runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Hvor det skal ende henne?
Forhåbentlig skal det ende i en debat, og så kan det måske komme på tale med en legalisering.
I dag har vi jo heldigvis valgt at prøve med medicinsk cannabis og se, hvordan den ordning kan påvirke de mange tusinde borgere i vores land, som har brug for en smertelindring.
I forhold til omtalen af, hvad det er for nogle samfundsmæssige omkostninger, vi har ved andre substanser som alkohol og tobak, så handler det jo om, at vi ikke her går ud og gør det forbudt for folk eller siger fra talerstolen, at de skal holde sig fra det.
Men vi ved, at tusindvis af danskere dør på grund af tobak og på grund af alkohol, både brugerne af det selv og andre borgere i vores samfund.
Men her går vi jo ikke ud og siger, at det skal gøres ulovligt, og det er jeg da absolut heller ikke tilhænger af.
Mit spørgsmål er så bare: Hvorfor er det, at vi bliver ved med at have den her konservative – apropos ordføreren fra De Konservatives ordvalg – holdning til cannabis i Danmark?
Britt Bager (V), 2017-03-14:
Som de tidligere ordførere har nævnt foreslås der med det her forslag tre ting: Der bliver tilført 5,9 mio. kr. årligt til Center for Boligsocial Udvikling frem mod 2020; der bliver indført nye administrative regler, der giver mulighed for at afskære klageadgangen; og så ophæves forbuddet mod videreopdeling af ejerlejligheder, der indeholder almene boliger, friplejehjem m.v.
Alt i alt er det her lovforslag et rigtig fornuftigt initiativ.
Det vil hjælpe til en hurtigere, bedre og mere effektiv genopretning af især de udsatte boligområder, og det vil bidrage til et Danmark i bedre balance – netop det er et af Venstres absolutte mærkesager.
De to foregående ordførere har været inde på de rigtig gode ting, der er i det her lovforslag, og derfor vil jeg kun sige, at Venstre naturligvis bakker op om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-03-14:
Når man læser høringssvarene, bliver man jo sådan lidt opmuntret over alle de gode kommentarer til de ting, der er sendt i høring, hvor det viser sig, at der er nogle ting, som åbenbart kunne give en bedre administration af ungdomsboligerne.
Og jeg synes faktisk, der er nogle rigtig høringssvar, og det indikerer, at det oprindelige lovforslag faldt i god jord hos de studerende, KL og BL.
Og jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at det er pillet ud af lovforslaget.
Ministeren har vel egentlig her haft mulighed for at få en masse ros i dag – oven på at have fået en næse af en vis karakter – hvis man havde bibeholdt de dele om ungdomsboliger, som der åbenbart var en vis tilfredshed med under høringsrunden.
Jeg synes egentlig, det ville være godt, hvis vi i dag fik udredt lidt mere, hvorfor man har pillet det gode element ud af det lovforslag her.
Jeg er godt klar over, at der står et sted, at man vil udrede det videre, men hvad er tidsperspektivet i det?
Hvornår har man tænkt sig at komme med de konklusioner på, hvordan ungdomsboligerne skal administreres på en bedre måde?
Jeg synes især, at Danske Studerendes Fællesråd kommer frem med nogle gode kommentarer om, at man måske kan komme frem til, at en social opgave løftes i flere ungdomsboligbyggerier, end det er tilfældet nu.
Med hensyn til de tre elementer, der er med i forslaget, synes vi, det er okay, at Center for Boligsocial Udvikling fortsat finansieres af Landsbyggefonden.
Det kunne godt være, man kunne finde pengene bedre på finansloven i stedet for, og jeg ser meget frem til komme til at drøfte, hvordan midlerne i Landsbyggefonden skal anvendes de kommende år, og hvad for et niveau, der skal lægges.
Det element i forslaget her, som Enhedslisten er meget kritisk over for, er det element, der åbner op for, at der kan sælges nogle almene boliger.
Jeg synes, at der er al mulig grund til, at vi under udvalgsbehandlingen får præciseret, hvor omfattende det kan være, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Jeg synes det virker, som om man i for høj grad åbner en dør for salg af almene boliger.
Det er vi i Enhedslisten principielt imod
, så hvis udvalgsbehandlingen fører til en konklusion om, at det er noget, som vil få et vist omfang, så kan vi ikke stemme for det her lovforslag.
Vi kan selvfølgelig håbe, at man kan komme frem til at dele lovforslaget op, for salg af almene boliger synes vi ikke er det rigtige.
Vi ser meget gerne, at man laver renoveringsplaner og løfter de udsatte boligområder.
Men vi er imod at sælge almene boliger.
Så det element i lovforslaget er vi imod på nuværende tidspunkt, og under udvalgsbehandlingen vil vi meget gerne tættere ind på, i hvilket omfang det vil blive udmøntet sådan, hvis det lovforslag, der ligger nu, bliver vedtaget.
Men som sagt synes jeg, at det i den videre behandling kunne være interessant at få afklaret, hvorfor ungdomsboligerne ikke er kommet med i det her lovforslag.
Villum Christensen (LA), 2017-03-14:
LA støtter lovforslaget, som det er formuleret her, og vi kan egentlig ikke tilføje noget yderligere i forhold til alle de fordele, der allerede er blevet nævnt.
Vi er glade for den fleksibilitet, der er indbygget i forslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-14:
Tak til formanden.
L 143, forslag til ændring om lov om almene boliger, friplejeboliger etc. og medfinansiering for Center for Boligsocial Udvikling om mulighed for afskæring af klageadgang og ejerlejlighedsopdeling.
Der har været en rigtig fin redegørelse, synes jeg, fra de foregående ordførere.
Center for en Boligsocial Udvikling er en institution, som vi i Alternativet er meget glade for, og som de tidligere ordførere også har omtalt, er det en vigtig institution i forhold til at afdække og blive ved med at afsøge nye løsningsmuligheder og evidens for, hvordan man udvikler livet og samfundet i den almene boligsektor.
Vi er en smule bekymrede for indskrænkning af klageadgang.
Jeg var egentlig interesseret i at høre, hvad den socialdemokratiske ordfører omtalte, i forhold til at det er positivt, at processen kan blive mere effektiv, så det glæder jeg mig til at tale om i udvalgsbehandlingen, altså om det kun er det, det handler om, eller om vi også reelt afskærer nogle borgere fra at udnytte deres rettigheder optimalt.
I forhold til salg af almene boliger deler jeg bekymringen hos Enhedslistens ordfører, med hensyn til om det her for generelt åbner døre.
Så i udvalgsbehandlingen må vi især, synes jeg, have for øje, hvordan lovforslaget skal udmøntes, og måske vil ministeren allerede redegøre for noget af det i sin ministertale.
Det var ordene.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-14:
Tak for det.
Radikale Venstre finder alle tre forslag her i L 143 fornuftige, og vi kan stemme for det.
Center for Boligsocial Udvikling er jo et fantastisk godt videncenter, som er med til at gøre en stor indsats, for at vi får udviklet vores boligsociale områder på en måde, så vi integrerer alle mennesker bedst muligt, og giver flest muligheder også i de almennyttige boligområder.
Det er jo nogle af de steder, hvor der er rigtig store udfordringer, og vi tror på, at jo mere man ved om, hvordan man udvikler korrekt, jo bedre har man også mulighed for at sætte ind. Den anden del af det er det med klageadgangen, og som jeg forstår det, er intentionen at give styrelsen den endelige administrative adgang i stedet for ministeriet, og det synes vi sådan set er rigtig fornuftigt.
Hvis det ikke er tilfældet, er det selvfølgelig noget, vi gerne vil drøfte i udvalget også.
Som jeg læser den tredje del af det, hvor man ophæver forbuddet mod videre opdeling af ejerlejligheder, er det også ganske fornuftigt, fordi formålet her er, at man kan give mulighed for at genoprette et boligområde, som er udsat, og lave nogle andre muligheder for lejligheder, så man får en mere bredt sammensat boligmasse, og det er også rigtig fornuftigt, i og med at vi ved, at ved at blande forskellige mennesker i forskellige boligområder har man også bedre mulighed for at lære af hinanden.
Så vi er varme tilhængere af alle tre dele.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-14:
SF synes rigtig godt om, at vi har en stærk boligsocial indsats.
Nu er finansieringen på plads frem til 2020.
Vi synes, det er en god model, at man deles om finansieringen med midler fra Landsbyggefonden og satspuljemidler.
Vi synes i den grad, at der er brug for flere ungdomsboliger, og at de skal administreres på en optimal måde.
Hvis det her lovforslag vil medføre yderligere salg af almennyttige boliger, vil SF være kritisk over for den del af det.
Lad os se på det i udvalgsbehandlingen.
Men ellers støtter SF lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2017-03-14:
Tak for det.
Når man kommer så langt nede i talerrækken, kan det være svært at bidrage med en masse nyt.
Nu er alle tre elementer af lovforslaget blevet gennemgået grundigt af de foregående ordførere, så jeg vil bare meddele, at Det Konservative Folkeparti kan bakke alle tre elementer i lovforslaget op, og dermed støtter vi det samlede lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-14:
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg vil gerne fremhæve to ting i lovforslaget, og den første er ændringen af ejerlejlighedsloven, som vedrører ophævelse af forbuddet mod videreopdeling af ejerlejligheder indeholdende almene boliger eller friplejeboliger.
Forslaget sikrer, at der fremover vil kunne ske frasalg fra den oprindelige ejendom, uden at det skal ske i forbindelse med salg til beboelse, og frasalg i det hele taget fra ejerlejligheden bestående af tagboligerne.
Med forslaget får de lokale aktører således et nyt værktøj i kassen, som sammen med de eksisterende muligheder kan styrke indsatsen i de udsatte boligområder.
Som det andet vil jeg nævne forslaget vedrørende den fortsatte medfinansiering af Center for Boligsocial Udvikling.
Der er fortsat mange udfordringer i de udsatte boligområder.
Derfor er det vigtigt at understøtte den fremtidige indsats og dokumentere effekten af allerede iværksatte tiltag.
Ellers ser jeg frem til udvalgsbehandlingen i denne positive ånd.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Det, jeg synes er så irriterende, er at få skudt i skoene gang på gang, når man kritiserer det her, at det er, fordi man er bange for Canada.
Jeg er ikke bange for Canada.
Jeg kender godt Trudeaus politik også inden for klima- og miljøområdet, og det klapper jeg også af.
Men det er jo ikke Canada, der har mulighed for at lægge sag an imod europæiske lande i ICS-tribunalet – det er de multinationale virksomheder, det er alle de amerikanske virksomheder, der laver datterselskaber i Canada.
Det er jo dem, vi giver retten til at gå ind og overrule vores demokratiske ret til at gøre det her.
Så har vi lidt fortolkningsretningslinjer, men det er jo ikke landene, men virksomhederne, vi giver den ret.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-03-14:
Vi behandler i dag et lovforslag, der til dels er et resultat af satspuljen for 2017 samt forslag, der er udarbejdet af en arbejdsgruppe med forskellige repræsentanter, herunder kommunerne.
I satspuljen var partierne enige om fortsat at støtte op om Center for Boligsocial Udvikling med en bevilling, der svarer til Landsbyggefondens andel.
Centerets hovedopgave er at tilvejebringe vidensgrundlaget for en kvalificering og styrkelse af den boligsociale indsats igennem effektmåling af konkrete indsatser, systematisk vidensindsamling samt rådgivning og processtøtte til centrale aktører inden for feltet.
Det er derfor åbenlyst for mig, at vigtigheden af centeret i den grad er relevant og højaktuel.
Vi anvender store ressourcer på boligsociale indsatser, og vi må erkende, at problemerne ikke bliver færre.
Nyere tal viser dog heldigvis, at en del af koden er ved at være knækket.
Det lykkes nu i højere grad at få udsatte borgere i uddannelse eller arbejde, og det handler nu om at anvende de fokusområder, der virker, frem for forældede teorier om, hvordan vi kan motivere udsatte borgere til at blive en del af samfundet.
Det giver god mening, og høringssvarene viser ikke noget foruroligende, der får mig til at sætte spørgsmålstegn ved effekterne af forslaget.
En andet meget vigtigt element i lovforslaget er vedrørende ungdomsboliger.
Der har været nedsat en arbejdsgruppe, og resultaterne fra denne bliver hermed udrullet.
Det bliver fremover mere gennemskueligt og lettere at administrere fordelingen af ungdomsboliger, så også unge med særlige behov ikke kommer bagest i rækken, hvad erfaringerne desværre viser at de gør.
Alt i alt ser Dansk Folkeparti meget positivt på lovforslaget og ser frem til den videre behandling.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-14:
Tak, formand.
Den socialdemokratiske boligpolitik har det mål, at mennesker med forskellig økonomisk formåen og muligheder så vidt muligt skal mødes i de fællesskabsinstitutioner, som er grundlaget for vores velfærdssamfund.
Hver enkelt skoledistrikt, hver enkelt fodboldklub, hver enkelt spejdertrup og hver enkelt kommune skal rumme et udsnit af alle danskere fra høj til lav, for det er gennem middel- og arbejderklassens daglige engagement, at man bedst sikrer de rimelige vilkår for dem, der kommer fra de ringere sociale baggrunde.
Det er ved at møde og kende folk med normale tilværelser og tilknytning til arbejdsmarkedet, at vi bedst sikrer, at alle børn får mulighed for at blive en del af vores fællesskab.
I denne lov behandler vi grundlæggende tre elementer af meget forskellig karakter.
Jeg vil tage dem hver for sig for at udrede, hvordan de spiller sammen med vores opfattelse af boligpolitikken.
Vi er i Socialdemokratiet af den holdning, at centeret bidrager til at indsamle og formidle viden om udviklingen i boligområder i et omfang, der langt overstiger de omkostninger, der gives til dem fra Landsbyggefonden.
Derfor mener vi også fra Socialdemokratiets side, at man skal fortsætte bevillingerne.
Hvad angår den anden del af lovforslaget, der vedrører afskæring af klageadgang, støtter Socialdemokratiet ligeledes lovforslaget, da vi mener, at det er med til at sikre en mere effektiv sagsgang inden for ministeriets ressort.
Den sidste del af lovforslaget omhandler muligheden for at opdele ejerlejligheder indeholdt i almene boliger.
Dette er et ønske fra boligselskaber, der i forbindelse med helhedsplanen for udsatte boligområder har ønsket at frasælge dele af boligafdelingen med ejerboliger for på den måde at kunne skabe en mere blandet beboersammensætning og et mere attraktivt miljø i afdelingen.
Den type projekter støtter Socialdemokratiet, fordi vi mener, at det er de blandede boligområder – også i de områder, hvor almene boliger dominerer – der sikrer en god sammenhæng i vores lokalsamfund.
Men det betyder selvsagt ikke, at Socialdemokratiet i noget videre omfang ønsker en generel åbning for salg af almene boliger.
Der har været bekymringer fremme om, at det her forslag skulle være et skridt på vejen til en mere generel åbning for salg af almene boliger til ejerboliger, og det støtter Socialdemokratiet ikke.
Men i det store og hele bakker vi op om lovforslaget, og med disse bemærkninger kan vi give vores støtte til det.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-14:
Tak for det.
Men det materiale, som vi får og skal behandle vores lovforslag på baggrund af, er vi jo nødt til at tage stilling til.
Og det er ikke det, vi har fået her.
Vi har fået en lempelse, men vi har ikke fået en sidestillelse.
Det er jo det, som de forskningsresultater har vist os.
Pia Adelsteen (DF), 2017-03-14:
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge, for jeg bliver forvirret på et højere plan: Vil Alternativet forbyde tobak og alkohol, fordi det samfundsøkonomisk er det dyreste, fordi der er flere, der dør af det – det har man i hvert fald bevist – og så legalisere stoffer?
Er det sådan, jeg skal forstå Alternativet?
Så forstår jeg simpelt hen ikke, hvad det er, der bliver sagt.
Altså, der kommer en lang udredning om, at det samfundsøkonomisk er bevist, at alkohol og tobak dør folk af, men at det samme bevis ikke foreligger ved andre stoffer.
Så forstår jeg simpelt hen ikke, hvad det er, ordføreren er ude i i forhold til det her.
Altså, i Danmark er det sådan, at cannabis er forbudt, at stoffer er forbudt.
Det er lovligt at ryge – ovenikøbet kun visse steder – og så er det lovligt at drikke, også kun inden for visse grænser, hvis man skal ud at køre, og det er egentlig det, vi forholder os til her.
Men sådan som debatten foregår, forstår jeg simpelt hen ikke, hvad det er, ordføreren vil.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-14:
Ordføreren vil gerne belyse nogle diskrepanser i vores samfundsindretning, som er, at vi ved, at der er en masse mennesker, der dør af alkohol og tobak.
Videnskaben har ikke påvist, at der er nogen, der er døde af at ryge cannabis.
Så vi vil gerne tage debatten om, hvorfor vi så har den lovgivning, som vi har.
I forhold til det konkrete lovforslag handlede det om, at vi skal forholde os til de forskningsresultater, vi har fået indleveret i forbindelse med behandlingen af lovforslaget og vores politiske aftale sidste år.
Her har vi jo ikke fået en proportionalitet og en sidestilling af de to ting.
Og det er det, som Alternativet og Enhedslisten stiller sig lidt ærgerligt over for.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-14:
Tak for det.
For Radikale Venstre er det afgørende, at vi til stadighed følger op på trafiksikkerheden, og indtagelse af rusmidler, når man fører en bil, hører bare ingen steder hjemme.
Derfor er vi rigtig glade for, at den her politiske aftale, vi har lavet, nu udmøntes i de her to forhold, nemlig at man laver en trappestigemodel og lemper på straffen for kørsel i hashpåvirket tilstand, og at man nu får mulighed for frivilligt at køre med alkolås i hele den periode, hvor man har fået frakendt kørekortet.
Det er to elementer, som vi mener er rigtig fornuftige, og det er også rigtig dejligt, at vi har kunnet skabe så bred en aftale om det – så Radikale Venstre støtter varmt begge forslag.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-14:
Lovforslaget er en konsekvens af den politiske aftale, vi indgik sidste sommer.
Baggrunden for aftalen var et forslag fra SF om at sidestille sanktionerne for henholdsvis alkoholpåvirket og hashpåvirket kørsel.
Ministeren indkaldte til forhandlinger, og dermed fik vi en aftale, der gjorde op med den urimelige forskelsbehandling.
Vi har set eksempler på unge mennesker, der har mistet kørekortet, fordi der var målt THC i blodet flere uger efter, at de faktisk havde været påvirket.
Det kunne betyde en fyring eller en mistet læreplads.
Den forskelsbehandling havde intet med trafiksikkerhed at gøre, men var symbolpolitik.
Men skæg for sig og snot for sig, som hr. Hans Christian Schmidt også har sagt.
Vi skal ikke blande hashpolitik ind i transportområdet, når det ikke har noget med sikkerhed at gøre.
Vi vil ikke på nogen måde gå på kompromis med trafiksikkerheden, og det gør det her lovforslag heller ikke.
Konkret betyder lovforslaget nemlig, at færdselslovens regler om kørsel med euforiserende stoffer i blodet ændres, sådan at sanktionssystemet for hashkørsel bygges op efter en trappestigemodel, hvor sanktionerne for kørsel med hash i blodet stiger i takt med det målte indhold af THC i blodet.
SF støtter lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-14:
Det Konservative Folkeparti støtter også lovforslaget, og det er nok ikke så overraskende, eftersom vi alle sammen er med i en fælles aftale.
Det gør vi, fordi vi ikke har politiske holdninger til bestemte stoffer.
Vi har en holdning om, at når vi her skal fastsætte strafniveauet, er det rimeligt, at der er en vis proportionalitet mellem, hvor meget forskellige stoffer hæmmer folks evne til at køre bil, og hvad straffen er for det.
Det er vi tilhængere af.
Men det er en hel anden diskussion, og den er der ikke den store grund til at åbne her, for her forsøger vi at lave et system, hvor vi straffer i forhold til færdselsloven, hvis man kører dårligere bil, og så har vi ellers nogle andre regler, som gælder for besiddelse af hash.
Kim Christiansen (DF), 2017-03-14:
Jeg vil stilfærdigt gøre opmærksom på – det er bare sådan en serviceoplysning – at både det at indtage hash og det at sælge hash rent faktisk er ulovligt, hr. Roger Matthisen.
Så det her handler ikke om lovliggørelse eller ikke lovliggørelse.
Jeg forholder mig bare til, at vi altså har en lovgivning her, der handler om, hvordan man bedst muligt er i stand til at køre bil, og der fjerner vi en lille flig af den her nultolerance i forhold til indtagelse af euforiserende stoffer.
Og tro mig, det kunne selvfølgelig godt blive en debat om lovliggørelse, men den synes jeg bare hr. Roger Matthisen skal tage et andet sted.
Jeg forholder mig til færdselsloven og § 54.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Den udstiller jo, hvad problemet er.
Den udstiller det jo, ved at vi her har en bundkriminel person, som har givet, jeg ved ikke hvor mange interviews, og næsten griner af os som nation.
Der må jeg bare indrømme, at vi har en politisk uenighed her med Enhedslisten på den ene side og Venstre på den anden.
Vi mener ikke, at den pågældende herre skal kunne beskyttes af en eller anden form for menneskerettighedsparaply.
Vi mener, at når en mand er så bundkriminel, skal han udvises, og derfor vil vi selvfølgelig også ved at få opdateret de her konventioner prøve at se, om den pågældende herre kan smides ud.
Men fair nok, der kan være politisk uenighed om, hvorvidt en sådan herre skal kunne få lov til at være i landet eller ej, og det er der så åbenbart.
Kim Christiansen (DF), 2017-03-14:
Tak for det.
Som jeg har fået oplyst, er der en brancheorganisation inden for private parkeringsselskaber, som omfatter tre selskaber, men mig bekendt er der vist nogle og tredive aktører på det her marked.
Hvordan vil ministeren sikre, at samtlige af de spillere, der er på markedet, er en del af sådan et klagenævn?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-14:
Jamen det, der er tilfældet, er, at et generelt forbud mod parkering i yderrabatten bliver erstattet af, at den pågældende vejmyndighed kan etablere et parkeringsforbud, hvis der er forskellige forhold, der taler for det, og det kan f.eks. være særlige trafiksikkerhedsmæssige hensyn, der kan tale for det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Det er rigtig svært bare at sige, at vi smider dem ud, og så slipper vi for dem, og så tror vi, det bliver bedre af den grund.
Der er jo en række sanktioner, man også kan lave i Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvor man netop fratager stemmeret osv., som man jo har gjort.
Jeg mener, det er den vej, man skal gå.
For Europarådets vigtigste rolle er jo netop, at der bliver ved med at være en dialog, at vi bliver ved med at se hinanden, bliver ved med at snakke med hinanden.
Ordføreren ved jo godt, at man nogle gange møder nogle mennesker dernede i Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvor man tænker: Hvordan skal jeg forholde mig til at kunne have en dialog med de her mennesker?
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Tak for det, og tak for prioriteterne.
Så kan vi da forholde os til, hvad det er, formandskabet skal lave.
Men jeg håber også, at ministeren vil tage med tilbage, at det her med at klumpe så mange emner sammen i en debat i Folketinget altså ikke duer, og det duer slet ikke, hvis – undskyld, jeg siger det – de kvalificerede, de ansvarlige ministre ikke er til stede.
Så kan man jo ikke diskutere det.
Og det er med vilje, at vi ikke har taget emnet op, når ministeren for nordisk samarbejde ikke er til stede, fordi det er en utilstedelighed, som jeg håber er sidste gang vi oplever.
Og så kan man dele det op i to i stedet for.
Jeg vil gerne høre, hvad angår prioritet A, den aktivistiske fortolkning af menneskerettigheder, hvem ministeren forventer at skulle samarbejde med for at finde nogle løsninger, som ikke betyder større ulemper og større angreb på menneskerettigheder, end det betyder gavn for de mærkesager, som ministeren måtte have.
Jeg kan forstå, at det er artikel 8, som også ministeren synes er interessant.
Det er jo ikke ligegyldigt, hvem man vælger som samarbejdspartner, og ligegyldigt, hvilke kompromiser man er villig til at gennemføre for at få sin vilje.