runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2025-12-16:
Tak for det, formand.
Lovforslaget, vi i dag behandler, udmønter den brede aftale om betinget eftergivelse af gæld, som er indgået mellem regeringspartierne – Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne – og de øvrige partier Danmarksdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet.
Aftalen er fra juni 2025.
Aftalen omhandler, at gældseftergivelse fremover bliver gjort betinget af, at man ikke efterfølgende begår kriminalitet, fordi den håndsrækning, man har fået af fællesskabet, også skal afføde en respekt for fællesskabet.
Konkret vil eftergivet gæld til det offentlige genopstå, hvis man inden for 5 år efter eftergivelsen sigtes og siden dømmes for kriminalitet.
Det udløses f.eks. af betinget eller ubetinget fængsel, forvaring eller en foranstaltning med en tidshorisont på mindst 5 år, eller hvis man får en bøde på mindst 50.000 kr. efter skatte- og afgiftslovgivningen.
Når gælden genopstår, sker det med de renter, der var på gældseftergivelsestidspunktet.
Der løber ikke renter på i den periode, hvor gælden har været eftergivet, og man kan igen søge eftergivelse efter 5 år.
I aftalen er der taget et helt særligt hensyn til socialt udsatte.
Det gælder f.eks. folk i hjemløshed, mangeårige misbrugere eller for den sags skyld psykisk syge, som i helt særlige tilfælde kan undtages, så gælden alligevel ikke genopstår, hvis det vil indebære den risiko, at man skubber de her personer ud eller tilbage i kriminalitet.
Med ordningen, der foreslås i dag, gør vi det mere klart, at det faktisk har en konsekvens, således oversat, at det ikke er konsekvensfrit at få eftergivet gæld den ene dag og så den anden dag gå ud at begå kriminalitet.
Det er efter vores opfattelse at tage fællesskabet ved næsen, og det vil vi ikke finde os i.
Derfor synes vi også, at det er yderst fornuftigt, at vi får lavet den her aftale om en betinget eftergivelse af gæld til det offentlige og vedtaget den bredt.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-16:
Tak for det.
I dag er det sådan, at der er en eftergivelsesmulighed for borgere, der er hårdt økonomisk pressede.
I særlige tilfælde kan de få eftergivet deres gæld til det offentlige.
Det har imidlertid virket stødende i de situationer, hvor de pågældende herefter har meldt sig ind i en rockerklub eller begået kriminalitet på anden vis, at man så i baglommen havde denne gældseftergivelse, hvormed staten egentlig har vist stor tillid.
Fremover laver vi om på det.
Jeg skal ikke gå i detaljer; det har min kollega allerede gjort.
Men nu bliver det altså muligt at gøre gældseftergivelsen betinget, og det kunne da lige passe andet.
Den bliver gjort betinget af, at man holder sig på dydens smalle sti.
Og der er en undtagelse for særlig socialt udsatte.
Det har vi heller ikke noget imod.
Så Venstre kan støtte forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-16:
Tak for ordet.
Når man skylder staten penge, som man realistisk set kan bruge hele sit liv på at betale tilbage, og som ovenikøbet står i vejen for at starte sit liv op igen efter nogle år i fængsel, så er det ikke bare gæld.
Det er kort sagt en tung fodlænke for en gruppe sårbare mennesker, mennesker, der har brug for støtte, efter at de har afsonet deres straf.
Den gæld, de står tilbage med, spænder ben for et arbejde, for en bolig, for en ny start, og når vi holder mennesker fast i håbløs gæld, må vi ikke blive overraskede, hvis de også ender med at blive holdt fast i kriminalitet.
For SF er det helt afgørende, at vi ikke mister blikket for dem, der står allermest udsat.
Derfor er muligheden for at få eftergivet gæld så vigtig.
Det siger noget om et samfund, der giver mennesker en reel chance for at komme videre.
Men en ny chance forpligter.
Når man får eftergivet sin gæld, følger der også et klart krav om, at man holder sig ude af kriminalitet.
Når vi giver mennesker en ny start, skal den også bruges på netop det.
Set i bakspejlet burde det have været sådan fra begyndelsen.
Det var en fejl, at eftergivelsen ikke blev gjort betinget, og ja, det blev misbrugt.
Når det er sagt, har jeg fået at vide af min gode retsordførerkollega, at regeringen er i gang med at stramme op ét sted, mens regeringen samtidig skylder at levere på tidligere løfter.
I kriminalforsorgsforliget fra 2021 blev der lovet, at alle skulle have mulighed for betinget eftergivelse af straffesagsomkostninger.
Det er endnu ikke sket.
Men samlet set rammer lovforslaget den helt rigtige balance.
Derfor stemmer SF for lovforslaget.
Ammar Ali (M), 2025-12-16:
Tak for ordet, formand.
Moderaterne støtter L 82 om betinget eftergivelse af gæld til det offentlige.
Det er et nødvendigt og afbalanceret forslag, der udmønter aftaler indgået af et bredt flertal her i Folketinget.
Når fællesskabet eftergiver gæld, giver vi borgeren en ny chance.
Det er udtryk for tillid, og tillid forpligter.
I dag kan gæld eftergives, selv om borgeren efterfølgende begår alvorlig kriminalitet, uden at det får konsekvenser.
Det udfordrer retsfølelsen og er svært at forklare for de mange borgere, der hver dag overholder loven og betaler deres skat.
Derfor er det rimeligt, at eftergivelse fremover bliver betinget.
Hvis en borger inden for 5 år efter eftergivelsen begår alvorlig kriminalitet fastslået ved en endelig dom, genopstår gælden.
Det gælder også grove overtrædelser af skatte- og afgiftslovgivningen.
Vi rammer ikke små forseelser; vi rammer alvorlig kriminalitet og groft misbrug af fællesskabets tillid.
Samtidig er det afgørende for Moderaterne, at socialt udsatte ikke rammes urimelig hårdt.
Derfor er der indbygget en undtagelsesmulighed for særligt udsatte efter en konkret vurdering.
Det er en rigtig balance mellem konsekvens og social omtanke: fast konsekvens over for dem, der misbruger ordningen, og social omtanke over for dem, der reelt har brug for hjælp til at komme videre i livet.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-16:
Tak, formand.
Med dette lovforslag får vi sat nogle klare forventninger til de mennesker, som tilbydes en ny start i form af eftergivelse af gæld til det offentlige.
Som konservativ er jeg selvfølgelig stor tilhænger af, at man skal svare enhver sit, og hvis man har gæld, skal denne betales.
Men i visse tilfælde kan gældseftergivelse benyttes som et tiltag, der kan give folk en ny start, som på lang sigt jo er gavnlig for både den enkelte, men også for samfundet som helhed.
Derfor er det vigtigt, at vi med dette lovforslag indfører betinget eftergivelse, så man har en klar tilskyndelse til ikke at forbryde sig imod samfundet igen.
For det er en gave at blive fritaget for gæld til det offentlige, og derfor giver det mening, at man skal leve op til nogle betingelser og ikke forbryde sig mod samfundet efterfølgende.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt at sikre, at man på den ene side får hjulpet folk videre fra en håbløs situation, men at man også sikrer, at det øvrige samfund ikke bliver til grin, hvis gældsfritagede borgere misbruger den tillid, de har fået.
Valg har konsekvenser, og med dette lovforslag skaber vi endnu en årsag til, at kriminalitet ikke kan betale sig.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-16:
Tak, formand.
Når samfundet giver folk med gæld til det offentlige en udstrakt hånd, så de kan komme på fode igen, så er det kun fair, at det kommer med den betingelse, at personen tager imod den udstrakte hånd og gør en indsats for at være en god borger.
Så har den udstrakte hånd ikke været godt givet ud.
Derfor er det fornuftigt, at gælden til det offentlige genopstår.
Der skal være de rigtige incitamenter.
LA er med i aftalen og støtter derfor lovforslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Nu ved jeg ikke helt, om det sidste er rigtigt, og det er lidt den samme undren, som fru Leila Stockmarr er inde på, som jeg også ville spørge til.
For der er alle de ting, som hr. Frederik Bloch Münster holder tale om, altså at man gerne vil have højere ambitioner og gennemføre forskellige projekter, som man så i det store og hele er enige med den nuværende regering om.
Men i virkeligheden arbejder Konservative jo for at få en regering, der vil svække alle de ting, hvor der er drivende partier, som slet ikke vil være med, som er helt imod, at der skal være en dansk klimapolitik, som ikke vil være med til at opstille havvindmølleparker, og som ikke vil have, at der skal være et brintrør til Tyskland, altså flere af de ting, som hr. Frederik Bloch Münster var inde på.
Man vil danne en regering med partier, som er totalt imod det.
Jeg ville også kende hr. Morten Messerschmidt dårligt, hvis han ville acceptere, at fordi hr. Frederik Bloch Münster siger, at vi nu skal blive ved med at gøre, som vi plejer, og at det må du pakke sammen med, så kommer man ikke til at give indrømmelser til Dansk Folkeparti eller andre af de partier, som er med i det flertal, som man ønsker at danne regering med.
Så man ...
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Jeg vil sige, at jeg ikke synes, der er nogen diskrepans.
Jeg synes egentlig bare, at vi nogle gange har nogle meningsforskellen i forhold til metodikken, mens vi andre gange sagtens finde et fælles fodslag.
Jeg tror mere, at det var finansieringsdelen, der var problemet.
Så vil jeg sige, at jeg i hvert fald mærker, at det blå samarbejde fungerer rigtig, rigtig godt, og at vi også samarbejder rigtig godt med Venstre, også selv om de jo lige har en lille detour over til jer for tiden.
Men jeg synes jo helt generelt set, at vi kan blive enige om flere og flere ting på det grønne område og også i forhold til naturdelen, og det det er jeg meget fortrøstningsfuld med hensyn til.
Så sådan er det jo nok bare altid i politik, når vi er så mange forskellige partier, altså at der er forskellige præferencer, og at man nogle gange vælger ikke at gå med i en aftale.
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Det klinger jo lidt hult.
Man havde chancen, da man lavede det her blå fundament og udkom med 50 forslag, og dér er der ikke noget.
Der er en idé om atomkraft engang ude i fremtiden, men der er jo intet fælles fodslag om klimapolitik.
Det stritter totalt, og på bundlinjen vil stå, at man vil få en svagere klimapolitik end i dag, hvis det, som man arbejder for, lykkedes.
Man kan jo bare se det på de vedtagelsestekster, der er i dag.
Det Konservative Folkeparti er sammen med venstrefløjen.
Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne er sammen om at lave en.
Dansk Folkeparti er udvandret, og Borgernes Parti er ikke til stede.
Det stritter totalt, og det eneste, der står tilbage, er, at man vil svække de ting, man selv står og taler for i dag.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Jeg er ikke enig i den præmis.
Jeg mener dybest set, at der er masser af ting, man kan være fælles om.
Der er flere af de ting, der står i det blå borgerlige fundament, som jo delvis er gået i opfyldelse.
Vi har fået forskning i kernekraft med ind i forskningsreserveaftalen.
Vi har fået fjernet elafgiften for de næste 2 år, og det var så gennem vores deltagelse i finansloven, og tak for den aftale.
Så der er jo flere af de grønne tiltag, der er i det borgerlige fundament, som vi rent faktisk har fået igennem.
Jeg vil sige, at jeg ser et godt perspektiv for et godt blåt samarbejde, men jeg vil jo gerne have, at klimapolitikken fortsat er bred og med bred deltagelse fra både blå og rød blok.
Samira Nawa (RV), 2025-12-17:
Det er jo ærgerligt, at der ikke lige er nogle af kollegaerne fra de blå partier til stede nu.
Jeg gad ellers godt at se deres grimasser og ansigtsudtryk, mens ordføreren fra K holdt sin rigtig gode tale.
Jeg oplever også, at De Konservatives ordfører og jeg selv har et godt samarbejde om lige præcis det grønne område.
Så jeg deler de foregående spørgeres bekymring for, hvad det skal ende med på klimaområdet og på energiområdet, hvis det lykkes for Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne, som jo er lykkedes med at få jernmarker kåret som årets ord, at svinge taktstokken i dansk klimapolitik.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg tror ikke, at ordføreren har grund til særlig meget bekymring, for som jeg også hører debatten, handler det jo om metoden.
Jeg tror f.eks., vi alle sammen herinde kan blive enige om, at vi skal have produceret så meget strøm som muligt ved at bruge så lille et areal som muligt.
For når vi ser på Klimarådets rapporter, ved vi alle sammen, at vi får et kæmpe problem med, at Danmark ikke har areal nok til at understøtte alle de ting, vi gerne vil inden for biodiversitet, klima, energiafgrøder, energiproduktion m.v.
Lad os f.eks. få solceller derhen, hvor de fylder mindst muligt, men producerer mest muligt.
Vi er også åbne for kernekraft, og det er, fordi det jo er en energiform, hvor man teoretisk set, såfremt det kan betale sig, kan producere rigtig meget strøm ved at bruge et rigtig lille areal.
I det borgerlige fundament var der altså alligevel mere end fem forslag.
Det var mere end 10 pct. af hele programmet, som handlede om det grønne område, også lidt natur.
Så jeg vil sige, at jeg rent faktisk synes, der er nogle gode idéer at arbejde videre med.
Så er det klart, at vi ikke kan være enige om alt alle sammen, men til slut vil jeg bare sige, at jeg også værdsætter det samarbejde, jeg har med ordføreren for Radikale Venstre.
Samira Nawa (RV), 2025-12-17:
Bare lige i forhold til det med kernekraft: Jeg har også noteret mig, at De Konservative har åbnet op for arbejdet med atomkraft, men samtidig oplever jeg netop det her gode samarbejde og også det store ønske om, at det skal gå hurtigt med den grønne omstilling, og at vi skal sætte nogle ambitiøse mål.
Hvordan synes ordføreren så, at det hænger sammen med den langsommelighed og den fordyrelse, der vil ske med den grønne omstilling ved at gå a-kraftvejen?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Tak til spørgeren for det spørgsmål.
Det er jo et stort spørgsmål kun at have 30 sekunder til at besvare.
Men der var jo et par gange i 1980'erne, hvor Schlüterregeringen kom i mindretal, og ingen af de ting var jo særlig gode.
Schlüterregeringen blev stemt ned på atomkraft, på fodnotepolitikken m.v.
Jeg ville ønske, at man bare havde ladet være med at stemme Schlüterregeringen ned dengang i de tilfælde.
Jeg vil jo mene, at vi ønsker at være åbne for kernekraft.
Vi siger, at der ikke kommer et eneste kernekraftværk i Danmark, hvis ikke det økonomisk kan betale sig, miljømæssigt er okay og sikkerhedsmæssigt er okay.
Og så er vi åbne for at give los, men det handler i det hele taget om, at det ikke skal være forbudt at have det som en del af energiforsyningen i Danmark.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Tak for talen.
Jeg skal bare lige høre, hvordan det kan være, at en CO 2 -afgift på landbruget, som endnu ikke er indført, kan have nogen som helst påvirkning på fødevarepriserne i dag?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Jeg vil sige, at jeg er meget rolig med det.
For jeg tror sagtens, vi på tværs af de blå partier i et samarbejde med resten af Folketinget kan finde en masse gode løsninger.
Klimapolitikken har længe været en bredt forankret ting, og jeg er sikker på, at det nok vil skulle fortsætte.
Det er jo klart, at vi brænder rigtig meget for den grønne dagsorden, og det er nok også derfor, jeg er lidt ekstra aktiv i forhold til den ude i medierne osv.
Jeg noterer mig også, at jeg ikke har kunnet læst nogen citater fra nogen i disse dage fra den side.
Men jeg er altså ret rolig ved det hele.
Det skal nok gå alt sammen, og vi er jo alle sammen enige om, at vi skal gå i en grøn retning.
Så er det bare metoden, man kan være uenige om.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Jeg er lidt bange for, at den der hvilepuls mere er et udtryk for, at K kommer til at sove i timen, når der skal laves ny grøn politik, end at man kan være synderlig rolig.
Jeg skal bare lige forstå, hvad det er, blå blok er enige om på det grønne område, som peger fremad, som ordføreren lige refererede til – ud over at der skal være atomkraft i 2040.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Jeg er godt nok overrasket over, hvor bekymrede alle er over Det Konservative Folkepartis velbefindende i et eventuelt blåt flertal, men jeg må simpelt hen sige, at jeg har total hvilepuls, hvad angår det her punkt.
Vi har lavet en masse brede aftaler.
Dem står vi ved.
Flertallene bag de aftaler vil jo bestå efter et valg.
Man skal også huske på, at de aftaler, vi har lavet, har et langt sigte, og dermed er der ikke noget at være bekymret for, selv hvis man skulle pålægge alle de øvrige blå partier alle de motiver, som man ønsker at pålægge dem.
Jeg ser, at vi har et bedre og bedre samarbejde i blå blok, og at vi bliver enige om mere og mere politik, også på det grønne område.
Dermed skal vi jo se ind i, hvordan pokker vi kan gøre det mere populært at være grøn, også de steder, hvor man synes, at det fylder lige lovlig meget i ens hverdag.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Sidst der var en blå regering i Danmark, formåede den regering at sørge for, at der ikke kom et nyt klimamål.
Hvis man kigger på de klimaaftaler, der er blevet lavet, den nye klimalov,
er Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne ikke med.
I den aftale, der er lavet om CO 2 -afgift for industrien, er DF ikke med.
Hvis man kigger på den grønne trepartsaftale, er Danmarksdemokraterne og DF ikke med.
Det er bare for at sige, at når ordføreren siger, at det handler om metodik, har jeg lyst til at sige: Nej, gu gør det ej, det handler om politisk vilje til at lave klimapolitik, der tager ansvar.
Og al historik viser, at Konservative, hvis der kommer et blåt flertal i det her land, hvis der kommer en blå regering, kommer i et sort selskab.
Så hvor har Det Konservative Folkeparti tænkt sig at sætte foden ned på det grønne område over for de blå-sorte partier?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Vi er f.eks. enige om, at elafgiften skal sænkes til EU's minimumssats.
Det er så mere en naturpolitisk ting, men vi er enige om, at vi skal slå mere ring om vores Natura 2000-områder.
De nyder ikke en ordentlig beskyttelse i mange tilfælde i dag.
Der er flere tiltag, vi er enige om.
Hvis man havde fundet en bedre finansiering for brintrøret, er jeg sikker på, at vi godt kunne have fået flere blå partier med, fordi det jo rent faktisk er med til at skabe grøn vækst ude i landdistrikterne.
Der gik vi så med i den aftale, selv om vi ikke helt var fans af finansieringen, men vi kunne godt leve med det, fordi vi syntes, at værdien af at få brintrøret var højere end den omkostning, der var med finansieringen.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-17:
Jamen det er konkret teknisk energipolitik, så det er jo hverken værdipolitik eller fis i en hornlygte.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-12-17:
Tak for svaret.
Det er jo netop tempoet, vi diskuterer.
Det er jo ikke, om vi skal skabe et klimaneutralt samfund – det er der, vi er på vej hen – men hvad vi kan nå de næste 10 år.
Der mangler ordføreren måske at kommentere lidt på den sociale balance og danskernes købekraft i forhold til at nå det med det tempo.
For det ville jo betyde, at vi i 2035 ikke har en fiskekutter, som ikke er på el, og at der ikke er en autocamper derude.
Så det er den udsigt til, hvad konsekvenserne egentlig er for danskerne i 2035.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Jeg mener ikke, at man nødvendigvis kan sige det så firkantet, men man kan grundlæggende sige, at tempo betyder noget.
Det gør det vel også for fru Linea Søgaard-Lidell, når ordføreren roser, at der er kommet et 90-procentsreduktionsmål i EU i 2040.
Det er da også et spørgsmål om tempo i den grønne omstilling.
Jeg synes, det er underligt at sige, at der skal være tempo i Europa, men ikke i Danmark.
Men der er da ingen tvivl om, at der skal leveres flere reduktioner end det, regeringen lægger op til, netop fordi det er vigtigt for SF, at vi holder tempoet i den grønne omstilling, og at vi bruger de teknologiske muligheder, der er på vejen.
Man må bare sige i forhold til transporten, at det netop af et af de steder, hvor det er gået meget hurtigere med den grønne omstilling, end nogen havde forventet, med en aftale, som Venstre ikke havde lyst til at være med i.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Jeg har med interesse set, at Liberal Alliance har fremlagt et atomkraftudspil, og det var sådan set enormt kærkomment, for der er ikke noget bedre, end at teoretiske undersøgelser på gulv bliver til praktisk politik.
Det afslørede så også, at Liberal Alliance vil omprioritere 55 mia. kr. fra det havvindsudbud, som netop er besluttet, for at bygge to nye modulære atomkraftværker, som kan levere en brøkdel af den strøm, der kommer fra havvindsudbuddet.
Så jeg skal bare lige forstå det: Hvordan vil Liberal Alliance så finansiere, at der kommer mere strøm, når de nu vil bruge 55 mia. kr., som nu går til havvindsudbuddet, til at levere mindre strøm fra nogle modulære reaktorer?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-17:
Med fare for at det bliver en meget teknisk debat, som har meget lidt med klima at gøre, vil jeg gerne forklare et begreb, der hedder kapacitetsfaktor, og det er, at man, når man sætter produktionen af havvind op, kan se et flot tal på papiret, der viser, at det f.eks. er 3 GW – men de 3 GW kan kun bruges, hvis vinden blæser på absolut ideelle vilkår, og det gør den meget sjældent.
Derfor kan man lave nogle fine kalkuler for, hvor meget det så blæser i virkeligheden i gennemsnit, og der har havvind i Danmark en kapacitetsfaktor, alt efter hvor nye møllerne er, på et sted mellem 40-45 eller måske 50 pct. i de nyeste vindmølleparker, hvis man skal tro på teknologierne.
Derfor skal man først dividere med kapacitetsfaktoren, hvis man skal gøre det op i forhold til atomkraft, og der har atomkraft tæt på 90 pct.'s kapacitetsfaktor i de nye reaktorer.
Det vil sige, at de nærmest kører hele tiden, og når de ikke kører, er det kun, fordi man selv slukker dem for at fylde noget mere benzin på.
Så man har fuldstændig styr på, hvornår de leverer.
Det er den ene ting.
Og så lever de der to kraftværker faktisk dobbelt så lang tid som havvindmølleparker.
Så når man ganger det op, er der faktisk ikke så meget forskel på, hvor meget strøm man får ud af de to investeringer.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Vi kunne godt tage en længere energiteknisk debat, og ordføreren ved, at det ville jeg elske, og så kunne vi også underholde hinanden med, at der også er forbundne energimarkeder, og derfor ville havvindmøllerne jo skulle handles ind i det marked.
Derfor virker det altid lidt underligt, hvis man har sådan en meget nationalistisk tilgang til energi.
Men ud over at Liberal Alliances udspil er langsommeligt, dyrt og giver for lidt strøm, fik det også den overskrift af Jyllands-Postens lederskribent, at det var »værdipolitisk fis i en hornlygte«.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren synes om den overskrift.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Jamen det er jo, fordi man allerede har beregnet det ind rigtig mange steder, i forhold til hvad det kommer til at koste.
Det er jo et spørgsmål, som der sådan set er blevet svaret på rigtig, rigtig mange gange.
Nej, vi skal ikke gå forrest, hvis det gør, at danskerne bliver fattigere.
Det er noget meget underligt noget, for vi kommer ikke til at gøre nogen som helst forskel – som i ingen – fordi Danmark er sådan et lille land og vi står for så lillelillebitte en del af udledningen.
Så det eneste, man gør her, er grundlæggende at indføre socialisme – og det tror jeg ordføreren er glad for – ad bagdøren og gøre danskerne fattigere, og det kommer ikke til at betyde noget som helst i det store hele.