Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-09:
Tak til udenrigsministeren for redegørelsen.
Meget er blevet sagt omkring verden, meget er også blevet sagt omkring Arktis.
Og vi ved alle sammen, at vi utålmodigt venter på den arktiske strategi fra Grønland, så den vil jeg ikke sige så meget om.
Vi er rigtig glade for, at Grønlands folketingsmedlemmer har fået en plads i Det Udenrigspolitiske Nævn, for det er vigtigt, at Grønland deltager i udenrigspolitiske beslutninger, som involverer os.
Det er også vigtigt, at vi har viden om konflikter, der sker ude i verden, som kan have en spillovereffekt i forhold til Arktis, bl.a. krigen i Ukraine og Ruslands rolle der.
Når Danmark fører udenrigspolitik i Arktis, sker det på grund af rigsfællesskabet og den konstruktion, vi har der.
Vi er fra Grønlands side Danmarks indgang til stormagtsspillet i Arktis, kan man sige.
Grønland vil gerne spille en større udenrigspolitisk rolle på egne områder.
Vi ved også, at der er gråzoner mellem udenrigs- og erhvervspolitik, for på den ene side har Danmark ansvaret for udenrigspolitikken, og på den anden side har Grønland ansvaret for erhvervspolitikken.
Derfor er det vigtigt, at vi fastholder vores ret til at føre den udenrigspolitik, som er vigtig, set med grønlandske briller, samtidig med at vi skaber de muligheder i forhold til international handel sammen med ambassaderne, The Trade Council m.m.
Det ser vi ikke som modsætninger, men vi ser det faktisk som en forudsætning for det gode samarbejde, for den frihed, som Grønland også er nødt til at have udenrigspolitisk i et tæt og godt samarbejde med Danmark.
Vi mener stadig væk, at der er plads til, at vi i fællesskab tager nogle flere initiativer på det udenrigspolitiske område, ikke mindst når vi ser frem imod et kommende formandskab i Arktisk Råd.
Grønland fylder en femtedel af Arktis.
For nylig mødtes det norske forpersonskab i Arktisk Råd med repræsentanter fra bl.a. Danmark, Grønland og Sverige.
Inuit Ataqatigiit er store fortalere for et koordineret forpersonskab mellem Norge, Danmark og Sverige, så vi ser på et 6-årigt forpersonskab i stedet for et på 2 år ad gangen.
På den måde kan vi være med til at sikre, at vi viderefører nogle af de gode initiativer, som Norge allerede har taget godt hånd om.
Vi mener, at Norge har vist et godt lederskab, et modigt lederskab, i forhold til Arktisk Råd under nogle svære vilkår, bl.a. på grund af krigen i Ukraine og den pause, som der har været, hvor man tager nogle små skridt hen imod at genopstarte arbejdet i Arktisk Råd.
Et kommende forpersonskab skal koordineres godt og tæt sammen med landene, også sammen med Færøerne, og derfor er jeg også glad for, at udenrigsministeren takkede ja til et møde, som vi holdt i Arctic Parliamentarians sammen med vores arktiske kolleger, ICC og Arctic Economic Council i Island for ikke så lang tid siden i forbindelse med Arctic Circle.
Som formand for Arktiske Parlamentarikere er det vigtigt for mig at sikre, at der er en tæt inddragelse og en tæt konsultation af de oprindelige folk i Arktis og alle de arktiske aktører, som opererer på tværs af Arktis.
Inuit Ataqatigiit har derfor også en række konstruktive forslag til, hvordan et kommende dansk/grønlandsk/færøsk forpersonskab kunne se ud.
Man kan kalde det et idékatalog.
Vi mener, at det er vigtigt, at vi bevarer vores fokus på unge i Arktis, et fokus på grøn omstilling og et fokus på erhvervsudvikling og mulighederne for folk i Arktis.
Vi skal også turde tale om den klimakrise, Arktis befinder sig i, vi skal turde handle på den i fællesskab, og vi skal fastholde vores fokus på den krise, som der også er med mental sundhed i Arktis, som det norske forpersonskab allerede har taget skridt til at tale noget mere om.
Udenrigsministeren har tidligere opfordret Grønland til at være varsom i forhold til Kina og Kinas rolle i Arktis, og det gælder også, når det handler om investeringer.
Det er noget, som Inuit Ataqatigiit bakker op om, men vi er også nødt til at sige, at når man siger nej til noget, er man også nødt til at sige ja til noget andet, for der er behov for massive investeringer i Arktis, også i Grønland.
Derfor kan det ikke passe, at det først er, når kineserne banker på døren med en pose penge over for Grønland, at Danmark begynder at engagere sig i forhold til Grønland.
Det har vist sig med bl.a. genåbningen af Grønnedal og lånet til de nye lufthavne, som nu er i gang, bl.a. med grønlandsk og dansk investering.