runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-03-27:
Tak til ministeren.
Der er Qatar, der har givet 150 mio. kr. til en moské i Nordvestkvarteret, hvor man tænker, at den gave nok heller ikke har været gratis.
Nu tænker jeg ikke kun på tilknytningen til den moské, der er i Tyskland, men der er jo i de samme artikler også afsløringer af, at der en forbindelse direkte til Irans åndelige leder, ayatollah Khamenei.
Mener ministeren ikke, at der efterhånden er beviser nok på, at der er en forbindelse mellem Imam Ali Moskeen og det iranske regime, og om det i så fald ikke er bekymrende?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Det er i hvert fald bekymrende, hvis den slags foregår.
Det er helt klart.
Med hensyn til hvilke forbindelser der måtte være eller ikke være, er spørgerens spørgsmål jo, hvad min holdning er til, at en moské i Danmark fungerer som håndlanger for det iranske præstestyre, og det kan jeg jo hverken be- eller afkræfte, og derfor kan jeg heller ikke sige så meget.
Men vi gør jo alt, hvad vi kan i vores samfund for at efterforske og modvirke alvorlige forbrydelser mod statens sikkerhed, og der vil jeg forhåbentlig bare kunne betrygge spørgeren, i at det er der fuldt fokus på.
Ja, vi har jo haft en sag herhjemme for ikke længe siden.
Det var jo dybt bekymrende, og takket være en god myndighedsindsats har vi i hvert fald håndteret det i første omgang på den bedst mulige måde og gode måde.
Det er jo klart, at vi aldrig kan acceptere – og det er jo dybt bekymrende – hvis fremmede efterretningstjenester og stater må agere på dansk grund, og det har vi jo så metoder til at modvirke.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-03-27:
Det er bare lige, fordi det er mit sidste spørgsmål
: Mener ministeren, at det er »hvis«, eller mener ministeren, at vi har klokkeklare eksempler i Europa på, at den iranske efterretningstjeneste slår politiske modstandere ihjel?
Vi har haft angreb i Berlin, i Wien.
Vi har også haft det her eksempel i Danmark andre steder, og det er der sådan set dokumentation for at de gør.
Og når jeg spørger, er det jo, fordi langt de fleste iranere, der opholder sig i Danmark, er eksiliranere, de er flygtet fra det iranske regime.
Forstår ministeren, at de har grund til bekymring med den historik, som Iran har for at forfølge politiske modstandere, både i Iran, men også i de lande, hvor man er flygtet til?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Ja, det forstår jeg sandelig godt bekymringen for.
Det kan jeg virkelig godt forstå, og det danske eksempel er jo bare et rigtig godt eksempel på, at der lige pludselig er en situation, som er helt vanvittig, og jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi er meget opmærksomme på det.
For hvis der er noget, vi jo i hvert fald ikke kan have i et demokrati som vores, så er det, at der er en fremmed stat, som sørger for, at borgere bliver slået ihjel her på dansk grund.
Man skal ikke slå nogen som helst ihjel på nogen som helst grund, men at man laver den slags forsøg, er selvfølgelig dybt alvorligt.
Den bekymring og alvor tror jeg sådan set vi deler hundrede procent, eller det ved jeg vi gør.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-27:
Nu sagde ministeren tidligere, at regeringen vil udfase salget af dieselbiler i Danmark.
Det er vi sådan set enige i i Enhedslisten skal gøres.
Så må jeg nok sige, at regeringen jo heller ikke med de regler, der er i EU i øjeblikket, kan beslutte, at man ikke må sælge nye dieselbiler i 2030.
Kan ministeren ikke se, at regeringen har et problem på det punkt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for det spørgsmål.
Det er jo således, at med regeringens klima- og luftudspil leverer vi på den målsætning, der er, for, hvad vi skal levere for at kunne nå en CO 2 -reduktion på 39 pct. på de ikkekvoteomfattede områder i 2030.
Der er nogle usikkerhed om det samlede, men vi er rigtig, rigtig godt på vej i forhold til at kunne levere på den målsætning.
Det er det, der er afgørende for regeringen.
Og endelig i vores transportudspil er der jo både plads til en massiv udbygning af det overordnede vejnet, men der er jo også plads til ret massive investeringer i den kollektive trafik, herunder ikke mindst i tog og jernbaner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-27:
Nu siger ministeren, at man leverer på den grønne omstilling, og at det er et både-og.
Jeg synes, at med det, som regeringen her har præsteret med sin vejaftale med Dansk Folkeparti, er det ikke et både-og.
For der er det jo sådan set nogle ekstra veje, man prioriterer, hvorimod der i det klima- og luftudspil, man er kommet med, ikke er nogen konkret handling.
Man nedsætter to kommissioner, og så skal de komme med nogle gode råd på de områder, hvor man åbenbart ikke har viden.
Jeg synes, det er magert.
Kan ministeren ikke se, at indtil nu er det ikke et både-og i det, man gennemfører?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak for det, hr. Søren Egge Rasmussen.
For regeringen er det ikke et enten-eller, men et både-og
Det er vel nok i forhold til hele transportsektoren den største omstilling, noget land står over for.
Enkelte lande i EU har samme målsætning, men der er også mange, der slet ikke er kommet dertil endnu.
Så det er regeringens ambition, at vi både leverer en ordentlig infrastruktur og sikrer det, men samtidig også leverer på den grønne omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-27:
Nu fremhæver ministeren, at regeringen er kommet med et klima- og luftudspil, og at det ligesom skulle være bevis på, at man vil noget særligt, men når man ser på de CO 2 -effekter, det udspil har, så har det jo ikke nogen positiv CO 2 -effekt.
Og jeg synes egentlig, det kunne være interessant, hvis ministeren kunne oplyse, hvor få penge der egentlig er afsat til at gennemføre det, der er i regeringens klima- og luftudspil.
Nu har vi jo kunnet se, at man kan lave en aftale, hvor man lige pludselig finder 40 mia. kr. til at finansiere nye veje, og det er måske lidt overdrevet, at alle de veje er særlig klimabelastende.
Jeg tror ikke, at den omfartsvej oppe ved Mariager er så klimabelastende, når den først er blevet etableret, men de motorveje, der er med i aftalen, er helt sikkert noget, som trækker i den forkerte retning, og så vidt vi kan se det, har regeringen ikke lavet en konkret klimavurdering af den aftale, og det synes jeg er en meget stor mangel.
Men tilbage til selve essensen af vores spørgsmål, som jo er det her med, at det ser ud, som om man godt kan finde penge, når man virkelig vil.
Så når man virkelig vil lave aftaler med Dansk Folkeparti og bruge flere penge på veje, herunder motorveje, så kan man godt finde 40 mia. kr.
, men når man kommer med et klima- og luftudspil og ligesom lægger op til, at der måske kunne forhandles om noget, så ender man i nogle forhandlinger, som måske resulterer i, at der er 1.000 ekstra elbiler i 2030.
Synes ministeren ikke, at det er meget få penge, regeringen prioriterer på klima?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak for det.
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen om nogen tager klimaudfordringen og den grønne omstilling af transportsektoren alvorligt og sætter reel handling bag ordene.
Det viser vores ambitiøse og brede klima- og luftudspil tydeligt.
Med klima- og luftudspillet har regeringen sat som mål, at den sidste benzin- og dieselbil sælges i 2030, og at der fra 2035 heller ikke sælges nye pluginhybridbiler, og vi har netop nedsat en kommission, der skal se på, hvordan vi kommer i mål med dette.
Vi presser også på i EU.
Regeringen arbejder for, at EU får en plan for udfasning af nye benzin- og dieselbiler.
Men det er altså ikke et enten-eller i et moderne samfund.
Som ansvarlig regering tager man fat på alle områder.
Vi arbejder på højtryk for at indfri vores ambitiøse klimamålsætninger, men vi arbejder altså også samtidig på andre områder, så vi sørger for, at vores samfund bevæger sig fremad.
Hele 12 initiativer fra klima- og luftudspillet er finansieret via finansloven for 2019.
Med infrastrukturaftalen er vi blevet enige med DF om en langsigtet plan for investeringer i infrastruktur.
En velfungerende infrastruktur er afgørende for velstanden, sammenhængskraften og den fortsatte vækst i Danmark.
Udviklingen i bilteknologien går entydigt mod en grønnere bilpark, og dermed vil biltransporten blive mere klimavenlig, mindre støjende, og det vil give en bedre luftkvalitet i fremtiden.
Jeg synes altså ikke, man kan tale om enten-eller.
Der er i højere grad tale om, at vi både skal fremtidssikre infrastrukturen og samtidig sikre en grøn omstilling af transporten.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Jeg vil sige to ting.
Og så glæder jeg mig da også over, at Danmark er blandt de lande, der har en meget høj dyrevelfærdsmæssig standard, også når vi kigger på produktionsdelen.
Men som jeg allerede har svaret, er det sådan set ikke i det her lovforslag, man skal arbejde med det.
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Ordføreren nævnte, at vi har en alt for stor animalsk produktion i Danmark.
Hvor meget skal den reduceres efter Enhedslistens opfattelse?
Er det en fjernelse af den eksportorienterede del, eller skal vi så langt ned, at vi så ikke er, kan man sige, selvforsynende i Danmark?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Nej, men så er der jo lagt op til en umådelig kedelig lovbehandling, hvis ikke den må have noget indhold ud over at være en skriveøvelse.
Jeg synes jo, at hvis man ser på, hvad der er sket af, hvad skal man sige, udvikling inden for landbruget siden 1991, siden den sidste større lovændring, så burde det give anledning til, at man ændrede på noget.
Når vi står i en situation, hvor der hvert år er 9 millioner smågrise, der dør, og en af årsagerne er, at kuldstørrelsen er blevet øget fra knap 12 til 18 siden den sidste store lovændring, kan ordføreren så ikke se, at der godt kunne være forhold i produktionen, som gav anledning til, at man burde ændre på noget lovgivning?
Vi synes sagtens, vi kunne have et udgangspunkt, hvor vi fik halveret vores animalske produktion i Danmark.
I øjeblikket bruger man 80 pct. af landbrugsarealet til den animalske produktion.
Vi går ind for, at man reducerer landbrugsarealet med 500.000 ha, så vi får 200.000 ha mere natur, 100.000 ha mere skov, og gerne omstiller til nogle energiafgrøder i landbruget, og det kunne så fortsat være landbrugsarealer.
Vi ser gerne, at der er nogle organogene jorder, 100.000 ha, som tages ud af omdrift, og det kan så stadig væk være permanent græs til dyrehold.
Vi ser meget gerne, at man kommer frem til, at man har et dyrehold, hvor man i langt højere grad fodrer med grovfoder.
Det kunne sådan set løse nogle af de dyrevelfærdsproblemer, som vi f.eks. ser med søerne, og det kunne løse nogle problemer omkring salmonella i tarmene på kyllinger.
Der er sådan set grund til at lave om på fodringssystemerne til vores husdyr, og det går vi også ind for.
Så en markant reduktion i den animalske produktion vil være gavnligt for vores natur, og det kunne også føre frem til, at vi sådan set har en højere dyrevelfærd.
Og vi ønsker, at vi skal omstille 100 pct. til økologi.
Karina Due (DF), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
I dag førstebehandler vi forslaget om den nye dyreværnslov.
Der er tale om en regelforenkling, og regelforenkling hilser vi som regel velkommen.
Formålet med lovforslaget er, at al lovgivning vedrørende dyrevelfærd skal samles i en lov, og at loven skal være mere klar og lettere at gennemskue og håndhæve.
Jeg er fuldstændig enig i intentionerne, men jeg mener af flere grunde ikke, at den nye dyrevelfærdslov lever helt op til intentionerne.
F.eks. har problemet med dyreværnsloven hidtil været, at den er for vagt formuleret, og det har givet grobund for uens tolkning af den.
Dyreværnet har den 14. november sammen med paraplyorganisationen DOSO formuleret et høringssvar, hvor de påpeger nødvendigheden af nogle klare krav til dyrevelfærd og inddragelse af fagfolk i forbindelse med tvivlsspørgsmål.
Det må jeg sige at jeg er helt enig i.
Jeg havde derfor både håbet på og forventet, at den nye dyrevelfærdslov ville være lidt skarpere formuleret, men allerede i formålsparagraffen anvendes der set med mine øjne en for vag formulering.
Loven har til formål at varetage dyrevelfærdsmæssige og dyreetiske hensyn, hedder det i § 1.
Her mener jeg jo, at barren er sat alt for lavt.
Jeg så rigtig gerne, at det var en formulering, der understreger, at loven gælder for alle dyr i menneskers varetægt – det er den ene ting – og at dyr er levende og sansende væsener, som har en egenværdi, der er uafhængig af den nytteværdi, de måtte have for mennesker.
For mig er det også helt naturligt, at der i § 1 skal stå, at dyr skal holdes under forhold, hvor deres behov tilgodeses, herunder at de sikres mulighed for at udvise den naturlige adfærd, som knytter sig til deres art.
Her mener vi altså i Dansk Folkeparti, at en opstramning er på plads, idet vi har nogle evige debatter om: Hvad er det at beskytte noget bedst muligt, og hvad er væsentlig ulempe?
Vi ønsker altså også at tilføje, at dyr er både levende og sansende væsener.
Det er bare et par eksempler på de ændringsforslag, som jeg forbereder.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at dyreværnsloven havde set noget anderledes ud, hvis Dansk Folkeparti var blevet inddraget i arbejdet med den.
Det skete ikke, og det er trist.
Jeg håber, at vi finder en rigtig god løsning mellem første og anden behandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Har ordføreren ikke fundet noget, der var lidt større og lidt mere virkelighedsnært end det, når man ser på, hvad det er for nogle forhold, som vores 220 millioner produktionsdyr i Danmark har i det danske landbrug?
Kan ordføreren ikke finde et andet eksempel, hvor der faktisk var noget ude i produktionslandbruget, som kunne give anledning til, at man måske skulle ændre på noget velfærdslovgivning for dyr?
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler nu, går ud på en forenkling af lovgivningen på dyrevelfærdsområdet, som det også allerede er fremgået af debatten.
Det vil forhåbentlig gøre lovgivningen mere overskuelig for dem, som er berørt af den.
Dyrevelfærd er et vigtigt område – det tror jeg det er for os alle –
og derfor er det afgørende, at der også er klarhed over reglerne.
Med ændringen bliver der, kan man næsten sige, ryddet op i de mange forskellige love, som området hidtil har været kendetegnet af.
Det gør det nemmere at finde ud af, hvor man skal slå op, når man vil finde ud af forskellige gældende ting på området, og det bliver nemmere at orientere sig i lovgivningen.
Det er klart, at det kan vi kun have en interesse i alle sammen, og det har vi naturligvis også i Venstre.
Lovforslaget er en udløber af Miljø- og Fødevareministeriets arbejde med den fremtidige lovstruktur, også kaldet Lovkompasset.
Lovkompasset blev igangsat i efteråret 2015 med det formål at skabe en mere enkel, klar og sammenhængende lovstruktur på ministeriets område, og i den forbindelse blev der i 2016 nedsat et ekspertpanel, der fik til opgave at vurdere Miljø- og Fødevareministeriets forslag til en fremtidig lovstruktur.
Det er de anbefalinger, som nu bliver til virkelighed med forslaget her, og som skal føre til, at lovgivningen bliver mere overskuelig for dem, som beskæftiger sig med området i dagligdagen.
Samtidig bliver der tilføjet regler til fordel for dyrene.
Den slags tror jeg også det er godt at vi får på plads her i Danmark.
Også i Venstre prioriterer vi dyrevelfærd højt, og samtidig ønsker vi en mere gennemskuelig, ensartet og overskuelig lovgivning, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Karina Due (DF), 2019-03-28:
Absolut, og det er også derfor, jeg nævner § 1 og § 2.
Det er netop, fordi det er noget af det, der ligger mig mest på sinde.
Jeg synes, det er de to vigtigste paragraffer, og det er dér, der virkelig skal skrues lidt på knapperne, inden vi kan sige ja til noget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Det er jo fint, hvis paragraffer kan bruges til noget.
Jeg undrer mig lidt over, at paragrafferne her ikke er mere skarpe og har et større fokus på dyrevelfærd.
Jeg kan godt nogle gange savne, at der er nogle formålsparagraffer, der faktisk sætter barren højt, for efterfølgende kan der blive noget lovgivning, der skal implementeres.
Så kan ordføreren ikke se, at vi burde ende med noget, hvor formålsparagraffen var bedre end det, der er foreslået her?
Karina Due (DF), 2019-03-28:
Det ville i hvert fald gøre, at man var nødt til at undersøge, hvorfor de har mavesår.
Er det foderet, så er det det, der skal ændres på.
Er det, fordi de simpelt hen sprøjter det ene kuld smågrise ud efter det andet, så er det måske det, man skal kigge på.
Der skal i hvert fald gøres noget ved det, for det er smertefuldt.
Jeg har selv mavesår, så jeg ved det, også selv om jeg ikke er en so i den forstand.
Jeg ved, at det er forbundet med væsentlige ulemper og smerter, så ja, det skal der da gøres noget ved, og det burde man kunne gøre i henhold til § 2.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Jeg synes, det er fint at få læst nogle af paragrafferne op.
Vi kan se på, hvad der står, f.eks. når vi tager § 2: »Dyr er levende væsener og skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varigt mén og væsentlig ulempe.«
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Når nu vi ved, at halvdelen af søerne har mavesår, fordi de fodres på en måde, hvor deres foder er for fint, så vil jeg gætte på, at de har en væsentlig ulempe ved det.
Der er faktisk nogle af dem, der dør af det.
Der må også være nogle af dem, der har smerter.
Mener ordføreren, at den her paragraf sådan set ville kunne bruges til, at det så blev håndhævet, at man ikke kunne fortsætte med at fodre søer på den måde, man gør nu, når det ender med, at halvdelen af søerne har mavesår?
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Og hvor stor en andel af det vil man så stille som krav, hvis man nu skulle komme i den position at kunne det efter valget?
Jamen som jeg også markerede i min ordførertale, er formålet med det her lovforslag jo netop at få forenklet og samlet lovgivningen, i stedet for som hidtil, hvor den har været spredt i mange forskellige love.
Så det handler mere om at få kigget på lovstrukturer end at tage stilling til en masse forskellige dyrevelfærdsmæssige standpunkter.
Og der er lige blevet nævnt et her, og man kan også kigge på andre.
Vi har også tidligere haft debatten omkring elefanter f.eks., hvor det er blevet sat på plads.
Så der er nogle få ting omkring det, men formålet er mere den lovgivningsmæssige forenkling af det.
Så man kan sige, at i forhold til andre dyrevelfærdsmæssige spørgsmål, som spørgeren er inde på, er det sådan set ikke lige præcis i det her lovforslag, at man skal tage så meget højde for det.
Simon Kollerup (S), 2019-03-28:
Så forstår jeg bare ikke, hvorfor det er svært for Det Konservative Folkeparti at se for sig, at man i forberedelsen af nye regler også kan inddrage andre, der har med de samme dyr at gøre – det kan være dyrevelfærdsorganisationer eller andre med indsigt i de forhold, som omgiver de dyr, som skal være i landbruget.
Jeg er fuldstændig enig i, at landbrugsorganisationerne i et givet omfang skal kunne inddrages, men lovforslaget lægger jo op til, at det alene er landbrugets organisationer.
Derfor vil jeg bare spørge den konservative ordfører: Kan Det Konservative Folkeparti se for sig, at der kommer andre med ind i den proces end landbrugets organisationer?
Orla Østerby (KF), 2019-03-28:
Det er vel ret naturligt, at det er de landmænd, der har dyrene, og som har produktionen, man er i dialog med.
Men det er jo sådan, at hvis vi ser på L 192, er der ikke lavet om på, at de, der har noget at bemærke og mener, at der sker overtrædelser af dyreværnsloven, kan indgive en politianmeldelse, og det kan enhver.
Det betyder jo, at alle kan kloge sig og tage del i det her, hvis man har lyst til det.
Det er der jo ikke ændret noget ved i lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2019-03-28:
Tak for det.
Jeg fremhævede i min ordførertale den her passus i lovforslaget om, at regler om dyr i landbruget alene skal fastsættes efter forhandling med landbrugets organisationer.
Jeg skal bare som det ene spørge ordføreren, hvordan ordføreren mener at det fremmer dyrevelfærden.
Og som det andet skal jeg spørge, om ordføreren mener, at den praksis, der hermed er skitseret, er anderledes end det, der foregår i dag.
Er det en ny praksis, man indfører, at det alene er med landbrugets organisationer, at man drøfter de her nye regler for landbrugets behandling af dyr?
Orla Østerby (KF), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
Med L 192 er der jo primært tale om en videreførelse af gældende regler på dyrevelfærdsområdet.
Loven skal jo ses i en større sammenhæng, nemlig med arbejdet med regelforenkling på hele Miljø- og Fødevareministeriets lovområde.
Lovforslaget her er jo fremsat som en ny hovedlov, der erstatter de gældende dyreværnslove.
Den nye dyreværnslov vil være en rammelov for langt størstedelen af dyrevelfærdslovgivningen.
De 11 love bliver jo reduceret til 1, og 40 bekendtgørelser bliver reduceret til 20.
Det betyder, at det bliver mere overskueligt.
Samtidig indeholder lovforslaget noget nyt, nemlig en formålsbestemmelse, som klart siger, hvilke hensyn der varetages i loven.
Med lovforslaget er det klart, at det er dyrevelfærdsmæssige hensyn, der er i centrum, men samtidig indgår ikke alene dyreværn, men også dyreetik som et væsentligt element i nutidens forståelse af god dyrevelfærd.
Det Konservative Folkeparti støtter L 192.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Jamen vi har en klimaplan, som der er blevet regnet på, både CO 2 -mæssigt og økonomisk, og den hænger rigtig fint sammen.
Og jeg tror sådan set, at der er mange plusser ved at reducere landbrugsarealet.
Vi står bl.a. over for, at man skal overholde et vandrammedirektiv.
Det ønsker Venstre så ikke og regeringen heller ikke, men det er jo noget, som vi sådan set er nødt til i forhold til vores internationale forpligtelser.
Og det kan vi nemmere komme frem til, hvis det er sådan, at vi reducerer vores animalske produktion og reducerer vores landbrugsareal.
Hvis man reducerer den animalske produktion, er der nogle direktiver, man har nemmere ved at overholde.
Carsten Bach (LA), 2019-03-28:
I det tilfælde, at ordføreren for Enhedslisten mener, at der er nogle forhold i det danske landbrug, som fortjener en politianmeldelse, vil jeg igen fra Folketingets talerstol kraftigt opfordre Enhedslistens ordfører til at foretage de anmeldelser, sådan at vi kan få en retsmæssig politiefterforskning af de konkrete forhold og så få gjort noget ved dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Altså, man kunne sikkert lave meget enkle love, hvor der bare stod en formålsparagraf, og så skulle man leve op til den.
Hvis der kun stod den formålsparagraf, der står i det lovforslag her, ville jeg sådan set
godt kunne gå ud og anmelde rigtig mange landmænd.
Når man ligesom kigger på, hvordan dyrene har det, altså at vi f.eks. har en situation, hvor 50 pct. af søerne, som bliver ret hårdt presset, har mavesår, tror jeg, der er noget galt, og at der er en formålsparagraf, § 2, man ikke kan leve op til, om, at dyrene har det godt.
Når der er 9 millioner smågrise, der dør, er det vel tegn på, at der er et eller andet galt.
Kan ordføreren ikke se, at der er noget i den animalske produktion, som indikerer, at der er noget, der skulle gøres bedre, og sådan set fordrer, at man kommer frem til en bedre lov?