runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Jeg synes faktisk, at det, at branchen selv har foreslået det, altså at skal vi ikke lave noget, som vi kapsler ind i branchen, og som vi investerer i brændsler, jo viser det, som jeg mener faktisk er kendetegnende for dansk erhvervsliv, nemlig at rigtig mange dele af dansk erhvervsliv er langt foran den politiske debat, når det gælder den grønne omstilling. De er i gang, de er kørt.
Vi halser efter.
Og så har vi så nogle ting, vi skal lave her, ligesom den, synes jeg selv, fremragende aftale, vi fik lavet i fællesskab forleden aften.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Men hvis vi alle sammen skal bidrage med netop et klimabidrag, er vi nødt til at have en struktur omkring det.
For ellers kommer vi bagud, og det er jo et af de meget, meget store områder, som vi ikke har sat ind på i forhold til at reducere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Nej, tanken om, at vi stopper med at flyve, tror jeg er noget af en udfordring, og det tror jeg aldrig kommer til at ske.
Og vores ordfører, hr. Niels Flemming Hansen, var ude at kommentere på det i går.
Det, vi gerne vil have, er det, som branchen selv har foreslået altså sådan i privat regi, nemlig at de opkræver en afgift og sørger for, at det bliver investeret i forskning i nye brændselsformer.
Vi synes, at det skal holdes der.
Vi synes ikke, at det skal ind omkring finansministerens kasse, for så kunne vi lige pludselig risikere, at der var et flertal her i Folketinget, der sagde: Skal vi ikke bruge det på noget andet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg synes, at jeg har fornemmet sådan en positiv vibration, som jeg håber vi måske endda kan flyve videre på her.
Så lad mig forsøge.
Flybranchen har selv i sit klimapartnerskab, klimapartnerskabet for hele den sektor, foreslået en klimafond til omstilling af netop flybranchen.
Er De Konservative klar til at indføre det klimabidrag, så vi virkelig kan få omstillet den branche, for en fremtid uden at kunne bevæge os rundt på kloden er nok ikke noget, hverken ordføreren eller jeg selv forestiller os?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Det skal vi nemlig.
Vi skal tage det meget alvorligt.
Måske skal vi også til at have en samtale i det her samfund om, hvorfor der er så mange unge, der har det skidt.
For det er jo et eller andet sted tankevækkende i et samfund som vores, hvor vi har det så godt og har det materielt helt fantastisk, at der er så mange unge mennesker, der går og slås med så mange ting.
Det burde kalde på en større diskussion, som jeg ikke tror vi lige kan klare herfra.
Men jeg vil bare gerne lige så stille sige, hvad jeg sagde i min landsrådstale: Unge kan have brug for professionel hjælp.
Alt for mange mister gnisten og plages af negative tanker og urimelige selvbebrejdelser eller angst.
Jeg synes, at vi skal prioritere at hjælpe dem .
Den offentlige sektor skal ikke være et tag selv-bord, for vi skal have råd til at hjælpe de udsatte.
Det var hele min sætning.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg tror måske, at hr. Karsten Hønge skulle skrue lidt ned for sin besættelse af Radikale Venstre.
Men når det så er lagt til side, hørte jeg lige hr. Karsten Hønges partiformand sige, at der er alle muligheder for at hente arbejdskraft i EU.
Det er der, men den er her jo ikke, så det er ikke så nemt.
For Radikale Venstre er det ikke et enten-eller.
Det er ikke sådan, at man enten kan besætte de stillinger, som arbejdsmarkedet lige nu står og skriger på bliver besat, med f.eks. en dygtig faglært fra et sted i Europa, eller, hvis det stod til os, med en uden for Europa eller opkvalificere en ledig lige nu, for der er ikke nogen uddannet fra de uddannelser lige nu.
Men det skal også være sådan, og det ved hr. Karsten Hønge godt, at vi investerer i opkvalificering og efteruddannelse, og skal vi have råd til og mulighed for at opkvalificere de ledige og de unge, der i særlig grad står uden for arbejdsmarkedet, skal der være et arbejde til dem, og hvis virksomhederne i mellemtiden er flyttet ud, står vi meget ringere bagefter.
Karsten Hønge (SF), 2021-10-07:
Hvad er det med jer Radikale og jeres evige sang om, at der er brug for mere udenlandsk arbejdskraft?
Var det ikke en idé at skrue en lille smule ned for den sang, så længe vi har 26.000 seniorer uden job, 10.000 unge, der leder efter en læreplads, 15.000, der leder efter et fleksjob, og 70.000 mellem 15 og 29 år, der ikke har en uddannelse, ikke er i gang med en og heller ikke har et job?
Var det ikke en idé at skrue lidt ned for den snak om udenlandsk arbejdskraft, når vi fortsat har 90.000, der er registreret som arbejdsløse, og når mennesker med handicap har utrolig svært ved at komme ind på arbejdspladserne?
Ja, det bliver svært at løse de her udfordringer, men det er jo den eneste vej frem, hvis vi vil have et samfund, der hænger sammen.
Og jeg ved godt, at det er meget nemmere at gribe telefonen, og 3 dage efter står der et arbejdsmarkedsparat sjak fra Rumænien, men Danmark er altså et samfund, det er ikke en fabrik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg havde lige håbet, at det var i EU-politikken, at Dansk Folkeparti og Radikale havde fundet hinanden, for så ville der virkelig være en ny forbrødring i dansk politik og mulighed for at nå virkelige resultater.
Men nej, det var det ikke.
Nej, altså, man skal aldrig tale nedsættende om andre lande – det er der da ingen tilslutning til.
Men den behandling, som Ungarn gav mennesker, der var på flugt på det tidspunkt, synes jeg på ingen måde er noget at rose eller støtte op om.
Vi ønsker en fælles europæisk politik, så vi netop har fælles rammer for, hvordan man behandler folk, hvordan man har kontrol med, hvem der kommer til Europa, hvordan vi fordeler folk, og hvordan vi finansierer det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Jamen det er fantastisk, når De Radikale og DF har fundet hinanden i forhold til at udvikle landbruget, og landbruget vil jo gerne producere det, som forbrugerne efterspørger, uanset om det er plantebaseret, eller om det i virkeligheden er på basis af kød.
Nå, men om det med grænsen skal jeg bare lige finde ud, hvor De Radikale står nu, for Socialdemokratiet er jo nået frem til at beklage, at man i 2015 faktisk sagde ret så kraftige ting og sager om Ungarn, da Ungarn lavede kontrol ved sine grænser på grund den situation, der var der.
Jeg har forstået, at Socialdemokratiet har fortrudt, at man dengang gik ud og i virkeligheden talte meget nedladende om Ungarns behov for at bevogte sine grænser.
Vil De Radikale på tilsvarende vis sige, at Ungarn også dengang ligesom i dag havde retten til selv at finde ud af, hvad der er nødvendigt for at bevogte landets grænser, så ungarerne bestemmer, hvem der kommer ind i deres land?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg er rigtig glad for hr. Kristian Thulesen Dahls begejstring for de tusindvis af grønne job, vi kommer til at kunne skabe i landbruget ved den internationale omtale, som jeg håber regeringen har lagt mærke til vi har fået for Europas største investering i plantebaseret forskning og udvikling og i plantebaseret job.
Det bliver det nye bacon.
Der kommer ikke til at erstatte hr. Kristian Thulesen Dahls bacon – den skal han have lov til at have – men det bliver det nye eksporteventyr, hvis vi gør det her rigtigt til gavn for dansk økonomi.
Det synes jeg er fantastisk, og hvis man måtte klappe i salen, burde vi fejre det med en sådan klapsalve.
Men det må vi ikke.
Det er korrekt, at vi synes, at Europas ydre grænser selvfølgelig er legitimt at tage vare på for de lande, der ligger der.
Vores politik er, at det skal ske i en fælles europæisk indsats med fælleseuropæiske rammer for, hvordan vi gør det her, så man sikrer, at det er fuldstændig i overensstemmelse med den konventionsbestemte rettighed til at søge asyl, og at mennesker bliver behandlet ordentligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Tak, og tak for ordførertalen.
Fru Sofie Carsten Nielsen er jo meget glad for det her plantebaserede.
Man skal bare huske, at vi nu har lavet en flot aftale i mandags, og man skal bare lige huske på, at der også er plads til, at jeg kan spise flæskesteg her i weekenden, for det glæder jeg mig rigtig meget til.
Og det var jo det, vi blev enige om, nemlig at det skulle gå hånd i hånd.
Så det, at der er flere, der efterspørger det plantebaserede, er fint, men der skal også være plads til, at vi har et landbrug, der udvikler det inden for det, vi har haft tradition for og er stolte af.
Men det, jeg egentlig vil spørge fru Sofie Carsten Nielsen om – og det er ikke for at drille med citater fra partifæller og sådan noget – er selvfølgelig omkring grænser og det at kunne bevogte sine grænser.
For jeg har forstået det sådan, at De Radikale nu siger, at det er legitimt, at et land har styr på og vil have styr på, hvem der kommer ind i landet.
Så det er legitimt, at man har kontrol ved sine grænser.
Der er så en diskussion om, hvad sådan en kontrol må gå ud på, men jeg skal bare have bekræftet, at det er legitimt, og at det er landet selv, der finder ud af og beslutter med sig selv, hvad der er nødvendigt, for at have kontrol med, hvem der kommer ind i landet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Det er en god erkendelse at gøre sig, ligesom jeg hører og er glad for, at ordføreren siger, at man hos Venstre er grønne før måske alt mulig andet – det er jo også en prioritering.
Det vil jeg gerne se noget mere af, det vil jeg glæde mig utrolig meget til.
Men jeg er enig i, for det hører jeg egentlig en opfordring til, at prioritere noget mere og også at prioritere et egentlig grønt råderum, for vi kommer til at skulle investere i den grønne omstilling.
Det grundlæggende, jeg læser – eller nok nærmere hører i spørgsmålet – er, at det får vi brug for at skabe råderum til.
Karsten Lauritzen (V), 2021-10-07:
Nu skal rejse mig op, så er jeg lettere at se, men jeg kan dog høre, hvad der bliver svaret – og tak for det.
Nu skal vi bare sørge for i fællesskab, at den så ender med noget, altså det her med at gøre ting anderledes.
Jeg synes, at noget af det, der mangler i dansk politik, og det er så det mit afsluttende spørgsmål til ordføreren er om, er, at vi erkender, at vi kan ikke det hele.
Altså, politik er valg, og man kan ikke sige: Vi vil alting.
Det er så tilbage til min oprindelige bemærkning om, hvad vi bruger pengene på.
Altså, kunne det ikke hjælpe, hvis vi nu erkendte, at vi kun kan bruge pengene én gang og så stod ved, at vi ikke kan det hele – det er jo det ærlige svar?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Et meget kort svar til det er: Jo, man kan kun bruge pengene en gang, og vi skal sikre os, at de er der – også i fremtiden.
Det er en kæmpeudfordring for vores samfund, hvis ikke vi gør det, og det har vi været afsindigt dygtige til.
Det er virkelig en meget høj blomsteranretning, der er her.
Jeg beklager til hr. Karsten Lauritzen, at jeg ikke kan se ham.
Og så håber jeg bare – for jeg er nemlig meget begejstret for hr. Karsten Lauritzens åbning, indsats og refleksioner over vores demokrati – at vi også skal diskutere det i alle mulige andre fora.
Men jeg synes altså også, at åbningsdebatten, hvor folk kigger med, må være et sted, hvor man faktisk kan gøre sig tanker og reflektere over det.
Karsten Lauritzen (V), 2021-10-07:
Tak til fru Sofie Carsten Nielsen for ordførertalen.
Jeg kan sige, at jeg ikke tror, at vi i Venstre er enige i, at folkestyret er gået i stykker; men hvis vi ikke gør noget, risikerer vi, at det går i stykker.
Der har i hvert fald sat sig noget sygdom, en mild corona, der kan blive værre.
Og jeg tror heller ikke, at løsningen er at diskutere det her ved åbningsdebatten i Folketinget – det tror jeg skal gøres andre steder, og det vil vi selvfølgelig gerne være med til.
Men jeg vil også godt udfordre ordføreren en lillebitte smule, for i forhold til klimaet, som jo er et område, mit parti har bevæget sig meget på, tror jeg faktisk, at vi kan betegne os som mere grønne end den nuværende regering.
Og en af grundene til det er jo, at vi er villige til at prioritere råderum, og det er så der, hvor der er nogle uenigheder, og dem bliver man vel også nødt til at anerkende.
Og det er så mit spørgsmål, om ordføreren ikke anerkender det, at man kun kan bruge pengene en gang.
Hvis man som regering har den politik, at man er rød, før man er grøn, så kan man jo ikke bruge de penge, man vil bruge på velfærd, på klimaet.
Altså, er ordføreren ikke enig i det med, at vi kun kan bruge pengene én gang?
Karsten Hønge (SF), 2021-10-07:
Det er simpelt hen ikke rigtigt, at det ikke er let at søge i Europa.
Sagen er bare, at arbejdsgiverne i Danmark i langt, langt mindre grad end arbejdsgiverne i eksempelvis Sverige søger på de europæiske platforme, hvor man kan søge efter arbejdskraft.
Men det er mere det her tunnelsyn, som De Radikale har, hvor det bl.a. handler om beløbsgrænsen, men beløbsgrænsen handler jo om mennesker uden for EU.
Det er her, logikken helt står af, for det går åbenbart ud på, at vi skal sænke beløbsgrænsen, samtidig med at man taler om, at vi skal tiltrække højtkvalificerede ingeniører, læger og forskere.
Så vidt jeg kender til mekanismerne på arbejdsmarkedet, får man ikke flere til at søge, hvis man sætter beløbsgrænsen ned, så skal man sætte lønnen op.
Og helt ærligt, skulle den der beløbsgrænse overhovedet være nogen begrænsning?
Beløbsgrænsen svarer til det, som en dansk folkeskolelærer tjener.
Er det virkelig nødvendigt at sætte den grænse ned?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg synes, at logikken står af med det tunnelsyn, som hr. Karsten Hønge har, nemlig at danske virksomheder ikke er optaget af at få besat de ledige stillinger, de her.
Det ville da nok være lidt nemmere for dem at søge inden for Europa eller i Danmark end at skulle hente dem udenfor.
Det er de da dybt optaget af.
Med den nuværende beløbsgrænse er det i dag kun specialister, der kan komme ind, fordi de tjener langt over beløbsgrænsen.
Sådanne folk vil der jo fortsat være behov at få, og dem er der global konkurrence om.
Vi er jo enige om, at løndumping og dårlig behandling af mennesker skal bekæmpes.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-07:
Det er så bare ikke korrekt, for Nye Borgerlige fremsatte beslutningsforslag B 148 om netop at give mænd og kvinder lige rettigheder, hvad angår hjælp på krisehjem.
Det stemte Radikale Venstre imod.
Og derfor spørger jeg: Hvorfor stemmer man imod et forslag, som reelt giver ligestilling mellem mænd og kvinder på et krisehjem, når man nu står og snakker om ligestillingsdebatten?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg tror, jeg lige skal hjælpes lidt, bare så vi ikke går fejl af hinanden.
Altså, er det krisecentre, vi taler om?
Ja, tak.
Vi har selv haft det som forslag på vores finanslovsforslag at yde yderligere hjælp til mænd på krisecentre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-07:
Nu var ordføreren så flink at nævne mig i talen, men det er nu ikke helt korrekt at sige, at jeg siger, at der ikke er ligestillingsproblemer, for det er der.
Det har ordføreren ret i.
Men jeg mener ikke, at der sker sådan en mandschauvinistisk, praktikabel strukturelt grundlæggende undertrykkelse af kvinder på det danske arbejdsmarked.
Men der er ligestillingsudfordringer.
En af dem ser vi f.eks. i servicelovens § 109, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til det, for det er jo et helt oplagt sted, hvor der ikke er ligestilling.
Hvorfor stemte Radikale Venstre imod at give lige forhold for mænd og kvinder dér?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Ja, men det har vi studeret – i hvert fald det her med at sikre, at det ikke er helt uigennemsigtigt.
Det skal være tydeligt, hvordan det er, man bruger pengene.
Og i forhold til frikommuner vil jeg, hvis det er det, borgerne i den kommune ønsker, sige: Det vil jeg tro vil gå ret hurtigt af mode, hvis man bare afskaffer enhver form for frihed.
Den tiltro har vi vel også til borgerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Det er jeg sådan set enig i.
Det er i hvert fald i min verden at misforstå frisættelse – det synes jeg.
Og når vi så er ved kommunerne, er problemet jo for rigtig mange, der leverer privat pleje, at det kan være fuldstændig uigennemskueligt, hvordan kommunen er kommet frem til den timepris, det koster, som gør, at det er helt urimelige vilkår, man som privat skal byde ind på.
Det er jo derfor, vi har foreslået – der kommer et beslutningsforslag, som jeg håber Radikale vil overveje – at vi sikrer os, at vi har et sted, hvor uafhængige folk regner ud, om kommunen har sat den rigtige pris.
Det handler ikke om, at det skal være privat eller offentligt – det skal jeg ikke bestemme – men det skal i det mindste være den rigtige pris.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Tusind tak.
Er kvinder og mænd i Danmark lige?
Hvis du spørger min kollega hr. Lars Boje Mathiesen fra Nye Borgerlige, er svaret, i alt fald sidst jeg tjekkede,
nok ja.
Ligestillingsproblemer er noget, feminister tuller rundt og opfinder, de findes ikke i virkeligheden, og vi har fået ligestilling i Danmark.
Hvis du spørger min kollega fru Marie Bjerre fra Venstre, er svaret nok nærmere nej, for ingen mandlig kollega på Tinge bliver udstillet for at tage sin baby med på arbejde, som Marie Bjerre blev det – det skulle da lige være fru Pernille Skipper.
Men kan begge dele egentlig ikke godt være rigtigt på samme tid, altså at vi både har fået markant mere ligestilling i Danmark de sidste 50 år, men stadig ikke er i mål?
Det tror jeg.
Jeg tror også, at vi om 50 år vil se tilbage på, at kvinder og mænd i 2021 fik ens barselsmuligheder, som er lige så indlysende rigtigt, som det var, at vi holdt op med at slå vores børn, og at sex kræver samtykke.
For mig er øremærket barsel til fædre en landvinding for mænd og kvinder og et bevis på, at politik faktisk godt kan sætte mennesker fri.
Og jeg ved godt, at jeg det seneste halve år har talt en hel del om, at politik jo på nogle stræk er gået i stykker, fordi splittelsen dyrkes, mand eller kvinde, minkdrab eller retsstat, barnebrud eller lovbrud.
Så forsvinder nuancerne, fordi vi politikere, selv om vi prøver at lade være, alligevel jagter clicks og likes, mens klimaet raser og økonomien nu koger og hvert sjette barn går ud af skolen uden at kunne læse, skrive eller regne og uden at trives, og fordi politik alligevel laves hen over hovederne på folk og i alt fald, at de fortsat mister mere og mere tillid til politik.
Og selv om jeg også oplever, at vi forsøger, har det ikke ændret sig tilstrækkeligt det seneste halve år, og derfor må vi altså tænke nyt, også om måden, vi bedriver politik på.
I juli lå Tyskland under vand, mens resten af verden svedte i den varmeste sommer, som mennesket har målt på planeten Jorden nogen sinde.
I august skar verdens førende klimaforskere det ud i pap for os: Klimaforandringerne er menneskeskabte, det sker hurtigere end forventet, og vi reducerer vores børns muligheder for at leve meningsfulde liv på Jorden i fremtiden.
Klimaforandringerne er her, og jeg synes også heldigvis, at det er blevet understreget i dag.
Men uanset om vi herinde hylder individet eller fællesskabet, tror på en stærk stat eller et stærkt marked eller ønsker Danmark helt ind i EU eller ud af EU, kommer vi ikke udenom, at klimaforandringerne er her; og finder vi ikke en løsning på det problem, jamen så bliver alle andre problemer med tiden ligegyldige.
Og netop derfor er klimakrisen stedet at starte, når vi skal forsøge at genopfinde politik, for her haster det allermest.
Det tror jeg egentlig godt regeringen ved; det oplever jeg, og derfor er jeg altså også skuffet over at se, at hockeystaven bliver skiftet ud med en plan for at lave en plan for at nå de mål, vi har været enige om siden 2009, men som jo allerede er forældede, og det var også det, der blev spurgt til før.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Tak for det, tak for talen, og tak for vores gode samarbejde om at kæmpe for mere arbejdskraft, apropos den tidligere debat.
Jeg kan høre, at der er et stykke vej, vi skal gå endnu.
Jeg hørte fru Sofie Carsten Nielsen sige,
at vi skulle have et grønnere, friere og stærkere Danmark, som jeg nogenlunde tror der blev sagt; og vi skulle drømme.
Jeg er meget enig i alt det.
Når det nu gælder det friere samfund, skulle vi så ikke sikre os, at de mennesker, der nu er gamle og har brug for hjælp, faktisk fik et reelt frit valg, og at vi oplyste dem om, at de har et frit valg?
Så skulle vi ikke gøre noget for, at man får et frit valg som gammel?
Det handler ikke om, om man skal have kommunens hjælp eller den private hjælp, det handler om, at man kan vælge selv, og at det sker på ens vilkår.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg er helt enig i, at hegn og pigtråd på ingen måde løser udfordringen, og at vi bør tage et langt større solidarisk ansvar i Europa for at fordele de mennesker, der har behov for beskyttelse, finansiere det, lave en Marshallplan for Afrika.
Men det kræver jo så, at man er engageret i Europa og ønsker fælleseuropæiske løsninger, og der har jeg ingen opbakning fra Enhedslisten til at presse Socialdemokraterne den vej.
Det er ligesom det, der er udfordringen her.
Men det vil vi blive ved med at knokle for, for selvfølgelig er det ikke en løsning i sig selv på noget som helst.
Der kommer desværre også andre end dem, der har behov for beskyttelse, og det er jo der, hvor vi i Europa har behov for at kunne sortere.
Der er mennesker, der bare gerne vil af sted til et bedre liv.
Rosa Lund (EL), 2021-10-07:
Men hvad er det, Grækenland har brug for, når der er så mange flygtninge?
Det er da, at landene, som ligger i vores del af Europa, tager nogle flere flygtninge, at vi siger til grækerne: Vi vil gerne hjælpe jer; vi tager 200 flygtningebørn fra Lesbos eller 2.000 voksne flygtninge.
Jeg kan finde på mange andre gode tal, som jeg tror ville hjælpe både flygtninge og grækere meget mere end hegn, og jeg må sige, fru Sofie Carsten Nielsen, at jeg er oprigtigt ked af, at Radikale Venstre har købt ind på, at hegn skulle kunne løse noget som helst.
For de køber ind på den præmis, at folk skulle flygte til noget.
Nej, mennesker flygter fra noget; de flygter fra krig og fra klimakatastrofer.
Så jeg er faktisk lidt nedslået i dag over fru Sofie Carsten Nielsens svar, men der er sikkert andre, der er rigtig glade.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jeg er rigtig glad for, at Enhedslisten også vil være med til fælles europæiske løsninger.
Det får vi virkelig brug for.
Det vil jo så nok også kræve, at man mener, at EU kan være med til at løse udfordringerne.
Jeg synes da ikke, at hegn, pigtråd og mure er ikke noget, som en radikal skal hylde på nogen som helst måde.
Men er det det, som Grækenland har brug for at bygge for at kunne kontrollere, hvilke mennesker der kommer over grænsen, så længe de behandler de mennesker ordentligt og efter reglerne, og at man har ret til at søge asyl, når man har behov for beskyttelse, så kommer vi ikke til at gå imod det.
Rosa Lund (EL), 2021-10-07:
Nu kan jeg så forstå på fru Sofie Carsten Nielsen, at vi skal have fælles europæiske løsninger, og det synes jeg jo lyder rigtig godt.
Men jeg vil gerne spørge fru Sofie Carsten Nielsen: Er hegn, mure og pigtråd en del af den løsning?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Jo, altså, vi vil rigtig gerne være med til både at oplyse om de rettigheder, man allerede har, men vi vil egentlig allerhelst sætte kommunerne fri; sætte dem fri til at finde de løsninger, de har lyst til, på det her område.
Og så skal man lade være med at sige: Så skal det være på den her måde, I sætter jer fri, eller lige præcis på den her måde med lige præcis det her ene krav eller det her andet krav; for så er de jo ikke sat fri.
Jeg vil også rigtig gerne sætte lokaldemokratiet fri til at finde de løsninger, som der skal eksperimenteres med, og som skal prøves af.
Jeg er også inspireret af det her med friplejehjem, ligesom vi har noget på friskoleområdet.
Det ligger også grundlæggende til os Radikale, men det kan ikke være sådan noget med, at det så skal være på en helt bestemt måde, for så har vi jo ikke sat dem fri.
Det var, fordi det oprindelig handlede om at give nogle flere muligheder til netop de kvinder, der er udsatte, og dem er der mange af – ja, ja – men vi stemmer imod beslutningsforslag, hvori der ikke er finansiering, eller som vi ikke er enige i finansieringen af.
Så har vi så fremsat forslag om det i forbindelse med vores eget finanslovsforslag.