Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-06:
Tak for ordet.
Vi har jo fremsat det her forslag om at udbrede det nuværende krav om 3 pct. energieffektiviseringer årligt i de statslige bygninger til også at gælde de kommunale og regionale bygninger, og det understøtter både den sociale, den økonomiske og den grønne bundlinje, og det understøtter ambitionen om at gøre Danmark til et grønt foregangsland.
Det vil vi jo rigtig gerne, og vi vil også gerne nå vores 70-procentsmål i 2030, som vi alle sammen har vedtaget.
I Folketinget har vi jo altid været varsomme med at stille store krav til kommunerne, og det gælder også mit eget parti.
Vi skal respektere det kommunale selvstyre, og krav fra staten kan føre til økonomiske modkrav fra kommunerne, som der også er nævnt.
Klimaindsatsen har hidtil været op til det kommunale selvstyre, men nu er det på tide, at vi også tør stille krav, fordi hverken klimaet eller samfundsøkonomien har råd til andet.
Vi er jo alle sammen enige om, at det ikke står godt til med bygningsmassen derude, men hvordan kan vi have tillid til, at den måde, det foregår på nu, kan hjælpe os i mål inden 2030?
Vi har 9 år, og det her er kun 3 pct., vi mener skal energieffektiviseres, og det har jo gode gevinster, som jeg her vil uddybe.
For 3-procentskravet gælder jo kun for de statslige bygninger, og de udgør 13 pct. af de offentlige bygninger, så op imod 87 pct. er ejet af regionerne og kommunerne.
Det vil sige, at kommunerne er Danmarks største bygningsejer med ansvaret for 30 millioner gode kvadratmeter, og det er ikke hvilke som helst kvadratmeter, men det er nemlig nogle kvadratmeter, som huser vores velfærd i skoler, daginstitutioner og plejehjem.
Jeg var selv meget overrasket over, da jeg dykkede ned i det, hvor dårlig den kommunale bygningsstand er, og hvilke forhold vi tilbyder vores børn i skoler og daginstitutioner og de ældre på vores plejehjem.
De kan ikke lige vælge en anden bygning.
Ca. 70 pct. af de kommunale bygninger har et dårligt energimærke – syv ud af ti bygninger – og der er i den grad brug for, at vi skifter gear.
Derudover viser beregninger, at vi kan spare knap 0,5 mio. t CO 2 frem mod 2030, hvis også kommuner og regioner underlægges 3-procentskravet, og vi kan samtidig spare på vores knappe energiressource, faktisk hvad der svarer til 130.000 boligers årlige energiforbrug.
Kigger man på indeklimaet, ser det desværre endnu værre ud.
Ni ud af ti klasselokaler har et dårligt indeklima, og det er skyld i op mod 30.000 sygedage om året.
DTU har lavet en undersøgelse, der viser, at det koster et helt år i tabt indlæring i løbet af en 9-årig skolegang.
De er i en så dårlig stand, at vores børn bliver syge og har svært ved at koncentrere sig i undervisningen.
Hvis vi dvæler lidt ved vores sundhedsaspekt, fører den dårlige bygningsmasse også til en øget risiko for astma og allergi.
Det har altså en stor værdi at løfte den kommunale bygningsmasse, som ikke bare har kommunernes interesse, men også hele samfundets.
De sunde og de grønne bygninger gavner jo også vores budget.
En energieffektiv bygning er langt billigere for kommunernes driftsomkostninger, og et typisk renoveringsprojekt kan spare kommunen for ca. 30-40 pct. i drift af den enkelte bygning med en relativt kort tilbagebetalingstid – penge, som kommunen kan bruge på velfærd frem for gråspurve.
Ministeren har jo som sagt her peget på, at kommunerne så skal kompenseres, og at de er i gang, og at det er vanskeligt, hvis der stilles krav til kommunerne, og det vil jeg gerne knytte et par kommentarer til.
Vi mener, at staten og kommunerne står for et fælles ansvar, og kommunerne har jo også en interesse i at blive hjulpet til at løfte rammerne på den grønne omstilling og på noget så usexet som energieffektivisering.
Det hørte jeg lige ministeren sige hernede fra gulvet før.
Og hvordan kan man tænke ud af boksen?
Det kan man jo netop også se på den private sektor.
Måske har jeg været for kort tid herinde til at tro, at alt kan løses med offentlige midler, men der står mange private aktører klar, der er gode kreditmuligheder, og der er masser af muligheder for at løfte barren og samtidig gå forrest med vores grønne omstilling på bygningerne.