runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2023-05-23:
Tak for det, formand.
Tak til ministeren for redegørelserne, som er meget detaljerede, og som jeg er sikker på, at Liberal Alliances klimaordfører har læst meget grundigt.
Jeg vil overhøre ham i dem i morgen.
Desværre er min kollega hr. Steffen W. Frølund, klimaordfører for Liberal Alliance, blevet syg her til eftermiddag, og derfor står jeg her i stedet for.
Jeg skal undskylde hr. Steffen W. Frølunds fravær.
I hans fravær skal jeg så udlægge teksten på Liberal Alliances vegne, og det vil jeg forsøge at gøre efter bedste evne og måske lidt mere kortfattet og nøgternt, end hr. Steffen W. Frølund ville kunne gøre det.
Det korte af det lange er, at vi i Liberal Alliance er meget optaget af, at vi på markedsvilkår får udbygget produktionen med vedvarende energi så hurtigt som muligt, så vi kan imødekomme det stigende strømforbrug, vi ser, at vi får udfaset brugen af fossile brændsler, og at vi på sigt også gerne får begrænset brugen af biomasse.
Der er masser af sol- og vindprojekter på land, hvor flaskehalsen faktisk alene er, hvornår der kan ske en tilslutning til elnettet.
Efter Liberal Alliances opfattelse har bølgen af rentable havvindmølleprojekter i ind- og udland affødt, at der nu tages alle mulige andre hensyn end den hurtige udbygning.
Debatten om statsligt ejerskab og behandlingen af åben dør-projekterne er åbenlyse eksempler på, at vi nu er mere optaget af statsligt provenu og mærkværdig symbolpolitisk markering end hurtig udbygning med grøn strøm.
Det synes vi er en trist udvikling.
Forslaget om statsligt ejerskab er nok måske mest at betragte som symbolpolitik i sin reneste form.
Hvis man ønsker, at staten skal have en bid af kagen økonomisk, kunne man jo sådan set også sikre det ved at bruge CfD-udbud, hvor staten får en andel af gevinsten over en vis elpris.
Man kunne måske endda også indkassere mere end de 25 pct. af gevinsten i de perioder, hvor strømprisen er meget høj, men i stedet vælger man så en model, som risikerer at forsinke udbuddene, alene fordi det lyder lidt smart i en fart måske.
Vi noterer os, at udbygningen af havvind ikke længere er et svar på at nå 2030-målet.
Det illustrerer sådan set problemet ved at stå tilbage i startblokken for længe: Jo længere tid vi venter, jo flere værktøjer spiller vi os af hænde, og dermed gør vi også den grønne omstilling dyrere end nødvendigt.
Samme problematik kan ses, i forhold til at 2025-målet skal nås ved at øge CO 2 -fortrængningskravet, og det er jo så en idé, som flere ordførere før mig også har omtalt, som Klimarådet kalder ineffektiv og kortsigtet.
Samlet set står LA lidt tilbage med nogle alvorlige bekymringer over udviklingen i Danmarks energi- og klimapolitik.
Hvis ikke vi når vores mål med teknik og ikke foretager en grundlæggende omstilling, vil vi ikke kunne vise en grøn vej frem, som er attraktiv for lande uden for Europas grænser, hvor vi jo rent faktisk har langt de største af de globale udledninger.
Samlet set vil jeg og Liberal Alliance tage ministerens redegørelse til efterretning, og så vil vi tilslutte os den vedtagelsestekst, som blev oplæst tidligere af Socialdemokratiets ordfører.
Tak for ordet.
Lise Bech (DD), 2023-05-23:
Tak for det.
Det mener jeg også, og det var derfor jeg tog det med.
Vi er alle sammen så optaget af klima og grøn omstilling, og at vi skal nå en hel masse, men hvis vi ikke har nogen, der kan hjælpe os derhen, nogen, der kan udføre jobbet rent fysisk, så når vi altså ikke ret langt.
Karin Liltorp (M), 2023-05-23:
Tak for talen.
Det er ikke så meget et spørgsmål, jeg har; det er mere en kommentar.
Jeg vil bare gerne rose ordføreren for ligesom at tænke hele vejen rundt og tænke på alt det, der skal være på plads, for at vi ligesom kan nå i mål med klimaet.
Her tænker jeg specifikt på det, ordføreren nævnte, nemlig at vi skal sikre, at vi har de rette studerende og de folk, der faktisk kan udføre det hårde arbejde.
Den dimension synes jeg bare er vigtig at få med i debatten.
Lise Bech (DD), 2023-05-23:
Altså, nu er vi jo ikke med i nogen aftaler af den årsag, at vi ikke eksisterede dengang, hvor de der forlig og aftaler blev lavet; bortset fra for landbrugsaftalen sad jeg i Folketinget for et andet parti.
Men vi vil rigtig gerne være med til at finde ud af, hvordan vi kommer derhen rigtig hurtigt – altså, det vil vi gerne hjælpe med til.
Det er jo ikke, fordi jeg kan stå her i dag og sige, at det lige er det her, men vi kan jo sammen nå derhen.
Det er bare ikke lige altid, vi har de samme måder at komme derhen på, men det kunne vi jo tale om.
Jeg er helt sikker på, at jeg kunne tale med ministeren.
Lea Wermelin (S), 2023-05-23:
Jeg er helt med på de virkemidler, som også bliver nævnt i landbrugsaftalen, og som vi jo er i gang med at arbejde på.
Udfordringen ved dem er jo, at de bl.a. ikke er anerkendt i de opgørelsesmetoder, vi har.
Så det er i hvert fald ikke nogen, der kan tælle med i målsætningen lige nu, men selvfølgelig skal vi arbejde videre med det.
Det, jeg spørger til, er: I forhold til de virkemidler, som så er anerkendt, har Danmarksdemokraterne så et bud på, hvordan man kan lukke den manko i 2025?
Lise Bech (DD), 2023-05-23:
Man kunne jo i første omgang kigge på den plan, der er kommet fra Landbrug & Fødevarer, hvor man ligesom i stedet for at indføre en CO 2 -afgift på landbruget er kommet med en plan.
Og ja, det koster nogle penge, men vi kan komme i mål, og endda med mere end det, man i forvejen har pålagt landbruget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-23:
Jeg synes også, at vi har lavet nogle gode finanslovsaftaler med den tidligere regering, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at hvis nu De Radikale ikke havde været så ultimative i deres krav om et valg i utide, kunne vi faktisk have lavet en finanslov mere, og så kunne vi sådan set have haft et normalt folketingsarbejde og have haft et folketingsvalg lige om lidt.
Synes ordføreren stadig væk, at det var en god idé at presse det folketingsvalg igennem?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-23:
Men hvordan forholder ministeren sig så til, at der er nogle kommuner, hvor man simpelt hen bliver så hårdt presset på økonomien – som f.eks. Frederiksberg eller nogle af de nordsjællandske kommuner – og vil miste rigtig mange penge, som så skal findes et eller andet sted i kommunebudgettet?
Det vil jo gå ud over borgerne et sted – det er det ene spørgsmål.
Det andet er det her med, at sol og vind er blevet så billigt.
Hvordan kan ministeren forsvare, at vi laver en ny udbudsrunde, som laver mere fossil energi, netop når sol og vind er så billigt og vi kan lave en billig grøn omstilling?
Som den sidste bemærkning vil jeg bare lige bruge anledningen til at sige, at Alternativet kan støtte det forslag til vedtagelse, som Signe Munk og andre har skrevet.
Lars Aagaard (M), 2023-05-23:
Det er ministeriets vurdering, at konkurrenceudsættelse af affaldssektoren vil medføre lavere omkostninger på affaldsgebyret og vil medføre en lavere varmeregning.
Så det giver samlet set en besparelse for borgerne.
Så det kan jeg ikke sætte nogen fast dato på.
Men vi vil løbende overvåge, om der sker den forventede kapacitetstilpasning – og hvis ikke, så fremgår det jo af aftalen med partierne, at vi vil vende tilbage og kigge på yderligere tiltag, der kan sikre, at det, der er formålet med aftalen, nemlig at reducere den danske affaldsforbrændingskapacitet, også kommer til at ske.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-23:
Tak for ministerens bemærkninger.
Jeg synes, det er rigtig interessant, at ministeren siger det her med det balancerede hensyn, og han nævner så i den sammenhæng det her med, at det er borgerne, vi skal fokusere på.
Så mit spørgsmål er bare helt konkret: Hvad betyder det så i forhold til affaldsloven, som jo netop vil have nogle negative effekter for kommunernes økonomi?
Et relateret spørgsmål: Jeg kunne se, at ministeren i går har udtalt til DR, at ministeren vil kigge på det, hvis det var rigtigt nok, at der ikke var de CO 2 -reduktioner, som vi forventede, da der blev lavet en politisk aftale.
Hvornår vil ministeren kigge på det?
Og jeg synes faktisk, at det var mest hensigtsmæssigt, hvis det var, før loven blev vedtaget, sådan at vi kunne have et mere korrekt oplyst grundlag at træffe en beslutning ud fra.
Lars Aagaard (M), 2023-05-23:
Regeringen vil følge op på landbrugsaftalen og nå målet for 2030.
Det er lagt frem.
Og Klimarådet anerkender, at den her regering er den første regering, der har anvist en vej.
Så er det rigtigt, at Klimarådet også siger noget andet, nemlig at der er usikkerhed om en række af punkterne.
Et af punkterne er CO 2 -fangst og -lagring, og det er et af fokusområderne for mig at bidrage til, at risiciene bliver sat ned.
Så regeringen handler.
Det er sådan, at der blandt de partier, der står ved de aftaler, som de indgår, på affaldsområdet, er en enighed om, er der afsat 200 mio. kr., og hvis ikke det er tilstrækkeligt, kigger vi på det igen.
Det var den ene del af svaret.
Det er sådan, at det indgår i Nordsøaftalen, og det var en præmis for Nordsøaftalen, at miniudbud kunne gennemføres og skulle gennemføres, hvis der blev ansøgt om det, og hvis dem, der ansøgte, levede op til kriterierne.
Det er tilfældet her.
Den produktion, som så vil komme fra EU's territorie, vil være et bidrag til at sikre EU's langsigtede forsyningssikkerhed.
EU vil bruge naturgas i en overskuelig årrække, altså mange år endnu, og derfor er det i virkeligheden bare et spørgsmål om, om vi ønsker, at den gas skal komme fra Putin uden for EU, eller om vi ønsker, at den gas skal komme fra EU.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-23:
Jamen det opfatter jeg sådan, at ministeren ikke mener, der er en handlepligt nu.
Men vi kan jo komme i en situation, hvor regeringen ikke rigtig tør gennemføre noget, som sikrer, at landbruget bidrager CO 2 -mæssigt.
Altså, det er jo fuldstændig uvist.
Jeg vil bare gøre opmærksom på den der handlepligt, for sådan set er også en flertalsregering jo forpligtet til overholde klimaloven.
Vil ministeren ikke vedstå, at klimaloven altså også gælder for en flertalsregering?
Lars Aagaard (M), 2023-05-23:
Jeg tror, at spørgeren udmærket er klar over, at den store manko, der er i at have vedtaget politik for at nå 2030-målet, vedrører landbrugssektoren.
Og spørgeren ved udmærket godt, at der er nedsat et ekspertudvalg, som sidst på året vil være med til at give svaret på det.
Og det vil regeringen følge op på, når vi har svaret fra ekspertudvalget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-23:
Tak for responsen, og tak for allerede at begynde at kigge på, hvad de 20 grønne organisationer har lavet af forslag, og vi har jo også et CONCITO-udspil.
Så jeg ser frem til, at vi får en god proces, hvor ministeren indkalder til drøftelser og vi får mulighed for at udvælge de bedste forslag til at komme i mål.
Og så kan man jo vælge at være ambitiøs og gå op til 54 pct. i stedet for at nøjes med 50 pct. i 2025.
Mit spørgsmål går på: Hvad så i forhold til 2030?
For jeg forventer, at der er en bestemt tekst, der bliver vedtaget om et par dage, og at der ikke er flertal for den tekst, som SF, Radikale Venstre, Konservative og Enhedslisten lavet.
Men der har vi jo præciseret: »Samtidig understreger Folketinget, at regeringen har handlepligt til at sikre, at 2030-målet nås.«
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren kan se, at den handlepligt sådan set er nødvendig at aktivere allerede nu i forhold til 2030-målet, fordi Klimarådet har sandsynliggjort, at vi ikke kommer i mål.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-23:
Det kommer an på, om man køber ind på den her påstand om, at det kommer til at vælte ind med klimaflygtninge, kan man sige.
Så har jeg jo et forslag om, at vi laver noget, så vi sikrer den ydre grænse for Europa til at starte med.
Og så er det jo ikke et kæmpemæssigt sikkerhedsmæssigt problem for os.
Det kan være et menneskeligt problem, et moralsk problem – alt det er fint nok – men er det et sikkerhedsmæssigt problem?
Det er ikke det, der er problemet med vores energipolitik eller klimapolitik.
Det er et problem, hvis vi vil gøre os afhængige af lande som Rusland.
Det kan være Tyskland eller Norge, for den sags skyld, der bliver dem, der tager vikingehjelmen på næste gang og angriber os.
Det, jeg bare siger, er, at det er kritisk infrastruktur.
Vi burde kunne producere vores energi selv, gerne CO 2 -frit.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-05-23:
Tak for det.
Ordføreren nævnte også noget andet, som jeg er meget enig i: Energipolitik er også sikkerhedspolitik, mener jeg ordføreren sagde.
Det er jeg enig i.
Jeg mener også, at klimapolitik er sikkerhedspolitik.
Jeg mener så ikke, at ordføreren har helt ret: Altså, miljø og klima er to forskellige problematikker.
Der kan være overlap, men det er to forskellige problematikker.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre
, hvis nu vi hæver blikket fra Danmark og kigger mere globalt på det: Mener ordføreren, at klimaforandringer er et problem for sikkerhedspolitik globalt set og derved også for Danmark som nation?
Mona Juul (KF), 2023-05-23:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg tror, vi er mange, der gerne vil vinde kampen.
Så lad os endelig mose på.
Jeg lyttede mig til, at regeringen er meget optaget af 2025-målet, ligesom vi andre er.
Hvornår bliver vi indkaldt til forhandlinger om det?
Lars Aagaard (M), 2023-05-23:
Jo, jeg tror såmænd, at vi i fremtiden, når vi bevæger os 7 år frem, har nogle andre vaner i Danmark end dem, vi har i dag.
Men jeg er heller ikke sådan optimistisk, i forhold til om danskerne f.eks. vil acceptere at leve i et land, hvor adgangen til en personbil ikke er til stede.
Det tvivler jeg på går.
Det er bare for at tage et eksempel.
Derfor er en del af svarene på det her, at i takt med at den teknologiske udvikling kommer – og det er jo fantastisk med den udvikling, der er på elbilerne – kan vi godt begynde at se det Danmark for os, hvor transport f.eks. kan blive drevet af grøn energi og ikke sort energi, og det ligger også i fremskrivningerne mod 2030.
Det er jo fantastisk.
Så der vil altid for os her i Folketinget, når vi skal gøre det ansvarligt, være et samspil med, hvordan verden udvikler sig uden for dette lokale, hvad de teknologiske muligheder er, og hvordan det rammer folks hverdag.
Derfor bliver vi også nødt til at have de balancerede hensyn i klimaloven lige så stærkt i hovedet som det, der er helt åbenlyst, nemlig at vi skal nå de fastsatte klimamål.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-05-23:
Det var overhovedet ikke pointen.
Selvfølgelig er der altid usikkerheder.
Det var ikke pointen.
Pointen er, om det gør noget indtryk, at rigtig mange peger på, at det er usikkert, om det, der er lagt frem, er nok.
Ministeren har nævnt nogle gange, og det er jeg enig i, at det er en balance.
Altså, man kan ikke bare hæve afgiften helt vildt meget, uden at det får nogle andre konsekvenser – jeg er fuldstændig enig.
Omvendt kan vi heller ikke komme uden om, at det her kommer til at ændre folks vaner.
En del af det er vel, at vi skal ændre vores vaner, ændre, hvordan vi spiser, hvor meget vi flyver, hvor meget vi kører i bil.
Er ministeren ikke enig i det?
Det handler også om at lave nogle tiltag, som rent faktisk påvirker folks vaner.
Lars Aagaard (M), 2023-05-23:
Det er jo næsten et journalistisk trickspørgsmål, der her stilles.
Det er sådan, at når man laver en fremskrivning til 2030, så modtager regeringen den, forudsætningerne lægges frem, det sendes i høring, der kommer fagligt tilbagespil, og der er dialog.
At bilde nogen ind eller påstå – det tror jeg heller ikke at spørgerens parti kan – at der ikke er usikkerheder, og at verden kan ikke kan forandre sig frem mod 2030, vil da være helt forkert – helt forkert.
Energipriserne kan falde, de kan stige, der kan komme teknologiudvikling, og der kan komme andre ting.
Derfor er den måde, regeringen arbejder på, helt i henhold til klimalovens årshjul.
Det er, at vi gør status hvert år og tager bestik og korrigerer kursen.
Sidste år, tror jeg det var, kommenterede CONCITO den daværende regerings klimafremskrivninger, og de havde to kritikpunkter, som tit bliver glemt, nemlig at man undervurderede, hvor hurtigt udbredelsen af elbiler kom til at foregå, og hvor hurtigt udfasningen af naturgas kom til at foregå.
Så det seriøse svar på det her er: Ja, selvfølgelig er der usikkerheder, men spørgsmålet er, hvordan man arbejder med det.
Det gør vi løbende, og vi adresserer de største usikkerheder.
Klimarådet har bl.a. peget på ccs, og derfor har jeg fokus på, om vi kan minimere de usikkerheder.
Men at nogle vil påstå, at de kan forudse, præcis hvad der sker fra nu af og til 2030, opfatter jeg som halvuseriøst.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-05-23:
Tak for ordet, og tak for talen.
Nu er der blevet refereret både forfattere og håndboldtrænere, kan jeg forstå, og tidligere blev der refereret til coronahåndteringen i forbindelse med det her.
Det minder mig om et andet citat fra nogen, der arbejder lidt tættere på, nemlig: »Håb er ikke nogen strategi.«
Til dem, der ikke var i Folketinget i sidste periode, var det ovre fra Statsministeriet, at det kom, og det udsagn er jo rigtigt.
Klimarådet har påpeget, at der er usikkerheder.
Der er vist en vej, men det er ikke givet, at vejen fører til målet.
Så jeg vil bare høre, om ministeren – ud over hans følelse i maven, og at han går ind i det her for at vinde og håber på det bedste – kan blive lidt mere konkret.
Altså, hvor sikker er ministeren på, at vi rent faktisk når de mål, vi har aftalt?
For jeg er ikke sikker med det, regeringen har lagt frem.
Signe Munk (SF), 2023-05-23:
Skal man forstå det med forhandlinger snarest muligt som forhandlinger inden sommerferien?
Lars Aagaard (M), 2023-05-23:
Altså, regeringen har fremlagt sit forslag om en øgning af fortrængningskravet, og når vi kommer til dialogen om det, hører jeg gerne, hvad partierne har af andre forslag, og så vil vi drøfte det i den proces.
Jeg afviser i princippet ikke noget på forhånd, men jeg har lagt frem, hvad der er regeringens forslag.
Signe Munk (SF), 2023-05-23:
Tak for ordet.
Jeg sad og spekulerede over, om man skulle arbejde videre på ministerens sportsterminologi.
Jeg kan informere ministeren om, at jeg har spillet fodbold, siden jeg var 11 år, og jeg tror, at i hvert fald en og nok også flere fodboldtrænere har ment, at jeg ligesom var bedst, når vi var bagud.
Det har faktisk bragt mig til at sidde på bænken i Danmarks bedste kvindeliga, så lidt kan man også som SF'er, selv om man anerkender, at situationen er svær.
Og det er egentlig det, der er pointen, nemlig at vi bliver nødt til at forstå den alvorlighed, vi står i rent klimapolitisk, for at lave den politik, der skal til.
Så til det mere seriøse: Jeg kan forstå på ministeren, at regeringen ikke er klar til at kigge på øgede dieselafgifter og ikke er klar til at fremme et forbud mod salg af nye diesel- og benzinbiler.
Okay, fair nok, så er vi da kommet så langt.
Men er man så klar til at kigge på f.eks. en afgift på lavbundsjorder eller kigge på nitrifikationshæmmere, hvilket også er en del af forslaget fra Concito, eller at fremrykke biogasudbud?
Der er jo flere ting, der kan gøre noget for at reducere klimagasudledningen i 2025, end det, ministeren selv nævnte fra talerstolen.
Lars Aagaard (M), 2023-05-23:
Det er jo fastsat fagligt, ikke?
Og i forhold til om regeringen har andre forslag, vil jeg sige, at regeringen jo har fremlagt – og det er også det, fru Mona Juul har efterspurgt – hvad vores forslag er.
Og det er det, vi vil tage udgangspunkt i, når dialogen med partierne tages.
Mona Juul (KF), 2023-05-23:
Tak for det utrolig upræcise svar.
Måske ministeren kunne tænke sig at svare på, om regeringen har andre forslag end det høje fortrængningskrav, og om det forslag lever op til kriterier for, hvad sådan nogle forslag egentlig skal indeholde i forhold til at være grønne nok?
Lars Aagaard (M), 2023-05-23:
Regeringen vil snart indkalde til forhandlinger om fortrængningskravet.
Så det kommer snart.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-23:
Jamen vi kan sagtens bruge krudt på det herinde, hr. Stinus Lindgreen.
Det kan vi godt.
Men når vi sætter os urealistiske mål, i forhold til hvor hurtigt vi kan grave sådan noget simpelt noget som kabler ned i jorden, er jeg bare ked af at sige, at så skal vi gentænke det herinde.
Og det var ikke ment til dem, der var med i aftalen.
Det var sådan ment generelt herinde, også Nye Borgerlige.
I kunne bare være kommet og have spurgt tidligere.
Så havde vi også sagt tidligere til jer, at det ikke kan nås at grave kabler ned.
Så det er bare en lavpraktisk ting, jeg siger.
Om spørgsmålet om, om klimaproblemet er reelt eller det ikke er, vil jeg sige, at det er det sikkert.
Er det hele menneskeskabt?
Det er jeg ikke sikker på.
Skal vi gøre noget ved det?
Vi skal jo altid passe på.
I gamle dage kaldte vi det miljø.
Vi skal passe på naturen.
Så hvis vi kan finde en bedre løsning, som skader naturen mindre, er vi da fuldt ud med på den.
Det, vi ikke er for, i Nye Borgerlige, er at sige, at det skal død og pine være næste torsdag kl. 12.00, når vi ved, at det ikke er muligt.
Vi er godt nok kommet til at være lige lidt for smarte for at få nogle stemmer.
Det bliver altså først i 2032, den 4. marts.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-05-23:
Tak for talen.
Der er jo flere ting, vi er enige om på tværs herinde.
Altså, bekymringen for borgerne rundtomkring i landet og for folk, der ikke har råd til at varme deres hjem op, er vi alle sammen enige om er et problem.
Vi er muligvis ikke enige om vejen til løsningen, men problemet er vi jo enige om.
Og det er det, jeg synes er så skønt ved det danske folkestyre: at vi alle sammen har en idé om, at vi gerne vil have et bedre samfund.
Vi er ikke nødvendigvis enige om, hvad det er i detaljen, eller hvordan vi kommer derhen.
Ordføreren nævnte et par gange, at vi glemmer virkeligheden – vi, der er med i aftalen, glemmer virkeligheden, når vi sidder og snakker om alle de her forskellige klimamål.
Det er uklart for mig, og det er jo nok, fordi jeg er ny her i forsamlingen – jeg sad hurtigt og prøvede, om jeg kunne finde det på hjemmesiden – men jeg kunne godt tænke mig at høre: Kan ordføreren gøre mig klogere på Nye Borgerliges holdning til virkeligheden, altså klimarapporter fra FN osv.?
Hvad er ordførerens opfattelse af klimaproblemet?
Er det et reelt problem, eller er det ikke noget, vi ikke behøver at bruge så meget krudt på, som vi gør herinde?
Carsten Bach (LA), 2023-05-23:
Jeg vil også lige dvæle lidt ved ordet ambitiøs.
Som afløser her i dag er jeg meget glad for, at klimaministeren ikke er helt så ambitiøs som fru Theresa Scavenius og dermed ikke har lavet en klimaredegørelse på 400 sider.
Det havde været meget vanskeligt for mig som afløser i sidste øjeblik at være nået 400 sider igennem og få en sammenhæng i det.
Så tak til ministeren for ikke at være ambitiøs – så ambitiøs som Alternativet på det her område.
Som afløser vil jeg sige – for at illustrere for ordføreren, at ordføreren ikke taler for døve øren – at det faktisk var min indgangsvinkel, da jeg overtog den her debat, at yes, nu skal jeg høre fru Theresa Scavenius' tale.
Og det er jeg faktisk meget glad for, for jeg synes, at der var nogle meget interessante perspektiver, som også Enhedslistens spørger tidligere var inde på.
Jeg ved, at fru Theresa Scavenius jo også er forsvarsordfører, og analogien til det her med risikovillighed, og hvor meget tøj man skal give sine børn på for at undgå sygdom, vil jeg prøve at drage over til forsvarsområdet, hvor vi jo gerne vil budgettere med 2 pct. af bnp på forsvarsbudgettet for at opnå det, vi gerne vil.
Kunne det være en vej, som Alternativet kunne foreslå omkring klimapolitikken?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-23:
Heldigvis er vi ikke et totalt ikkedemokratisk samfund endnu.
Og det er jo rigtig godt, at vi her i den her sal stadig væk har beslutningskraft.
Derudover kan jeg også se, hvordan der bliver flyttet beslutningskompetencer fra Folketinget til ministeriet.
Så jeg er bekymret over, hvordan det foregår, men selvfølgelig er det rigtigt, at vi stadig væk er et demokrati.
Det er også derfor, jeg appellerer til borgerne og siger, at hvis de ønsker mere klimapolitik, skal de jo stemme på dem, der faktisk kommer til at lave det og ikke kun snakker om det.