runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Willumsen (KF), 2022-03-15:
Tak for ordet.
Med lovforslag L 136 prøver ministeren sammen med aftalepartierne at løse en udfordring på boligområdet, som vi i Det Konservative Folkeparti grundlæggende er enige i at der er.
Vi har som land en udfordring med vores boligmasse, som ser noget anderledes ud, end befolkningssammensætningen kommer til at se ud over tid.
Der bliver flere og flere seniorer, og dermed bliver der mangel på boliger, hvor tilgængelighed er i højsædet, og hvor fællesskaber kan dyrkes på nye måder.
Vi er også grundlæggende enige i, at der mangler boliger til hjemløse.
Den del vil vi meget gerne have forhandlet med regeringen.
Vi har flere gange i samtaler med ministeren omkring planloven påpeget, at vi ønsker fokus på skæve boliger eller midlertidige boliger til socialt udsatte.
Så her synes vi, vi har en fælles sag.
Vi er enige i målet, men bestemt ikke i midlet, som man her har fundet frem.
Vores kritik omhandler den del, hvor regeringen sammen med aftalepartierne ønsker at udvide andelen af almene boliger på bekostning af andre typer boliger.
Vi vedstår gerne, at der går en ideologisk skillelinje imellem os og regeringen, i forhold til hvor stor en del af boligmassen der skal være almen og opført med offentligt tilskud frem for at være drevet af private.
Vi er bekymrede for, hvordan den resterende del af boligmarkedet vil reagere på opkøb af visse beboelsesejendomme til brug for almene boliger.
Vi tror, at det vil betyde en prisstigning på almindelige lejligheder, fordi det risikerer at presse priserne på den resterende del, da der bliver færre boliger med den fri markedsprisdannelse.
Når det er sagt, er vi enige i, at der er behov for flere boliger, som kan rumme skæve eksistenser.
Den del bliver ikke reguleret af markedet, og der skal vi som samfund sætte målrettet ind og hjælpe de mennesker, som ikke kan indgå og finde sig til rette i almindelige udlejningsboliger.
Den dialog vil vi gerne tage med ministeren, men dette lovforslag kan vi ikke støtte med den finansieringsmodel og de opkøbsmuligheder, som aftaleparterne har lavet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Jo, men det er jo fint.
Hvis en kommune i sin egen bæredygtighedsstrategi vil lægge nogle højere krav for, hvad man tillader, så kan kommunen jo gå efter det.
Så nogle gange kan vi ikke sikre alt i lovgivningen, men jeg mener faktisk, at de opstramninger, vi har lavet i aftalen omkring bæredygtigt byggeri, går pænt langt, og hvis en kommune vil gå længere, jamen så kan man jo stille krav om det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-15:
Man bærer ikke penge ind til de private.
Den grundsalgspris eller byggeretspris, som man får på det almene byggeri, ligger fast, så den sætter sig selvfølgelig i den pris, der er for en matrikel.
Det ændrer ikke ved, at når Venstre er imod, at vi skal kunne pålægge bygherren rent faktisk at overholde det, som er demokratisk vedtaget – og det er Venstre jo imod – i planloven, så er det jo det samme som at sige, at man egentlig ikke bekymrer sig om, hvorvidt det bliver overholdt med de 25 pct., man vedtager, og så kan man sige, at så bekymrer man sig ikke om, om der bliver bygget almene boliger.
Jamen jeg er sådan set enig i, at der er en, kan man sige kortsigtet udfordring med maksimumsbeløbet.
Altså, maksimumsbeløbet bliver jo reguleret med byggeprisindekset
, så hvis byggepriserne stiger, bliver maksimumsbeløbet også reguleret tilsvarende.
Men det er klart, at der kan opstå en situation, som der er nu, hvor byggepriserne er steget meget, men man endnu ikke har registreret det i statistikken, og at den regulering opad, som der skete her den 1. januar, så ikke bliver stor nok, i forhold til hvad for en byggepris der reelt er ude på markedet.
Vi har bedt om at få tal ind, og vi er stadig ved at bearbejde det, vi har fået ind.
Jeg har jo set den folder, der er lavet af BL, og det er ikke, fordi jeg som sådan er i tvivl om de tal, der er i den, men der er meget forskellige løsningsforslag, også i forhold til hvor stor en procentdel man så skal sætte maksimumsbeløbet op med og for hvilke grupper af boliger osv.
Jeg tror, at en generel hævelse med f.eks. 20 pct., som nogle har nævnt, vil drive huslejen i den almene boligsektor opad, og det ville være farligt.
Birgitte Bergman (KF), 2022-03-15:
Tak for ordet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at begynde med en lille personlig fortælling.
For ca. 63 år siden tog en yndig ung svensk kvinde færgen fra Sverige til Danmark.
Hun blev forelsket i en dansk mand og vendte aldrig tilbage til Sverige igen.
De giftede sig og fik tre døtre, og i over 40 år har den her kvinde arbejdet, betalt skat, levet i lokalsamfundet, har masser af venner og masser af kulturaktiviteter og har ikke mindst af alt bidraget til det danske samfund.
Kvinden er min mor, som i dag er 87 år gammel, og hun har stemt hver gang til lokalvalgene i alle årene.
Men det vil forslagsstillerne i dag lave om på, hvis de får et flertal.
Forslagsstillerne så nemlig gerne udlændinges stemmeret til kommunale og regionale valg ophævet, så valgretten alene var forbeholdt danske statsborgere.
Med dette forslag fra Dansk Folkeparti skal det også gælde vores nordiske statsborgere og EU-borgere.
Vi har nogle særlige forpligtelser over for disse borgere, hvorfor det er fair, at de kan tage del i nærdemokratiet.
Desuden må danske statsborgere typisk også stemme ved lokalvalg i andre EU-lande.
I dag er det sådan, at udenlandske statsborgere efter en vis periode har stemmeret til kommunal- og regionsrådsvalg, men ikke til folketingsvalg.
Nu skal jeg sige til min mor, at hun ikke må stemme til de lokale valg – så mister jeg en stemme – og at hun ikke må deltage i det lokale nærdemokrati på trods af at have bidraget til det hele sit liv.
Alle med lovligt ophold i Danmark bliver påvirket af kommunalpolitiske beslutninger og bør derfor have indflydelse herpå.
Helt overordnet mener jeg, at hvis man bor i Danmark og bidrager positivt til sit lokalsamfund, så er det fint, at man har indflydelse på lokaldemokratiet.
Lokaldemokratiet er f.eks. der, hvor der kigges på, hvor mange midler der skal gives til en skole, hvor man måske har sine børn osv.
Det er ikke det overordnede lovgivende parlament, som Folketinget nu engang er.
Så skal vi i øvrigt også huske på, når det kommer til EU-borgere, at danske bosiddende i et andet EU-land jo også har stemmeret til det lokale kommunalvalg.
Derfor vil det her også potentielt kunne ramme danske statsborgere i udlandet uhensigtsmæssigt.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Vi lever jo i et internationalt præget samfund, og vi går i Enhedslisten ind for, at de mennesker, der bor i Danmark, har stemmeret.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at vi på Samsø har en borgmester, og da han blev valgt som borgmester, var han hollandsk statsborger.
Da vi så i Danmark lempede reglerne, så man kan have to statsborgerskaber, søgte han så om også at blive dansk statsborger.
Han skulle så som borgmester give sig selv hånden, da han skulle optages som statsborger.
Det kunne han så ikke gøre, og så måtte han tage til Aarhus for at trykke en anden borgmester i hånden.
Han er så blevet genvalgt som borgmester på Samsø, og han har så to statsborgerskaber.
Jeg kan ikke lade være med, når jeg har sådan nogle eksempler, at tænke: Hvad er problemet?
Jeg kender en amerikaner, der har været en af de dygtigste lobbyister i Danmark.
Han bor her stadig væk og har børn og deltager engageret i lokalsamfundet.
Jeg tænkte også på, hvor jeg selv bor, og forsøgte at lave en liste over, hvor folk kommer fra.
Det tænker man jo ikke så meget på i hverdagen, men jeg har engagerede naboer, som kommer fra Frankrig, Ungarn, Sverige, USA og England.
Det er sådan den korte liste over de lande, jeg lige kunne huske.
Jeg går ikke og tænker på, hvor de kommer fra.
Jeg bedømmer dem mere på, hvad de laver, og det engagement, de har i deres hverdag og i de sammenhænge, de indgår i.
Det er også derfor, at der nu er nogle, der søger om dobbelt statsborgerskab, fordi de egentlig synes, at det har været diskriminerende, at de ikke har kunnet stemme ved folketingsvalg, på trods af at de har boet i Danmark i rigtig mange år.
Nu er det her beslutningsforslag jo kun om regions- og kommunalvalg, men der synes jeg altså også, der ligger en vigtig opgave i at sikre, at demokratiet også er for de mennesker, som ikke har dansk statsborgerskab.
Det er på den baggrund, at Enhedslisten overhovedet ikke kan tilslutte sig det her beslutningsforslag.
Christina Thorholm (RV), 2022-03-15:
Sådan er modsætningerne, for Radikale Venstre kan ikke bakke op om ophævelse af valgret til kommunale og regionale valg for andre end danske statsborgere.
Kommunal- og regionalpolitik handler om beslutninger i det nære, og her mener vi, at mennesker, som bor i kommunen og regionen, forsat skal have stemmeret, fordi det understøtter vores demokratiske samfund, og det er en model, vi hylder så stærkt.
Lovgivningen er i dag sådan, at EU-borgere og borgere fra de nordiske lande ingen karenstid har, men at mennesker fra tredjeverdenslande først har stemmeret efter 4 år.
Det var Radikale Venstre imod, da denne opstramning fra 3 til 4 år blev indført i 2010.
Radikale mener, at valgret skaber forståelse for demokrati og det samfund, vi lever i, og at det derfor er vigtigt, at vi ikke ændrer reglerne, sådan som DF foreslår det.
Vi mener, at vi kan fremme demokratiet ved at give mere oplysning om valgret til kommunale og regionale valg, så flere bliver opmærksom på betydningen af disse valg og får mere indsigt i det danske samfund.
Derfor bakker vi ikke op om forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-15:
Tusind tak.
Et dansk statsborgerskab skal være en forudsætning for valgret til danske valg og dermed til demokratisk medbestemmelse over Danmark.
Det burde være en selvfølge.
Men sådan er det desværre ikke i dag, hvor borgere fra EU-lande og nordiske lande på lige fod med danske statsborgere kan stille op og stemme ved valg til både kommuner og regioner, og hvor også udlændinge fra tredjelande opnår denne ret efter 4 års ophold i landet.
Valgretten, der giver direkte demokratisk indflydelse, gælder selv udlændinge, der er kommet hertil fra lande og kulturer uden tradition og forståelse for frihed og demokrati, og det gælder udlændinge, der end ikke behersker sproget eller deler almindelige danske værdier som f.eks. kønnenes ligestilling.
Vi har hørt eksempler på kønsopdelte valgmøder på fremmedsprog fra landets kommuner, og ved valg efter valg udgiver Rådet for Etniske Minoriteter en folder, der forklarer, hvordan man stemmer, på både engelsk, bosnisk, arabisk, tyrkisk, polsk, rumænsk, farsi, urdu, tigrinya og somali.
Ved kommunal- og regionsrådsvalget i 2021 kunne hele 414.966 udlændinge svarende til ca. 8,9 pct. af vælgerne
både stille op og stemme og derved være med til at bestemme, hvordan cirka tre fjerdedele af Danmarks samlede offentlige økonomi prioriteres.
Det er ganske enkelt vanvittigt.
Sådan beskytter og bevarer man ikke Danmark.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-15:
Nu skal jeg jo ikke svare på andres vegne, men som jeg lige husker det fra forhandlingsforløbet, mangler der 8.000 studieboliger i København, men jeg husker det også sådan, som ordføreren nævner, at det ikke er i Aarhus, der mangler boliger.
Det er i København.
Så vil jeg gerne høre, om ordføreren har en holdning til det, som også Københavns Kommune foreslår, om, at man med ordningen til fremme af bæredygtighed i de almene boliger også får lagt vægt på certificeringer.
Heidi Bank (V), 2022-03-15:
Jeg skal sige, at jeg står her i dag på vegne af Venstres kommunalordfører, Anni Matthiesen, og læser hendes ordførertale op, men tak for ordet.
Hvem skal have ret til at stemme her i landet?
Det spørgsmål har vi stillet os selv i mange forskellige afskygninger gennem årene her i Folketinget.
Det er end ikke første gang, vi ser et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti med ønsket om at begrænse udlændinges adgang til at stemme i Danmark.
Ikke desto mindre er det endnu sådan et forslag, vi skal behandle i dag.
Det kan vi i Venstre af flere årsager ikke bakke op om.
For det andet strider Dansk Folkepartis forslag imod EU-retten og vores internationale forpligtelser.
Det er nemlig sådan, at enhver unionsborger både har valgret og er valgbar ved kommunale valg på lige fod med statsborgerne i den medlemsstat, hvor man bor.
Når det kommer til statsborgere fra tredjelande, er det sådan, at vi er forpligtet til at tilbyde alle udlændinge valgret til kommunalvalg, hvis vedkommende opfylder de samme krav, som vi stiller til vores egne statsborgere, og har haft lovligt ophold her i Danmark de seneste 4 år.
Af de årsager kan Venstre ikke støtte forslaget.
Birgitte Vind (S), 2022-03-15:
Undskyld, hr. formand, jeg blev lidt for ivrig.
Det her handler jo ikke om, at Dansk Folkeparti vil give folk nogle rettigheder, det handler om, at Dansk Folkeparti vil fratage nogle mennesker nogle demokratiske rettigheder, og deri synes jeg forskellen ligger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2022-03-15:
Ja, det var jo ikke noget svar.
Altså, hvis det er »grumt« og »antidemokratisk« at tale om, hvorvidt der er nogle udlændinge i Danmark, der skal have stemmeret ved lokale valg, er det så også »grumt« og »antidemokratisk«, som det blev sagt fra fru Birgitte Vinds side, at de ikke har stemmeret til folketingsvalg?
Birgitte Vind (S), 2022-03-15:
Som da Dansk Folkeparti sidst fremsatte et forslag om demokratisk deltagelse, er jeg altid parat til at diskutere, hvordan vi kan give folk mulighed for at deltage demokratisk.
Så man kan jo altid diskutere, om man også skulle have det.
Nu er reglerne nu engang sådan her, og det er dem, vi skal følge.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2022-03-15:
Jeg havde egentlig besluttet mig for ikke at tage ordet undervejs her, men bare følge op til sidst i betragtning af tidspunktet.
Men altså, helt ærligt, fru Birgitte Vind betegner det her som grumt og antidemokratisk, fordi vi diskuterer, i hvilket omfang udenlandske statsborgere skal have stemmeret ved danske valg.
Jeg kunne jo spørge fru Birgitte Vind: Betyder det, at det også er »grumt« og »antidemokratisk«, at de her udlændinge, der jo er i Danmark, ikke har stemmeret til et folketingsvalg?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-15:
Så er proceduren vendt rundt, så jeg får lov at starte her.
Dansk Folkeparti har fremsat et forslag, som går ud på, at det kun skal være danske statsborgere, der kan stemme til kommunale og regionale valg.
Det er i strid med EU-retten og med Danmarks folkeretlige forpligtelser, og allerede på det grundlag må jeg desværre meddele, at det kan regeringen ikke støtte.
Som reglerne er i dag, har statsborgere fra andre EU-lande og nordiske lande stemmeret til kommunale og regionale valg på samme betingelser som danske statsborgere.
Disse regler hænger sammen med, at EU-retten bestemmer, at EU-borgere med bopæl i Danmark skal have stemmeret til kommunale og regionale valg på samme betingelser som danske statsborgere.
Når det kommer til alle andre udlændinge end EU-borgere og nordiske statsborgere – det vil sige de såkaldte tredjelandsborgere – er deres stemmeret betinget af, at de har boet i Danmark i mindst 4 år forud for valget.
Stemmeretten for tredjelandsborgere til lokale valg følger en international konvention fra Europarådet, som Danmark tiltrådte i år 2000.
Konventionen forpligter Danmark til at give stemmeret til lokalvalg til enhver udlænding på samme betingelser som danske statsborgere.
Dog kan der fremsættes et krav om forudgående bopæl i landet i op til 5 år.
Konventionen gælder umiddelbart alene for kommunalvalg og ikke for regionsvalg.
Der er samlet set to vigtige grunde til, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Den ene er juridisk, og den anden er politisk.
For det første er forslaget i strid med både EU-retten og Danmarks folkeretlige forpligtelser.
Regeringen vil naturligvis ikke være med til at vedtage regler, der er i strid med disse forpligtelser.
Og for det andet mener regeringen, at de nuværende regler for udlændinges stemmeret til kommunale og regionale valg er passende.
Stemmeretten er fundamentet for vores demokrati, vores grundlæggende værdier og vores fælles nyere historie, og det er derfor godt for integrationen, at udlændinge kan tage del i valghandlingen og være med til at have indflydelse på det politiske liv i kommuner og regioner.
Det handler dog samtidig om at finde en balance, så ikke alle og enhver med foden på dansk jord kan stemme til vores valg.
Og det taler netop ind i den balance, at kravet for, hvor længe man som tredjelandsborger skal bo i Danmark for at kunne stemme til kommunale og regionale valg, i 2019 blev hævet fra 3 år til de nuværende 4 år, og det skete bl.a. med Socialdemokratiets stemmer.
På den måde sikrer vi, at stemmeretten går hånd i hånd med et vist kendskab til og en vis tilknytning til Danmark.
Sammenfattende er forslaget, hvad jeg også har nævnt, i strid med EU-retten og med folkeretlige forpligtelser, og derudover mener regeringen, at de nuværende regler for udlændinges stemmeret til kommunale og regionale valg er balancerede og passende.
Og vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-15:
Tak, hr. formand.
Lad mig starte min ordførertale med at snakke lidt om fællesskab.
Tilknytning til fællesskabet er en vigtig forudsætning for at kunne tage vare på egen og andres tryghed.
I Danmark har vi et stærkt fællesskab og dermed et solidt fundament for at skabe et samfund, hvor ingen oplever at stå udenfor imod sin vilje.
Det kræver, at vi arbejder sammen som individer og organisationer på tværs af stat, marked og civilsamfund.
Den tekst, jeg lige har læst op, er fra SFI, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, og den tænker jeg at alle partier i en eller anden forstand kan bakke op om.
Når man føler sig hørt, bliver man glad, når man inddrages, bliver man forpligtet, og når man har rettigheder, påtager man sig pligter.
Når man ikke føler sig hørt, bliver man vred, når man ikke føler sig inddraget,
bliver man frustreret, og når man mister rettigheder, bliver man ligeglad, og i værste fald bekæmper man dem, der har frataget en rettigheder.
I argumentationen fra Dansk Folkeparti står der bl.a., og jeg citerer: Det er »urimeligt, at tilflyttede udlændinge, hvoraf mange kommer fra lande i mellemøsten uden kendskab til demokrati, skal have stemmeret.
Andre har kun en perifer tilknytning til Danmark og det danske samfund og har kun ringe kendskab til det danske sprog og indenrigspolitiske spørgsmål«.
Ministeren har tidligere nævnt, at det er i strid med EU-retten og konventionerne, så det vil jeg ikke bruge mere af min ordførertale på.
Men jeg vil påpege, at demokrati ikke er noget, som man skal tage for givet, men at det er noget, der konstant skal arbejdes på og dyrkes.
For at kunne deltage positivt i et demokrati skal man som borger kunne føle sig værdsat.
Demokrati er sårbart, og hvis forståelsen for demokrati er, at nogle borgere skal fratages deres rettigheder, fordi de med Dansk Folkepartis ord har et for »ringe kendskab til dansk sprog og indenrigspolitiske spørgsmål«, så vil det efter min og SF's opfattelse være en handling, der er i direkte modstrid med de fælles intentioner, som jeg ved
at både Dansk Folkeparti og SF kæmper for, nemlig at lokaldemokratiet skal styrkes
Det er bedst, hvis folk føler, at de har ejerskab og en aktie i det samfund, de bor i, og det kan man bl.a. få gennem en valgdeltagelse.
Med forslaget vil Dansk Folkeparti styrke, at der er borgere i Danmark, der ikke vil føle sig hørt, inddraget og accepteret.
Det viser med stor tydelighed, at deres prioritering er at fratage en gruppe borgere en demokratisk pligt og en demokratisk rettighed udelukkende af religiøse hensyn, og at det er vigtigere end at sikre et samfund med et styrket fællesskab og et styrket demokrati.
Derfor kan SF ikke støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Nåh, men vi har jo med det, vi har vedtaget i aftalen om »National strategi for bæredygtigt byggeri«, sørget for, at der fra 2023 kommer skærpede krav i forhold til CO 2 -belastningen i et nybyggeri, og det stiger så i de kommende år.
Så det synes jeg egentlig vi har håndteret i en anden aftale.
Det, som jeg synes er rigtig godt i den her aftale, er, at vi i bløde vendinger har formuleret, at vi skal kigge nøje på at løse ungdomsboligproblemet både i København og Aarhus.
Jeg kan godt blive lidt i tvivl om problemets størrelse, for jeg har erfaret, at der f.eks. i Aarhus har været ledige ungdomsboliger.
Så måske er der brug for som opfølgning på aftalen at få udredt, hvor det er, vi konkret står; det er også påvirket af, at nogle udenlandske studerende måske har syntes, at det ikke var attraktivt at være i Danmark og have hjemmestudie, og at man så lige så godt kunne være i det europæiske land, man kom fra.
Men der mangler nok lidt en analyse af det for at kunne kigge dybere ind i det samlede billede omkring behovet for ungdomsboliger.
Jeg synes, at det var en rigtig god opfordring, ordføreren kom med til allersidst, om, at ministeren skal finde en løsning.
Altså, vi står jo på sådan en glædelig dag her, hvor vi vil sætte gang i noget de næste, kommende år, og så har vi et akut problem, som skal løses.
Der kunne jeg godt se, at hvis nu forligspartierne mødtes og kiggede på, om ikke denne grundkøbslåneordning gjorde, at vi kunne begynde at bruge af de penge allerede nu til at imødekomme nogle af de boligforeninger, som har holdt udbud, og som ikke kan komme i mål med at realisere projekterne.
Altså, det er jo lidt vildt, at vi lige om lidt kan give et ekstra tilskud til boligforeninger, der vil bygge på nogle dyre matrikler, men at nogle, der har lavet alt forarbejdet og er klar til at lave aftaler med entreprenører nu, går i stå, hvis ikke vi finder en løsning.
Og det kan godt være, at ministeren har en anden løsning, men jeg vil egentlig meget gerne mødes med alle i aftalekredsen og drøfte, om vi inden for de 5 mia. kr. her kan finde løsninger.
Kan ordføreren se nogle aspekter i det?