelbare overførsler er faktisk fjernet.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-13:
Ja, det her er jo i og for sig et område, hvor man river sig selv i håret over, at der ikke sker mere.
Det gjorde Socialdemokraterne faktisk også – det parti, som ministeren kommer fra – dengang man sad i opposition her for et par år siden og krævede bod og bedring og, at der nu måtte ske noget osv. over for den tidligere regering, ligesom Dansk Folkeparti i øvrigt gjorde det.
Så tænkte vi jo, at det var heldigt.
Jeg tror ikke, vi ønskede, at Socialdemokraterne kom i regering i; så langt var vi ikke ude, men vi tænkte over det og snakkede om, at der nu sker noget på det her område; nu kommer de rumænske forbrydere da hjem at afsone; nu fylder de ikke længere op i danske fængsler, og nu kan vi jo få plads til andre indsatte i fængslerne i stedet for at have overbelægning.
Jeg tror sådan set, at både danskerne, borgerne i Danmark, fængselsfunktionærerne og mange andre synes, at det ville være rigtig godt, så der kan blive noget mere plads og noget mere opfølgning på de indsatte i vores fængsler, i stedet for at de ligger hulter til bulter, nærmest på gangene, er flere i én celle osv. osv.
Derfor må vi jo have en fælles interesse.
Når nu Socialdemokraterne er så heldige at have fået regeringsmagten, følger der også et ansvar med.
Så skal man også bruge den til noget, og derfor synes jeg, det er noget usikkert og uklart, hvad regeringen egentlig har tænkt sig, fordi hvis målet er, af rumænske og i øvrigt andre landes kriminelle, der fylder op i danske fængsler, skal hjem, så skal der jo tydeligvis noget mere til.
Jeg får det indtryk, at man har været ligeglad med det løfte, man kom med i valgkampen og før sidste valg.
Jeg får det indtryk, at der ikke sker noget, fordi tallene viser det samme, som de gjorde under den tidligere regering.
Der mangler simpelt hen at blive hjemsendt rigtig mange udenlandske kriminelle, og derfor får man jo det indtryk, at regeringen har en vis form for blindhed i forhold til den her sag, altså over for konventionerne.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om ikke ministeren sætter dem over hensynet til de danske fængsler og danske indsatte, når man bliver ved med at fylde fængslerne op med udenlandske indsatte uden at gøre det, man skal.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Det er i virkeligheden et interessant spørgsmål, også fordi det løfter eller i hvert fald giver anledning til at løfte refleksionerne lidt ud over bare et mundhuggeri i et onsdagsspørgsmål.
For hvad ville der i virkeligheden ske, hvis vi sagde, at den rammeafgørelse, som der kan kritiseres meget ved, må revideres?
Ja, så ville der i virkeligheden ske det, at der ville komme en ny regulering.
Det kan godt være, at jeg ikke har helt ret her, men nu prøver jeg, så godt jeg kan, med de evner, jeg er udstyret med: Der ville i virkeligheden ske det, at vi skulle lave en ny regulering koblet op på den nye traktat, fordi rammeafgørelsen er gammel.
Den ligger nemlig før Lissabontraktaten, sådan som jeg husker det.
Det vil sige, at vi ville stå i et reguleringsmæssigt tomrum, sådan som jeg lige umiddelbart kan se det, i forhold til at komme videre med de her hjemsendelser.
Rammeafgørelsen kan der siges meget om, men spørgsmålet er i virkeligheden, om vi er bedst tjent med at have den eller ikke have den, og om vi ikke ville falde ned i et reguleringsmæssigt tomrum, som ville give os yderligere besværligheder.
Jeg er ikke sikker på det her, det var bare en refleksion over et i øvrigt relevant spørgsmål.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Der er jo ingen tvivl om, at regler, der er omfattet af retsforbeholdet, ikke er gældende for Danmark.
Derfor er det ikke mit forslag, at man laver et nyt regelsæt.
Altså, et topmøde kan ikke vedtage ny lovgivning.
Et topmøde kan derimod drøfte alle politiske anliggender: Man drøfter udenrigspolitik, man drøfter økonomi, men drøfter klima osv.
Jeg er sikker på, justitsministeren kan se dagsordenerne.
Vi får dem ovre i Europaudvalget.
Der vil intet være til hinder for, at en dansk statsminister sagde: For os i Danmark er det så stor en prioritet, at alle, især østeuropæere – vi skal nok formulere det lidt mere diplomatisk, men altså andre unionsborgere – ikke skal afsone i danske fængsler, når vi egentlig principielt var enige om, at de skulle hjem.
Og det vil vi gerne have effektueret.
Lad os få det op på et topmøde.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Jamen lad os nu sige, at det skete.
Så ville vi vel med vores retsforbehold i virkeligheden være i den situation, at de regler, der så måtte blive vedtaget, ville vi stå uden for.
Det kan godt være, jeg husker forkert her – det ligger trods alt 5 år tilbage, men vi var begge engageret i debatten om afstemningen om retsforbeholdet – men jeg tror faktisk, at noget af det, som vi er noget af det, som vi lukkede os ude fra der, var at få et opt in på præcis det her område.
Altså at spørgerens eget parti anbefalede, at vi ikke skulle tage den mulighed for at kunne åbne den dør ind til en ny regulering, så vi kunne gøre det bedre.
Det kan godt være, mit ræsonnement ikke holder helt, men jeg tror det faktisk.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Det her er jo ikke nogen ny affære.
Det er heller ikke noget, der er dumpet ned på den her justitsministers bord.
Det er jo noget, der sådan set går helt tilbage til østudvidelsen, vil jeg sige, hvormed problemet i særlig grad er vokset.
Det er jo noget, der på bordet egentlig burde være let at løse, for som hr. Peter Skaarup nævner, har vi en rammeaftale – vi har sådan set en aftale – men problemet er bare, at vi har en række lande, der ikke efterlever den.
Nu er statsministeren godt nok gået, men hun var her for lidt siden, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvorfor indkalder man egentlig ikke til en regeringskonference med det her tema på dagsordenen?
Altså, med jævne mellemrum er der regeringskonferencer i EU, hvor stats- og udenrigsministrene mødes.
Man kan drøfte alt.
Hvorfor har den danske regering aldrig gjort det her til et tema?
Altså, hvis vi virkelig skal tro på justitsministerens gode intentioner – og det har jeg ikke grund til ikke at gøre – hvorfor så ikke løbe det op på det niveau, hvor det reelt hører hjemme, og så sige, at statsministeren bør gøre det her til et tema på det førstkommende topmøde i Bruxelles?
Men er det overhovedet et anliggende, som Menneskerettighedsdomstolen burde blande sig i?
Altså, burde det i virkeligheden ikke være sådan, at vi i Folketinget godt kunne træffe afgørelse om, at hvis man bliver dømt for bandekriminalitet, har man sat sig fuldstændig uden for det danske fællesskab?
Man har jo allerede ændret straffelovens § 38, sådan at den almindelige og – vil jeg tillade mig at sige – temmelig tvivlsomme bestemmelse om, at man kun afsoner to tredjedele af sin straf, ikke gælder, hvis straffen er for noget, der er begået som led i bandekriminalitet.
Vil det egentlig ikke også være rimeligt nok, som hr. Peter Skaarup var inde på, at man i forhold til andre områder i straffeloven, andre områder i den danske lovgivning vælger at sige, at de her folk har sat sig så eftertrykkeligt uden for det danske fællesskab, vel at mærke et af de mest demokratiske, transparente og velfungerende samfund i verden, at vi altså ikke behøver Menneskerettighedsdomstolen til at give os lov til at udvise dem – det kan vi godt selv finde ud af?
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Det starter i virkeligheden med vores egen opmærksomhed.
Og der må man sige, at der er sket det over de seneste år – og der tilkommer også den tidligere justitsminister ære for det her – at anklagemyndigheden er blevet meget, meget mere opmærksom på at sikre, når der er en mulighed for at stå med en, som vi kan udvise, at vi så også får nedlagt påstand om det, og at sagen bliver oplyst, i forhold til hvad tilknytningen er til det andet land osv., sådan at vi faktisk har kunnet træde længere frem i forhold til at få udvist folk, end tilfældet var tidligere.
Og det synes jeg der er grund til at glæde sig over, også selv om æren tilkommer, i hvert fald for en vis del, den tidligere regering.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Der er bestemt grunde til at rose den tidligere regering og især dens støtteparti, men det ændrer ikke på, at vi også er nødt til at se på, hvor vi gerne vil hen fremadrettet.
Skal jeg forstå justitsministerens ord her sådan, at han er åben over for, at vi strammer reglerne yderligere, og at vi måske sikrer, at udvisningsreglerne bliver formuleret sådan, at det kun er i tilfælde, hvor det er hævet over enhver tvivl, at det kan krænke en international konvention, at man ikke skal rejse påstand om udvisning?
For det har ellers været en ganske central diskussion i forhold til udlændingeloven.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Tak for ordet.
Jeg er optaget af, at vores i øvrigt, som der også ligger i spørgsmålet, pressede fængsler ikke fyldes op af udvisningsdømte udlændinge.
Det er faktisk helt urimeligt, at danske skatteydere skal betale for deres ophold i vores fængsler, fordi de jo på alle mulige måder har vendt vores samfund ryggen og derfor hurtigst muligt skal sendes ud af landet.
Det er derfor regeringens klare ambition, at så mange udvisningsdømte udlændinge som muligt overføres til afsoning i hjemlandet.
Det gælder også rumænske statsborgere.
De seneste 2½ år er det lykkedes at få sendt 18 rumænere til afsoning i hjemlandet.
Når det så er sagt, er situationen jo ikke tilfredsstillende.
Selv om det er lykkedes os at få overført et antal rumænske udvisningsdømte, er det stadig for få.
Der skal ikke herske tvivl om, at jeg meget gerne havde set, at vi havde fået overført flere til Rumænien.
Det skyldes bl.a., at sagerne i mange lande, herunder også i Rumænien, skal behandles ved domstolene, og at der i flere sager kun er forholdsvis kort tid til at behandle overførselsindgangen, inden den pågældende bliver prøveløsladt.
Justitsministeriet arbejder kontinuerligt på at optimere processen, altså vores interne proces, så det kan lykkes at få overførslerne gennemført i højere grad.
Desuden forventer regeringen til foråret at være klar med et lovforslag, som skal styrke motivationen for udenlandske kriminelle til at medvirke til overførsel til afsoning i hjemlandet.
Jamen vi har sådan set ikke lagt nogen værktøjer væk.
Lige præcis den del der er måske ikke lige mest mit ressort, men det, som vi jo har aftalt partierne imellem, er, at i forhold til banderne vil vi gøre følgende, og jeg citerer bare fra vores aftale: »Aftaleparterne er enige om, at der i aftaleperioden skal ses på, om de gennemførte tiltag i bandepakkerne er tilstrækkelige i forhold til at imødegå de udfordringer, som samfundet i dag står over for med hensyn til bekæmpelsen af bandekriminalitet.«
Så vi har jo givet os selv den fælles opgave i løbet af de kommende år at sikre, at værktøjerne er så effektive, som de skal være.