runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2025-05-13:
Jeg er helt enig med Enhedslisten i deres intention i det her forslag, nemlig at få flere danskere til at eje deres egne boliger.
Det er ikke altid en boligpolitisk vision, jeg har delt med Enhedslisten, vil jeg da gerne indrømme, og derfor siger jeg også, at jeg synes, det er spændende, og at det skal analyseres nærmere.
Det er jo det, der er gjort i den rapport.
Regeringen er nu ved både at gennemlæse rapporten og også overveje, hvilke konsekvenser det så vil have samfundsøkonomisk.
Derudover vil det kræve en drøftelse i planforligskredsen.
Jeg prøvede faktisk også at tilkendegive i min tale, at jeg tror, at vi deler visionen her.
Jeg er meget glad for, at SF og Enhedslisten er med til at fremme en debat om, hvordan flere danskere kan komme til at eje deres egen bolig.
Jeg vil bare prise mig lykkelig over, at hr. Søren Egge Rasmussen og jeg er enige om, at ejerskab er godt.
Det er dejligt, når folk bor i en bolig, de selv ejer, det har en masse gode kvaliteter, og derfor prøvede jeg også at række hånden frem og sige, at jeg faktisk godt kunne forestille mig, at der kunne være grundlag for at lande en beretningstekst, hvis forslagsstilleren skulle ønske det.
Ellers arbejder vi selvfølgelig videre med regeringen, hvor det jo af regeringsgrundlaget også fremgår, at vi ønsker en blandet by, hvor flere har mulighed for at eje deres egen bolig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Jeg tror, at rigtig mange danskere ønsker en bolig, som de har råd til at bo i.
Men man må sige, at med den tendens, der er i København og Aarhus, hvor der opføres så meget privat udlejningsbyggeri, og hvor der er fri markedsleje, og hvor man ender på nogle meget høje huslejer, ender vi jo et sted, hvor der er mange mennesker, der hellere ville bo i en anden bolig end den, de bor i, og det er jo aldrig godt.
Der er altid mange, der snakker om den der blandede by, og jeg tror egentlig, at den blandede by også er god, fordi der så kan være kvarterer, bydele og byer, hvor mennesker egentlig bosætter sig og er der i mange år, uanset om det er en lejebolig, eller om det er en ejerbolig.
Det er med til at give en eller anden stabilitet omkring skole og foreningsliv osv.
Det er ikke godt, hvis man har nye bydele, f.eks. i København, hvor folk kun bor, fordi bolignøden har gjort, at de har accepteret en høj husleje.
Kan ministeren ikke se, at her har vi altså noget, som tager udgangspunkt i den virkelighed, som ikke er en god virkelighed i København med så mange private udlejningsboliger?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Tak, formand.
Dette forslag, som er blevet fremsat af SF og Enhedslisten, handler også om de byer, vi bor i, og handler jo ikke mindst om de byer, der har en størrelse i Danmark, hvor der simpelt hen er boligmangel, hvor der er mangel på boliger, man har råd til, og som er til at betale.
Derfor vil vi med det her forslag give kommunerne mulighed for at stille krav om andel af henholdsvis ejer- og andelsboliger i nyere lokalplaner.
Igen handler det om, at der er en efterspørgsel fra nogle af vores større byer og kommuner i forhold til at få en frihed til at indrette byerne på en mere hensigtsmæssig måde, altså få en mere blandet boligmasse end i dag.
Og hvis vi tager hovedstaden som et eksempel, nytter det jo ikke noget, at man siger: Bare rolig, der bliver bygget ude ved Tuborg Havn eller i Nordhavn eller et eller andet sted eller kaktusbyggerier eller andet, hvor du skal være mangemillionær for at have råd til en bolig.
Det er jo ikke den form for nybyggeri, der skal tilfredsstille et behov for lejligheder og for boliger, der er til at betale.
Så det her handler ikke om at tvinge kommunerne til noget, det handler om at give dem mulighed for at stille krav i lokalplanerne om en vis andel af ejer- og andelsboliger i nybyggeri.
I sidste ende er det jo på rådhuset i København, Aarhus og andre steder, at man har en forpligtelse over for byens borgere og kommunens borgere til at sikre boliger, som folk har råd til at bo i.
Der er der for mange benspænd herinde fra Christiansborg, som det er i dag.
Vi forhindrer dem simpelt hen i det arbejde, det er at stille nok boliger, der er til at betale for almindelige mennesker, til rådighed.
Så lad os holde op med at levere de benspænd og give kommunerne nogle muligheder for at indrette sig bedre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Jeg har i mere end 2 år ventet på det der boligpolitiske udspil fra regeringen, som står i regeringsgrundlaget.
Hvad er det egentlig, man vil?
Men afviser vores forslag om at gøre det nemmere at opføre almene boliger ved at hæve maksimumsbeløbet.
Når så Enhedslisten og SF kommer med et forslag, der vil give redskaber til, at man kan få en mere blandet by, så afviser Socialdemokratiet det.
Altså, hvornår kommer det der boligudspil?
Skal det løse et eller andet op til kommunalvalget?
Anne Paulin (S), 2025-05-13:
Så kan vi jo glæde os over, at Enhedslisten og SF kommer med nogle gode idéer, som vi så kan tage med til videre overvejelse, for vi deler i hvert fald intentionerne om, at vi skal gøre noget mere for at sikre blandede byer, og det er uhensigtsmæssigt, at f.eks. en toværelses udlejningslejlighed i København koster 15.000 kr., som vi ser mange steder.
Det er blevet for dyrt, og det kan være, man havner i den situation, når man kommer ind på det her dyrere lejemarked, at det kan være svært at komme derfra igen.
Det kan være svært at lægge fra til at spare op til f.eks. at komme ind på et ejerbolig- eller andelsboligmarked.
Så vi skal sikre, at vi får en mere hensigtsmæssig udvikling.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Det er jo fuldstændig korrekt.
Det er en mulighed for at kunne stille krav om f.eks. op til 25 pct.
Tak for korrektionen.
Herinde fra Christiansborg skal vi jo altid lave den der afvejning af, hvor mange muligheder vi giver decentralt, og hvor meget vi synes det giver mening at styre centralt.
Og når det kommer til vores boligmarked, synes vi egentlig, det giver god mening, at vi sørger for at gøre det så simpelt som muligt på tværs af kommunegrænser og for ikke at have alt for mange rigide reguleringer, ligesom vi også synes, at det på transportområdet f.eks. ville være uhensigtsmæssigt, at man for let kunne fastsætte alle mulige forskellige hastighedsgrænser på de kommunale veje.
Sådan nogle ting giver mening at lave nationalt, og vi synes bare, det giver rigtig god mening, at vi har et simpelt og ens bygningsreglement og planlov på tværs af kommunerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Og tak til ordføreren for at have læst vores forslag og reflekteret over flere dele af det.
Jeg vil lige påpege, at det, der står omkring de her procentsatser, er, at det er op til 25 pct. ejerboliger og op til 25 pct. andelsboliger.
Så det er altså ikke et spørgsmål om, at vi er fuldstændig firkantede, men mere et spørgsmål om at give kommunerne nogle redskaber.
For hvis vi ser på, hvordan det, at man nu må lave op til 25 pct. almene boliger, er blevet brugt, er det jo ikke et helligt tal, der hedder 25 pct. Hvis vi kigger på Aarhus, er der nogle gange nogle developere, som formår at få forhandlet den der procentdel lidt ned, så det måske ender med, at der er 17 pct. almene boliger i et nyt lokalplansområde.
Så det er jo en proces.
Det her er jo bare et værktøj, vi ønsker at give kommunerne, og jeg synes, det vil være rigtig spændende at se, hvis det her bliver vedtaget, hvad det faktisk medfører.
Mit indtryk er, at der er kommet noget positivt ud af, at kommunerne har mulighed for at bygge almene boliger ad den vej.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak, formand.
Med dette beslutningsforslag ønsker man at give kommunerne mulighed for at stille krav til andelen af ejer- og andelsboliger i nye lokalplaner.
Det er en slags udvidelse af deres eksisterende beføjelser til at kræve almene boliger.
Lad mig starte med at sige, at vi i Liberal Alliance tager udfordringen på boligmarkedet meget seriøst.
Vi ser også, at forslagsstillerne forsøger at tage fat på en reel problematik.
En stigende andel af private lejeboliger er ofte ejet af store virksomheder, og det gør det svært for mange danskere at realisere deres drøm om at eje deres egen bolig.
Det er et problem, som vi deler bekymringen for.
Spørgsmålet er så, hvordan vi bedst løser det.
For os i Liberal Alliance er svaret klart.
Vi skal ikke have mere regulering, men mindre.
Vi tror på frihed, ansvar og et boligmarked, hvor udbud og efterspørgsel får lov at finde den rette balance, hvis vi sikrer de rigtige rammer.
Dette forslag går desværre i den modsatte retning ved at give kommunerne endnu et værktøj til at detaljestyre, hvilke boliger der må bygges.
Det risikerer at gøre mere skade end gavn.
For det første frygter vi, at forslaget vil gør det dyrere og mere besværligt at bygge boliger.
Når kommunerne kan sætte specifikke krav om, at der skal være 25 pct. ejerboliger, 25 pct. andelsboliger og 25 pct. almene boliger, skaber det en ekstra kompliceret situation for bygherrer og investorer, som allerede kæmper med et tæt net af regler.
I København, hvor der er boligmangel, har vi brug for at bygge mere, ikke for at indføre nye hindringer, der kan bremse udviklingen og presse priserne yderligere op.
For det andet mener vi, at markedet selv kan finde den rette balance mellem boligtyper, hvis vi fjerner bureaukratiske barrierer for fordelinger.
I stedet for at bede kommunerne bruge tvang i forhold til ejer- og andelsboliger bør vi arbejde på at fjerne bureaukratiske barrierer, ensrette afgiftsvilkår og sikre bedre lånemuligheder, der gør det lettere at omdanne eksisterende bygninger til boliger.
For det tredje er vi bekymrede for, hvordan disse krav skal håndhæves.
Forslaget nævner, at der skal sikres regulering for at forhindre, at ejer- og andelsboliger bruges til udlejning.
Det lyder jo som et forbud mod udlejning af ejerboliger og en begrænsning af andelsboligernes nuværende fleksibilitet, hvor de f.eks. kan omdanne sig til lejeboliger, hvis de måtte ønske det.
Liberal Alliance kan derfor ikke støtte forslaget, men vi ser frem til de kommende boligpolitiske forhandlinger, hvor vi vil spille konstruktivt ind og også opfordre forslagsstillerne til at tage det her forslag med.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-13:
Jamen hvis vi skal til at kigge på den her løsning, tror jeg, at vi skal kigge nærmere på det, i sammenhæng med hvad der ellers er af redskaber, vi skal give til kommunerne, sådan at vi tager det i en større sammenhæng for at kunne indføre noget lignende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Med de regler og den lovgivning, vi har omkring de almene boliger, hvor kommunerne kan kræve op til 25 pct. almene boliger, handler det jo om nye lokalplansområder.
Det samme er sådan set gældende med det her beslutningsforslag, for det er jo et spørgsmål om at give kommunerne mulighed for at stille krav i lokalplanerne om andelen af ejer- og andelsboliger i nybyggeri.
Det vil sige, at det godt kan være, at der er en eller anden, der har haft en byggegrund i lang tid, men hvis der ikke er lavet en lokalplan og kommunen så kommer frem til, at der skal laves en lokalplan, så er det vores forslag, at så kan man lægge restriktioner ind dér.
Det er der måske nogle potentielle bygherrer som synes er en begrænsning, men man kan vel også tjene penge på at sælge en ejerlejlighed, efter at et byggeri er opført.
Men der er vi altså bare i en virkelighed i øjeblikket, hvor man i København kan tjene flere penge på at lave privat udlejning inden for markedslejen, og det er jo det, vi ønsker at gøre op med.
Så der er altså ikke noget rigtig farligt i det her forslag, så Danmarksdemokraterne kan godt gå ind for det, synes jeg.
Det er sådan set bare at give kommunerne nogle flere redskaber.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-13:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for det her forslag.
Overordnet set synes jeg faktisk, at der er rigtig mange positive elementer i det her forslag.
Intentionen om, at vi giver kommunerne de værktøjer, som de efterspørger og har behov for derude, er vi i Danmarksdemokraterne sådan set meget åbne over for.
Men som forslaget ligger her, er vi også bare noget bekymrede for, hvad det kan skabe af juridisk usikkerhed for de investorer, der allerede er i gang med projekter derude.
Det skal vi selvfølgelig have snakket noget mere om.
Men der er rigtig mange positive elementer i det her, i forhold til at flere kan komme til at eje deres egen bolig.
Så der er vi selvfølgelig åbne for en videre dialog om, hvordan vi løser de udfordringer og giver værktøjerne til kommunerne.
Men selve lovforslaget, som det ligger her, kan vi ikke støtte.
Heidi Bank (V), 2025-05-13:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Socialistisk Folkeparti og til Enhedslisten, fordi I har rykket jer fra næsten kun at være optaget af almene boliger og lejeboliger til nu at ville give mulighed for flere ejerboliger i kommunerne.
Så selv om det sikkert kan lyde polemisk, mener jeg det faktisk.
Der er behov for, at drømmen om at eje ikke kun er for de få, men for de mange, og at man kan spare op til egen bolig og bestemme i egen bolig.
Derfor kom vi også fra Venstre med et boligudspil tilbage i 2022.
Et af forslagene handlede netop, som jeres forslag også gør her i dag, om at give kommunerne mulighed for i nye lokalplansområder at kunne udlægge et procentareal til ejerboliger, gerne 25 pct. vil jeg tilføje.
Vi nævnte også andre ting i vores boligudspil, der kunne fremme menneskers mulighed for at få en bolig til deres behov.
Der skal være fokus på hurtigere byggesagsbehandling – det kniber nogle steder, i særdeleshed har det gjort det i København.
I sidste ende er det borgerne, der kommer til at betale prisen i form af boliger, der er dyrere.
Der skal være mulighed for, at mere af det, der bygges, er målrettet mindre familier, f.eks. singlefaren eller -moren med et eller to børn, pensionisten eller bare dem, der for at undgå transporttid, hellere vil bo minimalistisk på færre kvadratmeter.
I forhold til andelsboliger forstår jeg ønsket om flere andelsboliger.
Der mangler jeg nok svar på, at det, vi gør, rent faktisk vil fremme flere andelsboliger.
Selv om Venstre ikke kommer til at stemme for beslutningsforslaget, som det ligger, vil jeg afslutningsvis igen gerne rose forslagsstillerne for at have flyttet sig så meget, at de nu også tænker i ejerboliger.
Jeg er selv optaget af, at vi skal fokusere på borgernes drømme og ønsker, når vi drøfter danskernes hjem, vores boligpolitik, og her mener jeg nok, at der i for mange år har været en tendens til, at ideologi har fyldt for meget og virkelighed for lidt.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2025-05-13:
Vi var også selv i Socialdemokratiet store fortalere for den her ændring af planloven, så man ligesom kunne reservere en del i lokalplanerne til almene boliger, og vi vil bestemt ikke afvise, at man også kan gøre det, når det handler om ejerboliger.
Der er jo også en rigtig interessant diskussion om, hvordan vi får bygget flere andelsboliger.
Der bliver ikke bygget særlig mange andelsboliger, men for mange kan det jo faktisk være en god mellemvej til det at eje og leje.
Så jeg vil ikke på forhånd afvise nogen redskaber, som kan være med til at sikre, vi får en blandet by.
Vi deler også intentionen om, at det er vigtigt, at vi får kigget på, hvordan vi får skabt nogle mere blandede byer.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Det er jo svært at have en politisk debat i Folketinget, hvis vi hele tiden skal vente på evalueringer, der pågår i årevis, eller som i hvert fald ikke bliver sat i gang til tiden, og på udspil, som har været to år undervejs.
Jeg synes faktisk også, det er rimeligt, i forhold til at der jo er kommunalvalg i år, hvor Socialdemokratiet har en spidskandidat, som lover til højre og venstre, men vi får aldrig noget klart svar.
Kan Socialdemokratiets ordfører i det mindste sige, om man er villig til at kigge på planloven?
For 10 år siden lavede vi jo en ændring i planloven, der sagde, at man faktisk kan reservere 25 pct. af et areal til almene boliger.
Så det er jo ikke noget nyt at gå ind og sige, at man for at få blandede byer indretter planloven derefter.
Kan Socialdemokratiets ordfører i det mindste sige, om man er villig til at kigge på at tilføje nogle flere ting til planloven?
Jeg mener, at i de ikke få, men mange tilfælde, jeg er blevet gjort bekendt med, at det, der egentlig skulle forestille at være private hjem eller beboelsesejendomme, hvor der bor børnefamilier og alle mulige andre, som måske gerne vil have nogle naboer, de kender, bliver lavet om til en banegård, og der er jo ingen kontrolmuligheder – der er jo ingen kontrolmuligheder, når der ikke er en indberetningspligt i forhold til data – så bliver det de facto hoteller, men uregulerede hoteller, som ikke skal leve op til de samme standarder, som hoteller organiseret i Dansk Erhverv eller HORESTA skal leve op til i forhold til brandsikkerhed og alle mulige andre regler, og der bliver det virkelig unfair konkurrence.
Der, hvor man udlejer nogle uger om året, hvad grænsen så lige er, der er selvfølgelig en maksimumsgrænse, er i orden; det vil jeg ikke betegne som hotelvirksomhed.
Men det er jo også der, hvor vi alle sammen er enige om, at det ikke er enten-eller, men vi skal finde en ordentlig balance, og den er der ikke i dag i min optik.
Heidi Bank (V), 2025-05-13:
Jeg synes, det er et rigtig godt emne, vi får debatteret.
Jeg forstår også godt utålmodigheden, og den deler jeg sådan set, i forhold til at vi kan lave noget mere konkret med hensyn til det her.
Jeg er bare nødt til at spørge, om ordføreren for forslagsstillerne mener, at udlejning af eget hjem, altså det hjem, man beboer, er unfair konkurrence over for hoteller og lignende?
Mai Mercado (KF), 2025-05-13:
Ja, men omvendt tror jeg også, at der er en væsentlig pointe i, at man i dansk lovgivning forsøger at gøre det så enkelt som muligt, og at man ikke har som et ønske at sikre så mange forskelligartede krav som muligt, vel vidende at der på boligområdet også er et vist rum til kommunal planlægning.
Men kunne det lade sig gøre med den evaluering, som kommer nu, at lave landsdækkende regler, så tænker jeg og Det Konservative Folkeparti, at det vil være den bedste vej at gå.
Men egentlig hører man ikke, at vi udelukker noget.
Vi vil gerne se evalueringen, vi vil gerne se, hvad regeringen kommer med, hvis den altså kommer med noget, og så vil vi afvente de drøftelser.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Jeg tog jo oprindelig også ordet for netop at sige, at der i vores beslutningsforslag helt tydeligt står, at kravet ikke skal gælde for korttidsudlejning af sommerhuse og ferieboliger.
Det er bare, så der ikke er nogen forvirring derude, i forhold til om man læser noget skarpt eller ej.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge lidt ind til det, som ordføreren siger, om, at man risikerer at få forskellige regler i kommunerne.
Men sådan er det jo allerede i dag.
For en kommune, der skulle have lyst til at gå fra de 70 til de 100 dage, kan jo vælge at gøre det, og det er der så ingen kommuner eller byer der har haft lyst til.
Så derfor er der jo allerede i dag en mulighed for at skrue op og ned afhængigt af de lokale forhold.
Men det er jo den frustration, der er i flere byer, måske hovedsagelig i København og Frederiksberg, men også i Aarhus, om, at man ikke selv er herre i eget hus, i forhold til hvordan udviklingen i ens egen by foregår.
Mai Mercado (KF), 2025-05-13:
Vil jeg allerhelst gå ned ad den vej, hvor man har landsdækkende lovgivning?
Ja, det vil jeg da, men jeg synes, det giver god mening, når nu der kommer en evaluering – og jeg håber, at den bliver grundig og tilbundsgående – at tage en fornyet drøftelse af det, som evalueringen nu måtte vise.
Så håber jeg da også, at regeringen, hvis det giver anledning til, at der kommer nye forslag, så også lægger sig i selen for at fremsætte nye forslag eller i hvert fald som minimum at indkalde til en drøftelse og måske også en politisk forhandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Sommerhusreglerne gælder ikke kun i Kalundborg, men i hele landet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, for nu bliver København ligesom fremhævet, om vi ikke kunne komme frem til et eller andet redskab til, at kommunerne selv bestemmer, om de vil være mere restriktive over for Airbnb og lignende platforme til udlejning af helårsbeboelse?
For nogle gange er det sådan, at det nærmest bliver afvist, at man kan lave landsdækkende lovgivning om et problem, som mest er der nogle bestemte steder, men jeg synes, det er på sin plads her at give kommunerne en rettighed, så de kan håndhæve nogle regler, hvis de ønsker at gøre det.
Kan ordføreren se noget musik i det?
Mai Mercado (KF), 2025-05-13:
Så beklager jeg, hvis jeg har læst det for skarpt.
For os er det vigtigt, at man kan have et sommerhus i Kalundborg og kan udleje det i de uger om sommeren, hvor man ikke selv er til stede.
Som jeg sagde lige før, kommer vi ikke til at stemme for beslutningsforslaget, som det ligger her, men vi imødeser egentlig, at der kommer en evaluering.
Jeg kan godt forstå, at man, hvis den har været varslet gennem længere tid, gerne vil have den sendt ud hurtigere, men den kommer i år, og så synes jeg, det giver god mening at tage en drøftelse efterfølgende.
Man må bare sige, at særlig i København er der udfordringer med airbnb.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-13:
Det er jo godt, at ordføreren ikke afviser, at der kan ske forbedringer.
Kravet skal ikke gælde for korttidsudlejning af sommerhuse og ferieboliger.
Så vi er altså ikke ude på at genere den temmelig omfattende sommerhusudlejning, som i høj grad sker via bureauer, og som er en væsentlig del af vores turisme i Danmark.
Der er både turister fra udlandet og danskere, som vælger at holde ferie i et sommerhus, og som i høj grad foregår på organiseret vis via de her bureauer, som har styr på det – det bliver indberettet til skattemyndighederne, og det kører bare derudad.
Så der tager ordføreren fejl.
Mai Mercado (KF), 2025-05-13:
Tak for det.
Beslutningsforslaget, som vi behandler i dag, indeholder fem konkrete elementer: For det første foreslås det, at man fremover kun kan udleje den bolig, man selv bor i og har folkeregisteradresse i, hvilket jo vil betyde, at al sommerhusudlejning forsvinder; for det andet sænkes loftet for udlejning fra 70 til 35 dage om året, altså en halvering af den nuværende grænse; for det tredje pålægges Airbnb og lignende tjenester at indberette alle udlejninger med henblik på at sikre, at reglerne overholdes; for det fjerde gives kommunerne øgede beføjelser til kontrol og sanktionsmuligheder, og der åbnes for, at kommunerne kan indføre yderligere restriktioner selv.
Det åbner jo i princippet for forskellige regler i forskellige kommuner; for det femte foreslås det, at der skal skelnes mellem privat og erhvervsmæssig udlejning, hvor den erhvervsmæssige udlejning skal reguleres som hoteller og andre overnatningssteder.
Egentlig synes jeg, at diskussionen i dag viser, at der grundlæggende er en udfordring med airbnb, særlig i en storby som København, og vi mener ikke, at de foreslåede elementer, som er i det nuværende beslutningsforslag, er den rigtige vej at gå for nuværende.
Vi synes egentlig, at det er fornuftigt, at korttidsudlejning giver danskerne mulighed for at kunne supplere deres indtægter, og det er også med til at kunne bidrage til turismen uden for de store byer, når man eksempelvis kan leje sit sommerhus ud, og det vil man blive afskåret fra i fremtiden.
Så når vi ikke kommer til at stemme for det her beslutningsforslag i dag, betyder det ikke, at vi ikke godt vil kigge på den eksisterende ordning, hvor man altså i højere grad skal sikre sig, at de eksisterende regler fungerer efter hensigten, og at de også bliver håndhævet.
Men det ser ud, som om den kommer og er på vej her i år.
Hvis regeringen vurderer, at der er områder, hvor lovgivningen skal justeres, eller hvis evalueringen lægger op til det, vil vi meget gerne drøfte det, men for nuværende stemmer vi altså nej til forslaget.
Det betyder ikke, at vi ikke mener, at man godt kan lave ændringer, eller at airbnb fungerer 100 pct. perfekt i dag; det betyder bare, at med det nuværende vil vi rigtig gerne lige have evalueringen med, så vi kan se, hvad den siger.
Vi vil også gerne have drøftelser, så derfor kan vi ikke give tilsagn om at stemme ja til det i dag.