runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Det sætter vi stor pris på.
Jeg håber virkelig ikke, at der er nogen, der sætter spørgsmålstegn ved vores kærlighed til Grønland, for den er meget, meget stor, og det er derfor, vi gerne vil bevare rigsfællesskabet.
Hvis vi ikke kunne lide Grønland eller Færøerne for den sags skyld, kunne det være lige meget med at bevare rigsfællesskabet.
Det er det, jeg mener, når jeg siger, at det er os, der gerne vil bevare det.
Det er os, der stritter imod, når man forsøger at opløse det, det er os, der holder mest af jer, for hvis vi var ligeglade med jer, var vi også ligeglade med rigsfællesskabet.
Så det synes jeg er vigtigt at få slået fast.
Forsvarsforligskredsen er der, hvor vi træffer beslutninger om, hvilke kapaciteter vi skal have i forsvaret: Hvor mange soldater skal der være det ene sted, hvilke kapaciteter skal der være, og hvad for nogle uddannelser skal der være i Grønland?
Det er jo så oplagt, at der bør sidde grønlandske folketingsmedlemmer med.
Det er det, der er selve meningen med, at vi har Folketinget som et fælles parlament for både Danmark, Grønland og Færøerne.
Det her er jo ikke bare Danmarks parlament, det er også Grønlands og Færøernes parlament.
Det er derfor, I sidder her, og så skal I selvfølgelig være med i det arbejde.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Man siger jo, at dem, man tugter, elsker man, og det er også det, som ordføreren er inde på.
Vi har aldrig været i tvivl om Konservatives kærlighed til Grønland, og jeg vil sige, at det særlig er ordføreren, der har lagt engagement i det og også har lavet et udspil, som vi fra IA's side også har været med til at bidrage til, i forhold til at se tingene igennem.
Så i hvert fald tak for engagementet.
Så tror jeg, det er vigtigt at tale om ligeværdighed, og hvad ligeværdighed egentlig er for en størrelse, for jeg tænker sådan lidt, at det, jeg hører, egentlig lidt er en kritik af, at man fra dansk side ikke er mere konkret, i forhold til hvad man vil i samarbejdet med Grønland.
Det er min opfattelse, at ligeværdighed også betyder, at Grønland er nødt til at læne sig mere ind i opgaven.
Det er Grønland, der er nødt til at være meget konkret.
Så kan godt ærgre mig over, at jeg måske ikke er på lidt før, så jeg kan være konkret på Grønlands vegne.
Men den debat, vi i virkeligheden har brug for, er, at Grønland begynder at blive meget konkret, og det handler også om, at man kan stille krav til hinanden og stille modkrav til hinanden.
Det, der jo også ligger i ligeværdighed, er, at man møder hinanden lidt mere i øjenhøjde.
Jeg er meget enig med ordføreren i, at Grønland også bør sidde med i forsvarsforligskredsen.
Hvilke fordele kan ordføreren se der kunne være i det?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Så derfor tænker jeg egentlig, at det siger mere om ordføreren, end det gør om grønlandske politikere generelt.
Det er der ingen tvivl om, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi italesætter dem og vi også peger på løsningerne, for det er den måde, vi også kommer frem.
For det er os, der lever i det; det er os, der er i det; og det er os, der skal leve med konsekvenserne af det.
Så det er vigtigt for mig at sige, at vi har mange forskellige holdninger i grønlandsk politik.
Jeg sidder her i dag som repræsentanten for Grønland, men jeg vil ikke være ansvarlig for alt, hvad der bliver sagt i grønlandsk politik.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-06-03:
Jeg får at vide, at jeg ikke må sige, at nogle politikere er følsomme, men det viser jo netop, at man er følsom, når jeg så bagefter bliver afkrævet, at jeg skal nuancere mine synspunkter.
Selvfølgelig er der forskelle.
Det er jo velkendt, hvad fru Aaja Chemnitz står for.
Det er også velkendt, hvad nogle grønlandske politikere står for, nemlig en flirt med Kina.
Jeg synes, vi skal sige meget klart og tydeligt, at den går ikke, især i den situation, vi står over for.
I en svær geopolitisk situation går det bare ikke, at man vifter med et rødt flag foran tyren og flirter med Kina.
Det skal vi sige ærligt og kontant, og så tager jeg det lidt roligt, at nogle så reagerer på, at man siger, at politikere er følsomme.
Jeg er også følsom, men jeg er også politiker, og jeg har brug for ærlig snak især i den her situation.
Det er sådan, man er over for venner.
Man er ærlig.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Tak for talen.
Jeg forholder mig sagligt til politik, og derfor synes jeg også, det var en meget ærgerlig afslutning på talen at sige, at grønlandske politikere er meget følsomme, for vi er lige så forskellige, som danske politikere er.
At sige andet ville være det samme som at holde DF ansvarlig for noget, som Enhedslisten har sagt, og det tror jeg trods alt at DF vil frabede sig.
Så jeg tror, at man skal forholde sig til den politik og det parti, man ligesom står over for, og så være opmærksom på, at der er nuancer i grønlandsk politik, ligesom der også er det i dansk politik.
Et område i forhold til den økonomiske situation, som IA også har italesat mange gange, er, at vi er i begyndelsen af dødens gab, altså at indtægter og udgifter løber fra hinanden, og det er der stor bekymring over i Grønland.
Det er noget af det, jeg er meget optaget af at prøve at finde nogle løsninger på.
Så jeg kunne godt tænke mig at bede ordføreren nuancere sine udtalelser i respekt for, at grønlandske politikere findes i mange farver og mange former.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-06-03:
Nu ved jeg ikke rigtig, hvad der er klædeligt.
Altså, jeg tager bare udgangspunkt i redegørelsen, som klart oplister de forskelle, der er mellem færinger og grønlændere; dem har jeg redegjort for.
Så må ordføreren jo henvende sig til Statsministeriet og sige, at det ikke er klædeligt, at man laver det.
Der er en forskel.
Jeg refererer bare.
Med hensyn til det med lån er det jo en strid om ord.
Det er jo en form for medfinansiering, når det er lån.
Man får så ikke den tunnel finansieret, hvis Danmark ikke er med.
Men hvis man kan klare det uden, er det fint.
Det synes jeg egentlig er meget venligt.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak til ordføreren for en tale, hvor jeg til dels er enig i mange af punkterne, men der er også flere af punkterne, som vi ikke ser ens på.
Særlig den her opdeling mellem færinger og grønlændere synes jeg ikke er klædelig for nogen, særlig ikke for rigsfællesskabet.
Vi er alle sammen tre forskellige lande med tre forskellige tilgange til tingene, og det synes jeg at man skal respektere.
I forhold til den del, ordføreren kom ind på, om Suðuroytunnelen og den kæmpestore investering, vi står foran at lave på Færøerne, sagde ordføreren, at det nok ville kræve dansk medfinansiering.
Det ved jeg at der ikke er nogen på Færøerne der taler om på nogen som helst måde.
Det, der bliver talt om fra nogens side, bl.a. mit parti, er, at vi godt kunne tænke sig at tage et lån i Danmark, sådan at vi sparer nogle renter, i forhold til hvis man går ud på verdensmarkedet og tager et lån dér.
Men der er ikke nogen, der taler om, at der skal være dansk medfinansiering på sådan et projekt.
Det vil jeg bare gerne slå fast en gang for alle.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Jeg kunne godt høre, at fru Louise Elholm er gået i skole hos Anders Fogh Rasmussen med den formulering, at hun ikke ville svare på hypotetiske spørgsmål.
Men det er et yderst relevant spørgsmål, for det er jo en opfattelse, der florerer i Grønland.
Der var endda en kæmpe meningsmåling i Berlingske Vinter, som viste, at de fleste grønlændere har opfattelsen af, at Danmark vil blive ved med at give økonomisk støtte.
Hvis man ikke modsiger den slags opfattelser, som jo er forkerte, fordi den samme meningsmåling viste, at et kæmpe flertal af danskerne under ingen omstændigheder vil være med til det, så får det jo lov til at stå, og så render grønlænderne rundt med en falsk opfattelse af, at man kan få i både pose og sæk, altså at man både kan melde sig ud af fællesskabet og få fordelene ved at være med i det.
Og så er det jo super attraktivt at melde sig ud.
Så hjælp da lige med at få lidt klarhed over den diskussion, og sørg for, at det ikke fremstår som en paradisisk tilstand uden ulemper at melde sig ud af rigsfællesskabet.
Louise Elholm (V), 2025-06-03:
Der er jo stor forskel på forskellige ordførere fra forskellige partier og på den tilgang, man har til politisk diskussion – det er der ingen tvivl om – men nu er det jo et hypotetisk spørgsmål, hr. Rasmus Jarlov stiller mig, for der er ikke på nuværende tidspunkt kommet et ønske fra Grønland om fuldstændig at løsrive sig.
Lige nu snakker vi i højere grad om et fællesskab og et samarbejde.
Derfor synes jeg ikke det er relevant at forholde sig til hypotetiske spørgsmål
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Tak for en god tale, men jeg synes – ligesom også med Socialdemokratiet – at det bliver meget poleret.
Man holder sig ligesom på sikker grund, hvor man ikke kommer til at sige noget, som man forestiller sig nogen overhovedet kunne være uenig i.
Det bliver jeg nødt til lige at udfordre lidt.
Synes Venstre, at Danmark skal give støtte til et – hypotetisk – løsrevet Grønland i form af økonomisk støtte og/eller andre former for støtte efter en løsrivelse?
Louise Elholm (V), 2025-06-03:
Jeg tror, at man skal være meget opmærksom på, at ting kan komme til at virke ulige i forholdet mellem lande i rigsfællesskabet, og det skal vi som danskere have stor respekt for.
Derfor skal vi være opmærksomme på, hvordan vi udtaler os om forskellige ting, så vi ikke kommer til at lyde, som om vi dikterer forskellige ting.
Det er det, jeg forsøger at afspejle i den måde, jeg svarer på.
Det er en respekt for det hjemmestyre og selvstyre, som man har.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Det er jo lige det, for det er et hjemtaget område og et ikkehjemtaget område, for sikkerhed er ikke et hjemtaget område.
Er det måske sådan en gang imellem, at man fra dansk side ikke tør eller holder sig tilbage fra at sige, hvad man mener om en eller anden ting, fordi man har en vis berøringsangst, selv om ansvaret er dansk.
Sikkerhed er et dansk ansvar, fiskeri er et færøsk.
Er det måske nogle gange således, at man er så bange for en konflikt, at man holder sig tilbage fra at sige det, som man måske tænker?
Louise Elholm (V), 2025-06-03:
Tak for spørgsmålet, hr. Sjúrður Skaale.
Det er jo et meget relevant spørgsmål, men det er også et hjemtaget område.
Jeg tror, at det færøske Lagting ikke vil være særlig begejstret, hvis jeg begyndte at udtale mig om et hjemtaget område på den måde.
Derfor vil jeg vare min mund og med forsigtighed bare sige, at det er et hjemtaget område, og at man jo på Færøerne må have en diskussion om, hvad man synes er den kloge beslutning her.
Jeg håber bestemt ikke, at der er nogen, der melder sig ud af rigsfællesskabet.
Jeg synes, vi har meget gavn af hinanden.
Det var også det, jeg prøvede på at sige.
Men jeg mener så heller ikke, at der er nogen grund til at tale sig væk fra hinanden.
Det er et hypotetisk spørgsmål, som jeg ikke synes er relevant at begynde at tage store diskussioner om her og nu – hvad sker der, hvis det ene land bliver selvstændigt?
Jeg vil gerne arbejde for sammenhold.
Jeg vil gerne arbejde for, at vi har et rigsfællesskab; ikke for, at vi taler os fra hinanden
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Det er lige det, jeg er inde på, for jeg tror, at en af de her dele, der kommer til at være i moderniseringen, nemlig er, at vi får nogle faste rammer, sådan at vi ikke sidder hjemme på Færøerne og tænker på, om vi skal prøve at sige nej for lige at se, om danskerne tør gøre det alligevel, men at vi faktisk sikrer, at der er en beslutningsproces på Færøerne efterfølgende.
For der tror jeg faktisk, at vi kommer til at have en debat på Færøerne om, om det er nødvendigt med de her investeringer, i stedet for om, hvad der vil ske, hvis vi gør det ene eller det andet.
Vi kan tage radaren, som skal opstilles på Færøerne, som et godt eksempel, hvor debatten jo handlede meget mere om, hvem der skulle tage beslutningen, end om, om vi har behov for radaren.
Så jeg tror, at det at lægge tingene i nogle faste beslutningsrammer ville være en stor del af den her modernisering, som vi står foran.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak for spørgsmålet og bemærkningen, og tak for den entydige opbakning til et rigsfællesskab med et fælles forsvar.
Det sætter jeg stor pris på og mener er vigtigt.
Det er jo også derfor, at det her nye, moderne rigsfællesskab, som vi ser ind i, og som vi jo alle sammen skal tale om – lige ud af posen også, som jeg sagde i min tale – altså om, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for, sådan at vi kan finde den rette form fremadrettet.
Det er jo politik og aftaler, som bliver indgået på regeringsniveau, men når vi sidder i Danmark og udmønter forsvarspolitikken i forsvarsforliget, er det jo sådan set på partipolitisk niveau og noget, som vi jo så også gennemfører via en proces i Folketingssalen efterfølgende.
Derfor er der et behov for, at vi nytænker og ser ind i en anden måde at drøfte udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik på i rigsfællesskabet.
Med nogle af de udfordringer, vi har set tidligere, f.eks. i forholdt til WTO, er vi nok nødt til at få nogle lidt mere faste rammer på det samarbejde, vi har i øjeblikket.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Et af de områder, som ordføreren kommer ind på, er et af de fællesanliggender, som vi stadig har, nemlig forsvar, og som jeg personligt, og som Sambandspartiet stadig væk synes vi skal have som et fællesområde, fordi det er en styrke, at vi ligesom kan stå sammen om det helt store billede, som forsvaret jo nemlig er.
Det, jeg godt kunne tænke mig at komme lidt ind på, er, hvordan vi så skal træffe de her beslutninger inden for forsvars- og sikkerhedspolitik.
I dag er der jo en fin dialog mellem regeringerne i Danmark og Færøerne og Grønland, men der er alligevel en eller anden beslutningsret, der ligesom er stedfæstet her.
Jeg kunne godt lidt tænke mig, at vi fik en debat om, hvordan vi får forankret nogle af de beslutninger, som man træffer, også parlamentarisk hjemme på Færøerne og i Grønland.
Kunne ordføreren se for sig, at man ligesom lavede en fast ramme, hvor man, når man er blevet enige om nogle ting hernede, derefter har en følgende proces hjemme i parlamenterne på Færøerne og Grønland, så man ligesom får det også parlamentarisk forankret der?
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Det er jo et supergodt udtryk, altså det her med, at Grønland er gået under radaren, når vi taler om NATO's styrkemål.
Det er, som jeg ser det,
en diplomatisk fiasko.
Det har vi så stadig væk ikke set fra regeringen.
Men hvis den grønlandske udenrigspolitiske strategi nu skal ændres igen, kommer vi til at vente endnu længere på, at regeringen i Danmark kommer med sin arktiske strategi.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Jeg tror, det giver rigtig god mening, når det er så centralt et dokument både på det udenrigs- og forsvarspolitiske område, at man reviderer den.
Det er jo selvfølgelig noget, som er et anliggende hjemme i Grønland, men som vi jo har en stærk holdning til i IA, i forhold til at man ligesom skal følge med tiden og give plads.
Så er der jo også et eller andet paradoksalt i, at vi er gået lidt under radaren.
Altså, Grønland er gået under radaren i forhold til forsvarsområdet, fordi der netop ikke har været nogen NATO-styrkemål.
Men jeg synes faktisk, det er rigtig positivt, bl.a. fordi det giver nogle muligheder for alt det, vi har talt om der mangler, som overvågning, men også for, at vi, hvis der sker noget, vi ikke bryder os om, når vi øger vores overvågning, så rent faktisk også kan gå ind at styrke forsvaret af Grønland.
Så derfor venter jeg også meget spændt på de her styrkemål fra NATO.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Der er for Liberal Alliances vedkommende ikke nogen tvivl om, at det, der er afgørende for forsvaret i Danmark, men også forsvaret i Grønland er: NATO's styrkemål, NATO's styrkemål og NATO's styrkemål.
Det er jo også derfor, at jeg refererer til de kommende – nu manglende – arktiske styrkemål som en diplomatisk fiasko for regeringen, for det ville have været det rigtige.
Det er det rigtige at få inddraget spørgsmål om Arktis i NATO-sammenhæng, og jeg er enig med spørgeren i, at redegørelsen her kigger bagud.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at drøfte det og vil jo måske på et senere tidspunkt stille spørgeren mere eller mindre det samme spørgsmål i forhold til den udenrigspolitiske strategi fra grønlandsk side, som jo er skabt på et tidspunkt, hvor IA har siddet med regeringsmagten, og hvor jeg nu ligesom fornemmer, at man i IA ønsker at revidere den tilgang.
Det er en drøftelse, jeg glæder mig til at have på et senere tidspunkt.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Jeg vil sådan set give ordføreren ret i, at der jo er et eller andet dilemma, i forhold til at vi snakker om rigsfællesskabet 2.0, men at det, vi kigger ind i, er en redegørelse, som egentlig kigger bagud.
Jeg vil sådan set også gerne give ordføreren ret i, at den udenrigspolitiske strategi for Grønland er vigtig.
Fra IA's side mener vi, det er vigtigt, at vi også reviderer den, sådan at den ligesom følger med tiden, og man kan jo sige, at særlig forsvarsområdet virkelig er noget, der har rykket sig, fra den blev udgivet og til nu.
Vi ved jo, at NATO's styrkemål kommer, og vi ved, at der er ting, der ligesom kommer til at ske i den kommende tid.
Derfor vil det give rigtig god mening principielt at sige, hvad det er, Grønland vil rent forsvarspolitisk, sådan mere overordnet.
Men det er egentlig mere en konstatering.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvad det er, man fra Liberal Alliances side mener man skal gøre i forhold til at styrke forsvaret i Grønland.
Karsten Filsø (SF), 2025-06-03:
Selvstyreloven er ikke statisk.
Den udvikler sig efter sin tid og efter de ønsker, som Færøerne, Grønland og Danmark måtte have.
Der er tale om én nation, der er rodfæstet i Danmark, men vi har to parter i Færøerne og Grønland, som ønsker større og større selvstændighed.
Det er også det, der står i selvstyreloven, altså at man gradvis skal have mere og mere selvstændighed, og det er jo den diskussion, vi kontinuerligt har.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Så er spørgsmålet: Hvad er rigsfællesskabet?
Er det en stat, eller er det en overstatslig institution?
Jeg bliver meget forvirret, når jeg hører, at de er en del af et rigsfællesskab.
Vi har f.eks. et sæde i FN.
Der står der Danmark.
Der står ikke rigsfællesskabet.
Det er ikke en ting, der findes andet end i dansk sprogbrug, men sådan rent juridisk er det jo ikke en konstruktion, der rigtig findes.
Jeg er sådan lidt forvirret over, hvordan man egentlig betragter det.
Karsten Filsø (SF), 2025-06-03:
De er en del af rigsfællesskabet.
Der arbejdes meget på, at vi skal være tre jævnbyrdige parter.
Vi er tre selvstændige parter i et ligeværdigt samarbejde.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Tak for en fin tale.
Jeg har et enkelt spørgsmål.
Hvad er SF's opfattelse af Grønland og Færøernes juridiske folkeretlige status i forhold til Danmark?
Er de en del af Danmark, er de selvstændige lande, eller er de noget andet?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-06-03:
I forbindelse med vores sidste rejse i Grønland, hvor vi var i Qaqortoq, havde vi en samtale med borgmesteren, som er i fuld gang med at bygge deres landingsbane eller flyplads.
Jeg er ikke engang sikker på, at den er færdig; det tror jeg faktisk ikke helt den er endnu.
Der havde man jo en udfordring med, at man faktisk havde bygget landingsbanen for kort i forhold til at invitere turister ind mere åbenlyst.
Jeg tror på, at turisme i Grønland er en meget speciel turistform.
Min oplevelse var, allerede da jeg var deroppe, at der var en stor interesse for det.
Der lagde et krydstogtskib til hver eneste dag, mens vi var i Qaqortoq i de 4 dage.
Så det er et spørgsmål om at få det planlagt og tilrettelagt, så man inviterer turisterne og spreder den turisme, der kommer, ud, sådan at man får den fordelt fornuftigt.
Jeg er udmærket klar over det, som fru Aaja Chemnitz siger, nemlig at turismen reelt kun er flyttet lige nu, og der skal en større indsats til for at sprede den.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Så det vil jeg gerne sige tak for.
Så var ordføreren inde på det her med turisme, og for ikke så lang tid siden var jeg i Sisimiut, og nogle af dem, jeg talte med, var dem fra Hotel Sisimiut, og de fortalte, at i og med at landingsbanen i Kangerlussuaq er blevet rykket til Nuuk, som er den primære lufthavne indtil videre, er turismen egentlig bare rykket fra ét sted til et andet sted.
Det synes jeg egentlig er lidt tankevækkende, i forhold til at vi ikke nødvendigvis har fået flere turister – måske en lille smule – men at vi egentlig bare har rykket vores turisme fra ét sted til et andet sted.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre, altså hvordan vi kan sikre, at vi ikke bare rykker rundt på turismen, men at vi rent faktisk også får styrket turismen.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak, og tak for talen.
Det Konservative Folkeparti er jo et meget kongetro parti, i hvert fald i mit mindset, og jeg hører næsten, at ordføreren har fået inspiration hos Hans Majestæt Kongen, som i sin meget tidlige ungdom holdt en tale, hvor han netop også talte om det, som fru Aaja Chemnitz nævnte lige før, nemlig at den, man tugter, elsker man, og hvor den daværende kronprins vist sagde, at han og prins Joachim aldrig havde betvivlet prins Henriks kærlighed.
For det er jo sådan lidt en den, man tugter, elsker man-tilgang, som Det Konservative Folkeparti lægger for dagen, i forhold til at man jo sådan set egentlig vil fastholde rigsfællesskabet i sin nuværende konstruktion, men at man alligevel taler om det mærkelige i, at man ikke kan have nordatlantiske mandater med i en forsvarsforligsaftale.
Men det beror jo netop på, at de fælles udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitiske elementer aftalen mellem den danske regering, den grønlandske regering og den færøske regering, og derfor ville det i virkeligheden være en lidt mærkelig konstellation, hvis man havde nordatlantiske mandater i forsvarsforligskredsen, når der så oveni laves aftaler regeringerne imellem.
Så kan Det Konservative Folkepartis ordfører ikke sige, at nogle af de her eksempler, der fremdrages fra talerstolen, jo netop tilskriver, at vi skal have et nyt og moderne rigsfællesskab?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Det er sådan set allerede 25 pct. af Grønlands befolkning, der bor i Danmark.
Kigger vi frem til 2050, er det noget, der ligner 40-45 pct., hvilket jo er ret alarmerende.
Så når vi insisterer på ligeværdighed i rigsfællesskabet, kræver det jo også, at Grønland tager et langt større ansvar i forhold til at gå ind og pege på løsninger.
Det er nu, jeg ser at der er et vindue, som er ekstraordinært på grund af det pres, vi i fællesskab har oplevet i forhold til rigsfællesskabet, og den kile, man har forsøgt at sætte ind.
Det er også derfor, jeg har ret store forhåbninger til, at man på rigsmødet senere i den her måned kommer til at blive konkret, både fra Grønlands side, men også fra dansk side.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Når jeg f.eks. siger, at jeg ikke er enig i, at Danmark har begået folkedrab, så synes man, at det er at tugte grønlænderne, eller når jeg siger, at jeg synes, at vi skal overholde grundloven, synes man, at det er at tugte grønlænderne.
Det synes jeg siger meget om, hvor vi står henne, i forhold til hvor lidt vi egentlig tør sige om de faktiske forhold i rigsfællesskabet, og jeg tror, at det er meget usundt at komme derhen, hvor man slet ikke tør sige noget, sådan som mange af ordførertalerne også var, altså meget overfladiske og uden ret meget indhold, men med sådan lidt høflighedsfraser og ellers ikke så meget andet indhold.
Jeg mener virkelig – og det er ikke, fordi det løser rigsfællesskabets problemer – at det er åbenlyst forkert, at vi har folketingsmedlemmer, som ikke får lov til at sidde i en forligskreds, fordi de kommer fra Grønland og Færøerne, men kommer man fra Bornholm, kan man godt sidde med.
Det er jo en forskelsbehandling, som er urimelig og strider med grundlovens intentioner.