Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Først og fremmest tak til Enhedslisten for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Beslutningsforslaget lægger op til, at regeringen skal indføre et forbud mod produktion af buræg senest med udgangen af 2022.
Reglerne for hold af æglæggende høner findes i bekendtgørelse om beskyttelse af æglæggende høner.
Efter bekendtgørelsen er der fastsat særlige krav til høner i bure og andre krav til høner, der holdes i andre systemer.
Reglerne gælder høner, der lægger æg til konsum, dvs. buræg, skrabeæg, frilandsæg og økologiske æg.
Produktion af æg i bure har siden 2012 skullet ske i såkaldte berigede bure.
Det betyder, at burene skal indeholde en siddepind, en redekasse og et område, hvor hønerne kan skrabe.
Der skal være mindst 750 cm² pr. høne.
De gamle buranlæg, hvor hønerne ikke havde nogen form for miljøberigelse, må ikke længere finde anvendelse i EU.
Der er også regler for høner i alternative systemer, dvs. alle systemer uden bure, altså i forhold til skrabeæg, frilandsæg og økologiske æg.
I de systemer er der også krav til plads, reder, siddepinde og skrabeareal.
Frilandshøner og økologiske høner skal også have mulighed for at komme ud i det fri.
De danske regler gennemfører EU-regler, men er på nogle områder strengere end EU-kravene, f.eks. er der strengere danske pladskrav i alternative systemer.
Desuden anslås der at være ca. 1,2 millioner høner, der producerer æg til stalddørssalg og lignende.
I Det Centrale HusdyrbrugsRegister var der i oktober 2020 registreret 207 kommercielle ægproducenter, og 10 af dem producerer æg i buranlæg.
Jeg er senest blevet oplyst om, at det er et lavere tal, der nu er af producenter, der producerer buræg.
Ca. 10 pct. af de æg, der blev solgt på hjemmemarkedet i 2019, var buræg.
I de seneste ca. 5 år har de store detailhandelskæder besluttet, at de ikke længere vil sælge buræg til forbrugerne.
I nogle tilfælde sælges heller ikke fødevareprodukter, som indeholder buræg.
Det har betydet, at andelen af buræg, der sælges på hjemmemarkedet, er faldet betydeligt i de senere år.
Nedgangen i burægsproduktionen er blevet opvejet af produktionen af æg i de alternative systemer, så den samlede årlige ægproduktion i Danmark har været en smule stigende i de senere år.
Selv om detailhandelens beslutning om at ophøre med salg af buræg i butikkerne har betydet en nedgang i burægsproduktionen, er der stadig en produktion af buræg, herunder særlig til brug i fødevareindustrien, på restauranter, til catering og i medicinalindustrien.
Kravene til berigede bure tager hensyn til hønernes basale adfærdsmæssige behov for at lægge æg i en rede, sidde på en pind og kunne skrabe.
I Danmark er der en regel om, at der højst må være ti høner i ét bur, så hønerne opretholder en naturlig rangordning.
Burhøner i Danmark har en lav forekomst af fjerpilning og en relativt lav dødelighed.
Da reglerne om berigede bure blev indført, blev det faktisk betragtet som et velfærdsmæssigt fremskridt i forhold til de gamle bure.
Men der er stadig væsentlige begrænsninger i burhønernes frie udfoldelsesmuligheder.
De har kun et lille område at røre sig på, og de går på en netbund med begrænsede muligheder for at skrabe i løst materiale.
De har adgang til et fast gulv med strøelse, som de kan skrabe i, og de har også adgang til det fri, når der er tale om frilandshøner og økologiske høner.
De har mere plads til f.eks. støvbadning og til at baske med vingerne, og de har mulighed for at flyve højere op, når de skal sidde på en pind for natten.
Det er alt sammen ting, der er grundlæggende for høners naturlige måde at opføre sig på.
Management – og det hedder det åbenbart – i besætninger med buranlæg er nemmere end i alternative besætninger, men der har i mange år været en stor del af de danske høner i alternative systemer, så der er oparbejdet megen erfaring med management af skrabehøner, frilandshøner og økologiske høner.