runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Men hvis man har brugt 10 år på at specialisere sig ud ad en retning, hvor grundlaget for at få job med alt det, man kan, er væk, skal man så hellere gå ud og arbejde på en fabrik?
Eller skal man i stedet have mulighed for via voksenlærlingeordningen at få den elektrikeruddannelse, altså noget, som vi jo også har desperat brug for?
Birgitte Vind (S), 2021-01-13:
Jeg synes bestemt, det er et godt værktøj.
Netop derfor er det også mit bestemte indtryk, at kommunerne rent faktisk benytter sig af at indhente straffeattester, og – igen – jeg ved ikke, om ordføreren har viden, som jeg ikke har, om, at kommunerne ikke benytter sig af den her mulighed for at indhente straffeattester, siden det blev muligt for dem.
Det er mit bestemte indtryk, at de gør det.
Blandt de sager, jeg læser om i pressen – og jeg har selvfølgelig læst op på sagen til i dag – har jeg ikke kunnet se, at der er nogen sager, hvor de personer, der har begået noget kriminalitet, er blevet ansat efter juli 2019.
Men igen: Er der er nogle sager, jeg ikke har kendskab til, så vil jeg selvfølgelig endnu en gang gå i dybden med at se, om jeg kan finde ud af det.
Ellers er ordføreren velkommen til at sende dem til mig.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Jeg vil selvfølgelig gerne sørge for, at der kommer et link over til ordføreren, sådan at man kan finde frem til det sted, hvor det står på hjemmesiden.
Jeg ved nemlig, at det står der, fordi det præcis er det, der er blevet aftalt og skrevet.
Det vil sige, at den ordlyd ligger tilgængelig offentligt, sådan at man kan bruge den, og det skal man selvfølgelig gøre, hvis man står med den udfordring, at man er i tvivl om, hvordan man skal gribe det an.
Det er det, der er hele idéen med at få skrevet tingene ned.
Hvis man har lavet en aftale med skolelederen, er der ikke nogen indberetning, og der er ikke noget med risiko for sanktioner og de her ting, som jeg også har fået henvendelser om.
Så det har jeg svaret rigtig mange gange til borgere, der har henvendt sig her i den senere tid.
Hvis der er en aftale med skolelederen, er der det ikke, men hvis man ikke kan lave en aftale med skolelederen, fordi skolelederen vurderer, at det ikke er godt for barnet at være derhjemme – det er jo af hensyn til barnets beskyttelse – og hvis forældrene trodser, at en fagperson siger, at det simpelt hen ikke er godt for barnet, så vil man indberette det til kommunen, og så er der risiko for sanktioner.
Det er meningen, fordi det sådan set er hele idéen med at have den beskyttelse af barnet.
Nogle steder i landet er det faktisk nærmest det omvendte problem; der er så mange forældre, der beder om at få lov til at undervise deres børn fra Thailand i vinterperioden, at vi må stramme op den anden vej, fordi der er så mange, der får lov.
Virkeligheden er jo, at den her regel også bliver brugt, når der ikke er corona, og det er klart, at i den nuværende situation vil der være en del forældre, som hellere vil holde deres barn hjemme og forestå undervisning hjemmefra.
Må man gerne det?
Ja, absolut, hvis lederen vurderer, at det er godt for barnet at være derhjemme.
Men hvis lederen ikke vurdere det, så er det altså en beskyttelsesmekanisme over for børnene.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Nu har vi jo ikke en helt almindelig situation lige nu, så det handler ikke om, at nogle gerne vil tage en tur til Thailand og være der i nogle måneder og undervise deres børn selv.
Det handler om, at vi har coronaen, at der en smitte, at vi sender rigtig, rigtig mange hjem, og vi opfordrer sådan set også alle her i huset til at være hjemme, for at vi ikke får mere smitte end højst nødvendigt.
Derfor er der selvfølgelig rigtig mange forældre og børn, der bliver rigtig bekymrede, når de får at vide, at nu har de bare at møde op.
Derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt, at vi er meget, meget tydelige, og jeg vil egentlig gerne høre ministeren bekræfte, at det, Skole og Forældre beskriver her, faktisk er det, der er gældende, hvilket vil sige, at der er den fleksibilitet til, at man rent faktisk kan lave den rigtige løsning derude.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er enig med hr. Jens Henrik Thulesen Dahl i, at når en krise rammer og folk bliver ramt af arbejdsløshed, er uddannelse langt hen ad vejen det vigtigste svar, vi har, og derfor skal der også sættes ind med massiv opkvalificering i sådan en situation, jo ikke mindst med så alvorligt et økonomisk slag, som vi står med lige nu med coronakrisen, og det har vi heldigvis også gjort.
Inden for de seneste 8 måneder er der afsat mere end 1,4 mia. kr. til opkvalificering, som også gavner lige præcis den gruppe, der spørges til her.
Ufaglærte og faglærte med en forældet uddannelse har fået ret til at tage en faglært uddannelse inden for områder med gode jobmuligheder til 110 pct. dagpenge.
Det er f.eks. sosu-assistenter eller en række grønne jobs, der kan tælle der.
Alle ledige har i 2021 ret til at tage et kort jobrettet kursus allerede fra deres første dag i arbejdsløshedskøen.
Det giver mulighed for, at langt flere hurtigt og fleksibelt kan omstille sig til nyt arbejde og måske også nye brancher.
Vi har også styrket voksenlærlingeordningen, så flere kan blive voksenlærlinge med tilskud frem til udgangen af det her år.
Voksenlærlingeordningen er en rigtig god ordning til at opkvalificere ufaglærte.
Ændringerne, som vi lavede i foråret, betyder, at også faglærte og beskæftigede faglærte med en forældet uddannelse har ekstra gode muligheder i år for at starte opkvalificering til faglært niveau.
Det kan f.eks. også være tidligere ansatte fra minkerhvervet.
Vi har også igangsat flere andre initiativer, der er målrettet tidligere ansatte i minkerhvervet.
Det vil sige, at den her gruppe både er favnet af den store, brede uddannelsesindsats under corona, men at der naturligvis også er deciderede målrettede initiativer rettet mod den her branche i den her hårde situation.
Med finanslovsaftalen er der oprettet en særlig varslingspulje til kriseramte brancher.
Med puljen kan der gives en tidlig og målrettet indsats for opsagte medarbejdere og ejere i forbindelse med en hel eller delvis nedlukning af mindre virksomheder inden for coronaramte erhverv, herunder særligt minkbranchen.
Vi har også styrket det regionale branchesamarbejde i Nordjylland, hvilket bidrager til at sikre en hurtig og erhvervsrettet omstilling af arbejdsstyrken.
Det er helt afgørende, at vi hurtigt og smidigt kan sætte ind med målrettet opkvalificering.
Det hjælper ikke kun den enkelte videre, hvilket kan være vigtigt nok i sig selv, men det sætter også skub i økonomien og tager hånd om vores arbejdsmarked.
Tak for ordet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Altså, nu kan jeg jo ikke – selv med briller på – se herovrefra, hvad der står der, men som ordføreren gengav det, er jeg enig med det, der står, og Skole og Forældre er jo med blandt de interessenter, der har været med til at skrive både brev og retningslinjer.
Så mon ikke jeg egentlig bare kan svare klart ja til det, selv om jeg ikke kan læse det herovrefra?
Den fleksibilitet ligger der, og gid det dog bare var, fordi folk skulle til Thailand, og der ikke var tale om en global pandemi.
Men det er såmænd bare for at understrege, at skolelederne er utrolig vant til at skulle håndtere det og vurdere, om det er en god idé for børnene at være derhjemme eller ej, for det gør man faktisk også, når der ikke er corona.
Så den fleksibilitet er der, og budskabet er egentlig ret klart: Brug den da, den er der jo!
Men der er altså en hel del hjem, hvor børnene går hjem til forældre, der er fulde, eller forældre, der ligger i en benhård skilsmisse, eller der er nogle andre ting, og der er det en væsentlig beskyttelse af et barn, at der er en fagperson inde over og vurdere, at det lige her måske ikke er så smart, at barnet ikke har en hverdag ovre i skolen.
Og det skisma mellem de to hensyn er skolelederne vant til at navigere i.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Vi er ikke spor uenige om, at det, der er helt centralt her, er barnet og hensynet til, hvad der er bedst for barnet.
Og i den her særlige situation er der selvfølgelig også en familie, noget smitte og andre ting, som skal tages i betragtning, så det helt centrale er sådan set, at man lokalt rent faktisk på alle måder kan finde den bedste løsning.
I den almindelige folkeskole siger vi: Gå hjem, lav nødundervisning, gør det så godt, I kan.
Og det må være det samme her, hvis der er behov for at gøre noget lidt anderledes eller lidt skævt.
Jeg skal gerne sende et link til det her over til ministeren, når ministeren nu vil sende sit link til mig, så jeg kan finde det på hjemmesiden, så jeg kan sende det videre ud til de forældre, som jeg har kontakt med.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Ja, vi må udveksle link.
Og jeg vil sige, at det egentlig er mit indtryk, at man i skolesektoren helt bredt i den grad har fornuften med og simpelt hen vurderer, hvordan man kan få tingene til at lade sig gøre.
Der er en del specialskoler, hvor man sidder i meget små lokaler, så selv om det egentlig er sundhedsmæssigt forsvarligt, synes man stadig væk, det er ubehageligt, og der er jo en del steder, hvor man så griber knoglen og ringer til kommunen og spøger: Kan vi ikke låne den nærliggende folkeskole, for deres klasselokaler er større, så vi ville synes, det var rigtig rart, hvis vi i en periode kunne undervise der i stedet for.
Så selv om det andet sundhedsmæssigt egentlig er fint nok, så synes jeg da endelig, at man skal få brugt de fleksible muligheder og den kreativitet, der skal til, for at få lavet de løsninger, hvis det er det, der skaber tryghed, når man går på arbejde eller skal i skole.
Og jeg synes selvfølgelig også, hvis det er forsvarligt, at børnene er hjemme hos forældrene, at man som skoleleder skal bruge den mulighed, hvis forældrene anmoder om det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at de mennesker, der har været beskæftiget i minkerhvervet og nu står uden arbejde, får ret til efteruddannelse, herunder garanti for løn under voksenlærlingeordningen, uanset om de er ufaglærte eller faglærte?
Anni Matthiesen (V), 2021-01-13:
Så er spørgsmålet, hvor langt det der sigte er.
I Danmarks Radio kunne man tilbage den 23. december sidste år læse om en virksomhed i Aalborg, som egentlig lever af at bygge altaner og sætte altaner op.
Virksomheden oplever jo adskillige projekter, som simpelt hen nu bliver sat på standby, eller som for den sags skyld helt bliver droppet, fordi slutprisen simpelt hen gør, at det bliver at for dyrt.
Det betyder, at det simpelt hen ikke kan betale sig at fortsætte med at sætte de her altaner op, fordi certificeringen gør, at prisen bliver alt for høj.
Noget af det, jeg har oplevet de seneste måneder, er, at flere og flere har henvendt sig til mig.
De er vildt bekymrede, især når de også får oplyst, hvad det reelt koster for dem at sætte ting i stand.
Der tænker jeg: Har ministeren ikke nogen planer om at tage nogle initiativer til at få ændret på det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-13:
Jo, det har jeg, men jeg tror også, det er vigtigt at gøre det klart, at når det kommer til det, at kommunerne laver sagsbehandling, er det jo på mange måder ligesom med et spejlæg, der ikke kan fortrydes, fordi mange af de kommuner, der havde kompetencerne i den tekniske forvaltning, ikke har dem mere, fordi de fleste medarbejdere nu arbejder andre steder.
Så det er ikke bare en mulighed at vende det rundt eller udskyde det.
Det gjorde vi jo også på opfordring fra fru Anni Matthiesen for lidt over et år siden, hvor vi udskød starten på det her med et år.
Men nu tror jeg, at vi bliver nødt til at kigge på nogle andre løsninger, der handler om at gå i dialog med branchen, i forhold til hvordan vi sikrer flere statikere og brandrådgivere, men også i forhold til at sikre, at man ikke, hvilket der er problemer med, går ind i en godkendelse af det på en for høj bygningsklasse, men bruger præcis den bygningsklasse, som det er nødvendigt at godkende efter.
Jeg tror, det er svært at sætte et beløb ind som grænse i forhold til bygningsreglementet.
Det er jo baseret på det, man kalder funktionskravet.
Det vil sige, at bygningsreglementet er ligeglad med, hvilke materialer der er brugt, eller hvad tingene koster.
Det, der betyder noget, er, hvilken funktion den bygning har.
Man lavede en ordning for nogle år tilbage, hvor man undtog bl.a. carporte og andre – jeg kan ikke huske, hvad formuleringen var – mindre avancerede byggerier.
Det kan sagtens være, at det er vejen.
Jeg tror, at vi skal sætte os sammen, og så må vi finde ud af, hvor man gør det nemmest.
Og så må vi jo bare huske det, når vi nu sidder og forhandler også andre steder, hvor der skal være certificerede rådgivere, altså at man ikke stiller nogle krav, som branchen ikke kan honorere.
For i det her tilfælde virker det i hvert fald ikke til, branchen selv var klar over, hvor stor en opgave det ville være.
Anni Matthiesen (V), 2021-01-13:
Jeg vil bare runde af med at sige, at jeg ser frem til, at vi skal mødes og drøfte det her videre.
Jeg må sige, at vi jo begge har været med til at sætte det her i værk, og det har, som ministeren også siger, taget 5 år.
Og så ryster det mig egentlig, at man ikke er kommet bedre i gang.
Så derfor tror jeg, at der er noget, vi er nødt til at kigge på og eventuelt justere på, og det håber jeg at ministeren også vil være med til.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-13:
Jamen selvfølgelig, og jeg ser frem til også at mødes med Venstre om den her sag.
Jeg tror, det er enormt vigtigt, at vi ikke laver lovgivning, der ikke fungerer.
Der kan jo have været mange gode intentioner bag det, da det blev lavet for 5 år siden, men hvis det ikke fungerer ude i virkeligheden, så må vi heller ikke være for stolte til at kunne sætte os sammen og så finde noget, der kan hænge sammen for folk ude i byggeriet.
Anni Matthiesen (V), 2021-01-13:
Vi kan prøve lige at tænke lidt højt her.
Jeg siger ikke, at det er det, vi nødvendigvis skal finde som løsning.
Men kunne man forestille sig, at man på en eller anden måde også kigger ind i – som jeg også var lidt omkring før – at der er nogle mindre byggerier, der måske ikke engang skal anvendes til mennesker, men måske til maskiner osv., altså at det er der, man skal kigge, og om man kunne sætte et loft ind, nemlig at når et byggeri var over et eller andet antal millioner kroner, så krævede det noget mere, end hvis man har byggerier, der ligger under 10 eller 15 mio. kr.?
Camilla Fabricius (S), 2021-01-13:
Tak for det – man skal jo lige ordentligt herop og komme forbi sine kollegaer i sikker afstand.
Det her konkrete lovforslag er et rigtig godt lovforslag.
Det giver muligheden for, at æg ikke bliver destrueret, når de er udtaget, efter man kan komme i gang med et medicinsk forløb.
Det har været et forløb, hvor jeg gerne vil have lov til at takke mine ordførerkollegaer hele vejen rundt, fordi de har været enormt engagerede i det oprindelige borgerforslag, og jeg vil også takke ministeren for at have været så konstruktiv og lydhør over for at kunne få noget så åbenlyst igennem, nemlig at man giver muligheden for at beholde æggene, så man senere kan bruge dem i stedet for at destruere dem efter 5 år.
Det synes jeg vidner om, at når man har en god diskussion og en god bredde, så kan man virkelig enes i demokratiske processer.
I en tid, hvor resten af landet er rigtig presset, så tror jeg, det er godt, at man udeomkring i Danmark også ved, at når det gælder kvinders fremtid, så kan vi stå sammen skulder ved skulder.
Så tak for det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-01-13:
Tak for ordet, og tak, fordi jeg igen får lejlighed til at fejre den brede aftale, vi indgik i oktober sidste år om ophævelsen af 5-årsgrænsen for opbevaring af menneskelige æg nedfrosset i forbindelse med fertilitetsbehandling og/eller sygdom.
Vi bakker i Venstre naturligvis op om forslaget, som er en udmøntning af den aftale.
Selv om vi er uenige om meget og måske særlig i den her tid, så er vi ikke uenige om, at den nuværende opbevaringsperiode på 5 år var uholdbar.
At der sker handling nu, er i høj grad på grund af jer, initiativtagerne og støtterne bag borgerforslaget.
Vi har hørt om, at tidsbegrænsningen resulterede i, at kvinder og par i behandlingen modvilligt og uden sundhedsfagligt belæg fik destrueret sunde og raske æg efter de 5 år.
Forskningen på området i dag indikerer også, at det primært er selve nedfrysningen og optøningen, som udgør en risiko for de befrugtede æg og de ubefrugtede ægceller, mens selve opbevaringen ikke spiller en rolle.
5-årsreglen gav ingen mening, og den skulle selvfølgelige laves om, og det kunne kun gå for langsomt.
Men kampen mod ufrivillig barnløshed stopper jo ikke her.
I Venstre betragter vi det som en af vores tids største samfundsudfordringer.
Stadig flere danskere har svært ved at få børn, og hvert 10. barn i dag er undfanget på klinisk vis.
Det skyldes både, at mænds sædkvalitet har været faldende gennem mange år, men også i høj grad, at mange vælger at få børn senere i livet.
Det er altså en dybt bekymrende udvikling, ikke bare for samfundet, men jo også for de berørte kvinder og par, som det her går ud over.
Jeg tror, at alle, der har været igennem et langt forløb med fertilitetsbehandling kan skrive under på, at det ikke er spor sjovt eller rart.
Følelser af sorg, isolation, angst og store kriser i parforholdet følger med.
Derfor ønsker jeg en fremtid, hvor et sådant forløb kun er nødvendigt for de få.
For at få vendt udviklingen skal vi benytte flere redskaber i værktøjskassen.
Det handler ikke kun om at bruge den skruetrækker, der forbedrer selve behandlingen, som jo er det, vi gør i dag med det her lovforslag, men det handler i høj grad også om at forebygge.
Det kan godt være, at mange synes, det er grænseoverskridende at tale om, men påstanden om det biologiske ur skal vi tage alvorligt.
En alt for stor del af danskerne har en begrænset viden om risikofaktorerne i forhold til nedsat frugtbarhed.
Det skal vi også have lavet om.
Og vi vil i Venstre gerne yde en større indsats for, at flere kan tage oplyste valg om deres sundhed med henblik på netop at fremme fertiliteten og undgå barnløshed.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg er jo fuldstændig enig i, at det er rigtig dejligt med det forslag, vi vedtager her i dag, fordi vi der får gjort op med en grundlæggende ulighed, der er i systemet, nemlig aldersgrænsen på de 5 år.
Men jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er enig i, at det er problematisk, at vi med den her lovgivning så indfører en ny ulighed, nemlig det med, at man ikke kan få opbevaret æg, hvis de bliver udtaget af ikkemedicinske årsager.
For det er jo en motivforskning hos kvinderne, i forhold til hvorfor man får udtaget æg, som der ikke er nogen sundhedsfaglig begrundelse for.
Giver det ikke anledning til bekymring hos Venstre?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-13:
Jo, det er jeg sådan set helt enig i, og jeg deler fuldt ud den bekymring, som spørgeren rejser
Jeg kan jo blive nervøs med sådan et eksempel fra Aabenraa.
Hvis det er et lille lejlighed, kan det jo vise sig at være en meget stor del af lejlighedens samlede værdi, som skal gå til at certificere det, og nu snakker vi jo ikke engang om en tømrermester, en murer, en maler, eller hvem der ellers kan sætte sådan noget i stand, men vi snakker kun om selve det at dele den op.
Så det vil jo hæmme en positiv udvikling.
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg tror, det her er enormt vigtigt, når vi laver landsdækkende krav.
Jeg tror, det var rigtigt at gøre det her, for der er også nogle – og dem hører vi måske ikke så meget fra i øjeblikket – som bygger ting på tværs af kommuner, som måske bygger den samme bygning i 20 forskellige kommuner.
For dem er det jo blevet meget nemmere nu.
Men det er klart, at det ikke må være sådan, at man skal have boligpriser, der er på højde med det, der er i København eller Aarhus og andre byer, før det overhovedet kan give mening at sætte gang i en renovation eller opdeling eller ombygning, eller hvad det er, man skal lave, og det kan jeg da godt blive bekymret for.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Anni Matthiesen (V), 2021-01-13:
Når jeg taler med de her mennesker, som har henvendt sig til mig, så er noget af det, der går igen, når de fortæller om det, at de krav, der nu er stillet, er mere eller mindre ens, uafhængigt af om det er forholdsvis små byggeprojekter eller enormt store byggeprojekter.
De siger, at de godt kan forstå, at der selvfølgelig skal være nogle ret restriktive krav, også brandsikkerhedsmæssigt, hvis man bygger et supersygehus, men der, hvor de undrer sig, er jo, at også forholdsvis simpelt byggeri bliver belastet på den her måde, og at der kommer så store regninger – jeg kan som et eksempel nævne en rundbuehal til nogle kreaturer – og så bliver de rystet.
Er ministeren ikke enig i, at man på en eller anden måde burde differentiere, i forhold til hvad det er for størrelser af byggeri, som man skal have godkendt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-13:
Jo, det er jeg enig i, og det mener jeg sådan set også allerede ligger i den her ordning, altså at der er forskellige krav, alt efter hvor store byggerier det er, og hvor avancerede de er
Men det kan sagtens være, at vi ikke har ramt det rigtigt, sådan som det ligger – det er jo en fælles aftale mellem Socialdemokratiet, Venstre og en række andre partier.
Jeg er da også overrasket over, at der, når Foreningen af Rådgivende Ingeniører, og hvem der ellers var rådgivende brancheorganisationer,
for 5 år siden stod og sagde, at det nærmest ikke kun gå for hurtigt med at få indført den her ordning, så efter 5 år stadig for få.
Og det er jo ikke, fordi der skal bruges tusindvis.
Vores vurdering er, at der skal bruges 250 statikere og 250 brandrådgivere, og det har man altså ikke fra branchens side kunnet lykkes med på de 5 år, på trods af at man havde meget travlt med at få det her indført.
Jeg synes da, at det maner til eftertanke, at der er så langt et aftræk på sådan en ordning.
Anni Matthiesen (V), 2021-01-13:
Ja, og jeg må også sige, at de, der henvender sig til mig, siger, at det her haster, fordi det simpelt hen sætter tingene i stå.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-13:
Jeg har i hvert fald en konkret plan om at skulle holde et møde med Venstre – bl.a. spørgeren og Venstres boligordfører – og måske andre, der også kunne have interesse i det, og der må vi jo prøve at gennemgå, hvad der er af muligheder her og så selvfølgelig også inddrage, hvem der ellers kunne være interesseret i det.
For det er klart, at det jo ikke er meningen, at man skal betale meget store beløb for at kunne lave relativt simple byggerier, og det har jo heller ikke aldrig været idéen med det her.
Anni Matthiesen (V), 2021-01-13:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt og rimeligt, at kravet om certificeret rådgivning ifølge BR18 bidrager til at spænde ben for vækst og udvikling i mindre byer og i landdistrikterne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-13:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg nævnte før, har certificeringsordningen for brandrådgivere og statikere været en stor forandring for byggeriets parter.
Baggrunden for afskaffelsen af den tekniske byggesagsbehandling i kommunerne var overordnet, at de tekniske krav er komplekse og blev administreret meget forskelligt.
I praksis kunne det betyde, at én løsning, der blev godkendt i den ene kommune, blev afvist i den anden kommune, og det gjorde det vanskeligt for virksomheder at udarbejde standardiserede og billige løsninger.
Samtidig kunne en bygherre opleve, at nye innovative løsninger og byggemetoder blev begrænset, fordi der ikke var tilstrækkelige tekniske kompetencer i kommunerne.
Certificeringsordningen har i den sammenhæng til formål at sikre, at der sker en ensartet efterlevelse af brand- og konstruktionskrav på tværs af alle kommuner, og at det samme byggeri er lige sikkert, uanset hvor i landet det er placeret.
Det er min forventning, at certificeringsordningen trods de nuværende overgangsvanskeligheder vil medføre, at der på sigt opleves en mere ensartet efterlevelse af de tekniske bestemmelser for brand og konstruktioner på tværs af kommunerne, og det vil være til gavn for både borgere og virksomheder.