runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2024-12-03:
Tak skal du have.
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at sige, at Venstre anerkender ambitionen bag beslutningsforslaget, vi behandler i dag.
Ønsket om at inkludere trivsel, miljøpåvirkning og natur i den økonomiske afrapportering er jo i sin kerne sympatisk, men beslutningsforslaget rejser væsentlige spørgsmål om effektivitet og ressourcer.
Danmark er et af verdens mest velstående lande målt på både økonomi og livskvalitet.
Denne velstand er grundlaget for vores fælles velfærd, vores nationale forsvar, den grønne omstilling og ikke mindst danskernes privatøkonomi, og vi har allerede eksisterende værktøjer og rapporteringssystemer, der belyser områder som trivsel, miljø og klima.
Eksempler på dette er arbejdet med FN's verdensmål og regeringens initiativer med fokus på netop trivsel.
Forslaget, som er fremsat her af Alternativet, kræver i forhold til økonomisk planlægning betydelige ressourcer og risikerer også at blive en administrativ byrde, og finansministerens tidligere udtalelse understreger jo også, at omkostningerne ved lignende tiltag kan være høje.
Vi mener, at de midler er bedre brugt på konkrete initiativer, der gør en direkte forskel for danskerne.
Venstre er af den overbevisning, at en stærk økonomisk vækst er grundlaget for at sikre både trivsel og bæredygtighed, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Vi vil i stedet fastholde et fokus på løsninger, der både styrker økonomien og gavner miljøet uden at skabe unødvendige administrative barrierer.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-03:
Jo, men udfordringen er jo også, at der er så stor usikkerhed om, hvordan sådan et forbrugsbaseret klimaaftryk påvirkes af konkrete tiltag
Derfor er vi også nødt til at tage det med i vores betragtning, altså at vi må målopfylde på det, vi er i stand til i Danmark og dermed også at blive foregangsland.
Vi kunne jo også ved det netop afsluttede klimatopmøde i Baku se, at Danmark jo også placerer sig godt internationalt og også har fået stor ros bl.a. for den grønne trepart, som også spørgerens parti er en del af.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Ja, og danskernes CO 2 -aftryk er jo især hægtet op på vores udenlandske forbrug, altså det, vi importerer hertil.
Hvis vi skal gøre noget for klimaet, gælder det både herhjemme og ude i verden.
Så det er jo også igen et spørgsmål til ordføreren: Er det ikke et problem, at vores økonomiske vækst i høj grad er hægtet op på noget, der eroderer naturgrundlaget i andre dele af verden eller forværrer vores klimaproblemer?
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der er uenige i, at de eksisterende tal er fornuftige at have, altså tal for inflation og beskæftigelse og bnp og bni osv.
Det, som Alternativets forslag handler om, er jo, om vi har brug for at udvide de her redegørelser med nogle andre oplysninger til brug for vores politiske beslutningstagning og styring af den samlede økonomi.
Det undrer mig lidt, at Socialdemokraterne ikke ønsker det.
Men man kan jo sige, at hvis man ser sådan historikken på det, er det jo sådan lidt, at Socialdemokrater tit skal trækkes lidt til truget på det her område.
Da vi foreslog det her med GrønREFORM og grønne regnemodeller, husker jeg også en stærk modstand.
Nu står ordføreren og er glad for det, og det samme så vi med klimaloven og klimamålene.
Så mit spørgsmål må egentlig være: Tror ordføreren ikke, at han om 2, 3 eller måske 5 år vil stå her og rose, at nu har man indbefattet den her grønne nettonationalindkomst i den økonomiske redegørelse og så være rigtig glad for det?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-03:
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at selv om Det Økonomiske Råd for snart 2 år siden spåede, at der var massearbejdsløshed på vej og en overophedning af dansk økonomi og alt muligt, og det så rigtig skidt ud, hvad de spåede, og det fik de jo så heldigvis ikke ret i, så tror jeg vist roligt man kan sige, at vi med den forsigtige tilgang, der har været til økonomisk styring fra Finansministeriets side med deltagelse bredt af partierne i Folketinget, har formået at sikre, at vi ikke er endt i sådan en overophedning.
Så jeg vil sige, at vi med ansvarlig økonomissk styring har vist, at vi godt kan undgå den slags overophedningssituationer.
Der er heller ikke umiddelbart efter min vurdering udsigt til det og heller ikke til alvorlig inflation – heldigvis.
I forhold til klima er det jo klart, at vi ikke kommer uden om, at vi skal komme i mål med vores klimaambitioner og dermed også det, som er det ultimative, altså at Danmark skal være et CO 2 -neutralt samfund.
Det viser den debat, som der jo har været for ganske nylig her i salen.
Det er klart, det har kæmpestor betydning.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Dagens forside på dagbladet Berlingske omtaler den her næsten historiske vækst, i hvert fald meget høje vækst i forhold til de seneste par årtier, på en, kan man sige, jublende måde.
Men når vi har den her diskussion, bør vi så ikke også tale om, hvordan vores økonomiske vækst jo endnu ikke er afkoblet fra vores ressourceforbrug?
Danskerne har et af de største CO 2 -aftryk blandt befolkninger i hele verden og dermed jo også et af de største forbrug, som det så også kan læses i nogle af de her tal.
Mener ordføreren, at vi i højere grad bør have den samtale om sammenhængen, når vi endnu ikke har afkoblet væksten fra hverken klima- eller miljøaftryk?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-03:
Altså, jeg synes, det vigtigste er, at vi får rejst en hel masse skov så hurtigt som overhovedet muligt som en del af den grønne trepart, som et bredt flertal i Folketinget er blevet enige om.
Så kan vi altid regne på de gavnlige effekter af det bagefter.
Men jeg må sige, at det godt kan være, at jeg arbejder meget med tal, men jeg vil først og fremmest gerne se, at der er noget skov, at der er noget mindre kvælstofudledning, og at landbruget kommer i mål med sine CO 2 -reduktioner.
Det må være det vigtigste, og så må det der økonomi og de der beregninger altså komme i anden række.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Det synes jeg også man kan diskutere, altså elementer af det.
Men nu var det mere det grønne bnp, jeg talte om, altså det, som Peter Birch Sørensen og andre fremtrædende danske økonomer har udviklet, og som jo er et forsøg på oven på det eksisterende bnp at bygge dels den, om man så må sige, nedslidning, der er af naturgrundlaget, dels det tab af rekreative værdier, som sker, når man nedbryder naturgrundlaget, og få det ind i et nationalregnskab, sådan at de konsekvenser, der er af vores politik, rent faktisk betyder noget for menneskers liv, som jo ikke bare er, om deres huspriser stiger, men også, om de f.eks. har adgang til en skov; det er jo bl.a. den måde, man måler på.
Mener ordføreren ikke, at det ville være godt, at vi fik en opgørelse af vores økonomi, som også omfattede velstand i den her bredere forstand, og at det var en del af den helt normale rapportering af dansk økonomi?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-03:
For pointen er jo også, at det er meget fint at kunne tale om, hvordan man kan regne på forskellige ting, men derfra og så at kunne gå til noget, som er målbar evidens, er jo et ret langt stykke vej.
Der må man sige, at danske forskere og danske økonomer i den grad har bidraget til at udvikle det, og det synes jeg er fremragende, og at det også kan bruges internationalt og kan bruges i globale sammenhænge, synes jeg også vi skal være stolte over.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-03:
Jeg synes, den her måde at frame spørgsmålet på – at indramme spørgsmålet på – er en venstreorienteret dagsorden, som jeg er bange for.
At der er andet, der er værdifuldt i livet, end økonomisk vækst, er en bredspektret dagsorden, og det gælder både naturhensyn og alt muligt andet.
Men jeg synes, at der, hvor det går galt, er, når man prøver at kvantificere det.
Det er lidt som med spørgsmålet: Hvad er lyden af kærlighed?
Altså, det er simpelt hen for subjektivt til rent faktisk at komme tæt på det.
Men det jo ikke, fordi vi ikke mener, at det er en god ting at have – hverken kærlighed eller naturhensyn.
Det er en subjektiv vurdering, hvor meget man værdisætter de ting, og man kan ikke kvantificere det på samme måde.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Men alle økonomiske beregninger af skyggepriser baserer sig jo på subjektive vurderinger.
Det gør det grønne bnp også.
Hvis jeg bare må citere Peter Birch Sørensen: Miljøet leverer vigtige råstoffer, som bruges som skraldespand for utallige rester og spildprodukter fra produktion og forbrug.
Naturens herlighedsværdi er samtidig en direkte kilde til velfærd – altså forstået som lykke – og sidst, men ikke mindst leverer økosystemerne en række livsunderstøttende tjenester, der bidrager til at holde luften, vandet og jorden ren og til at stabilisere klimaet.
Det her handler jo grundlæggende om, at hvis vi f.eks. forringer vores naturgrundlag, f.eks. humuslaget i jorden, så vil vi ikke kunne dyrke fødevarer i fremtiden.
Det er jo sådan set benhård økonomi.
Jeg har bare svært ved at se, særlig fordi jeg ved, at Liberal Alliance er optaget af naturen, at det at indoptage de ting ligesom skulle være noget, man havde en modvilje imod.
Det har jeg svært ved helt at forstå, tror jeg.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
For det første vil jeg ikke blande mig i det der interne opgør på venstrefløjen om, om Socialdemokraterne om 5 år mener noget andet, efter at Enhedslisten og Alternativet og andre har kæmpet den her kamp i Folketingssalen.
Det må andre jo vurdere, altså hvad der kommer til at ske der.
For at svare på det andet spørgsmål: Nej, det synes jeg ikke, men der er nogle ting, der er meget svære og vanskelige at prissætte.
Hvad betyder adgangen til skov og natur?
For mig personligt er det en stor glæde at gå en tur i skoven med hunden.
Det gør mig til et lykkeligere menneske; det betyder, jeg trives bedre.
Hvordan skal man prissætte det?
Der er der andre ting, der er nemmere at prissætte.
Det er i hvert fald en diskussion, der har en tendens til at blive meget flyvsk og abstrakt.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Det er, ligesom om ordføreren har en præmis om, at den måde, vi regner på i dag, ligesom er helt neutral.
Men det, som f.eks. Peter Birch Sørensen prøver med det grønne bnp, som jeg tror på et tidspunkt vil blive en del af Økonomisk Redegørelse, når Socialdemokraterne lige har tygget på den i 2-3 eller måske 5 år – ligesom alle de andre ting, som de til sidst har måttet trækkes til truget med – så er det jo, fordi påstanden fra mange miljøøkonomer er, at bnp ikke er et billede af den reelle økonomi.
Det regner man med, men man afskriver ikke, om jeg så må sige, naturressourcer.
Det vil sige fiskebestande, skov og andet, som vi ved også har betydning for vores velstand, både velstand i den helt gængse forstand som produktion, men også velstand forstået som det, økonomer kalder for velfærd, altså ikke det, vi kalder velfærd med hospitaler og sådan noget, men menneskers velfærd.
Så det er bare for at sige: Er det ikke sådan en lidt reduceret tilgang, som ordføreren har?
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Det er jo to meget identiske debatter, der er lagt op til.
Jeg kan også godt afsløre, at den ordførertale, jeg kommer til at holde i næste runde, nok ikke adskiller sig meget fra den ordførertale, jeg lige har holdt.
Det har været en lang debat og også en grundig debat, men som folketingsmedlem kan man jo ønske at debattere det, man ønsker for så vidt, og så møder vi selvfølgelig op.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-12-03:
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig i, at vi burde spørge forespørgerne bag den næste forespørgsel, om ikke den kan trækkes tilbage.
Vi har meget vigtige ting at beskæftige os med, og det her er også en vigtig ting, som den her snart 2 timer lange debat har båret med sig.
Men vi er jo efter min opfattelse i gang med at skulle beskæftige os med nøjagtig det samme.
Så vil ordføreren give mig ret i, at vi eventuelt kunne bede forespørgerne om at trække den næste forespørgsel tilbage og henvise til den grundige og gode debat, der har været her?
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Tak for det, formand.
Hvis vi vedtager det her forslag, får vi så mere bureaukrati, får vi mere administration og flere statslige administratorer, får vi et større offentligt spild?
Jeg tror desværre, at svaret på det spørgsmål er et ja.
Får vi så noget, vi kan bruge til noget?
Jeg tror desværre, at svaret er et klart nej.
Det her er – og det er sagt i al venlighed – et rent bureaukratforslag.
Vækst og penge er ikke dårligt, men det er heller ikke målet, det er et middel til, at vi herinde kan føre en politik, der gør Danmark til et bedre land og danskerne til et lykkeligere folk.
Det kræver hårde prioriteringer, men det er jo det, vi er valgt for, det er det, Folketingets medlemmer og partier stiller op til valg for, og det er derfor, at danskerne nøje, senest hvert fjerde år, udvælger de danskere, der så skal foretage en eller anden prioritering af, hvad vi skal have mere af.
Vil man have mere til de ældre, skulle man stemme på sådan nogle som mig.
Vil man have nogle større skattelettelser, skal man stemme på nogle andre.
Og sådan kunne man blive ved med rangere de her ting ned ad en liste.
Det er dybest set
et politisk valg.
Jeg betragter det her forslag som en trojansk hest for ren venstrefløjspolitik eller den del af venstrefløjspolitikken, som i virkeligheden tager magten ud af det her rum, for man kommer til at nedsætte nogle bureaukratpaneler, der skal komme med nogle lange udredninger, der så i sidste ende ender med nogle indstillinger, som ingen herinde kan vride sig fri af, og så ender vi et sted, som ingen har ønsket, og som danskerne ikke har stemt sig til, og det ønsker jeg ikke.
Økonomi handler om økonomi, og det er der ikke noget skidt i, det er kun et udgangspunkt for de diskussioner og de muligheder, som vi og danskerne i sidste ende har.
Jeg vil derfor på Dansk Folkepartis vegne meddele, at vi kommer til at stemme nej til det her forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Jeg opfattede det som en bemærkning.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Den betragtning vil jeg gerne kvittere for.
Det er også det, jeg oplever som finansordfører, altså at de indikatorer, der er inde i de mellemfristede fremskrivninger, som beslutningsforslaget her handler om, er det, der har allermest betydning for, hvordan vi tilrettelægger vores politik og de reformer, som vi laver her i Folketinget.
Så jeg synes bestemt, at det har en stor tyngde, hvad der ligger i de fremskrivninger.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Sådan er det jo med hele det velfærdsøkonomiske felt.
Peter Birch Sørensen har f.eks. målt på, hvor meget højere huspriserne er, hvis det er tæt på et skovområde, i forhold til hvis det ikke er.
Det er måder, hvor man ser på, hvad folks betalingsvillighed er, og på den måde prøver man så at omregne værdien af natur.
Bnp er jo et svært begreb, for en meget stor del af vores produktion er immateriel, og en stor del foregår endda i den offentlige sektor.
Der går man jo også ind og måler, hvad værdien af en undervisningstime er, og hvad er værdien så mindre, hvis der pludselig er en lærer med?
Der er alt muligt i det, som er skønsmæssigt, så spørgsmålet er jo ikke, om det bliver mere kompliceret.
Spørgsmålet er, om man også prøver at inkludere nedslidningen af vores naturgrundlag, fordi det ligesom også er afgørende for velstandsudviklingen i fremtiden og for naturen i sig selv og for vores velfærd.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Det handler måske også tilliden til, hvad den offentlige sektor kan håndtere og rumme.
De kan ikke engang udregne, hvad folks ejendomsskat er.
Vi kan ikke engang have en offentlig sektor, der sørger for, at der er frisk luft til eleverne i klasseværelserne, eller at alle ældre får skiftet den ble, når den skal skiftes.
Så det er måske også et spørgsmål om, om vi har tillid til, at vi kan få det til at virke, og om det er noget, vi synes er vigtigt.
For jeg synes, der er nogle andre ting, der er vigtigere end de her økonomiske redegørelser.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg bemærker netop også, at Radikale Venstre anerkender intentionen og gerne vil arbejde med at udvide vores økonomiske afrapporteringer.
Mit spørgsmål er egentlig, hvordan Radikale Venstre forestiller sig man kunne gøre det.
Der er ét forslag her, men vi er sådan set åbne for andre gode idéer til, hvordan vi får et mere helhedsorienteret og måske også mere virkelighedsnært syn på vores økonomi.
Samira Nawa (RV), 2024-12-03:
Sådan som jeg læser beslutningsforslaget, handler det ikke alene om det klima- og miljømæssige.
Jeg er med på, at det er det, som hr. Pelle Dragsted har haft fokus på igennem debatten, men jeg læser det sådan set som en del af det beslutningsforslag, der er fremsat.
Derfor havde jeg i min tale mere fokus på den del, der handler om sundhed og trivsel.
Når det kommer til det, der vedrører klima og økonomi, er vi i Radikale Venstre meget optaget af det arbejde, som man allerede er i gang med i Finansministeriet, og glæder os også til at se den videre udvikling af det.
Et mål, man som regering kunne introducere, ville jo være at kigge på de udledninger, der sker uden for landets grænser i forbindelse med vores forbrug.
Det er ikke som sådan et økonomisk mål, men det ville være et mål, som man kunne styre efter, og som f.eks. ville sætte sig i vores forbrug, både det private og det offentlige.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Tak for det.
Med hensyn til det her med, om man går ind for vækst, kommer det jo altså nok an på, hvad omkostningerne af den vækst er, men jeg er enig i, at man skal passe på med en meget firkantet vurdering af det.
Min holdning er nok, at i forhold til forestillingen om, at vi kan have eksponentiel vækst for evigt i et lukket ressourcekredsløb som planeten Jorden, er det fysisk umuligt, tror jeg, men det er slet ikke det, vi diskuterer i dag.
Det, vi diskuterer i dag, er jo spørgsmålet om, hvorvidt vi har brug for, hvis vi snævrer det ind til det klima- og naturmæssige, at få et økonomisk nøgletal i Økonomisk Redegørelse, som, om man så må sige, bl.a. indregner nedslidning af vores naturgrundlag, fiskebestand, drikkevand, humuslag osv. osv.
Er Radikale Venstre af den opfattelse, at det ville være nyttigt, at vi fik det som en del af Økonomisk Redegørelse i fremtiden?
Noget af det, jeg igennem tiden har brugt meget tid på at kritisere, er jo spørgsmålet om Finansministeriets regnemodeller og deres manglende blik for betydningen af investeringer i vores velfærd og vores fællesskab.
Altså, hvad ville det betyde for menneskers mulighed for at tilbyde deres arbejdskraft på arbejdsmarkedet?
Der fik jeg jo det svar, at man kunne regne på forskellige måder.
Når det handler om at sænke topskatten, har man den antagelse, at det ville få mennesker til at arbejde mere, men man har ikke nogen antagelse, som man i hvert fald kunne bruge, om, hvad det ville betyde, at børnehaven og vuggestuen var lukket nogle flere dage om året.
Det er selvfølgelig nogle lidt absurde eksempler, men det er desværre stadig væk gældende, at Finansministeriets regnemodeller ikke tager højde for hverken beskæftigelseseffekter og heller ikke en lang række andre dynamiske effekter af vores investeringer i velfærd.
Man tager højde for nogle uddannelsesmæssige investeringer, men på meget lang sigt indgår de ikke i de mellemfristede fremskrivninger.
Det vil sige, at de slet ikke får samme tyngde, som når man f.eks. antager, at en skattelettelse fører til et øget arbejdsudbud, som så nærmest kan føre til øget velstand i de mellemfristede beregninger.
Samira Nawa (RV), 2024-12-03:
Mange tak.
Tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag, og det har jo været en god, lang debat, så det kan også godt være, at min tale bliver en kommentar til nogle af de ting, der er blevet nævnt i løbet af debatten.
Jeg er sådan set helt enig med forslagsstillerne i, at bnp ikke er et mål for velfærd og trivsel i et land, men at det jo er en indikator for den økonomiske udvikling, og debatten i dag har antaget sådan lidt forskellige former.
På et tidspunkt var det også lidt en debat om for og imod økonomisk vækst, og der vil jeg i hvert fald bare klart slå fast, at vi i Radikale Venstre ikke er modstandere af økonomisk vækst.
Vi ser tværtimod en høj velstand som en forudsætning for at kunne investere i en grøn omstilling og i vores velfærd.
I dag styres der i høj grad efter, at vi har en høj beskæftigelse, stabile makroøkonomiske rammer, en holdbar finanspolitik og jo i højere grad også en grøn bundlinje.
I Radikale Venstre mener vi også, at der som et supplement til det aktivt bør tages hensyn til, i hvor høj grad lovændringer og andre beslutninger om ændringer i samfundet bidrager til befolkningens sundhed og trivsel.
Jeg tror, at det vil være godt for os som politikere at have de her yderligere indikatorer med i vores overvejelser, når vi skal tage stilling til dette og hint.
Så er det jo en ærlig sag, at vi vægter de her indikatorer forskelligt.
Så i Radikale Venstre kan vi sådan set godt bakke op om en mere systematisk tilgang til indikatorerne, men jeg er ikke sikker på, at den måde, som beslutningsforslaget her er formuleret på med en egentlig trivselsøkonomisk redegørelse, er den vej, vi skal gå, og jeg er heller ikke overbevist om, at det kan iværksættes allerede til august.
F.eks. er GrønREFORM blevet nævnt ad flere omgange, og arbejdet med det har været virkelig grundigt, og der udestår fortsat en konsolidering, så det er ikke bare lige at introducere nogle nye ting, heller ikke selv om der allerede eksisterer meget data.
Så vi er sådan set positive over for intentionen i det her beslutningsforslag, som Alternativet har fremsat, men kan, som det ligger nu, ikke bakke op om det.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Jeg har i hvert fald bare bemærket, at det særlig er på venstrefløjen i Vesteuropa og Nordamerika, at der er en meget stor lyst til at diskutere de her ting og prøve at præge det offentlige i den her retning.
Jeg skal i øvrigt også lige sige i forhold til den første runde, at spørgeren jo meget gerne må fastholde den næste forespørgsel.
Det skulle ikke forstås på den måde, men de er jo meget ens, og selvfølgelig stiller vi op og diskuterer det, hvis Alternativet ønsker det.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Der ligger ikke i forslaget en politik, der skal indføres, men der ligger en anden økonomisk forståelse, og det er ikke noget, der tilhører nogen bestemte ideologier.
Altså, jeg går ikke ud fra, at ordføreren mener, at Wales og Skotland er ekstreme venstreorienterede lande sammenlignet med f.eks. Venezuela, som ikke har indført en trivselsøkonomi.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det her sådan set ikke har specielt meget at gøre med noget, der er langt ude på venstrefløjen?
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Jo jo, altså, videnskab er videnskab, indtil videnskab pludselig er noget andet.
Sådan er det jo med mange ting.
Jeg må også kvittere for, at man på venstrefløjen er rigtig god til på de lange videregående uddannelser på universiteterne og alle mulige andre steder at præge både den forskning, men også de metoder og de resultater, der er derude.
Det tror jeg ikke nødvendigvis er godt for vores samfund her i Vesten, men sådan er det nu engang.
Men økonomi er økonomi, og der er en tværgående metode, som vi skal have, for at vi kan lave den rigtige prioritering eller i hvert fald den prioritering, som danskerne stemmer sig til er den rigtige.
Og det er jo ikke sådan, det er.
Der er vi jo herinde i rummet meget uenige om, hvad det er, der er vigtigt, hvad det er, vi skal prioritere, hvad det er, der kommer først.
Altså, når det drejer sig om økonomien og det at sidde herinde, er det jo et spørgsmål om, at vi har en meget lille klat smør, der skal fordeles på rigtig mange madder.
Så hvad er det, vi prioriterer i første omgang?
Hvilken katastrofe skal løses først?
Og det er vi nok bare uenige om.