runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-25:
Inden jeg kom i Folketinget, var jeg et af de tre mennesker i Danmark, der rent faktisk sad og så Folketings-tv, og det var nogle gange sådan en sjov oplevelse, og jeg tænkte: Nej, det kan simpelt hen ikke passe.
Det kan ikke passe, at de sidder derinde i Folketingssalen med landets fineste talerstol og skal træffe beslutninger, vigtige beslutninger, og jeg tænkte nogle gange, at det ikke kunne være rigtigt, at det var det, man sad og diskuterede.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt.
Det kan ikke være rigtigt, at det er det, de skal bruge deres tid på.
Jeg fik sådan et flashback til det nu, hvor jeg skal stå her og debattere, om der lige præcis skal være 20 cigaretter i en cigaretpakke.
Der må ikke være 19 – uha
det er farligt; det går helt galt, borgerne kan ikke finde ud af det.
Der må heller ikke være 21 – puha, så går det helt galt, armod.
Nej, gudhjælpemig, om Folketinget her i dag ikke vil bestemme og detailstyre, at der skal være præcis 20 cigaretter, hverken mere eller mindre, i en pakke cigaretter.
Jeg forudser jo snart, at der kommer et krav om, hvor mange labre larver der skal være i Matador Mix.
Det er jo vel næste vej, vi går ned ad.
Det skal man simpelt hen lade være med herinde fra Folketinget.
Det er at tale ufattelig ned til borgerne.
Og så står man og siger, at vi gør det for folkesundheden og alt muligt andet.
Det passer jo ikke.
Det her forslag skaber flere, der ryger.
8 millioner cigaretter mere!
Og så vil man stå og sige, at det handler om folkesundhed.
Man må jo tro, at danskerne derude ikke kan gennemskue det.
Man må tro, at de tænker: Okay, 8 millioner cigaretter og øget grænsehandel.
Jo, jo, men de taler jo om de gode intentioner med folkesundheden.
Men igen skyder man langt, langt ved siden af, og vi kommer overhovedet ikke til at støtte det her i Nye Borgerlige.
Det er en frygtelig måde at tale ned til borgerne derude på, altså at man vil bestemme, at der lige præcis skal være 20 cigaretter i en pakke og ikke 19 og ikke 21.
Bare lad være.
Tag mod mit råd: Bare lade være.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-25:
Som jeg sagde i talen, har vi stadig nogle ting, vi skal have besvaret.
Vi har også stillet nogle spørgsmål, vi mangler at få svar på.
Jeg tænker også, at vi i udvalgsbehandlingen kommer til at gennemgå det.
Vi vil ikke ramme hundrede ti procent ligestilling på disse områder, for det er der ikke.
Jeg har også lyttet mig til, at organisationerne og interessenterne selv er blevet beroliget, efter at lovudkastet blev ændret.
Det må man så sige at det blev, og der blev besvaret nogle spørgsmål, som har beroliget organisationerne og interessenterne og også til dels har beroliget mig.
Men stadig væk, som jeg har sagt i min tale: Vi har nogle spørgsmål, som vi mangler at få svar på.
Der er jo en grund til, at vi er endt med at gå med i aftalen, og der er en grund til, at vi ser positivt på lovforslaget i dag.
Nu skal vi bare have besvaret de sidste spørgsmål, og så kan vi forhåbentlig lande det her med et rigtig, rigtig godt lovforslag, som vi kan få færdigbehandlet og få op at køre.
Vi vil rigtig gerne kigge på tingene.
Det er bare en stopklods for Venstre, hvis det går på kompromis med de mange dygtige mennesker, vi har inden for det område, og som gør et kæmpekæmpeflot stykke arbejde hver eneste dag.
Trine Torp (SF), 2021-11-25:
Men det hensyn deler jeg med Venstre, og også tak for svaret.
Jeg er egentlig også rigtig glad for, at Venstres ordfører anerkender, at det er et potentielt problem, og derfor vil jeg også høre, om vi kan give hinanden håndslag på her i salen, at hvis det er en tendens, vi kan se bliver større – for det handler jo ikke om ildsjæle, det handler om noget helt andet – om så Venstre er villig til også at kigge på det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-25:
Selvfølgelig er det da det.
Jeg går heller ikke ind for, at man kører i den konstruktion.
Jeg går heller ikke ind for, at det her ender i skattely.
Det tror jeg heller ikke jeg på nogen måde har lagt op til under min tale.
Jeg bliver bare bekymret, hvis man ender med at lave en aftale, der kommer til at ramme rigtig mange andre mennesker, som gør et rigtig godt stykke arbejde, og næsten allerværst, vil jeg så sige, kommer til at ramme nogle børn, som er i et tilbud, som de er rigtig, rigtig glade for og for alt i verden ikke vil væk fra.
Trine Torp (SF), 2021-11-25:
Tak for det, og tak til Venstre for at være med i aftalen.
Jeg tror faktisk, det er noget rigtig godt, vi får gjort her, og jeg er glad for, at Venstre også er med i det.
Jeg vil egentlig ikke fordybe mig så meget i nogle enkelte organisationer, men mere i den tendens, og det er den her med, at det er udenlandske aktører, som køber det op.
Det er jo ikke nødvendigvis ildsjæle, som er særlig interesserede i dansk velfærd og i at lave gode sociale tilbud i Danmark.
De har primært én interesse, og det er at tjene penge.
Når vi kigger til vores nordiske naboer, kan vi se, at der faktisk har været et kæmpestort opkøb af sociale institutioner i de lande fra internationale koncerner, og der vil jeg bare høre, om det er noget, der bekymrer Venstre.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-25:
Det er mig ubegribeligt, når Enhedslisten indrømmer, at der er utrolig mange dygtige, gode aktører derude, som gør et rigtig godt stykke arbejde, at man så alligevel her i salen i dag kommer til at bruge sit krudt på de få brodne kar, der er.
Det er jo derfor, vi gerne vil være med i aftalen.
Det er jo derfor, vi gerne vil lande en god aftale.
Det er netop, fordi vi skal forsøge at ramme de meget, meget få brodne kar, der er.
Men når man bruger sin taletid her i salen på at slå på det, kommer man utilsigtet til at ramme de mange dygtige aktører, vi har på markedet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-25:
Jeg har besøgt flere af stederne.
Jeg har besøgt et sted på Fyn, hvor jeg mødte en kvinde, der havde startet sit eget døgntilbud for anbragte børn og unge.
Hun tjente ingen penge på det der.
Det var ren interesse, og det er de mennesker, man – forhåbentlig utilsigtet – kommer til at ramme på værste vis, når man tordner mod det der.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-25:
Ordføreren sagde i sin tale, at vi burde rette en varm tak til de private aktører på området.
Tre af de meget store aktører, der driver private velfærdstilbud, havde ifølge en artikel i Altinget her for et halvt års tid siden en samlet omsætning fra regioner og kommuner på 1,2 mia. kr.
De er alle tre
en del af en international velfærdskoncern, og de har deres formue anbragt i skattely på de to kanaløer i Den Engelske Kanal.
Jeg vil bare høre ordføreren: Gælder den tak, vi skal rette til de private aktører, også de pågældende firmaer?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-25:
For vi var oprigtig talt meget, meget bekymrede, da vi så det første lovudkast, for det var ikke i nærheden af den aftale eller lå for langt fra den aftalte, vi havde lavet.
Og som jeg også sagde i mit første svar til ordføreren fra DF, var der jo netop mange kritiske høringssvar, og der var lagt et rigtig, rigtig godt stykke arbejde i det fra de her organisationer og interessenter for netop at få løftet den aftale over på det, der oprindelig var tiltænkt, hvilket også var det, der gjorde, at vi i sin tid tiltrådte aftalen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Er Venstre helt tryg ved den bemyndigelse, der også ligger i det her lovforslag?
Det bliver jo så spændende at se, om Venstre får nogle tilfredsstillende svar i udvalgsbehandlingen.
Men jeg undrer mig alligevel lidt over, at Venstre er med i den her aftale, for vi så netop i de indkomne høringssvar, at der virkelig er bekymring.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-25:
Det var ikke rigtig et svar på mit spørgsmål.
Vi synes, der er utrolig mange private aktører, der laver et fantastisk arbejde på det her område.
Det er der en årtier, nærmest århundrede lang tradition for.
Det, jeg spurgte til, var, om vi også skylder en tak til dem, der først og fremmest driver det her område som privat virksomhed med henblik på at tjene penge og ovenikøbet driver det på en så spekulativ måde, at de placerer deres penge i skattely.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Tusind tak.
Man skal altså høre meget, før ørerne falder af.
Hvis der var nogen, der i går havde spurgt mig, om Det Konservative Folkeparti ville støtte det her lovforslag, så havde jeg sagt: Nej!
Men det kan jeg så høre man gør.
Jeg har også været nødt til at kigge på de dokumenter, der kom i forbindelse med den her tekniske redegørelse.
For man skal være så woke for at forstå, hvordan det her hænger sammen.
Og det er jo desværre en del af den her, efter min mening, identitetspolitiske glidebane, vi er ude på.
Nu bliver der nævnt det her med juridisk kønsskiftet til børn, det er vi også meget imod.
« Mænd kan altså ikke føde børn – punktum.
Der er to køn – punktum.
Og det her hænger simpelt hen ikke sammen i min verden.
Jeg har stadig væk sindssygt mange spørgsmål, og det er simpelt hen bare for at forstå, hvad der er op og ned i det her.
Men i Nye Borgerlige kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-11-25:
Lovforslaget her lægger overordnet op til tre ændringer: Smidiggørelse af registrering af medmoderskab, fastsættelse af transpersoners forældreskab og navneændring for transpersoner.
Nu vil jeg ikke gentage, hvad de andre ordførere allerede har sagt.
Et godt eksempel er børns ret til juridisk kønsskifte, hvilket vi Konservative er meget imod.
Det er vi, fordi børn skal være børn.
Selv om det måske er velmenende, gør vi børn en bjørnetjeneste, hvis vi på et tidspunkt vælger at gå endnu længere, end hvad det her lovforslag lægger op til.
Når det så er sagt, mener vi, at dette lovforslag ikke overskrider den grænse.
Det handler om myndige voksne, der udøver deres ret til bestemme over sig selv.
Derudover handler det om, at vi giver bedre muligheder og rettigheder til at leve, som man ønsker, uanset hvilken familiekonstruktion man har.
Lovgivningen skal følge med tiden.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte det her lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-25:
Tak for det.
Normalt når der skal vedtages nogle sundhedsmæssige beslutninger omkring smitte her, vil man jo gå ud fra, at der er styr på, hvad konsekvenserne så er, når man vedtager den lov.
Men det er nye tider i det danske Folketing, for da jeg spurgte Beskæftigelsesministeriet om, hvad effekterne, konsekvenserne ville være af at indføre det her krav om coronapas på virksomheder, jamen så vidste man det ikke.
Man har simpelt hen ikke undersøgt, hvilken betydning det vil have for smitten, hvilken betydning det vil have for antal indlæggelser, for antal, der ligger på intensiv.
Jeg spurgte også: Har man undersøgt, hvad det vil betyde, hvis man ikke gjorde det?
Altså, var det nødvendigt at gøre det her?
Men det havde man heller ikke undersøgt.
Til sidst stillede jeg så det helt grundlæggende spørgsmål: Har regeringen overhovedet ladet sig rådgive af nogen som helst sundhedsmyndigheder i de her spørgsmål?
Vi står altså med et lovforslag, hvor man overhovedet ikke har ladet sig rådgive af en eneste sundhedsmyndighed, inden man vedtager det.
Derudover tillader man, at der nu – i modsætning til for det normale coronapas – også skal være krav om løbende test af folk, der er vaccineret.
Spørgsmålet er så, hvilken betydning det har for det nuværende testsystem, som allerede er presset, hvis man lige pludselig åbner op for, at 90 pct. nu skal til at testes løbende.
Har man undersøgt, hvad det vil betyde for vores testsystem?
Vil testsystemet overhovedet kunne holde til det?
Nej, det har man ikke lige undersøgt.
Hvad har det af økonomiske konsekvenser, at der nu er rigtig mange flere, der skal til at testes?
Har man undersøgt det?
Så kort sagt: Folketinget aner ikke, om det har nogen sundhedsfaglig effekt, eller hvilken effekt det vil have.
Man aner intet om, hvad det vil betyde for testsystemet derude, og man aner intet om de økonomiske konsekvenser, som det vil have.
Da jeg bad om opbakning i går i Beskæftigelsesudvalget herinde i Folketinget til, at vi lige bad om at få i det mindste en sundhedsfaglig redegørelse, inden vi stemmer det her igennem, var der ikke opbakning til det.
Man insisterer på at haste det her igennem, uden at man har haft en eneste sundhedsmyndighed inde over.
I min optik er det ganske enkelt uansvarligt, og derfor kommer vi til at stemme imod i Nye Borgerlige.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-25:
Tak, formand.
Som en servicemeddelelse til folk, der måske lytter med, fortæller partierne, hvad de vil stemme, i udvalget, lidt før man siger det her i salen, og det er altså det, jeg ikke har kunnet gøre.
Grunden er, at vi synes, at der er uklarheder i det her lovforslag, som muligvis giver arbejdsgiverne mulighed for at kræve coronapas af de ansatte.
Det er det, forslaget handler om.
Uklarheden er, at loven faktisk, så vidt vi kan se, giver ministeren bemyndigelse til at fastsætte regler for, hvad der forstås ved et coronapas, og dermed, som vi forstår det, i teorien bemyndigelse til f.eks. at kunne bestemme, at muligheden for test skulle tages ud af coronapasset.
Regeringen og ministeren har forsikret os om, at det ikke er intentionen med bestemmelsen, og at den aldrig vil blive brugt til f.eks. at definere coronapas som gyldigt udelukkende på baggrund af vaccination eller antistoffer.
Men hvis den bestemmelse, som i teorien kunne give ministeren mulighed for at tage testen ud, ikke skal bruges, hvorfor så ikke slette den?
Derfor har vi i Alternativet lavet et ændringsforslag til tredjebehandlingen, uden for betænkning, som det hedder, om at tage den del ud.
Vi går ind for vaccine.
Men i den her tid, hvor det bliver diskuteret, og hvor der er mange, der frygter, at coronapasset vil blive lavet om, så det muligvis kun er antistoffer og vaccine, der er gældende, vil vi ikke åbne mulighed for, at der på nogen måde er uklarhed om det.
Sådan har vi det i hvert fald.
I Danmark har vi heldigvis været forskånet for de her scener, som vi har set i Østrig og Holland, og det er efter vores opfattelse nødvendigt, at Folketinget gør sit ypperste for at undgå scener som dem.
Der tror vi, at tvivl og beføjelser på det her område hurtigt kan skabe uro.
Vi siger ikke, at regeringen har tænkt sig at udnytte det på den her måde.
Det siger vi ikke.
Vi siger bare, at vi gerne vil kunne svare nej, hvis nogen spørger, om der er en mulighed for det.
Til sidst vil jeg også lige sige, at det forslag, der kom fra Enhedslisten, synes vi egentlig også kunne have været fint at inkorporere, nemlig at arbejdsgiverne også skal vise et coronapas.
Men det var vores kommentarer til det.
Jette Gottlieb (EL), 2021-11-25:
Jeg vil bare sige, at vi deler Alternativets bekymringer og derfor også har været meget opmærksomme på de spørgsmål, der er blevet stillet, og de svar, der er kommet.
Vi mener, det er rettidig omhu at sikre, at vores arbejdspladser har bedre muligheder for at undgå smittespredning og den slags ting, og derfor støtter vi forslaget.
I forhold til spørgsmålet om bemyndigelsen til ministeren er det min opfattelse nu, efter at vi har fået de svar, vi har fået, at det alene handler om, at hvis man sundhedsmæssigt og i forbindelse med Epidemiudvalg og lignende finder ud af nogle andre definitioner på, hvad et coronapas er, herunder f.eks. om det varer 72 timer eller andre antal timer, og skal lave sådan en ændring, skal der også laves ændring i den her lov, altså L 94, hvilket vi mener er urimeligt at bruge tid på.
Derfor er vi med de klare svar, vi har fået, om, at det alene er af den grund, at der er en bemyndigelse i lovforslaget, nået frem til, at vi stemmer imod ændringsforslaget, selv om vi sagtens kan se de bekymringer, der er i det, og vi også har delt de bekymringer.
Samira Nawa (RV), 2021-11-25:
Mange tak, formand.
Jeg vil bare lige knytte to ord til det ændringsforslag, som Alternativet har stillet, for Alternativet rejser en meget relevant bekymring, som vi også i Radikale Venstre har, nemlig at man giver en minister bemyndigelse til at definere coronapas.
Når vi alligevel kommer til at stemme imod det her ændringsforslag lige om lidt, er det, fordi ministeren, da jeg stillede et spørgsmål i går til ministeren for at få bekræftet, at den her bemyndigelse, § 1, stk. 5, alene vil blive udmøntet i overensstemmelse med reguleringen om coronapas, som udstedes i medfør af epidemiloven, skriftligt har bekræftet dette, og det håber jeg også han vil gøre her fra talerstolen om et øjeblik.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-25:
Tak for det.
I går havde vi jo en hel del debat i Beskæftigelsesudvalget, og der var hr. Lars Boje Mathiesen med på Teams.
Vi havde en stor diskussion om de problemer, der lå i det, og hvad baggrunden var for at indføre det.
Det var den indstilling, der lå, og det var det, ministeren så nok også vil henvise til, når ministeren kommer op på talerstolen.
Men jeg håber, at hr. Lars Boje Mathiesen kan bekræfte, at vi i Dansk Folkeparti bakker op om, at der skal være mulighed for at få stillet de spørgsmål i det udvalg.
Så skal jeg lige sige, at vi i Dansk Folkeparti også er lidt betænkelige ved den måde, det foregår på, og i den forbindelse vil vi stemme ja til det ændringsforslag, der er kommet fra Alternativets side, fordi vi har nogle betænkeligheder, da vi ikke rigtig kan gennemskue, hvad konsekvensen er.
Så i Dansk Folkeparti vil vi stemme ja til det ændringsforslag fra Alternativet.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-25:
I Frie Grønne anerkender vi ikke, at vi skal se corona som en samfundskritisk sygdom på nuværende tidspunkt.
I går var der 49 indlagt på intensiv, og det er et meget lille antal.
Så det, vi egentlig ser som det nødvendige, er at få opprioriteret vores sundhedsvæsen, så vi kan tage det antal syge, der er nu, for det burde ikke være skræmmende.
Og hvad med influenzaepidemien, der kommer herefter – skal den så også kaldes samfundskritisk?
Vi anerkender, at Alternativets forslag er et skridt i den rigtige retning, men da vi ikke går ind på den præmis, vil vi stemme imod.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-25:
Tak, og tak for debatten både ved førstebehandlingen og her ved andenbehandlingen.
Der er blevet rejst et par enkelte spørgsmål, som jeg bare lige vil komme med et par enkelte kommentarer til.
Det ene handler om, at de sundhedsfaglige personer, der sidder i Epidemikommissionen, jo for længst har vurderet, at coronapasset er et effektivt redskab til at bryde smittekæder, fordi det ved høj samfundsaktivitet reducerer risiko for smittespredning.
Det ligger jo også til grund for, at vi ønsker at give arbejdsgiverne mulighed for at indføre coronapasset på arbejdspladserne.
Det er rigtigt, at det konkrete lovforslag er en forlængelse af en trepartsaftale, der er indgået mellem regeringen, Dansk Arbejdsgiverforening og Fagbevægelsens Hovedorganisation.
Og den indkaldte vi til efter en henvendelse fra arbejdsgivere, som mente, at det dels ville kunne være med til at skabe tryghed på mange arbejdspladser – det er i øvrigt noget, der er blevet bekræftet af fagbevægelsen, men der er også et arbejdsmiljøspørgsmål – dels ville være noget, der kunne være med til at holde hjulene i gang hen over vinteren, så vi undgår at skulle lukke arbejdspladser ned og tabe ordrer, produktivitet og økonomi, som ville være til skade for os alle sammen.
Jeg har en enkelt kommentar til det ændringsforslag, der er stillet af Alternativet.
Her kan jeg bare bekræfte det, fru Samira Nawa fra Radikale Venstre siger.
Og det, der står her på godt dansk, er: Der kommer ikke til at være en beskæftigelsesminister, der opfinder sit eget coronapas.
Vi kommer til at læne os op ad det generelle coronapas, der gælder i det øvrige samfundet, og som udstedes i medfør af epidemiloven.
Så grunden til, at det er en bemyndigelsesbestemmelse i den her lovgivning, og at vi ikke skriver detaljeret, hvad coronapasset skal indeholde, er, at vi gerne vil kunne læne os op ad de sundhedsfaglige beslutninger, der træffes et andet sted.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-25:
Det var bare lige, om ministeren kan bekræfte, at det er Epidemiudvalget, der har ophævet det til en samfundskritisk sygdom igen, altså at det er en politisk beslutning, der er truffet om det.
Dernæst står der i svaret fra Beskæftigelsesministeriet, at man ikke har rådført sig med sundhedsmyndighederne.
Så hvis man har rådført sig med sundhedsmyndighederne, synes jeg da, at man skulle skrive det.
Men faktum er, at det har man ikke gjort, da man skulle lave det her.
Synes ministeren ikke, at det ville være på sin plads og korrekt, når man skal indføre sådan noget her, at man rådførte sig med sundhedsmyndighederne for at finde ud af, hvad effekten reelt er?
Dernæst vil jeg spørge: Synes ministeren ikke også, at det ville være fornuftigt at finde ud af, hvad konsekvenserne ville være for testsystemet, når der kan være krav om, at vaccinerede løbende skal testes?
Har ministeren nogen som helst idé om, hvad det betyder for det testsystem, som allerede på nuværende tidspunkt er presset, hvis 90 pct. af befolkningen nu lige pludselig skal til at testes løbende?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-25:
Jeg vil starte med at sige, at det er rigtigt, at den her mulighed, som arbejdsgiveren får, gælder, så længe Folketingets Epidemiudvalg anser covid-19 for at være en samfundskritisk sygdom.
Så vi læner os op ad de beslutninger, der træffes i Epidemiudvalget, og der sidder jo politikere, så det er en politisk beslutning.
Det er rigtigt.
Men jeg synes, at det rigtige er at læne sig op ad de beslutninger, der træffes i det udvalg, og at vi ikke har et parallelt forløb kørende i Beskæftigelsesministeriet, hvor det er beskæftigelsesordførere, der vurderer, hvornår covid-19 er at betragte som en samfundskritisk sygdom.
Det, jeg prøvede at sige i min indledning, var, at det er rigtigt, at der ikke er foretaget nogen beregning af effekten af det her lovforslag, men det er jo også svært, for det er ikke en pligt, arbejdsgiverne får, til at forlange, at deres ansatte skal vise coronapas.
Det er en mulighed, de får, og vi ved ikke, hvor mange der vil bruge den.
Jeg tror i høj grad, det vil komme til at afhænge af, hvordan smitten udvikler sig hen over vinteren.
Det er nu et værktøj i værktøjskassen, og det er klart, at hvis det bliver brugt mere, så vil effekten være større, men vi har ikke mulighed for at beregne effekten af det, når vi ikke ved, hvor mange der vil bruge det.
Vedrørende testsystemet vil jeg sige, at mange af de arbejdsgivere, jeg har talt med, taler om, at de gerne vil have test på arbejdspladsen.
Det tror jeg vi kommer til at se en del af.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-25:
Tak for det, formand.
Det er ret usædvanligt, at vi hastebehandler et lovforslag om syn af køretøjer, men det er så det, vi gør her, og det gør vi, fordi der jo er sket en fejl i regi af Færdselsstyrelsen.
Den er så blevet opdaget, og derfor har vi i øjeblikket en situation, hvor der ikke synes køretøjer dagligt.
Det kan vi selvfølgelig ikke have, og derfor medvirker Venstre positivt til, at vi får hastebehandlet det her forslag, så vi kan komme videre.
Men vi gør det under den klare forudsætning, at dem, der nu er blevet ramt af den nuværende situation, hvor der ikke synes køretøjer, ikke kommer til at opleve inddragelse af nummerplader og ikke får bøder.
Vi gør det også under den forudsætning, at der i den såkaldte smileyordning for synsvirksomheder ikke gives fejlpoint som følge af det, der er sket her.
Så er der endelig nogle virksomheder, som man kunne forestille sig har lidt et tab, fordi de nu ikke har kunnet få synet køretøjerne, og der forudsætter vi så også, at dette tab kan godtgøres.
Så ud fra disse forudsætninger kan Venstre støtte lovforslaget.
Og vi støtter hastebehandlingen.
Pernille Skipper (EL), 2021-11-25:
Enhedslisten kan også støtte det her lovforslag.
Som flere ordførere har sagt, letter det nogle kommunikationsveje, det sikrer, at vi får lukket nogle huller, og det gør det også nemmere for borgere at få et overblik over de kontakter, de har i sundhedsvæsenet og i kommunen.
Så der er ikke nogen tvivl om, at det er et lovforslag, vi også vil støtte.
Jeg tror, jeg vil undlade at gennemgå det en gang til – det har de andre ordførere gjort – men bare sige, at Enhedslisten bakker op om lovforslaget, som det ligger.