runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2023-02-21:
SF er helt enig.
Lovforslaget hegner brugen af udlændinge på arbejdsmarkedet ind på forskellige måder.
Det er jo bl.a. bestemmelsen om, at arbejdsløsheden skal være under 3,75 pct., at arbejdet skal foregå på sædvanlige løn- og ansættelsesforhold i Danmark, og at jobbene skal være slået op på både Jobnet og EURES.
Jeg synes, at erhvervslivet alt for ofte stirrer sig blinde på, at det skal være rekruttering af lige præcis arbejdskraft uden for EU, der øjensynlig skal være både virksomhedernes og Danmarks redning, men den langsigtede løsning er at uddanne vores egne og holde fast i de uddannede, vi har, gennem uddannelse hele livet.
Og så må jeg sige, at jeg undrer mig over, at dele af erhvervslivet, nemlig bankerne, spænder ben for andre dele af erhvervslivet, nemlig de virksomheder, der gerne vil rekruttere udlændinge.
Jeg har simpelt hen aldrig forstået, hvorfor det skal tage så lang tid at åbne en bankkonto for en udenlandsk medarbejder, og da det besvær så er der, bliver det brugt som argument for, hvorfor man ikke skal have en dansk bankkonto.
Men argumenterne for er helt indlysende: Det er for at undgå, at man laver svindel.
SF bidrager gerne til rekrutteringen af udenlandsk arbejdskraft, når virksomhederne også forpligter sig, og det står der også i den aftale, der ligger til grund for det: »Aftalepartierne forventer samtidig, at erhvervslivet er sig deres ansvar bevidste ift. at understøtte, at seniorer kan blive på arbejdsmarkedet, hvis de ønsker det, understøtte at personer med handicap har mulighed for at komme i beskæftigelse samt øger antallet af lærepladser i de kommende år og dermed understøtter dygtig fagligt arbejdskraft også i fremtiden.«
Og så må jeg sige, at jeg simpelt hen tvivler meget på, at en lavere beløbsgrænse kommer til at betyde særlig meget for virksomhederne –
jamen så skulle det da være første gang, at lavere løn skulle være et nyt rekrutteringsværktøj.
Men altså, i SF er vi da villige til at se på, hvordan den slags ting vil fungere med en tilstrækkelig indhegning af brugen af de udlændinge, der kommer til Danmark.
SF er med i den aftale, der blev indgået i juni 2022.
I den bliver det nævnt otte gange, at den lavere beløbsgrænse er midlertidig og begrænset til 3 år.
I lovforslaget er beløbsgrænsen gjort permanent, og dermed er balancen jo rykket væsentligt i forhold til den oprindelige aftale.
For SF var den oprindelige aftale om rekruttering også en integreret del af forhandlingerne omkring »Danmark kan mere I«, men hvor blev alle de andre glimrende, gode tiltag af, såsom at sanere erhvervsordningerne, milliarden til uddannelser, milliarden til klima og den stærkere indsats mod social dumping – ja, hvad blev der overhovedet af »Danmark kan mere I«?
På den baggrund kan SF ikke støtte lovforslaget.
Charlotte Munch (DD), 2023-02-21:
Og jeg skal igen minde hr. Karsten Hønge om, at blidhed er et godt middel for os nye, der står her.
Måske jeg hellere skulle sende den bøn til Dansk Folkeparti.
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, gør tiltagene fra aftalen »Styrket international rekruttering«, der blev indgået i juni 2022, permanente.
Formålet med aftalen var at styrke den internationale rekruttering, så danske virksomheder kan ansætte den udenlandske arbejdskraft, de har brug for.
Lovforslaget indfører bl.a. en supplerende beløbsordning til håndtering af mangel på arbejdskraft, en udvidelse af fasttrackordningen og en udvidelse af positivlisten.
Det er helt grundlæggende noget, vi bakker op om i Danmarksdemokraterne, for det går ud over Danmarks vækst og velstand, når virksomheder ikke kan ansætte de medarbejdere, de har brug for.
Det betyder i praksis, at virksomhederne ikke kan leve op til de ordrer, som de får, og tabte ordrer betyder tab af vækst, velstand og velfærd, og det går derfor ud over os alle sammen.
Det skal vi gøre noget ved.
Mangel på arbejdskraft er en af samfundets største udfordringer, og derfor har vi brug for at tage hånd om den akutte mangel på arbejdskraft med langsigtede løsninger, så virksomheder og det offentlige har adgang til den udenlandske arbejdskraft, som de har brug for.
Men det er selvfølgelig helt afgørende, at ansættelsen af udenlandsk arbejdskraft sker på ordentlige danske løn- og arbejdsvilkår.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at udenlandsk arbejdskraft er en del af løsningen i forhold til mangel på arbejdskraft, og derfor er det vigtigt, at vi gør det lettere for virksomhederne at hente udenlandsk arbejdskraft til Danmark, og det gør vi med lovforslaget i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Tak, formand.
Også tak til ordføreren.
Danmarksdemokraterne er jo et nyt parti, og derfor er det jo altid spændende at høre, hvor partiet placerer sig, især på de områder, som man selv interesserer sig for.
Der er jo ingen tvivl om, at for Dansk Folkeparti er udlændingepolitikken hjerteblod.
Jeg ved ikke, hvordan fru Charlotte Munch har det med udlændingepolitikken generelt, men for ikke at stille for hårde spørgsmål vil jeg spørge til det sådan mere arbejdsmarkedsrelevante, hvor vi jo ved, at der i år og måske næste år vil være recession i Danmark.
Det vil føre til, at mange danskere mister deres arbejde, måske endda især i områderne uden for de store byer.
Der vil der så være mulighed for, at virksomheder kan fylde op med udlændinge, som Danmarksdemokraterne, forstår jeg, altså bakker op om.
Så hvad er fru Charlotte Munchs svar til de danskere, der mister deres job, og hvor jobbet bliver taget af en udlænding, der får lov til at være her i 5 år?
Hvad er holdningen til dem?
Charlotte Munch (DD), 2023-02-21:
Jeg synes faktisk, at ministeren svarede rigtig fint på det spørgsmål, nemlig at ordningen jo netop ikke er sådan, at den ikke kan ændres, hvis markedet ændrer sig.
Når det så er sagt, vil jeg også sige, at jeg har været til et utal af møder med forskellige organisationer, bl.a. Dansk Erhverv, Dansk Arbejdsgiverforening osv., og deres udmelding er jo bl.a., at når vi har flere medarbejdere i virksomhederne, kan vi også generere flere stillinger.
Så det tror jeg faktisk er vejen frem.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Jeg forstod ikke helt, hvad svaret er til den dansker, der bliver arbejdsløs i Brande eller i Ringkøbing eller i Skagen for den sags skyld.
Altså, det er jo det, der er virkeligheden, vil jeg sige til fru Charlotte Munch.
Fru Charlotte Munch og hendes parti inviterer nu mange tusinde udlændinge fra den anden side af kloden ind, og de får så 3 års opholdstilladelse.
Så er der en masse danskere, der mister deres job, fordi produktionen går ned.
Charlotte Munch (DD), 2023-02-21:
Jeg har lige så svært ved at forstå det spørgsmål, hr. Morten Messerschmidt stiller, for jeg tror faktisk ikke på, at medarbejderne mister deres job – hvorfor skulle de gøre det?
Som det er i øjeblikket, skriger vores virksomheder på arbejdskraft, så naturligvis skal vi hjælpe vores virksomheder med at få den arbejdskraft.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-21:
O.k., det er lige meget, hvilket land man kommer fra – altså at vi får mere muslimsk indvandring, er lige meget for Danmarksdemokraterne.
Det er jeg ked af, kan jeg sige.
Jeg er ærgerlig over, virkelig ærgerlig over, at man ikke har nogen forbundsfæller herinde.
Og det er endda et parti, hvor der sidder en lang række medlemmer, som måske har haft en anden opfattelse i tidens løb.
Men jeg må bare sige, at Dansk Folkeparti langtfra er enig i, at det er lige meget, hvor man kommer fra.
Der skal ikke mere muslimsk arbejdskraft, eller hvad det nu fører til, til Danmark overhovedet med de familiesammenføringer og den turbulens og den indvandring, som det medfører.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-21:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Nu er Danmarksdemokraterne jo i modsætning til Dansk Folkeparti store tilhængere af de internationale konventioner, og nu vil man så tage imod tusindvis af mennesker fra meget fjerne egne af verden.
Derfor er jeg lidt nysgerrig på, hvor Danmarksdemokraterne stiller sig den dag, hvor nogle af de her mennesker, vi har taget imod som følge af den her nye beløbsordning, pludselig ikke kan udvises som følge af eksempelvis internationale konventioner, hvis de begår kriminalitet.
Charlotte Munch (DD), 2023-02-21:
Jamen hvis det var sådan, at vi kunne skaffe dansk arbejdskraft, var der jo ingen grund til, at det her forslag var på dagsordenen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-21:
Må jeg sige til ordføreren, at når man er på Folketingets talerstol, er man ordfører, uanset om det er som vikar for en anden, der har området – det vil jeg bare sige.
Og i forhold til det der med blidhed vil jeg sige, at jeg nok skal forsøge, men jeg har lidt svært ved det, netop fordi det her – som hr. Morten Messerschmidt også sagde – virkelig er et punkt for Dansk Folkeparti, som faktisk gør ondt, når vi skal have det gennemført.
Jeg er meget forundret over, at Danmarksdemokraterne kan gå ind for det her – og så alligevel ikke.
Jeg vil bare spørge fru Charlotte Munch, hvordan hun har det med, at det faktisk er folk fra Malaysia, der kan komme hertil – et land, der har ca. 20 millioner muslimer; 61 pct. af befolkningen – det er fra Trinidad, det er fra Samoa, det er fra Guatemala osv. osv.
Det er, som jeg har sagt før, absolut ikke inden for vores EU-kulturkreds.
Det er folk helt uden for den – hvis ikke vi ønsker, og det gør vi i første omgang, at skaffe dansk arbejdskraft og meget gerne seniorer på arbejdsmarkedet.
Altså, det er en trist udvikling.
Charlotte Munch (DD), 2023-02-21:
For mig er det her ikke et spørgsmål om en lempelse af udlændingepolitikken; det er i stedet en opgradering af vores beskæftigelse.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-22:
Derfor er den del af vores kollektive trafik vigtig.
Vi kommer til at ryste posen for at gøre den kollektive trafik bedre, og Midtjyllands Lufthavn er en del af den omgang.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-22:
Jeg vil afsluttende nævne, at det for Danmarksdemokraterne er af afgørende betydning, at vores land hænger sammen, at vi sikrer en god infrastruktur i hele landet, og at vi derfor spørger ministeren, om ikke ministeren er bekymret for, at Midtjylland hægtes af eller stilles væsentlig ringere end resten af Danmark.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-22:
Tak for det, og tak for svaret.
Jeg har også godt fra min lokale borgmester hørt om den her problematik omkring moms på udenrigs- eller indenrigsflyvning.
Jeg tænker bare, når jeg ved, hvordan tingene bliver behandlet herovre, at det er en langvarig proces.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at den her lufthavn skal op at køre inden den 1. april.
Det er rigtigt, at det med afgangene er supervigtigt, for at folk også kommer til at bruge den.
Vi er også bare nødt til at kigge på, at der ingen afgange er fra Billund til København.
Det vil sige, at der er rigtig langt til Sønderborg, til Aalborg, til Aarhus, når man er i Midtjylland, og kritisk infrastruktur kan vi altså godt kalde det ovre i den del af landet, hvor ministeren og jeg kommer fra.
Så jeg vil bare rigtig gerne have ministeren til at nikke til, at vi får det her op at stå, og at det bliver inden den 1. april.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-22:
Hvad der er af støttemuligheder til sådan en rute, er jo meget komplekst, i forhold til hvilken regional lufthavn man taler om; hvor mange passagerer der er, hvor stor gennemstrømningen er, hvordan ruterne bliver planlagt, og hvad tid på dagen der er afgange, fordi det skal passe med security, og security er udgifter.
Især i forhold til Midtjyllands Lufthavn er security faktisk en ret stor del af udgifterne.
Så det er nok lidt svært bare lige sådan at sige, hvad det vil kræve, hvis man skal dække et underskud for Karup Lufthavn med statslig støtte.
Men jeg kan bare sige, at det jo ikke er sådan, at der ligefrem er en rød tråd i, hvordan man giver statsstøtte til regionale lufthavne i Danmark.
Det er også noget af det, som derfor er med i mine overvejelser, når jeg sidder og kigger på, hvad der kan være af muligheder.
Jeg tror, at man skal passe på med det der med garantier.
For først skal man finde en, der vil flyve ruten til en fair pris og med nogle gode afgange.
Det er jo ikke nok bare at have en leverandør, der flyver den rute.
Det er afgørende, at det også bliver nogle flytider, som er brugbare.
For det giver jo ikke mening at have fly til at flyve, hvis de bare flyver tomme.
Så der er mange ting, der skal gå hånd i hånd, men jeg er ikke i tvivl om – eller jo, det er jeg jo så med det, jeg lige har sagt, men jeg håber i hvert fald, at vi på tværs af Folketingets partier kan finde en fælles og langsigtet løsning for Midtjyllands Lufthavn.
Rosa Lund (EL), 2023-02-22:
Hvordan vil ministeren forsvare, at ambulant behandling til voldsudsatte skal finansieres gennem SSA-reserven, ifølge ministeren selv, fordi »SSA-reserven er tiltænkt nye initiativer, hvor man ser, om ting virker«, når sådanne initiativer netop allerede er blevet afprøvet og evalueret gennem flere år, f.eks. rådgivningstilbuddet »Sig det til nogen«?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-22:
Tak for det.
Nu er det midtjyske erhvervsliv jo stimlet sammen og har garanteret køb af et vist antal billetter til flyvning fra Midtjyllands Lufthavn.
Det vidner jo om, at der er behov for den her lufthavn, og det vidner også om, at erhvervslivet ligesom har leveret deres del af det her projekt, for at det kommer til at lykkes.
Nu venter vi så på, at staten kommer med deres løsning.
Så jeg vil spørge ministeren: Hvad vil det kræve af støtte fra staten, for at der kan indgås en aftale med en ny operatør på ruten mellem Karup og København?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-22:
Jamen jeg har sat alle sejl til for at finde en løsning.
Det er jo også derfor, jeg mellem jul og nytår hev flere dage ud til at komme rundt og tale med alle ejere af Midtjyllands Lufthavn, inklusive formanden og inklusive borgmesteren, som ordføreren henviser til – fordi jeg er så optaget af det.
Det er så også rigtigt, som ordføreren siger, at der er nogle momsproblematikker, som jo er noget, vi kigger på på lang sigt.
Men bare fordi det eventuelt ikke er en løsning på kort sigt, er det måske alligevel hensigtsmæssigt, at vi også kigger på, hvad der kan være af sten i skoen på lang sigt, som vi så kan fjerne.
Lars Aagaard (M), 2023-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har i min korte tid som minister fået mange gode spørgsmål i den her sal.
Det her tager alligevel prisen som det mest interessante, så mange gange tak for det.
Spørgsmålet berører jo det skift, vi er på vej ind i, i takt med at vi realiserer de nationale målsætninger om nedsættelse af vores drivhusgasudledninger, som jo heldigvis er på vej ned og med det nye regeringsgrundlag vil komme til at falde yderligere i fremtiden.
Det er et hammervigtigt tema, det er også teknisk kompliceret, og det er så kompliceret et tema, at jeg nu næsten allerede har brugt al min taletid, inden jeg har læst talepapiret op – jeg prøver lige at komme tilbage til det.
Men det er et hammervigtigt emne, som den her måde at diskutere på ikke rigtig giver rammer for i forhold til den alvor og dybde, der er i det.
Men mange tak for spørgsmålet.
Vi er en del af en global økonomi.
Vi eksporterer grønne løsninger, men vi importerer også varer.
Så ja, vi efterlader et klimaaftryk i verden med den måde, vi lever på i Danmark; det er indiskutabelt.
Og det klimaaftryk er højere end det, som kommer fra og damper op fra dansk territorium.
Derfor er det vigtigt, at vi har globalt udsyn, når vi fører klimapolitik.
Det gør vi via globalt energisamarbejde, eksport af grøn teknologi og også via eksport af grøn energi.
Regeringen vil derfor både opstille et mål for den danske klimaeffekt af dansk eksport og undersøge konsekvenserne ved at sætte et mål for klimaaftrykket af dansk forbrug.
Når det er sagt, er det sådan, at det er lettere at sige det, end det er at gøre det.
At sætte et mål kræver jo, at man kan måle det, og at det, man måler, også er det, man tror man måler.
F.eks. er det sådan i dag, at når vi måler import af fødevarer, er det vanskeligt at skelne imellem de forskellige typer af fødevarer, når forbrugsaftrykket gøres op.
Signe Munk (SF), 2023-02-22:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Har ministeren i sinde at opsætte et politisk vedtaget mål for Danmarks globale forbrugsbaserede udledninger, og i så fald, hvor højt et mål forventer ministeren at sætte?
Marie Bjerre (V), 2023-02-22:
Så synes jeg også, det er vigtigt at sige, at der har været handlingsplaner mod partnervold siden 2002, som i høj grad som udgangspunkt har været finansieret via satspuljen, altså det, der hedder SSA-reserven i dag.
Dermed er det også meget naturligt, at man tager initiativerne gennem SSA-reserven.
Rosa Lund (EL), 2023-02-22:
Så kan jeg jo høre, at vi har forskellige opfattelser af, hvad der er en »ret stor pulje«.
Man har foreslået at sætte 16 mio. kr. af over 1 år.
Det giver jo en enormt usikker økonomi for dem, der skal forestå og varetage den her behandling, og det er derfor, vi i Enhedslisten sådan set gerne vil have, at det bliver permanent, eller som minimum, at man i SSA-reserven giver pengene til de organisationer og de tilbud, som allerede er i gang.
Det er netop for at sikre, at behandlingen bliver på de meget kompetente hænder, den er på i dag.
Marie Bjerre (V), 2023-02-22:
Jeg synes, det er vigtigt igen at nævne, at der allerede i dag er permanent finansiering til permanente tilbud.
Det er rigtigt, at vi foreslår en pulje, men vi foreslår jo netop en pulje for faktisk at få udbredt nogle af de her tilbud.
Puljen går til eksisterende specialiserede aktører.
Jeg synes umiddelbart, det er mest rimeligt, at alle specialiserede aktører får mulighed for at ansøge på lige vilkår, når man ønsker at udbrede tilbuddene.
Rosa Lund (EL), 2023-02-22:
Hvis man gerne vil styrke de eksisterende tilbud, hvorfor laver man så en pulje, hvor de eksisterende tilbud skal søge en gang til?
Ekspertisen er derude, de er i gang, voldsudsatte kender til de allerede eksisterende tilbud.
Jeg synes ikke, vi står i en situation, hvor vi kan spille hasard med den her behandling, og det er vitterlig det, jeg mener regeringen gør med det her puljecirkus.
Marie Bjerre (V), 2023-02-22:
Det er jo sådan, at der i dag allerede er en permanent bevilling.
Med finansloven for 2020 afsatte man sådan set 8 mio. kr. til Mødrehjælpens initiativ »Ud af Voldens Skygge«, og der blev også afsat 3,2 mio. kr. årligt til Danners tilbud »Sig det til nogen«, så der er permanent finansiering af tilbud.
Så er det rigtigt, at der også blev afsat en ansøgningspulje til udbredelse af de her tilbud, bl.a. Danners tilbud »Sig det til nogen«, men også Projekt Q-Værk.
Nu foreslår vi så en ny pulje, og det gør vi, fordi vi gerne vil styrke de eksisterende tilbud; vi vil gerne have, de fortsætter, men vi vil sådan set også gerne have, at de bliver udbredt.
Rosa Lund (EL), 2023-02-22:
Tak for svaret, som jeg ikke rigtig synes var et svar på mit spørgsmål.
For det, som ministeren jo selv siger, er, at SSA-reserven skal gå til nye initiativer, men det, som man har lagt op til med SSA-reserven, er, at de allerede eksisterende initiativer ikke får lov til at fortsætte, fordi man laver en pulje, som de så skal søge igen.
Vi står altså i en situation, hvor vi ikke har brug for, at voldsudsattes behandling er i fare.
Den behandling, der findes allerede i dag, er evalueret, og den er meget succesfuld.
Marie Bjerre (V), 2023-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Krisecentre er en vigtig del af indsatsen mod partnervold, men det er kun en lille gruppe af de voldsudsatte, der tager ophold på et krisecenter.
Jeg mener, det er vigtigt, at der er flere typer tilbud, og at der sættes ind, før et ophold på et krisecenter bliver nødvendigt.
Der er allerede i dag en permanent bevilling på finansloven til ambulante tilbud til voldsudsatte, bl.a. til Danners ambulante tilbud »Sig det til nogen«.
Jeg er optaget af, at vi får styrket de ambulante tilbud yderligere, også fordi vi med en ny handlingsplan mod partnervold og partnerdrab forhåbentlig får opsporet flere voldsudsatte, som vil få brug for hjælp og behandling.
Derfor foreslår regeringen, at der som en del af aftalen om udmøntningen af SSA-reserven afsættes midler til en ansøgningspulje, så flere voldsudsatte kan få hjælp gennem ambulante tilbud i perioden 2023-2026.
Der findes i dag en række forskellige ambulante tilbud.
Ved at udbyde en ansøgningspulje får alle de relevante specialiserede aktører, der har eksisterende indsatser for målgruppen, mulighed for at søge midler fra puljen.
Det synes jeg umiddelbart er det mest rigtige at gøre.
Det følger af principperne for udmøntningen af reserven til foranstaltninger på social-, sundheds- og arbejdsmarkedsområdet, SSA-reserven, at reserven som udgangspunkt anvendes til midlertidige forsøgs- og udviklingsprojekter.
Det følger samtidig også af principperne, at reserven anvendes til at understøtte et velfungerende civilsamfund.
Derudover kan aftalekredsen beslutte, at et eller flere principper fraviges i prioriteringen af konkrete tiltag.
Forhandlingerne om udmøntningen af SSA-reserven er i gang.
Jeg håber, at partierne vil støtte forslaget om at styrke de ambulante tilbud til voldsudsatte og de øvrige forslag til initiativer i en ny handlingsplan mod partnervold og partnerdrab.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-22:
Mit næste spørgsmål vil jo så være: Vil ministeren garantere, at der findes en løsning, og at ruten mellem Karup og København genåbnes?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-22:
Vi kan jo helt sikkert finde forskellige løsninger.
Men det her er ret komplekst, for det er kompliceret lovgivning, altså på den måde, at der kan være operatører, som er ramt af én slags momsproblematik, alt efter om de flyver mest udenrigs- eller indenrigsflyvning, eller hvad de nu gør.
Derfor kan jeg godt forstå, at det set udefra umiddelbart virker forholdsvis lige til højrebenet.
Man kan sige, at den løsning, som nok vil kunne få flyet til at flyve, er, hvis man bare kan betale, uanset hvor meget det nu koster.
Men det kan jeg ikke engang som minister bare sige at jeg vil her i salen, for jeg er jo afhængig af nogle partier, som vil bakke op om en løsning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil indledningsvis slå fast, at regeringen vil arbejde for at styrke det regelbaserede internationale samfund og derfor også fastholde Danmarks tilslutning til internationale konventioner, og det gælder også statsborgerretskonventionen.
Konventionerne er det bedste grundlag, vi ser, for at skabe en verdensorden, hvor hvert enkelt individ og også mindre lande har rettigheder.
Som et lille land har Danmark derfor også en selvstændig national interesse i det regelbaserede internationale samfund.
Det ændrer ikke på, at der selvfølgelig, som spørgeren er inde på, findes uhensigtsmæssigheder i nogle af konventionerne og fortolkningen af dem, og derfor er regeringen også klar til at udfordre og afsøge de rammer, som konventionerne sætter op, sådan at de negative bivirkninger kan minimeres.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-22:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke vil oplyse, hvorfor regeringen ønsker at forblive en del af statsborgerretskonventionen, når ligesindede lande som bl.a. Belgien, England og Frankrig har oplyst, at de ikke ønsker at tiltræde konventionen, bla. fordi den sætter meget snævre rammer for fratagelse af statsborgerskab.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Men der er ingen tvivl om, at ser man bare tilbage på den tid, hvor jeg selv har siddet på den her post, og det er jo ikke engang et år, så har der været stor bevægelse.
Altså, når jeg er til rådsmøde, kommer der kolleger hen til mig, indenrigsministre, migrationsministre, og bakker op om vores planer uopfordret.
Jeg vil sige, at det altså ikke var stemningen for bare et par år siden.
Det er nyt, og det er selvfølgelig på grund af presset, men også på grund af, tror jeg, at folk kan se, der er behov for nogle mere langsigtede løsninger.