runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2019-01-24:
Jeg er sådan set ikke specielt interesseret i, hvad der egner sig til lette overskrifter i en valgkamp.
Jeg er interesseret i, at vi sikrer en god integration i Danmark af de mennesker, som kommer hertil.
Og det tror jeg ikke vi gør ved at gøre dem fattigere.
Og jeg kan da sådan set godt se, at det kan være fint at give en kommission noget arbejdsro.
Men hvis vi kan se, at den her ydelse er skadelig for integrationen, og at dem, der er på den, ikke har råd til at købe tøj til deres børn, ikke har råd til købe medicin, ville det så ikke være smart at afskaffe den, mens den her kommission arbejder?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Jo, men det handler jo ikke om min evne til at læse hurtigt.
Det handler om, at høringssvarene er en del af en demokratisk proces, som skal indgå i lovbehandlingen.
Ministeren og hendes embedsværk skulle jo have haft tid til at læse høringssvarene.
Det er sådan, lovprocessen normalt foregår.
Ministeren har ikke givet en eneste begrundelse for, hvorfor dette lovforslag skulle gå hurtigere, andet end at det ønsker regeringen.
Der er vel ikke mange lovforslag, man fremsætter, som man ikke ønsker gennemført hurtigt.
Så kunne man overtræde høringsfristerne, hver eneste gang man godt kunne tænke sig at tingene virkede.
Er det bare, fordi ministeren er ligeglad?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Tak for det, formand.
Vi har brug for et tredje udrejsecenter.
Det er der vist bred enighed om.
Vi taler om mordere, folk, der er dømt for vold med døden til følge, fremmedkrigere, voldtægtsforbrydere og andre.
Jeg synes egentlig, at det er underligt, at man ikke vil være med til at sikre, at f.eks. en udvist homoseksuel mand fra Uganda ikke skal bo sammen med en islamist.
Det er det hensyn, vi tager her.
Hvorfor vil Det Radikale Venstre ikke tage det hensyn?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Jamen det har jeg slet ikke givet udtryk for at jeg ikke vil – tværtimod.
Det Radikale Venstres forslag skiller også de her mennesker ad, men det er det her med at oprette et øcenter i Stege Bugt og bruge en lille milliard kroner på det, når vi har opholdssteder.
Mange af dem, som netop ikke er kriminelle, kunne jo få mulighed for at gå med fodlænke, være udenfor, og så kunne vi bruge de steder, vi har, til dem, som er dømt for kriminalitet, men har afsonet deres straf.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Nu bliver jeg forvirret, for for et kort øjeblik siden sagde fru Sofie Carsten Nielsen, at de her kriminelle udlændinge skulle spredes ud på de andre centre.
Det var præcis det, der blev sagt.
Der kan vi gå tilbage og konstatere, at det præcis var det, der blev sagt.
Skal de så være afsondret fra de andre på de der steder?
Vi må jo ikke spærre dem inde.
Jeg synes helt grundlæggende, at meget af den kritik, som Det Radikale Venstre kommer med mod det her forslag, er tynd.
Spørgsmålet og diskussionen om, hvad det koster, er jo også tynd, fordi man naturligvis skal trække de omkostninger fra, der skulle bruges på at lave et udrejsecenter et andet sted.
Jeg har bare ikke hørt Det Radikale Venstre sige, hvor det udrejsecenter så skulle ligge henne, men kun at de her kriminelle udlændinge, udviste og på tålt ophold, så skulle spredes ud i alle kommuner i landet.
Vil I ikke godt gå ud og sige det højt, for jeg tror, at det ville være super populært i alle landets kommuner, at Det Radikale Venstre foreslår, at de simpelt hen skal spredes ud i alle kommuner i hele landet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Der er ikke nogen, der har foreslået at sprede folk ud i alle kommuner i hele landet, men der er tale om de faciliteter, der findes.
Det, der virker fuldstændig meningsløst, er, at der ikke var ét ord fremme om den her ø i Stege Bugt inden de sidste dage i finanslovsforhandlingerne, hvilket jo viser, hvor meget det her handler om, at der skulle findes et symbol i stedet for at bringe centrene sammen, tale om, hvor det er, de bedste løsninger findes, og hvordan vi fordeler den her gruppe, så de ikke alle sammen sidder koncentreret ét sted, for det kommer der de største problemer ud af.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Nu blev jeg før anklaget for at ville det samme som Dansk Folkeparti, men jeg har godt nok svært ved at se, hvordan ydelser og Udrejsecenter Lindholm kan ses som et samlet hele.
I Radikale Venstre har vi ingen problemer med at dele lovforslaget op.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Hvad var grunden til, at dette lovforslag skulle fremsættes inden høringssvarene var kommet ind?
Hvad var grunden til det?
Inger Støjberg (V), 2019-01-24:
Jamen det skal jo ingen hemmelighed være, at vi ønsker at få det her lovforslag kørt hurtigst muligt igennem i Folketinget.
Det er så fuldstændig rigtigt, at lovforslaget blev fremsat, som det gjorde, men det er jo også fuldstændig rigtigt, som flere ordførere har været inde på, at der er mulighed for at stille ændringsforslag, hvis der skulle ligge noget i høringssvarene.
Og så må jeg sige, at det er rigtigt, som flere ordfører også har været inde på, at debatten her i dag jo ikke tyder på, at det er sådan, at man ikke har nået at læse høringssvarene igennem, for man må da sige, at der er blevet refereret til mange af dem.
Nej, vi mener jo, det haster, for vi ønsker at få de her ændringer igennem og få dem til at virke hurtigst muligt.
Det er vel egentlig et udmærket sigte at have med det.
Det har vi så også gjort, og igen må man da sige, at høringssvarene har fyldt en del i dag, ikke bare på det principielle plan, men jo også helt ned i detaljen.
Så mit indtryk er nu ikke, at det har været fuldstændig umuligt – heller ikke for fru Sofie Carsten Nielsen – at få læst høringssvarene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Til det sidste: Jeg synes, det er rigtig godt, at man kan få støtte, og at det er et bredere repatrieringsprogram – det er korrekt.
Det der med, at man skal fraskrive sig sit statsborgerskab, har jeg ikke rigtig behov for, men den lillebitte del af det, der handler om en bredere tilgang i repatrieringen, synes jeg er fin, og hvis vi kan få skilt det ud, er det også godt.
Jeg tror ikke, at vi har tabt endnu.
Jeg vil kæmpe til det sidste for integrationen, forhåbentlig sammen med hr. Mattias Tesfaye og hans parti, og så vil jeg opfordre til, at man ikke går med til et lovforslag, der på den måde aflyser den, ved at sende det signal, symbolpolitisk eller ej, at her gælder ingen integration.
For det gør man, når man sletter ordet overalt i det her lovforslag, og det behøver vi slet ikke at stå for.
Det er sivet ind derude – det behøvede man ikke nogen af os til at gå ud med.
Jeg gør alt, hvad jeg kan, når jeg er derude, for at opmuntre de her mennesker til at fortsætte deres gode arbejde med at uddanne sig og arbejde.
Men de møder en anden virkelighed, og den har hr. Mattias Tesfaye også et ansvar for at gøre noget ved.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jeg har haft de samme oplevelser som Radikale Venstres ordfører, altså at folk, der på ingen måde er omfattet af det her, begynder at tro, at de ikke skal bo i Danmark mere – både folk, der har dansk pas, som det hedder, og folk, der har permanent opholdstilladelse, og folk, der er indvandret hertil, eller er børnebørn af folk, der er indvandret hertil.
Og derfor synes jeg, der påhviler os alle sammen et ansvar for at få forklaret, hvad det er, det handler om.
Og der synes jeg, at der er adskillige folketingspolitikere, der har været med til at mudre billedet til og måske skabe mere usikkerhed, end hvad godt er.
Jeg vil i øvrigt også sige, at det jo ikke er Dansk Folkeparti, der tager æren – det er Radikale Venstre, der giver dem æren for at have aflyst integrationen.
Det var det, jeg opponerede mod.
Så siger Radikale Venstres ordfører i starten af sin ordførertale, at der intet godt er at sige om dette lovforslag.
Jeg er med på, at vi er uenige om mangt og meget på det her område, men jeg tror, vi er enige om de 12 sider af lovforslaget, der handler om repatrieringsordningen, som giver danskere mulighed for, hvis de har dobbelt statsborgerskab, at frasige sig deres danske statsborgerskab og flytte tilbage med økonomisk støtte, hvis det er det, de har lyst til.
Jeg skal bare lige have bekræftet, at det er vi trods alt enige om.
Tak for svaret.
Det, der ligger i det her lovforslag, er jo, at det er konventionerne, der kommer til at afgøre, hvorvidt man har opnået tilknytning eller ej.
Det er klart, at der ikke kan sidde en yngste fuldmægtig og sjusse sig frem til, hvorvidt folk har opnået en tilknytning.
I lovforslaget står der så, at den afvejning skal foretages på baggrund af konventionerne og de domme, der er faldet, som handler om inddragelse af opholdstilladelse.
Så det, jeg egentlig bare spørger om, er: Er det ikke fint?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Så kunne man jo være så fræk at spørge tilbage: Hvorfor i alverden står vi så med det her lovforslag, hvis ordføreren ikke mener, at der er nogen forskel i forhold til den måde, vi gør det på i dag?
Jeg kan da godt sige, hvad der er forskelligt fra i dag og så det her lovforslag.
Det er, at man i den grad udfordrer konventionerne.
Det har vi ikke tidligere gjort i Danmark.
Vi har sagt, at vi har nogle konventioner, vi skal leve op til.
Men at sige, at vi bevidst skal gå til grænsen, er nyt.
Og hr. Martin Henriksen siger det jo så rigtigt, nemlig at vi vil se masser af sager komme for Menneskerettighedsdomstolen, som kommer til at pege på, at Danmark har brudt konventionerne, fordi vi i den grad opfordrer vores myndigheder til at gå til grænsen.
Det er det, der er nyt i det her lovforslag.
Det er, at man sætter ydelsen ned, så det bliver stort set umuligt at leve for de penge, de får af det offentlige, i Danmark.
Det er, at man vil sætte et loft over familiesammenføringer, på trods af at vi ved, at de 3 år, som vi har nu, er at gå til grænsen i menneskerettighedskonventionen.
Så det her er jo i den grad retorisk og indholdsmæssigt en super udfordring af den stormagt, som jeg synes vi har været i Danmark tidligere, og det her er i hvert fald ikke noget, vi kan skrive under på er det samme, som det er i dag.
Susanne Eilersen (DF), 2019-01-24:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti synes vi absolut ikke, at det her lovforslag er et usselt forslag.
Tværtimod synes vi, at det er et rigtig godt lovforslag, der nu retter op på 30 års forfejlet integrationspolitik, som De Radikale har været bannerfører for.
Ordføreren talte meget om Indrejsecenter Lindholm, hvor dyrt det var, og hvor forfærdeligt det var for folk i Kalvehave, der nu skulle leve i frygt og angst for de her uønskede meget kriminelle borgere, vi nu vil have til at bo derovre.
Når ordføreren er så bekymret for andre danske borgere, vil jeg gerne høre, om ordføreren kunne være med til helt at frihedsberøve de her uønskede borgere i Danmark?
Det vil vi gerne i Dansk Folkeparti.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Jeg er så glad, hver gang Dansk Folkeparti tilskriver Radikale Venstre 30 års 90-mandaters-magt, men det er desværre ikke korrekt.
Det har vi ikke.
Der er et bredt flertal i Folketinget for en integrationspolitik, men i dag bliver den aflyst af de mandater, som Dansk Folkeparti repræsenterer.
Det syntes jeg reelt er enormt godt gået, for I har jo heller ikke 90 mandater.
Alligevel aflyser I nu integrationen, og det er der ikke engang flertal for.
Det er meget imponerende.
I Indrejsecenter Lindholm
kunne vi selvfølgelig ikke finde på at frihedsberøve mennesker, der har afsonet deres straf, fordi det gør man ikke.
Det, vi godt kunne finde på, og det kunne være, at vi kunne blive enige med Dansk Folkeparti om det, var ikke at genere lokale beboere på denne måde og i stedet sprede problemet ud, så det blev håndterbart, og løse det forskellige steder på nogle af de centre, vi allerede har i forvejen.
Kunne det være en idé?
Susanne Eilersen (DF), 2019-01-24:
Vi ville jo genere mange flere borgere, hvis vi spredte meget alvorligt kriminelle folk ud rundtomkring i landet.
Jeg synes, at ordføreren skulle forklare, hvordan ordføreren mener, at man undgår at gøre endnu flere byer i Danmark utrygge, ved at man har voldsforbrydere og seksuelle krænkere og alt muligt andet gående rundt, hvilket er meget svært at håndtere og kræver meget mere politiobservation, fordi man så skal have politi spredt rundt i landet i stedet for som nu, hvor man har dem samlet her.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren tror at man undgår at gøre mange flere utrygge, hvis man har meget kriminelle folk gående rundtom i landet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Vi har jo tidligere kriminelle gående rundt i Danmark.
Der er masser af mennesker med dansk baggrund, der er dømt, som har afsonet deres straf, og som nu lever i det danske samfund.
Dem spærrer vi jo ikke inde for evigt, for vi har et straffesystem, hvor man afsoner sin straf.
Grunden til at fordele folk er, at når man koncentrerer mennesker, som har været straffet, beder man om problemer − nogle af dem har begået virkelig forfærdelige forbrydelser ligesom alle de danskere, der har begået forfærdelige forbrydelser og afsonet deres straf.
Hvis man koncentrerer dem alle sammen og putter dem samme sted hen uden at give dem nogen som helst forhåbninger, beder man om problemer.
Hvis vi splitter det op, får vi færre problemer og mulighed for at håndtere det.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jeg reagerer på, at De Radikales ordfører ønsker Dansk Folkeparti tillykke med at aflyse integrationen.
Altså, der er et meget bredt flertal her i Folketinget, som nu i 20 år – endda med en særskilt lov i ryggen – har ført en integrationspolitik, og det bliver der ikke rørt ved med det her lovforslag.
Det står endda eksplicit i lovforslaget, at det, der er formålet med integrationsloven, fortsætter, og at formålet er beskæftigelse og uddannelse, sprogundervisning.
Så jeg synes ikke, der er nogen grund til at blive ved med at insistere på, at integrationen nu er aflyst, og ønske Dansk Folkeparti tillykke med det.
Vi havde den diskussion i 2018, hvor der var en diskussion om, hvorvidt vi skulle hjælpe flygtninge i beskæftigelse, fordi det i sig selv gav tilknytning.
Da sagde vi fra Socialdemokratiets side: Selvfølgelig skal folk forsørge sig selv, når de kommer til Danmark.
Det er det, vi står og lovbehandler nu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Jeg er enig med spørgeren i, at meget af det er sådan noget symbolpolitisk snak, når Dansk Folkeparti i dag tager æren for at aflyse integrationen.
Det er jo rigtigt, at kommunerne fortsat står med opgaven; de skal fortsat sørge for at få tingene til at fungere; arbejdsgiverne, håber vi, vil fortsat gøre en indsats for at få endnu flere igu-forløb i gang; der er en lang række andre initiativer for at få flere i beskæftigelse.
Vi har bare gjort det lidt sværere, for også symbolpolitik har nogle realpolitiske konsekvenser.
Spørgeren kommer også på Vestegnen.
I sidste uge var jeg på Høje-Taastrup Gymnasium, og den er gået rent ind, også hos unge mennesker, som har opholdstilladelse i Danmark, og en stor del af dem har statsborgerskab.
Det har en konsekvens, når man streger ordet integration fra al lovgivning.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Ja, fuldstændig.
Medmindre man i mellemtiden har opnået en permanent opholdstilladelse i Danmark på nogle vilkår, som jo så, hvis vi skulle bestemme, ville være en smule mere lempelige end dem, der findes i dag, så skal man vende hjem, når man ikke længere har noget beskyttelsesbehov.
Jeg vil gerne fortsætte i samme rille, fordi mit spørgsmål egentlig også handler om den demokratiske proces i forhold til høringssvarene.
Vi kan godt sidde en sen aften som ordførere efter at have fået høringsnotatet og høringssvarene og læse dem igennem, selv om det er problematisk, fordi vi har dårlig nok tid, men det er jo ikke så meget det, der er det demokratiske problem her.
Det er jo, at ministeriet, at ministeren ikke i udformningen af lovforslaget har haft mulighed for at tage højde for høringssvarene.
Og der kan man så sige, og det kan man også godt læse ud af det, at der i hvert fald ikke er noget af det, der står i høringssvarene, ministeren sådan rigtig har taget til sig, når man så kigger lovforslaget igennem.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren deler sin partifælles opfattelse af, at de her høringssvar, særlig dem, der er kritiske over for lovforslaget, primært er af politisk karakter.
Inger Støjberg (V), 2019-01-24:
Der er jo ingen tvivl om, at der er en række af høringssvarene, der er af politisk karakter, og altså helt ærligt, sådan tror jeg altid det vil være, og sådan tror jeg altid det har været.
Jeg må også sige, hvis jeg bare skal give et eksempel, for det kunne jeg hurtigt blive bedt om, at det jo er sjældent, at fagbevægelsen f.eks. voldsomt roser meget af regeringens politik.
Har det ikke et politisk sigte en gang imellem?
Jo, det har det nok.
Så jeg kan sagtens følge hr. Mads Fugledes tankegang og tilgang til det her.
En række af høringssvarene er da politiske.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-24:
Jeg kan garantere Dansk Folkepartis ordfører, at Enhedslisten altid er klar til at diskutere løsninger på reelle problemer.
Men det kræver jo, at de er reelle.
Hos os er det ikke sådan, at pengene ligger så løst i lommerne, at vi vil bruge op imod 1 mia. kr. på et problem, som ikke eksisterer, og nu ville ministeren ikke lige svare på det.
Hvor mange af de der 407 eller 409, der foreløbig har været ved udrejsecenteret ved Ikast, ville ifølge det, der bliver lagt op til her, skulle have været overført til Lindholm på grund af en eller anden form for kriminalitet?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Jeg synes, det er en lidt pudsig indgangsvinkel, hr. Søren Søndergaard har til det her, hvor hr. Søren Søndergaard siger: Vi vil ikke bruge så mange penge på at etablere et udrejsecenter på Lindholm.
Der mener hr. Søren Søndergaard, må jeg forstå, at det er spild af skatteborgernes penge, at vi forsøger at få lidt mere styr på de her kriminelle udlændinge.
Men jeg har da aldrig nogen sinde hørt Enhedslisten eller hr. Søren Søndergaard beklage sig over det tocifrede milliardbeløb, som vi bruger årligt på den økonomiske belastning, den ikkevestlige indvandring udgør for de offentlige finanser i Danmark.
Det kan jeg ikke erindre at jeg har hørt.
Men lige pludselig har man en stor omsorg, fordi der bliver brugt nogle penge i forhold til at få lidt bedre styr på kriminelle udlændinge.
Jeg skal være helt ærlig og sige, at jeg synes, det er et svært spørgsmål at svare på, hvor mange der præcis skal overføres.
For det vil jo komme an på, hvor mange der er på det pågældende tidspunkt, når centeret er endeligt etableret.
Det er jo det, der er svaret.
Vi sender jo løbende kriminelle udlændinge ud af Danmark.
Så det kan jo være, at nogle af dem, som hr. Søren Søndergaard omtaler her, på det tidspunkt vil være tvangsmæssigt udsendt af Danmark, og derfor har vi selvfølgelig ikke tænkt os at overføre dem til det pågældende center.
Så derfor er det jo af gode grunde svært at give et præcist svar på.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-24:
Det kræver en beskæftigelsesindsats af en helt anden karakter.
Det er vi fuldstændig enige i, og det er jo det, der er løsningen på det problem.
Så det bekymrer os da meget.
Men jeg går ud fra, at når man flytter et udrejsecenter eller laver et ved Lindholm, så gør man det, fordi man har registreret et problem, ikke fordi man tænker, at der engang i fremtiden nok kommer et problem.
Men man gør det, fordi man har registreret et problem.
Derfor er det vel, når der nu har været placeret 409 personer ved Ikast og man bliver ved med at snakke om kriminalitet osv. osv., meget rimeligt at spørge: Hvor stort har det omfang været?
Hvor mange af dem ville være blevet overført til Lindholm?
Så kan man godt sige: Det er ikke interessant, fordi vi snakker om fremtiden, og vi aner ikke noget om, hvorfor vi gør det, og vi bruger bare 1 mia. kr. ud fra nogle fornemmelser.
Det kan man selvfølgelig gøre.
Det gør Enhedslisten ikke.
Det har vi skatteborgernes penge lidt for kært til.
Så hvad har problemet været, der gør, at man laver det her forslag?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Enhedslistens indgangsvinkel til det faktum, at den ikkevestlige indvandring koster 36 mia. kr. om året har jo været at sige: Vi konstaterer, at det er, fordi der er mange af dem, der ikke er i beskæftigelse; det er meget svært at få dem i beskæftigelse, og i øvrigt fortsætter vi så med at hente indvandrere og flygtninge til Danmark fra lande, hvor vi erfaringsmæssigt ved at det er vanskeligt at få dem til at komme i beskæftigelse og til at bidrage økonomisk til samfundet.
Det betyder jo, at man sådan set lever fint med, at der bliver ved med at komme folk til Danmark, som vi ved ligger de offentlige kasser til last.
Det har jo været Enhedslistens – og er det vel fortsat – indgangsvinkel til det, og det er vel dybest set også det, som hr. Søren Søndergaard bekræfter her.
Så bliver jeg bare nødt til at sige, at tallet for, hvor mange udlændinge der er på tålt ophold, tallet for, hvor mange kriminelle udviste udlændinge der er i Danmark, tallet for, hvor mange afviste asylansøgere der er i Danmark, jo hele tiden ændrer sig, hele tiden.
Derfor giver det jo ikke nogen mening at sige, hvor mange der lige nu og her skal overføres, al den stund at det ikke er etableret endnu, og al den stund, at nogle af dem, der er der i dag, når vi når et tidspunkt, hvor vi etablerer centeret, givetvis vil være sendt ud, og at der givetvis vil være kommet flere til.
Sådan er det jo.
Men grunden til, at vi etablerer det, er jo, at vi gerne vil have mere styr på kriminelle udlændinge, sådan at det bliver vanskeligere for dem at rende rundt og genere fredelige danskere.
Og vi kommer til at få lidt mere styr på dem, når vi rykker dem ud på øen Lindholm.
Med tiden håber vi også på i Dansk Folkeparti at man helt kan frihedsberøve dem, så de bliver ude på øen hele tiden, indtil det tidspunkt, hvor man kan sende dem hjem til deres hjemlande.
For det er jo der, de hører til.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jeg har taget ordet for at svare på noget af det, Dansk Folkepartis ordfører nævnte, da han gik på talerstolen anden gang, nemlig om man kan regne med Socialdemokratiets opbakning til de ændringer, der ligger i det her lovforslag, og til det er svaret jo: Ja.
Så alt det, der handler om paradigmeskiftet, og som handler om at kunne inddrage opholdstilladelserne, vil vi meget, meget gerne støtte.
Så har vi også peget på det, der står på side 52 til 54, som handler om at nedsætte integrationsydelsen.
Det vil vi ikke støtte, og det er derfor, vi har appelleret til, at sådan et omfattende lovforslag, som handler om mange forskellige ting, adskillige love, bliver opdelt på en måde, hvor vi 46 socialdemokrater også får mulighed for at give vores mening til kende, så vi kan stemme grønt til det her lovforslag og rødt til det, der bliver pillet ud og behandlet særskilt.
Jeg kan forstå på Det Radikale Venstre, at de støtter en opdeling, og Socialdemokratiet gør også, og jeg har lige talt på knapper: Hvis de 37 medlemmer af Folketinget fra Dansk Folkeparti også støtter en opdeling, kan vi få en ordentlig behandling, hvor vi som parti også kan få lov til at afgive vores holdninger til de elementer, der ligger i det her lovforslag.
Så derfor venter jeg i spænding hernede på bageste række.
Hvad mener Dansk Folkeparti om en opdeling af det her lovforslag?