Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg er glad for, at vi i dag behandler et lovforslag, som udgør vigtige elementer i den udlændingepolitik, som regeringen ønsker at føre.
Lovforslaget gennemfører vigtige dele af EU's migrations- og asylpagt, der skal styrke det europæiske asylsystem.
Pagten har overordnet til formål at styrke kontrollen med EU's ydre grænser, øge sikkerheden i Schengenområdet og forenkle tilbagesendelsen af udlændinge, der er blevet nægtet indrejse i asylgrænseproceduren.
Når EU's ydergrænser styrkes, styrkes Danmark.
På den måde er lovforslaget med til at sikre, at Danmark fortsat kan føre en fast og kontrolleret udlændingepolitik, en politik, hvor tilstrømning, grænser og konsekvenser er under klar kontrol.
Pagten er omfattet af det danske retsforbehold, men Danmark har i 2024 tilsluttet sig de dele, som er mulige via vores bilaterale aftaler med EU.
Tilslutningen skete på baggrund af Folketingets vedtagelse af to beslutningsforslag.
Danmark er således forpligtet til at gennemføre dele af pagten, herunder at vedtage de nødvendige ændringer af lovgivningen her i landet.
Det betyder også, at lovforslaget, vi behandler i dag, er en bunden opgave.
Det er kompliceret jura, vi står med.
Derfor vil jeg også minde om, at min forgænger forud for tilslutningen til dele af pagten deltog i flere tekniske gennemgange i Udlændinge- og Integrationsudvalget, ligesom pagten overordnet blev gennemgået i udvalget.
Jeg vil ikke foretage en slavisk gennemgang af lovforslagets enkelte elementer, men kort fremhæve de centrale dele.
For det første etablerer lovforslaget nye og målrettede procedurer i form af en indledende screening, en national asylgrænseprocedure og en grænsetilbagesendelsesprocedure.
Formålet er at gøre sagsbehandlingen hurtigere og sikre effektiv tilbagesendelse af personer uden ret til ophold i Danmark.
Screeningforordningen indebærer en obligatorisk screening af alle, der forsøger at indrejse ulovligt, eller som inde i landet ikke kan dokumentere lovlig indrejse i landet.
Screeningen indebærer identitets- og sikkerhedstjek samt et helbreds- og sårbarhedstjek.
Formålet med screeningen er at skabe hurtig klarhed over, hvem udlændingen er, om udlændingen udgør en risiko, og om vedkommende har særlige behov.
Når screeningen er afsluttet, henvises udlændingen til rette myndighed.
For det andet giver lovforslaget mulighed for, at udlændinge- og integrationsministeren hurtigt kan træffe beslutning om at anvende en national asylgrænseprocedure, hvis indrejsetallet stiger markant eller pludseligt.
Proceduren svarer til den ordning, der med asylprocedureforordningen indføres i de andre EU-lande, som Danmark ikke er bundet af.
Proceduren kan dog kun, som det også er gældende for de øvrige lande, gælde ved asylansøgninger indgivet ved den ydre grænse, f.eks. i Københavns Lufthavn.
Danmark modtager ikke mange asylansøgninger ved den ydre grænse, og det er baggrunden for ikke at anvende asylgrænseproceduren permanent.
Asylgrænseproceduren vil give mulighed for at behandle asylansøgninger i en særlig hurtig proces, når der på forhånd er en formodning om, at ansøgningen vil føre til et afslag.
Asylansøgere i denne procedure tillades ikke indrejse under sagens behandling, og ved et afslag overgår udlændingen til en forenklet tilbagesendelsesprocedure hos hjemrejsemyndighederne.
For det tredje gennemfører lovforslaget den nye forordning om asylforvaltning og migrationsstyring, også kaldet AM-forordningen.
Den erstatter den nuværende Dublinforordning.
AM-forordningen bygger på principperne i Dublinforordningen, men udvider ansvarskriterierne for, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, samtidig med at fristerne for fastlæggelse af ansvaret generelt forkortes.
Dette sker for at styrke det europæiske samarbejde om en effektiv fastlæggelse af ansvaret og for at bekæmpe migranters mulighed for at asylshoppe i EU.
I dag bliver oplysninger om asylansøgere og irregulære ankomster registreret, men fremover skal der også registreres oplysninger om bl.a. kvoteflygtninge og personer uden lovligt ophold.
Det sker med den nye Eurodac-forordning, som erstatter den nuværende. Med pagten tager EU et skridt i retning af en øget kontrol med de ydre grænser og har fokus på en effektiv og forenklet tilbagesendelse af udlændinge, der bliver nægtet indrejse i asylgrænseproceduren.
Med lovforslaget sikrer vi, at Danmark følger med.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for at svare på spørgsmål både her og i udvalgsarbejdet.