Karsten Hønge (SF), 2019-02-19:
Nej, der er billedet helt forkert.
Vi er nemlig ikke storebror.
SF er et meget decentralt tænkende parti.
Vi er nogle, der faktisk har meget øje på græsrødderne, på medlemmerne, hvor vi lytter til, hvad det er, de går og arbejder med.
Vi er faktisk et parti, der ikke opfatter os selv som over nogle andre.
Tværtimod, hvis der er nogen, der er over os, er det faktisk de lokale.
Derfor siger jeg da også bare: Jamen hvis der kan findes andre muligheder, hvor man kan finde andre områder, man kan blive enige i den forligskreds og bytte dem ud med de her, er vi fuldstændig åbne over for det.
Det her er da ikke, fordi vi synes, at det er fuldstændig genialt med de områder, man her har taget ud.
Vi er da meget åbne for, at man kan finde andre, men det kræver så bare, at der er flertal for det i Københavns Borgerrepræsentation.
Det kommer næppe som nogen overraskelse, at SF generelt er for det her lovforslag, fordi vi er med i aftalen af 25. oktober 2018 sammen med det overvældende flertal af Folketingets partier.
Når jeg siger generelt, er det, fordi vi jo i dag skal forholde os konkret til en lovtekst, og her har vi nogle forslag til nogle forbedringer.
Det vender jeg tilbage til.
Men den 23. maj 2017 – det er altså for under 2 år siden – skrev Miljø- og Fødevareudvalget en betænkning over B 47 om Amager Fælled fremsat af Enhedslisten og Alternativet.
SF var og er enige med de to partier i, at Amager Fælled bør friholdes for byggeri, og ligesom Alternativet og Enhedslisten var vi dengang særlig optaget af at forhindre byggeri på Strandengen, der i det foreliggende lovforslag hedder Ørestad Fælled Kvarter.
SF fremsatte derefter sammen med Radikale Venstre et ændringsforslag til Enhedslistens og Alternativets beslutningsforslag, som de to partier i øvrigt tilsluttede sig, men som jo ikke fik flertal her i Folketingssalen.
Det lød: »Folketinget pålægger regeringen at gennemføre en kortlægning af alternative finansieringsmuligheder af metrobyggeriet for at undgå den planlagte byggeri på Amager Fælled.
Kortlægningen udføres i samarbejde mellem staten og Københavns Kommune.«
Beklageligvis blev det ikke til noget, for der var ikke flertal for det.
Regeringen blev derfor desværre ikke pålagt noget som helst.
Til gengæld skete der noget i København, hvor et flertal ønskede at frede Strandengen for byggeri.
Byggeriet er i stedet for flyttet til andre steder på Amager Fælled, som ikke har den samme naturværdi som Strandengen, men naturligvis har de da en rekreativ værdi.
Jeg er faktisk glad for, at der er fundet flertal i København for at friholde Strandengen.
Og der er hverken i Folketinget eller Københavns Kommune flertal for andre løsninger, som helt kan friholde Amager Fælled for byggeri.
Derfor kan jeg sige, at i forbindelse med udvalgsbehandlingen af lovforslaget vil SF rejse nogle forskellige punkter.
Et af dem er samtidighed.
Der er en ubalance i lovforslaget.
Fredningerne ophæves med det samme ifølge lovforslaget 1. april, mens det er overladt til den normale procedure med fredningsnævn at frede Strandengen.
Det tager for det meste noget tid, og derfor foreslår vi, at vi ser på at lade affredningerne træde i kraft, når Strandengen er fredet af Fredningsnævnet for København.
En anden ting, vi ønsker at tage op, er det, som vi opfatter som en unødvendig detaljeringsgrad.
Efter høringsprocessen er lovforslaget ændret sådan, at der ved lov fastsættes bestemmelser, som reelt, synes vi, bør behandles af den lokale planlægningsproces.
Det gælder en præcis vejføring og f.eks. hensyn til øget færdsel på Strandengen.
Vi vil også stille nogle spørgsmål om, hvordan vi kan sikre, at fredningsnævnet vitterlig freder Strandengen, eller om byggeri på Lærkesletten forhindrer fredning af Strandengen, fordi det er i nærheden af nyt byggeri og øger færdslen på Strandengen.
Der er jo ingen garanti for, at fredningsnævnet vil frede området i den nye situation.
Kunne man få fredningsnævnet til at komme med en udtalelse om det, ja, kunne man måske ikke i det hele taget få fredningsnævnet til at udtale sig om hele lovforslaget, og har regeringen overhovedet foretaget en sådan sondering?
Det fjerde, vi ønsker at rejse, er, at der i lovforslaget er et tilfælde, hvor forslaget direkte eller indirekte giver dispensation for forhold, der er relevante for de fredninger, der eksisterer, efter at loven træder i kraft.
Resten af det fredede Amager Fælled vil blive påvirket af byggeriet.
Jeg er med på, at der skal laves en vvm i forbindelse med den lokale planlægningsfase, men ville der indirekte kunne ske en påvirkning, en belastning af andre områder, der stadig er fredede, på en måde, så de truer selve årsagen til fredningerne, så bør det efter SF's mening lægges frem under lovarbejdet.
Yderligere er det uheldigt, at lovforslaget ikke samtidig med affredningen af de tre områder gennemfører en vvm, for udfaldet af en efterfølgende vvm kan vanskeliggøre inddragelse af de affredede områder til byggeri, hvorfor en vedtagelse af lovforslaget alene vil være et signal om, at det kan man altså godt, hvis der er økonomiske interesser, der overtrumfer en fredning.
For det femte: I forlængelse heraf mener vi også, at der bør laves en egentlig konsekvensvurdering af loven eller i hvert fald den lokale planlægningsproces i forhold til de områder, der er Natura 2000-beskyttede.
En vvm er ikke nok, når det handler om Natura 2000-beskyttelsen.
Til sidst og ikke mindst mener SF, at Folketinget, samtidig med at det her lovforslag bliver behandlet, skal finde en måde at blive enige med hinanden om forskellige måder at tilkendegive på, at det kun skal være i absolutte undtagelsestilfælde, at Folketinget affreder områder.
Det er jo klart, at vi ikke kan pålægge os selv eller et kommende Folketing ikke at gøre det, men vi kan måske i forbindelse med betænkningen finde en tekst, der er i den grad bakker op om, at dette er en særlig situation.