Karina Adsbøl (DD), 2024-02-20:
Tak for det, formand.
Det, fru Lotte Rod læste op i sin vedtagelsestekst, som flere af os stod bag, var, at folkeskolen skal være et rart sted for alle elever at være.
Det er vi helt enige i, og derfor har vi også fulgt bekymrede med i de presseartikler, der har været, og det, medierne også er opmærksomme på i øjeblikket.
For jeg synes, at i øjeblikket kan man snart ikke åbne en avis uden at læse noget om folkeskolen, der indikerer, at folkeskolen ikke er et rart sted at være.
Så der er jo i hvert fald en opgave foran os omkring de ting.
Men jeg har også set frem til forespørgslen i dag.
Skolens læringsmiljø skal jo netop være trygt og positivt, og derfor er det også vigtigt, at man inddrager eleverne i undervisningen, for så tror jeg også, at man får motiverede elever.
Jeg var inde at kigge på en tidligere rapport fra EVA, der skulle forberede mig til debatten i dag.
Under »Elevinddragelse« havde flere af lærerne i interviewet forklaret, at de som lærere jo har ansvaret for undervisningen og også selv bestemmer indholdet, og at netop det forhold får dem til at betvivle, at de i tilstrækkelig grad formår at inddrage eleverne.
EVA havde også lavet et inspirationshæfte fra 2018, som omhandler god undervisning set med elevernes øjne, og det hæfte stiller skarpt på fem elementer, som kendetegner undervisningen, når den ifølge eleverne er god, motiverende og lærerig.
De fem elementer er, at eleverne får passende faglige udfordringer, at eleverne har gode relationer til lærerne, at eleverne har en aktiv rolle i undervisningen, at der er variation i arbejdsformerne, og at der er mulighed for fordybelse og koncentration.
Personligt finder jeg det også vigtigt, at man har gode relationer til lærerne.
Det betyder også noget for indlæringen, at man er tryg i klassen, og at man har en fortrolig og tillidsfuld relation til lærerne.
Nu har jeg også arbejdet meget på socialområdet, og der ved vi faktisk også, at det for mange tidligere anbragte børn har haft stor betydning, at de lige har haft en rigtig, rigtig god lærer.
Der er flere måder, man kan inddrage eleverne på.
Det kan være specielle emnevalg, arbejdsformer og undervisningsmaterialer, og jeg mener også, at det er vigtigt, at man kender sine elevers kompetencer, deres styrker og deres niveauer.
På den måde kan man også tilrettelægge den bedste undervisning.
Vi har tidligere drøftet øgede frihedsgrader i folkeskolen her i Folketingssalen, og her mener vi, at det først og fremmest skal komme eleverne og også deres familier til gode, og at de skal kunne mærke en positiv forskel.
Det kan godt være, at jeg tidligere har sagt det på den her talerstol, men jeg bliver nødt til at sige, at det at få besøg fra Kildebjergskolen i Mørkøv, som troppede op her på Christiansborg for at sige tak til os – nogle af mine kollegaer var med dernede – synes jeg bare var en fantastisk oplevelse.
For her fortalte eleverne jo netop, hvor glade de var for frihedsforsøget, da de jo mente, at de havde fået mere indflydelse og mere medbestemmelse.
Bl.a. havde en af eleverne sat fokus på ordblindhed, og det er utrolig vigtigt, og det får mig til at tænke på noget, vi også skal drøfte videre, nemlig det i forhold til diskussionen omkring talblindhed.
Det burde også have et større fokus i folkeskolen.
Danmarksdemokraterne vil jo gerne være en del af forligskredsen og indgå i en dialog om, hvordan vi får den bedste folkeskole, herunder, at der skal være færre mål og mere praktisk undervisning.
Men jeg ved jo også, at de drøftelser allerede pågår.
Vi ønsker også at bevare 10. klasse.
Her har mange netop mulighed for at få indflydelse på deres undervisning og opnå kundskaber, faglighed og erfaringer, og det kan hjælpe dem til at åbne verden op.
Det gælder også for de mange unge, der vælger at tage på efterskole i 10. klasse.
Man kan sagtens have en diskussion om det faglige indhold i 10. klasse, løfteevnen og efterskolernes ansvar.
Men faktum er, at i mange tilfælde leverer efterskolerne et tilbud, som de unge er utrolig glade for, og som bidrager til at udvikle dem fagligt og socialt.
I Danmarksdemokraterne ser vi også med stor bekymring på den udfordring, at alt for mange forlader folkeskolen uden at kunne regne, læse eller skrive i tilstrækkelig grad.
Det kan der være mange årsager til.
En del af det handler måske også om, at vi ikke har formået at koble de faste fag, som eleverne har, altså matematik, dansk, fysik og engelsk, med tværgående emner, problemstillinger og tilgange, der i højere grad kunne give eleverne mulighed for at finde ud af, hvad der interesserer dem, og hvad de er gode til, og så give dem mulighed for at dyrke det i det undervisningsmiljø, de lærer bedst i.
Jeg kan se, at tiden er ved at være gået og formanden har rejst sig, så jeg vil sige tak for ordet.