runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2024-01-09:
Mange tak for det.
Jeg kom sådan til at sidde og tænke på min egen far, da jeg før hørte en af de andre taler.
Han har lavet meget forskelligt i sit arbejdsliv.
Han har kørt lastbil og været entreprenør og kloakmester og alt muligt, men han har også arbejdet en del år hos Åstruplund Nedbrydning, og hos Åstruplund Nedbrydning rev de jo et hav af bygninger ned.
Min far har nok alligevel været lidt forud for sin tid, selv om jeg ikke tror han vil kalde sig selv for den store klimaforkæmper på nogen måde – det er han sådan lidt for meget østjysk træmand til – men jeg tænker på de gange, min far kom slæbende hjem med brugbare materialer, som var blevet kasseret.
Han kom sågar engang hjem med en kartoffelskræller, som havde stået på et gammelt plejehjem.
Det var meget praktisk, når man havde syv børn derhjemme, at have sådan en automatisk kartoffelskrællemaskine.
Men mængden af ressourcer, der er blevet kasseret igennem årtier, når vi har brudt ned, er tankevækkende, og det er bekymrende, når vi ved, hvor meget af vores CO 2 -forbrug, der er lagret i bygninger, og når vi ved, hvor hårdt belastende det er, hver gang vi bygger nyt og bruger nye ressourcer.
Vi ved, at vores CO 2 -aftryk pr. dansker er alt, alt for højt, og derfor giver det rigtig god mening, at der nu kommer det her lovforslag.
Det er jo en udmøntning af en klimaaftale om en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi tilbage fra 2020, som Det Konservative Folkeparti også var en del af, da aftalen blev indgået.
Så var der et element, hvor vi ikke kunne nå hinanden hen ad vejen, omkring det her med liberalisering af affaldssektoren, hvor vi Konservative endte med at træde ud af aftalen.
Men det ændrer ikke på, at vi både føler en loyalitet og en forpligtelse over for de elementer, vi har været med til at indgå aftaler om, og som vi også stadig bakker op om, og det her er et af dem.
Det er nødvendigt, at vi får lavet en mere strategisk indsats i forhold til at få genanvendt så mange af de materialer, der overhovedet kan genanvendes.
Der har også været en diskussion i salen i dag omkring kvadratmetergrænsen.
Burde den være højere eller lavere, og hvordan burde den ligge?
Når jeg egentlig tror, at det er fornuftigt nok, at man starter ud, som der lægges op til i lovforslaget her, er det også, under hensyntagen til at der også skal være dygtige medarbejdere, som kan være med til at påse, at den proces, der er, sikrer, at det foregår på den rigtige måde.
Så det er også spørgsmål om rent lavpraktisk at have uddannet de medarbejdere.
Men vi Konservative bakker op om det her forslag, som vi synes er et godt skridt i den rigtige retning, med hensyn til at vi bliver mere systematiske, og at det ikke bare er min far i Åstruplund Nedbrydning, der kommer hjem med et vindue, der lige kunne bruges som kvistvindue her og der.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2024-01-09:
Med dette lovforslag gives der hjemmel i affaldsbekendtgørelsen til at udmønte krav om selektiv nedrivning af byggerier så det vil være muligt at komme videre med de dele af »Klimaplan for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi«, som vedrører selektiv nedrivning.
I dag er der kun lovgivet om selektiv nedrivning for statsbygninger og altså ikke for øvrig selektiv nedrivning, som i dag beror på frivillige aftaler, hvilket en af ordførerne også har været inde på tidligere.
Det har vist sig at være uhensigtsmæssigt, fordi det netop ikke er alle aktører, som har tilsluttet sig aftalerne, altså gør det frivilligt.
Det her forslag har været længe undervejs.
Ønsket var allerede en del af VLAK-regeringens strategi for cirkulær økonomi fra 2008, hvor det fremgår af strategien, at den daværende regering ønskede at fremme genbrug af byggematerialer i nybygninger og at minimere værditabet i forbindelse med nedrivning.
Siden har initiativet så også været en del af »Klimaplan for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi« fra 2020, som LA også havde del i, og derfor bakker vi naturligvis op om det her lovforslag, så vi kan indføre krav om selektiv nedrivning og dermed bidrage til en bedre ressourceudnyttelse af nedrevne bygningsdele og materialer, samt at byggeaffald, der indeholder problematiske stoffer, bliver håndteret korrekt af hensyn til miljø og sundhed.
Så har vi desuden noteret os, at der jo ikke er nogen decideret negative høringssvar, om end nogen jo gerne så, at det også omfattede bygninger af mindre størrelser.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-09:
Tak, hr. formand.
Hvis vi spoler tiden lidt tilbage til 2020, var der et flertal her i Folketinget, der lavede en klimaplan og en aftale om en grøn affaldssektor og også om cirkulær økonomi.
Det skulle naturligvis fremadrettet sikre, at der kommer mere fokus på, at vi netop også, som flere ordførere har været inde på, så vidt muligt genanvender og udvikler genbrugsmaterialer i forbindelse med byggerier her i Danmark.
Det er en farbar vej, som vi i Danmarksdemokraterne sådan set hilser meget velkommen.
Der er så alligevel nogle ting, som vi selvfølgelig også synes at man er nødt til at kigge på, og det handler om, at når man laver regler i forhold til bæredygtighed, cirkulær økonomi og genanvendelighed, så skal man også huske at lave et miljøregnskab over de ting, man genanvender, eksempelvis eksisterende mursten.
Altså, hvis energiaftrykket er større i form af at bruge varmt vand og kemikalier og alt muligt andet ved at genanvende en mursten, end det er for at lave en ny mursten, så kunne det godt være, at den mursten, man ville have genanvendt, var bedre at bruge til stenmel eller til andre delelementer, som jo også på sin vis er med til at gøre byggeriet genanvendeligt.
Så den der diskussion om klimaaftryk skal i hvert fald igennem en detektor i nogle af de tilfælde og de eksempler, som vi har set.
Men det ændrer ikke på, at vi støtter det her lovforslag, som er fremsat af ministeren.
Det bliver nemmere at genbruge gamle byggematerialer.
Det mener vi faktisk er sund fornuft.
Det er den vej, vi gerne vil.
Det, vi bare appellerer til, er selvfølgelig, at det foregår med et sagligt hensyn og også med en respekt for, at nogle gange kan beregninger godt være pænere på papiret, end de er i virkeligheden, når man eksempelvis går ud til en betonproducent.
Altså, som jeg har hørt fra branchen, er der faktisk nogle steder i dag, hvor man nærmest producerer ny beton for at knuse den, for at man så kan kalde den genbrugsbeton, for så kan man overholde reglerne for, hvor meget genbrugsbeton der eksempelvis skal være i noget byggeri.
Hvis de ting står til troende osv., er det jo et tegn på, at vi med vores lovgivning nogle gange spænder ben for os selv, og det er ikke det, vi har interesse for her i kongeriget.
Vi vil gerne have en god, bæredygtig tilgang til det.
Vi vil også gerne have et øget fokus på cirkulær økonomi og også på genanvendelighed, men det skal hele tiden være med et fokus på sund fornuft.
Det vurderer vi også til at være tilfældet med lovforslaget her, hvor man jo sætter en proces i gang, og hvor det jo i forbindelse med det her lovforslag er de her bygninger, som flere har talt om, på over 250 m², som i første omgang kommer med, og så kommer der noget evaluering osv., og så ser vi, hvordan det kommer til at gå.
Men vi kan støtte lovforslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke deler den samme bekymring, som SF's ordfører har.
For det her handler jo ikke om, at hvis man har en ejendom, der er mindre end 250 m², så må man ikke have lov til at genbruge materialerne, hvilket der faktisk er rigtig mange, der gør i dag.
Så der er rigtig mange med mindre ejendomme, der allerede af egen fri vilje bruger de her genanvendelige materialer i deres nybyggerier.
Det er helt i tråd med vores mål om at tage ansvar for vores miljø og ressourcer og om at arbejde mod cirkulær økonomi.
I Moderaterne er vi fast besluttet på at tage ansvar for vores miljø, fremme bæredygtighed og arbejde mod en grønnere fremtid, også på frivillig basis.
Derfor opfordrer jeg også alle til at støtte lovforslaget.
Dermed bidrager vi til at gøre Danmark endnu bedre i forhold til miljøbeskyttelse og bæredygtighed.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Det er noget, som branchen og kommuner og bygherrer i det hele taget har ønsket rigtig, rigtig længe.
Det handler om noget så simpelt som, at vi har haft en praksis, hvor vi, når vi river noget ned, smider det ned i én stor bunke, og så forsvinder forureningerne måske, vi kan i hvert fald ikke behandle det ordentligt, men vi går også glip af rigtig mange ressourcer og byggematerialer, som kunne have været brugt igen.
Så forslaget i sig selv er vi rigtig, rigtig glade for, og vi er også glade for at være en del af aftalen.
Vi undrer os en smule over, at lovforslaget kun lægger op til at kigge på bygninger, hvor der er den her grænse med bygninger over 250 m².
Der siges på side 4 i lovforslaget rimelig klart, at der ikke er væsentlig forskel på miljøeffekterne ved at indføre selektiv nedrivning, alt efter om det er en større eller en mindre bygning, men der kan være nogle praktiske og økonomiske forhold i branchen, der gør, at det kan være relevant alene at kigge på bygninger over de her 250 m², altså kun at kigge på større bygninger.
Men det præciseres ikke, hvad det er for nogle praktiske og økonomiske forhold i branchen, der henvises til, og det synes jeg egentlig at ministeren skal svare på.
For det, jeg oplever, er en branche, der er så klar til at komme i gang.
Her i foråret besøgte jeg en dansk iværksættervirksomhed, som er oppe at køre, og som har en app, hvor de simpelt hen kan gå ind en bygning og scanne den, og så ved de faktisk, om de kan lave en kortlægning af, hvad der er af ressourcer i den bygning.
Så vi er meget, meget langt i forhold til at have de tekniske løsninger på plads.
Vi har også en sektor, som rigtig gerne vil i gang.
Det boomer derude i forhold til gerne at ville genanvende de her materialer og i forhold til at bruge genbrugsmaterialer og genanvendte materialer.
Så jeg kan være lidt bekymret for, at vi ikke tør tage et større skridt her, når nu vi er i gang, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvorfor det er, at man er landet på de her 250 m².
Så vil jeg sige, at der jo faktisk står i lovforslaget, at forslaget giver mulighed for, at man på sigt, hvis regeringen kunne ønske det, så kan kigge på mindre arealer.
Men hvad skal der så til for at gøre det?
Skal vi så vedtage en ny lov?
Er det ministeren, der selv kan beslutte sig for, at det vil han gøre?
Det er også nogle af de spørgsmål, jeg står med.
Vi er meget positive over for forslaget.
Vi stiller os en smule undrende over for, at der i lovforslagets bemærkninger skrives, at selv om man selektivt nedriver, er der ikke krav om, at man skal genbruge materialerne eller forberede med henblik på genbrug eller genanvendelse, hvis de kan det.
Det er ikke sådan, jeg mener lovgivningen er, men hvis det er sådan, ministeriet vurderer lovgivningen, er det da noget, vi skal have løst i samme ombæring.
Ellers beder vi en hel branche om at sortere en masse ting, men så skaber vi ikke samtidig efterspørgsel på de her materialer, og så er vi desværre nok lige vidt.
Men det er en meget positiv start, og vi glæder os til at behandle forslaget videre.
Erling Bonnesen (V), 2024-01-09:
Mange tak for det.
Når det er blevet nødvendigt at nedrive større bygninger, er det helt logisk – sådan er det jo også allerede i praksis i mange situationer – at så skal man selvfølgelig genanvende de materialer, der bliver nedbrudt.
Forslaget er også allerede på glimrende vis blevet gennemgået af den foregående ordfører, så det skal jeg ikke uddybe nærmere ud over at sige, at Venstre selvfølgelig også støtter det her lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-01-09:
Tak, formand.
Genanvendelse synes alle at kunne blive enige om ikke bare er en god idé, men en nødvendighed for at sikre, at vi ikke driver rovdrift på naturen.
Derfor er det åbenlyst også noget, som vi i Dansk Folkeparti kerer os om og er optaget af.
Det er jo heller ikke en ny ting, når det kommer til den sektor, vi taler om i dag.
Som jeg læser lovforslaget, er det, man jo ønsker, at få nogle lidt strammere krav, nogle strammere betingelser, som gør, at man lettere får genanvendelsesprocedurerne sat i gang, og det kan der være mange gode grunde til.
Hidtil har man jo i vidt omfang baseret sig på frivillige aftaler, og jeg kan godt være bekymret for, hvad det betyder for den entreprenør og dermed jo for de mennesker, der skal bo eller have deres virksomhed i de bygninger, der opføres og siden hen nedrives, at tingene nu bliver låst fast i et lovkompleks, som jo entydigt, og det skal ikke forstås som en mistillidserklæring til den siddende miljøminister, men dog alligevel, bliver underlagt en beføjelse hørende til den udøvende magt under regeringen.
I dag, hvor tingene er aftalebaseret, er der alligevel en anden interesse eller måske forpligtelse til at lytte lidt til hinanden, hvor jeg vil tillade mig at sige, at min oplevelse med mødet med myndigheder, sjældent er af den karakter, at man lytter til hinanden.
Tværtimod – og nu tillader jeg mig at lave en parallel til mit private liv; vi driver forretninger på Dyrehavsbakken – er det sjældent, at det er en tovejskommunikation, når man møder myndigheder.
Det er, og det tror jeg gælder generelt for erhvervsdrivende i Danmark, med en fornemmelse af, at man fortsat befinder sig i enevælden.
Det gør vi jo som bekendt ikke, og det kan vi minde hinanden om på søndag.
Hvis det her skal føre til, at de styrelser og de myndigheder, som vi kender i dag, får flere beføjelser og dermed mere magt til at kunne sige til erhvervsdrivende og generelt borgere i samfundet, at sådan skal det være, uden at man prøver at lytte til den pågældende parts synspunkter, interesser og måder at gøre tingene på, er jeg bange for, at vi med alle de gode hensigter velbevaret kommer til at smide barnet ud med badevandet.
Derfor vil jeg, idet Dansk Folkeparti går positivt ind i den her lovbehandling, bare bede ministeren om måske at formane sit system og generelt de styrelser, som forvalter lovgivningen, om, at når man får udvidede beføjelser, får man også en udvidet forpligtelse til at tage hensyn til de mennesker, der er underlagt de beføjelser.
Hvis vi kan få et tilsagn, og det har jeg ingen grund til at tro andet end fra en vennesæl og på mange måder sympatisk miljøminister, om, at det også vil være befalingen ned igennem systemet, sådan at man både som borger og som virksomhed bliver behandlet ordentligt og respektfuldt og der bliver lyttet til en, så kan vi godt gå med til, at vi kodificerer i lov.
Anne Paulin (S), 2024-01-09:
Jeg er sådan set enig i, at markedet for genanvendte materialer jo ikke er stort nok i dag.
Men hvis der er noget, som vi ved fra vores historie med miljølovgivning i Danmark, så er det netop, at den regulering, som vi laver her i huset, kan være med til at sætte gang i større markeder og kan være med til at drive en efterspørgsel.
Kim Edberg Andersen (NB), 2024-01-09:
Fordi lige så snart vi snakker miljø og genanvendelse og CO 2 -besparelser, får vi jo at vide, at ellers dør baby.
Og virkeligheden er bare, at vi ikke har været ude at spørge husejernes forening om, hvordan de har det med det.
Altså, vi har jo ikke været ude at spørge folk, om de er klar til at lægge de penge til side, det koster at få noget fjernet på den her måde.
Det, jeg er bekymret for ved det her, er, at markedet ikke er der til at aftage materialerne.
Og det er det ikke.
Altså, det er der for mursten og sådan noget, for dem er der penge i.
Men i forhold til de andre byggematerialer vil jeg sige, at hvis ikke der er et marked for det, står en husejer, der bliver nødt til at rive noget ned, med en kæmpe ekstraregning.
Det er det, der er min bekymring.
Det er faktisk ikke intentionen i det, for jeg er fuldstændig med på intentionen.
Jeg bliver også nødt til at sige, at når jeg ser de der svar, læser jeg det også – og det er selvfølgelig også, fordi jeg er farvet af det – som om dem, der er meget, meget interesseret i at få konsulenter, der kan lave de her ting, er de samme mennesker, som kan have dem ansat.
Så læste jeg faktisk også, at 3F er positive.
Og så er vi igen fedtet ind i, at så er der nogle, der har interesser i noget.
Jeg er simpelt hen bange for, at der er for mange interessenter fedtet ind i det og for få håndværkere.
Anne Paulin (S), 2024-01-09:
Nu siger ordføreren det her med, at det her lovforslag nok ser bedst ud set med akademikerens øjne.
Altså, ordføreren refererer selv til at have læst i høringsnotatet, og heri står der jo netop, at dem, der repræsenterer byggeriet, er meget positive over for det her.
Der står også, at 3F, som jo så repræsenterer mange af de konkrete medarbejdere, der arbejder på det her område, også er meget positive over for det her lovforslag.
Så hvorfor siger ordføreren, at det her kun er noget, som akademikere kan finde interessant, når dem, der rent faktisk repræsenterer branchen og repræsenterer de mennesker, der skal udføre opgaven, udtrykker sig positivt i det her høringsnotat?
Lotte Rod (RV), 2024-01-09:
Tak for talen og for at være positiv.
Derfor kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at det at lave sådan en frisættelse af kommunerne på det grønne område i virkeligheden indebærer mere end de konkrete elementer, man sætter fri fra.
For erfaringer fra de andre frisættelser viser jo, at det skubber på en udvikling og faktisk gør, at man kommer til at gøre nogle ting, som man i virkeligheden ikke var bundet af, men som man troede man var bundet af.
Altså, anerkender Venstre, at det i sig selv faktisk kan være med til at skubbe på udviklingen, at man laver sådan en frisættelsesdagsorden på det grønne område?
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Jeg vil bare sige, at det ikke er noget, vi nødvendigvis gør i forvejen, men det er noget, vi burde gøre i forvejen.
Jeg hører også, at det tit ikke er det, vi gør.
Det er ikke en kultur, vi har etableret godt nok i forhold til at få fjernet de her ting godt nok, og det er jo noget af det, som lovforslaget vil gå ind og gøre noget ved.
Jeg anerkender, at vi skal tage arbejdsmiljø fuldstændig seriøst, også i det her tilfælde, og det tænker jeg også ligger i det.
Mit spørgsmål til ordføreren er her, om ordføreren slet ikke ser nogen muligheder også for godt håndværk i den her nye byggekultur, vi er i gang med at opbygge?
Kim Edberg Andersen (NB), 2024-01-09:
Nu er jeg også selv blevet akademiker sent i livet heldigvis, og jeg var håndværker først.
Jeg vil gerne se den dør, der er sat op uden søm og skruer.
Det er måden, man monterer tingene på, så de skal jo fjernes.
Så hvis du på et tidspunkt skal genbruge et spær, som godt kan genbruges en til en, hvis det er godt træ, så skal du have sømmene ud.
Og med hensyn til sådan nogle gamle søm på 10 tommer, der er godt rustne, vil jeg sige held og lykke med det, for det kræver det, hvis det ikke skal være utilfredsstillende.
Så jeg bliver bare nødt til at sige, at det ikke er gennemtænkt.
Tanken er god, vi vil gerne derhen, og vi ved, at vi især kommer til at mangle rigtig meget grus, men det er det, vi bruger nu.
Vi tager test for at tjekke for asbest, inden vi tager noget ned.
Asbest er også i fliselim, som fra gammel tid blev brugt i forbindelse med klinker.
Maling fra før 1968 skal sandblæses ned og til deponi, så der er masser af ting, vi gør i forvejen.
Det, jeg bare siger, er, at det her er meget, meget vidtgående, og det er ikke særlig gennemtænkt.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Mange tak.
Jeg er akademiker med en lang uddannelse, og den har jeg kæmpet hårdt for.
Jeg kommer ikke fra en akademisk familie, og jeg kan godt finde ud af at snakke med håndværkere.
Det var bare lige for at præcisere, at det her med selektiv nedrivning ikke går på, at man skal hive enkelte søm ud.
Men det er f.eks. med at fjerne en dør, det er med at fjerne et vindue, det er med at fjerne asbest.
Der er også håndværkere, som ser meget frem til at kunne få lov til at få de her materialer, som de kan lægge noget håndarbejde i og bygge nogle nye ting af, og dem har jeg også været ude at besøge.
Så det er mere en kommentar, end det er et spørgsmål.
Lad mig formulere det som et spørgsmål: Anerkender ordføreren også, at selektiv nedrivning f.eks. er at fjerne en dør og et vindue og ikke kun at fjerne søm?
Kim Edberg Andersen (NB), 2024-01-09:
Det er jo ikke bedre håndværk, at du kan finde ud af at mure med en gammel sten i forhold til en ny sten, for håndværket er det samme.
Jeg har lagt mange af dem, og håndværket er det samme.
Virkeligheden er jo bare, at de bliver porøse, når de har været ydre facadesten i nogle år, så held og lykke med at få et hus til at holde i 100 år med gamle sten.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at vi allerede nu har et regelsæt for asbest og for farlige materialer, men hvis det så ikke bliver overholdt med den lovgivning, der er nu, skal vi håndhæve den lovgivning.
Nu kommer der en ny lovgivning, der er meget, meget vidtgående, og det, jeg faktisk er allermest bekymret for, er, at der er en husejer, der lige pludselig står med en kæmpemæssig regning for at få revet noget ned, som vi hiver ned over hovedet på dem.
Det er bare det, der er min store bekymring.
Det primære, jeg vil sige, er: Lad os nu friholde almindelige husejere, altså ganske almindelige enfamiliehuse.
Jeg bor på landet, og til det der med 250 m 2 vil jeg sige, at jeg har meget mere end 250 m 2 i mit hovedhus, så jeg kan ikke se, hvorfor jeg skal stilles dårligere i lovgivningen end alle andre.
Anne Paulin (S), 2024-01-09:
Jeg tror egentlig bare, jeg kommer til at gentage mig selv, når jeg siger, at jeg egentlig tror, det er fornuftigt nok, at vi starter her, hvor vi gør, men at vi jo så også kan følge med i, hvordan det her kommer til at virke i praksis.
Og selvfølgelig skal vi have øje for, at vi skal blive bedre og bedre og få formindskelsen af det her aftryk og genanvendelsen så meget i spil som overhovedet muligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Jeg vil altså hellere have, at det er Folketinget, der styrer udviklingen i samfundet, end det er ministeren.
Det er min grundholdning.
Det gælder især, når man har et kendt problem, og her har vi sådan set nogle høringssvar, som gør opmærksom på, at man kunne sætte den her grænse lavere, så man kunne øge genbruget.
Med nogle krav til byggeriet om livscyklusanalyseberegninger og krav om at nedsætte CO 2 -udslippet for nybyggeri, hvor genbrugsmaterialer sættes til nul CO2-mæssigt, står vi over for, at der bliver et marked for genbrugsmaterialer.
Hvorfor ikke få flest mulige genbrugsmaterialer ind i byggeriet?
Det ville der sådan set være en CO 2 -effekt ved.
Alexander Ryle (LA), 2024-01-09:
Som der allerede er blevet redegjort meget fint for, er formålet jo at rette op på implementeringen af miljøansvarsdirektivet på baggrund af en begrundet udtalelse fra Europa-Kommissionen.
Lovforslaget indebærer alene en præcisering af gældende ret og vil ikke medføre, at flere eller færre vil have mulighed for at anmode den kompetente myndighed om at træffe foranstaltninger m.v. eller have mulighed for at klage.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-09:
Jeg vil gerne lige allerførst sige, at hvis det skulle være en god og grundig gennemgang af Socialdemokraternes ordfører, er der andre gange, hvor jeg i hvert fald har oplevet den endnu mere grundig, vil jeg gerne sige.
Men jeg anerkender selvfølgelig også, at det ikke er det mest vidtgående lovforslag, som vi behandler her i dag.
Det er et mindre lovforslag, som sikrer en bedre præcisering af borgernes retsgrundlag i forhold til miljøskader.
Det er jo sådan, hvis man kigger på Europa-Kommissionen, at den jo har konkluderet, at dele af det her miljøansvarsdirektiv ikke var tilstrækkelig gennemført i dansk lovgivning, og at det ikke var klart præciseret, hvilke regler og vilkår der var i forhold til den enkelte borger.
Det er det, der forsøges gjort med det her lovforslag, og det støtter Danmarksdemokraterne.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Tak for det, formand, og tak til min socialdemokratiske kollega for en god og grundig gennemgang.
Jeg vil sige, at lovforslaget her gør det lettere for alle borgere at forstå og udøve deres rettigheder i forhold til miljøskader, så derfor støtter vi naturligvis forslaget.