runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Jeg har det samme spørgsmål, som jeg også havde til Socialdemokratiet.
Ordføreren repræsenterer jo et af regeringspartierne, så jeg tænker, at ordføreren har indflydelse på, hvad der foregår.
Der kan man jo sige, at lige præcis på det her område kommer de bemyndigelser, der nu bliver givet til at føre det her tilsyn, til at ligge i et ministerium, som lige nu er blevet hårdt kritiseret for netop ikke at kunne gennemføre de her tilsyn, og det er ikke bare én rapport, der viser det.
Vi har haft mange rapporter, som viser, at lige præcis tilsynsmodellen ikke er en særlig effektiv model, fordi vi ikke giver nok ressourcer til det, vi ikke efterprøver det osv.
Så hvordan tænker ordføreren at det her er et godt lovforslag?
Kunne ordføreren have tænkt sig, at man havde implementeret og administreret forordningen anderledes?
Eller er det her det eneste redskab, man har i værktøjskassen?
Henrik Frandsen (M), 2024-10-24:
Nej, jeg har fuldstændig tillid til, at vi implementerer det på den rigtige måde og også på en måde, så det kommer til at virke.
Jeg har stor tillid til vores minister på området, som har opgaven med at sikre, at det bliver kontrolleret på den rigtige måde.
Jeg har også noteret mig, at der har været udtrykt stor kritik af den måde, kontrollen omkring kvælstof har været udført på.
Det tænker jeg egentlig også er en god anledning til at drage læring af, hvordan man skal tilrettelægge en god kontrol af et område.
Så jeg har fuldstændig tillid til, at det her nok skal være implementeret på den rigtige måde.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Er det en god lovgivningspraksis, at man har stort set blind tillid til et ministerium, som bliver kritiseret meget, og som man så giver yderligere bemyndigelser til at gøre det samme, som man netop lige har set ikke har fungeret i flere år?
Så hvad bygger ordføreren den tillid på, og kan ordføreren virkelig med ro i maven stemme for et lovforslag, der siger, at vi skal give flere bemyndigelser lige præcis på det her punkt, hvor vi har set, hvor meget det har fejlet?
Henrik Frandsen (M), 2024-10-24:
Nu tænker jeg ikke, at man kan tage det, at der har været kritik af, at der har været en manglende kontrol af kvælstofforbruget i landbruget i Danmark, og sammenligne det med kontrollen i en EU-forordning her, som er et fuldstændig anderledes område, altså at man kan sætte et direkte lighedstegn imellem det.
Til gengæld har jeg stor tillid til, at man vil drage læring af de udfordringer, man har set.
Men jeg har også stor tillid til, at Ministeriet for Grøn Trepart vil kunne håndtere det her på betryggende vis.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for det.
Nu ved jeg jo, at ordføreren selv er landmand, og man kan så også sige, at ordføreren godt ved, at grunden til, at man har skovet der og så har brugt det til f.eks. oliepalmer, jo er, at nylig skovet jord er meget frugtbar, og at man derfor ikke behøver at gødske.
Men det er nemmere at bearbejde, og nu siger man så fra Europas side, at det skal koste det danske erhverv 606 mio. kr., altså i forhold til det der sådan symbolske med, at vi fra 2021 og frem ikke må handle med det.
For det er jo det, det her går ud på, mens man, når det drejer sig om alle de områder, der er blevet skovet indtil da, godt må.
Kunne landmanden i ordføreren være bekymret for, at det, vi så egentlig gør, hvis nu markedet for f.eks. fodersoja stadig væk er der, er, at vi måske så tvinger de landmænd, som eksporterer det her fodersoja, til at begynde at gødske lidt?
Så kan vi jo herhjemme kæmpe imod kvælstofudledningen alt det, vi vil, hvis vi så bare lige pludselig får en forholdsvis gold jord, der skal oparbejdes igennem en meget, meget kraftig gødskning.
Og der ved en landmand om nogen, at den goldjord virkelig skal bearbejdes.
Kunne vi risikere at skyde os selv lidt i foden?
For jeg køber ind på intentionen, og jeg mener også fuldstændig ligesom Liberal Alliance, at vi skal have stoppet skovningen, men er det her virkelig det kloge træk?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Det mener jeg bare er en meget bekymrende udvikling, for det er jo sådan, at når man laver noget lovgivning, så har det ikke kun gyldighed i morgen, hvor den siddende minister stadig sidder – eller havde det dengang, hvor ordføreren var minister – for så er det jo noget med, hvad det er for en retspraksis, man muliggør fremadrettet.
Det synes jeg faktisk ikke vi kan være bekendt over for vores virksomheder, selv om jeg mener, der er brug for en stram lovgivning på det her punkt.
Netop det her med at følge med i og holde styr på, hvad ministeren laver, er jo det, der er praktisk umuligt for Folketinget.
Det ser vi gang på gang.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-24:
Jeg vil lige komme lidt mere ind på det her med gebyrordningen, for jeg synes oprigtigt, det er meget interessant.
I princippet deler jeg jo helt klart også holdningen om, at man skal betale for de ydelser, man får, men der er jo mange virksomheder og private borgere, der nyder godt af ydelser fra det offentlige uden at betale et eller andet særligt gebyr eller en afgift for at få adgang til det.
Så det er bare et forsøg på at forstå ministerens logik, i forhold til hvad det skyldes, at man nu får en gebyrordning, når man ikke havde det ved EUTR-forordningen, som den her erstatter, og hvad man så får med den her premiumordning, som man vel kan kalde de her 400 kr.
Jeppe Bruus (S), 2024-10-24:
Der bliver jo en række dokumentationskrav.
Man skal kunne dokumentere due diligence, og at man har styr på data, og man skal have dokumentation for de produkter, man importerer.
Det er administrativt bøvlet, og det pålægger virksomhederne en del administration, som selvfølgelig koster nogle penge, og det påvirker også statens administration af ordningen, og det er jo så den service, man betaler for gennem det gebyr.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-24:
Men kan ministeren forstå det principielle i, at vi er ude i en diskussion, som handler om, at regeringen har indført et skattestop, men ministeren mener ikke, at det er omfattet heraf, fordi det hedder et gebyr, og så kan man have en semantisk diskussion af, hvornår noget er et bidrag, hvornår noget er en afgift, og hvornår noget er en skat.
Er det ikke også meget fint, at vi har et system, der er så simpelt som muligt?
For det her bidrager vel bare til at komplicere den verden, som virksomhederne bevæger sig i i dagligdagen.
Selv om det kun er 400 kr., og selv om det måske bare lige er en overførsel, så bidrager det jo til den kompleksitet, som virksomhederne møder i hverdagen.
Jeppe Bruus (S), 2024-10-24:
Nu har jeg jo været skatteminister i 2½ år og var det indtil for et par måneder siden, og jeg var den fremmeste forsvarer af skattestoppet.
Så ingen kan være uenig i, at vi skal have en mindre kompleks skattelovgivning og administration for vores virksomheder, og så finder vi alligevel på ting her, hvor vi implementerer en forordning og laver et gebyr, og jeg kunne nævne en række andre ting, som også Det Konservative Folkeparti, i den tid jeg var skatteminister, var med til at foreslå, og som kunne høre under den hat.
Det er jo så også den politiske virkelighed, altså at vi alle arbejder for et mindre komplekst system, men her vil vi alligevel gerne gøre noget godt for at redde de regnskove, vi har i verden, så de ikke bliver fældet, og så foreslår vi det her og arbejder for det på EU-plan og vil også implementere det i Danmark.
Marianne Bigum (SF), 2024-10-24:
Mange tak.
I min tale fremhævede jeg bl.a. en mulighed for at gøre det nemmere for virksomhederne, for det er noget komplekst noget, vi skal have igennem her.
Det kan være det her med videncenteret for bæredygtige værdikæder, som jeg nævnte som eksempel, hvor branchen jo går ind og giver råd og laver vejledninger, kurser og cases til virksomheder, så det netop bliver nemmere at gå til det.
Mit første spørgsmål er, om det er noget, ministeren kunne forestille sig at kigge ind i som en måde netop at nedbringe erhvervsomkostningerne på og sikre, at vi får implementeret den her forordning ordentligt på.
Den anden ting, jeg ville sige, var, at jeg i min tale jo kom ind på, at det her ikke kan stå alene, men at vores forbrug af de her produkter i det hele taget er for højt, altså at vores afskovningsaftryk simpelt hen er for højt.
Hvad gør ministeren sig af tanker i forhold til simpelt hen at få nedbragt mængden af soja, vi bruger, og mængden af træprodukter til f.eks. brændsel eller andet?
Jeppe Bruus (S), 2024-10-24:
Til det første spørgsmål er jeg simpelt hen svar skyldig.
Altså, jeg ved for lidt om det.
Det lyder fornuftigt, så lad os prøve at kigge på det, uden at jeg hermed lover noget som helst.
Men jeg ved simpelt hen for lidt om det.
Jeg tror, ordføreren ved meget mere om det, end jeg gør, kan jeg høre.
Til det andet spørgsmål kan jeg til gengæld sige, at vi jo sidder og forhandler om en politisk aftale omkring den grønne trepart, som også handler om, hvordan vi udvikler en bæredygtig landbrugs- og fødevareproduktion i det her land, og der er bestemt potentiale i at kigge på nogle af de forskellige afgrøder, efterafgrøder og græsser.
Jeg tror også, hr. Henrik Frandsen var inde på det i sit indlæg.
Så jeg synes, der er meget potentiale dér.
Marianne Bigum (SF), 2024-10-24:
Så til det sidste vil jeg spørge: Er ministeren enig i, at der er behov for, at vi drastisk får reduceret vores forbrug af produkter, som leder til afskovning?
Jeppe Bruus (S), 2024-10-24:
Absolut.
Altså, med det her forslag skal vi jo helt forbyde syv konkrete produkter, der kommer fra områder, hvor der har været afskovning, så det er jo det, der er hele hensigten her.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-24:
Nu siger ordføreren, at ordføreren gerne vil have indvandrere ud på arbejdsmarkedet, og så gør ordføreren det modsatte.
For det her er jo ikke arbejdsmarkedet; der er stort set ikke nogen, der kommer til at få et arbejde af det her.
Altså, hvorfor bidrager DF ikke med 170 mio. kr. til at få indvandrere ind på arbejdsmarkedet, sådan at de kan betale skat, komme ind i fællesskabet og lære sproget, i stedet for at parkere dem i nyttesløse jobs?
Hvorfor svigter DF den opgave, det er at få indvandrere i arbejde?
Jeppe Bruus (S), 2024-10-24:
Jeg tror ikke, at jeg er uenig med Danmarksdemokraterne i, at det havde været rart, hvis det her var gået længere tilbage end 2021.
Det er næsten det, jeg hører, altså en forhåbning om, om ikke man kunne have flyttet den dato.
På en eller anden måde skal det også kunne virke.
Jeg tror, at hr. Ole Birk Olesen sådan set gav et meget godt svar på det spørgsmål.
Så ved jeg godt, at pengene sidder lidt stramt i de nordjyske lommer, men jeg synes egentlig, at det er et meget fair princip, at når man får en ydelse, betaler man også for den.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
For det primære angrebspunkt for mig er, at jeg faktisk synes, at dansk erhvervsliv kommer til at bære rigtig meget af byrden i forvejen, og så synes jeg, det virker en lille smule grådigt.
Når Konservative så ligesom kommer med de vises sten, skal man jo også slå til og sige: Jamen lad os da gøre det her.
Lad os nu få alle om bord i stedet for lige at være ekstra grådige med de 20 mio. kr. Så tak til Enhedslisten for svaret.
Det var ikke sådan helt en afvisning, kunne jeg mærke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-24:
Altså, jeg er stadig væk der, som jeg svarede lige før, at jeg ikke synes, at 400 kr. i gebyr er særlig højt.
Det må jo være, fordi hr. Kim Edberg Andersen er tilfreds med Enhedslistens udsagn fra talerstolen, og det må jeg så tage ad notam.
Det gentager sig ikke for ofte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-10-24:
Tak, formand.
At forhindre skovrydning er jo et nobelt foretagende, og vi støtter også den hensigt i lovforslaget, som er lagt frem.
Vi er dog ikke særlig begejstrede for den del, der handler om at lægge byrder og afgifter på erhvervslivet.
Og hvis det kun handlede om dette lovforslag, kunne vi måske have levet med det.
Jeg er jo EU-ordfører, og hver fredag sidder jeg i Europaudvalget, hvor vi skal tage stilling til regeringens forhandlingsoplæg om forordninger og direktiver, og hver fredag bliver der jo pålagt enorme byrder og afgifter på erhvervslivet i Danmark.
Og ikke nok med det: Bureaukratiet og papirnusseriet bliver forøget i staten og det offentlige.
Af den grund er vi overhovedet ikke begejstrede for dette lovforslag trods de gode hensigter.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Jeg tror, at ministeren fik nævnt noget med en konspirationsteori, og jeg ved ikke, om ministeren refererede til mit indlæg eller til andres.
Men i hvert fald kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren forholde sig til de bekymringer, jeg har.
Vi havde jo en forordning fra 2010, som ikke har vist sig at være effektiv.
Kan ministeren redegøre for, hvordan det her kommer til at blive anderledes i forhold til den eksisterende forordning?
Så var der spørgsmålet og bekymringen omkring handelspolitikken, som jeg ved den danske regering står bag.
Hvad med den bekymring?
Den tredje bekymring er i forhold til det her med den ineffektive tilsynsmodel i Danmark.
Og det er jo ikke kun på kvælstofområdet, der er blevet rejst kritik; det er også i forhold til oliepolitikken og i forhold til en lang række områder.
Det var de tre bekymringer, jeg havde.
Jeppe Bruus (S), 2024-10-24:
Jo, jeg kan bekræfte, at min måske lidt kække reference til en konspirationsteori bestemt var møntet på ordførerens indlæg og ikke på andres.
I forhold til det med handelspolitikken vil jeg sige, at der er kritik af den her forordning, faktisk også fra lande som f.eks. Brasilien og andre, der synes, at det her er en unødig handelshindring i forhold til nogle af de lande, der producerer en række af de produkter, der nu bliver forbudt i forbindelse med afskovning.
Det er jo nogle valide hensyn, og de synes, at vi måske går for langt.
Omvendt er det sådan, at når nu Europa står for så stor en del af importen af de her produkter, så er vi i Europa selvfølgelig også nødt til at tage vores del af ansvaret ved at gribe i egen barm og sørge for, at de virksomheder, vi har, ikke bidrager til det.
Er der noget ekstra administration forbundet med det?
Ja, det er der, og det er selvfølgelig træls.
Men her synes vi, at formålet opvejer den ulempe, der er forbundet med at gennemføre det her.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Jeg synes, det er voldsomt, at en minister kalder et folketingsmedlems bekymringer i forhold til lovforslag for konspiration.
Det mener jeg er meget uberettiget.
Men jeg har et andet spørgsmål.
Ministeren sagde, at ministeren ikke vil bruge alle de her beføjelser, fordi det hele ligger i forordningen.
Men lige nu er der jo en bekendtgørelse relateret til det her lovforslag, som også handler om det med, at man fjerner klageadgangen, og det kan jeg altså ikke finde i forordningen.
Så hvor er det, ministeren finder belæg for, at han mener, at den beføjelse ikke er noget, som han selv finder på ved sit skrivebord, men noget, han refererer til i forordningen?
Det kan jeg ikke finde.
Jeppe Bruus (S), 2024-10-24:
Nu sagde jeg også, at det der med konspirationsteorien var lidt kækt.
Omvendt synes jeg egentlig også, det er lidt voldsomt, at man som ordfører stiller sig op her i Folketinget og udtrykker mistillid til hele systemet og til alle ministerier og ikke mener, at nogen ministerier eller nogen ministre kan administrere noget lovgivning, uden at der er fuldstændig detailplanlægning fra Folketingets side.
Så vi kan hjælpe hinanden med at komme ned fra det træ.
I forhold til det med klageadgang vil jeg sige, at det er sådan – og nu er jeg jo lidt ny på det her område – at skovrydningsforordningen her stiller krav om, at der enten skal være en administrativ klageadgang til tilsynsmyndighedens afgørelse eller adgang til domstolsprøvelse.
Og der er fortsat adgang til domstolsprøvelse.
Det bliver så sammenligneligt med andre lignende områder på mit ministeriums område.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for det, og tak til ministeren for gennemgangen.
Som udgangspunkt synes Danmarksdemokraterne, at det er den rigtige intention.
Vi køber også ind på masser af mine kollegers forklaringer om, at vi skal have stoppet det her skovrydning.
Vi er i Danmarksdemokraterne fuldstændig enige.
Vores primære bekymring ud over den her bemyndigelse er dybest set, at vi bare gerne vil have lov til at snakke med ministeren.
Ministeren er jo altid velkommen til at smide noget ind i Folketingssalen, også selv om det bliver en sen aften.
Det ser vi gerne at han gør – hellere det, end at vi så står og kan skyde på ministeren over noget.
Jeg mærker jo her, at der er en udstrakt hånd.
Ministeren kan jo nærmest få hele Folketinget med, hvis ministeren bare lige finder ud af ikke at bruge de sidste 20 mio. kr. som et ekstra stød til erhvervslivet oven i de 606 mio. kr., de skal have med i forvejen.
Man kan sige, at ministeren for grøn trepart med de ting, der er blevet ført over, jo må have et kæmpe ministerium med et milliardbudget så stort, så man skulle synes, at ministeren kunne finde de der 18 mio. kr. og få det her igennem som en rigtig god start på at være minister med fuld opbakning til det første i salen.
Det er jo næsten det, jeg hører.
Dem af os, der er imod, er ikke imod intentionen; vi er bare imod de ekstra byrder på erhvervslivet.
Så kunne ministeren ikke se, om han kunne finde de der ca. 20 mio. kr. i sit kæmpemæssige budget, og så lade os alle sammen komme godt fra start på ministerens område?
Jeppe Bruus (S), 2024-10-24:
Det der er jo et godt nordjysk tilbud fra ordføreren.
Og sådan kan man jo blive ved.
Synes jeg, at det er fantastisk at komme og indføre en gebyrordning, der koster knap 20 mio. kr.?
Næh, det synes jeg da ikke.
Men her er det jo altså forbundet meget tæt med den ydelse, der stilles til rådighed, og som jo er en konsekvens af, at hvis vi vil gøre noget for at sikre, at det her er effektivt, er vi også nødt til at sikre, at de virksomheder, der importerer de her produkter, rent faktisk kan dokumentere det up front.
Ellers er det tvivlsomt, om det i virkeligheden vil have nogen effekt.
Så hvis man vil gøre det, skal det selvfølgelig også have en effekt, for ellers er det bare ren symbolpolitik.
Derfor er det måske et meget sundt princip, som jeg tror at ordføreren også kunne forfølge i andre sammenhænge, at hvis man får en ydelse, så betaler man også for den.
Det er sådan set det, vi er ude i her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Men det er jo det, der er problemet med, om det så er symbolpolitik, og om man så bare får en ydelse, for at det føles godt i maven, for det er jo kun de sidste 3 år, de skal dokumentere for.
Det er den kæmpe problemstilling.
For hvis du får alle dine materialer fra det, der blev fældet den 30. december 2020, må man gerne importere det.
De skal bare huske at fortælle det og dokumentere det.
Man kan godt sige, at det er lidt symbolpolitik.
Men det var også bare for at få ministeren godt i gang.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Lovforslaget her er vigtigt.
Det omhandler jo sårbare børn og måske endda, kan man sige, nogle af de mest sårbare børn, nemlig de børn, som opholder sig på krisecentrene, typisk sammen med en af deres forældre.
Formålet med lovforslaget er, at disse børn får bedre adgang til undervisning, når deres livssituation kræver et skoleskift.
Det handler om, at alle børn skal føle sig trygge og kunne gå i skole, også når de står i en rigtig svær situation og befinder sig i en svær tid på et krisecenter.
Man kan sige, at lovforslaget udmønter den politiske aftale, som er indgået tidligere.
Jeg har selv besøgt flere krisecentre og også oplevet, hvordan det kan mærkes, hvis man som f.eks. mor befinder sig på et krisecenter og har et barn eller to med sig og måske også lever med frygten for, at der står en og holder øje med en uden for krisecenteret.
Derfor har jeg stor forståelse for, at vi er nødt til at give en mulighed for, at de her børn hurtigere kan få et skoleskift, og at det kan foregå mere anonymt, end det kan, som reglerne er i dag.
Derfor bakker vi i Venstre også op om forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Når et barn på grund af et krisecenterophold må flytte skole, er det en meget alvorlig sag.
Det skal ikke være sådan, at man som den forælder, der sidder tilbage, kan bruge viden om barnets skolegang til at påvirke eller opsøge hverken barnet eller den forælder, der er på krisecenteret.
Derfor hilser vi i SF det her forslag meget velkommen, og vi kommer til at stemme for, og jeg skal hilse fra Enhedslisten og Radikale og sige, at de gør det samme.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-10-24:
Tak for det.
Det er så umådelig trist, når børn vokser op i et hjem med vold, og også når de ender på krisecentre.
De børn fortjener de bedst mulige rammer for at få tryghed og stabilitet i en svær tid.
Derfor er vi i Liberal Alliance også en del af den aftale for at sikre bedre adgang til skoleskift for elever, der opholder sig på krisecentre.
For mange børn vil det være det bedste at fortsætte på deres sædvanlige skole med den stabilitet, der ligger i det.
At fastholde hverdagen kan være uundværligt, når alt andet er kaotisk.
Men der er også tilfælde, hvor barnets sikkerhed og trivsel kræver et skoleskift for at beskytte både barnet og den medfølgende forælders anonymitet.
I de situationer, hvor der er en risiko for, at den voldelige forælder kan finde barnet, er det afgørende, at skoleskiftet sker uden forælderens vidende.
Det er vigtigt i de situationer, hvor den ene forælder mister retten til at vide, hvor barnet går i skole, at der er belæg for, at det skyldes vold, med relevante udtalelser fra et krisecenteret og politiet, som der også står i lovforslaget.
Så Liberal Alliance støtter det her lovforslag.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-24:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler, handler om at sikre, at børn, der opholder sig på et krisecenter med en voldsudsat forælder, kan få adgang til skoleskift, uden at den voldelige forælder skal involveres.
Helt konkret foreslås det, at en kommune midlertidigt kan fratage en forælder dennes rettigheder efter folkeskoleloven i op til 6 måneder, hvis barnet opholder sig på et krisecenter på grund af vold fra den anden forælder.
Det er afgørende, at vi sikrer børn i sårbare situationer den stabilitet og tryghed, som skolen kan give dem.
Børn, der vokser op med vold i hjemmet, har ofte et større behov for en stabil hverdag, og skolen kan være et åndehul for børnene, hvor de kan få en pause fra de uroligheder, de oplever derhjemme.
Det, at de trygt kan gå i skole uden en frygt for at blive opsøgt af den voldelige forælder, er en væsentlig del af deres trivsel.
Børn, der lever med vold i hjemmet, er nogle af de mest sårbare i vores samfund, og det er derfor afgørende, at vi giver dem de bedst mulige betingelser for en tryg skolegang.
Med dette forslag kan vi sikre, at børn, som opholder sig på et krisecenter, hurtigt kan skifte skole og fortsætte deres skolegang uden afbrydelser og med den nødvendige beskyttelse.
Moderaterne støtter derfor lovforslaget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-24:
Tak, formand.
Formålet med dette lovforslag er at beskytte børn, der opholder sig på krisecentre.
Lovforslaget giver mulighed for midlertidigt at fratage en voldelig forælder dennes rettigheder over barnets skolegang, hvis det er nødvendigt for barnets sikkerhed og trivsel.
Ved at sikre, at barnets opholdssted holdes skjult, og give den forælder, barnet opholder sig hos, mulighed for at træffe beslutning om skoleskift, sikrer vi, at skolen kan være et trygt og stabilt frirum, der skaber den nødvendige beskyttelse for barnet.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.