runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Nej, det mener jeg ikke er rimeligt.
Men det er ikke rigtigt, at reglerne ikke er overholdt.
De regler, der rammer Assens Kommune er de regler, der gælder, og i øvrigt har været gyldige i mange år.
Det er sådan, at når der verserer en skattesag omkring selskabsskat, hvor kommunen jo får en andel af selskabsskatten, og den sag trækker ud, og det gør komplicerede skattesager på tværs af lande ...
Må jeg bede om lidt ro?
Det er meget svært at koncentrere sig – tusind tak.
Når en skattesag trækker ud over en længere årrække, i det her tilfælde 18 år, så rammer det kommunen, i det her tilfælde i form af en efteropkrævning.
Er 18 år rimeligt – at man kan gå så lang tid tilbage?
Det synes jeg faktisk ikke det er, og jeg forstår godt, at Assens Kommune og kommunalbestyrelsen i Assens er oprørte over det.
Derfor har jeg også her til formiddag haft et møde med borgmester og kommunaldirektør og snakket om, om vi kan finde en løsning på det.
Det kan vi kigge på i skatteforvaltningen, men jeg tror, at i lige præcis det konkrete tilfælde med Assens Kommune er det mere ovre i Økonomi- og Indenrigsministeriet, at man skal se på, om man kan finde en løsning.
Jeg har jeg givet borgmesteren – han er i øvrigt en god Venstremand – et tilsagn om, at det vil jeg snakke med min gode kollega hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille, økonomi- og indenrigsministeren, om.
Men for at svare på spørgsmålet synes jeg bestemt ikke, det er rimeligt, at den her efterregulering rammer Assens Kommune.
Men reglerne er, som de er, og de er overholdt i den konkrete sag.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-13:
Det er meget sjovt, at spørgeren fra Socialdemokraterne kan sige, at det kæmper Socialdemokraterne for, samtidig med at Socialdemokratiet forlod forhandlingerne, nærmest inden de gik i gang, og meddelte, at de er imod størstedelen af sundhedsreformen.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg tror sådan set, at det, hvis vi skal styrke det danske sundhedsvæsen, indbefatter en seriøsitet, også en seriøsitet, selv om valget nærmer sig inden for de næste par måneder og senest skal være afholdt den 17. juni.
Derfor må jeg bare sige til de der påstande om, at der ikke skulle være sket en udvikling ude i det nære sundhedsvæsen, at det ved hr. Flemming Møller Mortensen jo godt er forkert.
Men der er behov for at styrke sammenhængen yderligere, og det er det, vi gør med sundhedsreformen, med Nærhedsfonden på de 6 mia. kr., med de 21 sundhedsfællesskaber og med den massive oprustning i det nære sundhedsvæsen, som sundhedsreformen er.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-03-13:
Tak for velkomsten, formand.
Ministerens svar var fuldstændig forventeligt.
Jeg har siddet på mit kontor og forberedt mig på, at ministeren ville sige, at det her er revet ud af konteksten, det er revet ud af sammenhængen, og der er ingen substans.
Jeg havde forberedt mig på, at ministeren ikke ville gå til bekendelse, selv om udtalelsen var meget, meget tydelig og utvetydig – også i det telegram, som Ritzau skrev i august måned 2011.
Derfor vil jeg igen prøve, om jeg kan få ministeren til at svare på, om ministeren stadig væk mener det, som ministeren, på baggrund af det, der var den aktuelle situation i Norge, sagde i august 2011.
Hvis ministeren stadig væk har den holdning, hvad er så årsagen til, at ministeren som sundhedsminister står et helt andet sted i dag?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-13:
Jo, det har både finansministeren og jeg selv svaret på adskillige gange, og jeg vil også gerne svare på det igen.
Regeringen lægger med sundhedsreformen op til at forenkle vores sundhedsvæsen og den struktur, vi kender i dag.
Det gør vi ved at gå fra tre folkevalgte niveauer til to folkevalgte niveauer og ved at skabe mere nærhed i vores sundhedsvæsen, så flere behandlinger kommer tættere på, fordi der er for mange patienter, der i dag kører unødig langt og skal ind på et sygehus for at få en relativt simpel behandling eller konsultation eller prøvetagning.
Det ændrer vi på, og den øvelse frigør 1,5 mia. kr. frem mod 2025, som vi lægger ind i Nærhedsfonden.
For vi ønsker at flytte penge fra bureaukrati til behandlinger.
Og det er det, sundhedsreformen går ud på.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Spørgsmålet lyder: Idet ministeren har udtalt, at de vedtagne nedsættelser af skatter og afgifter i årene frem til 2025 er et »minimumsbeløb« for skattenedsættelser, hvor meget mere mener Venstre så at skatter og afgifter skal nedsættes med, skulle man genvinde regeringsmagten?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-13:
I 2011 refererede jeg til den situation, de havde i Norge fra 2000 til 2007, hvor de fik opbygget en større struktur og fik mere administration.
Det er vel sådan set det, der har været grunden til, at Norge også har ændret deres struktur.
Men det er heller ikke det, regeringen foreslår i sundhedsreformen.
Det er derfor, jeg siger, at den her kobling er fuldstændig skæv fra Socialdemokraternes side.
Jeg forholder mig gerne til, hvad regeringen foreslår med sundhedsreformen.
Vi foreslår nemlig et mere nært sundhedsvæsen, et mere sammenhængende sundhedsvæsen og et sundhedsvæsen, der stadig væk tager udgangspunkt i fem geografiske enheder, som vi kender dem i Danmark i dag.
Men det er også et sundhedsvæsen, hvor vi skaber 21 sundhedsfællesskaber som en forpligtende ramme for det samarbejde, der er nødt til at blive bedre, mellem det, der sker på sygehusene, i psykiatrien, ude hos egen læge og i kommunen, fordi vi i dag taber patienterne.
Patienterne og særlig de svageste af dem bliver simpelt hen tabt.
Derfor skal vi have mere sammenhæng, og det er det, vi investerer i med Nærhedsfonden og de 6 mia. kr., så vi får styrket sundhedsvæsenet i Danmark.
Det er noget andet end den diskussion, der handlede om Norge fra 2000 til 2007.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-03-13:
Der hersker, og det skal jeg sige til dem, der måtte se spørgetiden her i Folketingssalen, i og for sig overhovedet ingen politisk uenighed om, at man skal have lavet et mere sammenhængende og nært sundhedsvæsen.
Det har vi arbejdet meget, meget længe på, og regeringen har været en ekstremt dårlig kaptajn på broen i forhold til at få os drejet hen mod det.
Der er spildt rigtig mange økonomiaftaler og finanslove på det her, fordi man har været en rigtig dårlig kaptajn på broen.
Jeg vil blot sige, at professor Jørgen Grønnegård og professor Peter Bjerre Mortensen i en artikel i Politiken den 31. januar fuldstændig har drejet blikket mod, hvad der skete i Norge, og det, regeringen her i Danmark nu lægger op til, og de har fremdraget nøjagtig den samme parallelitet, som vi har stillet spørgsmål til ministeren om her i dag.
Det var det, som ministeren udtalte sig så tydeligt om i august måned 2011.
Og der er mange andre Venstrepolitikere, der taler et meget tydeligt sprog, ligesom sundhedsministeren gjorde i 2011.
Det er f.eks. Britta Schall Holberg.
I dag kan vi blot sige, at en hel række ledende Venstrefolk står på det samme synspunkt, som sundhedsministeren stod på i 2011.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Det overrasker mig godt nok, at ministeren siger, at det er Socialdemokraterne, der har forladt sundhedsforhandlingerne.
Hvis det skulle være sådan, tror jeg, der kan udgå en invitation igen, og så kan vi tage den tråd op.
Ministeren siger, at vi går fra tre til to folkevalgte niveauer, men virkeligheden er jo, at vi går fra tre til fem niveauer i alt, men I har bare kylet de folkevalgte ud af et af dem.
Sandheden er jo, at det her er et stort eksperiment, der kommer til at centralisere en masse ting i vores sundhedsvæsen, og hvor der ikke er de penge med, der skal til.
Det er jo det, der er så bekymrende her, og det var det, som den politiske ordfører fra Venstre i sin tid pegede på, nemlig at man ikke kan være sikker på at frigøre de her administrative ressourcer, for i Norge blev antallet af ansatte i administrationen i sundhedsvæsenet fordoblet.
Det er vel over 2 mia. kr. af Nærhedsfonden, som ministeren selv fremhæver, der er en forudsætning for, at man kan spare penge administrativt.
Så der, hvor man har forsøgt sig med sådan en slags reform, gik det stik modsat, og regeringen har fortsat ikke villet lægge de regnestykker frem, der skulle sandsynliggøre, at det her kan ske, og desværre kan de heller ikke det i dag.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-13:
Vi kommer til at skabe mere nærhed med sundhedsreformen, og det er der behov for, for der er for mange patienter, der i dag kører unødigt langt, fordi der er sket en for stor centralisering af vores sundhedsvæsen under regionernes ledelse, men det kommer vi til at ændre med sundhedsreformen og opbygningen af de 21 sundhedsfællesskaber.
Det drejer sig om Nærhedsfonden med de 6 mia. kr., hvor vi ekstraordinært kan investere i moderne sundhedshuse og lægehuse over hele landet, så vi kan rykke flere behandlinger væk fra sygehusene og ud i det nære sundhedsvæsen, tættere på, hvor patienterne bor, for det har de behov for.
I den sundhedsreform, som regeringen lægger frem, kommer vi også til at spare på administrationen.
Hvert år bruger regionerne 2,5 mia. kr. på administration på ikkesundhedsrelaterede områder – vi taler altså slet ikke sundhedsadministration her – men altså 2,5 mia. kr. på administration på ikkesundhedsrelaterede områder.
Der kommer vi til frem mod 2025 at flytte 1,5 mia. kr. og bruge dem på sundhed i stedet for, fordi regeringen står på mål for, at der skal være mindre administration og flere behandlinger og stærkere sundhed i vores sundhedsvæsen, og det er det, sundhedsreformen går ud på.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Er ministeren – som Venstremand – i dag uenig i sit eget tidligere forslag om at nedsætte topskatten i Helhedsplanen fra august 2016?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Det er jeg ikke.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Det var da et dejligt konkret svar, for nu har vi lige haft diskussionen om, hvad det er for nogle skatter og afgifter, som ministeren gerne vil sætte ned, og her får vi så et klart svar, nemlig at hvis det står til skatteministeren, så går man til valg på at sænke topskatten.
Er det sådan, det skal forstås?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Men modsat Socialdemokraterne, som vil føre en skattepolitik, hvor Danmark bliver fattigere – så bliver vi måske lidt mere lige, men vi bliver fattigere – ønsker regeringen at gøre samfundskagen større, for så bliver, som Kampmann, gammel socialdemokratisk statsminister, sagde, arbejdernes andel også større.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Men der er jo forskel på, om man ikke kan få noget igennem, fordi der ikke er flertal for det nu, eller om man sådan set gerne vil have det igennem.
Er det noget, som ministeren som Venstremand arbejder for, altså at vi skal sænke topskatten?
Det er sådan set et meget konkret spørgsmål, som jo tager udgangspunkt i helhedsplanen, men som handler om, hvorvidt det er ministerens holdning, at man skal sænke topskatten.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Helhedsplanen fra 2016, som var Venstreregeringens helhedsplan, er jo ikke blevet til noget.
Der er kommet en ny regering, og helhedsplanen er ikke regeringens politik.
Regeringen har foreslået at sænke topskatten, men det er vi ikke kommet igennem med, og jeg kan sige her – som Venstremand og ikke som skatteminister – at Venstre ikke går til valg på at sænke topskatten yderligere.
Det gør vi ikke.
Vi går til valg på det samme, som vi gik til valg på sidste gang, nemlig at helt almindelige hårdtarbejdende danskere skal have lov til at beholde bare en smule mere af det, de tjener, og at det skal være lidt billigere at være dansker.
Nej, for det var ikke det, jeg blev spurgt om.
Spørgsmålet lød: »Er ministeren – som Venstremand – i dag uenig i sit eget tidligere forslag om at nedsætte topskatten i Helhedsplanen fra august 2016?«
Det er jeg ikke uenig i – jeg mener, det var en god plan, men den er jo ikke blevet til noget, og der er ikke opbakning til det i Folketinget, og derfor går Venstre ikke til valg på at sænke topskatten med så meget som en bøjet 25-øre.
Det kan jeg lige så godt sige.
Det er der måske andre partier i regeringen der vil gøre, men det er ikke Venstres politik.
Men vi står naturligvis ved det, vi har præsenteret, og vi står også ved, at det ikke er blevet til noget.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Hvis man skal prøve meget kort at afrunde det: Skatteministeren bekræfter, at man gerne vil have flere nedsættelser af skatter og afgifter – det kommer i et eller andet omfang til at gå ud over det, man kunne have brugt på at forbedre forskellige velfærdsområder.
Så må jeg sige, at når man i øvrigt følger med i pressedækning, i forhold til at der blev lavet et stort interview i går, så bliver det simpelt hen svært helt at hitte rede på, hvad skatteministeren mener.
Der er stor forskel på det, der bliver sagt her, og hvad der blev sagt i går, og jeg forstår ikke den beskedenhed.
I går skulle skattetrykket ned mod 40 pct., man ville af med 80-100 mia. kr. i skatter og afgifter, og i dag er det sådan lidt: Måske, ja, vi skal nok se lidt på det.
Hvad er det egentlig regeringen mener?
Man har tænkt sig at sætte skatter og afgifter ned, er det ikke korrekt?
Det, der ligger i øjeblikket i regeringens politik, er jo en reserve på de her ca. 14 mia. kr. – altså at man med vilje underfinansierer den offentlige velfærd de kommende år, så hver gang der bliver to ældre mere, afsætter man penge til én, hver gang der bliver to børn mere, der har behov for at blive taget ordentligt vare på i daginstitutionerne, afsætter man penge til ét barn mere.
Og så er der fritaget nogle penge i stedet for til at sætte skatter og afgifter ned.
Jeg går ud fra, at det er dem, skatteministeren tænker på, når han laver sådan et interview som det, han har givet til PolicyWatch, og hvorfra formuleringen om, at det er et minimumsbeløb, kommer.
Så skatteministeren kan måske løfte sløret mere for, hvor mange af de her milliarder han egentlig synes skulle gå til at sætte skatter og afgifter yderligere ned.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jamen jeg har jo forklaret, hvad der ligger i begrebet »et minimum«.
Det er de 9 mia. kr., vi har aftalt, og det sker helt automatisk, hvis ikke Socialdemokraterne ruller fri telefon, skattelettelser til den helt almindelige HK'er tilbage.
Det har vi jo ikke fået noget svar på.
Og det kunne man frygte lidt.
Kommer der så mere?
Jamen jeg forestiller mig da, at der kan være skatter og afgifter, der skal sættes ned.
Altså, halvdelen af en pakke trefarvet is er skatter og afgifter.
Måske skulle man lempe på isafgiften.
Der er en lang række ting, man kunne gøre.
Hvad det er, kommer jo helt an på, hvad der sker efter et folketingsvalg.
Så selv om spørgeren gerne vil have et svar, kan jeg ikke give det i dag, men bare sige, at de 9 mia. kr. er et minimum.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Jeg kan forsikre skatteministeren om, at det, vi har sagt, står vi ved – altså f.eks. den lettelse omkring fri telefon, som primært kommer til at gå til topskatteydere, vil vi ikke gennemføre.
Bortset fra det er der ikke nogen ændringer på personskatten.
Men det her er jo et spørgsmål om Venstres politik og om regeringens holdning.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Nej, sådan kan man ikke udlægge det.
Når vi har sænket skatten, er det for at gøre Danmark rigere.
Og når den velstand skabes som følge af bl.a. skattelettelser, eksport til udlandet, at Danmark er konkurrencedygtigt, så er der penge til velfærd.
Så derfor er det ikke et spørgsmål om, om der er råd til skattelettelser og velfærd.
Hvis man tænker sådan, er man gammeldags, og det er faktisk heller ikke særlig socialdemokratisk.
Og sådan tænker jeg ikke som liberal skatteminister.
Der er både råd til at sænke skatten og til at fremtidssikre velfærden.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Det er da altid interessant at høre en liberal kloge sig på, hvad god socialdemokratisk politik er, men som socialdemokrat kan jeg fortælle ministeren, at vi mener, at der skal være penge til velfærden først, og det er jo det, der er hele problemet med regeringens politik, nemlig at der ikke er råd til den velfærd.
Og jeg møder ikke nogen der, hvor jeg møder vælgere, som siger, at de gerne vil have skattelettelser, tværtimod vil de gerne have, at vi investerer i vores daginstitutioner, i vores ældrepleje, i vores skoler og andet.
Derfor er det jo også interessant at høre lidt mere konkret, hvad det er, ministeren mener i forhold til de her skattelettelser.
Vil ministeren arbejde for, at skatten bliver lettet yderligere?
Er det det, som ministeren går på arbejde for efter et valg?
Det synes jeg sådan set danskerne har krav på at få at vide.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Altså, der er jo masser af afgifter, som vi har lettet i fællesskab – Socialdemokraterne har også stemt for.
Vi har verdens højeste elafgift, som er en forhindring for den grønne omstilling.
Vi diskuterer at lette skatten på overskudsvarme i øjeblikket – noget, Socialdemokraterne også støtter.
Så er der bilbeskatning, hvor man må sige, at det har været samfundsøkonomisk fornuftigt at sænke bilbeskatningen.
Sådan er der jo en masse områder, hvor det giver god mening for vores samfund at skrue lidt ned for afgiftstrykket.
Vi er i top tre af lande i verden med det højeste skattetryk.
Derfor siger jeg bare, at i forhold til det, regeringen har fået igennem, altså de 9 mia. kr., der ligger inde i næste valgperiode, kan det godt være, at man på nogle områder vil gå lidt videre – om det er i millioner eller milliarder, skal jeg ikke kunne sige noget om, men det ville da være overraskende, hvis jeg mente noget andet.
Så vil jeg bare sige, at det jo er rigtigt, at man møder nogle vælgere, der hellere vil have velfærd, men vores opgave som politikere er at fortælle dem, hvor pengene kommer fra, og pengene kommer jo ikke, ved at vi ansætter flere i den offentlige sektor.
Pengene kommer, ved at vi er konkurrencedygtige, ved at vi sælger varer til udlandet, ved at samfundskagen bliver større, og derfor bliver vi også nødt til at tage den hat på bare en gang imellem.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Vi vil rigtig gerne diskutere, hvordan vi gør Danmark rigere, men vi vil også bare gerne lægge vores politik klart frem, og det er, at vi vil prioritere velfærden.
Vi oplever, at de offentligt ansatte løber for stærkt, og at der er brug for flere hænder, men ikke flere skattelettelser.
Det er jo derfor, vi spørger ministeren i dag, og det er et meget lidt konkret svar i virkeligheden.
Er det millioner, er det milliarder, er det afgifter, er det skatter?
Hvad er det egentlig ministeren mener, når ministeren siger, at der er det her minimumsbeløb?
Altså, hvad er det, ministeren går til valg på?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Det har vi ikke.
Jeg siger, og det står jeg ved, at vi har vedtaget skattelettelser til helt almindelige hårdtarbejdende danskere for 9 mia. kr., der først bliver gennemført i den næste valgperiode.
Kommer vi til at gøre mere på skatte- og afgiftsområdet?
Og jeg vil også vædde med – jeg vil tage et væddemål med spørgeren – at når den borgerlige regering genvinder regeringsmagten og vi gennemfører nogle af de ting, vil Socialdemokraterne også stemme for, ikke for det hele, men for noget.
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal svare på det spørgsmål.
Jeg står naturligvis ved det, der er citeret – det er fuldstændig rigtigt.
Jeg er skatteminister i en regering, der har et ønske om at sænke det strukturelle skattetryk.
Det har vi gjort ved at lette skatten for langt over 20 mia. kr. i den her valgperiode.
Noget af det bevæger sig så ind i næste valgperiode, ca. 9 mia. kr.
Det er et minimum, og hvor meget mere vil afhænge af, hvem der sidder i den regering, hvem der støtter den regering, hvad regeringsgrundlaget kommer til at være.
Men jeg vil sige, at det ville være meget overraskende, hvis jeg som skatteminister ikke ønskede at sænke det strukturelle skattetryk yderligere.
Det vil jeg sådan set mene er min opgave med det regeringsgrundlag, der ligger.
Omvendt kan jeg jo ikke spå om, hvad der sker efter et folketingsvalg.
Og deraf kommer formuleringen »et minimum«.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Så er vi jo tilbage ved den diskussion, som vi har haft flere gange, nemlig om at man bevarer den administrative struktur.
Man bevarer fem regionale led; man piller lige de folkevalgte ud, fordi man hellere vil have nogle, der ikke kan stilles demokratisk til ansvar, som ikke har et bagland; man vil hellere have nogle professionelle derind og sidde.
Men man bevarer jo strukturen, og så opbygger man yderligere administrative led både længere ude i systemet og centralt.
Altså, man får fem led i stedet for de tre, vi har i dag.
Hvordan kan det afbureaukratisere?
Hvordan kan det frigøre de administrative ressourcer, sådan som regeringen vil?
Det har vi stadig ikke fået noget svar på, men det kunne være, det så kom her i dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-13:
Jamen det vil jeg da faktisk være villig til at diskutere, herunder også, hvad for muligheder der kunne være nationalt, ikke med nye afgifter, men i forhold til at fremme f.eks. biobrændstoffer og også at fremme, at vi måske kan bruge el i flytrafik.
Det vil jo være rigtig, rigtig gunstigt, hvis vi kommer dertil, men det kræver, at der sker forskning og udvikling, og om der er nogle tiltag, vi kan gøre i den sammenhæng, også på mere nationalt niveau, som alene omfatter Danmark, men ellers er vi af den opfattelse, at det her jo helst skal løses i FN-regi.
Det er nok en lang og træg omgang.
Her arbejdes der jo, og der er også en aftale, fra 2021, men ellers på europæisk niveau.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-13:
Lad os forholde os til substansen, men det tror jeg desværre ikke at Socialdemokraterne er interesseret i; det har jo ikke været tilfældet hidtil.
Det, jeg henviste til tilbage i august 2011, var, at hvis man kiggede mod Norge, som i år 2000 nedlagde det, som svarer til en regional opbygning, så var der en stigning i administrationen frem mod 2007.
I Norge har man jo ændret nogle af tingene efterfølgende, men det er sådan set heller ikke det samme, vi foreslår med sundhedsreformen i Danmark.
Derfor er den sammenligning, som fru Astrid Krag laver, taget fuldstændig ud af en sammenhæng.
Det er lidt ligesom at sige: Månen er lavet af grøn ost, og det er regeringens sundhedsreform så også.
Jeg synes måske, vi skulle hæve debatniveauet lidt og så forholde os til, hvad det er, regeringen foreslår.
Vi foreslår en sundhedsreform, hvor vi fastholder en regional forankring af vores sundhedsvæsen, en sundhedsreform, der direkte påvirker mellem 500-800 medarbejdere, ikke en stor ændring som den, man lavede i Norge, og som jeg kritiserede i 2011, og som man sådan set også kan kritisere i dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-13:
Der er jo mange muligheder.
Det glæder mig faktisk at høre Enhedslisten tale så engageret om det europæiske samarbejde og EU-samarbejdet som et redskab i forhold til at få reduceret udledningerne fra flytrafik.
Jeg ser også nogle muligheder for, at vi ikke mindst styrker forskningen i forhold til at finde nye løsninger.
Derfor er regeringen også parat til, at vi får øremærket nogle flere af de penge, som vi bruger på forskning i EU, til, hvordan vi finder løsninger i forhold til lufttransport.
Og hvordan man skal kunne udnytte et eventuelt provenu, der kommer ind fra en brændstofafgift, som vi ikke kender endnu, og som vi ikke kender størrelsen af, er måske lige lovlig tidligt at sige.