runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-23:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg er glad for, at ministeren understreger, at vi er enige om, at det er et problem med den her juridiske aktivisme.
For det er jo dårlig jura, altså det med, at man meget ofte ikke kan forudse, hvordan en dom ender, og følge den logik, som ligger i den forudgående retspraksis osv., altså at domstolen så at sige tager sine spring frem fuldstændig uden varsel.
Det har vi oplevet i Danmark ganske mange gange.
Skiftende ministre kommer hjem fra Luxembourg med en noget anden opfattelse af, hvordan tingene ser ud, end sådan som det måske bredt iblandt landene eller i parlamentet, eller hvor det måtte være – der, hvor der er folkevalgte politikere – blev antaget at tingene så ud.
Det er et problem, og jeg er glad for, at vi for første gang, så vidt jeg er orienteret, har en justitsminister, der anerkender det.
Så er spørgsmålet: Hvad kan vi gøre?
Der er jeg måske en lille smule skuffet over, at ministeren ikke selv nævner, at man ved EU-Domstolen burde have den praksis, man kender fra domstolen i Strasbourg, nemlig at udtale dissenser.
Altså det, at et mindretal af dommere ikke bare inden for domstolenes lukkede rammer må diskutere, hvad et rigtigt udfald er, men at vi kan få det på tryk, ligesom vi kender det fra Menneskerettighedsdomstolen, sådan at den autoritet, med hvilken en EU-dom f.eks. fremstår, ikke har helt samme styrke, som hvis det er en fuldstændig enig afgørelse.
Det ville være en måde at gribe det positivt an på.
En anden måde i forhold til Menneskerettighedsdomstolen kunne jo være, at man simpelt hen siger, at vi kun anerkender storkammerafgørelser.
Altså, kvaliteten af dommerne ved Menneskerettighedsdomstolen, som jeg håber vi får lejlighed til at diskutere senere, forhåbentlig også senere i dag, er en temmelig dubiøs størrelse, og derfor kunne man jo overveje, om vi behøver at følge afgørelser, der er truffet af en, tre eller syv dommere.
Måske skulle man vælge at sige – jeg tror, at andre lande vælger at gøre det – at vi kun følger dem, der er afgjort i et storkammer, i stedet for at have den praksis, som vi har i dag.
Kunne ministeren overveje det?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-23:
Det her er jo i virkeligheden en uhyre interessant snak.
Det er vel mere rigtigt at sige, at det er systemfremmed jura, altså fordi det for vores juridiske tradition, den, som jeg og spørgeren er uddannet i, virker meget fremmed.
Men for en række af de andre europæiske retssystemer er det her jo den måde, som man fortolker på.
Og det giver så anledning til at identificere en anden problemstilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-23:
Jeg vil gerne gå med til at sige, at det bare er fremmed jura.
Og derfor ville jeg også gerne have, at ministeren var noget mere klar i mælet, i forhold til hvad vi gør – for det er et demokratisk problem, det er et forfatningsmæssigt problem, at vi har domstole i henholdsvis Luxembourg og Strasbourg, som gang på gang underkender det, som vi i Folketinget demokratisk har ønsket skal være ret.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-23:
Men justitsministeren er vel enig i, at selv om teledata ikke i sig selv er den rygende pistol eller et bevis, er de jo med til at gøre, at man kan sandsynliggøre, at den forklaring, der kan være afgivet, ikke er korrekt.
Og det er jo derfor, at når man ser på forløbet i nogle alvorlige og triste sager, Emilie Meng-sagen og drabet på kvinden i Elverparken, bliver man meget, meget ked af det, fordi det her jo potentielt kan betyde, at der dér er gerningsmænd – og det er der jo – som er på fri fod.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Godt, tak.
Mai Mercado (KF), 2019-10-23:
Men det vidner bare om, at det her ikke længere har en høj prioritet.
Og det er en udfordring hver eneste dag for Jonas Høj Jensen og for Jonas Høj Jensens mor, som står med døre, der er åbne, så han kan gå ud på gader og stræder og både selv komme til skade og også skade andre.
Så vi skylder altså dem, der ikke kan passe på sig selv, og som har et stort kognitivt handicap, at finde nogle løsninger.
Derfor vil jeg bare spørge: Er der indkaldt til forhandlinger, eller hvornår påtænker ministeren at indkalde til forhandlinger for at sikre, at der kommer en løsning for Jonas Høj Jensen og andre, der er i en lignende situation?
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Nu er spørgeren jo ikke ordfører på området og er derfor fuldstændig lovlig undskyldt for ikke at vide, at jeg hver anden måned holder møder med ordførerne med et bredt indhold, hvor vi har en fælles forståelse af, at vi puljer ting, så det vil være på på det næstkommende ordførermøde for socialordførerkredsen.
Her skal spørgeren være velkommen til at komme sammen med sin handicap- eller socialordfører.
Det møde ligger, som jeg husker det, i første halvdel af november.
Mai Mercado (KF), 2019-10-23:
Med henvisning til ministerens partifælles, Trine Bramsens, løfte om, at Socialdemokratiet ønsker en dispensationsordning i forhold til aflåsning af døre, som beskrevet i artiklen »Ministerbesøg endte i skænderi om indespærring« bragt den 15. maj 2019 i Fyens Stiftstidende, vil ministeren så svare på, hvornår regeringen agter at indkalde til forhandlinger om en løsning, så eksempelvis udadreagerende personer med handicap og deres pårørende kan få den hjælp, som er blevet dem lovet i pressen?
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Vi kom jo næsten til at foregribe besvarelsen af dette spørgsmål i mit sidste svar til spørgeren, nemlig at jeg planlægger at holde faste løbende møder med alle socialordførerne, og at jeg regner med, at det næste kommer her i november.
Her har jeg tænkt, at denne aflåsningsproblematik skal på dagsordenen, og jeg vil komme med et forslag til, hvad vi kan gøre ved problemet.
Og så må vi jo efterfølgende tage en bred drøftelse, for som jeg også sagde tidligere, og som jeg ved at spørgeren ved alt om, kræver en lovændring, at Folketinget er med på det.
Det ligger ligesom i grundloven og magtens tredeling, at man som minister er afhængig af et flertal i Folketinget, hvis man skal kunne ændre lovgivningen.
Men det helt korte og konkrete svar er, at jeg ville ønske, at jeg havde en dato, men det er i første halvdel af november måned, at det møde er.
Mai Mercado (KF), 2019-10-23:
Der vil jeg spørge, om ikke det er korrekt, at det kan en minister ikke bare gøre, men at det kræver en lovændring.
Det er mit første spørgsmål.
Det næste spørgsmål er: Er det ikke også korrekt, at den lovændring jo sådan set skal på lovprogrammet og også gerne udspringe af enten en politisk aftale eller i hvert fald en politisk forståelse, således at man ikke bare selv som minister kan beslutte sig til, at man vil indføre en dispensationsordning?
For magtanvendelsesreglerne giver ikke mulighed for det.
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Jeg må starte med at sige, at jeg ikke var til stede, da den pågældende diskussion fandt sted.
Jeg kan også forstå i forbindelse med den artikel, der henvises til, at det var en diskussion, der udspillede sig i over en halv time, og dermed kan jeg jo af gode grunde ikke stå her og forholde mig til, hvilke ord der er faldet eller ikke faldet i den diskussion.
Det, jeg kan sige, er, at vi arbejder på at finde en løsning, og det er vi lige så forpligtede på nu, som vi var før valget.
Men det er klart, at det skal være en holdbar løsning i forhold til alle de forskellige etiske dilemmaer, der er, når vi taler om magtanvendelse, og den skal kunne finde bred opbakning her i Tinget.
Mai Mercado (KF), 2019-10-23:
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, så jeg vil gerne bede ministeren konkret forholde sig til: Er det muligt, at ministeren egenhændigt kan indføre en dispensationsmulighed, en dispensationsbestemmelse, eller er det korrekt, at en dispensationsbestemmelse skal indføres ved lov?
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Jamen prøv at høre: Jeg kommer jo ikke til at stå her og gå ind i en diskussion pr. stedfortræder om et skænderi, der var engang i foråret, under et besøg mellem en partikollega, som ikke er her, og spørgeren, for jeg kan af gode grunde ikke vide, hvordan den diskussion har udspillet sig.
Jeg kan læse i avisen, at det var en diskussion, der forløb over en halv time, og så er der nogle citater, der er gengivet her.
Altså, den diskussion kan jeg jo ikke stå og have her i Folketingssalen med hverken troværdighed eller ordentlighed, i forhold til hvad der skulle være blevet lovet og påstået eller ikke lovet og påstået.
Mai Mercado (KF), 2019-10-23:
Nej, det bad jeg heller ikke om.
Jeg beder slet ikke ministeren om at forholde sig til den disput – overhovedet ikke.
Jeg spørger helt stille og roligt i forhold til det faktuelle – og hvis man virkelig ikke ved det, må man jo svare mig skriftligt: Er det korrekt, at en minister ikke bare egenhændigt kan lave en sådan dispensationsmulighed, men bliver nødt til at sikre, at det bliver en lovændring, for at man kan skabe sådanne ændringer?
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Hvis en løsning på det her problem lå lige for og var noget, den tidligere minister kunne have grebet ud af luften, går jeg ud fra, at den tidligere minister havde gjort det.
Altså, det her er et alvorligt og kompliceret emne – det ved den tidligere minister alt om – og derfor bliver vi nødt til at få lavet en ordentlig løsning, der tager højde for alle de etiske dilemmaer, der er her, og det ansvar, vi har, for nogle meget sårbare mennesker, men jo også det ansvar, vi har, for, at der ikke sker et skred, når vi snakker om magtanvendelse.
Jeg skal nok inddrage Folketingets partier, og jeg er lige så utålmodig som spørgeren – og nu ved spørgeren så, at når vi når den første halvdel af november, har det møde været afholdt, hvor vi skal drøfte den her aflåsningsproblematik.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Tak, minister, for at dukke op her.
Jeg skal spørge om, hvad ministeren mener om, at Rødovre Kommune under sidste folketingsvalgkamp nedtog nogle valgplakater, som ellers ifølge plakatloven hang lovligt på vejtræer på Roskildevej, med henvisning til at man i Rødovre Kommune havde sine egne regler for valgplakater.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålet.
Som det vil være spørgeren bekendt, har Transport- og Boligministeriet allerede tilbage i august måned sendt et notat til spørgeren udarbejdet af Vejdirektoratet omhandlende den selv samme sag, som spørgeren nu har stillet dette § 20-spørgsmål om.
Det kan derfor heller ikke være nogen overraskelse, at reglerne for ophæng af valgplakater ved offentlige veje fremgår af vejloven, og her fremgår det ganske klart, hvor valgplakater må hænge, herunder på vejtræer, ligesom det klart er fastlagt, hvornår valgplakaterne tidligst må hænges op, og – ikke mindst – hvornår de senest skal tages ned.
Vejloven regulerer også, under hvilke omstændigheder en kommune må fjerne valgplakater.
Så lad mig derfor bare konkludere, at loven naturligvis skal overholdes, og at det derfor ikke er tilfredsstillende, hvis en kommune ikke administrerer i overensstemmelse med gældende regler.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Jeg var glad for det svar, jeg fik fra Vejdirektoratet.
Jeg vil bare også meget gerne have ministeren til at sige det, fordi det har en anden vægt, når man har hørt en minister udtale det.
Så jeg går ud fra, at ministeren bakker op om de breve, som er blevet sendt fra Vejdirektoratet?
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
Ja, for vi må jo sige, at de seneste år egentlig desværre har vist, at antallet af unge mennesker, som bor sammen med ældre på plejehjem, er steget.
Faktisk er det bare her fra 2007 til 2018 steget fra 687 unge mennesker og helt op til 1.037 unge mennesker, som opholder sig på plejehjem.
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Jeg kan garantere for, at regeringen gør, hvad den kan, for at finde en løsning på det her problem.
Det kræver en lovændring, og det kræver som bekendt et flertal i Folketinget at kunne lave en lovændring.
Derfor er jeg da rigtig glad for at se De Konservative være så optaget af det her.
Så er vi tættere på at kunne tælle til 90 mandater.
Hvis det her var meget enkelt, går jeg ud fra, at spørgeren, da hun var minister, også meget hurtigt kunne have løst det her i foråret.
Jeg går videre med det, og jeg vil også snarest indbyde Folketingets partier til drøftelser om præcis det her spørgsmål.
Mai Mercado (KF), 2019-10-23:
Men hvis man ikke ramte den rigtige balance, ville det jo være helt indlysende at indkalde til en fornyet drøftelse og få fundet ud af, hvordan man så skaber en ordentlig balance.
Jeg har bare sådan et indtryk af, at det ikke har nogen særlig høj prioritet for regeringen, nu hvor man ikke længere er i opposition.
For dengang sagde både fru Pernille Rosenkrantz-Theil og fru Trine Bramsen, at det havde høj prioriteret, og at man altså skulle sikre, at man fik fundet en løsning.
Derfor spørger jeg bare igen: Hvorfor er der ikke en løsning, som Jonas Høj Jensen og hans mor og andre pårørende kan regne med, og som man sagde man ville tilvejebringe?
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Tak for det.
Og i det hele taget mange tak til spørgeren for anledningen til at drøfte det her, for jeg synes, det er utrolig vigtigt.
Vi har jo et spørgsmål yderligere, som også handler om, hvordan vi kan sikre, at det at have et godt liv og have livskvalitet og være tilfreds med livet altså også er noget, som kan gælde de borgere, vi har, med et handicap, og det ser jo desværre ikke for godt ud.
Kommunerne har jo selv efterspurgt den her mulighed, og derfor forventer jeg helt klart, at de bruger den; men jeg har det da fuldstændig ligesom spørgeren, at hvis det viser sig, at det her ikke sker i tilstrækkelig grad, så skal vi selvfølgelig gøre noget ved det.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
Hvilke virkemidler påtænker ministeren at tage i brug for at ændre på, at livskvaliteten for mange handicappede ligger lavt?
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Også tak for det spørgsmål.
Vi skal som samfund gøre alt, hvad vi kan, for at mennesker med handicap har samme muligheder som alle andre for at leve et godt liv.
Derfor skal vi også tage det dybt, dybt alvorligt, når tal viser, at mange mennesker med handicap er utilfredse med livet.
I Socialdemokratiet gik vi i foråret bl.a. til valg på at forbedre mulighederne for mennesker med handicap.
Det står tydeligt både i vores handicapudspil og i forståelsespapiret mellem regeringen og støttepartierne, og det er en ambition, vi holder fast i.
Det første, vi vil gøre, er at gennemføre en evaluering af det specialiserede socialområde med henblik på at identificere løsninger, der kan sikre den nødvendige kvalitet i tilbuddene til borgerne.
Vi skal sørge for, at det ikke er en kamp at få den rigtige hjælp – det er desværre den oplevelse, alt for mange borgere står med i dag – og derfor skal sagsbehandlingen være bedre.
Og så skal der være bedre muligheder for uddannelse til unge med handicap.
Det er alt sammen vigtige initiativer, og jeg håber selvfølgelig, at Venstre vil være med til at sikre det.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
Jeg kan jo så fortælle, at for Venstre er det også rigtig vigtigt, at vi måske endda får sat øget fokus på at få skabt endnu bedre muligheder for handicappede, måske især i forhold til den del, der hedder retssikkerheden for de handicappede.
Det er jo desværre sådan, at der bl.a. er rigtig mange kommunale afgørelser, som bliver omgjort, også i Ankestyrelsen, og det er i hvert fald noget af det, som jeg håber at regeringen har nogle værktøjer til, nemlig hvordan man også kan få sikret en bedre retssikkerhed for mennesker med handicap.
Og der tænker jeg lidt, om det også var noget, som ministeren kunne sige et par ord om, altså hvordan man konkret vil tage fat på den opgave.
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Tak for det.
Man kan jo ikke have beskæftiget sig mange minutter med det her område eller mødt mange pårørende til borgere med handicap uden at kunne nikke genkendende til, at der er en tillid her, som er tyndslidt, og at der er en alt for udbredt opfattelse af, at det system, der er sat i verden for at hjælpe folk, skal man kæmpe nogle meget ulige kampe med.
Jeg tror, at den vigtigste årsag til den her mistillid, eller at tilliden er tyndslidt, er, at vi har set så presset en økonomi i kommunerne, som vi har, og kommunernes kasser hænger sammen.
Der er kommet flere børn, og der er kommet flere ældre, men man har ikke fra den tidligere regerings side villet lade pengene følge med, og der hænger kommunernes kasser jo altså sammen.
Så når vi ser det pres, der har været, på det her område, tror jeg, det er den væsentligste forklaring på den mistillid, vi har set.
Og nu må jeg hellere holde, inden formanden irettesætter mig igen.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
Det er fint nok at forsøge at levere flere penge, men det er jo ikke altid sådan, at det er pengene, der gør det alene.
I hvert fald er noget af det, som en del efterspørger, faktisk også øget frihed.
Og det er i hvert fald noget af det, som vi som et liberalt parti holder rigtig meget af.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om sådan en ting som nu at få bedre mulighed for eventuelt selv at gøre brug af hjælpemidler til at klare sig igennem hverdagen som handicappet og få en større frihed på det område.
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Jeg tror på, at det er vigtigt, at vi får en grundig afdækning af hele det specialiserede socialområde, og at vi får kigget på, om der er regler, der er unødigt komplicerede, regler, der er procestunge, regler, der betyder, at ressourcerne trækkes væk fra det, der burde være det vigtigste, nemlig at sikre en ordentlig livskvalitet for mennesker med handicap, som på grund af et handicap eller en funktionsnedsættelse har brug for hjælp fra fællesskabet.
Og en del af det vil jo være en forenkling.
Så hvis Venstre har nogle mere konkrete forslag, må Venstre endelig lægge dem frem.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
Vi er også helt enige i det, altså fjernelse af unødvendige regler og afbureaukratisering holder vi rigtig meget af, men vi ved også godt, at det nogle gange kan tage rigtig lang tid.
Derfor håber jeg også, at der er nogle lavthængende frugter.
Bl.a. kunne det måske, som jeg nævnte lige her for lidt siden, være en idé at give en større frihed til de handicappede, i forhold til hvilke hjælpemidler de egentlig ønsker.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at drøfte med ministeren og høre ministerens kommentar til.
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Jeg tror da, det er en af de ting, det kan give rigtig meget mening at diskutere.
Altså, i regi af vores nærhedsreform vil vi jo i det hele taget gerne diskutere, hvor vi kan flytte beslutningerne tættere på både borgerne og de fagmedarbejdere, som sidder og har ansvaret.
Jeg har, ligesom spørgeren sikkert har, hørt rigtig mange trælse beskrivelser af diskussioner om hjælpemidler, der går i hårdknude, og hvor den, der ender med at have det dårligere, end vedkommende havde det i udgangspunktet, er den borger med handicap, som ikke kan få det hjælpemiddel, der måske egentlig var blevet anbefalet på det regionale niveau.
Der er jo nogle systemfejl her, som er noget af det, vi skal have kigget på, når vi får lavet den her grundige afdækning af det specialiserede socialområde.
Mai Mercado (KF), 2019-10-23:
Deler ministeren sin partifælles holdning om, at det skal være muligt at låse døren til udadreagerende mennesker med handicap, som gengivet i artiklen »Ministerbesøg endte i skænderi om indespærring« bragt den 15. maj 2019 i Fyens Stiftstidende, for at forebygge væsentlig personskade?
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålet.
Den konkrete sag om Jonas Høj Jensen, som danner grundlag for hele diskussionen om aflåsning af alle døre, er meget trist.
Og jeg kan virkelig godt forstå de pårørendes frustration.
Det må være svært at føle, at den lovgivning, der er lavet for at passe på vores kære, faktisk står i vejen for netop det.
Vi er lige så optaget af at finde en løsning på den ulykkelige situation nu, som vi var før valget, for det må og skal altid være mennesket før systemet.
Jeg sad jo selv, og det ved den tidligere minister og nuværende ordfører, med ved bordet ved de seneste drøftelser om nye magtanvendelsesregler sidste år, og derfor ved jeg ligesom spørgeren, at magtanvendelsesområdet er et meget svært og dilemmafyldt område, hvor løsninger kræver stor omtanke såvel politisk som juridisk og etisk.
I den konkrete sag skal man huske, at der her faktisk er tale om at låse et voksent menneske inde, altså frihedsberøve uden dom.
Men man skal også huske, at indgrebet ønskes for at varetage omsorgen for en borger, som ikke altid kan passe på sig selv og forudsige sine handlinger, og den dobbelthed skal en løsning selvfølgelig rumme.
Mai Mercado (KF), 2019-10-23:
Det er jo rigtigt nok, at vi først havde forhandlingerne om magtanvendelse, og senere hen kom der så den her Jonas Høj Jensen-sag, hvor der var en afgørelse om, at man blev nødt til at åbne dørene op, og at man blev nødt til at rette sig efter den afgørelse.
Både Socialdemokratiets fru Trine Bramsen og fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde jo, at det var noget, der skulle løses meget hurtigt.
Så undrer jeg mig bare over – for nu har jeg jo set lovkataloget – at der ikke er noget i lovprogrammet om det.
Når nu man i foråret, tilbage i maj måned, og tilbage i december måned sidste år sagde, at det var noget, som skulle løses meget hurtigt, så undrer jeg mig bare over – især da der lå et helt færdigt ændringsforslag i ministeriet, som kunne være blevet drøftet med partierne – at det så ikke er kommet med i lovprogrammet.
Så kan ministeren sige, hvorfor der ikke er noget i lovprogrammet om det, og hvad tankerne er, med hensyn til om man eventuelt skal have noget med i lovprogrammet?
Astrid Krag (S), 2019-10-23:
Tak for det.
Altså, jeg tog jo ikke selv del i drøftelsen i foråret, som spørgeren – den tidligere minister – refererer til, så jeg kan ikke rigtig redegøre for, hvad der er op og ned i det.
Men jeg må jo gå ud fra, at når man ikke gik videre med den løsning, så var det, fordi den ikke ramte den rigtige balance i det, jeg lige skitserede før, altså det med at tage de væsentlige hensyn – nemlig at der ville være tale om frihedsberøvelse af et voksent menneske, men at der omvendt også ville være tale om en borger, som ikke kan passe på sig selv og forudsige sine handlinger.
Vi arbejder på at finde en løsning.
Den skal være nøje gennemtænkt, og den skal selvfølgelig også drøftes ordentligt med Folketingets partier, og jeg vil da gerne kvittere for det, hvis Det Konservative Folkeparti melder sig på banen og er klar til det nu.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Så derfor er det meget fornuftigt at have en kattelem, hvor man siger, at hvis de skulle udtænke en eller anden metode til at begå terror, som ikke lige er nævnt specifikt i kapitel 12 og 13, er det stadig væk ulovligt.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Det, der får mig til at bede om ordet, er, at Preben Wilhjelm bliver nævnt.
Preben Wilhjelm var jo en fantastisk skarp retspolitiker, men i 1979, her i dette lokale, stemte han imod at forbyde børneporno ud fra nogle meget, meget fine retspolitiske principper, som han var nået frem til.
Det får mig til at spørge: Skal man ikke engang imellem, selv om man har nogle meget, meget fine retspolitiske principper, også veje nogle andre hensyn ind, så man på trods af sin fremragende analyse måske f.eks. stemmer for at forbyde børneporno?