runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Det der udtryk, som jo er endt som sådan en komisk måde at sige »varm luft« på, har vi hørt fra en socialdemokrat før – endda en ledende socialdemokrat: Det ender med en god løsning.
Det er jo ikke en god association, man får, når det bliver sagt af en socialdemokrat igen.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for en god løsning, det ender med.
Punkt 2: Hvorfor i alverden skal man gøre det mere kompliceret, end det er?
Der ligger i øjeblikket 867 mio. kr. plus det løse i fonden.
De er lånt ud til nogle steder, og de steder, der har lånt dem, altså museer m.m., skal selvfølgelig have rimelige vilkår for at betale dem tilbage.
Hvor svært kan det være?
De skal have nogle år, så de ikke kommer i klemme.
Pengene er der.
Man behøver ikke engang at finde nogen nye.
Man kan også via de penge, der løbende kommer tilbage, have penge til de udsatte familier og børn, som har fået ferietilskud indtil nu.
Det er heller ikke noget problem.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Det var ærgerligt, for så kan man jo risikere, at så går sommeren, og så bliver det alligevel først i sommeren 2019, der kommer en løsning.
Jeg synes, det er besynderligt, for Enhedslisten og andre har tilbudt at være med til at finde en løsning i den her sammenhæng, men gruppen har pænt sagt nej tak og sagt, at det kom man med i januar måned 2018.
Der kom ingenting, og der er stadig væk ikke kommet noget.
Det er da en besynderlig måde at arbejde på.
Vi står her og vil gerne tilbyde nogle forslag til løsninger.
I princippet findes der den her løsning, eller også finder ministeren nogle andre penge et andet sted.
Der er kun de to muligheder.
Så har jeg et spørgsmål: Hvorfor i alverden inddrager ministeren EU i det her spørgsmål?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at lad os så sige, at det var statslige penge.
Så står der jo i Kammeradvokatens svar, at EU's statsstøtteregler skelner mellem ny og eksisterende statsstøtte.
Det vil sige, at eksisterende statsstøtte er der ingen problemer i; ny statsstøtte er der problemer i.
Det her er ikke nye ordninger, det er gamle ordninger.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-17:
Christian Juhl lader, som om han ikke har været til nogen møder, og det er jo et hundrede procent forkert.
Christian Juhl er nærmest en af de hyppigste gæster i Beskæftigelsesministeriet, og det er meget hyggeligt.
Vi havde også en teknisk gennemgang, hvor Christian Juhl et hundrede procent fik gennemgået det, som der bliver spurgt om nu, altså hvorfor det her er statsstøtte.
Den har jeg ikke tænkt mig at gentage her i dag.
Jeg vil gerne sende den på skrift, hvis der måtte være behov for det, eller hvis der er andre, der ønsker at få den skriftlige begrundelse.
At der er et statsstøtteproblem, er jo ikke noget, jeg har fundet på.
Det er noget, Kammeradvokaten har sagt at vi bliver nødt til at forholde os til, og så kan jeg jo ikke bare sidde og kigge ud i luften og sige, at det nok går over, hvis vi ikke taler om det.
Derfor bliver vi nødt til at lave en holdbar løsning.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Jeg synes slet ikke, det er nødvendigt, at ordføreren kører det sådan op.
Det var mig selv, der rejste sagen i marts 2017 på baggrund af henvendelser fra de her institutioner, så jeg ved præcis, hvad det her handler om, og jeg ved præcis, hvor problemerne er, men jeg kan også let se, hvor løsningerne er.
Jeg forstår slet ikke, at man lover og lover.
Sidste år lovede man, at inden sommeren 2017 ville der komme en løsning, men det er ikke sket.
Inden januar 2018 skulle der komme en løsning, men det er ikke sket.
Jeg mener, at det vel er på tide, at man så lader være med bare at snakke om, at det er et problem, og så finder en løsning.
Kunne ordføreren så skitsere, hvad den løsning kan handle om?
Det behøver ikke være en færdig løsning, men i hvert fald skitserne til en løsning.
Når de to beslutningsforslag her ikke duer, hvad er det så, der duer?
Der må da være et alternativ, der må da være bare en antydning af signal til de folk om, hvad det er, de kan forvente.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-05-17:
Jeg har bare meget, meget svært ved at se, hvad de to beslutningsforslag her løser, for jeg kan simpelt hen ikke få øje på det.
Løser de den problemstilling med de institutioner, der nu skylder en masse penge, og som ikke kan betale?
Det ser jeg ikke.
Derfor sagde jeg, at hvis hr. Christian Juhl så havde fulgt lidt med i min tale, kunne han jo høre – men det kan man så gå ind og læse på hjemmesiden – at det, vi går efter, er at beholde det her ferieophold til de her børn, samtidig med at vi sikrer os, at de institutioner ikke skal lukke.
Nogle af dem er rent faktisk lukningstruede – det er i hvert fald det, vi får at vide.
Det er sådan set det, vi går efter, og det sagde jeg også i min tale.
Jeg håber også, at det ender med det, for det er i hvert fald det, vi forventer, og så må vi se, hvad forhandlingerne ender med.
Hvor lang tid det ene og det andet tager, må man jo tage med ministeren, for det er altid ministeren og regeringen, der sidder for bordenden.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Først vil jeg gerne sige tak for tilsagnet, for det er da et tegn på en smule indsigt og forståelse for de kulturelle institutioner, der har det her problem, og som i ret lang tid har levet i usikkerhed.
Jeg er fuldstændig enig i betragtningen om, at det har en stor betydning, ikke kun for turister, men også for danskerne for at forstå deres egen historie, at vi har de museer.
Nogle har betalt pengene tilbage, og de har fået en pæn rabat.
En anden måde er at sige: I, der er i klemme, og som skal betale her de næste par år, får en forlængelse.
Men i øjeblikket har feriefonden ingen muligheder for det, fordi de er blevet låst af lovændringen.
Derfor er vi nødt til at låse den enkelte paragraf op igen og så sige: I får lige en overgangsperiode til at løse det her problem, så det ikke rammer for hårdt for museerne, men I kan håndtere det med de 867 mio. kr., og så får vi dem tilbage senere i kassen.
Det er jo det, der er ideen bag ved det.
Så der ligger en ganske realistisk måde at gøre det på her, hvor nogle så siger, at det ikke kan passe, men det er jo fuldstændig enkelt at sige: Hvis fonden fik lov til at arbejde med det, kunne de begynde at gøre det.
Nogle af dem skal selvfølgelig fornys og fornys i måske 10 år, og så får vi pengene tilbage, andre skal have et tilbud om en præmie, hvis det er det, de hellere vil.
Så begynder vi at låse op for det og behandle dem ordentligt uden at skulle finde andre penge uden for systemet.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-17:
Altså, jeg kan jo sige, at de institutioner, som er berørt af den her ulykkelige situation, selvfølgelig fortjener at få besked.
Det vil de også få, og hvis de ikke kan få den endelige besked, vil de få en besked om, hvornår vi forventer det falder på plads, og hvad det må have af betydning for dem.
For det er helt rigtigt, at der jo kommer nogle nye deadlines for indfrielse af lån, og den standstillperiode, vi har lavet nu, må man så drøfte om skal køre videre, indtil man har en endelig løsning.
Så spørger hr. Christian Juhl meget relevant, om jeg ikke lige kunne fremlægge den løsning, for så kunne den også danne baggrund for en debat her.
Nej, det tror jeg så ikke jeg lige kommer til at gøre.
Vi er i en situation, hvor vi har en politisk forligskreds, og det er ikke nogen hemmelighed, at det, som er det springende punkt, jo er, at hele den her gennemtrawling, kan man sige, af låneengagementer desværre har vist, at vi har et statsstøtteproblem, som aldrig før har været kendt, men som er dukket op i forbindelse med de her låneengagementer.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Det synes jeg faktisk ikke det er.
Men jeg kan foreslå nogle ideer til, hvordan man kan forøge tallet.
12 pct. er ikke ret meget.
Jeg tænker egentlig omvendt: 88 pct. har været i praktik, uden at det gav noget resultat.
Det kan jeg ikke lide.
Men det, jeg giver som et forslag til, hvordan man kunne forbedre den ratio, er, at man simpelt hen i halen på et praktikforløb kobler en ordinær ansættelse, sådan at den virksomhed, der får en praktikant, som arbejder gratis i f.eks. de 4 uger, påtager sig at ansætte den pågældende i et tidsrum efterfølgende.
Det har den dobbelte effekt, som jeg snakkede om før, at den pågældende har glæden ved et ordinært arbejde i en periode, samt at den pågældende derudover kommer til at betale skat af det også.
Så det vil være win-win.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-17:
Vil man så ikke formentlig opleve, at virksomhederne vil være noget mere tilbageholdende med at tage folk i virksomhedspraktik, hvis de dermed skulle binde sig til, at de så også skal ansætte personen bagefter?
Men hvis de ikke gør det så godt, er man måske lidt tilbageholdende med at ansætte dem.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Det er en meget interessant betragtning.
Hvis virksomheden ikke er i stand til at give de pågældende et tilskud i deres kundskaber, og det betyder, at de ikke selv har lyst til at ansætte dem efterfølgende, så er der jo gået noget galt i den praktik.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Det her er jo lidt kompliceret og svært at finde rundt i, men mit spørgsmål er egentlig meget enkelt: Kan ministeren oplyse, hvor mange penge der er i Feriefondens grundkapital lige nu?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-17:
Ja, det kan jeg nok godt oplyse i løbet af debatten her, og så tror jeg, at jeg skal gøre det under den løbende debat.
Jeg har ikke de aktuelle tal her, men det skal jeg nok oplyse i løbet af debatten.
Og så kan jeg måske også oplyse dér, hvad låneengagementerne er samlet, og hvordan og hvorledes indfrielsesmodellen ser ud, hvis den følger det, der er besluttet i tidernes morgen.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Fornemt.
Nu har vi jo lavet en ny ferielov, og som ministeren siger, regner vi med, at der kommer meget færre penge ind i Feriefonden, fordi folk får udbetalt deres ferie.
Det er jo positivt.
Men tror ministeren – i og med at der kommer meget færre penge i Feriefonden – at det i fremtiden overhovedet bliver relevant at låne penge ud til f.eks. kulturelle institutioner?
Altså, nu har vi jo faktisk aftalt – eller i hvert fald snakket om – at anvende satsmidler til at lukke det hul, som opstår, i og med at vi ikke er sikre på, at vi kan sende alle de udsatte børn på ferie, som vi plejer.
Regner ministeren så med, at der derudover bliver penge til kulturelle formål, og hvor skulle de i så fald komme fra?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-17:
Jamen det er jo helt rigtigt, at vi, da vi lavede den nye ferielov, samtidig fik skabt nogle bedre rammer for de mennesker, der får udbetalt feriepenge.
Men derudover fik vi så også som appendiks til det skabt en udfordring i forhold til Arbejdsmarkedets Feriefond, som jo er en bivirkning af en ellers rigtig god politisk aftale.
Der må vi jo diskutere med hinanden, hvordan og hvorledes vi så fortsat understøtter, at familier med udsatte børn eller børn med udsatte forældre, om man så må sige – det kan være begge dele – fortsat kan have mulighed for at søge midler.
Og det har jeg jo også sagt at jeg vil præsentere en løsning for.
Så er det lykkedes mig i mellemtiden – og det var hurtigt – at finde beløbet frem.
Den oprindelige kapital i fonden har siden oprettelsen været 73,4 mio. kr. Og bemyndigelsen i § 46, stk. 5, har aldrig været udnyttet.
Det er det, der hedder en urørlig kapital.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Jeg er helt beroliget af, at det ikke var 2018 eller 2019, ministeren mente, når han sagde, at det var til sommer, vi skulle have et svar.
Det er ved at være op over så.
I har givet en frist til nogle kulturelle institutioner frem til sommeren i år, altså 2018, vedrørende en udsættelse for tilbagebetaling.
De skal vel snart have et svar, og det kan vel ikke vente nogle måneder, dvs. til hen på efteråret.
Det skal de vel have nu.
Eller skal de have en forlængelse af fristen, eller hvad er ideen med det?
Det er punkt 1. Punkt 2 er: Hvad pokker er det, ministeren har fundet på nu her på det seneste, som er bedre end det her forslag, som jo netop finder en mindelig model til at komme over til det, man gerne vil, nemlig at få afviklet de her ting?
Hvad er det, man har tænkt på som model?
Kunne man ikke løfte sløret for det og diskutere det med andre end hinanden i den lille loge?
Bent Bøgsted (DF), 2018-05-17:
Jamen der er ikke så meget at sige til det, for jeg kan sagtens følge hr. Christian Juhl i, at det er en måde at gøre det på, ja.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Med aftalen fra 2014 blev vi enige om at målrette Arbejdsmarkedets Feriefonds støtte til vanskeligt stillede familier.
Det betyder som bekendt også, at vi afskaffede fondens mulighed for at yde lån til kulturelle institutioner, museer m.v., og at fonden skulle inddrive udestående lån senest ved forfaldstid.
Det har jo så vist sig, at en række institutioner har meget svært ved at betale disse lån tilbage.
Det skal vi selvfølgelig finde en fornuftig og holdbar løsning på, og det tror jeg faktisk at der er bred enighed om og vilje til.
Vi ønsker ikke at rulle aftalen tilbage, som Enhedslisten foreslår.
Men sagens kerne er jo som sagt, at vi nu står med en række institutioner, som har svært ved at indfri deres lån til fonden.
Jeg vil gerne understrege, at Venstre selvfølgelig ikke har noget ønske om, at de institutioner her skal dreje nøglen om.
Derfor glæder jeg mig over, at lånene først og fremmest er sat på pause, indtil vi har fundet en fornuftig og holdbar løsning.
Den løsning ser vi frem til at vi finder i samarbejde, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Jeg vil først og fremmest sige, det er fint nok, at man har haft gode grunde nok op igennem 1940'erne og 1950'erne.
Men hvorfor greb man ikke ind, da man begyndte at bruge lønmodtagernes penge på at give tilskud til kulturinstitutioner?
Hvis man virkelig kerer sig om lønmodtagerne, burde man da have stået op og sagt, at det sådan set ikke er rimeligt over for lønmodtagerne, at vi bruger deres penge på kulturinstitutioner.
Så er det rigtigt, vi har ventet længe på en løsning.
Vi hører ministeren sige i dag, at man arbejder intenst på det, og at man forventer at have en løsning klar meget snart.
Det ved jeg også, for de drøftelser, der er i regeringen, involverer også vores parti, og jeg ved også, at man arbejder på det.
Kulturministeren er naturligvis også interesseret i, hvad det er for en løsning, man finder.
Så jeg har tillid til, at man arbejder ihærdigt på det her og tager det alvorligt.
Og jeg glæder mig selvfølgelig også til at se, hvad man kan præsentere som en endelig løsning.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Nu kan vi vel ikke klandre nogle forfædre, der ikke er her.
Vi kan snakke om vores eget ansvar, og i øjeblikket har vi et konkret ansvar for at få afviklet de her lån, for det er lån.
Men det er bare lån, der er trukket meget langt og er blevet fornyet på ret gode vilkår, som vi nu skal have fundet en løsning på.
Der er vi nødt til igen at lukke op og sige: Lad nu den fond sørge for at få de penge hjem, enten ved at give en præmie for at betale før tiden eller ved at sige, at man nu får en skriftlig aftale om, hvornår pengene skal ligge, om det skal være i rater, eller hvad det skal.
Det er derfor, at vi ikke skal låse den fast og ikke lade være med at lade dem handle, hvis vi kan få dem til at handle og finde en løsning for os.
Men det er vores ansvar, fordi vi er her nu.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Jeg er helt enig i, at det er vores ansvar.
Men jeg synes sådan set, det er rimeligt, når vi står med det her problem, at det bliver italesat, at det simpelt hen er en forrykt forvaltningsskik, der har været, og at det, der er foregået, ikke har været i orden.
Og ja, som jeg også sagde i min ordførertale, nu må vi rette op på det, og nu må vi tage ansvar for det.
Men jeg synes godt nok også, at det er helt på sin plads at rette en kritik mod det, der har foregået her.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Jeg synes, at det er supergodt, at det her bliver taget op i dag.
Jeg tror altså, at den samtale, vi har her i dag, betyder, at det her problem vil blive løst hurtigere, end det ville være blevet, hvis vi ikke havde snakket om det nu.
Og det er vigtigt.
Nogle gange er de mest uskyldigt udsende små beslutningsforslag
i virkeligheden de langt mest komplicerede.
Det har vi da i hvert fald læst os ind i der er tale om her.
Ligesom ministeren også har ridset det op, er det her en kompliceret affære med masser af historik.
Da alt det rod blev lavet, før Alternativet kom i Folketinget, prøver jeg at se så nøgternt, jeg kan, på de enkelte dele af det her forslag.
Vi mener, at det er godt, at en lang række institutioner ikke skal betale store lån tilbage med meget, meget kortere frister end ventet – måske havde de endda en forventning om, at de slet ikke skulle betale dem tilbage.
Vi kan også godt støtte, at ministeren ikke længere har ret til under særlige omstændigheder at godkende brug af den oprindelige kapital i Arbejdsmarkedets Feriefond.
Jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt de her beslutningsforslag helt, helt præcist går ind og honorerer de ønsker.
Jeg tror faktisk at de gør det, men jeg er i tvivl om, hvorvidt de kan honoreres endnu mere præcist.
Samtidig oplever jeg, at kredsen bag den her aftale synes, at det faktisk er en ret pinlig problemstilling, som sagen er endt i, og derfor regner jeg egentlig med, at man vil skynde sig lidt med at få det her i orden, ikke mindst nu, hvor Enhedslisten har belyst det igen.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at en række vandrerhjem, handicapferiecentre, kultur- og naturinstitutioner ikke pludselig lukker, fordi et lån, der egentlig havde form af en gave, pludselig viser sig at være til låns.
Og så er jeg simpelt hen i tvivl om det med EU.
Jo flere informationer, jeg får, jo mere går det op for mig, at jeg simpelt hen ikke tror, det er helt afklaret.
Jeg synes ikke, at jeg kan få et tydeligt svar på det.
Og hvis det er sådan, at man ikke må bruge de penge til at låne ud til kulturinstitutioner i fremtiden, så er det jo ikke så aktuelt at skabe hjemmel til det.
Det er de overvejelser, jeg står med i øjeblikket.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Nu har det været en længere debat, og det er ganske glimrende, for som det fremgår af debatten, er der faktisk her tale om kompliceret stof, som rækker ind over forskellige aftaler, bl.a. fra 2014, som flere har gjort opmærksom på, samtidig med at en ny aftale om en ny ferielov også har indvirkning på den her debat.
Som flere ordførere har gjort rede for, bliver der faktisk arbejdet – det er også vores holdning – på en holdbar løsning, også for de små kulturelle institutioner og andre, der har svært ved at indfri deres lån til Arbejdsmarkedets Feriefond.
Det er det, der skal findes en løsning på, bl.a. med svar på nogle af de spørgsmål, som jeg synes det er helt legitimt Alternativets ordfører rejser, men som vi jo også har rejst i forbindelse med længere diskussioner andre steder, hvor bl.a. også kulturordførerne er inddraget, fordi det også handler om hele det område.
Der er Kammeradvokatens vurdering, der er dialogen med EU, som også Venstres ordfører gjorde opmærksom på.
Jeg vil altså ikke stå og ridse det hele op igen, men blot sige, at selve bekymringen jo er reel nok.
Jeg er også overbevist om, at vi finder rimelige løsninger, sådan at ingen pludselig står uden noget, og at der bliver rimelige måder at få afbetalt lånene på for dem, der har svært ved det.
Det bliver der fortsat arbejdet på, og derfor kan vi heller ikke støtte det her beslutningsforslag.
Men jeg tror på, og jeg fornemmer en bred enighed om, at der er reel vilje til at løse de udfordringer, der kommer på vejen på baggrund af de aftaler – både dem, der ligger længere tilbage, og den nye ferielov.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Normalt kappes partierne jo om at komme med gode løsninger på de problemer, der er i det samfund, vi lever i.
I det her tilfælde siger alle de mest tænksomme partier – og endda ministeren – at de har tillid til, at der kommer et forslag.
Jamen kan man ikke fortælle, i hvilken retning det går, eller hvad man helst ønsker.
Der er jo ikke noget farligt i en forhandlingssituation ved at sige, at man går ind med den idé, og hvis den ikke duer og der er en bedre, støtter man nok den.
Altså, jeg mener: Der findes 867 mio. kr. i systemet i øjeblikket, som er låst, og som fonden ikke kan arbejde med og bruge til løsninger.
Har De Radikale tænkt sig, at vi skal finde andre penge til at erstatte dem med, sådan at de kulturinstitutioner kan tilbagebetale?
Eller hvordan skal vi finde en løsning?
Jeg synes, at der kun er to muligheder: Enten finder man nogle penge og giver dem til kulturinstitutionerne, eller også arbejder man kreativt med de 867 mio. kr., der er ude i systemet, og som på en eller anden måde skal tilbage på en ordentlig og anstændig måde.
Er der en tredje eller fjerde mulighed, eller hvordan ser De Radikale på det her?
Det er jo De Radikale, der er medansvarlige og ligesom os andre gerne vil tage ansvar for at finde en ordentlig løsning.
Vi er nødt til at prøve at bruge vores fantasi til at pege på nogle løsninger.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Nej, men forskellen er jo, og det er helt reelt, at vi sidder med de tekniske forklaringer, stiller de spørgsmål og får præsenteret løsninger.
Det kommer til at tage lidt længere tid, og jeg kan godt forstå, hvis de institutioner, som det handler om, er temmelig utålmodige omkring det, men det er jo netop, fordi det skal være holdbart.
Det skal både være juridisk holdbart og holdbart for de her institutioner.
Så nej, jeg kommer ikke til at præsentere den række af ting, der ligger der.
Det sker jo i forligskredsen, og det er sådan, det foregår her.
Men modsat Christian Juhl har jeg nu ret stor tillid til – og det kan jeg fornemme på baggrund af de tilkendegivelser, der har været – at der er et oprigtigt ønske om at løse det her på en måde, ikke så ingen bliver berørt, for det følger jo de aftaler, der er truffet, bl.a. i 2014, som jeg bakker op om og tager ansvar for, ligesom jeg tager ansvar for den nye ferielov, som jo har relation til det her, og som jo er, synes jeg, virkelig fremragende.
Jeg er så glad for, at vi har fået den aftale på plads på baggrund af parternes indstilling og derfor må følge op på, hvordan vi får løst de problemer med de mindre institutioner, der har lån, som de har svært ved at tilbagebetale, bl.a. på grund af en række misforståelser, og selvfølgelig nye krav, også fra EU.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
I Liberal Alliance har vi altid ment, at Arbejdsmarkedets Feriefond er en underlig konstruktion.
Jeg har altid syntes, at det var beskæmmende, at de, der interesserer sig for eller i hvert fald foregiver at bekymre sig om lønmodtagernes vilkår, ikke har haft et problem med det her.
Det viser for mig, at man de facto har betragtet det her som en skjult beskatning, og at man bare har tænkt, at man kunne bruge pengene, som man gerne ville.
At institutionerne så samtidig har fået indtrykket af, at det teknisk set bare var et lån, men som de aldrig skulle betale tilbage, synes jeg faktisk er en forrykt forvaltningsskik.
Havde der været tale om skattekroner, så havde det været forargeligt, at man ikke behandler midlerne med mere respekt for dem, som betaler, men at det er midler i Arbejdsmarkedets Feriefond, gør det faktisk for mig endnu værre.
Den retstilstand, der har muliggjort det her, bør vi efter min opfattelse aldrig vende tilbage til.
Nu står vi så med et praktisk problem, altså at en række kulturinstitutioner har indrettet sig efter en forventning om, at de ikke skulle betale deres lån tilbage, og det må vi jo herinde påtage os ansvaret for.
Det er så åbenbart ikke helt let, da der er nogle komplikationer i forhold til EU-retten, men i Liberal Alliance er vi enige med beslutningsforslagsstillerne så langt, at vi skal finde en løsning.
Vi støtter ikke de konkrete løsningsforslag her, da vi, som ministeren fortalte i sin tale, afventer, at regeringen, som konkret arbejder på det her, kommer med et konkret forslag.
Derfor støtter vi ikke det her forslag.