runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
Definitionen af det utryghedsskabende er jo den samme, som vi en gang har behandlet i forhold til det her med lejre, altså når de har en aggressiv adfærd, når der er nogle, der føler sig generet af det, når der forekommer anmeldelser, og man vurderer karakteren af, hvordan betleriet er foregået, og det vil jo selvfølgelig altid i sidste ende være domstolenes vurdering med en beskrivelse af forholdene.
Men der står altså meget klart, at det er den utryghedsskabende og dermed ikke den passive form for betleri.
Vi bliver nødt til at forholde os til de problemer, der er, og problemet er jo ikke Hus Forbi-sælgeren.
Problemet er jo ikke den vagabond, der har gået rundt i mange år med sin barnevogn og har skaffet en mønt til en guldøl.
Problemet er jo det, der er opstået over de seneste par år, hvor der er kommet nogle grupperinger af mennesker, der skaber utryghed, og det er derfor, at det har været afgørende for os, at vi adresserer, at det er det utryghedsskabende.
Og der bliver jeg bare nødt til at sige, at det er ikke Hus Forbi-sælgeren, men det er klart, at begynder Hus Forbi-sælgeren at have den adfærd, gælder lovgivningen selvfølgelig også ham.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Men så tror jeg simpelt hen, at vi, når ministeren kommer op, bliver nødt til at få ham til at forklare os, hvad det her utryghedsskabende dækker over, og hvem der foretager den vurdering.
Jeg kan prøve at stille et andet spørgsmål.
Lad os sige, at der sidder en rumænsk person ved Christianshavns Torv med en kop foran sig og tigger om penge.
Er det utryghedsskabende tiggeri?
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Tak for det.
Det er selvfølgelig godt, at socialdemokraterne ser positivt på det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til, om Socialdemokratiet kunne tænkes eventuelt at støtte et ændringsforslag, som hæver straffen på de 14 dage.
Den kunne være endnu højere.
Der kunne være tale om flere uger eller flere måneder for den sags skyld, som man lagde oven i, og om socialdemokraterne ville støtte, hvis det er teknisk muligt, at få ind i lovforslaget, at der skal ske udvisning, hvis det er en udenlandsk statsborger, som bliver dømt for betleri.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg synes, at den her sondring med, at det skal være de udenlandske hjemløse, som man vil ramme, er lidt underlig.
Hvis danske hjemløse – og det gør de jo så heldigvis ikke – besluttede sig for at opføre sig som nogle af de her kriminelle udenlandske hjemløse og slå lejr og besudle danske kirker og være truende over for befolkningen generelt, skal de vel straffes lige så hårdt?
Hvorfor det her fokus på de udenlandske?
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
Det er noget, vi gerne drøfter, men der skal jo selvfølgelig være proportionalitet i vores lovgivning, også på retsområdet.
Det var faktisk også derfor, at jeg løftede i min tale, hvorvidt der kan ske udvisning, efter at den her straf er afsonet.
Mig bekendt er der en dom fra Højesteret, der siger, at straffen skal være markant højere, for at der kan ske straksudvisning.
Derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at diskutere det, for det er jo ikke rimeligt, at vi bare har de her mennesker siddende i fængsel, hvorefter de så bliver løsladt og kan leve samme tilværelse på gaderne.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Der vil svaret formentlig være, at de kære EU-regler, som socialdemokraterne jo er varme tilhængere af – sådan skal det være – jo i en lang række tilfælde forhindrer, at vi kan udvise folk, som vi ellers gerne vil udvise.
Så kunne man jo komme omkring det ved at forhøje straffen, sådan at vi nærmer os et niveau, hvor det er nemmere at udvise, eller vi kunne komme omkring det, ved at det skrives ind i lovforslaget, hvis det er teknisk muligt, at udvisningen skal finde sted, hvis man bliver dømt for betleri.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om det er Socialdemokratiets politiske holdning, at hvis du kommer til Danmark som udenlandsk statsborger, og du tjener til dagen og vejen ved at tigge, så bør du blive udvist.
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
Ja, det er jo sådan set derfor, at vi gerne vil have ændret opholdsdirektivet.
Det er jo lige at gå den rigtige vej i det her.
Opholdsdirektivet ser vi meget gerne bliver ændret, så man slet ikke har et opholdsgrundlag i Danmark, hvis man ikke har et sted at bo og ikke har noget at tage sig til her.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Mange tak.
Jeg er rigtig glad for, at Socialdemokratiet er positiv over for det her, men det undrer mig bare meget, at for blot lidt over et år siden, da Venstre kom med et forslag, der mindede meget om det her, netop 14 dages ubetinget fængsel for betleri, var Socialdemokratiet lodret imod.
Som jeg husker det, sagde Socialdemokratiets ordfører, hr. Dan Jørgensen, noget i stil med, at politiet allerede har de nødvendige ressourcer.
Hvad er det, der har fået Socialdemokratiet til at skifte holdning så markant?
Er det på grund af den vej, vindene blæser sådan rent populært i de danske medier, eller ligger der noget dybere i det?
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
For det første har der jo ikke været fremsat et forslag her i Folketingssalen om netop det.
Jeg ved ikke, hvor den misforståelse er opstået henne, men vi har jo aldrig stemt om det her i Folketinget.
For det andet, og det har vi sagt meget klart – jeg sagde det i min tale, min partiformand, fru Mette Frederiksen, adresserede det meget klart i afslutningsdebatten forleden – er det for Socialdemokratiet afgørende, at der er tale om, at indsatsen mod udenlandske tilrejsende styrkes i forhold til den utryghedsskabende form for betleri.
Det var jo det, der ikke var en del af det, vi diskuterede dengang.
Det handlede jo ikke om utryghedsskabende betleri.
Det var faktisk den samme problemstilling, der også var gældende i forhold til de her lejre, hvor vi så heldigvis fik det ændret, fordi med Venstres første oplæg ville vi jo ramme folk, der lå i kø til et nyt fjernsyn i Elgiganten, hvis ikke vi havde den her del med det utryghedsskabende med i forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Jeg har jo svaret på spørgsmålet.
Og hvis hr. Rune Lund og Enhedslisten har nogle bedre forslag til at løse de stigende problemer, vi ser med romaer rundtomkring i de større danske byer og i høj grad i København, så er Enhedslisten meget velkommen til at præsentere dem for Folketinget.
Så diskuterer vi det meget gerne med Enhedslisten.
Det skal der ikke være nogen som helst tvivl om.
Men jeg hører ikke rigtig nogen løsningsforslag, og derfor bliver vi nødt til at handle på det her.
Vi har allerede i finanslovsaftalen vedtaget nogle nye regler, som gør det nemmere at opløse nogle af de lejre, der er rundtomkring.
Det er godt, at de regler er kommet på plads.
Nu forsøger vi så at gå skridtet videre.
Og ja, det er sådan set en statsborgerskabsneutral lovgivning.
Den er uafhængig af, om du er dansk statsborger eller du er statsborger i et andet EU-land.
Det forsøger jeg heller ikke at lægge skjul på.
Men der vil jo også være muligheder for, at domstolene vil kunne gå ind og vurdere, om der så er nogle skærpende eller formildende omstændigheder.
Det står jo også i lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2017-06-02:
Det gjorde det ikke mere klart for mig, for hvad skal den vurdering så bygge på?
Sådan som jeg læser lovforslaget, hvor ordet utryghedsskabende ikke er nævnt, er det sådan set meget klart.
Spørgsmålet er altså ikke, hvordan man gør det.
Det utryghedsskabende element er defineret ud fra, hvor man gør det.
Der er loven meget klar.
Derfor vil jeg gerne høre: Er det også hr. Martin Henriksens forståelse af loven, at alle, der tigger i et tog, begår en ugerning, en handling, som er strafbar, og som kan give de her 14 dages fængsel?
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Udgangspunktet må klart være, at svaret er ja, for reglerne gælder så at sige for alle.
Men der vil være nogle situationer, hvor politiet også har et vurderingsrum.
Men udgangspunktet er, at lovforslaget gælder alle.
Jeg skal da selvfølgelig medgive, at vi fra Dansk Folkepartis side gerne havde set, at lovgivningen var mere klar, så den rammer dem, man egentlig gerne vil ramme.
Men det er selvfølgelig en vanskelig balancegang, og balancen har man forsøgt at ramme med det her lovforslag.
Rune Lund (EL), 2017-06-02:
Så fik vi præciseret, at det her vil ramme alle, der tigger, uanset hvilken etnicitet man har, uanset hvilket pas man har.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren bare lige igen satte to streger under, at det er rigtigt, at det her lovforslag skal forstås sådan, at det vil ramme tiggere, der er danske statsborgere med dansk pas, hvis de står og tigger, altså bedriver helt almindeligt tiggeri, f.eks. foran metrostationen på Christianshavns Torv her i København.
Så kan hr. Martin Henriksen måske uddybe lidt, hvad de her formildende og skærpende omstændigheder kunne være.
Tag en, hvis etnicitet er dansk, og som har et dansk pas og er dansk statsborger, og en, hvis etnicitet f.eks. er, at vedkommende er roma, men også er dansk statsborger.
Hvilke formildende henholdsvis skærpende omstændigheder kunne der så være tale om i en situation, hvor begge de tiggere måtte stå på Christianshavns Torv foran metrostationen og tigge?
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Jeg tror, at jeg vil overlade det til domstolene, og så tror jeg, at jeg vil berolige hr. Rune Lund med, at domstolene ikke kommer til at lægge lige så meget vægt på etnicitet, som hr. Rune Lund gør.
Det tror jeg godt at jeg kan slå fast.
Så vil jeg bare stadig væk sige, at jeg synes, at det er fuldstændig legitimt, at man er kritisk over for det her lovforslag.
Men så synes jeg også, at man skylder at komme med nogle andre løsningsforslag, nogle andre tiltag, som vi kan tage for at komme det her problem til livs.
For jeg går ud fra, at Enhedslisten og hr. Rune Lund er enig i, at vi har et voksende problem med romaer rundtomkring i danske byer.
Og hvordan kan vi så gøre noget ved det?
Måske mener Enhedslisten bare, at de skal have lov til at opføre sig, som de gør, uden at der skal gribes ind fra det danske samfunds side.
Selvfølgelig skal der gribes ind.
Så er vi i en situation, hvor vi nogle gange bliver stillet over for et dilemma, fordi vi eksempelvis har nogle internationale konventioner og nogle EU-regler, der gør, at det kan være vanskeligt at foretage den forskelsbehandling, som vi gerne vil foretage fra Dansk Folkepartis side, og så må man jo se, om ikke man kan finde et eller andet sted, hvor enderne kan mødes, og det er så her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Tak for det.
Nu går ordføreren efter dem, der ikke støtter lovforslaget, og nu må vi jo se, hvor mange det er, som ikke umiddelbart støtter det.
Med henvisning til at man ikke vil hjælpe med at løse problemet – men det tror jeg sådan set at alle her i Folketingssalen gerne vil, og det synes jeg også vi skal anerkende – siger ordføreren, at grunden til, at ordføreren er så positiv over for lovforslaget, er, at vi bl.a. skal have grebet ind, i forhold til at danske hjemløse bliver afpresset.
Og det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
De samme danske hjemløse, som bliver afpresset, og som eventuelt måtte sætte sig ned på en station eller i et S-tog og bede om penge fra forbipasserende eller passagerer, bliver også ramt af det her lovforslag.
Synes ordføreren, det er hensigtsmæssigt?
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Hvis man overtræder de regler, der er i lovforslaget, vil man jo kunne blive straffet, uanset om man har det ene eller det andet statsborgerskab.
Men i mange af de her situationer vil det også være op til en konkret vurdering fra politiets side.
Zenia Stampe (RV), 2017-06-02:
Nu forsøger jeg med Dansk Folkeparti, for I har jo fremsat det her forslag tidligere, så derfor kan det være, I kan afklare spørgsmålet om, hvorvidt danske Kenneth, der tigger i et S-tog, også vil blive ramt af de her regler.
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
Det har jeg sådan set svaret på.
Loven gælder jo alle.
Den skeler ikke til, hvilket land man kommer fra.
Men vi må også bare erkende, at vi de seneste år har set en ændring i den måde, som betleriet foregår på.
De her grupperinger, der har en anden adfærd end de traditionelle vagabonders eller hjemløses, er lovforslaget her rettet imod.
Rune Lund (EL), 2017-06-02:
Så fik vi jo netop præciseret det, som er lovforslagets indhold, nemlig at det her sender tiggere 14 dage i fængsel som udgangspunkt, hvis de f.eks. står ved en station og tigger.
Jeg vil egentlig gerne spørge om proportionaliteten i det her, som ordføreren også nævnte i sin ordførertale.
Er det proportionelt, at man sender mennesker 14 dage i fængsel for tiggeri, når vi ved, at 14 dages fængsel ellers er noget, man kan få i forbindelse med en voldsdom?
Hvor er proportionaliteten henne i det her?
Vi øger strafferammen, så folk, der tigger, som udgangspunkt ender i fængsel i 14 dage.
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
Vi mener, at der er proportionalitet i det forslag, som ligger her.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-06-02:
Men jeg må så sige, at når der tilsyneladende er så store uklarheder, og når den socialdemokratiske ordfører, som har bakket det her hundrede procent op, kan jeg kan forstå, er så usikker på, hvad der egentlig gælder, er det så ikke lidt uansvarligt, at vi hastebehandler det?
Burde man ikke lige have tænkt sig om og sagt, at vi skal undersøge det her lidt nærmere?
Når jeg spørger, er det, fordi der, når jeg kommer til Valby Station med S-toget – jeg bor i Valby – hver dag står en mand, som i mange år har stået og solgt »Hus forbi«.
Han er en flink mand, og alle er glade for ham, men sådan som jeg læser paragrafferne i det her forslag, kan han da komme i fængsel for det.
Det kan da ikke forstås anderledes.
Og hvis det er anderledes, synes jeg virkelig, at det er lovsjusk, så det basker, og uansvarlig hastebehandling, vi er ude for her.
Så jeg vil godt lige høre, om der ikke kunne komme en lille overvejelse om, om det er rigtigt, at vi behandler det her så hurtigt, som vi nu gør.
Rune Lund (EL), 2017-06-02:
Jeg tror simpelt hen lige, vi bliver nødt til at se på, hvad det her lovforslag rent faktisk indebærer.
I § 197 indsættes som stk. 2: Kravet om advarsel gælder ikke, når forholdet er begået i gågade, ved stationer eller i offentlige transportmidler.
Og stk. 3 siger: Ved fastsættelse af straffen skal det indgå som en skærpende omstændighed, at forholdet er begået et af de steder, der er nævnt i stk. 2.
Der står ikke noget om utryghedsskabende tiggeri.
Så kan vi ikke bare en gang for alle få slået fast,
at hvis man hedder Kenneth og er dansk statsborger og står og tigger på Christianshavns Torv foran Brugsen, hvor der også er en metrostation, så vil man blive idømt 14 dages fængsel med det her lovforslag?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-06-02:
Problemet er jo, at det med det utryghedsskabende ikke fremgår af paragrafferne.
Det er jo også en definition, der er svær at have med at gøre for politiet og også efterfølgende for domstolene, for hvad er det?
Det er jo defineret som folk, der står og betler foran stationer, på gågader og sådan nogle steder.
Det er jo geografisk defineret og ikke defineret ud fra, om det skaber utryghed eller ej.
Så jeg må altså forstå det sådan, at ham, der sælger »Hus forbi«, og som har stået der på Valby Station i adskillige år, nu kommer i fængsel, hvis det her bliver vedtaget.
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
Nej, det gør han netop ikke.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Tak for det.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er godt, at regeringen handler på problemet.
Det her forslag kommer jo ikke til at løse alle de problemer, vi har, med romalejre og folk, der kommer hertil fra udlandet for at tigge, osv., men det er selvfølgelig et skridt i den rigtige retning.
Vi har allerede som led i finanslovsaftalen for 2017 aftalt nye regler, som bl.a. betyder, at det bliver nemmere for politiet at rydde nogle af de her såkaldte romalejre, og nu bygger vi oven på finanslovsaftalen.
Jeg kan jo ikke lade være med at sige, at det er lidt ærgerligt, at regeringspartierne og andre partier tidligere på året stemte imod, da Dansk Folkeparti foreslog en forstærket indsats for at sende de her EU-borgere hjem igen, hvis de ikke er i stand til at dokumentere, at de lever op til reglerne.
Det forslag ville kunne have gjort en forskel.
Det var der desværre ikke flertal for.
Men nu er nu, og det er godt, at vi kan rykke med nye stramninger.
Der kan 14 dages ubetinget fængsel formentlig bidrage til flere udvisninger, men vi skal selvfølgelig gøre mere.
F.eks. er den grænsekontrol, vi har nu, jo trods alt ikke mere effektiv, end at en udvist roma eller to godt kan snige sig tilbage igen.
Så vi foreslår, at vi også styrker grænsekontrollen.
Vi beder desuden regeringen om at undersøge, hvordan de løser opgaven i andre lande, for at se, om vi kan lade os inspirere.
Så har opholdsdirektivet også været nævnt i debatten.
Bl.a. nævnte fru Trine Bramsen det.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at opholdsdirektivet bør give ubemidlede romaer adgang til at campere ulovligt i landets parker, true hjemløse, anmassende tigge penge af forbipasserende, stjæle m.v.
Ophold må være betinget af, at man har en adresse at opholde sig på.
Og så må det jo også betyde, at man har tilpas med midler til at opholde sig i Danmark, og de midler skal selvfølgelig ikke tilvejebringes ved at true hjemløse danskere.
Derfor skal politiet tjekke deres forhold, og kan de udenlandske hjemløse ikke dokumentere adresse og midler til at forsørge sig selv, bør de vores opfattelse sendes ud.
Samtidig med det mener vi, at regeringen i EU må genforhandle opholdsdirektivet, hvis der er den mindste reelle tvivl om, hvorvidt direktivet beskytter østeuropæere og andre udlændinge fra EU-lande, der alene kommer for at stjæle og tigge, eller som ikke er i stand til at forsørge sig selv.
Det lovforslag, der ligger nu, støtter vi, og vi vil i udvalgsbehandlingen undersøge, om der er mulighed for yderligere opstramninger, inden Folketinget slutter sæsonen.
Tak for ordet.
Trine Bramsen (S), 2017-06-02:
Vi synes, det er glimrende, at vi hastebehandler det her, for vi har altså et stort problem.
Der er kommet et nødråb fra landets største kommune om, at det her er et massivt problem.
Derfor skal vi selvfølgelig kunne stille redskaber til rådighed fra Folketingets side.
Vi mener ikke, at det her kan stå alene.
Vi synes også, at der er behov for andre initiativer.
Vi tror ikke på, og det gør vi ikke i nogen sammenhæng, at det bare at hæve straffen på enkeltområder alene kan løse et problem.
Men det er et redskab til at sikre, at der kommer en mere konsekvent linje over for den utryghedsskabende kriminalitetsform, som vi har set i vækst i de seneste år.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Jeg tror, at Jordemoderforeningen har en helt anden opfattelse af det spørgsmål.
Det må jeg sige.
Så jeg vil da bare komme med den samme opfordring til spørgeren, som jeg er kommet med til andre: Prøv nu lige at lytte til de mennesker, der arbejder med tingene.
Det er en rigtig god idé, hvis vi vil have en stærk offentlig sektor.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-06-02:
Jeg vil da rigtig gerne takke Enhedslistens ordfører for så mange gange at have tydeliggjort, hvad den socialdemokratiske holdning til 2-procentsproduktivitetskravet er, for den er, at det skal væk.
Det har vi sagt, og vi har også sagt meget tydeligt – og det er indskrevet i betænkningsbidraget, som fru Jane Heitmann har læst op – at nu giver man regeringen en bunden opgave, også på tid, om, at den frem til økonomiforhandlingerne til næste år med Danske Regioner skal have klargjort, hvad det er, der skal styres efter i fremtiden.
Så der var i og for sig ikke noget spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Tak til ordføreren for at sige så klart, at det 2-procentskrav skal væk.
Så er der jo kun én løsning, og det er at stemme for Enhedslistens forslag.
Så er det væk.
Ida Auken (RV), 2017-06-02:
Mange tak.
Det er strandeng, der 8.000 år gammel.
Der er noget helt særlig natur lige der, og derfor har vi både her på Christiansborg og på rådhuset arbejdet for at få fundet alternative placeringer til Amager Fælled-byggeriet.
Vi stillede et ændringsforslag, sådan at vi havde mulighed for at støtte Enhedslistens og Alternativets beslutningsforslag, fordi vi ikke mener, at vi her på Christiansborg kan sidde direkte og forhindre en kommunal beslutning, og vi mener også, at der skal findes penge til metroen, men vi havde meget gerne set, at Christiansborg havde kastet sig ind i arbejdet på at hjælpe Københavns Kommune med at finde alternativer til at beskytte meget, meget vigtig natur, som betyder utrolig meget for københavnernes livskvalitet, og som der er en stor folkelig modstand mod at bygge på.
Så Radikale Venstre kommer til at stemme gult til det her beslutningsforslag.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-06-02:
Det er ikke sådan, at man skal øge med 2 pct. i alle afdelinger.
Alt det her, som mange har sagt, med, at kvinder ikke kan føde 2 pct. hurtigere, er noget populistisk pladder.
Selvfølgelig kan de ikke det, og selvfølgelig skal de ikke det.
Det er heller ikke nødvendigt, fordi produktivitetskravet er lavet sådan, at dygtig ledelse kan placere det i de afdelinger, hvor man kan få størst gavn af den teknologiske udvikling.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
At lægge sådan et krav ned over sundhedsmedarbejdere oser langt væk af mistillid.
Jeg tror bare, at vi har et grundlæggende forskelligt syn på, hvordan man får en stærk offentlig sektor.
I Enhedslisten tror vi på, at vi skal have tillid til medarbejderne, til personalet, og at hvis de får en tillid til, at produktivitetsforøgelser ikke handler om, at de bare skal løbe endnu stærkere og blive slidt ned, så vil medarbejderne i den offentlige sektor kunne give os en offentlig sektor og en udvikling af den, der siger sparto til alt, hvad man overhovedet kan fremvise af konkrete gevinster ved så rigide styringskrav som dem, man lægger ned over den offentlige sektor i dag.
Henrik Dahl (LA), 2017-06-02:
Ordføreren roste tidligere princippet om, at man skal sætte sig ind i tingene, og det er jeg meget enig i er rigtig vigtigt.
Fra 2001 frem til i dag er der kommet næsten 20 pct. flere ansatte i hospitalsvæsenet.
Der var ca. 90.000 i 2001 – der er ca. 106.000 nu.
Hvordan kan det være, at den stigning på ca. 18 pct. ikke har været nok?
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Fordi man jo – og det fremgår af tallene – har tilført endnu flere opgaver.
Tilførslen af personale står ikke mål med tilførslen af opgaver.
Det er jo hele ideen med det her 2-procentskrav, nemlig at man skal løse flere opgaver med det samme personale.
Den skal være stor nok til at løse de sundhedsopgaver, der er, uden at vi nedslider personalet.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-06-02:
Jeg har mest en anerkendende kommentar i forbindelse med det spørgsmål, der blev stillet tidligere.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Jeg har bare den kommentar, at roserne ikke bare skal tilfalde Enhedslisten i den her sag.
Alle de partier, der står bag og vil stemme for det her beslutningsforslag, har bidraget meget aktivt og konstruktivt til den her diskussion, og det har Socialdemokraterne også.
Vi har med glæde konstateret, at Socialdemokraterne er blevet klarere og klarere i deres syn på det her 2-procentskrav, nemlig at det skal væk.
Der er bare en stor ting, der skiller os.
Lige nu har man chancen for at få fjernet det her krav.
Man har chancen for at sende et stærkt, stærkt signal til finansministeren om, at nu skal han fjerne sit krav om, at det bare skal fortsætte bevidstløst.
Det er jo de udmeldinger, finansministeren er kommet med.
Vi har altså en enestående chance for at bidrage til en god løsning i forhandlingerne mellem Danske Regioner og finansministeren.
Og mit hovedformål med at gå på talerstolen i dag er at gøre opmærksom på den historiske chance, vi har, for at få en god løsning på det.
Og derfor appellerer jeg til Socialdemokraterne.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-06-02:
Tak for det.
Jeg er helt enig i, at sundhedspersonalet ikke skal løbe stærkere.
De skal kun gå, men de skal bare gå den rigtige vej, og det kræver en dygtig ledelse.
Vil hr. Finn Sørensen ikke bekræfte, at med produktivitetskravet vises der netop tillid til, at dygtig ledelse kan placere kravet om de 2 pct. i de afdelinger, hvor man kan få størst effekt af den teknologiske udvikling?