runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2026-02-25:
For jeg synes godt nok, at borgerne i området har ventet ret lang tid nu.
Det er mange måneder, hvor vi har skullet gå og lugte til det her, og jeg er bange for, hvor lang tid det kan trække ud, når selv den virksomhed, der har fået et påbud, bliver ved med at påstå, at de egentlig ikke har noget med det at gøre.
Magnus Heunicke (S), 2026-02-25:
Min dør er altid åben.
Det eneste, jeg er lidt påpasselig med, er kun lige, når vi har en konkret myndighed.
Det følger af lovgivningen, at det er Københavns Kommune.
Det er jo vilkårene i vores lovgivning, at der er en del opgaver, som løses af de forskellige myndigheder.
Nogle gange er det Miljøstyrelsen; andre gange er det en konkret kommune.
Og her er det den kommune, og man må jo sige, at de er kommet med påbuddet.
Det kom den 30. januar.
Så er der den her tid, det smalle vindue, til at få leveret konkrete løsninger.
Jeg vil godt mødes om det, men lad os lige høre, hvad Københavns Kommune har at sige, og hvis de har nogle ønsker, så lad os høre på dem også.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-25:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeris kritik af Miljø- og Ligestillingsministeriets grundvandsanalyse, i forhold til at analysen har store faglige mangler?
Magnus Heunicke (S), 2026-02-25:
Det er fuldkommen gængs praksis at have en faglig debat, også uenigheder imellem forskellige ressortministerier, og spørgsmålet om drikkevand hører jo under mit ressort, under Miljøministeriet.
Derfor er det naturligt – det er også aftalt i regeringen – at det er Miljøministeriet, dvs. mig som øverste politiske ansvarlige, der leder arbejdet med analysen og står på mål for analysens konklusioner.
De økonomiske antagelser, som konklusionerne bygger på, er lagt helt åbent frem i rapporten.
Jeg vil henvise spørgeren specifikt til at læse kapitel 8 i rapporten.
Det blev også sagt meget klart af mig til medierne ved offentliggørelsen af rapporten, at nu skal den drøftes i regeringen og derefter med Folketingets partier.
For sagens kerne er jo den, at den eksisterende tilgang, der bygger på en udbredt grad af frivillighed, har fejlet.
Så hvis man mener, at danskerne har ret til rent drikkevand, også fremover, skal vi beskytte vores drikkevand bedre.
Og jeg mener fortsat, at konklusionen er klar: Forebygggelse er bedre, billigere, sundere og sikrere end at vente, til skaden er sket og vi skal til at rense op.
Vores vandforsyninger, som i dag leverer vand til os alle sammen, bakker også analysens konklusioner op.
Det vil sige, at et nationalt sprøjteforbud er den eneste vej frem.
Der er stadig væk en række spørgsmål, der skal afklares, inden vi kan tage konkret stilling til, hvordan en samlet beskyttelse af områderne skal kunne laves, bl.a. de økonomiske konsekvenser for borgere, erhvervsliv og staten.
Vi skal se på, hvordan reglerne kan afgrænses og udmøntes i praksis, og også spørgsmålet om eventuel kompensation og finansieringsmodel skal tilrettelægges.
Det er noget af det arbejde, vi har foran os i regeringen.
Jeg glæder mig til at drøfte det med Folketingets partier.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-25:
Hold da op, det var et langt ikkesvar.
Det er nok det længste ikkesvar, jeg har fået fra miljøministeren
nogen sinde.
Jeg har fået nogle lange, ja, selv den næste minister tænkte også, at det godt kan være, at det er det længste.
Jeg troede faktisk, at en minister også læste nyhederne.
Så sent som i dag er der nogle, der er ude at bakke fuldstændig op om den minister, der kritiserer fagligheden.
20 sager kan man nok ikke bare sådan lige fordoble op og begynde at tage tal ud fra.
Men det er jo det, ministeren har gjort.
Så hører jeg nu, at ministeren vil have et nationalt sprøjteforbud.
Så nu skal vi have et nationalt sprøjteforbud.
Det skal jo ikke være mig som oppositionspolitiker, der skal minde ministeren om, at i Folketingssalen skal ministeren sige tingene, som de er.
Så jeg kan så forstå nu, at det er et nationalt sprøjteforbud, Socialdemokraterne går ind for.
Går regeringen ind for det?
Ministeren har lige sagt »et nationalt sprøjteforbud«, så nu bliver jeg nødt til at spørge, om det er regeringen, der går ind for et nationalt sprøjteforbud i Danmark.
Magnus Heunicke (S), 2026-02-25:
Det er det, rapporten handler om, og det er det, spørgsmålet handler om.
Så når jeg forfægter og argumenterer for, at vi skal have et nationalt sprøjteforbud, er det naturligvis, og det tror jeg også spørgeren selv ved, på de områder, som der spørges om, og som rapporten handler om, nemlig de sårbare grundvandsdannende områder.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Tak for det svar.
Jeg er jo meget enig med udenrigsministeren i, at lige præcis på det tidspunkt, hvor vi står i historien, kan man sige, med en amerikansk præsident, der har nedlagt, måske endda ødelagt, ville man sige, USAID, har en lang række lande fulgt trop og skåret i deres udviklingsbistand.
Putin markerede i går – han fejrer, vi andre markerer – 4-årsdagen for sit folkeretsstridige angreb på Ukraine.
Hele det internationale samarbejde, multilateralismen, spilleregler, menneskerettighedskonventioner og hele FN-apparatet er under enorme angreb fra mange forskellige sider.
Man kan jo godt undre sig over, at man i sådan en tid gør lige præcis udviklingspolitikken til kortsigtet valgflæsk.
Det er da altid en dårlig idé, men det er måske en ekstra dårlig idé i disse tider.
Udenrigsministeren siger det jo også, nemlig at det er en geopolitisk investering.
Danmark har jo siden 1970'erne haft det her mål om at leve op til FN's 0,7-procentsmålsætning.
Der har faktisk været 15 folketingsvalg, har vi talt efter, hvor bistanden har været mindst 0,7 pct. af bni; der har altså været 15 folketingsvalg, hvor man kunne have gjort det her til et slagnummer, altså at man kunne spare penge på udviklingsbistanden for at bruge dem på noget andet.
Men det har man faktisk ikke gjort, fordi vi i Danmark netop har en bred og vedvarende politisk enighed om, at Danmark skal leve op til det her mål.
I lyset af den geopolitiske situation, vi står i, risikerer vi vel, at andre lande kigger på Danmark og siger: Hvis selv Danmark, et nordisk land, der har stået nagelfast på det her og har ligget i top fem altid med sin udviklingsbistand – ovenikøbet udviklingsbistand, der bliver vurderet ganske positivt, når den bliver evalueret – ikke vil løfte ansvaret, så er der heller ikke nogen grund til, at vi andre gør det.
Ud over det geopolitiske aspekt er der jo et andet aspekt, som handler om de mennesker, som udviklingsbistanden handler om, og det kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge udviklings- og udenrigsministeren om.
Altså, det er jo nemt at love besparelser, men det er jo politik, der betyder noget for mennesker et andet sted i verden.
Så hvilken rolle mener ministeren egentlig at udviklingsbistanden spiller for at kunne løfte livsvilkår for mennesker andre steder på kloden?
Claus Jørgensen (SF), 2026-02-25:
Mener ministeren, at forholdene i danske svinestalde i dag reelt lever op til det, man kan betegne som god dyrevelfærd?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-25:
Tak for det.
Må jeg ikke lige først slå fast, at regeringen ikke har nogen planer om at reducere dansk udviklingsbistand, og som direkte svar på spørgsmålet kan jeg sige, det selvfølgelig vil have vidtrækkende, reelle og negative konsekvenser, hvis man tog et opgør med 45 års stålsat dansk opbakning til FN's målsætning.
Det er jo også derfor, at vi i den nye udviklingspolitiske strategi, som er vedtaget af et bredt flertal i Folketinget, herunder også med spørgerens partis opbakning, slår fast, at vi med afsæt i FN's målsætning om at anvende 0,7 pct. af bni på udviklingsbistand skal bruge vores udviklingssamarbejde mere strategisk og i højere grad varetage danske interesser.
Det giver god mening, for jeg tror, at det efterhånden er gået op for alle, at vi befinder os i en geopolitisk brydningstid.
Når nogen trækker sig, står andre på spring, og det er i ingens interesse at drive udviklingslandene i favnen på Rusland eller Kina, eller hvem det nu måtte være.
Det oplever jeg løbende og så sent som i sidste uge i Rwanda, hvor vi igennem udviklingssamarbejde også er med til at åbne døre for danske virksomheder.
12 af verdens 20 hurtigst voksende økonomier er afrikanske.
Skal vi vende dem ryggen, når gamle venner truer med handelskrig, eller skal vi i stedet investere i nye markeder, relationer og fremtidige markeder, der kan være med til at sikre vores fremtidige velstand?
Og når vi dertil lægger, at om 25 år, som jo er lige rundt om hjørnet – desværre, altså min egen alder taget i betragtning – vil ikke desto mindre hver tredje ung i den her verden være afrikaner, så vil det være forkert ikke at tænke fremsynet og strategisk over, hvordan vi skaber jobs og dermed stabilitet på det afrikanske kontinent, for nu bare at nævne én dimension af det her.
Derfor er det ikke tiden, hvor Danmark skal lukke sig om sig selv.
Mads Olsen (SF), 2026-02-25:
Jeg er med på, at vi kan gøre den del af det.
Vi har også stemt for den lov, fordi vi syntes, det var fornuftigt at have et nødberedskab.
Men jeg kan stadig væk ikke høre ministeren sige, at der er et nødberedskab for den situation, at valgkortene ikke kommer frem.
Så hvis vi står der 4 dage før og valgkortene ikke kommer frem og vi kan se, at de andre transportvirksomheder, vi har udbudt opgaven til, siger, at der er en sandsynlighed for, at de ikke kan nå det hele, hvad er planen så, når man står 3-4 dage før valget, for at sikre flere valgtilforordnede, informationer til borgerne om, at man godt kan stemme, og andre nødvendige tiltag, der skal sikre, at valghandlingen kan forløbe ordentligt – og ikke kun, at valgkortene kommer ud?
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Det var jeg også lidt inde på indledningsvis, og jeg blev også spurgt dernede: Hvad nu, hvis trykkerne, der skal lave valgkortene, nedlægger arbejdet, og hvad nu hvis?
Det, som jeg sagde tidligere, var, at det her er en forholdsvis ukompliceret opgave, fordi KOMBIT har en aftale med dem, der skal producere kortene.
De trykker dem, de pakker dem, og de sorterer dem i kasser efter cpr-nummer koblet på adresser.
Det er der kørt test på, og man følger hele tiden med i, hvor mange fejl der er i forhold til registre osv.
De kasser kan udleveres.
Det er ikke nogle, der er lavet til dao specifikt – altså, det bliver de jo så – men hvis det skulle ske, at dao af en eller anden årsag svigter på grund af arbejdsnedlæggelser eller andet, kan de kasser gives til en hvilken som helst anden godkendt postvirksomhed, som skal udbringe dem.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-25:
Tak til ministeren for at gå på talerstolen her til sidst.
Vil ministeren fremlægge den konkrete plan, som dao og KOMBIT har lavet, og hvordan ministeriet under valgkampen følger op på den, både for Folketinget og for offentligheden?
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Jeg forstår faktisk ikke den her mistænkeliggørelse, i forbindelse med at man fra Enhedslisten side har spurgt samtlige ordførere: Har I set den her hemmelige plan, som ministeren ikke vil lægge frem?
Jeg sagde det faktisk i min indledende tale: Det er en plan og aftale på den del af kontoen, der er indgået mellem KOMBIT og dao, og jeg har den ikke – jo, jeg har jo sådan set set den – men jeg kan spørge, om det er noget problem at udlevere den.
Det går jeg ikke ud fra at det er, og jeg går også ud fra, at den er mobil.
Men på en eller anden måde tilkommer det jo ikke mig.
Men jeg har da aldrig hørt om en offentlig virksomhed eller kommune, som ikke ville udlevere den slags ting og sager.
Så det går jeg stærkt ud fra.
Men det tilkommer jo sådan set ikke mig.
Grunden til, at der er så mange, som spørger, hvad det er for en hemmelig plan, er ikke, at den er hemmelig.
Men det er bare ikke en, som vi har lavet, for så havde vi ligesom inddraget postkredsen i det.
Nu har man har spurgt til: Hvorfor har I bare lavet en plan, vi ikke har hørt om?
Til det vil jeg sige: Det er en aftale mellem to parter.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-25:
Det bliver jo en sag for Folketinget, fordi vi har vedtaget i postaftalen og senere i L 57 netop, som ministeren siger, at ministeren kan udpege postvirksomheder, der skal foretage brevomdelingen, hvis det bliver nødvendigt.
Derfor er det jo relevant for Folketinget at få at vide, hvordan Transportministeriet følger op på den aftale mellem dao og KOMBIT.
Jeg hører ministeren bekræfte, at begge dele, altså både dao og KOMBITs aftale, men også, hvordan ministeren og ministeriet følger op på aftalen i løbet af valgkampen, vil blive tilsendt Folketinget.
Vil ministeren bare lige bekræfte det, så der ikke er tvivl?
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Igen vil jeg sige: Det er ikke min plan, men jeg erfarer den plan og kommer til at respektere den plan, der er, og vi kommer til at følge den tæt.
Og selvfølgelig er den ikke hemmelig.
Derfor vil jeg jo spørge til: Er den, vi har haft i hænde nu, den nyeste, der er tilgængelig, og er det noget problem, at vi oversender den?
Men 100 pct. valgkort har vi faktisk aldrig haft.
Vi har aldrig haft valgkort 100 pct. leveret.
Men nu kommer vi den her gang til at registrere: Hvad er årsagen til, at det ikke bliver leveret?
Er det en fuld postkasse, er det en adresseflytning, eller hvad er årsagen?
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-25:
Tak for en god debat – også en lidt mærkelig debat.
Vi startede jo forespørgselsdebatten på det grundlag, at der har været nogle udfordringer med postlevering i Danmark, der har skabt utryghed om levering af valgkort til det nærtstående folketingsvalg.
Det er en utryghed, som jo også blev styrket af, at der har været nogle lidt uklare svar på nogle folketingsspørgsmål, der handlede om, hvad man ville gøre i det tilfælde, at valgkortene ikke blev leveret rettidigt.
Det, vi er blevet klogere på i dag, er, at ministeren – og det er blevet bekræftet fra talerstolen før – vil fremsende, hvordan Transportministeriet under valgkampen følger op på leveringen af valgkort, og også den aftale, som dao og KOMBIT har indgået.
Der er det centralt, at når vi får den nødplan, som jo ikke før har ligget åbent tilgængeligt, som det ellers fremgik af Ekstra Bladet, så skal vi også have at vide, hvad man gør i den nødsituation, hvor valgkortene ikke kommer ud, som ministeren ellers fik fremhævet før.
Hvis der skal printes erstatningsvalgkort i hobevis, hvad gør man så for at håndtere de køer?
Det bør også være en del af en sådan nødplan.
Det forventer Alternativet og Enhedslisten, og jeg tror, vi er flere partier efter debatten i dag, der forventer det niveau af en nødplan, når det handler om trygheden for afholdelse af folketingsvalget.
Dermed kan jeg jo også afslutte på et lidt mere oplyst niveau, i hvert fald i den forstand, at jeg er glad for, at ministeren nu går med til at fremvise den nødplan, som ministeren har lavet, og hvordan man følger op på levering af valgkort under folketingsvalget.
Og det forventer vi ganske hurtigt fra ministeren.
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Jeg beklager, at spørgeren desværre ikke havde mulighed for at være til stede i salen, da jeg lige gennemgik det tidligere, men jeg skal se, om jeg kan nå det på den afsatte tid.
Som jeg redegjorde for, da vi startede dagsordenspunktet, ligger der en plan og en aftale mellem KOMBIT og dao.
Nu ligger papirerne nede på min plads, fordi jeg har redegjort for planen, men den siger noget med, at dag nr. minus 5 skal alle valgkort være ude.
Ergo har vi i hvert fald i yderste nødstilfælde de her 4 dage til at få valgkortene ud med alle andre postvirksomheder, men vi reagerer naturligvis inden.
For dao har ifølge planen 8 dage, hvorefter de skal være leveret.
De planlægger selv efter, at de er udbragt efter 5 dage.
Sker der mod forventning det, at de ikke kan levere på det, kan vi med loven, den nye postlov, som ordføreren faktisk selv har stemt for, gribe ind politisk og så bede en hvilken som helst postvirksomhed om at smide, hvad de har i hænderne, og få de her valgkort ud.
Mads Olsen (SF), 2026-02-25:
Hvad er det helt præcis, KL og KOMBIT kan?
Kan de, siden der er en dag til dag-plan, sige til de kommunalt ansatte: Hør her, nu får I en blankocheck, og I skal bare skynde jer ned til det her valgsted nede på Lolland-Falster, for vi kan se, at der ikke er nogen der, der har fået deres valgkort?
Hvem har den bemyndigelse?
Hvad ligger der i det?
Har man f.eks. en plan, hvis der ikke kommer nogen som helst valgkort ud i Nørre Nissum, på Lolland Falster eller andre steder, hvor kommunen får en blankocheck til at sige: Vi køber ti printere til valgkortene, for vi har kun én lige nu; vi sætter alle mand ind, for vi vil ikke have alt for lange køer; og vi laver en eller anden oplysningskampagne, hvor vi skriver ud i e-Boks, reklamerer på sociale medier, bruger bannerreklamer, eller hvad der nu end skal til?
Hvem har den bemyndigelse, og hvornår kan man forvente at den træder i kraft?
Peter Have (M), 2026-02-25:
Så bliver ordføreren lige nødt til at besvare det her spørgsmål: Har dao gjort det betydelig dårligere end PostNord?
Mads Olsen (SF), 2026-02-25:
I den test, der var fra Trafikstyrelsens side, og som jeg kommenterede på for et år siden via et udvalgsspørgsmål, som man kan finde, mistede dao, så vidt jeg husker, fem gange så mange kort som PostNord, hvilket allerede dengang fik mig til at råbe vagt i gevær og ministeriet til bare at sige: Det er helt fint, at man mister fem gange så mange kort som PostNord.
Man har også haft 15.000 klager over manglende levering af breve på bare et par måneder.
Vi ser også en anmeldelse fra Region Syddanmark, fordi man ikke overholder persondataloven.
Det har jeg ikke oplevet med PostNord.
Leila Stockmarr (EL), 2026-02-25:
Tak for det.
Jeg skal bare lige have det helt på det rene: Når ministeren så i dag også taler om en nødplan og en valgkortsplan til Ekstra Bladet, er det med reference til, hvad der blev vedtaget med lovforslag nr. L 57 og det, der står der om omdeling af post, ja eller nej?
Er det den plan, der blev omtalt i Ekstra Bladet som en nødplan og en valgkortsplan?
Tak for det.
Det er bare, fordi når man laver en søgning i L 57, som blev vedtaget i december 2025, indgår ordet valgkort ikke i loven, der blev vedtaget.
Hvad mener ministeren om, at samtlige ordførere her i dag ikke mindes at have set en beredskabsplan for, hvad der skal ske, hvis der kommer problemer?
Nu kan jeg ikke citere ministeren ordret fra de indledende bemærkninger, men jeg husker noget med, at ministeren sagde noget om en dag til dag-plan, hvor der bliver fulgt op og man følger det nøje.
Hvor i det, der er aftalt, ligger den dag til dag-plan?
Og vil ministeren oversende den hurtigst muligt, såfremt den er lavet?
Thomas Danielsen (V), 2026-02-25:
Valgkort er klart ifølge postloven en del af det, man vil definere som, hvad skal man sige, kritiske informationer fra det offentlige, som skal ud til borgerne.
Det er rigtigt, at samtlige eksempler ikke er refereret, men det er, fordi der er lavet en ikkeudtømmelig liste.
Så det er klart en del af det.
Hvis ordføreren så ville lytte til mine svar – for nu har jeg lige brugt min første taletid på at beskrive dag til dag-planen – så er det en plan, som er lavet i et samarbejde mellem de ansvarlige parter, KL, KOMBIT og dao, og som de følger, og som vi følger.
Jeg har ikke set, hvordan jeg er citeret i Ekstra Bladet, men det, jeg henviser til i Ekstra Bladet, er, at der er en plan.
Den er blevet lavet af KOMBIT og dao.
Den følger KOMBIT sammen med dao, og vi følger den fra Transportministeriets side med dao, sådan at vi kan gribe ind i henhold til L 57 med ret til at kunne tage de her kasser, som jeg beskrev i min første tale er sorteret neutralt, så alle postvirksomheder kan træde til og uddele dem om nødvendigt.
Derudover vil jeg bare understrege i debatten i dag, at jeg måske skal sætte nogle flere ord på markedssvigt og beredskabsplan.
Markedssvigt, og hvornår vi skal træde til med postloven på det område, har intet med den her nødsituation at gøre.
Der skal ikke konstateres et markedssvigt, før vi træder ind.
Det kan vi gøre i enhver ekstraordinær situation.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Mener ministeren, at den danske regering bør give sin accept af, at der stationeres atomvåben på Kongeriget Danmarks territorium, og er det ministerens holdning, at Danmark skal opgive det, der har været skiftende danske regeringers politik siden i hvert fald 1957 om ikke at acceptere stationering af atomvåben på dansk jord i fredstid?
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-25:
Tak for svaret.
Som jeg hører det i det sidste, ministeren siger – det kan være, jeg lige skal tjekke op på det – skal der ikke være bredere beføjelser til forsvaret, end der ellers er for almindelige mennesker.
Det kan godt være, at jeg misforstod det sidste.
Men lad os tage fat i den del, som ministeren siger om § 13 og § 14.
For når jeg stiller det her spørgsmål, gør jeg det egentlig ud fra et ønske om at skabe både en sikkerhed og en retssikkerhed for såvel vores værnepligtige og soldater som borgerne.
Det er jo et samspil.
Når ministeren henviser til straffelovens § 13 og § 14 om henholdsvis nødværge og nødret, gælder det samme jo også for civile.
Det er senere blevet bekræftet af Forsvarets Auditørkorps.
Så i det her tilfælde har man anvendt nogle regler, som også er almindeligt gældende for andre danskere.
Det er så der, jeg står og er nysgerrig.
Skal soldater navigere efter de samme regler som civile, eller skal de have andre beføjelser i det her tilfælde?
For det er jo tydeligvis et sted, der så ikke har været et midlertidigt militært område, siden man bruger civilret til at gå ind og vurdere situationen.
Hvis jeg nu spørger konkret om det: Skal vores soldater ikke have et mere klart hjemmelsgrundlag i sådan nogle situationer?
For ellers står de jo retssikkerhedsmæssigt temmelig utydeligt, i forhold til hvis de kun har de samme beføjelser som civile i den her situation.
Troels Lund Poulsen (V), 2026-02-25:
Det er jo rigtigt, at det her også er genstand for et par eller flere udvalgsspørgsmål, bl.a. spørgsmål 133 og 134.
Jeg ved ikke, om det er på baggrund af hændelsen på Amalienborg, der bliver spurgt om det.
Men det påtænker jeg ikke.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-25:
Hvis der er en manglende klar hjemmel – det er jo det, vi ser ind i her – og det kun er almindelig civilret, der er gældende, er ministeren så enig i, at det faktisk kan udsætte vores soldater for personlig strafferetlig risiko i situationer, hvor en soldat handler i statens tjeneste?
Troels Lund Poulsen (V), 2026-02-25:
Jeg mener, der er et klart hjemmelsgrundlag, også i forhold til de bevogtningsopgaver, vores soldater løser.
Jeg køber fortsat ikke præmissen for spørgsmålet.
Det, der er spørgerens udgangspunkt, er jo hele spørgsmålet om magtanvendelse for forsvarets ansatte.
Der mener jeg, at der er et tydeligt hjemmelsgrundlag i forhold til at udøve den magtanvendelse, der måtte være nødvendig.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Spørgsmålet til udenrigsministeren lyder: Hvilke konsekvenser mener ministeren at det vil have, dels generelt for udviklingslandene, dels for Danmarks muligheder for at fremme danske udviklings- og sikkerhedspolitiske prioriteter at sænke den danske udviklingsbistand og dermed opgive at overholde FN's målsætning om en udviklingsbistand på minimum 0,7 pct. af bni?