runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Jo, og derfor er det også glædeligt for ordføreren, at det overhovedet ikke er et bindende regelsæt.
Det kan man jo se deraf, at en fjerdedel af direktiverne alligevel implementeres.
Så det er et – hvad kan man sige – meget, meget luftigt regelsæt, vi har med at gøre her.
I forhold til det med implementeringstidspunktet forstår jeg godt lige, at der kan være nogle hensyn, som hr. Søren Egge Rasmussen nævner.
Men nu har jeg været ordfører i Europa-Parlamentet på implementeringsoversigterne.
Altså, man har hvert år en oversigt over, hvor hurtigt medlemslandene implementerer de forskellige retsakter på det indre marked.
Og jeg kan sige: Danmark er absolut duks.
Vi er en af de bedste.
Hvad angår Cypern, Malta osv., kan man derimod nærmest lave en linje, hvor jo længere mod Alperne og syd derfor, man kommer, des dårligere ser det ud.
Og der er det simpelt hen bare uhensigtsmæssigt, at danske virksomheder, fordi vi er så dukseagtige, skal trækkes med nogle strengere krav end deres konkurrenter, som ligger i Frankrig, Italien, Grækenland osv.
Derfor har jeg den opfattelse, at EU's retsakter i virkeligheden først bør implementeres, når mindst tre fjerdedele af landene har implementeret dem, så vi ikke hele tiden er dem, der skal betale regningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Hvad, hvis vi nu kom frem til at leve op til vandrammedirektivet og vi havde et godt vandmiljø i alle farvande omkring Danmark, og det kunne være, at vi kom frem til, at fiskebestanden kunne genoprettes og vi havde et rent hav, som turister syntes det var værd at besøge om sommeren?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Jo, og hvis hr. Søren Egge Rasmussen vil fremsætte et beslutningsforslag, der handler om vandrammedirektivet, er jeg da fuldstændig overbevist om, at vi vil stemme for.
Vi kan måske ovenikøbet fremsætte det samtidig.
Altså, det er faktisk et af de områder, hvor jeg ikke føler mig særlig godt hjemme i den blå familie.
Radikale Venstre og Dansk Folkeparti har fremlagt et helt havprogram, fordi vi gerne vil frede maritimt.
Så det tror jeg sagtens vi kan.
Det er jo bare ikke det forslag, hr. Søren Egge Rasmussen har fremsat i dag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Myten om Danmark som EU-duks er jo blevet punkteret mange gange, bl.a. på miljøområdet.
Nogle gange er det jo sådan, at vi formelt overholder en implementering, fordi vi f.eks. implementerer noget igennem en bemyndigelse, men så i praksis og substantielt indfører vi ikke det, som direktivet indeholder.
Det gælder jo f.eks. på vores natur- og miljøområde.
Jeg synes egentlig, konceptet er sådan ret sympatisk, fordi det så er meget klart, hvad vi stemmer om.
Udfordringen er jo bare, at sådan er politik jo ikke i praksis.
For både de her forordninger og direktiver er typisk sådan, at der er det her store fortolkningsrum, og det er også derfor, at de i den her bog kalder det det nationale råderum.
Derfor er spørgsmålet nok i forhold til det nuværende jo netop, om der her har været nogle meget, meget ensidigt erhvervsvenlige måder at fortolke vores EU-implementering på miljøområdet på, og det har så den konsekvens, at miljøet og naturen lider.
Anerkender ordføreren det her med, at det ikke er så nemt i praksis at lave den der smukke opdeling, fordi der er det her fortolkningsrum og nationale råderum?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Nej, det handler jo bare om, at man definerer metoden klart i forslaget.
Det kan jo være rigtigt nok, at fordi direktiver ofte er formuleret i meget vage vendinger, kan det være svært klart at sige, hvor den nationale forpligtelse for implementering stopper, og hvor de nationale ønsker begynder.
Men det kan man jo bare skrive i forslaget.
Det er jo to forslag, som jeg forestiller mig bliver behandlet som forslag A og B. Man kan bare skrive i et af dem, at vi har valgt at fortolke EU-retten her, men gøre det klart, at der er et tillæg, som er regeringens eget ønske.
Det fremgår jo allerede i dag, når man fremsætter forslagene; det hele bliver bare puljet i ét forslag og dermed i én afstemning, og det er det, der er problemet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Er der andre eksempler end det her med barsel, hvor der er den der præcise opdeling, som ordføreren taler om?
For netop når vi taler om natur- og miljøområdet, handler det jo tit om de her undtagelser, fleksibilitet og forskellige dispensationsordninger osv., hvor det er meget mere mudret og mindre klart.
Så jeg er ikke sikker på, at ordføreren kan nævne så mange flere eksempler, men det kan være, at ordføreren har nogle.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Jeg er enig i, at man jo sagtens kan vælge at gå længere og ikke vælge at følge det princip, der er, om, at det skal træde i kraft senest muligt.
Men det er jo så der, hvor ordføreren, når vi sidder til tekniske gennemgange hos ministeren, skal gøre opmærksom på, at det er noget, man ønsker, eller når vi sidder til forhandlinger om et forslag, spørge, om det så er noget, vi ønsker skal træde i kraft hurtigere, og så kan man jo vælge at gøre det.
Det må ske med åbne øjne, og det kan godt være, man skal blive bedre til at gøre opmærksom på, når vi sidder til gennemgange, at den her del er det, der kræves, og at det her kan vi så gøre yderligere for at fremskynde det.
Morten Bødskov (S), 2024-04-04:
Det spørgsmål er et spørgsmål, som spørgeren selvfølgelig må stille til den ressortansvarlige minister.
Det handler om vandrammedirektivet, og jeg beklager, men det er jeg ikke sådan helt skarp i at kunne svare på.
Det tror jeg også spørgeren trods alt har forståelse for.
Men jeg kan da sige, at der jo ikke er nogen tvivl om, at der selvfølgelig er afvejninger hele tiden, og det er jo også det, som den realistiske tilgang, som regeringen har til det, er udtryk for.
Det er jo ikke noget modsatrettet hensyn at kunne tiltrække turister til vores skønne natur.
Nu er jeg selv oprindelig ovre fra Midt- og Vestjylland og har eksempelvis brugt en hel del af min barndom på strandene i Søndervig.
Det er fantastiske naturområder, og masser af turister kommer der.
I det område ligger der også produktionserhverv, som bærer den grønne omstilling og skaber tusindvis af arbejdspladser.
Det har vi jo formået at kombinere og give plads til og dermed jo skabt både tusindvis af arbejdspladser i turismen, men jo også tusindvis af arbejdspladser i produktionsindustrien, som bærer den grønne omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Der står i regeringsgrundlaget, at man skal have fokus på at undgå utilsigtet overimplementering af EU-regler, og det kunne nok lyde rigtigt.
Jeg synes bare, jeg er stødt på forhold, hvor vi har været for langsomme, f.eks. i arbejdet med energieffektivisering og energibesparelse.
Nu kan man så se, at EU faktisk kommer og forsøger at påvirke os til at gøre mere.
Jeg vil godt høre ministeren, om ikke der var mere, vi kunne spotte på forhånd og ligesom sige, at her vil vi være foregangsland.
Morten Bødskov (S), 2024-04-04:
Altså, helt generelt kan man også læse af regeringsgrundlaget, at regeringen har skærpet – og jo altså betydeligt – fokus på vigtigheden af at implementere og sikre ordentlig implementering af EU-lovgivningen.
For ikke så længe siden havde vi et meget stort lovforslag til behandling her i Folketingssalen.
Det handlede om de såkaldte CSRD-principper, hvor i hvert fald en del af salen var meget opmærksom på, at man skulle passe på med at overimplementere det, netop fordi det var noget, der kunne give meget store byrder for dansk erhvervsliv.
Det er sådan et eksempel, hvor regeringen så har skærpet fokus.
Kommissionen har vi gang i, og de øvrige medlemslande har vi gang i for at sikre, at det lander rigtigt, så det ikke er noget, der hæmmer dansk erhvervslivs udvikling.
CSRD handler jo bl.a. om eksempelvis bæredygtighedsstandarder.
Hvorfor har vi fokus på det, at det skal lande rigtigt?
Det har vi, fordi vi gerne vil have, at dansk erhvervsliv får den stærkest mulige konkurrencefordel ud af, at vi er langt fremme i den grønne omstilling allerede.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg betragter det her som et af de eksempler, hvor man måske har besluttet noget på et tidspunkt og ikke har kunnet overskue det fulde omfang af konsekvenserne, for det er i hvert fald det, som noget af debatten tidligere, i 2014 og 2015, handlede om.
Der snakkede man meget om byrder i forhold til erhvervslivet, men mindre om, hvilke konsekvenser det ville have for vores miljø- og naturpolitik.
Men Socialdemokratiet stemte jo imod det forslag, der lå tilbage i 2015, og som kom fra den sådan klassiske højrefløj, så mit spørgsmål er: Hvornår var det, at Socialdemokratiet ændrede holdning til det her spørgsmål og nu går ind for, at vi har de her principper, og hvad er årsagen til, at Socialdemokratiet har ændret holdning?
Morten Bødskov (S), 2024-04-04:
Nu står jeg her som repræsentant for regeringen, og regeringen er jo tre partier; vi har lavet et regeringsgrundlag, og i det regeringsgrundlag kan man se, at vi er i stand til at sikre, at der er en balance, således at man både kan have et Danmark, som fortsat kan blive ved med at være et grønt foregangsland, og vi kan have et erhvervsliv, som er i stand til at sikre vækst og fremgang, særlig på det grønne område, i et omfang, som gør, at et af de største problemer, vi står med lige nu i dansk økonomi, er manglen på arbejdskraft, eksempelvis til de grønne virksomheder.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Er ministeren enig i, at de her implementeringsprincipper har haft konsekvenser for natur- og miljøpolitikken, eller anerkender ministeren ikke det?
Morten Bødskov (S), 2024-04-04:
Man må dykke ned i det konkrete, og så kan man jo spørge ressortministeren.
Jeg forholder mig til princippet om implementeringen.
Og jeg synes, det rigtige er at have et klart politisk pejlemærke for, hvordan vi vil sikre, at Danmark er et grønt foregangsland.
Det gør vi ved eksempelvis at arbejde med EU-regulering, så den bliver så målrettet som overhovedet muligt og ikke kommer til at stå i vejen for eksempelvis dansk erhvervslivs muligheder for rent faktisk også at udvikle sig i en mere grøn retning.
Der er det CSRD-forslag et ganske godt eksempel på, hvordan vi arbejder med at sikre, at EU-lovgivningen er målrettet, således at dansk erhvervsliv, f.eks. inden for rammerne af CSRD, netop kan få den konkurrencefordel, det giver danske virksomheder at være grønne.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Der er jo to problemer i det her.
Det ene er, når EU regulerer på en underlig måde; det oplever vi jo ganske ofte.
Og så er der jo det problem, når regeringen så i implementeringen vælger at implementere på en underlig måde.
Jeg synes egentlig, at det er et meget fortjenstfuldt princip at have, at man skal undgå at belaste virksomheder og andet unødigt i forhold til vores konkurrerende lande.
Men problemet er jo, at regeringen har lidt svært ved at overholde det.
Altså, jeg kan forstå, at det er hvert fjerde EU-direktiv, man sådan set overimplementerer.
Det seneste, jeg lige kan huske, er så ikke om natur og miljø, men det var på barselsområdet, hvor man ikke bare sagde, at EU måtte bestemme over dansk familiepolitik; man gik ovenikøbet også videre ved at inkludere begreber som medmødre, madmødre, medfædre, og hvad ved jeg, som slet ikke var en del af EU-reguleringen.
Morten Bødskov (S), 2024-04-04:
Det må jeg sige at jeg har svært ved at se for mig, og det har jeg, fordi det selvfølgelig hænger sammen, når regeringen siger, at vi vil implementere EU-lovgivning ud fra de principper, som står i regeringsgrundlaget, om, at det skal være præcist, det skal være gennemskueligt, det skal selvfølgelig sikre de politiske hensigter, som er eksempelvis i det direktiv, der kommer, eller andet.
Så synes jeg, det er helt relevant, at det selvfølgelig samles i ét lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Nej, for dermed bliver det jo hverken relevant eller overskueligt.
Altså, det er jo ekstremt relevant at vide, hvad det er, Danmark over for EU er forpligtet til at stemme igennem som direktiv, og hvad kommer fra regeringen, som man så bekvemt lægger oven i EU-forslaget, for så stemmer Folketinget nok for.
Det kunne jo være, at der var nogle partier, som sagde, at okay, vi accepterer vores internationale forpligtelser, så vi vil stemme ja til den del, der kommer fra EU, men vi vil da ikke stemme for den massive overimplementering, som kommer fra en regering, der f.eks. nu er vendt på en tallerken og mener, at barselsregler godt må reguleres af EU.
Morten Bødskov (S), 2024-04-04:
Men man må jo have som udgangspunkt som folketingsmedlem, at det har man brugt tiden på og talt med sin kollega om, der sidder i Folketingets Europaudvalg, som har været med til at fremme sagen i Folketingets Europaudvalg, inden den havner her i Folketingssalen.
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, hvad det er, direktivet går ud på, hvordan regeringens forhandlingsposition har været, og hvad det er, Folketinget har bakket op om via Folketingets Europaudvalg, når det handler om forhandlingspositionen, og hvad det så er, der endelig kommer til at stå i lovforslaget.
Det kan jo ikke komme som nogen overraskelse for Morten Messerschmidt; det ved Morten Messerschmidt som garvet parlamentariker, altså at det er det, der er beslutningsprocessen, at forslagene kører den vej, og så skal de udmøntes her i Folketingssalen i EU-lovgivning.
Det synes jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det var spændende at høre den her lidt historiske gennemgang af Enhedslisten omkring, hvordan andre partier så har forholdt sig til EU-politikken, altså hvad man har gjort rigtigt og forkert; i den periode, som hr. Søren Egge Rasmussen henviste til, sagde Enhedslisten i hvert fald, at Danmark helt skal ud af EU.
Men det er dejligt, at Enhedslisten også er slået ind på en mere EU-positiv bane, det synes jeg er rigtig godt, og det gælder især, når vi snakker om de her grønne dagsordener, for der har vi brug for at sætte fælles retninger og fælles standarder i det europæiske samarbejde.
Det skaber dels noget gennemsigtighed, i forhold til hvad det rent faktisk er, der kommer fra EU, og hvad man så kan vælge at lægge til i en dansk kontekst.
Men det er også vigtigt at understrege, at der jo ikke er noget til hinder for, at vi, hvis vi synes, at vi i en dansk kontekst skal gå videre, så også kan vælge at gøre det.
Så kan vi vælge at overimplementere i stedet for at minimumsimplementere.
Et eksempel på det er f.eks. den her indsamling af tekstilaffald, hvor vi i Danmark valgte at begynde det tidligere, end hvad der egentlig var kravene i EU-lovgivningen.
Så der er bestemt muligheder for at gøre det.
Med de bemærkninger støtter Socialdemokratiet ikke det her beslutningsforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Hvorfor skal man fastholde et princip om, at man på natur- og miljøområdet skal minimumsimplementere, når man ser de udfordringer, vi har med vores biodiversitet og med vores vandmiljø, som virkelig lider, og når man kigger på, hvad der er af sprøjtegiftrester i de øvre vandlag, som bliver vores drikkevand om nogle år?
Jeg synes, at vi kigger ind i noget, hvor der er nogle store problemer, og hvor den oplagte løsning ikke er at køre videre efter noget minimumsimplementering.
Jeg håber lidt, at den her sag kan gøre, at vi får øjnene op for, at vi snyder os selv for nogle miljøgevinster ved pr. automatik at tage udgangspunkt i en minimumsimplementering.
Nu nævner ordføreren selv tekstilområdet, hvor man har valgt at gå foran.
Jeg vil nok sige, at vi har lavet nogle aftaler omkring klimaloven, og hvordan det bliver implementeret, som vi jo tager selvstændigt, fordi vi prioriterer det – fordi vi prioriterer klimadagsordenen.
Kan ordføreren ikke se, at vi faktisk har fået noget godt ud af, at vi har vedtaget en klimalov og nogle opfølgende aftaler, uden at EU har krævet det?
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Jo, jeg kan i den grad se noget fornuftigt i, at vi laver klimapolitik og miljøpolitik i Danmark, og at vi også går videre i de tilfælde, hvor vi synes, at vi skal gå videre end det, som er EU-lovgivningen.
Og det er der jo rigtig mange eksempler på.
Det her med tekstilerne var bare et af dem.
Det er også derfor, jeg måske ikke helt grundlæggende forstår præmissen om, at vi så skal gå over til et princip om, at vi i Danmark altid skal overimplementere det, der kommer fra EU på miljø- og klimaområdet.
Det synes jeg heller ikke nødvendigvis giver mening.
Der er jo også eksempler, hvor der allerede er indregnet nogle byrdefordelingsmekanismer, og hvor Danmark også bliver pålagt at tage en større del af byrden, når vi eksempelvis snakker om klimapolitik.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Men der er bare en risiko, når man ligesom lægger sig i den dårlige ende med minimumsimplementering.
Altså, lad os bare tage ét emne, nemlig vandrammedirektivet.
Kan ordføreren se, at vi kommer til at leve op til det?
Altså, man har nølet for meget med sin underimplementering i sine bestræbelser på ikke at leve op til det, og så har man fået en udsættelse, så man ikke skulle leve op til det direktiv i 2015, men i 2027.
Jeg ved ikke, om der er nogen i regeringen, der går og planlægger efter, at man skal have en længere udsættelse.
Kan ordføreren ikke se, at der faktisk er en risiko ved at underimplementere?
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Jeg vil give ordføreren ret i, at vi har travlt, for så vidt angår vandrammedirektivet.
Og derfor kommer vi jo også til at skulle genbesøge landbrugsaftalen i år og sikre, at vi selvfølgelig skal nå de mål, der er i vandrammedirektivet, og de mål, som vi er fælles om i den landbrugsaftale, som de fleste af Folketingets partier er med i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Jamen det er da godt, at ministeren har sympati for intentionen i vores forslag og så nævner, at vi med hensyn til udbygning af den vedvarende energi jo sådan set har været frontløbere.
Men vi har jo også nogle felter, hvor der er nogle konflikter.
Altså, når vi skal leve op til EU's vandrammedirektiv, og det står jo i regeringsgrundlaget, at man vil leve op til vandrammedirektivet, kigger vi jo ind i, at vi kommer til at reducere kvælstofforureningen fra landbruget.
Kunne det så have nogle positive erhvervseffekter andre steder?
Ja, det kunne det jo.
Det kunne være, vi kunne komme frem til, at nogle fiskebestande blev genoprettet, og at der var et fiskerierhverv, der sådan set kunne udvikle sig og komme til at fiske mere.
Og så kan jeg sige, at set fra Jylland af kommer der rigtig mange turister, som egentlig værdsætter den natur, vi har, og de kommer også, fordi vi har noget havvand, som man kan bade i, og som man kan fiske i.
Så der er altså nogle steder, hvor vi har nogle konflikter erhvervsmæssigt, og hvor der er nogle erhverv, som nyder godt af, at vi har et rent miljø, og andre, som sådan set sviner.
Kan ministeren se, at der godt kunne være nogle positive effekter af, at man levede op til vandrammedirektivet?
Morten Bødskov (S), 2024-04-04:
Tusind tak for det, formand, og også tak til ordføreren for forslagsstillerne for begrundelsen.
Der er ingen som helst tvivl om, at bekæmpelse af klimaforandringer og et bedre miljø er kardinalpunkter for regeringen.
Derfor har jeg og regeringen også som udgangspunkt sympati for intentionen i beslutningsforslaget.
Danmark er et grønt foregangsland, og det skal vi blive ved med at være, for eksempelvis er den grønne industripolitik vigtigere end nogen sinde.
Den kan nemlig populært sagt få os ud af Putins kløer og sikre stabile forsyningskæder til vores erhvervsliv, og så kan den skabe bæredygtig vækst og endnu flere grønne arbejdspladser i Danmark.
Bare kig over grænsen til de nærmeste områder i vores europæiske samarbejde, EU.
Det er alt sammen, fordi vi har haft en realistisk og også praktisk tilgang til klima- og miljøområdet, og det gælder også for vores implementering af EU-lovgivning.
I Danmark har vi en tilgang, der sigter mod gennemskuelighed og politisk stillingtagen til den EU-lovgivning, der implementeres, herunder jo altså bl.a. hensynet til det brede erhvervsliv.
Det vil nemlig medføre en risiko for at skade danske virksomheder og pålægge danske virksomheder unødige byrder, og det ønsker regeringen ikke.
Vi kan vælge at overimplementere, som vi kalder det, hvis vi finder det nødvendigt.
Det kan f.eks. være i forhold til både natur- og miljøområdet.
Det nævner vi eksplicit i regeringsgrundlaget, og det fremgår også af Erhvervsstyrelsens vejledning for principperne.
I regeringen mener vi ikke, at implementeringsprincipperne er i vejen for, at vi i Danmark kan gå videre end minimumskravene i EU-lovgivningen på natur- og miljøområdet, og vi mener, at de nuværende principper giver os de bedste muligheder for også at implementere lovgivningen på en balanceret måde.
På den måde er det vores holdning, at vi både er i stand til at sætte ambitiøse mål for klima og miljø og også give danske virksomheder mulighed for rent faktisk at levere på det her område.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Det er jo et beslutningsforslag om at ophæve den minimumsimplementering i forhold til EU, som har været gældende i Danmark siden 2015.
Kunne det være anderledes?
Ja, det kunne det jo.
Så havde vi en Anders Fogh Rasmussen, der kom til i 2001, og så skulle man have mest miljø for pengene.
Det var en anden måde at håndtere det på.
Og så kom vi så i 2015, da Troels Lund Poulsen var erhvervsminister, frem til, at man skulle lave den her minimumsimplementering af EU-reguleringen.
Det var så af erhvervsmæssige hensyn.
Det vil sige, at man der kiggede ind i noget, hvor erhvervshensyn skulle vægte højere end miljøhensyn.
Ja, vi har et vandrammedirektiv, som vi har store problemer med at kunne leve op til i 2027.
Er der så nogle områder, hvor vi har fordel af, at vi er gået i front?
Man må jo sige, at det er der eksempler på i den klimalov, som vi fik vedtaget under den tidligere regering, hvor vi har lavet alle mulige efterfølgende aftaler, hvor vi satser på en udvikling af grøn brint, pyrolyse og den slags, og hvor vi satser på, at geotermi bliver en del af en god fjernvarmeløsning.
Kunne man så forestille sig, at der kunne være noget, vi kunne gøre bedre miljømæssigt, hvis ikke vi havde de her fem hovedregler at leve efter med minimumsimplementering?
Det tror Enhedslisten der er, og derfor vil vi gerne ændre de principper.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Det er jeg helt enig i.
Jeg synes, at det bedste, vi kan gøre for vores erhvervsliv, er at melde ambitiøst ud tidligst muligt, for så har vi også god tid til at kunne lave en ordentlig omstilling, hvor folk har tid til at lave de afskrivninger, man kan lave, og investere i de nye ting.
Det her er et eksempel på en hockeystav, og det bliver bare dyrere, og det bliver også meget sværere, og på nogle måder tror jeg desværre også at det bliver umuligt at vende skuden, når vi først er nået helt ud over kanten.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
Anerkender SF's ordfører, at der jo er eksempler på, at man i den danske implementering er gået længere end den såkaldte minimumsimplementering?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Ja, det er man, og jeg synes, vi skulle gøre det meget mere.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg har bare en kommentar i forhold til at hjælpe ordføreren til at svare på hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål.
For hans spørgsmål gik meget på, hvad vi politisk kunne beslutte her i Folketingssalen, men rigtig meget af EU-implementeringen foregår i ministerierne, og det sker på grund af bemyndigelseslovgivningen, og fordi der er en hel masse forordninger osv., som bare kører løs, og det er netop det, som man ifølge Folketingets bog selv har været med til at beslutte.
Så det er et spørgsmål om, hvad vi gør her i Folketinget, men også, hvordan vi i hele vores offentlige sektor implementerer det på embedsmandsniveau.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Nu ved jeg jo, at ordføreren ud over at være miljøordfører også er EU-ordfører, og i december lavede vi en ny europapolitisk aftale, hvori der står, at vi skal undgå utilsigtet overimplementering.
Er ordføreren enig i, at vi skal det?