runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Det er korrekt, at man kan læse i regeringens udspil, at: »Regeringen er opmærksom på, at der flere steder i landet er kritisk trængsel blandt andet som følge af, at der i mange år ikke er blevet investeret i vejnettet.
I regeringens udspil prioriteres derfor også at udvide E45 på strækningen mellem Aarhus Syd og Aarhus Nord og mellem Vejle og Skanderborg Syd, for her er trængslen størst.
Som det fremgår på side 10 i regeringens udspil, vil belastningen på de to nævnte strækninger være kritisk i 2030.
På E45 mellem Aarhus Nord og Randers Nord udbygger vi derfor tre centrale tilslutningsanlæg omkring Randers.
Det vil mindske trængslen omkring tilslutningsanlæggene og ikke mindst øge – og det er nok så væsentligt – trafiksikkerheden.
En ombygning af de tre tilslutningsanlæg på strækningen har derimod en intern rente på 18,5 pct., og det skyldes jo bl.a., at man fjerner en del trængsel.
Så her er der omvendt nogle store gevinster at hente for et relativt beskedent beløb på 231 mio. kr.
Som hr. Michael Aastrup Jensen ved, har vi indledt forhandlinger i dag, og derfor kan jeg heller ikke kommentere på de konkrete tiltag og andet, som måtte være bragt ind til forhandlingsbordet, men det er klart, at der er en forhandlingsreserve, og vi vil selvfølgelig også lytte til partierne og til de ønsker, som kommer ind i forhold til den.
Det er også klart, at med en forhandlingsreserve på 10 mia. kr. kan man heller ikke få alt, og der vil sandsynligvis også være flere ønsker, end der er forhandlingsreserve til.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-14:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor prioriterer regeringen ikke en udvidelse af E45 på strækningen fra Aarhus N til Randers N, når man i regeringens udspil kan læse, at den trafikale belastning på strækningen over de kommende år vil være massiv?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-14:
Det er nogle helt umenneskelige og forfærdelige sager, vi har set her i påsken.
Det er både Aya, Faeza og andre, der har stået frem.
Vi undrer os i Radikale Venstre over, at regeringen aktivt har besluttet at fremrykke vurderingen af de her sager.
Det har man aktivt fra regeringens side besluttet.
Det bevirker jo så, at der sker en fratagelse af de her opholdstilladelser, på trods af at Amnesty International fraråder, at man går i den retning, på trods af at FN's flygtningeorganisation fraråder, at man går i den retning, og på trods af at USA's udenrigsminister fraråder, at man går i den retning.
Danmark har endda selv lukket ambassaden i Syrien på grund af den meget usikre situation, og der er ikke nogen andre lande i EU, der har valgt at have en sådan aktiv tilgang til det, som Danmark har.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Hvorfor insisterer regeringen på at sende mennesker i favnen på Assad hurtigst muligt, når ingen andre lande gør det?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-14:
Tak for besvarelsen.
Som ministeren måske har gættet, stiller jeg jo spørgsmålet, fordi jeg synes, det er lidt skævt, at man laver en trafikplan, hvor man vil komme med yderligere investeringer til en lufthavn i Østdanmark, der allerede er på motorvejsnettet, og som er banebetjent, men at man ingen investeringer vil foretage til Vestdanmarks internationale lufthavn.
Det ville ovenikøbet have haft den sideeffekt, at det kunne øge forsyningssikkerheden og hjælpe Vejle som by, når det går galt på Vejlefjordbroen, så vi stadig kan få transport ned igennem Jylland.
Altså, vil ministeren ikke medgive, at det kan virke underligt, at vi måske har Europas største lufthavn i Vestdanmark, som ikke er koblet op på hverken motorvejsnettet eller banenettet, og at man så vælger, at der ingen investeringer skal medtages til den, hvorimod man fortsætter med at investere i en lufthavn – og det er vel undt – som allerede er meget, meget velbetjent, både via motorvejsnettet og via banenettet?
Kan ministeren ikke godt følge, at man kan sidde tilbage i Billund og i Vestdanmark med en følelse af, at den ene lufthavn er vigtigere for ministeren end den anden?
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Som sagt er der jo nogle af de vejinvesteringer, som laves i området, som faktisk også anerkendes, ved jeg, fra Billunds Lufthavns side, altså at de også bliver til gavn for dem, bl.a. på E45.
Når det er sagt, har en række af de investeringer, der bliver lavet, særlig i forhold til jernbanen til Københavns Lufthavn, ikke så meget med Københavns Lufthavn at gøre.
Det har faktisk mere at gøre med at få lavet en sydlig jernbanekorridor, som skal sikre, at København får en ny sydlig hovedbanegård i det, der hedder Ny Ellebjerg i dag, og som skal forbedre rejsetiderne meget, meget markant for bl.a. de sjællandske pendlere og for alle, der har brug for at komme rundt i hovedstadsområdet.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-14:
Tusind tak.
Hvad tænker ministeren om, at coronarestriktioner tolkes på en måde i institutionerne, der eksempelvis har betydet, at et barn på halvandet år ikke fik eftermiddagsmad i sin vuggestue, fordi hun ikke selv kunne åbne maden?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-14:
Tak for det.
Så vil jeg prøve at spørge på en lidt anden måde.
Vil ministeren anerkende, at der er et meget, meget stort vækstpotentiale både for Billund Lufthavn, men også for en meget, meget stor del af Vestdanmark, hvis man får forbedret infrastrukturen til Billund Lufthavn?
Tak for det.
I forlængelse af det vil jeg så spørge ministeren – nu er der jo meget, der stadig væk skal forhandles om – om ministeren her i dag vil love, at når vi ser det endelige forhandlingsresultat, så står Billund Lufthavn ikke tilbage uden noget som helst.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Altså, som det ligger nu, sikres der jo en infrastruktur, et infrastrukturløft, bl.a. på E45, som jeg ved man også i Billund gerne ser gennemført.
Jeg har ikke grund til at tro – man ved jo aldrig, hvad der kommer til at ske i forhandlinger – at der er partier, der møder op med et ønske om ikke at gennemføre de meget fornuftige investeringer samfundsøkonomisk set.
Men hvad der derudover måtte blive bragt ind til bordet, tror jeg ikke er betimeligt at kommentere på her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Jamen kan man egentlig tænke meget forskelligt om det?
Altså, det er jo i hvert fald ikke noget, der ligger i hverken reglerne centralt og ej heller i den institution, vi taler om, så det er jo en medarbejder, der gør noget andet end det, som alle har instrueret medarbejderen i, så at sige
Jeg synes jo, at spørgsmålet er fint nok at tage op, og jeg faldt faktisk også over det, så jeg så det, da det kørte der, fordi man jo tænker: Tænk, hvis det var ens eget barn.
Man vil jo gerne have, at der er sikkerhed for, at ens børn får den bedst tænkelige omsorg, når de er af sted, og det giver sig selv, at man ikke kan have den forventning til så lille et barn som det, der er stillet her.
I det her konkrete tilfælde – og det fremgår jo i øvrigt også af det pågældende facebookopslag – er det sådan, at institutionen har opfordret forældrene til at give børnene coronavenlige madpakker med, som de selv kan åbne.
Det er ligesom den opfordring, der kommer, men det er jo én ting, og det vil sige, at man ligesom skal læse, hvad det er, de har skrevet hele vejen ned, og det, der jo så også står som information til forældrene og dermed også til det personale, der er til stede, er, at det er utrolig tydeligt, at børn, som ikke har alder eller motorik til selv at åbne deres mad, selvfølgelig får hjælp til det.
Og det er jo det, der er blevet tilsidesat af en konkret enkeltperson, som jeg i øvrigt har forstået er vikar.
Det har jeg ikke efterfølgende fået opstøvet om er rigtigt eller forkert, men der har så været en vikar til stede, som tilsidesætter institutionens instruks, i forhold til at det sådan set er meningen, at medarbejderne selvfølgelig skal hjælpe – og det giver jo også sig selv – et barn, som ikke selv kan finde ud af det.
Så alt i alt opfatter jeg det her helt åbenlyst som en forkert måde at gribe situationen an på, både ifølge coronarestriktionerne, vejledningerne omkring det og også i forhold til de ting, som institutionen selv har lagt op til.
Altså, jeg må blankt erkende, at jeg faktisk ikke rigtig forstår, hvad det er, Venstre foreslår vi laver om.
For hvis vi laver det om, er vi jo med på, at det så bliver mere forvirrende endnu en gang, fordi der så er kommet noget nyt igen.
Så jeg synes ikke, at det er så konkret, altså det, som Venstres ordfører kommer med.
Vi har jo gjort os meget store anstrengelser for at have et tæt, tæt samarbejde med hinanden i den politiske følgegruppe, og det er ikke noget, som Venstre har rejst i den forbindelse, at der var nogle konkrete retningslinjer, der dér skulle laves om.
Og det har faktisk heller ikke været mit indtryk, at det var efterspurgt fra sektoren, som jo løbende har spillet ind med ting, de gerne ville have justeret, for at de var nemmere at forstå, så at sige.
Men jeg fisker lidt efter, hvad det er, som Venstre egentlig foreslår at der skal laves om her.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-14:
Der er i hvert fald noget, der ikke er kommunikeret rigtigt ud, for som jeg sagde i mit første spørgsmål, er der i hvert fald i min mailboks stadig væk eksempler fra frustrerede forældre omkring det her.
Mit ønske er egentlig, at vi sådan helt lavpraktisk får kigget igennem, om der er nogle retningslinjer og nogle regler derude, som ikke er hensigtsmæssige på nogen måde.
Jeg mener i det hele taget, at der har været for mange regler konkret fra starten af, som ikke er ønskelige på nogen måde, i forhold til at det er så små børn, vi taler om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Jeg tror faktisk, at man skal være enormt lavpraktisk.
Jeg har hørt helt utrolig mange eksempler.
Jeg får jo også eksemplerne, det giver sig selv.
Som jeg også sagde til den tidligere spørger, ser jeg jo også nede i Netto hver dag, at der er nogle, der går ind i butikken uden at have mundbind på, selv om man skal.
Så jeg vil sige, at det jo er på daglig basis, at der er nogle af retningslinjerne, der ikke bliver overholdt.
Noget af det handler selvfølgelig om kommunikation.
Netop derfor mener jeg, at det meget tætte samarbejde med de fagforeninger, der er på området, og med lederorganisationerne og med kommunerne er helt afgørende, for det er jo der, hvor man helt lavpraktisk kan rette henvendelse til en kommune og sige, at vi hører, at der er nogle, der ikke krammer børnene – det er så ikke meningen med retningslinjerne – så vi faktisk kan få rettet op på det.
Der har vi en coronahotline, hvor både kommuner, forældre, i øvrigt også børn og alle andre, der oplever, at der er et eller andet, der er uhensigtsmæssigt, kan henvende sig.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-14:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg er jo helt enig med ministeren i, at det her jo burde være logik for enhver person, specielt en person, der arbejder i det her regi.
Nu nævner ministeren selv det her med de mange forskellige coronarestriktioner, og det er måske i virkeligheden det, der også er udfordringen her.
Og den her sag, må jeg bare sige, er jo ikke en enestående sag.
Har ministeren ikke tænkt over, at det i forhold til de her coronaretningslinjer eller -restriktioner – man kan kalde det, hvad man vil, men det er altså regler, der er ude i daginstitutionerne og f.eks. også på skolerne og i andet regi; nu er det så lige specifikt i forhold til daginstitutionerne her –
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Først og fremmest vil jeg sige, at der faktisk er ekstremt få retningslinjer.
En af retningslinjerne er, at man gerne må kramme børnene.
Den kan vi jo godt fjerne.
Derfor har jeg syntes, det har været ret vigtigt, at det så stod der, for det har været en af de ting, der har været tvivl om.
Det er derfor, jeg beder Venstres ordfører om at være lidt mere konkret.
For der er jo givet ting – det har der været hele vejen igennem – der skulle laves om, og som kunne gøres bedre, men hvis det bare er sådan en generel ting om, at det er forvirrende, så er det rigtig svært at rette til ud fra det.
Derfor er coronahotlinen vigtig, for der har vi fået nogle rigtig gode bud ind, både fra forældre og fra pædagoger.
De har sagt, at det bliver gjort på den her måde, eller at de ikke forstår det her.
Så har vi med det samme kunnet lave det om, sådan at det var forståeligt, altså at det kunne være noget kommunikationsmæssigt; eller vi har simpelt hen ændret retningslinjen, hvis det var et generelt billede.
Så der er den der lavpraktik, der ligger i, at man simpelt hen bare kan gribe knoglen.
Det er første gang, vi står i en coronaepidemi, så det er bare om at få tingene til at fungere, og det er bare om at rette det op der, hvor det ikke fungerer.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-14:
Tak for det.
Set i lyset af de voldsomme konsekvenser for børn og unges trivsel mener ministeren så, at det er rimeligt, at børn og unge ikke har mere fysisk tilstedeværelse i deres skole?
Jeg ville jo gerne undgå, at vi overhovedet skulle have en coronahotline, i hvert fald i det her regi af daginstitutioner.
Jeg synes jo, det er så ærgerligt, at der har været så meget tale om alle mulige retningslinjer, som man for alt i verden burde have undgået i det her regi, specielt fordi det er så små børn, vi taler om.
Nu kan jeg se, at ministeren allerede rynker panden, så bare for at komme det i forkøbet vil jeg sige: Jeg synes jo, det er ærgerligt, når vi taler om helt små børn og de mange mærkelige regler, der har været.
Jeg synes, der er stor forskel på, om vi taler om mundbind i et supermarked, eller om vi taler om problemer med at måtte åbne en madpakke eller ej i en daginstitution.
Det kan jeg slet ikke sammenligne i mit hoved.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-14:
Tusind tak for svaret.
Jeg har været i kontakt med Nadia fra Slangerup, som lavede det her facebookopslag, og som også oplevede, at hendes datter på halvandet år ikke fik sin eftermiddagsmad i vuggestuen, fordi pædagogerne på grund af corona ikke måtte røre maden.
Sådan er det i hvert fald opfattet.
Frederikssund Kommune har jo beklaget, og de har forklaret, at det skete i et misfortolket forsøg på at overholde de her coronaretningslinjer, og Joan fra Vejen Kommune har fortalt til TV 2, hvordan hendes søn er kommet hjem med uspist mad, fordi han ikke selv kunne åbne det og de voksne ikke ville hjælpe på grund af corona, og det er jo helt uholdbart.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at børn, der er afhængige af andre mennesker og deres hjælp, ikke får den.
Men har ministeren en idé om, hvilke coronaretningslinjer kommunerne mistolker, og hvordan ministeren i så fald vil rette op på det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
For det er jo sket nogle gange undervejs, og jeg vil også sige, at jeg i min lokale Netto, hvor jeg køber ind, kan se, at der stadig væk er nogle, der misforstår retningslinjerne, og det vil sige, at de går ind uden mundbind på eller noget andet, og at de af personalet så bliver bedt om at sørge for at have mundbind på, når de går ind.
Så det er jo på daglig basis med at forstå den dynge af nye regler, der kommer ud, der så i øvrigt forandrer sig, og der skal man ind og korrigere, og jeg synes jo så, at det her er et relativt alvorligt tilfælde.
Jeg ville selv blive utrolig ked af det, hvis det var min halvandetårige, der kom hjem og havde oplevet det her i institutionen.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-14:
Jeg citerer lige for ministeren, hvad Nadia sagde til B.T. om den ulykkelige situation: »Det har været en dum menneskelig fejl, men det vidner om, at hele coronasituationen har taget overhånd.
Der er så mange regler, retningslinjer, råd og forbud.
Mange af dem er modstridende, og det er efterhånden fuldstændig umuligt at finde hoved og hale i«.
Og Nadia fortsætter: »Jeg kan godt forstå, at ansatte i daginstitutioner kan blive forvirrede, og at der dermed kan opstå fejl som den, der skete med min datter, fordi der ikke er nogen ensretning, og der hele tiden kommer nye regler og retningslinjer«.
Kan ministeren ikke godt se en pointe i det, Nadia siger her?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Det er præcis det samme spørgsmål, jeg lige har besvaret en gang, men vi tager det selvfølgelig i sagens natur gerne en gang til med en ny spørger.
Jeg synes jo ikke, at der er to forskellige ting at tænke om den episode, der er dér.
Jeg tror, at alle ville blive utrolig ulykkelige over at få et barn hjem, der ikke har fået mad, fordi der er en, der ikke har overholdt hverken retningslinjerne fra centralt hold eller den instruks, der er givet ude i selve vuggestuen.
For sådan som jeg kan forstå det af det facebookopslag fra moderen, hvor der er lagt et billede op af daginstitutionens retningslinjer for personalet, så står der jo fuldstændig utvetydigt , at man skal hjælpe børn – selvfølgelig, skulle jeg til at sige, men det er jo også tilladt at tænke selv – som ikke selv kan åbne deres madpakker.
Så det er bare for at sige, at der altså ligger de her helt umisforståelige tre linjer, der er givet til både forældre og til personalet fra daginstitutionens side, i forhold til hvordan man skal håndtere det her.
Og det er der så en medarbejder, der vælger at tilsidesætte, og det tror jeg ville gøre en hvilken som helst forælder ked af det og sikkert også gøre en hel del rasende.
Så det er egentlig, hvad jeg tænker om det.
Så vil jeg sige, at coronaretningslinjerne jo har forandret sig rigtig meget, og vi har på Børne- og Undervisningsministeriets område forsøgt i de stræk, vi overhovedet har kunnet, f.eks. fra juni og helt frem til december 2020, at have ensartede retningslinjer.
Så der kunne vi ligesom komme ind på et plateau, hvor det simpelt hen bliver en pointe i sig selv at lade være med at lave om på dem.
Kan jeg forstå, at man indimellem kan have svært ved at følge med i dem?
Åh, jo; det er jo sådan set mig, der sidder og laver bekendtgørelserne.
Og altså, jeg ved ikke, om jeg ville kunne sige remsen over de sidste ti sæt af retningslinjer.
Der har været rigtig mange forskellige retningslinjer, og derfor kan jeg godt forstå forvirringen.
Men jeg vil sige, at jeg tror ikke, at jeg selv nogen sinde ville være forvirret, hvis jeg stod med et halvandetårigt barn, der ikke kunne åbne sin madkasse, i forhold til om jeg skulle åbne den eller ej.
I den situation ville man nok for de flestes vedkommende bare gøre det.
Jo, i dele af det kan jeg godt.
For jeg tror sådan set, at vi alle sammen helst ville være fri for, at der var regler og retningslinjer og corona i det hele taget.
Det er jo sådan set det nemmeste, at alt bare var normalt.
Når de retningslinjer af forskellig karakter er der, er det jo, fordi smitten forandrer sig.
Det ville jo sige, at det f.eks. ville være tåbeligt, at man bare af hensyn til, at reglerne er de samme, så blev ved med at have alt lukket ned, fordi reglerne så i det mindste var de samme.
Hvis det er sådan, at smittesituationen faktisk tillader, at vi åbner mere op, skal vi jo gøre det.
Jeg tror, at vi alle sammen helst ville have, at der bare var en total regelmæssighed, men det ville jo betyde, at vi var i en normalsituation, hvor der ikke var en pandemi, og der er vi jo desværre ikke.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-14:
Det kommer nok ikke bag på ministeren, at vi i Nye Borgerlige mener, at logikken og den sunde fornuft skal tilbage nu.
Så er det jo vores generelle holdning, at politikerne skal bestemme mindre og danskerne meget mere selv.
Tilliden skal tilbage til fagpersonerne, fordi det er dem, der ved, hvordan man eksempelvis skaber den bedste daginstitution.
Det skal ikke dikteres af politikerne, og det synes jeg egentlig også den her coronasituation har været et rigtig godt eksempel på.
Regler, retningslinjer, råd, forbud skaber forvirring og bureaukrati og er ikke til gavn for børnene.
Og er det noget, ministeren vil levere på?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Lad mig tage fat i den første del om, at Nye Borgerlige synes, at befolkningen skal bestemme meget mere.
Jeg ville også ønske, at der ikke var en pandemi, og at man derfor var fri for retningslinjerne.
Men jeg vil sige det sådan, at hvis vi tager et børneperspektiv og så ser på, hvad der sker rundtomkring i Europa lige nu, hvor coronaens tredje bølge har taget fat i rigtig mange af vores nabolande, så går det mægtig hårdt ud over børn og unge, hvis ikke man får bremset op inden en tredje nedlukning.
For det betyder jo alt andet lige, at børn i de lande er hjemsendt længere end i Danmark, fordi de rammer en tredje bølge.
Derfor er det altså et spørgsmål om at få forebygget, at man kommer ind i en tredje bølge, i stedet for at stå med håret i postkassen, som man gør andre steder.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-14:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om Nadia Maria Løfgren-Grandings hjerteskærende beretning om sin datter på halvandet år, der ikke kunne få sin eftermiddagsmad i vuggestuen, fordi mængden af forskellige coronaregler efterhånden skaber så meget forvirring og usikkerhed hos de ansatte, at de ikke kan være ordentligt til stede over for børnene?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-14:
Tak for det.
Som det er blevet sagt, er det her selvfølgelig en formalitet.
Selve aftalen blev indgået i oktober 2019 i Stockholm.
Men det er en stor sag, både principielt og helt konkret.
Det handler om 27.000 km², og Jylland er 29.000 km², så det er en ikke helt ubetydelig luns af Nordatlanten, som tilføjes Færøerne og kongeriget Danmark med den her aftale.
Det er en formalitet, men formaliteter kan jo også være vigtige.
Det er jo en formalitet, men det er vigtigt.
Når man har vundet i sport, får man en pokal.
Det er en formalitet, men det er også vigtigt.
Nu fejrer vi, at en lang strid er forbi, og det er jo i virkeligheden også meget smukt og stort, at det er sket ad diplomatiets vej.
Her er det sket i regi af FN.
I regi af FN har Færøerne, Danmark, Island og Norge forhandlet det her på plads.
Det er set i historiens lys faktisk meget stort.
Så er det også lidt stort for mig, at vi i dag anbefaler, at man skal vedtage en færøsk tekst her i Tinget.
Hvis man læser aftalen, står den jo på færøsk.
Derfor vil jeg benytte lejligheden til for første gang i de mange år, jeg har været her, at læse lidt op af den aftale, som skal vedtages.
Der står i artikel 9: »Hesin Sáttmáli fær gildi, tá ið Partarnir hava kunnað hvønn annan skrivliga um, at teirra kravdu innlendsku mannagongdir eru loknar.
Gjørdur í Stokkhólmi tann 30. oktober 2019 í tveimum eintøkum á donskum, føroyskum, norskum og enskum, og hava allir tekstir sama gildi.
Er ósemja um tulkingina, skal enski teksturin setast framum.
Fyri stjórn Danmarkar Kongsríkis Fyri stjórn Noregs Kongsríkis Fyri Føroya landsstýri«
[Denne Overenskomst træder i kraft, når Parterne skriftligt har informeret hinanden om, at de nødvendige indenlandske procedurer er blevet fuldført.
Udfærdiget i Stockholm den 30. oktober 2019 i to eksemplarer på dansk, færøsk, norsk og engelsk, idet alle tekster har samme gyldighed.
I tilfælde af fortolkningstvist, skal den engelske tekst have forrang.
For Kongeriget Danmarks Regering For Kongeriget Norges Regering For Færøernes Landsstyre]
Det er så det, som skal vedtages.
Det er smukt.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-14:
Det er jo meget interessant, hvad ministeren siger.
Det, som så står tilbage, er svaret på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig: Bakker ministeren op om at udlægge evighedsgrunde til muslimske foreninger med radikaliserede kræfter i sig?
Hvis ministeren siger ja til det – og det kunne jeg sådan fornemme at man måske gør, for den pågældende forening har i forvejen en gravplads i Brøndby – så er det gode spørgsmål til ministeren: Fordi en begravelsesforening har en begravelsesplads allerede nu, bliver det så en praksis, der betyder, at man så også skal have flere?
Og som sagt er det radikaliserede kræfter – det tror jeg godt vi kan være enige om – i hvert fald nogle af dem, der står bag.
Er det overhovedet holdbart for Socialdemokraterne?