runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Ja, men det kan jeg desværre ikke, og det undrer mig dybt, at Venstre nu står og siger, og jeg citerer her: Hvornår bliver danskernes patientrettigheder genindført?
For jeg så da Venstres formand i går være meget klar over for statsministeren, hvor han sagde: Venstre ønsker ikke at få at vide, hvornår; vi ønsker ikke en dato.
Og det kan jeg også forstå, at Venstres sundhedsordfører har sagt: Vi ønsker ikke en dato.
Men her har vi alligevel Venstres formand for Sundheds- og Ældreudvalget, der siger, at »hvornår« er det, man skal have svar på.
Jeg kan ikke, ingen på jorden kan give en dato for, hvornår vi er igennem coronaepidemien – ikke i Danmark, ikke i udlandet, ikke i Europa, ingen steder.
Vi kan ikke, jeg kan ikke levere en dato, og jeg synes ellers, vi har en rigtig god debat, men jeg synes, det er ærgerligt at sige det, som om jeg ikke vil give en dato.
Jeg kan ikke give en dato for det, ingen kan give en dato.
Vi kæmper – der bliver kæmpet på hver eneste afdeling, på hvert eneste sygehus, hos hver eneste medarbejder, men vi kan ikke vide med sikkerhed, hvordan epidemien udvikler sig, og det ved jeg også man ved hos partiet Venstre.
Jane Heitmann (V), 2020-04-22:
Jeg tror simpelt hen, at sundheds- og ældreministeren må have lyttet med et halvt øre, for jeg spurgte jo netop, om sundheds- og ældreministeren ville fremlægge en plan for genindførelse af danske patienters rettigheder, altså en plan.
I en plan ligger selvfølgelig også hvornår, men der ligger også det i en plan, at det jo er noget, man kan justere, og det er noget, man kan rette til.
Jeg er sådan set helt enig med direktøren for Danske Patienter, som jeg citerede før.
Morten Freil har jo også her i begyndelsen af april været ude at efterlyse en plan for, hvordan man kan genoptage behandlingen i forhold til aflyste behandlinger.
Jeg spørger bare ministeren: Hvad er det, der forhindrer sundheds- og ældreministeren i at fremlægge en plan for genindførelsen af patientrettighederne?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Jeg har godt set, at hr. Morten Freil har sagt det.
Det er den plan, som jo var udgangspunktet for de politiske drøftelser, vi havde hen over påsken, og som endte med, at vi fra regeringens side blev enige med Danske Regioner, med KL og med de praktiserende læger om igangsættelse af de aktiviteter, som har været på pause i sundhedsvæsenet.
Den plan kan man jo læse og se, at det er ud fra de sundhedsfaglige vurderinger, man konkret skal vurdere den enkelte patient, for at tage dem, der har mest behov, ind først.
Jane Heitmann (V), 2020-04-22:
Det var i hvert fald ikke en plan.
Det var jo sådan nogle overordnede, hvad skal man sige, principper, intentioner i forhold til, hvad vej man kunne bevæge sig.
Når jeg spørger her, er det jo bare, fordi jeg får masser af mails hver eneste dag, hver eneste uge, fra patienter, der går og har ondt.
For nylig fik jeg en mail fra en dame, der har smerter i maven.
Hun spiser morfin hver eneste dag.
Hendes operation er blevet aflyst.
Og på vegne af hende og alle de andre patienter derude, der går rundt og har ondt, vil jeg bare spørge sundheds- og ældreministeren en sidste gang: Kunne ministeren dog ikke lave en plan for, hvornår vi kan få genindført patientrettighederne?
Det er jo rigtige mennesker, vi snakker om her, der går og har ondt, vil jeg sige til ministeren.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Det, jeg kan sige, er, at til den del af spørgsmålet, som handler om, om man også vil bruge privat kapacitet, er svaret ja.
Som Venstre har fået at vide gentagne gange, men også her i Folketingssalen vil jeg meget gerne svare: Ja, vi bruger al kapacitet.
Samtlige offentlige sygehuse, al privat kapacitet, alle private hospitaler.
Vores plan er at inddrage det hele, præcis som det står beskrevet i Sundhedsstyrelsens plan for genåbning af vores sundhedsvæsen, for øget aktivitet i vores sundhedsvæsen, altså at vi bruger al kapacitet, både det private og det offentlige.
Men på spørgsmålet om hvornår, som Venstre nu igen spørger om, er svaret det samme fra mig en gang til: Jeg kan ikke – og det er der ingen, der kan – komme med et svar på hvornår.
Det er der ingen, der kan, selv om Venstre bliver ved med at stille spørgsmål om hvornår.
Vi kan ikke vide, hvornår den epidemi er overstået.
Karina Adsbøl (DF), 2020-04-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at regeringen har gjort tilstrækkeligt under coronakrisen for at sikre, at beboerne på landets plejehjem kan bevare kontakten til deres pårørende?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Der er en helt forkert fremstilling at sige, at jeg som sundhedsminister læner mig tilbage.
At jeg baserer mine beslutninger på den sundhedsfaglige rådgivning, jeg modtager fra styrelserne, finder jeg betryggende og det rigtige at gøre.
Så er spørgeren jo bekendt med, at der har været eksempler på, også i forbindelse med den her epidemi, at vi fra regeringens side har lagt ovenpå, bl.a. i forbindelse med hastelovgivningen, som vi jo sammen har stemt igennem i Folketingssalen.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-22:
Jamen vi deler målet om at få lukket Pusher Street og i det hele taget slippe af med den organiserede hashhandel, som det foregår.
Det, der er spørgsmålet, er, som der også ligger i det opfølgende spørgsmål, hvad det så er, der skal til.
Jeg tror, at noget af det, der skal til, er en konstatering af, at hvis de gode kræfter på Christiania spiller med, er det i hvert fald en væsentlig trædesten til at kunne nå derhen, hvor vi gerne vil være.
Det er selvfølgelig også et spørgsmål om ressourcer, men jeg tror også, man må konstatere, at erfaringen den her gang har været, at hvis vi bare sætter ind i forhold til Pusher Street – altså, når den bliver lukket – flytter hashhandelen, så der er brug for flere ting.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-22:
Så vil jeg godt komme med et konkret forslag, for jeg synes måske, det, som justitsministeren siger her, begynder at køre lidt i ring.
Og forslaget går ud på, at det, når nu Christiania er lukket for omverdenen, og når nu Pusher Street så i samme ombæring er lukket, jo vil være en enestående mulighed for, at politiet kunne sætte sig på Pusher Street og lave en nærpolitistation derude med henblik på, at der, når man åbner igen, så bare ikke er nogen steder på Pusher Street, hvor de her kriminelle bander længere kan agere, for der er politiet jo.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-22:
Et af de elementer, som er taget i brug nu, er jo præcis at placere den mobile politistation i området.
Jeg synes bare også, vi bliver nødt til – og det er ikke, fordi jeg ikke deler målene, slet ikke – at tænke tanken færdig, i forhold til hvis vi lukker Pusher Street, som jeg synes vi skal, og spørge til, hvor hashhandelen så flytter hen, og hvad vi gør i forhold til det sted, hvor den så flytter hen, så vi ikke bare flytter rundt på et problem, men får løst et problem.
Og jeg er desværre ikke sikker på, at det at lukke Pusher Street, som spørgeren sagde, også vil løse problemerne rundtomkring i landet.
Jeg tror desværre, at det at lukke Pusher Street vil skubbe noget af hashhandelen til andre steder i landet.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-22:
Ja, og det kan man jo bestemt ikke udelukke, altså at der vil være en indsats i området omkring Christiania – det er der jo sådan set allerede i dag, hvor man på Christianshavn og i nogle af de nærliggende gader har ret mange problemer i det daglige med, at Pusher Street i det hele taget er der, og man håber jo også hele tiden på, at politiet og justitsministeren vil tage hånd om det.
Men tilbage til spørgsmålet om Pusher Street, som jo trods alt er det store problem i forhold til hele den trafik, der er dér, hvor folk ikke bare kommer fra Danmark, men også fra resten af Skandinavien.
Vil ministeren etablere sådan en nærpolitistation derude mere permanent?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-22:
Pusher Street er det store problem; det er i hvert fald det synlige problem, og derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at forholde os til den situation, hvor hashhandelen flytter, hvis vi lukker Pusher Street.
I det første stykke tid efter, at Pusher Street var blevet lukket, så vi jo i hvert fald det, at hashhandelen så flyttede ud til de omkringliggende gader med boder og det hele, som politiet så har gjort en stor indsats for at få revet ned og taget hånd om, hvilket jo faktisk også lykkedes; her er en del af hashhandelen så tilsyneladende i minimeret omfang flyttet til voldene og andre steder.
Så vi bliver nødt til at forholde os til, hvad konsekvenserne er, sådan at vi er sikre på, at vi ikke bare flytter rundt på problemet, men at vi forhåbentlig også kan løse problemet.
Anni Matthiesen (V), 2020-04-22:
Ministeren bedes kommentere på, om det giver anledning til bekymring, når borgere med psykiske problemer i højere grad afviser løsningsforslag om at søge hjælp og tage på diverse kurser som følge af coronakrisen, jævnfør JydskeVestkystens artikel »Hjælpelinjer ikke synderligt pressede under coronakrisen« bragt den 15. april 2020?
Astrid Krag (S), 2020-04-22:
Den her nye hverdag med øget isolation og meget information alle steder om sygdommen påvirker os alle sammen, men jeg tror ikke, at man skal have meget kendskab til psykisk sårbare mennesker for at forstå, hvordan det kan påvirke mennesker med en psykisk sårbarhed eller egentlig sygdom ekstra dels at skulle være isoleret fra det netværk, de nu måtte have, fra de hjælpeforanstaltninger, de plejer at have i deres liv – om det er kontakt med det lokale værested og varmestue, eller det er private venner, eller det er egentlig officiel og formel bostøtte – dels at vide, at der er en sygdom derude.
Har man i forvejen angst eller vrangforestillinger eller andet og sidder isoleret derhjemme og følger mediernes dækning af det her, kan man sagtens se for sig, at de her problemer vil vokse.
Vi har jo desværre også hørt fra Danske Regioner, at der er en nedgang i antallet af henvisninger til psykiatrisk hjælp på 60 pct., og jeg tror, det er SINDs formand, Knud Kristensen, der har sagt, at der ikke er noget, der tyder på, at corona helbreder psykisk sygdom.
Det vil sige, at der nok ikke er sket et 60 pct.s fald i antallet af mennesker, der har behov for henvisning til vores psykiatri for udredning og efterfølgende behandling, og derfor er det her jo enormt bekymrende.
Jeg tror ikke, man skal være så overrasket over, at den her gruppe af mennesker ikke er de første til selv at række ud; det er jo en del af problemstillingen, når man har en psykisk sårbarhed, at man tit har svært ved selv at række ud efter hjælpen.
Og derfor er det – ligesom når vi snakker om de udsatte børn i de sårbare familier – et meget stort problem i de perioder, hvor der er isolation og man er derhjemme, for den opsøgende indsats med dem, der kan spotte, at man har det dårligt og er i mistrivsel, er jo mindre, al den stund at man simpelt hen ser færre mennesker.
Vi skiltes jo omkring midnat eller lidt før i går efter forhandlinger om, hvad vi kan gøre for de sårbare grupper, og det tror jeg er rigtig godt.
Jeg tror, vi skal gøre noget inden for det, der er sundhedsfagligt forsvarligt, for at øge trivslen for bl.a. de psykisk sårbare og udsatte borgere.
Og så skal vi vide med os selv, at på den anden side af det her er der en risiko for, at vi skubber en pukkel foran os, altså at nogle, der i forvejen var syge, er blevet mere syge, og at nogle, der bare var sårbare, har udviklet egentlig sygdom.
Anni Matthiesen (V), 2020-04-22:
Tak til ministeren for svaret på spørgsmålet.
Jeg har fået beskrivelser af, hvordan nogle oplever, at angsten og frustrationen øges, og at de bliver mere og mere bange, mens andre næsten kryber mere og mere ind i sig selv og isolerer sig mere og mere og også bliver mere og mere inaktive.
Alt i alt kan man sige, at det er et kæmpe problem, og som ministeren også siger, risikerer vi i den her tid, at de, der var syge inden coronakrisen, jo måske bliver mere og mere syge.
Noget af det, jeg godt vil spørge lidt ind til, handler netop om de tilfælde, hvor man ikke selv kan række hånden frem i forhold til at spørge efter hjælp, og hvor man måske endda en gang imellem ligger på grænsen i forhold til at overveje, om man også vil begå selvmord.
Kunne ministeren gøre mere for på en eller anden måde at huske dem på at række hånden frem eller få nogen til at række hånden frem?
Astrid Krag (S), 2020-04-22:
Jeg tror, vi skal gøre mere, og det er jo også det, vi sidder og forhandler om.
Vi forhandlede i forgårs, vi forhandlede i går til sent, og vi forhandler igen i aften, fordi vi skal gøre mere.
Noget af det her handler om vores kendte velfærdsinstitutioner, altså de støtte- og kontaktpersonordninger, vi har i forvejen, som har taget en anden form den seneste tid for at begrænse smittespredningen, og som vi skal kigge på hvordan man kan normalisere – stadig med den rette balance, fordi der jo altså også er en sygdom og en pandemi derude, som vi skal beskytte de mest sårbare imod.
Men så er der også noget af det her, der handler om civilsamfundet.
Det er jo også noget af det, vi drøfter: Hvad kan vi understøtte af partnerskaber, der kan hjælpe?
Og så har vi altså også hver især et ansvar for sårbare mennesker i vores omgangskreds.
Anni Matthiesen (V), 2020-04-22:
Jeg stiller det her spørgsmål, især fordi der jo er en gruppe unge mennesker, som især i de her tider, hvor de er meget isolerede og væk fra vennerne, måske lettere risikerer at træffe beslutning om at begå selvmord, og det er egentlig også den gruppe, jeg er rigtig nervøs for.
Jeg tænker: Kunne man gøre mere i forhold til også at informere pårørende i den her situation?
Astrid Krag (S), 2020-04-22:
Jeg ved, at sundhedsministeren er meget optaget af den her problemstilling med, at der er færre, der søger hjælp til andre sygdomme end covid-19 og i andre sammenhænge end corona.
Det gælder psykiske lidelser, og det gælder jo også fysiske lidelser.
Jeg har hørt både sundhedsministeren og også Sundhedsstyrelsens direktør gentagne gange komme ud med budskabet om, at man skal søge læge, hvis man har det dårligt, og det skal man også, hvis man får det psykisk dårligt, altså kontakte egen læge eller kontakte lægevagten, og er det alvorligt, skal man kontakte den psykiatriske akutmodtagelse.
Det budskab vil jeg gerne gentage her, og jeg vil meget gerne drøfte med Venstres ordfører, hvad vi kan gøre yderligere for at få det ud.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-22:
Tak for det, og tak for gennemgangen af, hvad der ligger i kortene.
Når vi nu taler om Pusher Street og vi er enige om, at det er et sted, der domineres af kriminelle bander, og at de jo sådan set ikke der adskiller sig ret meget fra den måde, de arbejder på andre steder i hovedstadsområdet og i Danmark i det hele taget, må jeg sige, at jeg godt kunne tænke mig, at justitsministeren så også gav tilsagn om, at man vil lukke Pusher Street permanent.
Når nu det har kunnet lade sig gøre her under coronakrisen og i øvrigt også har kunnet lade sig gøre ved nogle andre lejligheder, er mit spørgsmål til justitsministeren: Hvad er det så, der skal til, for at det kan ske?
Er man villig til at sætte de ressourcer af, der skal til, for at det kan ske?
Lad mig i parentes bemærket sige, at hvis det skete, ville man jo i samme mundfuld have fået tag på de kriminelle bander, der også huserer på alle mulige andre måder rundtomkring i Danmark, og dermed ville man sådan set få en dobbelteffekt af det, man gør, for man ville både tage fat i krebsen af dem i forhold til det, der foregår på Christiania og nu også i randområderne til Christiania, på Christianshavn, og så ville man også kunne stække dem yderligere i forhold til indsatsen rundtomkring i landet.
Når jeg siger det her, er det, fordi jeg godt vil have justitsministeren lidt ud af busken, for når coronakrisen er overstået, er det jo vigtigt, at der, når vi skal snakke politiforlig, når vi skal snakke om mandskab, er nogle planer for, hvad det er, vi vil med det her, og hvad vi vil i forhold til Pusher Street.
For mig at se
er der ingen tvivl om, at Pusher Street skal lukkes, og hvis det kan lade sig gøre nu, kan det også lade sig gøre om 3 måneder.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-22:
Vi fortsætter jo lidt dialogen fra det forrige spørgsmål, og det er sådan set godt nok, for så kan vi komme lidt længere med det.
Jeg kan konstatere, at christianitterne ligesom det øvrige samfund følger sundhedsmyndighedernes anbefalinger, når det handler om at begrænse smittespredningen af covid-19, i forbindelse med lukningen.
Jeg synes, det viser, at de lokale har en hel afgørende rolle i forhold til muligheden for at lukke ned for hashhandelen og den organiserede kriminalitet i selve Pusher Street, hvilket jo også var spørgerens konstatering.
Det har med andre ord vist sig at være afgørende for indsatsen, at også christianitterne har accepteret og forstået, at før der kan ske reelle forandringer, skal christianitterne også selv bidrage.
Siden Christiania lukkede, har politiet haft en øget tilstedeværelse i området, fordi politiet desværre har erfaret, at hashhandelen så er flyttet ud af Christiania, ud på gaden omkring Christiania.
Der har så også været et billede af, at det har været noget i aftagende efter den øgede tryghedsindsats og patruljering, som der er sket i området.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-22:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvordan vil ministeren fortsætte den af Christiania iværksatte midlertidige lukning af Pusher Street, når coronakrisen er overstået?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-22:
Siden christianitterne lukkede indgangen til Christiania og boderne i Pusher Street, har politiet haft en øget tilstedeværelse i området, fordi politiet desværre har erfaret, at hashhandelen nu sker i andre områder.
Ud over en markant forøget tryghedsindsats og patruljering i området er der også lavet flere aktioner mod nyopstillede boder i de nærliggende gader, og politiet har anholdt og sigtet en række personer for narkorelaterede forbrydelser i området.
Det er selvfølgelig helt afgørende at begrænse den organiserede hashhandel i Pusher Street så vel som at begrænse de forbrydelser og det salg, der måtte ske i området lige uden for Christiania.
Politiet har en klar strategi om at gennemføre en offensiv, koordineret og langsigtet indsats, der gør hashhandel på Christiania uattraktivt.
Det er en strategi, som politiet har haft, før christianitterne lukkede Christiania, og som politiet fortsat vil have, når Christiania åbner igen.
Indsatsen skal presse og svække de kriminelle, der står bag den åbenlyse hashhandel i Pusher Street, og styrke de lovlydige og samarbejdende kræfter i området, og det er politiets vurdering, at den operative indsats virker efter hensigten.
Der har i 2019 bl.a. været foretaget flere anholdelser end i 2018, og der er observeret mindre vold på grund af konsekvent indgriben.
Mens Christiania fortsat holder lukket, er jeg godt tilfreds med, at politiet allerede har intensiveret indsatsen og planlægger at fortsætte den forstærkede og målrettede indsats i området omkring Christiania.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-22:
Tak for det, og tak for svaret.
Jeg synes, det er godt, at politiet er opmærksomme på det, der foregår i området omkring Christiania.
Men det er klart, at når jeg spørger til det her og Dansk Folkeparti interesserer sig for det, er det jo, fordi vi gentagne gange har ønsket, at Pusher Street blev lukket, fordi det er kriminelle bander, der opererer derude og sådan set kun gør det for at tjene flest mulige penge på flest mulige ulykkelige skæbner, kan man sige.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren: Når nu det kan lade sig gøre for christianitterne selv at lukke Pusher Street, hvordan vil ministeren så sørge for, at det også sker fremadrettet?
Skal det ske i samarbejde med christianitterne, at man gør det, eller vil politiet lukke den, eller hvordan har man tænkt sig at lukke den gade, der er skyld i så meget ulykke for mange mennesker?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-22:
Jeg er fuldstændig enig i behovet for at gribe ind over for narkohandel, herunder den narkohandel, som foregår på Christiania og i Pusher Street.
Den vej, som politiet er gået, og den strategiske indsats, som jeg talte om før, har fem spor, og det ene af dem er faktisk noget af det, som spørgeren også kom ind på, nemlig en dialog med samarbejdspartnerne, de gode kræfter, om at bekæmpe det.
Så er der fire andre spor, som jeg måske kan komme ind på i løbet af resten af spørgetiden her.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-22:
Altså, jeg er med på, at der er forskellige spor, og at der er forskellige muligheder, men jeg er egentlig mere ude efter en håndfast løsning her.
For det er rigtigt, at der er gode kræfter på Christiania, der godt vil det danske samfund.
Nu har man så lukket Christiania ned med hegn og på en hårdhændet facon – det kan ikke lade sig gøre at komme ind i øjeblikket – og det betyder jo, at hvis man ville gøre det, kunne man også gøre det over for Pusher Street i det daglige, altså når coronakrisen er overstået.
Det er derfor, jeg spørger: Hvad vil regeringen gøre, for at det sker?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-22:
Det synes jeg da også er et spor som er værd at forfølge, ikke mindst fordi det jo viser sig, at hvis der blandt de bedre kræfter på Christiania er en vilje til at gå den her vej, som der så har været i den situation, vi er i, med covid-19, så er der jo faktisk mulighed for at komme langt.
Det indebærer så nogle andre konsekvenser, som man selvfølgelig også bliver nødt til at forholde sig til, herunder hvor salget så flytter hen, og hvordan man håndterer det der, hvor det måtte flytte hen.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-22:
Jeg kunne sådan set godt tænke mig at kvittere for, at justitsministeren siger det, altså at det vil der måske være en mulighed for, og spørge: Kan vi forvente, når nu coronakrisen er overstået, at regeringen vil komme til offentligheden og ikke mindst til Folketinget og sige, at vi nu lægger en plan for, hvordan man kan lukke Pusher Street mere konsekvent?
For christianitterne har jo selv vist vejen her, og de har i øvrigt, har jeg slået efter, vist vejen flere gange, hvor man også har lukket Pusher Street ned af egen drift.
Men jeg savner ligesom, at det sker permanent.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-22:
Jamen jeg kunne bestemt også godt tænke mig, at det skete permanent, og jeg tror, at noget af vejen er dialog med christianitterne.
Jeg tror, den anden del af vejen er nogle af de andre spor, altså kontrol i randområdet af Christiania; en efterforsknings- og efterretningsindsats, sådan at vi så tæt som muligt monitorerer de personer, som står bag hashsalget; mere patruljering og formålsbestemt patruljering på Christiania; og udbredelse af den arbejdsmetode, som hedder »Din Betjent«, som har kastet gode resultater af sig.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-22:
Ja, og det lyder sådan her: Er ministeren tilfreds med, at det er lykkedes christianitterne at lukke Pusher Street, når det ikke er lykkedes politiet at gøre det trods massiv indsats, og hvad mener ministeren der skal til, for at dette også vil lykkes for politiet permanent?
Mogens Jensen (S), 2020-04-22:
Hvis spørgeren er skuffet, er spørgeren jo også skuffet over sit eget parti, der selv har medvirket til de ordninger, som nu gælder for også gartnerierhvervet.
Vi lytter selvfølgelig hele tiden til, hvad erhvervet siger, og også til, hvordan de opfatter de kompensationsordninger, som er gældende.
Derfor vil jeg selvfølgelig også tage de ønsker, som erhvervet har, med ind til drøftelse i regeringen og med Folketingets partier.
Venstre er jo også selv velkommen til at komme med konkrete forslag, hvis der er noget, der skal laves om på.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-04-22:
Tak for det, minister.
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren vil tage initiativ til, at vi får yderligere tiltag i forhold til gartnerierhvervet, med den udtalelse, ministeren lige er kommet med?
Mogens Jensen (S), 2020-04-22:
Altså, vi har jo også modtaget gartneriernes ønsker til fortsat udvikling af hjælpepakkerne, og de indgår selvfølgelig i regeringens overvejelser ligesom alle de andre input, vi får, fra andre erhverv, til, hvordan tingene kan gøres bedre.
Så jo, jeg kan godt give det tilsagn, at vi selvfølgelig kigger på de forslag, som gartnerierne kommer med.