runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-27:
Det er jo noget, vi har foreslået fra Venstres side, og det er fint, hvis regeringen også vil bevæge sig ned ad den vej.
Det er bare det modsatte, man gør i øjeblikket.
Det er simpelt hen det stik modsatte.
I sidste uge sagde man: Kære venner, her har vi en gruppe, nemlig arbejdsløse indvandrere, og I skal have 2.000 kr. ekstra skattefrit – det er sådan en gennemsnitsbetragtning; nogle får mere, nogle får mindre – hver eneste måned.
Er det rimeligt?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jeg synes, det er rimeligt, når vi snakker ydelser, at vi både har et blik på ret og pligt, og at det er vigtigt, at det skal kunne betale sig at arbejde, samtidig med at vi har et blik for det, at der kan være børn, der er havnet i en svær situation, som vi skal forsøge at imødegå.
Regeringen har nedsat en Ydelseskommission.
Den barsler snart med sit arbejde.
Og der håber jeg jo så, at vi kan lave en aftale hen over den politiske midte om, hvordan det fremtidige ydelsessystem skal se ud, sådan at man, når man kommer til Danmark, ikke bare modtager en ydelse, som man har gjort i øvrigt under skiftende regeringer i alt for mange år, men bliver mødt med nogle meget, meget kontante krav om en arbejdsindsats og dermed en pligt til at bidrage til det danske samfund.
Det håber jeg at Venstre vil være med til.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-27:
Vi vil meget, meget gerne være med til at stille kontante krav, men det, som regeringen gør nu, er at give en kontant ydelse – det er sådan set det modsatte.
Det er det præcis modsatte af at stille krav.
Et sted, hvor man også gør det modsatte af det, man sagde, er jo noget, der plager de mennesker, der bor i Bording i Midtjylland.
For der ligger et udrejsecenter, der hedder Kærshovedgård.
Vi havde, da vi sad i regering, et forslag.
Det blev kritiseret meget.
Det blev kaldt symbolpolitik af mennesker, der svømmede rundt om øen.
Det drejede sig om at lave et udrejsecenter på øen Lindholm i Stege Bugt.
Senest har maskerede mennesker skåret hul i hegnet og er draget ud fra det her udrejsecenter for at skabe utryghed i lokalsamfundet.
Det er simpelt hen fuldstændig uacceptabelt.
Så det kunne da være alletiders, hvis ikke man har brugt alle pengene på at give højere ydelser til arbejdsløse indvandrere eller et eller andet andet, at man sådan set fra regeringens side kom med et svar på, hvad man har tænkt sig at gøre ved det her.
Hvornår har man tænkt sig at præsentere planerne for et ekstra udrejsecenter?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Først tak til Venstres formand for at få det her aspekt af flygtninge- og udlændingediskussionen med ind i den offentlige samtale, der er netop nu, som jo handler om mange andre ting for nærværende.
Men det er jo rigtigt, at hvis man fører en udlændingepolitik, der er for lempelig, vil der også være rigtig mange mennesker, som slet ikke har et opholdsgrundlag til at blive her, og som derfor skal afvises og efterfølgende udsendes.
Og vi har det problem i Danmark, at en række borgere, som ikke har et lovligt grundlag at være i Danmark på, ikke udrejser selv, når vi beder dem om at gøre det.
Derfor er vi nødsaget til at have udrejsecentre.
Og der er nogle problemer omkring Kærshovedgård, også alvorlige problemer, og jeg synes, det er synd for den lokalbefolkning, som betaler prisen for en fejlslagen flygtninge- og indvandrerpolitik i det danske samfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-27:
Tak, formand, og tak til statsministeren for de indledende bemærkninger.
Og bare rolig, jeg bliver klippet i morgen – det var der, hvor jeg kunne få tid i køen – og tak til Mathilde, for jeg glæder mig.
Jeg vil gerne fortsætte med at tale lidt om det her med Kærshovedgård.
For nu siger statsministeren, at hun synes, det er synd for de beboere, der er omkring Kærshovedgård, og de problemer, man oplever med kriminelle.
Altså, vi taler om folk, der jo er på tålt ophold, som befinder sig på Kærshovedgård, og som jo tidligere virkelig har begået hård kriminalitet i det danske samfund, som slet ikke har noget at gøre her og burde forsvinde ud af landet.
Men i mellemtiden er de altså på Kærshovedgård.
Og hvad har statsministeren lovet dem?
Hun har lovet dem, altså hun har lovet dem i området, at det her blev lavet om.
Må jeg bare lige minde om, at i november 2018 – vi er altså et godt stykke før folketingsvalget – lovede Socialdemokratiet en såkaldt tryghedspakke.
Det var på baggrund af, at den tidligere minister for området, hr. Mattias Tesfaye, sagde til DR Nyheder: »Vi hører, at der er overfald i den lokale Fakta, øget kriminalitet og utryghed over at lade børn og unge gå ude om aftenen.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi sidder herinde på Christiansborg og træffer en beslutning, der går så voldsomt ud over et lokalsamfund, og så bare vender ryggen til og lader som ingenting.«
Det sagde hr. Mattias Tesfaye, og nu siger statsministeren her i slutningen af april 2021, at det er synd for borgerne i området.
Altså, hvorfor i alverden har man så ikke gjort noget ved det, fra man fik magten i juni 2019 og her til udgangen af april måned i 2021?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jamen altså, problemet omkring det her udrejsecenter er helt åbenbart.
Og vores grundlæggende problem er jo, at der er for mange borgere, som, når de ikke længere har et opholdsgrundlag, ikke rejser frivilligt.
Og det er jo ligegyldigt, om man mister sit opholdsgrundlag, fordi man ikke længere skal nyde beskyttelse her, eller det er, fordi man begår kriminalitet eller på anden vis forulemper det samfund, som man for nærværende er i.
Så grundanalysen er vi fuldstændig enige om.
Jeg skal være helt ærlig og sige, at med den krisehåndtering, vi har været i gang med i mere end 1 år, er der selvfølgelig opgaver, som vi ikke har kunnet løse inden for den tidsramme, som vi havde forestillet os.
Det her er en af dem.
Men vi kommer med vores forslag inden sommerferien.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-27:
Og det kan jeg så glæde mig over i forhold til hårpragten – men beboerne i Midtjylland kan så ikke glæde sig til en god løsning i morgen; det kommer til at tage noget længere tid.
Jeg må sige, at i det forslag, som Socialdemokratiet havde før valget – altså før valget, helt tilbage i november 2018 – var der jo flere forskellige forhold, altså flere forskellige tiltag.
De beboere, der var i området, skulle f.eks. kompenseres, hvis de har haft faldende huspriser på grund af den kriminalitet, der var.
De erhvervsdrivende og beboere, der var i området, skulle have tilskud til at få etableret forskellige former for sikring i forhold til den kriminalitet, der var.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-27:
Men i det svar hører jeg, at statsministeren ikke føler et medansvar, hvis der skete noget med hende, der nu bliver adskilt fra sin far, som er personligt forfulgt og derfor ikke kan sendes tilbage.
Dem er der jo adskillige eksempler på.
Jeg må så også antage, at statsministeren vurderer, at det så ikke er ansvarligt af alle de andre lande, som jo er alle andre, hvor man vurderer, at man ikke kan sende tilbage med tvang.
Og det kunne jeg selvfølgelig godt tænke mig en reaktion på.
Altså, når de vurderer, at Syrien ikke er sikkert nok til at sende flygtninge tilbage til, mener statsministeren så, at de tager fejl?
USA har også advaret mod det, og jeg kunne bare godt tænke mig at høre: Er statsministeren stolt af, at vi på den måde går enegang her?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Fru Sofie Carsten Nielsen taler om tilbagesendelse med tvang.
Det er der ikke tale om fra dansk side i forhold til Syrien.
Altså, det er en misforståelse, vi bliver nødt til at rette, for det er ikke det, der gør sig gældende.
Men det er jo en mærkelig diskussion at have med hinanden.
For, altså, skal vi tage land for land?
Alle de internt fordrevne, der er i Yemen lige nu, som vel er det land, hvor der p.t. er den største humanitære katastrofe, vi har på verdensplan: De mennesker, der måtte lide overlast – kvinder, der bliver voldtaget, børn, der ikke overlever – har vi et medansvar for det?
Skal vi tage flygtningegruppe land for land og placere et individuelt ansvar?
Eller skal vi stå til ansvar over for de beslutninger, vi selv har truffet her i Folketinget, nemlig at vi har lovet danskerne at have styr på, hvor mange mennesker der kommer hertil – det er i øvrigt noget, Radikale Venstre også siger – og at vi i øvrigt, endelig, har besluttet i dansk flygtningepolitik, at det er midlertidigt?
Man kan opnå beskyttelse, når man har behov for det.
Og når det vurderes, der ikke længere er det behov, så skal man rejse tilbage.
Den ansvarlighed bliver jo nødt til at være der.
Er det ikke for let bare at stille sig op og sige, at regeringspartiet eller andre partier bare vil styre og kontrollere?
Vi befinder os lige nu i et af de sikreste coronalande i hele verden – i hele verden!
Vi har undgået en tredje bølge indtil nu.
I Europa kæmper man mange steder.
I Indien er det frygteligt, i Brasilien er det frygteligt.
Vi ligger så flot til lige nu takket være først og fremmest befolkningen, men også de politiske beslutninger, der er truffet.
Jeg har ikke nogen grund til at tro, at der skulle være sundhedsmyndigheder, der sidder og lægger beslutninger oven i den aftale, der er indgået.
Det billede kan jeg altså ikke genkende.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-27:
De næste forhandlinger kommer i hvert fald til at tage noget tid, for der skal vi minutiøst gennemgå alting, inden vi kan lave en aftale, for vi ved jo ikke, hvad der ellers bliver lagt til bagefter.
Det er jo også derfor, vi måske lige skulle prøve at lade være at være så nervøse.
Jeg har brug for at stille et spørgsmål om Kærshovedgård, for der er blevet stillet sådan nogle glimrende spørgsmål om det tidligere på dagen.
Jeg nævnte det jo også fra talerstolen under partilederdebatten.
Jeg ved godt, at regeringen siger, at der kommer noget inden sommerferien, og at der har været andet at se til.
Jeg ved ikke, hvor meget udlændinge- og integrationsministeren har haft med coronaindsatsen at gøre, men fred være med det.
Det, jeg vil spørge om i dag, er ikke, hvornår det kommer eller alt muligt andet; det eneste, jeg vil spørge om i dag, er: Kan regeringen løfte lidt af sløret for, hvilke kriterier man har tænkt sig at anlægge?
At lægge det på en ø, hvor der ikke bor nogen, var en dårlig idé eller for dyr en idé, forstod jeg.
Det går ikke med Kærshovedgård.
Men kunne I ikke bare fortælle lidt om – for noget må I have tænkt på, det ved jeg at I har på over 2 år – hvad nogle af kriterierne kunne være?
Er der f.eks. noget med afstand?
Bare jeg får to-tre kriterier eller bare ét kriterie, er jeg glad.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jeg tror nu nok, at man lige må vente på, at regeringen er klar til at spille ud med noget konkret.
Så vil jeg gerne afslutningsvis sige, at der for mig er meget stor forskel på at være nervøs i forhold til corona, hvad jeg egentlig ikke selv har været på noget tidspunkt, og så at tage ansvaret for, at samfundet samlet kommer så godt igennem det her som overhovedet muligt.
Vi er meget, meget tæt på at kunne se et lavere fald i bnp end i mange andre europæiske lande og en lavere arbejdsløshed end i mange andre lande.
Vi har muligheden for at accelerere en vækst på en anden måde end de fleste andre samfund.
Jeg er helt med på, at der skal være tid til at kritisere det, der skal kritiseres, men når vi gør regnebrættet op, er der meget, der tyder på, at vi ikke alene har klaret det her meget bedre sundhedsmæssigt, end vi havde turdet håbe på, men faktisk også økonomisk, og det er rigtig godt for dansk erhvervsliv.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
To udlændinge blev i sidste uge dømt i Københavns Byret.
794 forbrydelser er de blevet dømt for.
De har svindlet; de har overfaldet tilfældige danskere; de har sparket folk i hovedet, mens de lå ned; de har stjålet dyre biler; de har købt dyrt luksustøj for penge, som de også har stjålet; de har røvet; de har truet; de har tilmed begået voldtægt.
De har filmet deres forbrydelser og delt dem på de sociale medier.
De to udlændinge her er bare blevet ved og ved.
Jeg vil gerne læse en del af anklageskriftet op for statsministeren og for Folketinget.
Anklagen drejer sig om en kun 14-årig pige, som de voldtog på skift og filmede imens.
Jeg citerer: Tiltalte lagde sig i sengen hos F 1, altså den forurettede, den kun 14-årige pige, og fastholdt F 1 med sine arme, mens han gennemførte fuldbyrdet vaginalt samleje med hende, selv om F 1 flere gange sagde nej, stop, lad vær eller lignende og prøvede at skubbe – der er så navneforbud på den anklagede – den anklagede væk, hvorefter anklagede, da samlejet var færdigt, truede med at slå F 1, som jo er pigen, hvis hun ikke udførte oralsex på den anden anklagede, i hvilken forbindelse den anden anklagede pressede F 1's hovede ned mod sin penis og gennemførte oralsex.
Det er en kun 14 år gammel pige.
De to udlændinge blev ikke udvist.
De har fået en advarsel om udvisning.
Så kan de fortsætte deres brutale adfærd i Danmark.
Jeg kan godt forstå, at statsministeren, der ligesom jeg har børn i den her alder, er rystet og påvirket.
Jeg vil gerne høre, om statsministeren mener, at det er den her retstilstand, vi skal have i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jeg væmmes aldeles ved den her beskrivelse.
Det er både over det konkrete hændelsesforløb, som er noget af det værste, man overhovedet kan forestille sig overgå et barn, men jeg væmmes selvfølgelig også over – det gør jeg, og det står jeg ved – at man kommer til Danmark og begår den form for kriminalitet og de uhyrligheder.
Jeg skal love for, at de fylder meget i spørgetimen i dag.
Det har jeg ikke nogen forudsætninger for at kunne gøre.
Men jeg vil sige helt generelt, at når man begår kriminalitet af personfarlig karakter, voldtægt osv., skal man udsendes af Danmark.
Det er min politiske holdning.
Så blander jeg mig heller ikke her i konkrete retssager.
Men hvis det er rigtigt, som det beskrives, nemlig at man på baggrund af meget, meget kriminelle forhold ikke udvises af Danmark, synes jeg da, at der er grund til at kigge på udvisningsreglerne igen.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Det synes jeg er rigtig godt nyt, for hvis man ikke bliver udvist for så brutal kriminalitet – det er for 794 forhold inklusive voldtægt af en 14-årig – er der altså noget galt, og så kan man jo spørge, hvad der så skal til.
Det er jo fuldstændig uacceptabelt, hvis det er sådan, det skal forholde sig i Danmark.
Statsministeren husker måske, at jeg tidligere har fortalt om Cecilie, der blev tævet og også voldtaget af en somalisk udenlandsk forbryder, en mand, som heller ikke blev udvist, til trods for at det her var hans fjerde forbrydelse i Danmark og hans fjerde advarsel om udvisning.
Statsministeren sagde dengang, at det gjorde et stort indtryk på hende, og at regeringen gerne ville udvise flere kriminelle udlændinge.
Statsministeren har også tidligere erklæret sig uenig i de internationale spilleregler, når de beskytter gerningsmanden og ikke offeret.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at en af grundene til, at jeg i dag ikke alene er tilhænger af, men også sikrer en stram udlændingepolitik, er kriminaliteten.
Det er der.
Det er helt uomtvisteligt.
Man kan se det i Københavns Byret.
Man kan se det i fængslerne.
Det er meget, meget tydeligt.
Og vi kan se i de fleste kriminalitetsstatistikker, at for mange med anden etnisk baggrund fylder for meget i kriminalitetsstatistikkerne.
Så en af grundene til, at jeg i dag er tilhænger af en meget stram udlændingepolitik, er for at undgå den kriminalitet, som følger af ikke at have styr på udlændingeområdet.
I forhold til de konkrete sager, som jeg af gode grunde har svært ved at gå ind i, og det er ligegyldigt, om det er et barn, som vi ønsker at passe på og beskytte, eller det er et offer, som vi ønsker at kunne beskytte, kan jeg give et tilsagn om, at hvis vi ikke har tilstrækkelig stramme udvisningsregler, er vi villige til at kigge på dem igen.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Det er der jo behov for, for de her enkeltsager hober sig op.
Man har politisk i årevis bildt danskerne ind, at kriminelle udlændinge bliver udvist for sådan nogle grove forbrydelser som dem, jeg taler om her, men faktum er jo, at samme politikere gang på gang lader Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg og EU-Domstolen i Luxembourg komme på tværs og beskytte forbryderne.
Det betyder, at de kriminelle udlændinge i al for høj grad får lov til at blive i Danmark i stedet for at blive udvist.
Der er jo et stort flertal, der siger, at det mener de faktisk at de skal, ikke mindst på de her meget, meget grove områder.
Det betyder ikke, at vi skal opsige internationale forpligtelser.
Vi behøver ikke at melde os ud af menneskerettighedskonventionen eller Europarådet.
Jeg vil gerne høre statsministeren: Hvis statsministeren er villig til at løse de her problemer, hvis statsministeren er villig til at sikre, at kriminelle udlændinge, der begår de her grove forbrydelser, bliver udvist, hvordan vil statsministeren så sikre helt konkret, at en dom om udvisning fra Danmark ikke kan blive omstødt af enten menneskerettighedsdomstolen eller af EU-Domstolen?
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Hvis man kigger på vores retshistorie gennem de senere år, og det er jo bl.a. også den tidligere borgerlige regerings fortjeneste, er udvisningsreglerne blevet strammet ad flere omgange.
Så ad flere omgange er det lykkedes, og jeg kigger som sagt gerne på, hvordan vi kan gøre det igen.
Jeg kommer ikke til at opsige de internationale konventioner og aftaler af mange andre grunde og mange andre hensyn, men jeg vedkender mig gerne, at der er dilemmaer forbundet med at overholde de internationale spilleregler, fordi vi især på udlændingeområdet ser eksempler på, at man beskytter gerningsmanden og i virkeligheden ikke offeret, desværre.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-04-27:
Tak for det.
Og jeg kan trøste statsministeren med, at jeg ikke kommer med nogen enkeltsager.
Jeg vil gerne tale om velfærd i dag.
Vi havde Mødrehjælpen, Danner, Falck, Diakonissestiftelsen.
Vi har haft privat velfærd i det her land i mange årtier, og jeg synes ubetinget, at det er en fordel for Danmark og en fordel for danskerne, at vi har gode private velfærdsudbydere, uanset om det er private plejehjem, private børnehaver, friskoler, private sygehuse eller private bosteder.
Det er godt, at det ikke kun er kommunen eller systemet, der kan levere velfærd.
Der er ingen tvivl om, at det offentlige kan levere gode, brede og stabile løsninger på velfærdsområdet, og det skal vi holde fast i.
Men de private velfærdsudbydere kan noget andet.
De kan tænke frit, de kan tænke kreativt, de kan tænke nyt, både inden for ledelse og organisering og måden, man leverer velfærden på.
Derfor mener jeg, at det ubetinget er til gavn for borgerne, at vi har et godt marked for privat velfærd.
Og det er jo egentlig også til gavn for borgerne, at de kan stifte en velfærdsvirksomhed.
Altså, hvis en pædagog, der brænder for at yde omsorg for børnene og er en iværksætterånd, en iværksættersjæl, og gerne vil drage omsorg for børnene på en anden måde end den måde, man lige gør det på i kommunen, jamen så skal hun jo have mulighed for at starte en privat børnehave.
Det er til gavn for hende, det er til gavn for børnene, det er til gavn for borgerne.
Nogle gange kan man godt få indtryk af, at regeringen fører sådan et ideologisk korstog mod den private velfærd, men jeg vil egentlig lade tvivlen komme statsministeren til gode og så bare spørge statsministeren helt overordnet: Er statsministeren enig i, at der er store gevinster og fordele for Danmark som et velfærdssamfund og for de danske borgere i, at vi har et velfungerende, et stærkt marked for private velfærdsudbydere?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-27:
Man skulle bare tro, det var nok at sende en mail til de ministre, man havde indgået aftale med, for at få et svar.
Det her handler jo ikke om den her halve time.
For mig er det et principielt problem, at vi laver en aftale, og at sundhedsmyndighederne så laver deres egne regler bagefter.
Når man så spørger regeringen hvorfor – der står ikke ét sted noget om 30 minutter i den aftale – så får man at vide, at der skal være forudbestilling, og at det også kan være sådan, at man kommer derhen og spørger, om de har et bord, og så får at vide, at det har de.
Men hvorfor er der den iver efter at være så kontrollerende i det her samfund?
Hvorfor er det, regeringen og støttepartierne siger: Vi må hellere kontrollere det her lidt, vi må hellere lige styre det lidt, for danskerne er så uansvarlige, at de ikke kan styre noget som helst selv?
Det handler om princippet om, at vi laver en aftale – og når vi laver en aftale, skal vi ikke have nogle sundhedsmyndigheder, der laver deres egen politik bagefter, og en minister, der så sidder og siger, at det skal der regnes på.
Jamen hvad i alverden skal der regnes på?
Der skal ikke regnes på noget som helst; det her handler bare om, at man ikke vil følge en politisk beslutning, og at regeringen bakker det op.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-27:
Først og fremmest er det jo utrolig glædeligt, at vi er i gang med den genåbning, vi er, af det danske samfund modsat mange andre lande, som befinder sig i en rigtig hård tredje bølge.
Den har vi nu kunnet undgå på grund af en kombination af danskernes fortsatte opbakning til at gøre, hvad vi nu hver især skal, for at vi kommer igennem det her, brug af coronapas, at der fortsat er nogle nødvendige restriktioner, og at vi ikke genåbner hurtigere, end hvad der er forsvarligt.
Vi står et rigtig, rigtig godt sted.
Det betyder jo så, at modsat mange andre steder kan restauranter og caféer åbne, og det er rigtig godt, at det er kommet med i aftalen.
Så er der lagt ind, at man skal ringe en halv time i forvejen og reservere et bord, og hvis jeg husker ret, udløber den del af aftalen faktisk allerede den 6. maj.
Det vil sige, at der lige om lidt ikke længere er den restriktion, hvis tingene ellers fortsat går godt.
Så jeg synes bestemt, det er vigtigt, at vi laver aftaler med hinanden.
Det har vi jo gjort under hele genåbningen, og i mine øjne kører det også rigtig godt.
Hvis der er nogle helt konkrete spørgsmål til nogle enkelte elementer, må jeg næsten anbefale, man stiller den ansvarlige minister spørgsmålene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-27:
Ja, og den ansvarlighed, hvor man tager stilling til de konkrete mennesker, som – korrekt – ikke kan sendes ud.
De placeres derfor på et center, og det giver ingen mening.
De går i skole, nogle er i arbejde, og det tager man folk ud af for at placere dem på et center, hvorfra de ikke kan sendes ud.
Men en anden sag, der også vedrører Syrien: Der sidder jo danske børn i syriske fangelejre.
Og regeringens ministre har måske vidst det længere uden at handle.
Statsministeren har ved flere tidligere lejligheder undskyldt over for den danske stats passivitet over for flere grupper af børn; Godhavnsdrengene, Grønlandsbørnene.
Hvis det nu viser sig, at socialdemokratiske ministre har siddet på viden, som de burde have handlet på, er statsministeren så klar til at give de danske børn fra de syriske lejre en undskyldning?