runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Mange tak for ordet.
Jeg vil begynde med at sige, at vi i Venstre anerkender den overordnede debat, som Dansk Folkeparti lægger op til med det her beslutningsforslag.
For selvfølgelig skal udlændinge, der bor i Danmark, tillære sig det danske sprog.
Det er nu engang en forudsætning for at forstå det danske samfund og dermed også kunne deltage aktivt i den parlamentariske debat og i det samfund, man lever i.
Det er jo derfor, vi allerede har vedtaget tiltag såsom danskprøve i forbindelse med ekstra ydelser til integrationsydelsen osv., og også når det gælder dansk statsborgerskab.
Men når det kommer til lige præcis valgret, støtter vi op om, at EU-borgere skal kunne stemme, fra den dag de bosætter sig i Danmark, sideløbende med at de forhåbentlig lærer dansk.
Og lad mig komme med et eksempel.
Han er dansk, og han har giftet sig med en sød tysk kvinde.
At sige til hende, at du ikke må stemme i den lokalvalgkamp, som vi er i her, at du ikke må deltage i dit lokale demokrati, på trods af at du er ved at lære dig dansk, på trods af at dine børn går i dansk skole, ville jeg synes var forkert.
Så er der så spørgsmålet i forhold til ikke-EU-borgere.
De kan jo som bekendt stemme efter 3 år i Danmark.
Tidligere, under VK-regeringen, var det 4 år.
Så lige præcis det punkt synes jeg da det kunne være interessant at se på på et tidspunkt.
Det er bare ikke den debat, vi har i dag.
For helt overordnet mener jeg, at hvis man bor i Danmark og bidrager positivt til sit lokalsamfund og sideløbende forhåbentlig også gerne lærer dansk, så er det fint, at man har indflydelse på lokaldemokratiet.
Det er jo netop, som ministeren var inde på, fordi lokaldemokratiet er der, hvor vi kigger på, hvor mange midler vi giver til den lokale skole, hvor man måske har sine børn osv.
Det er ikke det overordnede lovgivende parlament, som Folketinget nu engang er.
Så skal vi i øvrigt også huske på, når det kommer til EU-borgere, at danskere bosiddende i et andet EU-land jo også har stemmeret ved det lokale kommunalvalg.
Så hvis jeg flyttede til Tyskland, havde børn og satte dem i en lokal skole og engagerede mig i det lokale samfund, så ville jeg da også være glad for at kunne engagere mig i det lokale tyske valg, som havde indflydelse på min hverdag.
Så derfor vil det her potentielt også kunne ramme danske statsborgere i udlandet uhensigtsmæssigt.
Så derfor kan vi desværre ikke støtte forslaget, som det ligger her, men vi er åbne over for at diskutere andre områder, hvor man med fordel kan ændre reglerne, således at det bliver mere hensigtsmæssigt.
Og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de derfor heller ikke kan støtte forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
Nu foreslår Dansk Folkeparti konkret dansk 3.
Men uanset hvilket niveau det er på, synes jeg, der er en principiel forskel på, om man skal testes for at få tilsendt en stemmeseddel eller ej.
Jeg nævner i min ordførertale et eksempel med en buschauffør, som står op kl. 4.00 hver dag og kører busser rundt på Københavns ringveje og snakker gebrokkent dansk.
Alligevel begår han sig i det danske samfund og kører en bus hver dag og tjener sine egne penge og opdrager sine børn og overholder loven.
Jeg synes, det ville være et ret voldsomt skridt at sige til ham: Nu kan du ikke mere være med til at beslutte, hvem der skal være borgmester i din by, medmindre du går til en test, som vi ved at du på grund af din analfabetisme aldrig nogen sinde vil komme til at bestå.
Det synes jeg faktisk er ret voldsomt.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-11-09:
Jo, men netop et objektivt kriterie er et krav om danskkundskaber på et vist niveau jo sådan set også.
Og der kan man jo med lige så stor ret så sige, at hvis ikke du opfylder kravet i dag eller i morgen, vil tiden arbejde for dig, for at bruge ordførerens egne ord.
For om 3-4 år må det jo så forventes, at man behersker sproget på det niveau.
Så jeg synes ikke, at jeg er overbevist om, hvad der er ordførerens præcise holdning med hensyn til, hvor den principielle forskel ligger.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
Tak for spørgsmålene.
Jeg synes ikke helt, det er rimeligt at sammenligne de ting.
Altså, om man er 18 år, 16 år eller 21 år, er jo trods alt et objektivt kriterie, hvor tiden arbejder for os alle sammen, ligesom den nuværende grænse på 3 år.
Den har faktisk også engang heddet 4 år, og så blev den rullet tilbage til 3 år igen.
Det er jo trods alt også en objektiv grænse, der arbejder for os alle sammen.
Jeg synes, der er en principiel forskel til at gå hen og sige, at man skal testes, man skal prøves, før man får en stemmeseddel.
Det er det principielle skridt, vi ikke ønsker at tage, fordi vi synes, det ville være at skrue danmarkshistorien tilbage til noget, vi har forladt for længst.
Lad os blive på, at enten har man et statsborgerskab, og så får man stemmeret til folkeafstemninger og til Folketinget, eller også har man ikke.
Så må man vente 3 år, og så får man til kommunal- og regionsrådsvalg.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Jeg bemærkede før, at ordføreren nævnte, at krav om sprogkundskaber var en indskrænkelse af demokratiet, og det ønskede man ikke.
Var det ikke korrekt forstået?
Det var det.
Så tænker jeg på, at hvis man nu sådan fortsætter den der principielle diskussion, kan man jo sige, at vi i forvejen har en valgretsalder på 18 år.
Og man kan jo så gå endnu videre og sige: Kunne de her krav, der er til varighed af ophold i landet, før man er opstillingsberettiget og stemmeberettiget, så ikke i samme ombæring fjernes eller sættes ned til eksempelvis 2 dage, for ellers vil det også være en indskrænkelse af demokratiet?
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Altså, det kan godt være, at man indskrænker demokratiet ved at gøre det til en klar forudsætning, at man selvfølgelig skal kunne tale dansk for at deltage i den politiske proces.
Men det mener jeg ærlig talt er naturligt.
Hvis det nu er sådan, at der er en Erdogantilhænger et sted i Københavns Kommune, der fører valgkamp på tyrkisk,
For det kunne meget, meget vel komme til at ske.
Jeg tror, vi kommer til at se det.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Før det her løber helt af sporet, vil jeg godt spørge, om ministeren kan bekræfte, at det at bestå danskprøve 3 indebærer langt, langt mere end bare det at kunne tale og forstå dansk.
Ifølge adskillige eksperter ville mange danskere, der har boet her i mange år, dumpe i den prøve.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Jeg deler formandens håb.
Og jeg vil sige, at jeg sådan set på lange stræk er enig i det principielle, for det er da klart, at det ikke er særlig fordelagtigt, hvis folk vælger nogle, der ikke forstår, hvad der foregår – hverken for dem, der har stemt for vedkommende, eller for vedkommende selv.
Derfor tror jeg heller ikke, at vi vil komme til at se de eksempler.
Nu har vi snakket meget om det teoretiske, om principper og om realitet, men hvis vi blev ved realiteten, så har vi jo, så vidt jeg ved, ikke haft problemet.
Selvfølgelig kan der være nogle, som ikke taler lige så rigsdansk som spørgeren og jeg, men det tror jeg faktisk man har formået at løse i de forskellige kommuner.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-09:
Dzień dobry.
Jeg vil lige sige, at hvis man nu var fra Mellemøsten og havde boet her i 3 år, men stadig væk ikke havde lært at tale dansk, så er det jo det samme.
Så vi har jo det samme problem.
Jeg synes, at man skal kunne tale dansk og forstå dansk for at kunne være med i det danske demokrati.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
Både-og, fordi danskprøve 3 er jo ikke en danskprøve 3, man skal tage efter danskprøve 2, som man skal tage efter danskprøve 1.
Det er en speciel danskprøve, som er beregnet til folk, der kommer fra udlandet med forholdsvis meget uddannelse i bagagen.
Altså, hvis du er analfabet og kommer fra Den Anatolske Højslette, vil du aldrig nogen sinde kunne komme til at bestå danskprøve 3 – i hvert fald med stor sandsynlighed.
Så jeg synes ikke, at det er helt rimeligt at sige, at man bare skal stramme sig an.
Der er masser af mennesker, som ikke vil kunne stramme sig an og inden for 3 år nå danskprøve 3-niveau.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Men vi kan jo faktisk flytte fra det ene land til det andet og gøre noget som helst, nemlig tage et arbejde, og vi kan også deltage i det lokale demokrati.
Og så ville hr. Messmann ikke forstå spørgsmålet, og så ville de lade være med at stemme på hr. Messmann, og så ville livet gå videre, også i den polske by, sikkert godt både for hr. Jan Erik Messmann og hans familie og også for de øvrige indbyggere.
Så kunne det være, at man 4 eller 8 år senere var kommet lidt længere, og så kunne man overbevise nogle folk om, at man var en god repræsentant.
Jeg tror på vælgerne.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-11-09:
Ja, nu taler vi jo om sund fornuft i det her, og jeg synes jo, det er lidt underligt.
Vi er fra Dansk Folkepartis side forvirrede over, hvorfor det skal være sådan.
Lad os sige, at jeg med den erfaring, jeg har, flytter familie og det hele til Polen, og at jeg så har lyst til at stille op der for at gøre lokalsamfundet bedre.
Jeg ville jo ikke kunne forstå noget som helst.
Jeg ville jo ikke kunne være behjælpelig eller hjælpe til i samfundet på nogen som helst måde, selv om jeg gerne ville.
EU har et problem her.
Vi kan jo ikke bare flytte fra det ene sted til det andet og gøre noget som helst.
Mener ministeren, at det er en god ting, at jeg bare kan stille op dernede om en uge, hvis jeg flytter derned?
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-11-09:
Man kan sige, at det er en principiel forskel.
Men realiteten er jo så også, at langt størstedelen af samtlige finanser i Danmark omsættes ude i kommunerne.
Det vil sige, at det økonomiske ansvar jo ligger hos kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Så er det ikke en lidt søgt principiel forskel, som ministeren der anfører?
Jeg mener, at hvis den demokratiske tanke er, at der, hvor du bor, og der, hvor du er, skal du have muligheden for medbestemmelse, så må det vel også gælde den lovgivende medbestemmelse.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Den principielle forskel er, at dette er en lovgivende forsamling, hvor landets love vedtages, og det er noget andet end det, der foregår i kommuner og regioner.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-11-09:
Jeg har jo ligesom forstået, at ministeren ikke er begejstret for det her beslutningsforslag – og fred være med det.
Men jeg tror, at det var til min kollega fru Pernille Bendixen, at ministeren i en bisætning nævnte, at ministeren altid er frisk på en principiel diskussion.
Og så vil jeg da gerne udfordre ministeren lidt med et principielt spørgsmål, som er i forlængelse af hr. Christian Langballes tanke fra før.
Altså, hvis argumenterne om demokrati til lokalvalg er så vigtige for ministeren, nemlig at enhver borger stort set har muligheden for at opstille og have stemmeret, hvorfor så ikke udfolde det også til de nationale valg, nemlig valg til Folketinget.
Hvad er den principielle forskel?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Jeg synes, at der er en principiel forskel på lovgivning og ikkelovgivning.
Det var det, jeg sagde før.
Så jeg mener, at der er en principiel forskel.
Jeg mener også, det er fint, at man kan have nogle andre ting der, hvor det er det nære, det tætte, og så det, der skal gælde for hele landet.
Der er klart nogle principielle forskelle i forhold til det.
Jeg tror ikke, at jeg skal gå ind i sådan en mere kvalitativ vurdering af danskprøve 1, 2 og 3, men det er jo klart, at vi er oppe på et højere niveau, da man starter med 1, og så er der 2 og derefter 3. Så det er ligesom deroppe, hvor man stiller de største krav; det er der ingen tvivl om.
Hr. Holger K. Nielsen rammer jo også noget lidt interessant i spørgsmålet, i forhold til at hvis man endelig skulle gå ind og stille krav, skulle man jo også stille samme krav til danske statsborgere – og så er vi inde på noget, der hedder kvalificeret stemmeret i stedet for almindelig og lige stemmeret.
Og det er jo i hvert fald også en principiel diskussion, man så træder ind i.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Jamen det er det lige præcis.
Det er i virkeligheden kernen i diskussionen, at man skal gå til eksamen, før man kan stemme.
Det er jo konsekvensen af Dansk Folkepartis forslag.
Men det korte af det lange er jo, at det at kunne tale og forstå dansk selvfølgelig er vigtigt, men den prøve, man vil indføre her, er langt, langt mere end bare det.
Og deri ligger hele kernen i det her.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Ordføreren siger også, at vi indskrænker folks stemmeret eller valgbarhed ved at indføre sådan en barriere for, hvor meget dansk man skal kunne.
Men er ordføreren ikke enig i, at når man har 3 år til at få sig det lært, så er det jo egentlig ikke en barriere, det er bare et spørgsmål om at opnå det resultat og så blive valgbar.
Mange tak for det.
Hvis man nu forestiller sig, at man har en by, hvor der er en ret stor andel af folk med en anden etnisk baggrund end dansk, og at de vælger at stemme på en, som tilsvarende er af deres egen etniske herkomst, og hvis man så forestiller sig, at de får flertal i det pågældende byråd, er ordføreren så ikke enig i, at så kommer vi ud i et parallelsamfund, der bliver styret fra bystyret?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
Jeg mener, at det er et problem, hvis folk ikke kan tale og forstå og læse og skrive grundlæggende dansk, hvis man skal repræsentere folk i en politisk forsamling – selvfølgelig.
Det synes jeg også man skal gøre noget ved, men vi skal ikke gøre noget ved det på den måde, at vi indskrænker folks stemmeret.
Vi skal gøre noget ved det på den måde, at vi opfordrer folk til at stemme på folk, der kan tale og forstå, skrive og læse dansk, og det vil jeg også selv gøre.
Jeg synes, at det er ret afgørende, at demokratiets grundprincip er, at folk har stemmeret og så er det dem, der bliver valgt, der bestemmer.
Det eneste kriterie, vi kan lave, er på statsborgerskabet.
Vi skal ikke begynde at opfinde alle mulige andre kriterier og prøver, man skal gå til, for at man kan deltage i valghandlingen.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Tak for svaret.
Men mener ordføreren ikke – hvad skal vi sige – at det er uhensigtsmæssigt, hvis der er en person eller en større gruppe af mennesker, som simpelt hen ikke har de sproglige forudsætninger for at forstå, hvad det er, der foregår, der kan gå ned og påvirke et valg?
Måske stemmer de bare ud fra, at det er en person fra en bestemt etnisk gruppe, der stiller op.
Er det virkelig hensigtsmæssigt?
Er det ikke et problem?
Vi ved jo alle sammen, at der desværre er folk – der er selvfølgelig folk med indvandrerbaggrund, som gør det godt – med indvandrerbaggrund, som har boet her i rigtig mange år, og som simpelt hen ikke kan tale det danske sprog.
Er det et problem?
Og hvis hr. Mattias Tesfaye mener at det et problem, skal man så gøre noget ved det?
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Det synes jeg er så indlysende rigtigt.
Hr. Mattias Tesfaye var inde på niveauet på prøven.
Jeg vil høre, om det er det, der er afgørende.
Hvis nu man havde et andet niveau, så det var lidt nemmere at bestå prøven, ville det så være noget, som Socialdemokratiet vil kunne se sig selv i, sådan så vi i hvert fald har en vis sikkerhed for, at dem, der stemmer og stiller op, kan et vist niveau af dansk, at de behersker det danske sprog?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-10:
Tak for det.
Med dette lovforslag om indfødsret tildeles 3.185 voksne og ca. 720 børn statsborgerskab.
Vi stemmer nej, fordi vi mener, at alt for mange stadig får dansk statsborgerskab til trods for de helt nødvendige stramninger, som vi i fællesskab med regeringen og Socialdemokratiet aftalte i oktober 2015.
Vi føler os ikke overbevist om, at alle de personer, som får statsborgerskab med dette lovforslag, er danske helt ind i hjertet.
Vi må konstatere, at de retningslinjer, der tildeles statsborgerskab efter i dag, slet ikke er nok.
Derfor har vi foreslået et loft på 1.000 statsborgere om året, hvor tilknytningen til dansk, europæisk og vestlig kultur gøres til en helt afgørende forudsætning.
Vi har sagt, at vi ikke kan stemme ja til lovforslaget om statsborgerskab, før kravet om loftet på de 1.000 er blevet imødekommet.
Det må vi jo så se på, når regeringen indbyder til forhandlinger om dette.
Ydermere er vi stærkt betænkelige ved, at flere flygtninge nu bliver danske statsborgere.
Det er ikke formålet med asylsystemet, at man skal blive statsborger i det land, der yder en beskyttelse.
Når man tildeler statsborgerskab, siger man til flygtninge, at såfremt de bliver hængende her længe nok, kan de få lov til at blive her resten af livet.
Med de bemærkninger vil jeg meddele, at Dansk Folkeparti stemmer nej til lovforslaget.
Marcus Knuth (V), 2017-11-10:
Hver gang vi mødes her i salen og behandler indfødsret, minder vi hinanden om, at det at blive dansk statsborger er noget helt, helt specielt.
Det rødbedefarvede pas dumper ikke bare tilfældigt ind ad brevsprækken, fordi man har boet i Danmark i nogle år.
Vi mener nemlig, der skal en lang række strenge krav til i forhold til danskkundskaber, selvforsørgelse, kendskab til Danmark og dansk historie.
Sådan skal det være, fordi vi mener, at vi vil sørge for, at Danmark og det danske statsborgerskab er for dem, der kan og vil.
Det er nemlig et kæmpe privilegie at blive dansk statsborger.
Derfor glæder vi os nu til at dele det danske statsborgerskabs glæder og rettigheder, men ikke mindst pligter, med de 3.185 voksne og 720 børn, som snart bliver danske statsborgere.
Og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter lovforslaget.
Christina Egelund (LA), 2017-11-10:
Det er altid en stor fornøjelse at få lov at holde ordførertalen, i forbindelse med at vi siger tillykke til de borgere, som med det her lovforslag opnår dansk statsborgerskab.
Af de 3.185 personer, som med det her lovforslag bliver en del af det danske fællesskab, er mere end de 400 født i Danmark.
Vi skal selvfølgelig sikre os, at vi ikke tildeler en masse rettigheder til mennesker, som ikke vil Danmark.
Det er rimeligt at forvente af folk, at de gør sig umage for at bestå prøverne og for at fungere i det danske samfund i det hele taget.
Det er en stor ting at blive dansk statsborger.
Det giver adgang til at deltage i vores demokrati, og med den ret følger en række pligter.
For et stærkt demokrati forudsætter, at der er de frihedsrettigheder, som gør demokratiet reelt og levende.
Det handler om en fri presse, ytringsfrihed, religionsfrihed, forsamlingsfrihed, lighed for loven osv.
Det er stærke værdier, som gælder for alle danskere, og i dag er det en stor glæde at kunne sige hjertelig velkommen til 3.185 personer, som har vist, at de positivt vil Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-10:
Tak for det, formand.
Med vedtagelsen af det her lovforslag har vi den glæde at meddele 3.185 voksne og 720 børn dansk statsborgerskab, og det er der god grund til at glæde sig over.
Vi i Alternativet er i hvert fald rigtig glade for at kunne stemme for lovforslaget og byde hjertelig velkommen til en masse nye danske statsborgere.
At få dansk statsborgerskab er ikke kun en stor og glædelig begivenhed for den enkelte nye danske statsborger, men også for det danske samfund og vores demokrati.
Vedtagelsen af det her lovforslag betyder, at vi og samfundet beriges med de her nye statsborgere, som kan og skal tage del i alle dele af det danske samfunds demokratiske processer.
Og det er som sagt en gave til Danmark.
For vi mener, at mangfoldigheden styrker vores demokrati.
Det giver os nemlig indblik og perspektiver, og det udvikler os både som mennesker og som samfund, så vi er i stand til hele tiden at blive det stærkest mulige samfund, også i forhold til vores omkringliggende verden.
Jeg tror på, at det øger sammenhængskraften at få de her nye danske statsborgere.
For demokratiet er vores fælles grundlag, og demokratiet betyder plads til og ret til forskellighed.
Det betyder også en pligt til at involvere sig i demokratiet og til at deltage i de debatter, der foregår.
Lige nu er der jo et regional- og kommunalvalg, som er oppe over, og derfor ser jeg frem til, at de her nye danske statsborgere selvfølgelig også deltager i den demokratiske proces, ligesom de har haft mulighed for i rigtig mange år.
Hvor er det dejligt, at vi får nye medborgere, som fuldt ud kan deltage i alle aspekter af det danske samfund.
For med statsborgerskabet følger netop retten til at udøve medindflydelse på de beslutninger og diskussioner, som vi har her i samfundet.
Så personligt glæder jeg mig rigtig meget til at kunne byde alle jer nye statsborgere velkommen, og det er også et velkommen til det statsborgerskabsarrangement, som finder sted herinde i Folketinget hvert år, og som altid er en særdeles festlig lejlighed til at hilse på hinanden.
Så fra mig og Alternativet skal der lyde et hjertevarmt tillykke til alle de nye danske statsborgere.
Marianne Jelved (RV), 2017-11-10:
Det er glædeligt at stå her på Folketingets talerstol og byde hjertelig velkommen til alle de 3.185 mennesker, som ved tredjebehandlingen af L 71 bliver danske statsborgere.
De nye statsborgere har boet i Danmark i mange år, og selv om det er tilfældet, er det alligevel noget helt særligt, når man også juridisk set bliver en del af det danske fællesskab og det danske demokrati.
Og i Radikale Venstre glæder det os, at mange gerne vil det.
Imidlertid vil vi også gerne gøre opmærksom på de mange mennesker, som har ansøgt om statsborgerskab, men ikke har fået det.
Det er klart, at man skal leve op til en lang række krav for at kunne blive dansk statsborger.
Det siger sig selv.
Og naturligvis mener vi også, at man skal kunne tale dansk, at man i udgangspunktet er selvforsørgende, at man ikke er kriminel osv.
Men der er jo mennesker, som på grund af sygdom eller handicap ikke kan gå op til f.eks. danskprøven, heller ikke selv om de får hjælp.
Og en del af disse mennesker har brug for en dispensation fra kravene for at opnå statsborgerskab.
Men det får de så godt som aldrig af det nuværende flertal i Indfødsretsudvalget, og det må vi selvfølgelig acceptere, sådan er tilstanden, og sådan er reglerne.
Men vi kunne godt tænke os, at de regler var lidt anderledes – det skal jeg ikke komme ind på i dag.
Der er også eksempler på mennesker, som har fået kontanthjælp i ganske kort tid, og som ikke kan få dispensation, selv om de i øvrigt har været selvforsørgende.
Det er meget hårdt at skulle stå i den situation, og i Radikale Venstre mener vi ikke, at der er proportionalitet imellem den lillebitte del af cirkulæret, som nogle mennesker ikke lever op til, og så det, at de får afslag på statsborgerskab.
Radikale Venstre er også meget opmærksomme på, hvorvidt vi i Danmark lever op til handicapkonventionen, når vi giver mange fysisk såvel som psykisk syge mennesker afslag på statsborgerskab, selv om en læge på tro og love har erklæret, at vedkommende ikke er i stand til at gå op til eksempelvis danskprøven.
Det er en diskussion, som ikke er slut endnu, og som vi sammen med en række andre af Folketingets partier vil følge meget nøje.
Men som jeg sagde i min indledning, er det en glæde at kunne sige velkommen til 3.185 nye danskere.
Velkommen til Danmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-10:
Da vores ordfører på området, fru Kirsten Normann Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af SF byde velkommen til de 3.185 nye danskere, der er optaget på det her lovforslag og får statsborgerskab. Det har været hårdt arbejde, for det er ikke så nemt at få dansk statsborgerskab.
Det kræver mange ting, og derfor er der så meget desto større grund til at sige tillykke til dem, som er kommet igennem nåleøjet.
Det er for os i SF vigtigt at sige, at I er velkomne i det danske samfund.
Det er noget, som samfundet har brug for, og det vil kunne berige vores samfund både økonomisk, kulturelt og demokratisk, og derfor siger vi med meget stor glæde ja til det her lovforslag.
Jeg håber i øvrigt også at se mange af jer til statsborgerskabsdagen på et senere tidspunkt.
Så jeg vil sige tillykke og velkommen til Danmark.