runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Allerførst, Thor Pedersen har aldrig sagt, at vi ville blive så rige, at vi kunne eje hele verden.
Det er en myte og et fejlcitat, som desværre har bidt sig fast og det så meget, at det skygger for sandheden.
Hr. Thor Pedersen advarede faktisk imod at tro på de tusindårsmodeller, som nogle brugte til at forudsige, at Danmark ville blive så rigt, at vi kunne eje hele verden.
Jeg vil gerne advare imod at tro, at vi med omprioriteringsbidraget har fjernet penge fra den offentlige sektor.
Vi har omprioriteret dem til noget andet.
Vi har bl.a. omprioriteret dem til politiområdet og til sundhedsvæsenet.
Så når nogle spørger, hvem der har fået gavn af, at der har været et omprioriteringsbidrag, er det de patienter, der har fået en bedre kræftbehandling, end vi har set tidligere.
Jeg noterer mig i øvrigt også, at Socialdemokratiet stadig væk siger i det, der nu åbenbart er det seneste bud på en politik på det område, at der selvfølgelig skal være plads til, at vi politisk kan beslutte at flytte dem rundt på uddannelsesområdet.
Det er det, vi gør.
Vi omprioriterer, og i år omprioriterer vi for at styrke bl.a. erhvervsuddannelserne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-09-06:
Hvem gavner det, at vi sparer på uddannelsen?
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Mange tak.
Det har været en lidt sjov oplevelse at høre debatten her, specielt finansministerens forsøg på at forklare, at de penge, man har taget fra uddannelsesinstitutionerne – gymnasier, skoler, erhvervsskoler – altså ikke er blevet brugt til skattelettelser; de er blevet brugt til andre ting.
Jeg kan huske, at jeg har haft debatter tidligere med finansministeren med modsat fortegn, hvor finansministeren lagde meget vægt på, at når ting først var røget ned i den offentlige kasse, var det ligesom at blande koldt og varmt vand, og derfor kunne man ikke bagefter skille det ad.
Det kan man så åbenbart godt alligevel.
Kan finansministeren ikke bare helt grundlæggende bekræfte, at havde regeringen ikke brugt penge på f.eks. billigere luksusbiler, på f.eks. en særlig lavere arveafgift for dem, der har rigtig mange penge, fordi de er arvinger til virksomhedsejere, så havde de penge bl.a. kunnet bruges til at sikre, at uddannelsesinstitutionerne ikke hvert år skulle fyre undervisere, skulle skære ned på kvaliteten?
Altså, kan vi ikke bare få den helt grundlæggende ærlighed, at man har valgt at prioritere nogle andre ting, og at det er årsagen til, at man har skåret ned på uddannelserne?
Eva Flyvholm (EL), 2018-09-06:
Hvert eneste år, siden den her regering kom til, har den skåret en stor blødende luns ud af vores fælles uddannelsessystem.
I modsætning til, hvad man kunne få indtryk af, når man hører finansministeren stå og tale her i dag, er der jo helt reelt set tale om milliardnedskæringer, altså milliarder, der er blevet fjernet fra vores gymnasier, vores videregående uddannelser, vores universiteter, vores professionshøjskoler.
Og det kan man altså godt mærke rundtomkring, når der sidder alt for mange elever i klasselokalerne, når gymnasielærere bliver fyret rundtomkring i landet, og når vi hører, at der på især de små uddannelsessteder rundtomkring i landområderne reelt er risiko for, at de må lukke ned og gå konkurs.
Det er altså, synes jeg, sindssygt alvorligt, fordi vores uddannelser er ved at blive ødelagt, og derfor synes jeg ærlig talt også, at det er pinligt og egentlig respektløst, at regeringen har forsøgt at dække sig ind bag alle mulige røgslør og bortforklaringer om, at det her måske ikke er så slemt alligevel.
Virkeligheden er, som jeg ser den, at man skærer ned, og at man saftsuseme har tænkt sig at blive ved med det de næste mange år.
Dansk Industri og Dansk Erhverv har jo bønfaldet regeringen om at stoppe den her underminering af vores uddannelser, og derfor vil jeg sådan set godt bare helt ærligt høre fra finansministeren, om finansministeren virkelig mener, at det er en god forretning for Danmark at skære milliarder på vores uddannelser.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Jeg mener, det er rigtigt, at man hvert eneste år prioriterer om, og at staten hvert eneste år beder de forskellige dele af den offentlige sektor om at prioritere om, sådan at noget bliver prioriteret over en fælles pulje, og så vælger vi, når finansloven bliver vedtaget, hvor pengene går hen.
Det er et omprioriteringsbidrag, der betyder, at pengene bliver i den offentlige sektor, og at de ikke bliver taget ud til at lave noget andet, men bliver inden for den offentlige sektor.
Ved siden af det løfter vi hvert eneste år det forbrug, vi har.
Vi løfter antallet af kroner, der bruges på velfærdsservice i den offentlige sektor, og vi har lagt op til i år, at det særlig er erhvervsuddannelserne, som skal have et løft, og som skal sikres at få tilført nogle midler, der gør, at de kan lave en bedre uddannelse, en mere attraktiv uddannelse og kan sikre, at endnu flere unge kan gennemføre den erhvervsuddannelse, de påbegynder.
Eva Flyvholm (EL), 2018-09-06:
Men virkeligheden er jo bare, at der er fjernet mange flere penge, end der er blevet tilført uddannelsesområdet.
Mange af de her penge er jo også blevet brugt til skattelettelser.
Så jeg kunne sådan set godt tænke mig at høre finansministeren om noget, bare så vi i hvert fald er helt enige om den præmis: Kan finansministeren bekræfte, at den her regering har skåret milliarder på uddannelse, brugt dem på andre ting og sådan set har tænkt sig at fortsætte med at fjerne milliarder fra vores uddannelser?
Ministeren må vel have overblik over det samlede regnestykke, der bliver henvist til her.
Så hvad er det samlede regnestykke egentlig, hvor mange milliarder bliver der fjernet fra uddannelse af den her regering?
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Se, det er sådan, at vi lavede et omprioriteringsbidrag.
Det er rigtigt, at netto bruger vi mindre på uddannelse, end hvis ikke vi havde haft omprioriteringsbidraget.
Det er korrekt.
Men det er ikke korrekt, når det bliver sagt, at pengene er gået til skattelettelser.
Pengene er gået til andre dele af den offentlige sektor, pengene er gået til, som jeg nævnte, politi, kræftbehandling, de er gået til, at vi sidste år gav kommunerne en halv milliard mere til, at de kunne løfte ældreplejen, der kunne være flere hænder i ældreplejen.
Så vi har prioriteret om inden for den offentlige sektor, vi har ikke reduceret det offentlige forbrug, det er faktisk øget; men det er korrekt, som spørgeren siger, at der er færre penge til uddannelse.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-09-06:
Tak for det.
I sin tale sagde ministeren, at han ikke bare var med i forhold til indsatser for at bremse klimaforandringerne, men var foran.
Nej, det tror jeg nok lige vi skal have en snak om.
I går kom The Global Commission on the Economy and Climate faktisk med deres rapport, der viser, at hvis vi laver radikale indsatser nu i forhold til at bremse klimaforandringerne, kan vi spare, hvad der svarer til 26 billioner dollar op mod 2030 – ikke millioner eller milliarder, men billioner dollar op mod 2030.
Vi kan simpelt hen spare så mange penge på de effekter af klimaforandringerne, som vi ville undgå, hvis vi investerede nok i dem.
Noget af det, som de peger på der er brug for, er bl.a. en radikal omlægning af hele vores transportsystem, hele vores infrastruktur, og også at vi en gang for alle stopper skattefordele og subsidier til udledning fra fossile brændsler.
Den har fortsat med at give skattefordele i forhold til at hente olie op fra Nordsøen, og man har taget afgiftsfradraget væk fra elbiler og også gjort det billigere f.eks. at køre over Storebælt i bil.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Når jeg sagde, at vi var foran, var det i forhold til dem, der sagde, at vi skulle have handling nu, og vi har faktisk allerede handlet, fordi energi-, forsynings- og klimaministeren og jeg netop lavede den brede aftale, som Alternativet var en del af, på energiområdet.
Bare lige en lillebitte faktuel ting, for det er faktisk også blevet billigere at køre i tog over Storebælt.
Prisen over Storebælt for dem, der kører i tog, er i hvert fald blevet sat ned, så det ikke kun er biltransport.
Det er al transport over Storebælt, der er blevet billigere.
Vi står over for en udfordring med hensyn til grøn transport.
Det er dog sådan, at så lang tid vi stadig væk har behov for olie – ikke bare i Danmark, men i verden – vil jeg hellere have, at olien kommer fra Nordsøen, end at den kommer fra ustabile regimer rundtom i verden.
Jeg vil hellere have, at det er Danmark og danskerne, der får et provenu ud af det, end at det er regimer, hvis verdenssyn ligger fjernt fra vores.
Derfor er det, at vi sammen med en bred kreds af partier har lavet en aftale om at få genopbygget Tyrafeltet til at kunne fortsætte olie- og naturgasproduktionen fra Danmark, for det forsvinder jo ikke ved, at det ikke er dansk.
Det er bare nogle andre, der får gevinsten ved det. Så derfor er der en udfordring, og det er den, vi tager fat på.
Vi har reserveret 100 mio. kr. til grøn transport i energiaftalen.
Vi har en endnu større klimapulje på ¼ mia. kr. årligt fra 2026 og frem, og vi kommer i det her efterår med regeringens bud på, hvordan vi tager fat på det, allerede før vi når til 2020.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-09-06:
Men det er bare stadig væk ikke ambitiøst nok.
For det første kunne man jo investere langt mere i f.eks. vindkraft og solkraft, end man har valgt at gøre.
Den energiaftale er jo fin, men som vi også har sagt flere gange, er det jo slet, slet ikke nok i forhold til, hvad vi egentlig kunne gøre, hvis vi virkelig ville, og hvis vi virkelig ville investere i det.
Der er jo på en eller anden måde hele tiden en begrænsning i forhold til at sige: Jo, vi gør noget, men vi skal også følge med, eller vi skal også ...
På en eller anden måde savner jeg bare en regering, som en gang for alle siger, at vi går foran her, vi investerer ikke en milliard kroner i indsatser, som kan forhindre klimaforandringerne.
Vi investerer langt flere milliarder i det.
Vi har eltog nogle steder i Danmark.
Man kan jo godt, hvis man gerne vil.
Til gengæld gør regeringen det billigere f.eks. at køre i benzin- og dieselbiler.
Så der er bare noget, der ikke passer sammen i forhold til det, man siger, altså at man er foran eller i hvert fald langt fremme, og det, man gør.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Hele forhistorien omkring valget af dieseltog og IC4-tog tror jeg at man skal tale med den tidligere socialdemokratiske transportminister, fru Sonja Mikkelsen, om.
Venstre blev smidt ud af forliget dengang.
Vi havde andre modeller, vi havde andre løsninger, men vi fik ikke lov til at være med, og så endte man med IC4-togene.
I forhold til transporten er det jo faktisk sådan, at salget af hybridbiler er gået stærkt frem, for en del af den omlægning, der er blevet lavet, betyder faktisk, at hybridbiler er blevet markant billigere, og derfor er salget af dem steget markant.
På elbilområdet skal vi have en drøftelse af, hvad vi kan gøre.
Det er derfor, at vi har afsat midler – de 100 mio. kr. – til mere grøn transport.
Karin Gaardsted (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Omprioriteringsbidraget på uddannelsesområdet er måske noget af det, der er sværest for vores uddannelsesinstitutioner at håndtere, og det er, fordi det har stået på i mange år, og nu ser det ud til, at det bliver ved i endnu flere år.
Jeg ved godt, at regeringen fremstiller det her, som om man nu vil af med omprioriteringsbidraget, men man kunne jo også have fremlagt det sådan, at man sagde, at nu fastholder vi omprioriteringsbidraget de næste 3 år.
Så jeg synes, man stikker folk blår i øjnene.
Jeg kommer fra Viborg, og jeg har brug for at kunne give et svar til viborgensiske virksomheder, der står og mangler uddannet arbejdskraft.
De mangler uddannede folk på alle uddannelsesniveauer, også dem, der har en lidt højere uddannelse.
Jeg vil godt høre ministerens svar på, hvad jeg skal sige til dem, når vi nu stadig væk står med det her omprioriteringsbidrag og det ser ud til, at det skal fastholdes med regeringen ved magten de næste 3 år.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Se, allerførst er det sådan, at omprioriteringsbidraget på det område ikke har været der i mange år – okay, det kommer selvfølgelig an på definitionen af mange.
Det startede i 2016, og nu er vi i 2018.
Der kan være forskel på, hvad man mener er mange år.
På alle mulige andre områder har vi faktisk haft omprioriteringsbidrag siden engang i 1980'erne.
Vi har haft omprioriteringsbidrag i forbindelse med Lægemiddelstyrelsen, vi har haft omprioriteringsbidrag i forbindelse med Sundhedsstyrelsen.
Har vi så mistet en Sundhedsstyrelse?
Er den forsvundet?
Nej, for der er jo også tilført flere midler.
Når nødvendigheden af det har været der, når vi har skullet styrke nogle specielle områder, når der er kommet nye opgaver til,
så er der blevet tilført midler.
Men vi har netop haft råd til at gøre det, fordi der var et omprioriteringsbidrag.
Jeg synes, fru Karin Gaardsted skal tage hjem til Viborg og sige to ting.
Allerførst en stor ros til de unge i Viborg, der har været med til at gøre, at Viborgs erhvervsskole, Mercantec, har haft en fremgang på ca. 30 pct. i optaget af unge.
Det er tegn på en stærk skole, der har et stærkt optag.
Og til virksomhederne skal fru Karin Gaardsted sige, at regeringen har afsat midler i reserverne til at styrke erhvervsuddannelserne, ikke bare det første år, men i de kommende år, for at sikre, at vi har gode rammevilkår, også for de unge, der gerne vil tage en erhvervsuddannelse.
Karin Gaardsted (S), 2018-09-06:
Nu er det jo ikke alle skoler, der er så store, som Mercantec i Viborg er, hvor man jo har nogle muligheder for at kunne omrokere.
Hvis man kigger på gymnasiet i Bjerringbro, som er et af de små gymnasier, der har et forholdsvis lille område at kunne få elever fra, så står de i en meget, meget svær situation.
Og det betyder, at de ikke kan tilbyde fag på det niveau, som de gerne ville, og derfor kan de unge fra det område jo stå i den situation, at de siger: Arh, skal jeg tage ind til Viborg og gå på gymnasiet i stedet for ude i mit lokalområde?
Og jeg synes, det er en meget alvorlig sag, hvis regeringen med det her tiltag forhindrer elever derude i at være lokale.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Helt tilbage i 2008 forudså vi det her problem, og derfor indførte vi udkantstaxameteret, der gør, at de små uddannelsesinstitutioner på det gymnasiale område, som ikke bare lige kan erstattes af en anden skole, men hvor man, hvis man mister den skole, vil få rigtig langt til sin uddannelsesinstitution, får et højere taxameter.
Og vi har også tilkendegivet, at det her er noget af det, vi gerne vil kigge på – om der er behov for at prioritere udkantsgymnasier, udkantstaxameteret højere fremadrettet for at sikre, at vores små uddannelsesinstitutioner, primært i udkantsområderne, kan få en mere sikker fremtid og en bredere palet af de uddannelser og de uddannelsestilbud, de kan give.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Man kan vel egentlig spørge sig selv, hvilke områder af retspolitikken der egentlig har at gøre med en finanslov, men det fremgår jo af det forslag til finanslov, som regeringen har lagt frem, at regeringen ønsker en indskrænkning i brugen af samfundstjeneste.
Så er det bare, jeg tænker: Hvad er det kloge i det?
Vi ved jo, at hvis der bruges samfundstjeneste eller elektronisk fodlænke eller ting, som ikke er det, at man smider folk i fængsel, så er risikoen for, at den person, der bliver straffet på den måde, begår kriminalitet igen bagefter, meget mindre, end den ville være, hvis vi bare sendte folk i fængsel.
Så er det, fordi det bare lyder enormt sejt, at der nu skal være mindre samfundstjeneste, eller hvad er det, Det Konservative Folkeparti tænker her?
Jeg spørger jo Det Konservative Folkeparti, fordi det er partiet med justitsministerposten.
Det her vil jo helt sikkert føre til flere kriminelle og dermed også mere kriminalitet og dermed flere ofre.
Hvor smart er det at føre en retspolitik, som sådan set vil forhindre den optimale måde at bekæmpe kriminalitet på og være mindre optimal i forhold til at forhindre, at folk begår kriminalitet igen, og dermed jo også sådan set skabe mere kriminalitet på flere områder?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Tak for det.
Til finansministeren vil jeg sige, at det ikke virkede, som om finansministeren havde læst vores forslag til regeringsprogram, som også indeholder en finansieringsplan, hvor vi laver nye investeringer i samfundet for 238 mia. kr. og finansieringen er på 244 mia. kr.
– jeg vil gerne give finansministeren det bagefter.
Det er bl.a. der, hvor vi jo prioriterer den grønne omstilling med 80 mia. kr. på 4 år.
Det, jeg gerne spørge ind til, er den såkaldte klimapulje, som finansministeren har afsat, på 540 mio. kr.
Det er blevet udtalt, at det er det højeste niveau nogen sinde.
Men det, jeg godt kunne tænke mig spørge om, er, om det er nye, ekstra penge som aftalt i FN, altså at pengene er ud over udviklingsbistanden.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Det vil Venstre helt sikkert fortælle, når vi kommer til et folketingsvalg, medmindre der er sket noget, mens jeg har siddet herinde, men så tror jeg, at de fleste andre ville være gået, hvis det var sket.
Det kan godt være, at det bare er os, der ikke har fundet ud af det, og at hr. Rune Lund ved, at der er udskrevet valg.
Men vi skal nok vente indtil da.
Der er en masse god politik i finanslovsforslaget og masser af god politik i regeringens planer for efteråret, og når vi kommer til valget, skal vi også nok en efter en snakke om, hvad partierne går til valg på.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Det kan jeg ikke svare på.
Spørgsmålet om, hvordan de konterer det i Finansministeriet synes jeg at man skal spørge finansministeren om eller stille et skriftligt spørgsmål til Finansministeriet om.
For så kan man begynde at markere rigtig mange ting: Hvem var det lige, der mente det, og hvem var det, der sagde det?
Det er jo summen af flere input fra tre forskellige partier, der bliver til finanslovsudspillet.
Lea Wermelin (S), 2018-09-06:
Jeg vil gerne følge op på noget af det, som mine partifæller har været inde på, nemlig den ærgrelse, vi har, over, at De Konservative slipper de grønne ambitioner.
Når nu vi har det her finanslovsforslag, har klimavismand Peter Birch Sørensen, som jo er formand for Klimarådet og professor i økonomi ved Københavns Universitet, været ude at sige, at det, der ligger i finanslovsforslaget, som De Konservative jo er en del af, langtfra er nok til at opfylde de danske klimaforpligtelser.
Så jeg vil egentlig bare gerne høre De Konservative, om I er tilfredse, eller om der skal flere penge på bordet for at lave den klimaplan, som snart skal forhandles.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Jeg tror ikke, vi bliver tilfredse, før Danmark er 100 pct. CO2-neutralt.
Men hvis spørgmålet er, om vi er tilfredse med, at vi har lavet et fornuftigt udspil her i fællesskab i regeringen, er svaret ja.
Vi kommer et langt stykke ad vejen i forhold til den energiaftale, der er lavet, hvor vi kommer op på 55 pct. vedvarende energi i 2030, og det er faktisk en højere procentsats end den ambition, som vi fik kæmpet ind i regeringsgrundlaget, da vi trådte ind i regeringen.
Men selvfølgelig er vi ikke i mål, for det er vi først i 2050, hvor vi er 100 pct. fossilfrie.
Så det her er en kamp, som vi kæmper hver eneste dag, og den fortsætter selvfølgelig, og vi er stadig lige så ambitiøse, som vi altid har været.
Det er så tredje ordfører, der stiller det samme spørgsmål, men der er ikke noget nyt i den sag.
Lea Wermelin (S), 2018-09-06:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet igen, er, at De Konservative siger, at de gerne vil være rigtig ambitiøse, men når det forslag, der ligger, ikke er ambitiøst, spørger vi jo ind til det.
Og det er ikke bare os, der siger det, for direktøren for Concito har også været ude at sige, at det højst er en slags starthjælp, altså starthjælp til at komme i gang i forhold til at leve op til Danmarks klimaforpligtelser.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at vi nok skal nå det, eller hvor dejligt det er, at vi kan være ambitiøse, for man er jo nødt til at lægge nogle planer frem og noget finansiering frem, som så gør, at man kommer i mål, og det er sådan set det, jeg spørger til.
Hvor grøn er den her finanslov, som De Konservative har lagt på bordet?
Dem, der har forstand på det, siger, at den ikke er særlig grøn, så hvad er De Konservatives vurdering af det?
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Der kommer et klimaudspil her senere på efteråret, og så må man jo vurdere ud fra det, altså hvor grøn den er.
Jeg synes, at en klimamilliard er et rigtig godt bud på at komme fremad.
Samtidig har vi jo tilført en masse penge til energiområdet i forbindelse med energiaftalen, som faktisk driver en udvikling i retning af elektrificering af Danmark, fordi vi fjerner nogle afgifter, vi fjerner PSO'en, og vi får bygget nogle havvindmølleparker.
Så vi er rigtig godt på vej.
Så kunne man selvfølgelig godt ønske sig, at det gik hurtigere, men vi skal altså også gøre det i et tempo, hvor det ikke bliver voldsomt meget dyrere at være dansker.
Karin Gaardsted (S), 2018-09-06:
Tak til ordføreren for talen.
Vi har jo lige været i Grønland sammen med Grønlandsudvalget på en rigtig interessant rejse oppe i området omkring Uummannaq og så nede i Nuuk.
Nede i Nuuk talte vi bl.a. med politidirektøren, og vi talte også om nogle af de ting, som ordføreren fremførte i sin tale her.
Hvordan ser ordføreren på, at vi i Grønlandsudvalget begynder at arbejde på at få fjernet nogle arbejdsområder fra politiet for at kunne frigøre ressourcer til at lave en større indsats over for seksuelt misbrug?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg tænker, at det må være op til politiet at vurdere, hvad behovet reelt er, og om man kan skifte den ene opgave ud med den anden.
Politiet har en større indsigt, end vi har.
Jeg vil sige, at jeg sådan set er rigtig positiv over for, at vi får løftet nogle af de her civile opgaver, som i dag ligger hos politiet, fordi de er den statslige myndighed, som er til stede stort set alle steder undtagen ude i mange bygder, hvor vi mangler kommunefogeder, over til nogle grønlandske myndigheder tættere på borgerne.
Det er nogle meget borgernære ting, hvor f.eks. det at komme til politiet og blive afhørt, når man skal have et barn sammen, i dag foregår på en meget gammeldags måde.
Det ville kunne løses på en meget bedre måde for alle, ikke mindst for borgeren, hvis det blev løst af en grønlandsk myndighed i nogle bedre omgivelser og på en mere moderne måde.
Det er jeg helt enig med spørgeren i.
Karin Gaardsted (S), 2018-09-06:
Det var i hvert fald en af de måder, hvorpå man kunne frigøre lidt politikapacitet til at blive brugt på noget, der har med kriminalitet at gøre, i stedet for på civile sager.
Så det håber jeg at vi kan komme til at arbejde videre med.
Så nævnte ordføreren også noget omkring satspuljemidlerne.
Der kom godt nok et enkelt eksempel, men vil ordføreren lige prøve at folde lidt mere ud, hvad det er, tanken er fra ordførerens partis side omkring satspuljemidlerne?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Mange tak.
Jeg vil lige sætte to ord på det her med politiet, for hvis jeg ønsker at pege på nogle nye opgaver, som de skal løse, bl.a. det her med at håndtere sagerne inden for 24 timer, så tror jeg også, det er vigtigt, at man sikrer, at der er en ledelsesmæssig prioritering, for sker der en naturkatastrofe, er det jo selvfølgelig op til politiet selv at vælge præcis, hvordan de vil løse den opgave.
Tilbage til det her med satspuljeforhandlingerne.
Vi kigger på de meget voldsomme tal, der er i Grønland.
Og de meget høje tal, der er på socialområdet i forhold til vold eller seksuelle overgreb eller andre ting i Grønland, tager man jo sådan set også med.
Vi ved faktisk ikke helt præcist, hvad det er for en gruppe, der flytter hertil, men vores formodning er, at mange af dem også har rigtig mange sociale problemer, når de kommer hertil.
Vi ser nogle ret voldsomme sager, når vi f.eks. er rundt på herberger og på væresteder, hvor der f.eks. sker dødsfald på grund af stofmisbrug.
Så tingene bliver mere og mere voldsomme, end vi så dem bare for nogle få år tilbage, og det synes vi er bekymrende.
Det vil vi gerne være med til at sætte noget fokus på, og vi vil også gerne komme med forslag til nogle løsninger.