Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Det er jo et forslag til folketingsbeslutning om indførelse af et straksforbud mod salg og anvendelse af sprøjtegifte med de tre aktivstoffer pendimethalin, bromoxynil og fluroxypyr – nogle forfærdelige ord, men også nogle forfærdelige sprøjtegifte.
Vi har foreslået et straksforbud, og man kan jo sige, at der er blevet sprøjtet her i efteråret med de her midler, så hvis der er flertal i Folketinget for et straksforbud, vil det være noget, som vil have virkning fra foråret, når der igen er nogle landmænd, der vil sprøjte deres marker.
Jeg synes i høj grad, at tvivlen skal komme børnene og sundheden til gode, frem for at det som altid er landbruget, der har mest at sige, og at det er landbruget, man tager mest hensyn til.
Jeg kan forstå, at de økonomiske konsekvenser, der er, hvis man forbyder de her tre sprøjtemidler, vil være i størrelsesordenen 60 mio. kr. til 150 mio. kr.
Er det meget?
Landbruget modtager over 10 mia. kr. i landbrugsstøtte.
Kan vi derfor tillade os at stille nogle krav til landbruget om, hvordan de skal dyrke deres jord?
Det synes jeg i høj grad.
Jeg synes også, at de her forbud er nemmere at tale om, når vi er i den situation, at landmændene kan vælge at dyrke økologisk.
Det er sådan set en driftsform, som er velafprøvet.
Vi er i Danmark på vej mod, at det kommer til at dække 10 pct. af vores areal.
Kigger man dybt ned i de økonomiske tal, går det sådan set rimelig godt – sagt på jysk – for økologerne, også set over flere år og set over flere forskellige produktionsgrene.
Så der er et alternativ for de landmænd, som overvejer at parkere giftsprøjten og dyrke deres landbrugsjord på en anden måde.
Det, vi jo politisk er blevet præsenteret for, er, at vi fik en mail fra miljø- og fødevareministeren her i slutningen af august.
Da jeg læste den, tænkte jeg: Er det mon drikkevandet i København, der er forurenet?
Det var det heldigvis ikke.
Men det var en alvorlig sag, vi blev orienteret om, altså disse foreløbige resultater, som nogle forskere er ved at undersøge, og som jo delvis bygger på konkrete data fra Danmark.
Der er jo tale om stoffer, som i dag i stort omfang lovligt sprøjtes på markerne i Danmark, og de resultater, som forskerne kigger på, er baseret på konkrete data fra Danmark om kvinder og børn.
Der har man så valgt en grænse på 500 m fra markerne, når man har undersøgt, om der er en sundhedsmæssig risiko ved at bo så tæt på konventionelt dyrkede landbrugsmarker.
De foreløbige resultater viser, at børn kan have en øget risiko for at udvikle børneleukæmi, hvis deres mødre under graviditeten har boet i nærheden af marker, hvor der er sprøjtet med visse sprøjtegifte.
Det må man sige er dybt foruroligende, og jeg synes, det er fint, at miljø- og fødevareministeren reagerede rimelig hurtigt og fik nedsat den her arbejdsgruppe, som skal følge den nye forskning, der er undervejs.
Ministeren gjorde meget ud af at understrege alvoren i sagen og udtalte til TV 2 den 1. september 2018: »Det er børn, vi taler om.
Det er gravide.
Og jeg skal hilse og sige, at det her er noget, jeg gør noget ved, og det er noget, jeg agerer på.
Jeg sætter hele mit system i alarmberedskab.
Men jeg vil ikke trykke på den store alarmknap, inden vi ved, om der er noget om det.«
Ministeren udtalte også til det samme medie: »Hvis der er dokumentation for, at disse stoffer giver børn kræft, ville jeg ikke tøve et sekund med at forbyde dem.« Så selv om det handler om børn og gravide, er det foreløbige resultat altså ikke nok til, at ministeren træder hårdt på bremsen og midlertidigt tager de mistænkte sprøjtegifte fra landbruget, indtil det er afklaret. Vi synes jo fra Enhedslistens side, at det kunne ske på den gode måde ved at vedtage et straksforbud.
Det kunne ministeren jo have sat i værk.
Så er jeg godt klar over, at der skulle være en proces, hvor man skulle forklare EU, hvorfor man handlede, men den konflikt måtte man jo så tage.
Nu kan vi så se, at landbruget har fået lov til at sprøjte videre hen over efteråret, og mens vi venter på arbejdsgruppens notater.
Der skal åbenbart leveres noget i slutningen af november, dvs. ca. 3 måneder efter man har fået kendskab til en mulig sammenhæng.
Det kan være fornuftigt at nedsætte en arbejdsgruppe, der kan følge sagen, men det er jo åbenlyst ikke nok.
Vi kan ikke sidde sådan en mistanke om, at nogle af de sprøjtegifte, der sprøjtes på markerne i Danmark, kan risikere at give børn blodkræft, overhørig.
Vi synes, det eneste fornuftige er at træde hårdt på bremsen og indføre et midlertidigt straksforbud, indtil sagen er undersøgt nærmere.
Jeg synes, at den her sag jo vedrører alle mennesker, især kvinder, som bor 500 m fra det traditionelle landbrug.
Og jeg synes også, det er lidt tankevækkende, at der er nogle forskere, der har valgt den her grænse på 500 m, men jeg kan ikke lade være med at tænke på, at der jo må være nogle, der bor allertættest på markerne, som kan være udsat for sprøjtegiftrester fra nærliggende marker.
Og den giftpåvirkning må jo være større, jo tættere man bor på de marker, der sprøjtes, og det må være afhængigt af, hvordan vejret er den dag, der sprøjtes.
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg kan forstå, at Folketinget fuldt ud deler den her bekymring om, om der er den her sammenhæng.
Der er så nogle partier, som er parate til at støtte Enhedslistens forslag om et straksforbud; jeg vil gerne sige tak til Alternativet og SF for at have den klare holdning i dag.
Jeg noterer mig, at hvis man skal, hvad skal man sige, rangere bekymringen, er der et hold af radikale og socialdemokrater, som følger lige efter og også har en betænkelighed og godt kan se, at der kan være nogle godkendelsesprocedurer, som ikke er gode nok, og så er der nogle andre, der forsvarer EU i noget højere grad.
Jeg synes, at Alternativets forslag om, at man skal bestille nogle opfølgende undersøgelser ud fra de konkrete sprøjtejournaler i det sidste årti, kunne være yderst interessant og relevant.
For så vil det jo være ud fra den konkrete sprøjtning, der er foregået over de seneste år, og så må det også være muligt at have data for leukæmi, der indtil nu er konstateret i de børn, der er blevet født der efterfølgende.
Det er lidt uhyggeligt at stå og tale om den her slags ting, for hvis det er sådan, at de foreløbige undersøgelser fra USA er rigtige, så har vi jo et alvorligt problem.
Det er jo ikke underligt, når vi har et landbrug i Danmark, som fylder så meget, og vi har så mange mennesker, der bor relativt tæt på det landbrug.
Jeg synes, man skulle indføre det her straksforbud, og jeg synes, at den her sag også er medvirkende til, at man har endnu et argument for, at økologisk landbrug har mange fordele, også i forhold til vores sundhed.
At man kan producere nogle fødevarer helt uden pesticidrester, viser den sidste undersøgelse fra Fødevarestyrelsen.
Dansk økologi er et sikkert valg; det er helt uden pesticidrester.
Så har vi et sundhedsaspekt, som handler om, hvad det er for en risiko, befolkningen er udsat for, når man bor tæt på traditionelt landbrug.
Det er nok et aspekt, som har været sådan lidt overset i den generelle debat, men jeg skal hilse at sige, at den sådan set er eksisterende for os, der bor i landlige områder.
Så jeg synes, det er væsentligt, at vi får set mere på, om de godkendelsesprocedurer, der er i EU, er restriktive nok over for sprøjtegifte.
Jeg synes, det vil være væsentligt at få vurderet, om der er nogle undersøgelser, som Folketinget bør sætte i gang, så man ikke bare venter på, at de endelige resultater fra de internationale undersøgelser kommer.