runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2017-05-03:
Som sagt ligger det her spørgsmål lidt i forlængelse af det forrige.
Igen vil jeg sige, at Socialdemokratiet ser meget positivt på de anbefalinger, der er kommet.
Selvfølgelig skal de gennemarbejdes politisk, og vi skal se, hvad der er muligt.
Er der nogle ting, der afføder nogle store omkostninger, som vi også kan finde finansiering til, er det også en opgave, vi skal se på herinde.
Men det, jeg er meget optaget af, er, at ministeren i sin tid som ordfører sagde det, der fremgår af dette citat fra Børsen fra oktober 2016: »Tøver Danmark fortsat, så har vi ikke offshore-rederier, som kan samle væksten op ...«.
Derfor vil jeg også bare sende et signal til ministeren om, at det handler om, at vi kommer i gang og vi finder bred enighed om det her, så vi får de stabile rammevilkår, der kan sikre Det Blå Danmark.
Det kan hive arbejdspladser hjem til Danmark, også i fremtiden.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-03:
Som jeg også nævnte ved det sidste spørgsmål, mener jeg, at vækstteamet er kommet med et solidt og godt oplæg, som jo indeholder 11 hovedanbefalinger og 52 underanbefalinger.
Det er alle anbefalinger, som skal bidrage til at fastholde og udvikle den danske maritime styrkeposition.
Det vil være til gavn for både dansk økonomi og beskæftigelse.
Med de anbefalinger i hånden har vi et godt udgangspunkt i det politiske system for at udarbejde og vedtage en ny vækstplan for Det Blå Danmark.
Jeg vil bruge det som led i det arbejde, jeg har med at forberede en egentlig vækststrategi, som jeg præsenterer efter sommerferien.
Vi ønsker et stærkt erhvervsliv.
Det har jeg sat mig i spidsen for at forkæle og gøre noget godt for.
Det fremgår tydeligt af regeringsgrundlaget, ligesom det kommer til udtryk i regeringens daglige arbejde, at vi i regeringen prioriterer, at erhvervslivet har nogle gode vilkår.
Regeringen arbejder allerede for at styrke Det Blå Danmark.
Eksempelvis er regeringen i færd med at justere og afskaffe en række danske særkrav til danskflagede skibe, som vil bringe Danmark på niveau med konkurrerende søfartsnationer.
Det vil give betydelige byrdelettelser, der skal gøre det mere attraktivt at have skibe under dansk flag.
Derudover er der igangsat en digitaliseringsindsats i Søfartsstyrelsen, og her skal en digitalisering af Dansk Internationalt Skibsregister, certifikater og beviser bringe dansk søfart ind i den digitale tidsalder.
Det skal medvirke til at spare tid og penge for både virksomheder og myndigheder.
Som annonceret vil regeringen som opfølgning på vækstteamets arbejde fremlægge en vækstplan for Det Blå Danmark til efteråret.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Jeg har desværre ikke set udsendelsen i sit fulde omfang, jeg har kun set klip fra den, men det er da også stødende for mig, hvis det er sådan, at man ikke lever op til de forpligtelser, man har.
Og derfor går jeg også ud fra, at man – med det signal, der er blevet sendt fra mig, senest den 24. marts, men nu også sendes her i dag – sanktionerer det.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-03:
Hvis der er nogen, der snyder, synes jeg, at det er moralsk forkert – ingen tvivl om det.
Regeringen er i øvrigt i løbende dialog med Europa-Kommissionen om at forbedre mulighederne for at stille krav om skatteforhold i forbindelse med udbud.
Der pågår også et arbejde i EU om at opstille en liste over ikkesamarbejdende skattejurisdiktioner, altså lande, der ikke samarbejder på skatteområdet.
Så hvis der er nogen, der snyder, er det selvfølgelig forkasteligt.
Folk skal betale det, som de skal – det tror jeg at spørgeren og jeg kan være enige om.
Så er der nogle begrænsninger fra EU's side, i forhold til hvad vi kan gøre.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-03:
Landets borgmestre har efterlyst nogle udvidede muligheder for at kunne fravælge leverandører.
Jeg synes, at jeg så et sted, at der også er et arbejde i gang dér.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-03:
Tak til ministeren.
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, at det giver særlig meget, for
Man kan se, at hvis det er en med dansk baggrund, der ikke lever op til kravene, vil kommunen ret hurtigt tage ydelsen fra vedkommende, men hvis det er en indvandrer eller flygtning, jamen så er man meget påpasselig.
Bl.a. kan man høre i en udsendelse i tv, at en flygtning, der nægter at følge de regler, der er i den butik, han skal være i, bare går, og at han bagefter siger: Jamen der er ingen konsekvens, for de tager alligevel ikke ydelsen fra mig.
Og man kan høre i nyhederne, at en integrationskonsulent, der har arbejdet for både Beskæftigelses- og Integrationsministeriet og i flere af landets kommuner, siger, at danskerne muligvis er nogle af de mest konfliktsky folk i verden.
Er det så ikke et spørgsmål om, at der måske er nogle, der ikke tør eller ikke vil følge op på de sanktionsregler, der er?
Den her slags historier skulle vi slet ikke have.
Der skulle ikke være nogen som helst, der kunne stå frem og sige: Jamen altså, jeg er da ligeglad, for de sanktionerer mig jo alligevel ikke.
Spørgsmålet er, om den mand, der er stået frem og har sagt det, efter at han har været med i den udsendelse, er blevet sanktioneret efter udsendelsen eller ikke er blevet det.
Det tror jeg faktisk ikke han er, for jeg tror alligevel ikke, sagsbehandlerne går ind og sanktionerer ham.
Synes ministeren ikke, at det er et kæmpestort problem, hvis vi står i den situation, at det ikke medfører nogen sanktioner over for dem, der virkelig skal rammes, men at de over for den, der måske har misforstået det lidt, som f.eks. en dansk kontanthjælpsmodtager, er lynhurtige til at sanktionere?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-03:
Tak for det.
Også tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at slå fuldstændig fast, at hvis man ikke møder op til f.eks. virksomhedspraktik uden rimelig grund, skal det naturligvis have konsekvenser.
For når man modtager en offentlig forsørgelsesydelse, skal man også stå til rådighed og gøre alt, hvad man kan, for at komme ind på arbejdsmarkedet, og når man kommer til Danmark og modtager en ydelse, skal man også stå til rådighed og leve op til de krav, der bliver stillet til en.
Derfor er det vigtigt, at kommunerne har fokus på området, prioriterer det og administrerer sanktionerne korrekt og konsekvent.
Desværre viser en række praksisundersøgelser, at kommunerne laver for mange fejl, faktisk alt for mange fejl, når de giver sanktioner.
Derfor har jeg også indskærpet over for landets kommuner senest her i marts måned, at der skal strammes op på området.
Jeg følger området særdeles tæt.
Sanktionsreglerne skal administreres korrekt, og det kan ikke understreges nok, heller ikke her i dag.
Derfor har jeg også klart meldt ud, at jeg er klar til at ændre reglerne, hvor målet er mere enkle regler, men uden at gå på kompromis med, at der skal gives sanktioner, hvis borgeren ikke står til rådighed.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-03:
Jeg læser spørgsmålet op: Hvordan vil ministeren sikre, at kommunerne bruger de rette sanktioner mod flygtninge og indvandrere, der ikke følger de krav, der bliver stillet til dem, når de er i praktik eller aktivering?
Mette Bock (LA), 2017-05-03:
Tak for det.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-03:
Med al respekt er det et af de slappeste svar, jeg har modtaget.
Jeg er rigtig ked af, at ministeren hverken vil eller kan eller har lyst til at svare på det her spørgsmål.
På den baggrund har jeg simpelt hen ikke flere spørgsmål.
Mette Bock (LA), 2017-05-03:
Det er jo den slags spørgsmål, der opstår med jævne mellemrum, fordi alle forholder sig til, hvad DR producerer og distribuerer til os danskere.
Men jeg bliver nødt til at genopfriske og gentage det grundlæggende princip, der er i dansk mediepolitik, for det er jo sådan, at DR som public service-institution er og skal være en fri og uafhængig institution i forhold til det konkrete, når vi taler om relationen til statsmagten.
Det fremgår af radio- og fjernsynsloven, at DR er en selvstændig offentlig institution, og det betyder, at det i det daglige altså er bestyrelsen for DR, der er DR's øverste ansvarlige ledelse, og at direktionen har det daglige ansvar – også for programmerne.
Det betyder altså, at Folketinget har det, som vi kalder for armslængde, i forhold til de konkrete programmer, og dermed er jeg så også som kulturminister ligesom andre kulturministre afskåret fra at blande mig i den konkrete programlægning og i de konkrete programmer i DR.
Det er noget, det vedrører ledelsen i DR at forholde sig til.
Der, hvor vi som politikere kan gå ind og regulere, er jo, når vi skal forhandle et nyt medieforlig, og når der skal laves en ny public service-kontrakt med DR.
Det er jo noget, der ligger foran os, og det er så på det mere principielle og overordnede plan, at vi kan regulere der.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-03:
Synes ministeren, at det er passende for en public service-kanal som DR at reklamere dels for halalslagtet kød, dels for en specifik halalslagterforretning, sådan som det foregik i udsendelsen »Spise med Price i København«, og finder ministeren, at det var fyldestgørende oplysning om halalkød ikke at oplyse om, at halalkød er forbundet med halalcertificeringsafgifter, der tilgår islamistiske organisationer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-03:
Jeg kan oplyse, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, der varetager vejledningsopgaven omkring udbudsreglerne, inden sommerferien forventes at offentliggøre en vejledning om mulighederne for at stille krav på skatteområdet.
Derudover er der, som jeg sagde før, den dialog, der er med Europa-Kommissionen, om at se på skatteforhold i forhold til udbud.
Der er arbejdet i EU i forhold til at opstille en liste over ikkesamarbejdende skattelylande, og det arbejde forventes afsluttet inden udgangen af i år.
Så det er de deadlines, jeg kan oplyse om.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-03:
Tak for det.
Vil ministeren i lighed med Tyskland, Frankrig og Belgien være med til at indføre bøder for chauffører, der afholder deres ugentlige 45 timers hvil i lastbilens førerhus?
Jan Johansen (S), 2017-05-03:
Jeg kan konstatere, at i 2010 var der 59.019, der fik opholdstilladelse, og i 2015 var der 84.683, der fik opholdstilladelse.
Så problemet bliver jo ikke mindre med årene.
Det kan godt være, at der kommer færre ind nu, men vi har jo en stor stigning i antallet af folk med opholdstilladelse, og jeg kunne jo godt tænke mig, at vi kiggede på, hvordan vi egentlig fik flere over i den private udlejningssektor, hvor der ikke bor ret mange.
Det kunne være godt, at vi fik det spredt, så vi ikke får parallelsamfund.
For de tal, vi kender nu, er jo gennemsnitstal for hele den almennyttige sektor, men hvis vi går ud i bestemte områder, er det mange flere end hver fjerde med anden etnisk baggrund og efterkommere, der bor der.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-03:
Vil ministeren i lighed med Tyskland, Frankrig og Belgien være med til at indføre bøder for chauffører, der afholder deres ugentlige 45 timers hvil i lastbilens førerhus?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Det har jeg ikke på stående fod grundlag til at udtale mig om, men jeg vil alligevel godt lige udtale mig om det første, som spørgeren sagde.
Jeg tror, at det er vigtigt, at vi skiller det ad, for det er jo fair nok, at Center for Terroranalyse kan sige, at det her kan få nogle konsekvenser.
Det kan det vel.
Vi har jo set, hvad Muhammedtegningerne fik af konsekvenser.
Det kan jo få nogle konsekvenser.
Der, hvor jeg så er enig med spørgeren, er, at vi så må gøre op med os selv som medlemmer af parlamentet her, om det er et argument, vi vil bruge i diskussionen.
Der synes jeg forskellen er.
Det er jo fair nok at sige, at der kan være nogle udfordringer, men derfor kan vi jo godt vælge at sige, at det er muligt, at de udfordringer er der, men det er der ikke andre der skal bestemme.
Altså, uanset de udfordringer ønsker vi at træffe den og den beslutning.
Så det synes jeg skal være en politisk beslutning helt og holdent.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-03:
Tak for det, og tak for den besvarelse.
Når jeg har valgt at tage spørgsmålet op, er det jo netop i lyset af den – synes jeg – gode debat, vi havde i sidste uge om det her spørgsmål.
Et af de argumenter, som gik igen, og som faldt mig meget stærkt for brystet, var sikkerhedsargumentet, altså påstanden om, at hvis man kunne forestille sig, at et flertal i Folketinget havde en holdning om, at der skulle gøres op med den her paragraf, ville det de facto være lig med, at der var vanvittige mennesker ud i verden, som kunne finde på at gøre Danmark ondt, og det skulle man så bruge som argumentation for, at så skulle man i hvert fald ikke gøre det, eller så skulle man i hvert fald være meget varsom med at gøre det.
Dem bekæmper vi; vi ligger ikke under for dem.
Derfor faldt det mig meget for brystet, at lige præcis de argumenter fandt anvendelse.
Men hvis man nu skulle følge tankegangen lidt, vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren har nogen form for empiri, der tilsiger, at lande, der har en blasfemiparagraf, skulle være mindre udsat for repressalier.
Har blasfemiparagraffen en egentlig præventiv effekt, hvis man kigger på empirien?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil tillade mig at gå ud fra, at spørgsmålet er stillet i lyset af den debat, vi netop har haft her i forbindelse med førstebehandlingen af Enhedslistens lovforslag i sidste uge.
Det lovforslag går ud på at ophæve den såkaldte blasfemiparagraf i straffelovens § 140.
Som jeg var inde på under førstebehandlingen, og det kommer jeg nok ikke til at afvige ret meget fra i dag, har den her paragraf jo været genstand for megen debat i Folketinget i mange år, og det er selvfølgelig med god grund.
Som jeg var inde på, at der ingen tvivl om, at regeringens holdning er, at hvis vi i dag ikke havde en blasfemiparagraf, skulle vi heller ikke have sådan en.
Når det er sagt, er det selvfølgelig vigtigt at holde fast i, at spørgsmålet om en ophævelse af den, jo ikke er enkel, og det redegjorde jeg for under førstebehandlingen.
Der er fordele og ulemper ved at afskaffe paragraffen.
Det er også derfor, at regeringen jo har sagt, at vi inden for den kommende tid henter erfaringer ind fra Norge og fra Holland, som for nylig har ophævet blasfemiparagraffen i deres nationale lovgivning.
Det handler simpelt hen om at stå på det stærkest mulige fundament, og når den endelige beslutning så til sin tid skal træffes, er vi fuldt og helt oplyst.
Blasfemiparagraffen har været en del af dansk ret nu i mere end 150 år, og jeg mener, at det godt kan vente nogle få måneder endnu, inden vi tager endelig stilling til det her spørgsmål, og det er jo den position, som regeringen har, og det var den, jeg gjorde rede for i sidste uge.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-03:
Tak for det.
Hvornår regner regeringen med at afskaffe blasfemiparagraffen?
Men det er der jo lige præcis ikke andre der skal bestemme.
Det er jo lige præcis de 179, der sidder her i huset, der skal bestemme det, og det må være udgangspunktet, at det er de 179 her i huset, der træffer beslutningen.
Så er jeg sådan set mindre interesseret i, hvad Center for Terroranalyse måtte mene om det her.
Altså, jeg må bare konstatere, at dengang en vis avis tegnede Muhammedtegninger, havde jeg indtryk af, at vi havde et folkestyre, der stod last og brast og sagde, at ytringsfriheden er så fundamental en værdi her i Danmark, og at vi ikke går på kompromis med den.
Så må vanvittige mennesker på den anden side af jordkloden te sig tosset, men det går vi ikke på kompromis med, for der er nogle værdier, som vi står vagt om, og nu skal jeg jo stille mit spørgsmål.
Jeg vil gerne spørge ministeren ...
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Tiden tillader ikke, at jeg kommer nærmere ind på aftalerne omkring vagterne.
For det skal der være, og jeg tager det her dybt seriøst.
Det er også derfor, vi har nedsat taskforcen, og derfor har jeg også sagt: Kør med de her 17 initiativer, og så får vi jo nok i både Dansk Folkeparti og regeringen lejlighed til at diskutere det længere sigt, når vi skal lave en aftale om Kriminalforsorgens økonomi senere på året.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-03:
Det glæder mig, at ministeren er enig.
Man må så håbe, at der også kan findes en fælles ramme for de ting, der skal til.
Ministeren svarede meget præcist på det med sygefravær osv.
Det er vi selvfølgelig glade for bliver taget op.
Men det ændrer bare ikke på, at vi kan se, at der er en del tilfælde, hvor det specielt på de her skæve vagter på vores lukkede institutioner er sådan, at Kriminalforsorgens målsætning ikke overholdes, altså hvor Kriminalforsorgen jo klart har sagt: Vi ønsker faktisk, at der skal være mindst to på arbejde ad gangen på det enkelte fængselsafsnit.
Og det er jo det, der gør sagen kompleks.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Det er jeg helt enig i, og det er også derfor, det er så vigtigt, at Kriminalforsorgen med den nye direktør, Thorkild Fogde, i spidsen har drøftet de her tiltag sammen med Kim Østerbye fra Fængselsforbundet, og at vi fra ministeriets side også er inde over det.
Det her ligger mig meget sinde, og det er altså ikke i orden, hvad der foregår.
Vi skal selvfølgelig drøfte, hvordan fængslerne indrettes bedst muligt og mest moderne, så vi sikrer betjentene, og så skal vi selvfølgelig kigge på, hvordan vi hurtigst muligt gør arbejdsmiljøet bedre, så vi får bugt med sygefraværet og med, at folk finder andre jobs.
Alt det er vi i fuld gang med at løse, for det skal løses
Det er jeg fuldstændig enig i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-03:
Men ligesom inden for politiet kan vi jo se, at frafaldet ikke kun sker på grund af de ansattes alder.
Det er også på grund af, at de simpelt hen vælger branchen fra.
Vi kan godt honorere, at der findes penge til at uddanne endnu flere betjente f.eks., men hvad nytter det, hvis frafaldet hos dem, der er i aktiv tjeneste, eskalerer og bliver endnu værre?
Så står vi jo tilbage med en uholdbar personalesituation, og det betyder så, at der måske vil være endnu flere, der går ind i den her sygefraværsstatistik, hvilket er meget uhensigtsmæssigt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-03:
Hvornår regner regeringen med at afskaffe blasfemiparagraffen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Så er det jo de 179 medlemmer af dette parlament, Folketinget, der vedtager, hvad man lytter til, og hvad man ikke lytter til.
Jeg er helt enig i, at det til enhver tid vil være os her i salen, der træffer den beslutning.
Vi får jo indspark, og det synes jeg er fair nok, men det er selvfølgelig os, der træffer beslutningen – helt sikkert.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-03:
Det er jeg glad for at høre, altså at målsætningen er 2017.
Jeg kan så sige, at vi regner med at tage det op igen, så snart vi får nogle tal, der viser, hvordan det så går, når vi er ved at være færdige med 2017.
Jeg har sådan set ikke yderligere spørgsmål, men jeg vil bare sige, at jeg virkelig håber, det er noget, der bliver prioriteret, for det her er så vigtigt et område.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Det skal det være, og derfor har man i flere kredse nu taget initiativ til at samle det i én afdeling og gøre det mere effektivt.
Jeg vil da personligt have den klare forventning, at det her har vi da løst, når vi kommer ud af 2017, for ellers synes jeg, det er for ringe.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-03:
Det var heller ikke en dato, jeg efterlyste.
Det var et spørgsmål om, om vi kunne regne med, at det blev i år, eller om vi skal regne med det i 2018, eller om det er 2019.
Det kan også være et spørgsmål om, hvor mange ressourcer der så mangler, altså hvor mange årsværk der ville være tale om at tilføre, for at man kunne sørge for, at det her blev gennemført inden for de frister, som er besluttet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Ja, det håber jeg da sandelig på vi kommer inden alt for lang tid.
Men jeg er bare nødt til at sige, at jeg simpelt hen ikke tror, at jeg er i stand til at være uenig med spørgeren i det her.
Det her er bare ikke godt nok.
Jeg har så med glæde konstateret, at i nogle af de politikredse, hvor man simpelt hen ikke har gjort det godt nok, har man nu sat ekstra ressourcer af til at komme de her pukler til livs.
Det er jo sådan noget, der skal til, og der tror jeg bare vi må anerkende, at det også er et ressourcespørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-03:
Tak for svaret.
Lige præcis det her spørgsmål, det her område, synes jeg skal behandles med stor alvor af vores myndigheder, fordi det handler om børn, det handler om børn, der kan have set noget, have været udsat for noget og derfor har krav på en eller anden særlig form for beskyttelse, også i forhold til den smidighed og det system, man skal mødes med.
Der har vi altså nogle tidsgrænser, nogle grænser, vi gerne vil overholde, netop for at de her børn kan komme videre i deres tilværelse, men vi ser bare nogle meget, meget store overskridelser af de her tidsgrænser i nogle politikredse, hvor børn altså skal vente i ugevis, nogle gange månedsvis, på at blive afhørt og kunne få sat et punktum og komme videre.
Det skal vi bare tage ekstra alvorligt, netop fordi det her handler om børnene.
Det, jeg gerne ville høre om, er, ud over det, ministeren har sat i gang med den redegørelse, der skal komme fra landets politikredse, hvad vi så gør her og nu.
Hvornår regner ministeren med at vi kan ramme noget, der ligner det, der egentlig var udgangspunktet, altså det, der egentlig skulle være tidsgrænsen, cirka en uges tid – hvornår regner ministeren med vi kan være på det niveau?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Jeg mener, det er noget skidt, at de ventetider ikke er blevet nedbragt til et acceptabelt niveau alle steder endnu, og det skal vi have sørget for.
Jeg har bedt om at få en status for området fra politiet ved udgangen af april for at holde øje med, om udviklingen går den rette vej.
Den status har jeg nu modtaget, og de tal viser, at det i nogle politikredse går den rigtige vej, men at der fortsat er kredse, hvor sagsbehandlingen er alt for lang.
Jeg har en klar forventning om, at politiet tager det her alvorligt, og jeg har en klar forventning om, at man overholder de retningslinjer, der er om videoafhøring af børn, og derfor er jeg selvsagt ikke tilfreds med tallene alle steder i politiet.
Så viser redegørelsen også, at man så i politikredsene har iværksat en række forskellige initiativer, der skal nedbringe sagsbehandlingstiden.
Men jeg har det sådan, at nu må de så virke, og så vil jeg sammen med Rigspolitiet og Rigsadvokaten følge området særdeles tæt, så vi sikrer, at sagsbehandlingstiderne kommer ned på et acceptabelt niveau, for det, vi ser nogle steder i dag, er ikke acceptabelt.
Vi har en udfordring med den politiske islam, som bliver brugt helt grotesk i mange, mange sammenhænge.
Jeg tror ikke, at jeg er i stand til at give andre svar, for jeg er sådan set enig med spørgeren.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-03:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om Søren Mosegaards afbrænding af Biblen i TV Avisen i 1997 medførte en øget sikkerhedstrussel, og i forlængelse af det, om vi ikke bare kan være ærlige om, at vi har et problem med islam i det her samfund.
Altså, mig bekendt var det jo ikke, fordi kristne terrorister stod i kø for at udløse repressalier imod det danske frie samfund.
Så er det ikke bare et problem, vi har med islam og den måde, den tilgang, man har til det her spørgsmål?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Jeg er helt enig i, at det her ikke er en let løsning.
Det kræver, at vi kigger lidt mere på problemet.
Nu er det sådan, at de her 17 anbefalinger i første omgang skal sættes i gang her og nu, altså så hurtigt, vi overhovedet kan.
Derudover er Kriminalforsorgen sammen med Fængselsforbundet kommet med et oplæg til, hvad man kan gøre på bemandingssiden.
Det, vi gør i første omgang og her og nu, er alt lige fra at tage kontakt til pensionerede fængselsbetjente for at høre, om de kan tage nogle vagter, og så til tilkendegivelsen om, at man nu vil ansætte 140 nye fængselsbetjente i 2017.
Så der bliver sat en lang række ting i gang, men vi skal ikke negligere problemet, og det kommer jeg heller ikke til at gøre.