runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Jeg ved ikke, om det er aftalen, der kan det her, for den fokuserer meget på plejeboliger, men jeg tror faktisk, der er et potentiale i at tænke i en anden type ældreboliger i fremtiden – steder, hvor vi kan bo sammen med nogle andre eller i nærheden af nogle andre, og hvor vi kan være fælles om nogle ting.
Jeg har selv været ude at se på nogle af de her steder, hvor der også er fællesspisning og andre ting, som gør, at man kan være sammen på forskellig vis.
Jeg har f.eks. noteret mig, at Hus Forbi i Aarhus, som sørger for, at der er middagsmad til borgere, som er hjemløse, også bliver opsøgt af andre borgere, som bare er ensomme eller alene, alene fordi det der med at spise sammen bare gør noget ved appetitten, og det er noget, der kan være med til at eliminere ensomhed.
Jeg tror jo selv, at ensomhed ofte er årsag til, at vi for hurtigt får brug for en plejebolig.
Så jeg tror, at de færreste borgere egentlig synes, det er fedt at skulle flytte på et plejehjem, men jeg kan også se, at der er nogle, der venter for længe og dermed i virkeligheden får et meget svært liv.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig god tale.
På trods af at jeg tilhører et regeringsparti, vil jeg gerne takke ordføreren for et rigtig godt samarbejde og nogle virkelig, virkelig gode samtaler under hele forhandlingsforløbet.
Det er værdsat, fordi det med så stor en aftale er vigtigt, at vi samarbejder bredt.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren.
Ordføreren nævner i talen boliger.
»Længst muligt i eget hjem« er jo godt, hvis du har nogle omkring dig, hvis du kan kigge på de der familiefotoer, hvis der stadig er liv omkring dig.
»Længst muligt i eget hjem« er ikke godt, hvis du sidder alene og hjemmeplejen er det eneste besøg.
Vi har talt meget sammen om de her leve-bo-miljøer, og hvordan vi bliver gamle, og hvordan vi kan bo der.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Noget af det, der har været afgørende, er også at have fokus på faglighed, som jo også blev et tema i forhandlingerne, for jeg vil gerne være med til at stille krav til, at leverandører har de nødvendige kompetencer.
En anden ting, jeg synes har været interessant at se, er, at det jo ikke kun er kommunerne og de offentligt ansatte, der siger, at vi mangler ressourcer til at løse opgaverne inden for et rummeligt tidsforløb; det er faktisk også de private leverandører, som gør opmærksom på, at der nogle gange mangler ressourcer.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-24:
Det er jo så endnu et punkt, hvor vi er enormt enige, og jeg håber selvfølgelig også, at det gode samarbejde, der har været undervejs i forhandlingerne, kan føre til, at vi får implementeret sundhed fornuftigt i ældreaftalen.
Et andet område, som jo er ret vigtigt, er visitationen, og det er, hvordan de her visitationspakker kommer til at blive udmøntet ude i kommunerne.
Vi har jo diskuteret i forhandlingerne og også i pauserne i forhandlingerne, hvor vigtigt det er, at visitationen foregår på en måde, så der er noget rummelighed, men så man også som borger kan føle sig sikker på og tryg ved, at uanset om man har en privat eller en offentlig leverandør, er der et minimumsniveau, som man kan forvente af service.
Det er jo sådan et sted, som vi i hvert fald kommer til at følge tæt, og som jeg også ved ligger ordføreren på sinde.
Kan ordføreren sætte nogle ord på visitationen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Jeg synes selv, at emner som transparens og gennemsigtighed, i forhold til hvad det er, vi får for pengene, og hvordan vi lykkes med at løse de opgaver, som borgerne selv synes det er vigtigt at få løst, har været gode temaer at tage med i det her arbejde.
Når jeg nævner sundhed her, er det, fordi sundhed er så afgørende en del af ældreplejen.
80 pct. af det arbejde, der bliver lavet i ældreplejen, er sundhed, og jeg synes selv, det er et paradoks, at man som en dygtig social- og sundhedshjælper kan risikere at komme ind og skulle hjælpe en borger i bad, og der så lidt senere kommer en sygeplejerske og skal tage tøjet af borgeren igen for så at skifte et sår på en tå.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-24:
Tak for ordet, og tak for en rigtig fin tale, og også tak for et rigtig godt samarbejde i forhandlingerne.
Det er jo ikke så ofte, at Liberal Alliance og SF står så tæt, som vi har gjort i de her forhandlinger sammen med bl.a. Konservative og Danmarksdemokraterne.
Det har været en glæde, og jeg har jo hørt og fulgt debatten – jeg var desværre forhindret i at komme herned med det samme –
på tv og kan konstatere, at den aftale, vi har indgået, har fået lidt knubbede ord med på vejen.
Der er selvfølgelig meget mere, der skal gøres på ældreområdet, men noget af det, der gør mig optimistisk, er jo for det første, at vi har taget et første skridt i den rigtige retning, og for det andet, at jeg synes, at vi har formået at binde enderne sammen fra SF til Liberal Alliance på noget, som man ellers ikke ville tro man kunne være enige om.
Kan ordføreren sætte lidt flere ord på, hvad ordføreren gør sig af tanker om, hvordan sundhed skal implementeres i aftalen?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Jeg tror hverken at regeringen eller ordførerne har dårlige hensigter eller lignende.
Det tror jeg ikke der er nogen der har, heller ikke fru Maria Durhuus.
Men jeg tror, at fordi man i den her konstellation, der hedder en SMV-regering, som var en flertalsregering, men nu i hvert fald indenrigspolitisk ikke længere er en flertalsregering, netop er nogle partier, som har nogle meget forskellige holdninger, og som skal sætte sig sammen og blive enige om et udspil, bliver det mere uambitiøst end det, der egentlig var lagt op til fra starten fra statsministerens side, fordi man simpelt hen er for uenige om det, der skal fremlægges.
Derfor bliver det uambitiøst, og det er jeg rigtig ked af.
Jeg tror, det kunne have været meget bedre.
Men jeg vil meget gerne samarbejde, også med Socialdemokraternes ordfører, for det synes jeg er godt.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Jeg skal ikke kunne komme med nogen som helst fortælling om, hvad der er sket, før jeg trådte ind i forhandlingsrummet.
Jeg kan forsikre om, at jeg på intet tidspunkt er gået ind i det forhandlingsrum uden et ønske om reelt at forhandle.
Men kunne ordføreren ikke prøve at sige lidt om, hvad ordføreren tænker om det kommende samarbejde?
For vi har rammen nu.
Tænker ordføreren, at der er et reelt samarbejde?
Eller tænker ordføreren, at vi skal blive ved med at køre fronterne op og egentlig bare sidde og bidrage til at tillægge hinanden eller os i regeringen og forligsparterne dårlige hensigter og udygtighed?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Jeg har 1 minut til at svare på det, og det er jo fuldstændig umuligt.
Men vi har jo siddet til forhandlinger igen og igen, og når ordføreren tilsyneladende har læst alle mine indlæg, og hvad jeg ellers har skrevet rundtomkring, tænker jeg, at ordføreren er godt klædt på.
Jeg har også haft 10 minutter til at udfolde alt det, vi vil på ældreområdet, både i forhold til faste teams, i forhold til palliation, i forhold til mange andre ting, som er utrolig vigtige, for at vi kan have en sammenhængende ældrepleje.
Så det tænker jeg at man allerede har hørt.
Jeg bed mærke i under forhandlingerne, at noget af det, der virkelig betød noget for at få en mulighed for at forhandle og for rent faktisk at kunne få noget igennem, var en dag i marts, hvor jeg lige fik to personer som kollegaer i min folketingsgruppe, som ikke var der før.
For den dag mistede regeringen sit indenrigspolitiske flertal.
Så sad vi ovre ved forhandlingsbordet, og lige pludselig blev man lidt mere lydhør fra regeringens side.
Men er det det, man får ud af en SVM-regering, at der bliver fremlagt noget så uambitiøst?
Jeg synes, det er pinligt.
Jeg vil ellers gerne være meget positiv, men jeg er også nødt til at være ærlig.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Jeg hører ordførerens tale, og jeg har set ordførerens tweets og indlæg og opslag, og jeg sidder egentlig stadig væk tilbage efter at have brugt mange timer i forhandlingslokalet og tænker: Hvad ville ordføreren ud over en konsistent, konstant mistænkeliggørelse og kritik af regeringens udspil?
Nu er ordføreren og jeg selv uddannet sygeplejersker.
Ordføreren er uddannet i 2023, kan jeg se på cv'et, og jeg har været sygeplejerske siden 2006, men i ældreplejen stort set siden 1996.
På den rejse, jeg har fulgt, er det her et paradigmeskifte, og det der ord kan vi så blive ved med at diskutere.
Men kan ordføreren ikke sætte nogle ord på, hvad det var, ordføreren ville.
Hvad var det, ordføreren gik ind i rummet med?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Det er umuligt at svare på på så kort tid.
Jeg har 30 sekunder.
Men jeg kan love fru Rosa Eriksen, at noget af det, som man er i gang med lige nu og her fra Moderaternes side, med at sige, at det her er et opgør med minuttyranni, er at stikke folk derude blår i øjnene, og jeg synes simpelt hen ikke, det er rimeligt eller ordentligt at sige, at det her er et opgør med minuttyranni, for det er det ikke.
Så lad være med at sige noget, der ikke passer.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-24:
Lyve over for befolkningen?
Hvordan skal danskerne vide, hvad Danmarksdemokraternes ældrepolitik er, når der står 11 linjer på hjemmesiden?
Ordføreren gør det godt, men ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål, for jeg spørger: Hvad er Danmarksdemokraternes vision for ældreområdet?
Hvad er det for strukturelle forandringer, I gerne vil have, så det ikke er en lille aftale?
Der er ingen tvivl om, at det her er en kæmpestor aftale, og det kommer til at have betydning for medarbejderne ude i ældreplejen, fordi vi netop gør op med minuttyranni.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Nu har vi jo efterhånden siddet rigtig meget sammen i forhandlingsrummet, så jeg er ikke i tvivl om, at jeg har brugt rigtig meget taletid, hvor fru Rosa Eriksen også har været til stede, og hvor fru Rosa Eriksen har hørt, hvad vores visioner er.
Men når det så er sagt, må jeg indrømme, at udgangspunktet her jo også var, at SMV-regeringen havde fremlagt et udspil, som jeg må sige var utrolig uambitiøst.
Det var, til trods for at statsministeren 2 år før havde stået og sagt, at nu kom der et paradigmeskifte.
De her positive gloser, der kom frem, var simpelt hen så store, at man sad der og forventningerne ligesom blev banket op til, at der nu skulle ske noget rigtig stort, og jeg havde virkelig glædet mig til de her forhandlinger og forberedt mig til fingerspidserne.
Og da det her ældreudspil så kommer frem, synker man sammen, og så tænker man: Var det dét?
Har regeringen tænkt sig at lyve over for befolkningen?
For det er jo lige præcis det, den risikerer at gøre, når den siger et, men kommer med noget så uambitiøst.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-24:
Ordføreren beskriver sig selv som positiv og optimistisk.
Der må jeg være enig med fru Pia Kjærsgaard: Jeg hører en meget, meget utilfreds aftalepart.
Ordføreren nævner rigtig mange gode ting og taler også om en lille, fin aftale; om, at vi ikke skal stikke blår i øjnene på folk, at ordføreren vil indføre fritidsjob, og at vi skal tage os af pårørende.
Så tænkte jeg, at det her er noget, der virkelig betyder noget for Danmarksdemokraterne.
Det er vigtigt; det er så vigtigt for jer.
Men jeg må sige, at jeg blev skuffet, for jeg gik ind på hjemmesiden for at se, hvad det er for strukturelle forandringer, Danmarksdemokraterne vil.
Hvad er deres vision for det her område?
Der står 11 linjer, og der står ovenikøbet, at Danmarksdemokraternes vision er at afsætte 1 mia. kr. til ældreområdet.
Så jeg er lidt i tvivl om, hvad Danmarksdemokraternes politik er her.
For strukturelle forandringer er ikke godt nok, flere penge er ikke godt nok, selv om I faktisk får mere, end I selv siger I vil give.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Tak til ministeren for en meget fyldestgørende tale, men også tak for et rigtig fint samarbejde i forbindelse med de her ældreforhandlinger, som vi har haft.
Jeg vil sige, at jeg synes, vi har oplevet en minister, som går meget op i at skabe en god stemning i rummet og sætte fagligheden først i forbindelse med forhandlingerne.
Det skal ministeren have tak for.
Nu er der jo bl.a. taget skridt til, at vi skal have en helt ny ældrelov.
Det betyder også, at man derude i praksis nu skal agere efter tre love: først og fremmest en ældrelov og så en servicelov og en sundhedslov.
Hvordan vil ministeren sikre, at der ikke bliver unødvendig ekstra dokumentation på den baggrund, når man nu får tre love og ikke kun to love, man skal agere efter?
Mette Kierkgaard (M), 2024-05-24:
Tak, og også tak for at kvittere for samarbejdet, som jeg også gerne vil gøre den anden vej rundt, for jeg synes, det er en forudsætning.
Og det har været tydeligt inde i rummet at mærke, at alle har været virkelig fagligt dygtige inde i rummet og optaget af at gøre det godt for de ældre.
Det har været toneangivende for alle, og tak for det.
Det er jo allerede sådan i dag, at man agerer på tværs af forskellige slags lovgivninger, og de greb, vi kan bruge – og det bliver jo meget teknisk – med bemærkninger og med koblinger mellem områderne, er noget af det, vi selvfølgelig vil have fokus på, sådan at der bliver en smidig og gnidningsfri overgang for de borgere, der får ydelser og hjælp via både servicelov, sundhedslov og ny ældrelov.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-24:
Vi mener, at der kan være nogle problemstillinger omkring at afgrænse resultaterne og effekterne af en social investering, og det skal være tydeligt, hvad der er et resultat, der følger af investeringen som sådan, hvor eksterne investorer kommer ind og skal have et afkast, og hvad der så er en effekt, der kommer som følge af andre aktiviteter, der foregår i kriminalforsorgen, som er offentligt finansieret med fængselsbetjente og mentorordninger, uddannelsesstøtte osv.
Det er jo klart, at eksterne investorer ikke skal belønnes med et afkast som følge af aktiviteter, som foregår i almindeligt offentligt regi.
Det er jo helt soleklart, og den sondring og afgrænsning skal være tydelig, før vi kan gå videre med det.
Men vi er interesseret i at kigge på en beretningstekst, der ligesom redegør for, hvordan vi kan kigge på det ene og det andet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Så Moderaterne går ind for sociale investeringer.
Den Sociale Investeringsfond, som blev nedsat, da hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, peger jo netop på, at det er et godt sted at starte.
Det er jo sådan set deres projekt, som vi har taget med i Folketingssalen her i dag.
Så hvorfor er det egentlig, at Moderaterne ikke synes, at den investeringsfond, som den daværende statsminister, ordførerens partiformand, etablerede, ikke er der, man skal starte?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-24:
Vi synes, det lyder som en fornuftig idé at lave social effekt-investeringer i det omfang, man ligesom kan afgrænse effekten, som kommer som følge af de aktiviteter, der er sat i verden som følge af den social effekt-investerings projektmodel.
Men der kan også være effekter, som har afsæt i andre ting, der er sket, i det her tilfælde i kriminalforsorgen, hvor fængselsbetjente har haft andre aktiviteter i gang.
Afgrænsningen af, hvad der er en effekt, der kommer fra den sociale investering, og hvad der er en effekt, der kommer fra øvrige aktiviteter, kan være svær, og den sondring skal vi selvfølgelig have i betragtning, når vi begynder at gå ind i det her felt.
Der mener vi, at vi måske ikke er helt klar endnu.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad holdningen egentlig var hos Moderaterne, altså om man egentlig går ind for sociale investeringer.
For ordføreren siger sådan meget bredt, at det er ganske vanskeligt, og at det ikke er en løsning, de ser for sig, fordi man ikke kan måle sociale effekter.
Men lige præcis kriminalforsorgen, hvor man kan måle, om folk falder tilbage i kriminalitet eller ej, er jo velegnet til at være et af de første steder, man starter med at lave sociale investeringer.
Så jeg har bare sådan et helt åbent spørgsmål til en start: Går Moderaterne overhovedet ind for sociale investeringer, altså det, at man kan få private investorer til at lave en investering, hvor de så får et afkast, på socialområdet eller fængselsområdet?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-24:
Tak for ordet, formand, og tak til Konservative for dette spændende forslag om social effekt-investeringer i forebyggelse af recidiv blandt indsatte og varetægtsfængslede.
Grunden til, at jeg siger, det lyder spændende, er, at forslaget på mange parametre harmonerer med Moderaternes politik og visioner om i langt højere grad at forebygge kriminalitet.
For kriminalforsorgens forebyggende arbejde har stor betydning for, at vi i fremtiden får mindre kriminalitet.
Det arbejde skal vi selvfølgelig styrke og støtte.
I Moderaterne mener vi dog ikke, at dette forslag nødvendigvis er løsningen.
Det er ikke ensbetydende med, at vi ikke vil styrke det forebyggende arbejde, men vi mener, at vi overvejende skal kigge på andre måder, hvorpå indsatte får en mere lige vej fra fængsel til hverdag med arbejde og uddannelse langt fra den kriminelle løbebane.
Problemet med forslaget er, at det kan være vanskeligt at isolere den positive effekt, som en investering måtte give.
For samtidig med det her arbejde med social effekt-investeringer vil der jo være kriminalitetsforebyggende indsatser fra bl.a. vores dygtige fængselsbetjente.
Dermed risikerer vi reelt at betale for indsatser, som udelukkende skyldes kriminalforsorgens mange andre tiltag med de indsatte og ikke selve social effekt-investeringen.
For der kan ske en overdrivelse af et projekts indvirkning og resultater, fordi organisationen bag projektet så at sige også skal sælge sig selv for at få den næste investering.
Det er altså ikke udelukkende positive ting, der er forbundet med social effekt-investeringer, som ellers ved første øjekast kan virke som en helt rigtig løsning.
I stedet vil vi i Moderaterne i højere grad fokusere på det kriminalitetsforebyggende arbejde, der foregår i fængslerne.
Her tænker vi bl.a. på studiestøtte og mentorindsatser, for det handler om i langt højere grad at understøtte overgangen fra afsoning til frihed med fokus på uddannelse og beskæftigelse.
Netop disse ting styrker vi i den kommende strafreform, hvilket har været en moderat mærkesag, og jeg ser meget frem til at tale mere om den dagsorden, når regeringen senere præsenterer strafreformen.
Så selv om en social effekt-investering i forebyggelse af recidiv blandt indsatte og varetægtsfængslede lyder spændende, mener Moderaterne som sagt ikke, at det er aktuelt på nuværende tidspunkt.
Men vi hilser Konservatives ønske om mere forebyggelse i kriminalforsorgen velkommen og håber, at vi i fællesskab kan løfte den dagsorden.
Vi støtter som sådan ikke forslaget, men vi er åbne for en beretningstekst, der kan rumme social effekt-investeringer.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-24:
Jamen i Liberal Alliance er vi fuldstændig enige.
Vi synes heller ikke, der er nogen grund til, at man nødvendigvis bliver slappe omkring straffene, og vi må jo også se på, at der jo er en tendens til, at resocialisering og et fokus på øget straf tit og ofte hænger sammen, og det synes jeg da vi skal være åbne over for.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Man kunne jo også godt, hvis man går ind for hårdere straffe, og det gør vi i Det Konservative Folkeparti, få den kætterske tanke, at hvis regeringen fremlægger et bud på en strafreform, hvor man rent faktisk hæver straffene, så bliver der brug for flere pladser i længere tid.
Det håber vi da sådan set, og så vil det jo i den grad give mening at have sociale investeringer, hvor man får løftet folk ud af kriminalitet, når de er færdige med at afsone.
Det håber jeg ordføreren er enig i.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-24:
Mange tak.
Jeg kan jo kun sige, at det er et udmærket forslag.
Man kan så nævne, at noget af presset på kriminalforsorgen nu måske tages af med de kommende 300 pladser i Kosovo, men derfor er der jo ingen grund til at smide dårlige løsninger væk.
Det bør jo derimod medføre, at vi stadig væk har fokus på at få så få som muligt til at blive indsatte på grund af deres dårligdomme.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Jeg vil egentlig bare kvittere for talen i forhold til fornuften i at kunne bruge private investorer, eksempelvis store fonde og lignende, som kunne have en interesse i at gå ned ad den vej med sociale investeringer – jeg tror, der er en interesse for det – og erkendelsen af, at vi har en kriminalforsorg, som er meget presset med mangel på betjente og mangel på pladser, og der kan det virkelig få en betydning. Så jeg vil egentlig bare kvittere for talen.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-24:
Mange tak, hr. formand.
Først og fremmest også tak til Konservative for at løfte debatten om recidiv blandt indsatte og varetægtsfængslede.
Det er et vigtigt emne for vores retsstat, men det er også et vigtigt emne, fordi det at få vendt mennesker fra at være en negativ kraft i vores samfund til at være en positiv kraft er vigtigt.
For som man siger: Lediggang er roden til alt ondt.
Vi ved jo godt, at det at sidde på hænderne og lave intet fører os til at blive kreative, og hvis der så ikke er noget konstruktivt lige for at bruge sin kreativitet på eller man måske endda har for vane at gøre noget ukonstruktivt, så bliver vi mennesker måske endda en tand for kreative.
Derfor er det vigtigt at se på, hvad der sker med mennesker, når de løslades fra kriminalforsorgen.
Det er, fordi dem, der kommer ud til ingenting, simpelt hen falder tilbage i gamle vaner, og når vanen var kriminalitet, så kender vi jo desværre udfaldet.
Blandt andengangsstraffede er det endnu en gang rundt regnet 30 pct., der falder tilbage, og så er det jo sådan, at når man får den tredje tur gennem retsvæsenet, kommer problemet for alvor, for nu er vi oppe omkring 80 pct., der recidiverer, altså falder tilbage i den kriminelle løbebane
Så hvis vi tidligt kan stoppe dem, der kommer i kontakt med kriminalitet, fra at indgå i denne sørgelige statistik, er der meget at spare i form af menneskelig lidelse, da der vil være færre ofre for kriminalitet, ligesom at statskassen også vil spare penge, og at den formodentlig endda vil få indtægter, hvis disse mennesker kommer ud og laver noget konstruktivt og udfolder deres energi positivt i vores samfund i stedet for negativt.
Lad os se på det konkrete forslag her.
En social effekt-investering fungerer i sin simpleste form som følger: Et partnerskab indgås mellem en offentlig myndighed, en leverandør og en investor.
Partnerskabet initieres ved, at myndigheden indgår en aftale på resultatvilkår med en leverandør om en indsats.
Det skaber bedre liv og bedre offentlig økonomi og endnu flere investorer, som ønsker at investere i leverancen af indsatsen.
Investorerne bærer risikoen og stiller kapital til rådighed for leverandøren, og kun hvis indsatsen skaber de aftalte sociale og økonomiske effekter, betaler myndighederne investoren dennes investering plus et afkast tilbage.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Vi håber og ser frem til, at Justitsministeriet – og det her er ikke mit, men vores retsordførers udtryk – får sat gryder over, så vi kan få indført de ordninger, der skal udmønte nogle af de ting, som vi jo er enige om, men som vi stadig væk venter på bliver realiseret.
Så tak for at fremsætte forslaget, for det er jo også et fingerpeg om, at vi skal den her vej, og at vi skal i gang.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Ja, og derfor er det også rigtig ærgerligt, at man jo ikke er kommet videre med den passus, som dog trods alt blev nedfældet i kriminalforsorgsaftalen, og som ordføreren jo også nævner, fordi den lige præcis åbner op for, at man skal kigge på at få skabt sociale investeringer.
Jeg tror også, at hvis man laver investeringer, som både vedrører resocialiserende indsatser, men også sundhedsindsatser, så eksempelvis flere er velbehandlede for den adhd, som mange indsatte går rundt med, vil det have en betydning, og man vil også kunne se en effekt, når de kommer ud.