runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Tak til hr. Mohammad Rona for talen.
Det er jo svært at undgå at bemærke, at Moderaterne er kommet med et EU-udspil i dag.
Af det fremgår det, at vi skal have 7.000 flere asylansøgere til Danmark om året, og det er jo mange.
Jeg kan forstå, at hr. Mohammad Rona måske ikke er helt enig med Stine Bosse, der har sagt det her til medierne, men kan vi få at vide, hvad Moderaternes politik så er?
Man lukker jo ikke bogen fuldstændig i forhold til det, jeg har set på Ritzaus Bureau.
Altså, man vil stadig væk gerne tage imod flere flygtninge og fordele flygtninge rundtomkring i EU, eller hvad?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er blevet vedtaget en migrationspagt, og i den migrationspagt er der jo også en solidaritetsnøgle, altså en fordelingsnøgle.
Men det er også fuldstændig rigtigt, at det, der er i den udtalelse, der har været i dag fra vores spidskandidat, går vi ikke ind for.
Vi skal ikke have 7.000 til Danmark på nogen som helst måde, og det har jeg sådan set også været meget klar omkring.
Vores politik er den, at der først og fremmest er de indenrigspolitiske ting i forhold til regeringsgrundlaget.
Det er det, vi sidder og arbejder med i dag.
En anden ting er vores europapolitiske udspil.
De to ting har ikke noget med hinanden at gøre.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Det er jeg da glad for at høre, altså at det ikke lige er 7.000, men som jeg læser det, som hr. Mohammad Rona siger til Ritzaus Bureau, kan det måske være et andet tal.
Der bliver sagt: »Vi talte om, at man virkelig skulle passe på med at sætte et tal på det her, og at det sådan set ikke er vores politik at gå ud og sprede et tal på den her måde ...«.
Det er jo meget relevant, når vi nu lemper udlændingepolitikken og regeringen får flertal for at lempe udlændingepolitikken, hvad det er for nogle tal Moderaterne så tænker sig i forhold til antallet af flygtninge, der skal være plads til i Danmark.
Jeg kan huske gode gamle Fredrik Reinfeldt, den tidligere svenske statsminister.
Han sagde noget om, at der var rigelig plads i Sverige til, at der kunne komme rigtig mange flygtninge dér.
Er det det, Moderaterne gerne vil have?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Nej, det er det sådan set ikke.
Jeg tænker, at det citat fra Ritzau må have været fra i dag, kan jeg næsten regne ud, altså fra her for en halv times tid siden, og det holder jeg sådan set fast i.
Jeg kommer ikke til at stå heroppe og komme med et tal, om det så er 1.000, 500, eller hvad det nu er – ikke på nogen som helst måde.
Vi fører den politik, som vi fører, og for os er det sådan set bare vigtigt, at den migrationspagt nu er vedtaget, og så må vi se, hvad der sker efterfølgende.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vælger at stille et spørgsmål til Moderaternes ordfører, og det er egentlig nok mere af nysgerrighed end noget andet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det var Moderaternes krav i forbindelse med forhandlingerne, at det lige præcis skulle være 5 års erhvervserfaring i stedet for danskprøve 3.
Hvorfor har man valgt den her model, og hvorfor har man ikke valgt en, der måske er mere målrettet i forhold til dem, man i virkeligheden ønsker at hjælpe?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Jeg synes, at den her model, vi har valgt, og den drøftelse, vi har haft om den her aftale, har været rigtig god og konstruktiv.
Jeg synes ikke, at vi rammer skævt.
Jeg synes, at den er enormt balanceret.
Jeg tror, at det ville være rigtig skævt, hvis man fjernede kravene helt, både i forhold til sprog og bankgarantier osv., men det gør vi jo sådan set ikke her.
Vi justerer nogle helt almindelige regler, så udlandsdanskere f.eks. lettere kan komme til Danmark og tage deres familie med.
Det synes vi kun er fair, også i forhold til den mangel, der er på arbejdskraft.
Så for os er det her et totalt balanceret lovforslag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Lige den del har vi nok forskellige holdninger til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
Nu havde vi lige før en debat om, hvad det er for nogle krav, man egentlig stiller, i forhold til at dokumentere 5 års erhvervserfaring.
Og det er jo sådan, at først og fremmest bliver man egentlig bare vurderet på baggrund af en beskrivelse, som ansøgeren selv udarbejder.
Mener Moderaternes ordfører, at man ud fra en beskrivelse sammenholdt med lønstatistikker kan vurdere, hvor godt dansk en ansøger taler?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Jeg synes faktisk, at hr. Frederik Vad beskrev det ret godt før.
Det vil jeg sådan set holde mig til.
Så jeg tænker ikke, at jeg har noget yderligere at sige til det.
Men det, der sådan set er vigtigt for mig, er, at den herboende ægtefælle også kan snakke dansk, også kan forstå dansk og også kan kommunikere på dansk, og det rører vi jo ikke ved.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-18:
Tak for det, formand.
Jeg vikarierer i dag for vores normale ordfører på området, fru Louise Brown, og jeg har en lille tale med, som jeg læser op, om Liberal Alliances stillingtagen til lovforslaget.
At blande afbureaukratisering ved ejerskifte af tandlægeklinikker ind i et lovforslag om at ændre patientklagesystemet virker lidt underligt.
Derfor vil Liberal Alliance gerne opfordre til, at lovforslaget bliver delt op, således at delen om tandlægeklinikker behandles separat.
Men i forhold til indholdet af den del af forslaget er der ingen tvivl om, at den nuværende metode skaber unødvendigt bureaukrati og besværligheder for patienterne, og kan en overdragelse lade sig gøre på en mere smidig måde, når det drejer sig om helt almindelige lægeklinikker i almen praksis, der skal overdrages, kan det selvfølgelig også lade sig gøre, når det drejer sig om tandlægeklinikker.
Dette bakker vi naturligvis op om.
Det hele bliver så en anelse mere kompliceret, når vi kommer til resten af lovforslaget.
Der er flere rigtig gode takter, og høringsparterne er da også overvejende positive.
Der er ingen tvivl om, at det var en god idé at nedsætte en arbejdsgruppe, for vores patientklagesystem trænger til en opdatering.
Dykker man ned i høringssvarene, kan man se, at der er indsigelser fra alt fra Danske Handicaporganisationer, Danske Patienter, Danske Advokater, SIND, Lægeforeningen, F&P, Danske Regioner, Tandlægeforeningen, Forbrugerrådet Tænk og Dommerforeningen.
Det her bliver vi nødt til at dykke lidt nærmere ned i i udvalgsarbejdet, hvorfor vi har ikke taget stilling til den del af lovforslaget endnu.
Derfor vil vi gerne opfordre til at arbejde videre med den del og til, at vi deler lovforslaget op i de to komponenter, der her er beskrevet.
Tak for det.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
For det første betyder de regler jo, at der sker en forskelsbehandling.
Indtil de er nået dertil, hvor de måske har opnået ret til indfødsret og dansk statsborgerskab, forhindrer de regler dem jo i at træffe valg på lige fod med os andre, altså at man f.eks. må tage 5 år i Netto i stedet for at læse til læge, fordi man gerne vil have den sikkerhed at vide, at man ikke lige kan blive smidt ud af Danmark, fordi man får permanent opholdstilladelse.
Så i de år, inden man får statsborgerskab og permanent opholdstilladelse, er der jo en reel forskelsbehandling mellem dem og så deres danske kammerater.
Noget andet er også tidsperspektivet: at leve et halvt liv med halve rettigheder er ikke ligestilling.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Det er bare lige for at få det skåret helt ud i pap: Fru Zenia Stampe anerkender, at der ikke er nogen mennesker, som er født i Danmark, som ikke godt på et tidspunkt kan blive danske statsborgere, hvis de lever op til de regler, der er lavet.
Det er bare, fordi det lød lidt, som om der er en meget, meget stor gruppe af danskere, som permanent ligesom lever med et helt andet sæt rettigheder, som de ligesom ikke kan bevæge sig væk fra.
Det vil jeg bare gerne have præciseret.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Det er de jo indtil den dag, hvor de får dansk statsborgerskab.
For først skal de opgraderes fra midlertidig opholdstilladelse til permanent opholdstilladelse – det er de regler, vi snakker om nu – bagefter skal de så opgraderes fra permanent opholdstilladelse til statsborgerskab.
Det vil jo sige, at den lige vej for dem, uanset om de så vælger at arbejde i stedet for at tage en uddannelse, er en meget lang vej, og jeg synes især en lang vej, når man er født og opvokset her og ikke har hjemme andre steder.
Det er jo det, der er realiteten.
De har hjemme her.
Og ligesom de opfatter Danmark som deres hjemland, synes jeg også, at Danmark skylder at opfatte dem som vores børn.
For de er ikke børn af noget andet land.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Det var bare, fordi fru Zenia Stampe talte om det her med, at der er nogle, der bliver behandlet som andenrangsborgere.
Det er rigtigt, at hvis man ikke har statsborgerskab, kan man jo ikke stemme ved folketingsvalg, og der kan også være tale om, at der er nogle særlige regler, hvis man f.eks. forlader landet på ferie.
Men kan fru Zenia Stampe ikke sætte lidt flere ord på det her med, at der er en større og større gruppe, der bliver andenrangsborgere?
Det er jo ikke umuligt for mennesker, der er født og opvokset i det her land, at blive statsborgere på et tidspunkt.
Det sker jo hvert eneste år.
Så kan fru Zenia Stampe ikke sætte nogle flere ord på det der med, hvordan de er andenrangsborgere?
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Det giver jo i høj grad sig selv, hvad vi mener om det her forslag, eftersom vi har fremsat et nærmest identisk tidligere.
I dag fremsætter vi det her forslag sammen med andre partier.
Det er en af vores absolutte mærkesager, når vi taler udlændingepolitik, og jeg vil faktisk gå så vidt som til at sige, at dem, vi især tænker på her, er nogle, som ikke har dansk pas, ja, men som mange af os opfatter som danskere.
Det er mennesker, der er født og opvokset i Danmark, har gået i dansk folkeskole og taget en dansk ungdomsuddannelse, men pludselig oplever, at det at læse videre, som ellers ligger som en stærk del af vores kultur – vi opfordrer vores børn og unge til at læse, og man får også at vide, at det er et godt skridt, både i ens karriere, men også på vejen mod at blive en integreret samfundsborger, der bidrager – ikke er den lige vej for dem, fordi mange af dem sidder med en midlertidig opholdstilladelse, selv om de er født og opvokset i Danmark.
De oplever lige pludselig, de ikke bare ubekymret kan tage en videregående uddannelse og følges med deres kammerater op igennem uddannelsessystemet, fordi de er konfronteret med en virkelighed, hvor de ikke kan skabe sikkerhed om deres eget ophold i Danmark, hvis de vælger uddannelsesvejen, fordi vi har de krav til permanent ophold, som vi har i dag, og som indebærer, at det kræver beskæftigelse.
Derfor handler det her forslag for os om at sikre, at mennesker, der er født og opvokset i Danmark og måske har en familie, der har været her i generationer, skal have en sikkerhed for, at det her er deres hjem, og at det er her, de hører hjemme.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at de for at få den sikkerhed ikke på lige fod med deres kammerater kan tage en uddannelse, men i stedet for må prioritere at arbejde.
Det synes vi er trist.
I et lidt større perspektiv synes vi også, at det er utrolig trist, at vi har en befolkningsgruppe i Danmark, som bliver større og større, og som ikke har hjemme noget andet sted, men bliver behandlet som andenrangsborgere, og for hvem reglerne for permanent ophold og også reglerne for statsborgerskab er det, der gør, at de bliver fastholdt i en situation, hvor de ikke har nogen sikkerhed og heller ikke bliver anerkendt som fuldgyldige, ligeværdige borgere i det land, som de er født i, er opvokset i og opfatter som deres hjemland.
Det er ikke bare et problem for den enkelte.
Det er et demokratisk problem, at vi får en større og større befolkningsgruppe, som ikke er udlændinge, for de hører ikke hjemme noget andet sted, men de har ikke et dansk pas, de har ikke fulde rettigheder, og de er ikke ligestillet med de kammerater, som de ellers er opvokset sammen med, og som de hele tiden får at vide de skal spejle sig i og gøre som.
Det er ikke bare et problem for dem, det er også et problem for Danmark.
Derfor støtter vi selvfølgelig det her forslag, og jeg vil også godt sige, at det er en af vores hovedprioriteringer på udlændingepolitikken.
Det handler faktisk ikke så meget om dem, som ikke er kommet til Danmark endnu.
Det handler om, at dem, som er født og opvokset her, og som ikke har et andet hjemland, også skal have fulde rettigheder.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-18:
Tak, formand.
Jeg står her som vikar for Brigitte Klintskov Jerkel, som desværre ikke kunne være her i dag.
Forslagsstillerne vil gerne lempe reglerne for permanent opholdstilladelse til unge under uddannelse, og i sidste periode fremsatte Radikale Venstre tæt på et identisk forslag.
Det støttede vi i Det Konservative Folkeparti ikke, og vi kommer heller ikke til at støtte dette forslag.
Vi mener, at forslaget er en lempelse, der vil gøre det mere attraktivt at tage til Danmark.
Det er noget særligt at få permanent opholdstilladelse.
Det betyder, at man får lov til at nyde godt af alle de goder, vi har i det danske samfund, resten af sit liv.
Og hvis man skal have lov til det, skal man altså leve op til visse krav, som man vil lempe på med dette forslag.
Samtidig er permanent opholdstilladelse en adgangsport til det danske statsborgerskab.
Det er grundlæggende positivt at tage uddannelse i Danmark, men at tage en uddannelse skal i vores øjne ikke være ensbetydende med, at man også skal have permanent ophold i Danmark.
Modsat forslagsstillerne mener vi i Det Konservative Folkeparti, at reglerne for permanent ophold på visse områder skal strammes.
De nuværende regler tillader i dag, at man f.eks. kan få permanent ophold på trods af omfattende domme for kriminalitet.
Det har vi stillet en række forslag om at ændre på, så kriminalitet har en større konsekvens i forhold til tildeling af permanent opholdstilladelse i Danmark.
Hvis vi skal ændre på reglerne for permanent ophold, mener vi, at vi hellere skal kigge en anden vej.
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Okay, jeg beklager, at jeg ikke lige forstod spørgsmålet i første hug.
Jeg tænker bare, at vi jo kan få de forslag på bordet, og så må vi se på det.
Vi kan jo også tage det i udvalgsarbejdet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Jeg tror ikke, at jeg fik stillet mit spørgsmål klart nok.
Jeg mente det faktisk i forhold til at opnå permanent ophold.
Fru Rosa Lund kom, som jeg hørte det, med et forslag om, at man så kunne sige, at hvis man er under 25 år, under 27 år, eller hvad ved jeg, så kan uddannelse tælle med.
Det betyder jo enormt meget for de her unge mennesker, at der kan komme en form for vished.
Derfor betyder det jo meget for mange hurtigt at få en permanent opholdstilladelse.
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Ja, vi er tre forskellige partier, og vi har forskellige ståsteder på det her område.
Det er sådan set helt fair, og det synes jeg fungerer rigtig fint.
I forhold til statsborgerskab vil jeg sige, at jeg synes, at der er stor forskel på statsborgerskab og permanent ophold.
Jeg kan godt se idéen i at ændre det fra midlertidigt til permanent ophold, men vi kommer ikke til at komme med et forslag om, at det så også skal gælde, i forhold til hvis man skal have statsborgerskab.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Det fremgår også ret tydeligt, at ordførerens parti er endnu mere positivt stemt over for det her forslag end de øvrige partier i regeringen, og det har jeg jo også hørt ordføreren sige før.
Så jeg håber da, at ordføreren vil skubbe på internt i regeringen for, at vi får lempet lidt på det her, og at der på en eller anden måde sker en tilnærmelse af det her beslutningsforslag.
Ordføreren er ligesom mig også medlem af Indfødsretsudvalget, og der får vi jo også en del sager ind med unge mennesker – det vedrører jo så statsborgerskab – som i mange tilfælde er grædefærdige, fordi de er tvunget til at tage arbejde i stedet for at gå i uddannelse for at opnå statsborgerskab.
Det er jo noget, som trykker mange unge mennesker.
Så jeg synes egentlig, at fru Rosa Lund kom med et meget godt forslag om, at man kunne kigge på en aldersgrænse.
Kunne ordføreren også sige et par ord om det forslag?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Tak for det.
Med det her beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne, at udlændinge, der i Danmark tager en for dem gratis uddannelse – altså en uddannelse, som danskerne har betalt for over skatten, og en uddannelse, hvor de kan få su, som ligeledes er betalt af danske skatteydere – som en bonus skal have nemmere adgang til at opnå permanent opholdstilladelse her i Danmark, frem for at vi har den nuværende ordning, hvor man direkte skal bidrage til samfundet ved hjælp af et arbejde, altså sådan et arbejde, hvor man bidrager til samfundet, til skatten og til den fælles velfærd, før man kan opnå permanent opholdstilladelse.
I forslaget beskrives det, hvordan den nuværende lovgivning har skabt en meget uheldig incitamentsstruktur, så unge, der bor i Danmark uden dansk statsborgerskab, fravælger en uddannelse for i stedet at tage ufaglært arbejde, og at det er for sent at gå i gang med en uddannelse, når først den permanente opholdstilladelse og siden statsborgerskabet er opnået.
Jeg skal da ellers lige love for, at forslagsstillerne her er ude med den helt store ikke bare curlingkost, men kæmpestore statslige fejemaskine, der skal sikre, at udlændinge her får de bedst mulige vilkår for at blive permanent i Danmark.
Må jeg lige gøre forslagsstillerne opmærksomme på, at vi i den grad har behov for forskellig arbejdskraft, herunder også ufaglært arbejdskraft, særlig i industrien?
Hvorfor tage disse arbejdsduelige unge ud af dette regnestykke og i stedet opfordre dem til at uddanne sig?
Det er jo ikke engang sikkert, at de bliver eller skal blive her i landet i resten af deres liv, som der lægges op til her i forslaget.
Men det er jo en del af de meget store forskelle imellem Dansk Folkeparti og forslagsstillerne.
Det siger derfor sig selv, at Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke kan støtte sådan et forslag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Jeg har under hele den her debat ikke hørt et godt argument for, hvorfor uddannelse ikke skal tælle med i forhold til at opnå permanent opholdstilladelse.
Det er for mig og Alternativet komplet uforståeligt, at vores nuværende system tillader, at man kan opnå permanent opholdstilladelse ved at arbejde ufaglært i 5 år, hvis det samme privilegium ikke tildeles dem, der bruger de samme 5 år på at uddanne sig.
Det er et helt forkert signal at sende til unge med udenlandsk baggrund, at de skal droppe deres uddannelse for at få lov til og kan være sikre på at blive i Danmark.
I Alternativet ønsker vi en fremtid, hvor ens baggrund eller nationalitet ikke begrænser ens muligheder, men hvor alle har lige adgang til at forfølge deres drømme og bidrage til samfundet på lige vilkår.
Derfor er det heller ikke rimeligt at tvinge unge til at vælge imellem enten at opnå permanent opholdstilladelse eller at tage en uddannelse.
De nuværende regler tvinger flere unge til at droppe deres uddannelse for at opnå permanent opholdstilladelse gennem ufaglært arbejde, og det modarbejder jo deres mulighed for integration og social mobilitet, når vi frarøver dem muligheden for at tage en uddannelse.
De unge, som alligevel vælger at gennemføre deres uddannelse, må så leve i mange år på midlertidigt ophold.
Vi ved fra undersøgelser, at midlertidige opholdstilladelser har direkte skadelig indvirkning på mental sundhed sammenlignet med permanente opholdstilladelser.
Ud over at lovgivningen er dybt uretfærdig, i mit perspektiv, er den også komplet ulogisk, når vi har en offentlig sektor, som skriger på kvalificeret arbejdskraft.
Prognoserne estimerer, at vi kommer til at mangle 99.000 faglærte i 2030.
Den mangel mærkes jo allerede i flere sektorer nu, bl.a. på hospitalerne, på plejehjemmene og i dagtilbuddene, bare for at nævne nogle af dem.
Så vi skyder os selv og det danske velfærdssamfund i foden, når vi spænder ben for, at kompetente unge mennesker kan tage en uddannelse og være med til at løfte den danske velfærd og dansk erhvervsliv.
Uddannelse er en af vores samfunds vigtigste ressourcer, og det er igennem uddannelse, vi skaber muligheder og sikrer en bæredygtig fremtid for alle.
Ved at ændre beskæftigelseskravet og tillade, at fuldtidsstudium, læretid og praktik sidestilles med fuldtidsarbejde, sikrer vi, at unge ikke behøver at ofre deres uddannelse for at opnå permanent opholdstilladelse, og vi giver dem muligheden for at investere i deres fremtid og bidrage til samfundet på en meningsfuld og værdifuld måde.
Jeg ved godt, at det her forslag er blevet fremsat mange gange, og det ser heller ikke ud til, at det kommer igennem den her gang, men jeg vil alligevel opfordre alle partier til lige at tænke sig om en ekstra gang.
Måske kan det være, at vi rykker nærmere noget, næste gang det bliver fremsat.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Tusind tak, og tak til ministeren for svaret.
Det dækker jo nærmest ikke engang halvdelen af omkostningerne ved at behandle en statsborgerskabsansøgning.
Vi så da gerne i Dansk Folkeparti, at gebyret var langt højere, for selvfølgelig skal det være det samme gebyr og gerne højere endnu, hver gang man ansøger.
Ministeren står og taler om der, hvor man ansøger tredje, fjerde og femte gang.
Det burde man i min optik slet ikke kunne.
Så er vi heller ikke vildere efter, at folk bliver statsborgere.
Kan ministeren ikke sætte nogle flere ord på, hvorfor man mener, at det bare skal være en gratis omgang at blive ved at ansøge om dansk statsborgerskab, selv om man bliver afvist, f.eks. på grund af en karensperiode eller andet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Men vi har en aftalekreds, som jeg respekterer meget, og som sidder og kigger på de her ting og på, hvad vi kan gøre efterfølgende.
Og der vil vi da også tage diskussionen om, om det kunne være en mulighed at få flere med, hvis der var flere, der havde lyst til det.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Men jeg kan så også høre på ministeren, at ministeren vil tage det tilbage til aftalekredsen og snakke nærmere om, hvordan det her skal fungere.
Det er jo snart længe siden, vi hørte noget om det første gang, synes jeg.
Men betyder det, at ministeren måske er ved at åbne en lille smule op for det forlig, der ligger om det, og eventuelt så i den forbindelse vil tage andre partier med ind til en samtale og en forhandling om, hvad der så eventuelt skal ske?
Altså, vil ministeren udvide forligskredsen og komme med en tidshorisont for det?