runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2019-02-07:
Jeg tror, der skal rigtig mange ting til.
Nu nævnte jeg også selv i min ordførertale, at vi har brug for en stærkere regionalpolitik.
Det er der, hvor jeg synes det er lidt ærgerligt, at regeringen med det her tager et skridt i den rigtige retning, men jo på en lang række andre områder har taget skridt i den forkerte retning og i virkeligheden meget målrettet har forsøgt at gavne de områder af Danmark, som har allermest i forvejen.
Der er det jo ved fælles hjælp sammen med Dansk Folkeparti lykkedes at forhindre topskattelettelser, højere pensionsalder og nogle af de andre ting, som har været foreslået, og som vil ramme de her yderområder hårdt.
Men jeg kan bare undre mig over, hvor man så fra Dansk Folkepartis side synes at regeringen gør det godt i forhold til at gavne nogle af de her områder af Danmark.
Lea Wermelin (S), 2019-02-07:
Det er, fordi jeg faktisk synes, at det er ualmindelig klogt, hvad ordføreren står og siger om, at vi i stedet for at poste en masse penge i de områder, som har i forvejen, skal have en stærkere regionalpolitik.
Noget af det, man jo så med fordel kunne gøre i stedet for fra Dansk Folkepartis side at bakke op om den her bundskattelettelse, som vi bruger 250 mio. kr. om året på, var at sige, at så kunne vi jo bruge de penge på noget andet.
Ordføreren kunne jo også vælge at sige: Okay, vi er faktisk blevet klogere.
Der kunne måske endda være et flertal her, som kunne finde på at bruge pengene på en anden måde.
Ville ordføreren være interesseret i det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-02-07:
Men man kunne også vælge ikke at gøre det, som Socialdemokratiet selv er gået med til, nemlig at bruge 180 mio. kr. på at lave erhvervsdrivende fonde i andre EU-lande, altså ikke støtte dansk erhvervsliv, men faktisk understøtte, at man flytter danske virksomheder ud af landet for at blive en erhvervsdrivende fond i et andet land.
Det gavner i hvert fald slet ikke noget i Danmark og slet ikke regional udvikling.
Så man kunne også f.eks. tage de penge og pulje dem til det her.
Men vi er jo helt med på, at vi ikke alene skal have fokus på den udvikling, som foregår i vækstcentrene omkring de store byer, hvor det i forvejen går rigtig godt, men også på de her 25 kommuner, hvor der er en meget lav erhvervsindkomst, så vi sikrer, at der bliver nogle bedre rammevilkår, så man måske i højere grad kan udvide eller bygge til.
Der er f.eks. ret skrappe regler.
Hvis du er 300 m fra vand eller 300 m fra skov, eller hvis der i det hele taget bare er noget smukt natur, så er der nogle kæmpe begrænsninger på at kunne lave noget erhvervsudvikling, hvorimod man ser, at der i hovedstadsområdet ikke er nogen begrænsninger.
Der kan man faktisk lave kunstige øer.
Der er altså en eller anden skævvridning af landet, som vi skal kigge mere generelt på, bl.a. hvad angår rammevilkårene.
Det kunne også være, at vi skulle kigge på økonomiske pakker eller hjælpepakker af en eller anden art.
Jeg synes, det er positivt, at vi har udflyttet statslige arbejdspladser, og at man har haft et fokus på at flytte nogle uddannelsesinstitutioner ud, dog i meget lille grad.
Jeg synes måske, at man skulle tage et større opgør og sørge for, at folk faktisk kunne tage en uddannelse flere forskellige steder i landet.
Det område, jeg kommer fra, er Danmark største mejerikommune, men for at læse til mejerist skal man tage til f.eks. Odense.
Hvorfor kan man ikke blive uddannet til mejerist i Vestjylland, når det er dér, mejerierne i vidt omfang ligger?
Det kunne være, at det skulle splittes op, så man kunne blive det begge steder.
Men jeg tænker, at man med fordel kunne have et langt bredere fokus og måske ikke bare på lige skattepolitikken, som vi diskuterer i dag, for der er altså specielt i de her 25 yderkommuner et behov for at få gjort nogle ekstra indsatser for at få gang i erhvervsudviklingen.
Lea Wermelin (S), 2019-02-07:
Tak for det.
Som øbo vil jeg starte med at glæde mig over en række elementer i lovforslaget her.
Der er en videreførelse af det forhøjede befordringsfradrag for yderkommuner og en udvidelse med de danske småøer.
Der er også en indførelse af et øfradrag på godt 200 kr. pr. overnatning til pendlere, som bor på ikkebrofaste øer, og så er der et standardfradrag for pendlere på Fjordforbindelsen Frederikssund.
Jeg er rigtig glad for, at pendlere rundtom i landet nu kan se frem til, at vi fortsat sikrer et forhøjet pendlerfradrag for dem, der holder fast i at bo ude i vores landdistrikter og på vores øer til trods for en længere afstand til arbejdspladsen.
Det har stor betydning for at sikre levedygtige samfund og øer, at det rent faktisk er muligt at pendle uden store økonomiske omkostninger, og det er også af stor betydning for tilflytningen.
Da vi havde regeringsmagten sidst, var vi også med til at udvide ordningen med ni kommuner mere, og nu får småøerne så også glæde af de forhøjede befordringsfradrag.
Mange pendlere har indtil nu været i en klemme, fordi de ikke kan pendle frem og tilbage på daglig basis, men måske i stedet et par gange om ugen, og derfor er nødt til at have en alternativ bolig tæt på deres arbejdsplads.
Men der har de altså ikke været omfattet af reglerne om fradrag for merudgifter til logi efter reglerne om rejsefradrag.
Så det er en vigtig forbedring, og mange pendlergrupper og Sammenslutningen af Danske Småøer har også været aktive og arbejdet rigtig hårdt på at sikre de her bedre vilkår til pendlerne på øerne.
Jeg tror, mange af vores partier har mødtes med dem og været enige i, at vi skulle se nærmere på, hvordan vi kunne finde en løsning, som kommer pendlerne til gavn.
Det er vigtigt, at man kan bo og leve i alle dele af landet, og at vilkårene i landdistrikter og yderkommuner og på øer står højt på den politiske dagsorden.
Vi skal have en stærk og også stærkere regionalpolitik i Danmark og et opgør med den geografiske ulighed, hvor vi kan se at forskellene vokser – desværre også på baggrund af den her regerings politik i øvrigt.
Desværre er der så også et andet element i lovforslaget, og jeg undrer mig egentlig over, at det er blevet puttet ind her, nemlig en nedsættelse af bundskatten med 0,03 procentpoint.
I forårets økonomiaftale med KL om kommunernes økonomi for i år afsatte regeringen den her pulje til skattenedsættelser på 250 mio. kr., men kommuneskatten er samlet set steget.
Det er nok også, fordi velfærdsbudgetterne kan være svære at få til at hænge sammen i kommunerne, hvor der kommer flere børn og flere ældre, men pengene ikke følger med fra regeringen.
Men det er altså lidt en form for omvendt logik, at kommunerne under ét så ikke har kunnet sænke skatten, som regeringen har ønsket, og så vil regeringen på bagkant alligevel sænke den her i Folketingssalen.
Vi kan ikke se nogen grund til den her manøvre i en tid, hvor der er pres på velfærden.
Vi mener derimod, at der er brug for investeringer i vores fælles velfærd, så den del er vi imod, og vi ønsker derfor en opdeling af lovforslaget, så de to meget forskellige dele kan behandles særskilt.
Tak for ordet.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Jo, det er da et princip, og hvis man fulgte det, skulle vi sænke vores registreringsafgift væsentligt, fordi der kommer mange flere penge ind på registreringsafgift og på benzin- og dieselafgift end de negative afledte miljømæssige effekter.
Når jeg godt kan forsvare at give landbruget den her afgiftslettelse, er det som punkt 1, fordi det trods alt ikke er så mange penge i lyset af sektorens størrelse, og som punkt 2, fordi den måde, vi producerer på i Danmark, typisk er miljø- og klimamæssigt langt bedre end den produktion, der foregår i andre lande.
Og så er det rigtigt, at i en verden, hvor folk ikke spiste kød, ville det måske have en effekt, men altså, det gør folk, og man kommer nok også, fordi der kommer flere borgere i den her verden, til at spise mere kød.
Og så står jeg på det synspunkt, at det er bedst, at vi producerer kødet der, hvor landmændene har respekt for miljøet og man gør, hvad man kan, for at mindske det klimamæssige aftryk – og det gør dansk landbrug.
Men regeringen gør jo en række andre ting for miljøet – det gør vores dygtige miljø- og fødevareminister, og det gør energi-, forsynings- og klimaministeren – i forhold til at vi poster enormt mange skattekroner i produktionen af vedvarende energi, i braklægning af skovområder og en lang række ting, som har til formål at kompensere for CO 2 -udledning, klimapåvirkning og negativ miljømæssig påvirkning.
Og jeg tror, at der er mere effektive redskaber end foderfosfatafgiften.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Jeg synes bare, at vi uanset beløbets størrelse – for det kan jeg jo godt forstå, og jeg er også tilhænger af den her regelforenkling, som ministeren heldigvis også har som dagsorden – står i en situation, og det fremhæver statsministeren jo også i sin åbningstale i Folketinget, hvor miljøet langt overskygger så meget andet, altså hvor vi har så store problemer med miljøet og følgeudgifter af de her problemer, at det er noget, vi skal gøre noget ved.
Jeg er jo sådan set, som jeg også nævnte tidligere, enig i, at vi kan give en hjælpende hånd til landbruget, som står med store udfordringer, og som er et vigtigt erhverv for vores samfund.
Så kunne man jo, når man nu giver en hjælpende hånd, diskutere, hvor hånden tager fat.
Her hjælper man et sted, hvor man sænker nogle afgifter på noget, som rent faktisk har nogle omkostninger for samfundet.
Er der ikke noget, der hedder forureneren betaler-princippet, hvor virksomhederne også må tage et ansvar, i forhold til hvordan de driver forretningen?
Så er det her den rigtige måde at regulere på?
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Men der er jo de her dynamiske effekter.
Det tror jeg alle er enige om.
Den diskussion, der er mellem Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Finansministeriets eller Skatteministeriets fagøkonomer, går ud på, om det nu er de rigtige effekter, vi har lagt til grund.
Det er jo veldokumenteret, og der er masser af empiri for effekten af at sænke skatterne, altså at der er dynamiske effekter af det.
Så er der nogle, der siger, at der er meget større effekt end det, Finansministeriet lægger til grund, og der er nogle, der siger, at der er mindre.
Der siger jeg bare, at jeg vil advare imod, at man sådan politisk fastsætter noget.
Der må man sige, at man må lægge sig et sted i midten af den viden, man har, og så må man jo politisk vælge, om man vil træffe beslutninger på den baggrund.
Det synes jeg er klogt at gøre.
Men det betyder jo ikke, at man som politiker ikke skal hæfte sig ved, at der står, at det er med betydelig usikkerhed eller andre ting.
Louise Schack Elholm (V), 2019-02-07:
Tak for ordet.
Venstre ønsker et Danmark i balance, og derfor har Venstre jo gennemført en hel række forskellige tiltag, som det her skal ses som byggende oven på.
Som det er nævnt af andre ordførere, ønsker vi her at hæve befordringsfradraget.
Vi ønsker at sikre, at man kan bo på de danske øer og i yderkommunerne og samtidig have et arbejde på fastlandet.
Det bidrager til, at også disse områder kan få vækst og balance, og det er vigtigt for Venstre.
Jeg er helt enig med Dansk Folkepartis ordfører, der tidligere sagde, at der også er andre virkemidler, og det er jo derfor, vi har lempet planloven.
Ja, dengang var det en Venstreregering, der havde foreslået noget endnu mere ambitiøst, så der er jo nok ikke nogen tvivl om, at Venstre gerne havde set endnu større lempelser i forhold til planloven, så det havde været muligt at skabe endnu mere vækst i yderområderne.
Så der er jeg sådan set på linje med, at man også godt vil skabe bedre vækstmuligheder.
Derudover har vi udflyttet statslige arbejdspladser, og vi har lavet en omfattende fødevare- og landbrugspakke, som har gjort fødevare- og landbrugserhvervet bedre rustet.
De øer, som vi på nuværende tidspunkt udvider ordningen med, er Årø, Bogø, Egholm, Endelave, Jarnø, Mandø, Nekselø, Orø, Sejrø og Tunø, og det vil sige, at alle 27 ikkebrofaste øer i Sammenslutningen af Danske Småøer nu omfattes af ordningen.
Og så vil det også være med til at bidrage til at nå EU's 2020-mål om intelligent og bæredygtig og inklusiv vækst.
Det er en del af finansloven, og vi synes, at det er rigtig godt, at vi kan skabe noget mere balance i Danmark.
Det er på høje tid, for det var der et problem med hos den tidligere røde regering, så derfor er vi selvfølgelig glade for, at vi her kan skabe lidt mere balance.
Dermed kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2019-02-07:
Tak for rosen og anerkendelsen.
Der plejer altid at komme et »men«, men det synes jeg egentlig ikke der gjorde her.
Jeg synes, at det, vi skal hjælpe hinanden med at få greb om, selvfølgelig er den her omregning af kvotereduktion til et lavere tryk på efterafgrøder, som jeg tror det fremgår at vi skal være særlig opmærksomme på.
Hvad giver det af reel effekt?
Men vi sidder og behandler det her lovforslag i dag på ryggen af tal fra NOVANA, hvor det ikke for første gang, men over en lille årrække har været stigende.
Og det er såmænd ikke for at være konspiratorisk, at jeg ser skjulte lempelser; det er bare, fordi jeg ikke med det blotte øje kan se, om de er der eller ej.
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin italesættelse af lovforslaget, som jo er stort, omfattende og komplekst.
Og i øvrigt tak til Socialdemokratiet og også Radikale Venstre, der desværre ikke kunne være her, for at ville bruge tid på at sætte sig ind i det, inden man bare hælder det ned af brættet.
Det vil jeg sige jeg sætter stor pris på.
Så italesætter ordføreren noget sådan nærmest spøgelsesagtigt, sådan måske næsten konspirationsteoriagtigt – om der er skjulte lempelser inkorporeret i lovforslaget – og italesætter noget om hule gevinster osv.
Men alligevel hører jeg også en ros af flere af elementerne i lovforslaget.
Men er der noget, ordføreren sådan lige umiddelbart kan sige at Socialdemokratiet er imod i det konkrete lovforslag?
Simon Kollerup (S), 2019-02-07:
Jo, der er et godt sigte i konceptet målrettet regulering, forudsat at der er styr på, hvordan man indretter det.
I virkeligheden bliver vores ordveksling her jo en lille smule historien om hønen og ægget om igen, for jo, den målrettede regulering er bestemt god, men det hjælper jo ikke noget, hvis den måde, man indretter eksekveringen af det på, har nogle mulige faldgruber, nogle skjulte miljømæssige lempelser.
Så en effektiv og målrettet regulering, der bringer os hen til det mål, som hr. Søren Egge Rasmussen også skitserede, og som jeg er enig i, er da noget, vi skal prøve at samle bred enighed om.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Tak for det.
Fuld respekt for, at ordføreren og hans parti lige skal have lejlighed til i udvalgsbehandlingen at dykke ned i de forskellige tekniske detaljer, fint nok med det.
Det kan vi komme tilbage til.
Mit spørgsmål går på det overordnede, den målrettede miljøregulering.
Kunne vi få ordførerens vurdering af det, altså om perspektivet i det, der sådan set er gang i her, ikke egentlig meget godt spiller sammen med nogle af de drøftelser, der også har været tidligere?
Jeg har også noteret mig, at ordføreren selv har peget på, at det kunne være godt, hvis man sådan kunne have lidt bredde på tingene.
Så hvis vi nu forudsætter, at de tekniske ting kan blive afklaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen og man kan prøve at forholde sig sådan til det overordnede perspektiv, er der så ikke et godt sigte i det her med den målrettede regulering?
Simon Kollerup (S), 2019-02-07:
Nej, det kan jeg ikke umiddelbart, og retfærdigvis er det vel også ministeren, der skal have lov til at svare på lige præcis det der spørgsmål.
Jeg tror godt, at jeg på stående fod tør anerkende, at der er nogle greb, som gør sanktionen hårdere, hvis ikke man får udlagt det, man har meldt ind at man udlægger osv.
Det kan selvfølgelig bidrage med noget.
Men som jeg også sagde i min tale, er jeg samtidig bekymret for, at man henter en hul gevinst ved at kunne reducere sin kvælstofkvote, selv om man ikke engang bruger den fuldt ud, for så på den måde at undgå at skulle have det samme efterafgrødekrav.
Det giver jo ingen miljøeffekt derude, men giver det på skrivebordet.
Det er derfor, vi er ret optaget af, om der er skjulte lempelser i det her forslag.
Det kommer vi til at gå dybere ned i i udvalgsarbejdet, kan jeg næsten høre, også sammen med Enhedslistens ordfører.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Jamen det er jo interessant, at den endelige stillingtagen kommer senere.
Når jeg ser på det her lovforslag, og det er sådan set ret omfattende, kan man vel også forestille sig, at det skulle løse nogle problemer, som vi kan se foran os, f.eks. de krav, der er til Danmark, om, at vi skal nedbringe vores kvælstofforurening, at vi skal ned på de her 42.000 t i 2027.
Jeg har sådan ledt lidt efter, hvor det så er i det her lovforslag, at det lige bliver sikret, og det har jeg ikke kunnet finde.
Det her lovforslag er jo også på ret mange sider; det er jo ret komplekst.
Så jeg vil egentlig godt høre ordføreren, om det er noget, som jeg har overset, altså om der er et andet sted i det her lovforslag, hvor man ligesom sikrer, at vi kan nedbringe vores kvælstofforurening med 2.000 t om året, så vi kommer ned på de her 42.000 t?
Jeg kan godt se, at der er en masse her, hvor man omregulerer, og så putter man det over en anden lov, og så kan jeg jo blive lidt betænkelig, for er der nu taget hånd om det?
Men kan ordføreren se, at det store problem er håndteret i lovforslaget?
Simon Kollerup (S), 2019-02-07:
Det lovforslag, som vi skal behandle i dag, tror jeg simpelt hen er det mest omfangsrige i den tid, jeg har fået lov at være fødevare- og landbrugsordfører, nemlig intet mindre end 239 sider om gødning.
Man skal i hvert fald være gjort af et ganske særligt stof for at blive tiltrukket af den slags læsestof, når det ligger henne på hjørnet af skrivebordet.
Der har det så heller ikke ligget ret længe, kan man sige, for vi fik beklageligvis først fremsættelsen af lovforslaget i slutningen af sidste uge, hvilket gør, at der har været urimelig kort tid til at sætte sig ind i lovforslaget.
Der har også været en teknisk gennemgang, som først lå i går.
Og det spiller selvfølgelig alt sammen ind i vurderingen af sagen.
Jeg skal alligevel prøve at give en så ædruelig indflyvning til det, som jeg kan.
Der er tale om en ny lov, en hovedlov for gødningsreguleringen, som ganske enkelt samler al lovgivning om landbrugets marker i én lov i stedet for i flere.
Det er mestendels en videreførelse af eksisterende lovgivning, sådan som jeg kan oversætte det, men der er også nogle nye elementer, som primært tjener det formål at mindske de negative miljøkonsekvenser af landbrugspakken.
Med forslaget vil det blive lettere at sanktionere landmænd, hvis de ikke realiserer den miljøindsats, som de rent faktisk melder ind.
Det har simpelt hen været for let at sno sig udenom indtil nu, og det går selvfølgelig ikke.
Derfor lægges der også op til, at landmænd nu kan blive mødt af økonomiske sanktioner.
Derudover – bare for at fremhæve nogle af de dele af forslaget, som vi har fået fremhævet som nyt – indeholder det ændrede regler for optag i Register for Gødningsregnskab.
Gødningsnormer kan fastsættes for en 3-årig periode i stedet for en årlig periode – det er lidt uklart, hvilke bindinger der ligger i det i forhold til en fleksibilitet, der også kan være nødvendig at have i visse sammenhænge.
Kvælstofkvotereduktionen gøres til et aktivt alternativ til etableringen af de pligtige afgrøder og husdyrefterafgrøderne.
Og sådan er der nogle forskellige tiltag ned igennem lovforslaget.
Det er selvfølgelig et lovforslag, der har rigtig meget med landbrugspakken at gøre.
Derfor har vi været kritisk konstruktive – tror jeg vi vil kalde det – men i hvert fald også kritiske over for nogle af de manøvrer, som bliver foretaget i lovforslaget.
Vi er meget optaget af, om der ligger skjulte lempelser i nogle af de øvelser, som jeg tror jeg vil tillade mig på nuværende tidspunkt at kalde skrivebordsøvelser, med hensyn til at kunne veksle nogle efterafgrødekrav til en kvotereduktion, også selv om man måske ikke engang bruger den fulde kvote i dag.
Og sådan er der nogle forskellige ting, som vi skal have dykket ned i.
Der er derfor i dag bare en tilkendegivelse fra vores side om, at vi kommer til at have en række spørgsmål til lovforslaget.
Og derfor skal jeg bare på vegne af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, som desværre ikke kan give møde lige nu, meddele, at vi vil vende tilbage med vores endelige stillingtagen til lovforslaget på et senere tidspunkt i lovbehandlingen.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Vi bevæger os jo så videre efter to beslutningsforslag, og nu kommer vi til det andet og også sidste skattelovforslag, ikke i denne folketingssamling, men på denne folketingsdag og i diskussionerne her i salen.
Jeg er som skatteminister glad for, at det igen er muligt at fremsætte et lovforslag, der giver skattelettelser til helt almindelige danskere, og at det så lykkedes samtidig at tilgodese yderkommunerne og dem, der bor der, og herunder de danske øer, og det gør ikke glæden mindre – mindre øer må jeg hellere sige, for Fyn er jo også en ø, og den bliver ikke tilgodeset, men nogle af øerne omkring.
Derfor er jeg glad for, at regeringen godt hjulpet af Dansk Folkeparti som led i finanslovsaftalen for 2019 har aftalt skattelettelser, der særlig er målrettet folk, der har langt til arbejde, fordi de bor i de større byer.
Hvad vil der komme ud af det?
Det vil styrke mobiliteten i yderkommunerne og på øerne, når vi gør det forhøjede befordringsfradrag permanent og udvider ordningen med ti danske småøer.
Jeg er også rigtig glad for det som skatteminister, fordi det var en af de ting, som mit parti lovede at vi ville prøve at gennemføre i en kommende valgperiode, nemlig permanentgøre befordringsfradraget, så nu kan vi vinge det valgløfte af, når Folketinget vel at mærke har vedtaget lovforslaget.
Jeg skal skynde mig at sige, at jeg også tror, at der er andre partier, der har haft det som et ønske.
Det er ikke noget, som mit parti, Venstre, har patent på.
Jeg anser det for helt naturligt og rimeligt, som også en række skatteordførere gør, at den fradragsmulighed, der gælder, hvis man kører over Storebælt og Øresund, også gælder, når man kører over andre betalingsbroer.
Der kommer jo en, Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund, og der kommer givetvis også andre, og der må det være rimeligt at sige, at hvis man skal betale for at køre over Storebælt og har fradrag for det, så skal man også have fradrag for at køre over de andre broer, hvor der er medfinansiering via brugerbetaling.
Det er kun rimeligt.
Derfor forventer jeg også, at lovforslaget på den her del stille og roligt vil blive udbygget, i takt med at der måtte komme betalingsforbindelser.
Sidst, men ikke mindst foreslår vi en nedsættelse af bundskatten for at kompensere borgerne for forhøjelsen af kommuneskatten.
I forlængelse af det, vi har gjort tidligere, er det et udtryk for, at regeringen værner om skattestoppet.
De her sænkelser af bundskatten kommer jo alle til gavn.
Så jeg vil gerne takke for den drøftelse, der har været i Folketingssalen, og jeg ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Så kan jeg sige til hr. Pelle Dragsted, der spurgte ind til det med kontrollen, at spørgsmålet om befordring faktisk er et af de områder, hvor skatteforvaltningen har mandet op på kontrol.
Det har vi gjort af flere årsager, bl.a. fordi det viste sig, at det var noget, hvor mange mennesker – svindlede er et stort ord, selv om det helt sikkert finder sted – fik tastet forkerte ting ind i deres selvangivelse.
Men der ligger sådan nogle algoritmer eller grænser nedenunder, så hvis man taster forskellige ting ind, ryger man automatisk ud til kontrol.