runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Men hvordan ønsker Nye Borgerlige så at tildele statsborgerskab?
Skal det udelukkende være, efter hvilket land man kommer fra?
Og hvis man opfylder alle de kriterier, hvorfor er det så diskvalificerende, at man kommer fra et særligt land?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Der er nogle konkrete lande, som vi har utrolig dårlige erfaringer med, og vi skal overhovedet ikke tildele flere folk herfra statsborgerskab.
Det, jeg startede med at sige til ordføreren, var, at man sagtens kan bo og leve ganske fint i Danmark uden at få dansk statsborgerskab.
Det er jo en gave, man får; det er ikke en ret, man har.
Men vi vil meget gerne ned på et meget mere individuelt niveau.
Og vi har klart den holdning, at folk fra de her muslimske lande skal vi ikke give statsborgerskab.
Men ud over det kunne man sagtens lave en individuel vurdering.
Det vil vi langt hellere.
Men det vil også helt automatisk sætte grænsen for, hvor mange der ville få statsborgerskab, meget lavere.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare spørge specifikt til, hvad for nogle lande man skal komme fra for ikke at kunne få statsborgerskab.
Er Iran et af de lande?
Altså, hvis man kommer derfra, kan man ikke få statsborgerskab og dermed heller ikke deltage i demokratiet?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Ja, Iran er et af de lande.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Jeg synes, det er et uskønt hold, der efterhånden er, og som næsten kun har den politik som sin mærkesag og ikke interesserer sig for, hvordan det danske samfund i øvrigt kommer til at fungere.
Jeg vil gerne spørge: I 1950'erne besluttede vi, at vi var modstandere af sindelagskontrol.
Da vi lavede Bonn-København-erklæringerne for mindretallene på begge sider af grænsen, sagde vi, at den, der føler sig dansk, er dansk.
Det er det princip, vi arbejder med blandt mindretallene nord og syd for grænsen, og det betyder, at hvis man føler det, så har vi besluttet, at de ingen sinde kan blive stillet til regnskab for, om de nu er rigtige danskere.
Vi kan heller ikke måle på, om de er danskere.
Sådan er det princip, og det var jo en arv fra forholdene i Tyskland fra 1930'erne og op til 1945, som gjorde, at vi var modstandere af sindelagskontrol.
Er det ikke sindelagskontrol, I vil indføre nu med de her mærkelige kriterier, som I finder på og bygger oven på og bygger oven på?
Det vil sige, at det bliver en meget, meget subjektiv vurdering af mennesker, der bliver grundlag for, om man kan få sit statsborgerskab.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-10:
Langt hen ad vejen vil jeg faktisk sige at forhandlingerne er på rette vej, altså overordnet.
Hvis vi kan få individuelle samtaler, et loft over ikke-EU-borgere og ikkenordiske borgere, markant strammere regler, også i forhold til dansk og kriminalitet, så nærmer vi os, at dem, som rent faktisk så til sidst kommer på lovforslaget – forhåbentlig gerne for alles vedkommende, men om ikke andet for næsten alles vedkommende – er nogle, som vi alle sammen ønsker at give et dansk statsborgerskab.
Men at se 179 medlemmer sidde og stemme om hver enkelt ansøger, når vi allerede har gjort det i udvalget, ser jeg bare som dobbeltarbejde.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre Det Radikale Venstre om noget, og jeg tror desværre godt, jeg kender svaret.
Susan Kronborg (RV), 2021-03-10:
Mange tak.
Det er jo også en interessant indgangsvinkel.
Altså, statsborgerretskonventionen siger, at statsborgerskabsreglerne ikke må forskelsbehandle, og grundloven siger jo også, at det skal være sådan, at man ikke på grund af eksempelvis religion bliver forskelsbehandlet i forhold til rettigheder.
På den måde spiller grundloven egentlig sammen med statsborgerretskonventionen.
Så jeg tror, at det, man skal, er at prøve at se på, hvad intentionen egentlig er i grundloven.
Den siger nemlig også, at der ikke skal være en forskelsbehandling på grund af religion.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Den paragraf i grundloven, som ordføreren står og taler om, handler overhovedet ikke om statsborgerskab.
Det er ikke en ret at få dansk statsborgerskab.
Nu ved jeg godt, at ordføreren godt kan lide at stå og holde nogle meget, meget lange og lidt kedelige taler om alle mulige konventioner, der er en lille smule støvede, men faktum er bare, at det er os, der sidder herinde, der skal stemme om, hvem der ud fra vores egen overbevisning skal have dansk statsborgerskab.
Det kommer ikke nogen som helst andre konventioner eller noget som helst andet ved.
Det er os, der sidder her.
Det ville jo være et nybrud for Det Radikale Venstre, for Radikale Venstre har jo stået i front for at tildele statsborgerskaber til en hel masse mennesker, som aldrig burde have haft det, og i øvrigt stået foran i en utrolig forfejlet udlændingepolitik.
Men det kunne jo være dejligt, hvis Det Radikale Venstre faktisk ville værne om Danmark.
Susan Kronborg (RV), 2021-03-10:
Jeg kan jo godt sige mange ting i den her forbindelse, men det, som Nye Borgerlige rent faktisk vil, er at kortslutte den demokratiske proces, sådan at de kriterier, som Folketinget har været enige om i en forhandling, hvor det er sådan, at man kigger på mandaterne – hvem der har flest mandater, og hvem der kan samle flest mandater – trumfes.
Der ønsker Nye Borgerlige at kortslutte hele den demokratiske proces ved at gennemtrumfe egen opfattelse.
Man vil gerne lige pludselig, uagtet de kriterier, der har medført, at der er ansøgere, der kommer på en liste, gennemtrumfe, at der stemmes nej.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Det undrer mig lidt, at Enhedslistens ordfører er så overbevist om, at man er en integreret mønsterborger, når man får statsborgerskab.
Jeg ville ønske, at det var sådan, og at det betød, at ens hjerte virkelig bankede for Danmark, men vi har jo desværre set masser af eksempler på, at folk, efter de har fået statsborgerskab, selv om de har kunnet leve op til kravene, så er taget til Syrien eller har talt for, at man skulle tage til Syrien som syrienskrigere.
Så det er jo ikke rigtigt, hvad der bliver sagt.
Der er ikke nogen garanti.
Folk kan desværre godt leve op til de her krav og alligevel lande i noget, som vi slet, slet ikke ønsker.
Det er det ene, og det er et faktum.
Det andet er: Hvis nu Enhedslisten er overbevist om, at alle er velintegrerede mønsterborgere, og vil stemme ja til alle, der lever op til kriterierne, kan Enhedslisten så ikke bare være ligeglad med, at der er nogle andre, der gerne vil have nogle ekstra kriterier, der gør, at vi kan stemme nej til nogle?
Hvorfor er det, det gør ondt på Enhedslisten, at vi andre har en politisk holdning om, at det er dumt at give statsborgerskab til nogle, der kommer fra nogle lande, hvor man ser, at der er udbredte problemer?
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Først vil jeg sige, at det, at man er velintegreret, jo ikke udelukker, at man begår kriminalitet.
Jeg går ud fra, at der er en del af de mennesker, som er danske statsborgere, som er født og opvokset i Danmark, som er født af forældre, hvis forfædre har været generationer i Danmark, og som måske ovenikøbet kunne tiltros at være dansk af hjertet, som også begår kriminalitet.
For det er der jo masser af eksempler på, medmindre det er Dansk Folkepartis opfattelse, at alle, der er kriminelle i Danmark, ikke er integrerede og derfor heller ikke skal være statsborgere.
Så de to diskussioner har jo ikke noget med hinanden at gøre.
I forhold til spørgsmålet om, hvad det er, der gør ondt, vil jeg sige, at det er, at man opstiller kriterier som det her, at det er landetilhørsforhold, der er afgørende for, om du kan blive statsborger.
Vi er i Enhedslisten grundlæggende af den opfattelse, at der skal være objektive kriterier, og det, at du kommer fra et bestemt land, er efter vores opfattelse ikke et objektivt kriterie, som skal være definerende for, om du kan opnå statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
At ønske at kæmpe for Islamisk Stat er ikke bare almindelig kriminalitet.
Det er ikke det samme som at stjæle en pakke vingummier nede i Brugsen.
Så det er et integrationsproblem.
Vil ordføreren ikke indrømme, at der er forskel på religiøse, fanatiske forbrydelser og så almindelig kriminalitet, f.eks. berigelseskriminalitet, at førstnævnte har mere med integration at gøre, end det sidste har?
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Nej da.
Der er ting, der er lovlige, og så er der ting, der er ulovlige, og hvis man begår noget ulovligt, så skal man straffes, og det er det, vi sidder herinde og vedtager love om.
Vi laver en strafferamme for ting, vi karakteriserer som forbrydelser, og det er jo sådan, man straffer i en retsstat.
Det gør man sådan, at man laver en strafferamme for folk, der har begået en forbrydelse, og det er jo sådan, det bør være.
Så var der en ting mere, men jeg kan simpelt hen ikke huske, hvad det var, det andet spørgsmål gik på.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-10:
Tak, formand, og tak til Dansk Folkeparti for det her rigtig interessante forslag.
Vi står midt i forhandlingerne om nye regler for dansk statsborgerskab.
De forhandlinger er vi i Konservative meget, meget glade for.
Det er noget, vi har kæmpet for i lang tid.
Et helt centralt ønske for os konservative i de forhandlinger er netop muligheden for individuel behandling.
Jeg tror også, at partierne kender vores andre forslag: individuelle samtaler, et loft over ikke-EU-borgere og ikkenordiske borgere og selvfølgelig dermed en kommende prioritering, markant strammere regler i forhold til kriminelle – hvis du nogen sinde har fået en fængselsdom, skal du aldrig kunne få dansk pas – og også at stramme reglerne, således at man skal have bestået danskprøve 3 og ikke bare danskprøve 2 med dispensation.
Men alt det tager vi selvfølgelig i forhandlingerne.
Vi håber inderligt, at vi får mulighed for individuel behandling i udvalget.
Så kan Dansk Folkeparti, hvis det er et ønske, selvfølgelig stemme efter landeopdeling.
Det er ikke noget, vi konservative kommer til, men så vil hvert parti jo have muligheden for at stemme efter partiets eller ordførerens overbevisning.
Så sagt lidt firkantet måske ønsker vi at gå længere end det her.
Vi ønsker ikke landeopdeling, men vi ønsker en opdeling helt ned i den individuelle ansøger.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jamen tusind tak for støtten til noget af det.
Jeg er meget glad for, at Konservative er gået med til delvis at støtte vores idéer – det har man kæmpet for længe, kan vi nu høre, måske et helt år.
Altså, vi har kun kæmpet for det siden 1995.
For det er jo ikke nok at sidde og give en individuel behandling af dispensationsansøgningerne, sådan som vi gør i Indfødsretsudvalget; det bør også være muligt at afgive sin stemme hernede, så alle kan se, hvad det er, man stemmer, om hver enkelt person.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-10:
Det, som vi lægger op til, er individuel behandling i selve udvalget.
Jeg forstår godt, hvor ordføreren vil hen med det her, men hvis partierne kommer frem til præcis samme beslutning i udvalget som i Folketingssalen, så ser vi ikke nogen grund til, at vi stemmer én gang i udvalget om hver enkelt og derefter stemmer præcis det samme her i Folketingssalen.
Alt andet lige ser jeg ikke det som en fornuftig brug af 179 medlemmer af det danske Folketings tid, hvis det er sådan, at udfaldet vil være det samme som i udvalget, og det vil det jo alt andet lige være.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Nu bliver der jo forhåbentlig sat et loft over, hvor mange der kan få statsborgerskab, så det ikke bliver så mange, man skal stemme om.
Men jeg synes nu, at der er noget ansvarsforflygtigende i, at det ikke skal blive offentligt, hvad man stemmer.
Altså, vi ville jo så stadig væk være tvunget til at stemme nej til nogle, som vi egentlig ønsker at stemme ja til, altså fordi det er afgjort i Indfødsretsudvalget.
Så vi vil som folketingsmedlemmer alligevel komme til at trykke på nogle knapper i forhold til nogle personer, som vi ikke ønsker.
Så vi vil som parti ikke kunne vise vores klare holdning til, hvad det er, vi vil.
Så jeg synes ikke, det er den fulde løsning, Konservative kommer med.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Det er bare, fordi Nye Borgerlige havde en folketingskandidat ved sidste valg, som havde iransk baggrund, og den person ville jo så ikke kunne stille op.
Altså, det beviser vel netop, at der er folk, der er flygtet fra Iran, og som er flygtet fra islamismen, men som Nye Borgerlige udelukker permanent fra at få statsborgerskab.
Og jeg synes, det er lidt mærkeligt, at Nye Borgerlige mener, at man ikke skal have statsborgerskab, hvis man har rødder i Iran, men at man godt kunne stille op for Nye Borgerlige ved sidste valg.
Det, jeg sagde, var, at når vi forhandler, er vi selvfølgelig åbne for at høre på alle partier.
Det har jeg også sagt, når Radikale Venstre er kommet med noget, jeg har syntes var lidt anderledes, eller hvad man kalder det – så har vi sagt, at vi kigger på det.
Men jeg har hele tiden sagt, at det selvfølgelig skal være lovligt.
Og nu kan man jo trække sådan nogle oplysninger på mange måder; det er det, jeg siger.
Jeg synes, at når man kan se, hvilket land ansøgeren kommer fra, kan man drage sine egne konklusioner.
Ja, man kan være en forfulgt kristen fra Iran eller den der lille jødiske minoritet, de har, men man kan jo også have muslimsk baggrund og være forfulgt af mullahstyret i Iran.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Det er dog det laveste, jeg har været med til endnu, hvad angår skridt hen imod et totalitært samfund, hvis man nu også skal til at registreres for sin tro.
Det bliver da et fantastisk samfund at leve i, hvis det er Dansk Folkepartis model.
Jeg vil gerne høre: Når ordføreren siger, at Socialdemokraterne ikke på nuværende tidspunkt kan stemme for forslaget, er det så, fordi ordføreren godt kunne forestille sig, at man gjorde det en anden gang?
Eller kunne vi få så klar en melding fra ordføreren, som vi fik fra ministeren, om, at det i hvert fald ikke blev med ham som minister, at den slags ting blev gennemført, uanset om Folketinget ville gennemføre det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Nej, jeg er enig med ministeren i, at vi ikke kommer til at støtte, at man sidder og udspørger folk.
Det var derfor, jeg forklarede fru Marie Krarup, at man jo sagtens kan danne sig sine egne indtryk.
For man kan jo finde ud af, hvor folk kommer fra, så hvis man har et problem med, at der er mange irakere i Danmark, så må man jo stemme nej til dem.
Lige nu er briter, så vidt jeg ved, den største gruppe, som har fået dansk statsborgerskab.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Det var nu ikke lige det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte til ordførerens ordførertale, hvor han sluttede af med at sige, at Socialdemokratiet ikke på nuværende tidspunkt kan stemme for sådan et lovforslag.
Det tirrede mig lidt i den trælse retning, for så var det, ligesom man åbnede op for en bagdør, med hensyn til at man måske kunne gøre det i en særlig situation.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-10:
Jeg har svaret hr. Christian Juhl.
Jeg har også sagt meget tydeligt, synes jeg, at Socialdemokratiet ikke kommer til at spørge ind til folks religiøse overbevisning.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Der er kun ét Danmark.
Og selv om Danmark ikke skal stå stille, bliver vi nødt til at passe på det, der gør vores land unikt.
Derfor er det at tildele statsborgerskab ikke noget, vi skal tage let på.
Vi skal gøre os umage, vi skal tænke os grundigt om, vi skal også tænke os mere grundigt om, end vi gør i dag.
Vi skal turde stille nogle strengere krav, både til at folk forsørger sig selv, at de kan dansk, at de holder sig på dydens smalle sti, men også at de, som Grundtvig sagde, har ild for fædrelandet.
De skal have et ønske om at blive danske, og de skal have taget Danmark til sig.
For hvis man som udlænding kommer til Danmark for at blive dansk statsborger, skal det ikke være for at ændre Danmark; så skal det være for at blive dansk.
Derfor har vi i Venstre foreslået, at man skal have en langt mere værdibaseret tilgang med fokus på danske værdier til det at tildele dansk statsborgerskab.
Vi skal forlange, at man har taget Danmark til sig, hvis man vil have dansk pas.
Det er Venstres politik, og den kæmper vi for at få gennemført i de politiske forhandlinger, der lige nu foregår, om nye regler for tildeling af statsborgerskab.
Men det, der ikke er Venstres politik, er at registrere folks tro på lovforslaget om indfødsrets meddelelse, og det er heller ikke vores politik at tildele statsborgerskab efter religion.
Vi vil gerne sige, at hvis man insisterer på at følge sin religion så meget, at når den konflikter med dansk lovgivning, vælger man religionen til og dansk lovgivning fra, så skal man selvfølgelig ikke have dansk pas.
Men det betyder ikke, at man skal udelukke folk fra lovforslaget om indfødsrets meddelelse på baggrund af deres religion – det synes vi er forkert.
For det, der skal afgøre, om du får tildelt den gave, det er at blive dansk statsborger, skal ikke være din private tro; det skal være, om du har taget Danmark til dig, og om du lever op til de krav, vi som samfund stiller til dem, vi lukker ind i vores fællesskab.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jeg synes, der var nogle misforståelser af forslaget her, som jeg godt lige vil rette.
Vi taler jo ikke om, at man skal registrere folks tro; vi siger, at når man ansøger om statsborgerskab, skal man opgive, om man er medlem af et trossamfund, og hvilket trossamfund det så er.
Vi er åbne over for, at det bliver givet i fortrolighed og kun til Indfødsretsudvalgets medlemmer, som så kan give det anonymiseret videre til andre i deres partier, så man ikke stemmer i blinde hernede.
Derfor er vi ikke overrasket over de store integrationsproblemer, der er med muslimer – dem forudsagde vi faktisk.
Derfor mener vi, at det er ret klogt at være forsigtig med at give mange muslimer statsborgerskab, for har man en stor muslimsk gruppe, kommer der ghettodannelser og alle de problemer, som vi ser i dag.
Hvorfor er det, at vi ikke må stemme efter den overbevisning?
Hvorfor er det, at vi ikke må få disse oplysninger, så vi kan føre den politik ud i livet?
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Analysen fra Dansk Folkeparti, som lyder på, at vi har nogle massive udfordringer med parallelsamfund, kriminalitet og andet, som kan henføres til de grupper, der er indvandret fra muslimske lande, deler jeg.
Det er også derfor, det er vigtigt, at vi fører en udlændingepolitik, der gør, at vi begrænser tilstrømningen fra de dele af verden.
Men at gå derfra og til, at vi som stat skal indsamle oplysninger om folks religion, går vi ikke ind for, det vil vi ikke være med til.
Vi er jo grundlæggende skeptiske over for, at staten opbygger kartoteker med alle mulige data om borgerne.
Det er sådan lidt imod vores værdisæt, så det er vi skeptiske over for, og derfor kommer vi ikke til at støtte det her forslag.
Vi mener ikke, der skal opbygges et religionskartotek.
Vi mener, at man skal stille strammere krav til at få dansk statsborgerskab, men vi skal ikke tildele statsborgerskab på baggrund af folks religion.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Nu skal der ikke opbygges nogen kartoteker, altså – det er også helt misforstået.
Der skal ikke indsamles oplysninger.
Man skal afkrydse, ligesom man gør, når man skal krydse af, om man er mand eller kvinde og hvilket land, man kommer fra.
Og vi kan destruere oplysningerne umiddelbart efter afstemningerne.
Der skal ikke indsamles oplysninger.
Og ordføreren kan stemme helt uden at se på de oplysninger; det er bare os, der tillægger dem vægt.
Vi synes, det er vigtigt.
Jeg kan jo høre, at ordføreren også gør det, men ordføreren er bare ikke kommet så langt i sin udvikling, at han tør indrømme det.
Muslimsk kultur, muslimske lande, men da ikke islam, uh, nej, nej, nej – men det er jo det, det drejer sig om.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Jeg skal afholde mig fra at diskutere fru Marie Krarups og mine udviklingsstadier fra Folketingets talerstol.
Til den første del, der sådan handler om sådan generel tillid til myndighederne behandling af borgernes data, så vil jeg sige, at der anlægger Venstre ganske givet nok en lidt mere skeptisk linje over for myndighedernes evne til det, end man oplever i nogle andre partier.
Vi er ikke nødvendigvis glade for, at statsmagten har en masse oplysninger om borgerne.
I forhold til det andet er det helt centrale spørgsmål her, om man skal tildele folk statsborgerskab på baggrund af en religion.
Det synes vi ikke man skal.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Nu har jeg hørt ordføreren tale mange gange, og jeg synes godt at nogle af de ting, som ordføreren siger, kan kaldes floskler, når han siger: Vi skal turde stille strenge krav, de skal ikke komme til Danmark for at ændre Danmark, og de skal tage Danmark til sig og sådan nogle ting.
Så jeg vil gerne spørge: Er ordføreren ikke klar over, at det her land stort set er bygget op af folk, der er kommet her og har hjulpet med at forandre det, forandre vores samfund?
Hvert eneste år forandrer vi det her samfund.
Nogle i Folketingssalen vil forandre det i den ene retning, og andre vil forandre det i den anden retning, nogle vil blive stående, og så er der nogle få stykker, der vil gå baglæns.
Måske min oldefar ville føle, at det næsten var det samme at blive født på husmandsstedet og dø på husmandsstedet og gøre det samme hver eneste dag.
Men det er jo ikke det, Danmark overlever på i dag; det er jo forandring og inspiration fra en masse kulturer, så vi kan blive dygtigere og klogere og bedre til at skabe et godt samfund.
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Hr. Christian Juhl startede med at sige, at han havde hørt mig sige nogle af de ord, jeg sagde i dag, mange gange.
Jeg vil så anbefale, at hr. Christian Juhl næste gang hører lidt bedre efter, for det, jeg indledte med at sige, var: Der er kun ét Danmark, og selv om Danmark ikke skal stå stille, bliver vi nødt til at passe på det, der gør vores land unikt.
Derfor er det i min optik fuldstændig forfejlet, hvis man ønsker at føre en politik, hvor der kommer nogle mennesker hertil fra nogle lande og nogle samfund, som har nogle værdier, som er mange gange dårligere end de danske, altså hvis man får dem her til Danmark og så accepterer, at nogen ønsker at omforme Danmark efter de værdier.
Det ville være dumt.
Det betyder jo ikke, at man ikke skal udvikle Danmark.
Vi går meget ind for udviklingen af Danmark.
Christian Juhl (EL), 2021-03-10:
Tak for det.
Jeg glemte også at sige, at jeg da var glad for, at der var en lille smule liberalisme tilbage, og at det her totalitære samfund, som DF abonnerer på, ikke er Venstres ønske.
Det er jeg rigtig, rigtig lykkelig over.
Ordføreren sagde i hvert fald, at han var lidt skeptisk over for staten – lidt skeptisk.
Jeg er meget skeptisk over for at indsamle den slags oplysninger.
Og når jeg tager fat i det der med ikke at forandre Danmark, mener jeg faktisk, at jeg forventer, at alle borgere vil tage del i den store forandringsproces, vi også har brug for i de tre store kriser, vi i øjeblikket står i.
Hvis ikke vi bruger den samlede kapacitet af intellektuel kraft, vi har, så er vi da nødt til at sige, at så når vi ikke målet.
Derfor har vi brug for alle i den her proces, og derfor skal de skabe forandring.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Der er rigtig mange samfund, som virkelig ikke er specielt rare, og Danmark ender jo med at blive sådan et.
Det er jo det, der er problemet.
Vi ender med at blive sådan et land, der ikke er spor rart at være i, fordi vi giver statsborgerskab til personer, som ikke kan leve op til den frihed, vi har i Danmark, og som ikke ønsker at bevare den.
Derudover er det jo ikke rigtigt, at religion altid følger landegrænser.
Det er jo netop for at give mulighed for at give en individuel behandling, at vi ønsker at få den her oplysning.
For man kan jo faktisk godt være fuldt kristen og fra Iran, selv om Iran er et muslimsk land.
Og jeg hørte jo også, at ordføreren havde stor sympati for vores forslag i begyndelsen, indtil man måske blev banket på plads.