runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Altså, nu kan man jo tale om delmål på mange måder.
Det, vi talte om før valget, var jo juridisk bindende delmål hvert femte år.
Det var noget af det, som gjorde, at juristerne fik ondt i maven og sad mere på toilettet, end de sad i mødelokalerne, og det er jo, fordi det er utrolig vanskeligt, hvordan man skal forpligte et Folketing, hvor der ikke er nogen, der er over Folketinget, og der ikke er nogen, der er ved siden af Folketinget, til at lave juridisk bindende mål.
Hvad skal konsekvensen være?
Det har der jo også været en offentlig diskussion om.
Jeg tror, det var hr. Morten Messerschmidt, der kom med et godt forslag om, at ministerens regeringsparti skulle miste to mandater, såfremt man ikke nåede sit mål.
Man kan tage alle tænkelige scenarier i brug, men det her med konsekvenser er utrolig vanskeligt over for et Folketing, der til enhver tid vil kunne beslutte, hvad de mener er rigtigt.
Derfor kan man jo godt lave forskellige målsætninger ud fra, hvad man har taget af initiativer, og så forventer vi så og så meget.
Det, der bare er vigtigt, er, at vi har det lange sigte på, sådan at vi i al den politik, vi laver, når vores 2030-mål.
Mai Villadsen (EL), 2019-12-03:
Jeg bemærker jo bare, at ordføreren tidligere har sagt, at Klimarådet anbefaler det ene og det andet, og derfor mener Venstre dette og hint, men åbenbart ikke på det her område.
Det stod de jo og sagde til os alle sammen, så derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at Venstre som parti ønsker at lade den her dør stå på klem og dermed signalerer, at de 70 pct. er noget, hvor vi måske hænger vores hat op på, at vi i 2029 så bare laver kvoteannulleringer, fordi vi så bare gør det i udlandet.
Mads Fuglede (V), 2019-12-04:
Jeg glæder mig meget over invitationen til en kop kaffe.
Støj er et kæmpe problem, og jeg har ikke lagt mig fast på nogen teknisk løsning, der skal klare det.
Det er, som man siger i amerikansk politik: Jeg vil smide køkkenvasken efter problemet, og det, der så løser det, må løse det.
Men det glæder mig, at ministeren er enig i, at der er et problem.
Kan ministeren oplyse mig om, om Vejdirektoratet i den her forbindelse har haft det inde i sine overvejelser at se på netop autoværn som en del af det, der kunne bruges som støjreducerende?
For det, jeg selv har kunnet finde frem til, er, at man ikke har haft autoværnene inde som noget, man har vurderet, når det handler om at få dæmpet støj på netop den her strækning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Tak skal du have, og tak til ministeren for svaret.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren bekræfter, at Danmark også i fremtiden skal være et landbrugsland.
Jeg synes desværre, at ministeren lidt negligerer de udfordringer, som man har skabt for landbruget, og de omkostninger, som det her forslag pålægger landbruget.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Jeg synes, der skal være stabile rammer for landbrugets økonomiske udvikling og muligheder for at vækste, men vækste bæredygtigt.
Det tror jeg at spørgeren og jeg er enige om.
Men samtidig skal landbruget jo også deltage i den grønne omstilling, som alle er meget optaget af, ikke mindst den danske befolkning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Så ministeren kan bekræfte, at han ikke har planer om samlet set at forringe det danske landbrugs rammevilkår, så vi også fremadrettet kan være et landbrugsland?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Ministeren kan bekræfte, at ministeren og regeringen er optaget af, at der fremadrettet er gode vilkår og rammer for at drive landbrug i Danmark, men at det naturligvis skal foregå på et bæredygtigt grundlag.
Det vil vi meget gerne samarbejde med landbruget om at sikre.
Det regner jeg også med at vi kommer til at gøre i de kommende år.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-04:
Jamen det er jo helt tydeligt nu, at det ikke hænger sammen, som jeg også sagde i mit hovedspørgsmål.
Statsministeren siger, at vi stadig væk skal være et landbrugsland, og så kører man i den stik modsatte retning med de her krav.
At vi skal passe godt på miljøet, er vi fuldstændig enige om, men det er da skidt, at man, om man så må sige, siger ét – og det er så åbenbart bare ord – nemlig at Danmark skal være et landbrugsland, og så kører man i den stik modsatte retning.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Nu står Venstre så og kritiserer, at regeringen rent faktisk gennemfører de tiltag, der sikrer et bedre vandmiljø i 2020.
Det er jo Venstres politik på det område, der ikke hænger sammen –
regeringens hænger fuldstændig sammen.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Vil ministeren kommentere udtalelserne fra formand for Landbrug & Fødevarer, Martin Merrild, om, at flere landmænd slet ikke vil have plads til så mange efterafgrøder på deres marker med så kort varsel, uden at konsekvenserne vil være voldsomt dyre og arbejdstunge?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Også tak for det spørgsmål.
Den målrettede regulering er omkostningseffektiv, først og fremmest fordi vi stiller forskellige krav til landmændene alt efter behov, men ikke kun derfor.
Først vil jeg sige, at vi stiller kravene i nogle relativt store områder.
Det har den fordel, at bedrifter med plads til f.eks. flere efterafgrøder frivilligt og mod, at de får økonomisk kompensation fra staten, kan påtage sig en større andel af indsatsen, end de ellers skulle.
Det medfører, at andre landbrugsbedrifter ikke behøver at udlægge så mange efterafgrøder.
Derudover har landmændene jo en palet af virkemidler at vælge ud fra.
De behøver jo ikke kun at lave efterafgrøder.
Det kan være mellemafgrøder, det kan være tidlig såning af vintersæd, og her godskriver vi faktisk en indsats fra landmændene, ved at de tilsår deres marker tidligt.
Endelig kan landmændene blive kompenseret for den indsats, de frivilligt gennemfører under den målrettede regulering.
Så en målrettet regulering er det bedste redskab, vi har i værktøjskassen, når vi skal lave en hurtig indsats.
Endelig skal jeg jo nævne, at landmændene også kan vælge blot at mindske deres forbrug af gødning næste år.
Nu har de jo haft en periode, hvor de har måttet bruge noget mere, og så kan de bruge lidt mindre næste år.
Det er også en mulighed.
Men den her reguleringsmodel, som vi har valgt, og muligheden for kompensation vil kunne holde landmændenes omkostninger ved det her væsentligt nede, og det er altså det bedste bud på at levere på det, som spørgerens formand, den tidligere miljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen, lovede i foråret, nemlig at landmændene kom til at levere enten på den ene eller på den anden måde.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-04:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren oplyse, hvorvidt regeringen anerkender landbrugets indsats for at fuldføre de aftalte planer for efterafgrøder frem mod 2021, og er ministeren enig i, at regeringens aftale er som at fløjte kampen af ved halvleg?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Jeg har fået de svar, jeg kom efter.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Den her regering leverer på lige præcis det, som spørgerens egen formand sagde i foråret, nemlig at når vi kan se, at landbrugets udledning af kvælstof ikke falder som forventet, og for så vidt som aftalt, bliver landbruget nødt til at gøre noget, ellers må man bruge andre metoder.
Det er jo så det, vi følger op på, fordi vi ønsker at sikre et rent vandmiljø i Danmark, ved at sige, at der kommer ekstra krav om initiativer, der kan opsamle kvælstof i 2020.
Det er til gavn for Danmark, det er til gavn for landbruget, og det er også til gavn for vores vandmiljø.
Jeg vil altid gerne lave løsninger for landbruget sammen med landbruget og i dialog med landbruget.
Dermed vil jeg også bare sige, at det jo ikke har været sådan, at landbruget ikke har vidst, at det her var på trapperne.
Altså, det stod allerede i forståelsespapiret, da den her regering blev dannet, og det har stået i finansloven.
Men jeg vil altid gerne øge og styrke dialogen med dansk landbrug om de ting, der skal ske fremadrettet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Man føler, at det her er kommet som en tyv om natten uden mulighed for dialog, uden lydhørhed, i forhold til hvordan man kunne gøre det her på en mere fleksibel måde, og det er der rigtig mange der er kede af.
Det tror jeg kunne hjælpe på rigtig mange ting.
Så vil jeg slutte af med at spørge ministeren, om han er tilfreds med den måde, dialogen er foregået på i det her konkrete tilfælde med erhvervet.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
I vores ministerium har vi jo samlet rigtig mange gode kompetencer, der selvfølgelig er dybt nede i, hvordan man i landbruget og hos den enkelte landmand planlægger sin produktion for det kommende år, og det har vi naturligvis også taget i betragtning i forbindelse med det redskab, vi har valgt her, med målrettet regulering.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Det er jo tydeligt, at formanden for Landbrug & Fødevarer og ministeren ser meget forskelligt på, hvor smidig og fleksibel og effektiv den her måde at forbedre på er, kan man sige, i forhold til kampen mod kvælstofsregulering.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-04:
Jeg synes, at den tidligere minister gjorde nøjagtig det, som man kan forvente af enhver god minister, når der er nogle ting, der skal peges på.
Det var jo også det, den tidligere minister gjorde, da han sagde, at der var nogle ting, som der skulle gøres noget mere ved.
Det var også lige præcis det, man gik i gang med.
Når det så er i gang – det har vi jo også tidligere fået bekræftet – og hastigheden var sat op til at få godkendt flere minivådområder osv., er det jo, at det undrer, at den nuværende regering helt umotiveret kommer og ændrer spillereglerne midt i kampen.
Det synes vi er skævt.
Det er også derfor, at der endnu ikke i denne spørgsmål-svar-runde er kommet noget svar på, hvordan det kan hænge sammen med, at statsministeren siger, at Danmark stadig væk skal være et landbrugsland.
Man begynder sådan set at køre baglæns med det.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-04:
Lad mig starte med at kvittere for svaret, som var fornuftigt, og jeg var enig i hvert et sagt ord.
Jeg ville også have været måske grænsende til chokeret, hvis svaret havde lydt, at forskerskatteordningen var en dårlig idé, eller at det var skidt, at den blev brugt i det omfang, den bliver brugt.
Men det er selvfølgelig lidt interessant i et bredere samfundsperspektiv, at vi har skabt et samfund, hvor vi beskatter i så høj en grad, at vi ikke kan tiltrække nødvendig og kvalificeret udenlandsk arbejdskraft uden at lave særordninger, hvor man siger, at for at du skulle have lysten til at arbejde i Danmark, skal du betale markant mindre i skat end alle de danskere, der ellers bor og arbejder i Danmark.
Den logiske konsekvens heraf må også være, at skatteministeren også mener, at økonomiske incitamenter også virker på folk, der er født i Danmark.
Ville man ikke se lignende positive gevinster i form af de såkaldte dynamiske effekter, hvis man sikrede, at folk i Danmark, der har lignende høj indkomst, kunne slippe med lige så lidt i skat?
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Det vil ministeren faktisk gerne, og jeg vil starte med at konstatere, at det arbejdsmarked, vi ser i dag, er et globalt arbejdsmarked, der ikke begrænses af geografiske afstande ej heller af landegrænser, og derfor lægger regeringen vægt på, at danske forskningsinstitutioner og virksomheder har gode muligheder for at tiltrække højtkvalificerede og også dygtige medarbejdere ikke kun i Danmark, men også i udlandet.
Her er det, som også omtales som forskerskatteordninger, altså bruttoskatteordningen for forskere og nøglemedarbejdere, et vigtigt redskab.
Formålet med ordningen er netop at hjælpe virksomheder og forskningsinstitutioner med at tiltrække højtkvalificeret arbejdskraft, der ellers ville være vanskelig at tiltrække til Danmark.
Der er i vidt omfang tale om personer, der uden ordningen ikke ville blive beskattet i Danmark, og derfor går Danmark heller ikke nødvendigvis glip af store skatteindtægter.
I den forgangne uge har vi kunnet læse, at ordningen anvendes i stigende omfang, og at den bl.a. anvendes af topchefer i store virksomheder.
Ordningen er blevet udvidet flere gange af skiftende regeringer over de seneste 10 år, og derfor er det selvfølgelig også meget naturligt, at der i dag er betydelig flere, der anvender ordningen, end for 10 år siden, og det er i sig selv ikke noget problem.
Når det er sagt, ser jeg selvfølgelig også helst, at ordningen ikke primært bruges af topchefer, men det mener jeg dog heller ikke er tilfældet, så overordnet set mener jeg, at ordningen bidrager til at styrke forskningsinstitutionerne og virksomheders konkurrencevilkår i Danmark.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-04:
Vil ministeren i lyset af den seneste kritik af bankers brug af forskerskatteordningen give sin holdning til kende til selve ordningen, og mener ministeren, at ordningen bidrager positivt til velstand og skatteindtægter i Danmark?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-12-04:
Camilla Fabricius udtaler også i et interview, at prostituerede får stomi af for meget analsex.
Er ministeren enig med sin partifælle her i hendes udtalelse?
Astrid Krag (S), 2019-12-04:
Jeg vil lige starte med at fortælle – det kan ordføreren jo så glæde sig over – at jeg faktisk kommer direkte fra et rundbordsmøde med en væsentlig del af de aktører, som sad med i den tidligere arbejdsgruppe, hvor vi lige præcis diskuterede det, som er det relevante her, nemlig: Hvordan sørger vi for, at mennesker i prostitution i virkelighedens verden har de samme rettigheder som alle os andre i det velfærdssamfund, som vi jo finansierer over skatten?
Der er nemlig nogle meget store huller, når det handler om vores sundhedsvæsen, misbrugsbehandling og det sociale system, og det er jeg dybt optaget af at vi får gjort noget ved.
Så den der præmis om, at man ikke er optaget af at sikre rettigheder, fordi man ikke ønsker at normalisere prostitution som et erhverv, at have det som en del af vores almindelige regulerede arbejdsmarked, er en helt falsk præmis.
Tværtimod vil det at gå ned ad den vej risikere at betyde, at flere mennesker vil komme i prostitution, og det ønsker jeg ikke.
Jeg mener, vores opgave er at sikre ordentlige, værdige forhold, ordentlig hjælp og ordentlige rettigheder for de mennesker, der er i prostitution, og hjælpe dem ud, som ønsker at blive hjulpet ud.
Og jeg synes, det er en falliterklæring for os som samfund, at det for mange udsatte – kvinder især – er den eneste løsning, de har, i en meget svær situation – nemlig at sælge sig selv til sex; det skal vi gøre bedre som samfund.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-12-04:
Som ministeren selv er inde på, har ministeren udtalt: »Prostitution skal på ingen måde betragtes som et erhverv på linje med at være tømrer eller folkeskolelærer med ret til sygedagpenge og pension.
Det er derimod et socialt problem, som skal bekæmpes.«
Hvordan mener ministeren at det stemmer overens med, at man med den ene hånd gerne vil opkræve skattekroner fra personer, som sælger sex, mens man med den anden hånd ikke vil give dem nogen rettigheder?
Hvordan stemmer det overens?
Astrid Krag (S), 2019-12-04:
Som jeg sagde til at starte med, får man, når man har at gøre med meget socialt udsatte mennesker og man tager ud og taler med folk, jo en del af det, jeg vil kalde anekdotisk viden; det er jo noget af det, vi forhåbentlig kan få suppleret med en ordentlig undersøgelse, der bl.a. kan belyse skadevirkningerne yderligere.
Og selvfølgelig skal man have sine fakta i orden, så man tager diskussionerne på et ordentligt grundlag, men der er jo ikke tale om nogle historier, som er taget ud af den blå luft.
Det har ordføreren jo også selv redegjort for, nemlig at historierne kommer fra kvinder, hun har talt med, som har en fortid i prostitution.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg sige, at jeg bliver nødt til at slå fast, at fødevare- og landbrugspakken jo var en meget smal aftale, som blev indgået i blå blok, og en af årsagerne til, at Socialdemokratiet ikke indgik i den aftale, var netop, at vi stod i den situation, at man gav miljølempelserne til landmændene, før man havde styr på de tiltag, som skulle sættes i stedet for.
Det førte så til den situation, vi står i nu.
Dermed er det heller ikke os, som skal stå på mål for det miljøregnskab, som indgik i beslutningsgrundlaget for pakken.
For ja, der indgår årlige delmål i miljøregnskabet for fødevare- og landbrugspakken, som skulle sikre, at kvælstofudledningen blev lavere, og her er der ganske enkelt ikke udrullet tilstrækkelig med kollektive virkemidler i forhold til forudsætningerne bag aftalen.
Vi er ikke der, hvor vi skulle have været på nuværende tidspunkt.
For at sikre effekten af de manglende kollektive virkemidler og for at bidrage til at nedbringe kvælstofudledningen besluttede vi derfor, som det er blevet nævnt nu flere gange, at opjustere indsatsen for 2020.
Så nej, jeg anerkender ikke, at vi fløjter af ved halvleg.
Vi gør en ekstra indsats for at rette op på situationen, fordi den er nødvendig her og nu, og det var jo sådan set også det, som den tidligere miljø- og fødevareminister, spørgerens nuværende formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, anerkendte, da han i foråret nærmest bandede over landbruget og lovede, at landmændene kom til at levere på ene eller den anden måde.
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Det er jo et lidt andet spørgsmål, som spørgeren nu bevæger sig ind på.
Jeg er blevet spurgt til, hvad min og dermed regeringens holdning er til bruttoskatteordningen, og den bidrager til at give danske virksomheder bedre konkurrencevilkår, og den giver ganske udmærkede muligheder for danske forskningsinstitutioner, som også kan være med til at understøtte mere vækst og er med til at understøtte mere vækst for danske virksomheder.
I en bredere sammenhæng er det helt klart, at som man indretter skattesystemet og indretter konkurrencevilkårene for virksomheder, er det med til at styrke konkurrencen, og det er med til at styrke mulighederne for også at tiltrække arbejdskraft.
Der er høj beskæftigelse i Danmark, stor konkurrencedygtighed, så virkeligheden er vel den, at den måde, vi har indrettet vores samfund på i dag, gør, at vi er blandt verdens førende, og det understøttes af ordentlige konkurrencevilkår for vores erhvervsliv og rigtig gode muligheder for at tiltrække også velkvalificeret arbejdskraft uden for landets grænser.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Jamen regeringen kører den vej, som også spørgerens egen formand, den tidligere miljø- og fødevareminister, selv anviste i foråret, da han sagde: Landbruget har ikke leveret på den nødvendige reduktion af kvælstof i forhold til det, der er aftalt i den tidligere fødevare- og landbrugspakke.
Det leverede den daværende regering så ikke på – den nåede i hvert fald ikke at gøre det.
Jeg ved heller ikke, om man havde til hensigt at gøre det, men det gør den nuværende socialdemokratiske regering, for man skal holde sine løfter.
Og når landmændene har lovet, at når de fik ekstra mulighed for at gøde, nemlig 20 pct. ekstra mulighed for at bruge gødning, og samtidig skulle sørge for at opsamle lige så meget kvælstof efterfølgende, men ikke gør det, jamen så kommer der et ekstra krav.
Det bad den tidligere miljø- og fødevareminister om, spørgerens nuværende formand, og det leverer den nuværende regering så på.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Vi er jo fuldstændig enige i, at Danmark stadig væk skal være et landbrugsland, ikke kun i ord, men også i handling, og så er det jo, at det er mærkeligt, at regeringen så kører den fuldstændig stik modsatte vej.
Det lyder godt, når statsministeren også på delegeretmødet i Herning siger: Danmark skal stadig væk være et landbrugsland.
Det lyder jo godt, men så er det bare underligt, når man så ser, at regeringen kører den stik modsatte vej og ændrer spillereglerne midt i kampen.
Vi er fuldstændig enige i, at vi skal passe på miljøet, have rent vand i hanerne osv., og det ligger der også planer for.
Der er også mulighed for at opfylde det, for så vidt angår det der med efterafgrøderne, som vi har været inde på tidligere.
Det er jo planer for 2020 og 2021.
Så hvorfor kører regeringen den stik modsatte vej, i forhold til hvad man siger?
For man giver jo ikke ekstra muligheder for, at Danmark stadig væk kan være et landbrugsland, når man agerer på den måde, som man gør, i øjeblikket.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Landbruget sikrer os føden, ikke kun ved at give os mad på bordet, men også ved at bidrage med penge til vores fælles velfærd.
Men når det er sagt, skal Danmark jo også være et land, hvor vi beskytter vores miljø.
Og behovet for at gøre en yderligere indsats i forhold til miljøet blev meget tydeligt i sidste uge, hvor en ny rapport fra Aarhus Universitet viste, at vi lige nu har det værste iltsvind i Danmark i 15 år.
Derfor er det nødvendigt, at vi gør mere for vandmiljøet.
Vi ønsker ikke at give landmænd byrder for byrdernes skyld.
Derfor er jeg også glad for, at vi kan kompensere landmændene økonomisk for den indsats, de frivilligt leverer til glæde for vandmiljøet.
Og derfor er jeg også glad for, at vi kan forbedre modellen for den målrettede regulering fra 2020.
Så det er ikke et spørgsmål om enten at være et landbrugsland eller et land, der beskytter miljøet.
Det er set med socialdemokratiske øjne
både-og.
Det tænkte jeg sådan set også at jeg var enig med den tidligere miljø- og fødevareminister om, nemlig hr. Jakob Ellemann-Jensen, for han bandede jo som bekendt her i foråret over landbruget og sagde lige præcis på det her område, at landbruget ville komme til at levere, også selv om det ikke blev frivilligt.
Det er faktisk det, som den nuværende regering så leverer på.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-04:
Det er jo glimrende, men ministeren har tidligere lige brugt 2 minutter på at forklare, at det, at vi har en særlig lav skattesats for udlændinge, der har en høj indkomst og gerne vil til Danmark, er en god ting.
Der er også en række evalueringer, der viser, at de ikke ville være kommet til Danmark for at arbejde, hvis det var, de skulle have betalt en lige så høj skat, som danskerne skal.
Det har ministeren jo erkendt, og det er også svært at benægte virkeligheden, som den er, men så må ministeren også erkende, at hvis man gjorde det samme for danskerne, ville der være lignende positive tiltag.
Så hvorfor skulle man ikke gøre det samme for danskerne?
Erling Bonnesen (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at statsministerens udsagn om, at Danmark fortsat skal være landbrugsland, ikke hænger sammen med, at regeringen kommer med et nyt, hårdt angreb på landbruget og ekstrabyrder, f.eks. tvungen fremrykning af ekstra efterafgrøder fra 2021 til 2020?
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Det tror jeg bestemt ikke det er, og det viser ganske mange beregninger selvfølgelig også.
Det her er helt grundlæggende en politisk diskussion om, om man vil den vej.
Den politiske og organisatoriske leder for Liberal Alliance afslører jo sig selv, i og med at han helt åbenlyst står og siger, at det vil han – og det er helt fair – hvortil jeg så spørger: Hvor skal pengene så komme fra, hvis man gerne vil fjerne topskatten?
Så er det, der bliver sagt: Jamen dem kan man bare spare i det offentlige.
Så vil mit spørgsmål så være: Er det de 1.000 sygeplejersker, som regeringen lige har sikret på finansloven, der skal fjernes?
Er det pengene til kontrol i skattevæsenet, der skal fjernes?
Er det erhvervsstøtteordningerne, som er med til at skabe vækstbetingelser i Udkantsdanmark, der skal fjernes?
Er det støtten til landbruget, som er med til at holde hånden under landmændene, der skal fjernes?
Er det pædagogerne i vores daginstitutioner, der skal fjernes?
Det synes jeg godt vi kan have en diskussion af.
Det er jeg meget med på, men man må jo melde fuldtonet ud, hvis man vil ind i den her diskussion, og det synes jeg ikke rigtig spørgeren gør lige i øjeblikket.