runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Vores holdning er jo grundlæggende, at det er ligemeget, hvilken type gymnasier det er, for hvis der er en urimelig karakterrabat, jamen så er det jo noget, vi skal skride ind over for.
Men ledelsen kunne jo på få minutter undersøge, hos hvilke lærere det er, at der helt systematisk er store diskrepanser mellem standpunkt- og eksamenskarakterer, og så kunne ministeren kommunikere til de ledelser, at det selvfølgelig er ledelsernes ansvar at skride ind over for de undervisere, som systematisk bruger karakterrabatter i deres undervisning.
Det er jo ikke noget, der kræver en årelang undersøgelse, før ministeren kan kommunikere det budskab ud til ledelserne på gymnasierne.
Mattias Tesfaye (S), 2024-12-18:
Jeg synes, det er bedre at gennemføre er tilsyn end at kommunikere til ledelserne.
Men hvis jeg nu tager matematik A, som spørgeren selv er inde på, så er det sådan i forhold til de ti skoler, hvor der er den største diskrepans mellem standpunkts- og eksamensresultater, at det er Det frie Gymnasium på Nørrebro, der har den største difference.
Så kommer Viborg, Morsø, Ishøj, skolerne i Oure, Køge, Bjerringbro, Lyngby, Høng, Nordfyn, Høje-Taastrup og Københavns åbne Gymnasium.
Så der er nogle af de gymnasier – det er rigtigt – hvor der er en overrepræsentation af ikkevestlige elever, men der er også andre gymnasier på den her toptiliste for matematik A. Det ser lidt anderledes ud med hensyn til matematik B.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti både synes, det er et kæmpeproblem, hvis der er elever, der bliver diskrimineret ved ikke at få adgang til de uddannelser, som andre får adgang til, fordi de får en karakterrabat, som andre elever ikke får, og at det jo også er helt uholdbart for de elever, som måske ender med at blive optaget på uddannelser, hvor de ender med at falde fra, men som skatteyderne ender med at måtte betale for at de går på alligevel, selv om de reelt ikke har de evner, som deres karakterer foregiver at de har.
Derfor er vi nødt til at skride til handling nu.
Vi kan jo ikke lade de her børn fortsætte på den her færd ud i uddannelsessystemet et helt år endnu med karakterer, som ikke stemmer overens med de evner, som de reelt har.
Det er massive karakterrabatter, vi taler om.
Hvorfor kommunikerer ministeren ikke ud til ledelserne og siger, at de skal undersøge det her nu, og at de, hvis der er diskrepanser, skal skride ind?
Mattias Tesfaye (S), 2024-12-18:
Først vil jeg gerne sige, at oprindelig var det planlagt, at der skulle afholdes tre eksamener, og på baggrund af det ville vi så tage skoler ud til tilsyn.
I forlængelse af det samråd, der blev indkaldt til, som blev afviklet januar, besluttede jeg så, at to eksamener måtte være nok, og det betyder, at de skoler, der skal udtages til tilsyn, er udtaget nu, og at jeg efter nytår vil kunne orientere Folketinget om, hvilke skoler det er, og hvad de selv svarer, i forhold til at der er en diskrepans.
Det andet må jeg svare på, næste gang jeg får ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Jeg er jo helt enig med ministeren i, at der ikke er nogen, der skal have karakterrabatter.
Jeg ærgrer mig over, at man skyder den her undersøgelse så langt ud i fremtiden, for det tager jo ikke lang tid at identificere lærere ude på de skoler, hvor der systematisk er en meget stor diskrepans mellem standpunktskarakterer og eksamenskarakterer, og det nytter jo ikke noget, at vi skyder den vurdering langt ud i fremtiden, for i mellemtiden er der elever, som først og fremmest får adgang til uddannelser, som de måske ikke har evnen til at kunne fuldføre.
Ligeledes er der bare nogle andre elever, der så bliver diskrimineret, fordi de ikke får de samme adgangsmuligheder til danske uddannelser.
Så hvorfor vil ministeren ikke allerede nu være med til at kigge på det her?
Vi taler om en forskel på 3,3 karakterpoint mellem standpunkts- og eksamenskarakterer i matematik A-faget.
Det er mere end fem gange højere end landsgennemsnittet på 0,6 karakterpoint.
Altså, det er massive karakterrabatter, som elever på visse københavnske gymnasier får sammenlignet med elever på andre gymnasier, og det er vel ikke en tilstand, som regeringen og ministeren kan acceptere fortsætter i et år endnu, mens man afventer resultaterne af en eller anden undersøgelse?
Så er jeg også nysgerrig efter at høre noget andet.
Hvis ministeren så får resultaterne af en undersøgelse, der helt entydigt dokumenterer systematiske karakterrabatter på visse danske gymnasier, hvad er det så for nogle konsekvenser, ministeren forestiller sig man kunne tage i brug over for lærere eller ledelser, som svigter deres ansvar ved at give visse elever enorme karakterrabatter?
Mattias Tesfaye (S), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige: Der er ikke nogen, der skal have positiv særbehandling, når der gives karakterer i gymnasiet.
Den rette karakter bidrager til at afklare unges uddannelsesvalg og interesser, og karakterer udgør i øvrigt også fundamentet for adgangskravene i uddannelsessystemet og dermed også den enkelte unges muligheder.
Derfor skal bedømmelser af elevernes præstationer, både ved standpunktskarakterer og ved eksamener, ske på et ordentligt, et fagligt og et fair grundlag.
Så det er et problem, når vi taler om en stor og systematisk diskrepans mellem standpunktskarakterer og eksamenskarakterer i bestemte fag og på konkrete institutioner, og det er helt uacceptabelt, hvis årsagen til forskellen skal findes i forskelsbehandling af visse elever.
Når alt det er sagt, er det også for tidligt at drage endelige konklusioner, i forhold til hvor store problemer der generelt er med karakterdiskrepans.
Den styrelse under Undervisningsministeriet, der arbejder med det, har som nævnt på det åbne samråd tilbage i januar fremrykket det særskilte tilsyn med diskrepansen med 1 år, og på grund af fremrykningen baserer styrelsen tilsynet på eksamensresultaterne i 2 skoleår, nemlig eksamenerne i 2023 og 2024, hvor prøverne ikke har været påvirket af covid-19.
Styrelsen har allerede udsendt breve til de institutioner, der er udtaget til tilsyn, og der planlægges tilsynsbesøg på de gymnasier i det nye år.
Det betyder, at jeg i slutningen af marts 2025 kan orientere Folketinget om resultaterne af det særskilte tilsyn.
Af orienteringen vil det fremgå, hvilke institutioner der var udtaget til tilsyn, ligesom styrelsens vurdering af institutionernes indsendte redegørelser samt den videre opfølgning på tilsynet vil fremgå.
Når jeg kender resultaterne af det, vil jeg overveje, om det giver anledning til yderligere tiltag, og hvis der er behov for det, ryster jeg ikke på hånden i forhold til at gribe ind, fordi det er afgørende, at vi har en karaktergivning på vores uddannelser, der er til at stole på, og som er ordentlig, faglig og fair.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Vi vil gerne spørge ministeren, om ministeren synes, at indvandrerelever skal have positiv særbehandling i form af massive karakterrabatter, og hvis ministeren ikke synes det, hvad vil han så gøre for at adressere problemet, som er velkendt?
Peter Skaarup (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Mener ministeren, at Assads fald giver grundlag for, at en stor del af syrerne i Danmark kan sendes hjem, og hvad agter regeringen at gøre i denne forbindelse?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Som spørgeren også er bekendt med, behandles asylsager i dag i Danmark af udlændingemyndighederne, som er uafhængige, og i sidste ende afgøres de jo af Flygtningenævnet.
Det er derfor op til de uafhængige udlændingemyndigheder at tage stilling til, hvad situationen i Syrien får af betydning for syrere i Danmark, og det er ikke noget, som jeg blander mig i som minister.
Det er ikke mig, som er sagsbehandler på det.
Der er flere ukendte parametre.
Derfor mener jeg også, det er for tidligt at konkludere noget om betydningen af situationen i Syrien.
Det er Flygtningenævnets beslutning om at berostille sagerne også et udtryk for.
Når det er sagt, håber jeg naturligvis, at det på sigt bliver muligt for syrere at vende hjem og hjælpe med at genopbygge deres land.
Jeg tror, at hvis det var mig, der var i den situation, at Danmark havde været i krig, var det noget, jeg ville overveje, altså at sørge for at genopbygge mit eget land og være med til at sikre, at de rigtige mennesker kom til at styre det.
Hvis der er herboende syrere med lovligt ophold, der ønsker at vende tilbage til Syrien, er der en rigtig god ordning, hvor man får økonomisk støtte, sådan at man har mulighed for at genopbygge sin tilværelse derhjemme.
Tak for ordet.
Christina Egelund (M), 2024-12-18:
Der skal ikke oprettes 7 pct. erhvervskandidater.
Jeg har læst den afrapportering, der kom fra kandidatudvalget, og jeg har også den tilgang til det, at når man, som vi har gjort det i forligskredsen,
har bedt nogle mennesker, jo her så vores universiteters rektorer og repræsentanter for de studerende, om møjsommeligt og igennem lang tid at arbejde med en vanskelig omlægning, og de har afleveret en rapport, så er det jo ikke for ikke at tage bestik af, hvad der står i den rapport, men så er det for at tage bestik af, hvad der står i den rapport.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-18:
Tak for det.
Så håber jeg, vi kan tale lidt om de forudsætninger, der er inde i den aftale, som ministeren har lavet på universitetsområdet, og som jeg også kan forstå der bliver forhandlet om med de partier, der synes, det er en god aftale.
Og derfor kunne jeg selvfølgelig godt tænke mig at høre lidt nærmere om, hvad vi skal gøre med ingeniøruddannelsen, hvis det er sådan, at man ikke bare kan gøre kandidatuddannelsen 1-årig, fordi vi allerede har en samlet 4-årig ingeniøruddannelse og det dermed, hvis du laver 1-årige kandidatuddannelser, sådan set vil være noget, der minder om det.
Det kan jeg jo også forstå ministeren har anerkendt i kandidatudvalgets kommissorium, hvor man lige præcis har skrevet, at der lægges afgørende vægt på, at omlægningen inden for ingeniørområdet sker til erhvervskandidater.
Men det har rektorerne jo så slået fast ikke kan lade sig gøre i det omfang, som der her skal til.
Skal der så nedlægges 8 pct.?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Det er jo rigtigt, hvad udenrigsministeren sagde.
Vi havde jo en runde lige for kort tid siden om Israels ageren ind i Syrien.
Det, der er interessant måske at følge op med her, er Tyrkiet.
Vi er sådan set fuldstændig enige i, at alles rolle må være at støtte en stabilisering i en forstand, der kan lede til en overgang, der kan lede til pluralisme og inklusion.
Vi kan nok ikke få det, vi gerne have i Syrien, men vores vigtigste opgave er i hvert fald at sørge for, at syrerne kan få det, de gerne vil have, og at det bliver inkluderende og, hvad kan man sige, at alle aktører ligesom kan komme med.
En af forudsætningerne for, at det sker, er, at syrerne kan koncentrere sig om Syrien og ikke skal koncentrere sig om nabolande, der i strid med international ret agerer ind i landet.
Derfor vil jeg egentlig gerne følge lidt op på det, som hr. Søren Søndergaard sagde, nemlig at det ikke er så meget, hvad der foregår i Damaskus lige nu, men hvad der foregår fra Tyrkiets side.
Hvad forestiller udenrigsministeren sig man kan gøre med den NATO-partner, som Tyrkiet jo er, når de er faktisk spiller en ganske farlig og i virkeligheden destabiliserende rolle i øjeblikket i Syrien?
Christina Egelund (M), 2024-12-18:
Hvis man skal fortsætte et ønske, som der står i spørgsmålet, så bygger det jo på den præmis, at det er et ønske, man har, for ellers er det jo vanskeligt at fortsætte det, og jeg har ikke noget ønske om at lukke mere end hver syvende plads på civilingeniøruddannelserne.
Så svaret er nej.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-18:
Tak for det.
Ønsker ministeren fortsat at lukke mere end hver syvende plads på civilingeniøruddannelsen, hvis det – som forventet af universitetsrektorerne – ikke lykkes at omlægge dem til erhvervskandidatuddannelser?
Christina Egelund (M), 2024-12-18:
Jeg tror, at jeg anerkender fuldstændig, at alle de livsvilkår, som gælder, når man er studerende, påvirker, hvordan man har det.
Jeg tror, at alle de omstændigheder, som danner rammen for et studieliv, påvirker, hvordan man har det, herunder selvfølgelig også su.
Det synes jeg vi skal stå vagt om, det synes jeg vi skal bevare; det kommer med en kæmpe værdi.
Men jeg anerkender simpelt hen ikke, at vi med den her aftale, som vi ganske rigtigt fik indgået for 1 år siden, stiller de studerende et dårligt sted i forhold til at have et godt studieliv i Danmark.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-18:
Jeg er enig i, at der er rigtig mange faktorer, der kan presse unge, også unge under uddannelse.
Men jeg synes også, at regeringen den anden vej skylder at anerkende, at su også er en del af det, der kan presse de unge, og at den økonomiske sikkerhed, man har som ung, kan være med til at lave et pres.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om ministeren anerkender, at su-aftalen vil øge presset på de unge til at komme hurtigere igennem deres uddannelse.
Christina Egelund (M), 2024-12-18:
Altså, nu er det jo ikke sådan en holdningssag.
Så er det rigtigt, at vi lever i en tid, hvor unge bliver presset af mange faktorer.
Hvis det alene handlede om evnen hos det land, man bor i, til at understøtte studerende finansielt, så ville vi jo ikke have det problem i Danmark, som vi har.
Og derfor tror jeg, at vi skylder alle at belægge den debat med lidt større seriøsitet end kun at gøre det til et spørgsmål om su.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-18:
Jeg vil da så gerne have lov at spørge igen, om ministeren anerkender, at su-aftalen her vil presse de unge til at skulle hurtigere igennem deres uddannelse.
Det går jeg sådan set ud fra ministeren kan anerkende, for ellers kunne man vel ikke fra ministerens side mene, at det her ville øge arbejdsudbuddet med 5.300 personer.
Så jeg går ud fra, at ministeren vil sige ja til, at de unge bliver presset hurtigere igennem deres uddannelse.
Men jeg kunne godt tænke mig et svar på det.
Tak for det.
Jeg hører simpelt hen enormt meget i mit højre øre derovrefra, undskyld, tak.
Så også undskyld til ministeren, hvis jeg så lidt ukoncentreret ud.
I hvert fald tak for svaret.
Men vi mangler jo de her kompetencer i vores samfund helt enormt meget, og jeg tror faktisk, jeg deler ministerens intention om, at vi jo gerne vil have flere af de her kompetencer i vores samfund.
Vi har brug for dem, også hvis vi skal nå i mål med den grønne omstilling.
Så jeg skal bare høre, om jeg kan forstå ministeren korrekt, altså at man ikke mener, at der skal forkortes eller nedlægges på ingeniøruddannelserne fremadrettet.
Christina Egelund (M), 2024-12-18:
Det er ikke en del af det forlig, vi har indgået, at der skal forkortes i ingeniøruddannelserne, og det er jo selvfølgelig en ambition, som vi står vagt om.
Det gør jeg, og det gør de andre partier i forliget.
Så er jeg i øvrigt enig med spørgeren i, at folketingsmedlemmer fra Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti skal opføre sig ordentligt i Folketingssalen.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Dansk energipolitik, den grønne omstilling – den slags er stort set kollapset ude i verden.
Der er ikke nogen, der tror på det mere.
Der er lande, der siger, at de ikke ønsker at være forbundet til vores net, fordi det er for dyrt.
Og imens ser vi en meget, meget stor appetit på energi fra bl.a. techvirksomheder, der åbent fantaserer om at åbne atomkraftværker i USA, fordi man har så stort et energibehov i udviklingen af AI.
Det, vi i Danmark vil bruge som modsvar, er bare, at vi skal have nogle flere vindmøller, at vi skal have nogle flere solceller.
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Jeg kommer tilbage til det i næste runde.
Lars Aagaard (M), 2024-12-18:
Men så vil jeg bare høre, hvad det så er for noget velfærd, vi skal skære væk, for elafgiften er der jo for at få penge i kassen.
Det langsigtede svar på, hvordan man får lave elpriser, er mere vedvarende energi.
Hvis forbrugerne vil undgå svingende priser, kan de i elmarkedet vælge et produkt med faste priser, ligesom vi kender det fra realkredit med flekslån og fastforrentede lån.
Den mulighed har forbrugeren.
Der er selvfølgelig altid en risiko for, hvis man vælger et fastprisprodukt, at det så over tid bliver lidt dyrere, end hvis man levede med det variable.
Green Power Denmark har lige offentliggjort en analyse i dag, og jeg ved ikke, om spørgeren har nået at se den, men vi har i år i gennemsnit haft de laveste elpriser de sidste 4 år.
Så jeg har løsningen med, og den hedder: Fortsæt den grønne omstilling.
Og så skal forbrugerne selvfølgelig være bevidste om de valgmuligheder, de har i markedet for at vælge produkter med henholdsvis fast og variabel pris.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Jeg synes jo i virkeligheden, at vi står i en situation, hvor regeringen og et stort flertal i Folketinget ikke har særlig meget at tilbyde danskerne på det her område.
Det kan godt være, at elprisen var lav natten til mandag, hvor el var stort set gratis, som ministeren sagde, men da jeg stillede mit spørgsmål i sidste uge, var elprisen nær 11 kr.
Det, der er problemet med vores energipolitik, er den manglende stabilitet.
Det kan da godt være, at det nogle nætter er stort set gratis – og det er det så ikke alligevel, fordi Danmark er blandt de lande, der har de suverænt højeste afgifter på el.
Så selv om strømmen for et kort øjeblik måtte være billig, skal skattefar nok sørge for, at man alligevel kommer til at betale ved kasse et.
Men der er ingen stabilitet.
Og der er ikke rigtig håb om nogen som helst bedring i det her spørgsmål, for regeringens eneste svar er, at vi skal gøre mere af det, der gør vores elproduktion ustabil: mere vindenergi, mere solenergi.
Men i sidste uge, da det ikke blæste og solen ikke skinnede og vi havde det koldt udenfor, kostede det kassen for den almindelige forbruger.
Hvad vil regeringen stille op med det?
Lars Aagaard (M), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Ja, det er rigtigt.
Mange danskere tjekker næsten dagligt elprisen på deres telefon: Hvornår kan det bedst betale sig at sætte vaskemaskinen i gang eller lade elbilen?
Vi har lært, at elprisen svinger.
Elprisen afspejler udbud og efterspørgsel time for time, og derfor kan det betale sig at holde øje med priserne og om muligt udskyde forbrug fra de timer, hvor prisen er høj, til de timer, hvor prisen er lav.
Det presser prisen op.
Til gengæld vil perioder med meget vedvarende energi presse den rå elpris på engrosmarkedet ned tæt på nul, hvilket bl.a. skete hen over flere timer natten til i mandags, den 16. december, altså kort tid efter at vi oplevede de rekordhøje priser i den anden ende.
Ved at øge andelen af vind- og solenergi i systemet bliver vi mindre afhængige af dyre energikilder som kul, olie og gas, og dermed forventes udviklingen at gå imod lavere priser i gennemsnit på engrosmarkedet for el.
På trods af at den grønne energi i gennemsnit presser priserne nedad, skal vi vænne os til, at elprisen kommer til at svinge mere.
Derfor skal vi også, i takt med at vi får mere sol- og vindenergi i elsystemet, fremme tiltag, der giver mere stabilitet.
Det gør vi faktisk allerede i dag, f.eks. via vores udlandsforbindelser og ved at give incitament til at forskyde elforbruget til tidspunkter, hvor elproduktionen er høj og prisen er lav, og tilsvarende, hvor der er ledig kapacitet og mindre pres på elnettet.
Dermed bidrager vi til en mere hensigtsmæssig adfærd også på forbrugersiden og til lagring af strøm.
Vi følger løbende udviklingen, og inden længe kommer regeringen med en køreplan for den langsigtede elforsyningssikkerhed.
Senest har vi f.eks. her i Folketinget vedtaget at implementere den seneste europæiske elmarkedsreform.
Heri indgår bl.a., at forbrugerne nu får ret til at indgå fastpriskontrakter om ellevering af mindst 1 års varighed.
Tidligere var det 6 måneder.
Samtidig forbedres markedsadgangen for operatører af ladestandere til elbiler og varmepumper med regler, der giver mulighed for flere elleverandører pr. husstand.
Alle disse tiltag er noget, som giver forbrugerne muligheder for at vælge produkter med mere forudsigelige priser.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Jeg vil læse mit spørgsmål til ministeren højt: Hvilke initiativer vil ministeren tage for at imødegå de rekordhøje elpriser?
Jeg ser frem til en besvarelse.
Christina Egelund (M), 2024-12-18:
Spørgeren skal forstå mit svar, altså ikke det svar, der handlede om Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne, men det første svar, sådan, at de ambitioner, som er skrevet ind i aftalen, både hvad angår ingeniører og andet, hvad der skal omlægges til hvad osv., altså de niveauer, gør jeg og forligskredsen alt, hvad vi kan, for også er noget, der bliver realiseret, herunder på ingeniørområdet.
Så synes jeg da på en eller anden måde også, det er dejligt, at Radikale Venstre udviser så stor implementeringsinteresse for et forlig, som man har valgt at stå uden for.
Det kunne jo være, at man skulle overveje at blive en del af det, for så er man også en del af de drøftelser, som man jo åbenlyst synes er meget, meget spændende.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-18:
Tak for det.
Det er jo godt, at de ikke skal være 1-årige, og det er også skrevet ind i kommissoriet, som jeg læste op tidligere.
Så det anerkender jeg fuldt ud.
Men når nu problematikken hermed er, at rektorerne siger, at det ikke kan lade sig gøre at lave de her erhvervskandidater i det omfang, som den politiske aftale ellers havde sat en ambition for, og det skulle på det her område være 15 pct., og man så har lagt den kobling ind, der handler om, at de ikke kan laves om til erhvervskandidater, skal de vel så i stedet være 1-årige?
Eller hvordan skal jeg forstå det på ministeren?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-18:
Mener ministeren, at den danske industrielle svineproduktion leverer de forhold, som grise skal have for at trives?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
De mangler, at der skal være den stabilitet, der gør, at man kan indhente informationer om, hvordan det hænger sammen i landet, hvordan sikkerhedssituationen er, hvordan stabiliteten er.
Så snart de har mulighed for det, gør de det.
Det er ikke et ressourcespørgsmål; det er et spørgsmål om, at vores uafhængige flygtningemyndigheder skal træffe en beslutning om at kunne sige, at vi nu også godt tvangsmæssigt eller i hvert fald frivilligt kan sende folk tilbage til Syrien.
Hvis ikke det kan gøres tvangsmæssigt, fordi man ikke har diplomatiske forbindelser, kan man i hvert fald sætte folk i udsendelsesposition indtil da, hvilket jo også får mange til at forlade landet.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-18:
Man må jo nok sådan, hvis man kigger på hjemsendelsespolitikken her i Danmark, sige, at der er gjort en del for at skubbe på, for at der er en hjemsendelsespolitik, der kan fungere.
Man må også sige, at hvis man kigger på, hvor mange der så er taget tilbage – nu har ministeren en forhåbning om, at der er mange, der vil tage tilbage frivilligt – at det er meget få.
Hvis vi skal have vendt den skude, skal der jo ske noget.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ministeren vil tilføre flere ressourcer til arbejdet i Udlændingestyrelsen med at vurdere opholdsgrundlaget for syrere i Danmark, så der rent faktisk sker noget?
Og ministeren har jo nogle muligheder, for det er ministeren, der kan skubbe på, for at det sker, ved f.eks. at tildele flere ressourcer.
Vil ministeren det?