runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-12:
Det er jo trods alt interessant.
Så vidt jeg husker Det Konservative Folkeparti, havde det også noget at gøre med piloternes arbejdstid.
For at få det her regnestykke til at hænge sammen har man simpelt hen vredet alt, hvad der kunne vrides inden for forsvaret, til stor vrede for forsvarets organisationer, for man kunne godt se, man skulle løbe hurtigere, man skulle løbe længere, man skulle arbejde mere, man fik langt dårligere vilkår.
Og er der noget, som De Konservative er optaget af, er det at være gode venner med forsvarets organisationer.
Det synes vi også er godt, og det er vi også, men i det her tilfælde må jeg bare konstatere, at De Konservative er løbet fra det, de sagde dengang omkring arbejdstid, omkring piloternes måde at skulle arbejde på, løn osv.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-12:
Det er jo ikke italienerne, der producerer det her fly, det er Lockheed Martin, den amerikanske producent, som har lavet kampfly i generationer efterhånden, som også har lavet F-16-flyene, og som vi kan have stor tillid til kan finde ud af at lave kampfly.
Så jeg synes, at det er noget pjat, det her med at sammenligne med IC4.
Der er den parallel, at de begge to består af en forkortelse med tre tegn, men derudover kan jeg ikke se de store ligheder mellem de to projekter.
Jeg føler mig overbevist om, at omkostningerne holder.
Hvorvidt flyvetimerne holder, ved jeg ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Jeg vil først godt anerkende, at Venstres ordfører, hr. Marcus Knuth, rent faktisk tog sit udgangspunkt i et forsvar af de europæiske konventioner.
Det synes jeg var befriende at høre.
Dernæst vil jeg spørge hr. Marcus Knuth, om hr. Marcus Knuth ikke finder det underligt, at man ikke har udnyttet alle de muligheder, som Danmark og skiftende regeringer i Danmark – det er ikke bare den nuværende; det er også den forrige, den forrige og forrige og den forrige igen – har haft for at gøre noget ved det her problem, som man synes at der er.
Der er jo inden for konventionens rammer en række muligheder.
Der er den mulighed at møde op ved domssagerne og komme med en indsigelse.
Det er sådan, at ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er det jo parlamentarikere, der vælger dommerne, herunder danske parlamentarikere.
Der er intet sket fra skiftende regeringers side i forhold til at påvirke det.
Man har haft en masse muligheder, og man har intet gjort.
Var det, hr. Marcus Knuth sagde, i virkeligheden en stor harmdirrende kritik af skiftende regeringers mangel på evne til at handle i den her sag?
Marcus Knuth (V), 2017-12-12:
Det var det sådan set ikke.
Det var en glæde over, at vi nu har en regering med bl.a. vores justitsminister her, som viser et meget, meget stort initiativ i forhold til at kigge fremad i stedet for at kigge bagud.
Og jeg synes, det er fantastisk, og jeg er rent faktisk stolt af det initiativ, der er taget i Europarådet fra nu og frem til, at vi ikke har formandsposten længere i – som jeg husker det – maj måned.
Så jeg lægger mit fokus på at kigge fremad og kigge på de initiativer og fremskridt, som rent faktisk foreligger lige nu.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-12:
Jeg vil bare sige, at da Højesteret afgjorde, at de fire rumænere fra den såkaldte Operation Hvepsebo ikke kunne udsendes til afsoning i deres eget hjemland, var det under henvisning til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Marcus Knuth (V), 2017-12-12:
Først og fremmest er vi, som jeg sagde i min tale, overordnet nødt til at have nogle spilleregler.
Der synes jeg, at det er vigtigt også at rose Den Europæiske Menneskerettighedskonvention for den beskyttelse, den giver folk.
Men at sige, at vi ikke gør noget, på et tidspunkt, hvor vi rent faktisk er bannerførere i at prøve at få et internationalt samarbejde om f.eks. at kigge på artikel 8, er helt ude i hampen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-12:
Tak for det og tak for ordførertalen.
Jeg kan jo konstatere, at vi er ret uenige om det her spørgsmål.
Sådan meget beskedent sagt må man sige, at det er vi.
Ordføreren nævner som eksempel dødsstraffen, og det synes jeg jo et eller andet sted er interessant at dykke ned i.
Jeg har respekt for, og jeg synes, det er fint, at ordføreren siger, at han vil forholde sig til det, der står i selve forslaget, i stedet for at have en anden formdiskussion.
Men man ville jo ikke se dødsstraffen blive genindført i Danmark, hvis man gennemførte det her forslag.
Så jeg synes et eller andet sted, at der virkelig kommer nogle trusler på banen om ting, der vil falde ned i hovedet på os, hvis det skulle ske.
Hvad tænker ordføreren om det?
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Jeg kigger skam også fremad.
Altså, alle de muligheder, der har været indtil nu, er der jo stadig væk.
De er jo ikke forsvundet.
Hvorfor har man ikke udnyttet de muligheder?
Og hvorfor udnytter man ikke de muligheder?
Hvorfor går man fuldstændig uden om rammen?
Det er da bemærkelsesværdigt, at der er en konvention, som giver landene mange muligheder for at påvirke domme, inklusive via parlamentarikere, og der sker intet fra Danmarks side – og så kommer man lige pludselig med en harmdirrende kritik af, at de er gået for vidt ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Altså, jeg synes, hvis man må bruge det udtryk her i Folketingssalen, at først tisser man på folk, og bagefter siger man, at de lugter.
Er det ikke lidt urimeligt?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-12:
Jeg vil gerne høre fra justitsministeren, hvorfor han synes, det er godt, at vi står på ryggen af den europæiske menneskerettighedskonvention, hvorfor det er godt, at vi er omfattet af den, og hvorfor det er godt, at den er inkorporeret i dansk lovgivning.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-12:
Jeg synes jo, det er godt, at et lille land som Danmark – og nu kan jeg så tage Danmarks eksempel – i en international verden står sig ved at insisterer på, at der skal være en international retsorden, hvor vi håndhæver menneskerettigheder.
Men vi skal også stå på det synspunkt, der siger, at hvis vi har en domstol, der fortolker bredere og bredere, så risikerer vi at miste en befolknings opbakning, og det er jeg faktisk meget bekymret for.
Så når regeringen har sat sig i front med det her projekt i forbindelse med hele sporet om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i forbindelse med formandskabet for Europarådet, så er det faktisk, fordi vi ønsker at bevare og værne om menneskerettighederne.
For hvis der kommer for mange sager, som befolkningen ikke kan se sig selv i, så er jeg bange for, at vi taber den folkelige opbakning, og det synes jeg er dybt alvorligt.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-12:
For jeg spurgte også, hvorfor justitsministeren synes, det er godt, at vi har inkorporeret den europæiske menneskerettighedskonvention i den danske lovgivning, så det vil jeg gerne høre ministerens svar på.
Så vil jeg egentlig gerne huske justitsministeren på, at Institut for Menneskerettigheder jo lige præcis har påpeget, at der er masser af muligheder for at stramme op, hvis det er det, man ønsker, i forhold til at udsende kriminelle udlændinge.
Så derfor er der sådan set overhovedet ingen grund til at være så bekymret for konsekvenserne for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det vil jeg også gerne have at ministeren bekræfter.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Jamen det er jeg da fuldstændig enig med hr. Mattias Tesfaye i – det er da fuldstændig grotesk, at der er EU-lande, der ikke lever op til elementære menneskerettigheder, men hvad har det med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol gøre?
Det er jo ikke EU-Domstolen i Luxembourg, vi diskuterer nu, det er Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg.
Hvad pokker har den med det at gøre?
At EU tillader, at der er lande, som ikke overholder menneskerettighederne, hvad pokker har det at gøre med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Jeg synes, det hele bliver blandet sammen i en stor pærevælling, og det efterlader altså en med det indtryk, at det her ikke bliver taget særlig seriøst.
Jeg synes, det er meget vigtigt at insistere på, at man ikke kan tilbagesendes til torturlignende forhold, uanset om man kommer fra et EU-land eller et andet land.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet er meget frustreret over, at man ikke kan udvise folk til torturlignende forhold, og det er selvfølgelig et synspunkt, man kan have.
Men hvis vi nu tager det konkrete eksempel, som hr. Mattias Tesfaye selv nævnte, nemlig udvisningen er rumænere til fængselsceller på mindre end 3 m² pr. person, som domstolen har defineret som torturlignende vilkår,
hvor ligger problemet så?
Ligger det i, at vi har en domstol, som definerer 3 m² – det er vel nogenlunde det areal, hr. Mattias Tesfayes står på deroppe på talerstolen – som torturlignende vilkår, hvis man skal være indespærret der i 5,10 eller 15 år?
Er det det, der er problemet?
Eller er problemet, at vi har en fri bevægelighed i EU, der gør, at en hvilken som helt rumæner kan komme hertil, men hvis vedkommende begår kriminalitet, kan vi ikke sende vedkommende tilbage, fordi der er lande i EU, der overtræder menneskerettighederne?
Hvad er egentlig problemet – er det EU eller Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-12:
For det andet vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er rimeligt at sige, at Socialdemokratiet ønsker at udvise til torturlignende forhold.
Det er da vores standpunkt.
Det, som har overrasket os, er, at et EU-land tilsyneladende ikke er i stand til at skabe afsoning under nogle rimelige forhold, og at det derfor kan være sådan, at man som rumæner kan tage til Danmark og begå kriminalitet, og vi ikke er i stand til at udvise dem til afsoning i deres eget hjemland.
Det er nødt til at være sådan, at alle EU-lande som udgangspunkt kan have et fængselsvæsen, som lever op til menneskerettighederne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-12:
Ja, tingene udvikler sig jo dynamisk, og praksis udvikler sig også, og det synes jeg er rigtig, rigtig interessant.
Jeg synes jo netop, det er interessant, at Institut for Menneskerettigheder har peget på, at der er et rum for, hvad det er, Domstolen i Strasbourg siger, og hvad vi f.eks. har set af domme herhjemme.
Der har vi jo så sagt som regering, at det rum tager vi nu på os.
Vi tager det på os og skriver i udlændingeloven, hvordan den praksis skal forstås.
Det synes jeg jo sådan set er en rigtig god måde at tage imod det, der er fra Institut for Menneskerettigheder, på.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Det glæder mig, hvis det kun er en gang imellem, at nogle enkelte medlemmer af Dansk Folkeparti kommer til at udtale deres sympati for dødsstraf, og at det ikke nyder bred fremme i Folketingssalen.
Det er jeg glad for.
Jeg tror, at ordføreren så bort fra det, der var min pointe.
Hvis vi har den grundlæggende antagelse og vi siger: Vi har ikke nogen menneskerettigheder, vi er enige om, og som skal gælde i alle lande, og som vi selv har tilsluttet os – der er ikke tale om nogen, vi ikke har tilsluttet os – og at det bare er op til det nationale parlament at afgøre, så kan det nationale parlament i Tyrkiet altså vedtage at genindføre dødsstraf i Tyrkiet, og de kan for den sags skyld også vedtage at indføre tortur, og det nationale parlament i Polen kan gøre det samme, og det rumænske parlament kan skære fængselscellernes størrelse ned fra 3 til 1½ m2 og så fremdeles.
Det kommer altså ikke bare til at ramme de mennesker, der tilfældigvis bor i de lande.
Det kommer også til at ramme de mennesker, som en gang imellem rejser til de lande eller på en eller anden måde kommer i konflikt med de landes lovgivning – måske fordi de har gjort noget galt, måske fordi de intet har gjort galt – f.eks. langturschaufføren, der uretmæssigt bliver anklaget for en trafikforseelse.
Så jo, det her har betydning alle steder.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-12:
Men, hr. Søren Søndergaard, det er jo en kunstig præmis.
Hvis præsident Erdogan i Tyrkiet finder på at gøre nogen af de uhyrligheder, som ordføreren står og taler om, hvem skulle så bremse ham?
Han bliver da ikke bremset af menneskerettighederne.
Det er da helt naivt at forestille sig, at præsident Erdogan sidder og overvejer meget nøje, hvordan han skal gøre det for at slippe udenom.
Hvis han vil gøre det her, kunne han jo bare gøre det.
Det er da ikke det her, der bremser ham.
Hvis man ser på hele det generalieblad af uhyrligheder, den mand kunne finde på, så skal man da ikke bilde mig ind, at det er menneskerettighederne, han lader sig bremse af.
Naser Khader (KF), 2017-12-12:
Det er ikke det, jeg siger vi skal gøre i alle tilfælde.
Selvfølgelig skal vi følge domstolen på nogle områder, men der har været nogle sager, hvor Det Danske Center for Menneskerettigheder har sagt, at der har man helt blindt fulgt de domme, der har været, og at man der skulle have været mere kritisk.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-12-12:
Jeg vil bare stille et par spørgsmål om den konkrete brug af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention i dansk ret.
Mener man ikke i Dansk Folkeparti, det egentlig var meget godt, dengang Max Blicher Hansen fik gjort op med fagforeningstyranniet og fik fastslået med hjælp fra Menneskerettighedsdomstolen, at man ikke kunne tvinges til at være medlem af en fagforening?
Mener man ikke, det var meget godt, dengang Helge Dohrmann fra Fremskridtspartiet fik gjort op med forbuddet mod parabolantenner, som vi jo rent faktisk havde op til midten af 1980'erne, også med menneskerettighedskonventionen i hånden?
Mener Dansk Folkeparti ikke også, det var meget godt, dengang Jens Olaf Jersild fra Danmarks Radio kunne gå til Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg og få fastlagt, at det altså var lovligt at vise udsendelsen om Grønjakkerne på trods af den danske racismeparagraf, som Dansk Folkeparti i øvrigt også gerne vil have afskaffet?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-12:
Jamen hr. Jan E. Jørgensen nævner jo tre konkrete tilfælde, og der må jeg bare sige, at jeg jo synes, at det væsentlige ville være, at det er det danske Folketing, der lovgiver på de her områder, altså, at dette arbejde foregår i Folketinget.
Så jeg synes måske egentlig, at spørgeren rammer lidt ved siden af.
Men det kan være, der kommer en uddybning i anden runde.
Jeg tror, at når man har en rigtig god sag, er det også muligt enten at overbevise danskerne om, at de skal stemme på nogle partier, der vil lave reglerne om, eller at få et folketingsflertal til aktivt at ændre reglerne.
Så jeg køber grundlæggende ikke den præmis.
Jeg tror, at danskerne er ret fornuftige mennesker, der godt er i stand til at vælge generelt ret fornuftige politikere, som så kan vedtage de regler, som enten skal være der eller skal laves om.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Der er altså et eller andet, jeg ikke rigtig forstår.
Det grundlæggende er ifølge hr. Peter Kofod Poulsen, at i Danmark skal dansk lovgivning gælde, men Den Europæiske Menneskerettighedskonvention er jo en del af dansk lovgivning.
Så dansk lovgivning gælder jo, når vi følger den.
Det er dansk lovgivning, og den kan vi da sagtens ændre.
Vi kan bare melde os ud af Europarådet, afskaffe vores tilknytning og opsige Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det kan vi gøre den dag i morgen.
Der skal sikkert gå en periode for at få det til at fungere formelt.
Men hvorfor foreslår man ikke det?
For det er jo det eneste, der kan ændre det.
Så må hr. Peter Kofod Poulsen jo skaffe et flertal for at vedtage noget andet.
Det kræver bare, at man melder sig ud, så hvorfor er det ikke et forslag om det, vi får?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-12:
Det er jeg rigtig glad for, og det ser jeg frem til at vi kan fortsætte.
Nu er vi jo blevet enige om en finanslov, hvor vi straffer grov vold hårdere, og det håber jeg også der bliver en stor opbakning til her i salen.
Jeg synes, vi hele tiden skal holde øje med det og se på, om det er rimeligt.
For jeg tror, at det, der er helt afgørende og vigtigt for opbakningen til vores retssamfund og retspolitik, jo er, at befolkningen også kan se en ret og rimelighed i det.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-12-12:
Det er jo netop hele pointen med menneskerettigheder, at på samme måde, som pointen er med grundloven, kan vi her i Folketinget ikke vedtage en lov, der krænker nogens menneskerettigheder.
Det var det, vi gjorde i Danmark, altså vi knægtede ytringsfriheden ved ikke at tillade, at man kunne tage tv-serier ned, vi knægtede foreningsfriheden ved at tvinge folk til at være medlem af en bestemt fagforening, og vi knægtede ytringsfriheden ved at forbyde en tv-journalist at bringe vedrørende, aktuelle historier om situationen på Østerbro og Nørrebro, dengang med Grønjakkerne.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Jeg havde to spørgsmål.
Det første spørgsmål var det med den dynamiske fortolkning.
Jeg ved ikke, om man stadig væk mener, at man skal afvise sager om krænkelser af homoseksuelles rettigheder med henvisning til, at der bare står ligestilling, og at det ikke har noget med homoseksuelle at gøre.
Men det andet spørgsmål er: Mener Det Konservative Folkeparti virkelig, at danske dommere ikke skal følge dommene fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Mener man det?
Naser Khader (KF), 2017-12-12:
Det, jeg refererede til, var den kritik, som Det Danske Center for Menneskerettigheder var ude med, nemlig at de danske dommere ofte blindt følger de domme, der kommer fra domstolen, og der skal man være meget mere kritiske, end man er i dag.
Det er også en opfordring til dommerstanden.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Der tror jeg faktisk at Dansk Folkepartis repræsentant tager fejl.
Hvorfor blev dødsstraffen afskaffet i Tyrkiet?
Hvorfor blev den afskaffet i Polen?
Hvorfor blev den afskaffet i Rusland?
Hvorfor blev den afskaffet i Ukraine?
Den er i øjeblikket ikke afskaffet i Hviderusland; derfor er Hviderusland ikke medlem af Europarådet.
Den blev afskaffet, fordi det var forudsætningen for at være med, og den forudsætning blev man nødt til at acceptere.
Ellers kunne man holde sig væk.
Og de ønskede at være med.
Det problem, Erdogan har, er, at hvis han genindfører dødsstraffen, er han ude af Europarådet.
Der er mange tyrkere, som måske vil acceptere, at man genindfører dødsstraffen – det præcise antal skal jeg ikke kunne udtale mig om – men der er i hvert fald et flertal af tyrkere, som ikke ønsker at få afbrudt forbindelserne til Europa.
Derfor er der en sammenhæng, og derfor betyder det noget.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-12:
Dansk Folkeparti bryder sig ikke om menneskerettigheder.
Sådan er det bare.
Partiets mentor, Søren Krarup, har skrevet talrige artikler og bøger, hvori han simpelt hen har kritiseret menneskerettighederne sønder og sammen.
Han mener vist nærmest, at det er imod den kristne tankegang, at man har menneskerettigheder, fordi det er imod den kristne næstekærlighedstankegang, at man har sådan nogle rettigheder, som man skal have over hele verden.
Så det er Dansk Folkepartis tilgang til det, og derfor er det her forslag for så vidt logisk i forlængelse af det.
Hr. Søren Søndergaard havde nogle glimrende praktiske eksempler på, hvordan danske borgere kan have glæde af det, hvis de kommer i klemme i udlandet, og at det jo vil være katastrofalt for de mennesker, hvis vi gik med på den her galej.
Men heldigvis er der heller ikke et flertal for Dansk Folkepartis beslutningsforslag; det hører mere til i Dansk Folkepartis markeringsafdeling, og sådan er det jo.
Men i hvert fald kan jeg garantere, at vi på ingen måde vil støtte den tænkning.
Naser Khader (KF), 2017-12-12:
Dansk Folkeparti ønsker at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der ophæver inkorporeringen af den europæiske menneskerettighedskonvention i dansk lov.
Forslaget kommer med baggrund i især konventionens artikel 8, der flere gange har været til hinder for en udvisning af kriminelle udlændinge, som enhver ellers ville mene burde være udvist.
Jeg er heller ikke helt tilfreds med især domstolens rolle.
Et er, at vi indgår i en konvention, der har til formål at sikre og udbrede menneskerettigheder i Europa og i verden, så vi også har en fælles referenceramme for grundlæggende rettigheder i Europa, noget andet er den dynamiske fortolkningsstil, der lægges ned over konventionen af Strasbourg.
Vi ser, at konventionen i stigende grad fortolkes ekspansivt, så den i dag giver en rettighedsbeskyttelse, som slet ikke var tiltænkt, da den oprindelig blev indgået.
Domstolen har også været udsat for kritik fra danske og nordiske eksperter, som mener, at domstolens fortolkningsstil ikke er forenelig med dansk retspraksis, og at man næsten kan sige, at domstolen skaber ret og ikke blot anvender ret.
Den danske lovgivningsmagt og det danske retsvæsen bliver sat ud af spillet, når danske dommere er tvunget til blindt at følge afgørelser fra en international domstol.
Det skal vi se på.
Til gengæld vil det have en begrænset effekt at skrive konventionen ud af dansk lov.
Vi vil stadig være retligt forpligtet til at følge domstolens afgørelser.
Dansk lov skal stadig administreres i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser.
Derfor vil beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti reelt slet ikke være en løsning på de udfordringer, der er i forhold til domstolen.
Regeringen ønsker at indgå i et aktivt internationalt samarbejde og overholde de internationale konventioner, som Danmark har tilsluttet sig.
Men der står også, at der imidlertid er behov for at se kritisk på den måde, hvorpå Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dynamiske fortolkning har udvidet rækkevidden af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det gør vi ved at tage udfordringen op i Europarådet.
Vi skal have nogle værktøjer, der sikrer, at nationalstaterne får mere indflydelse på retningen af fortolkningen ved Menneskerettighedsdomstolen.
Vi ønsker også en retstilstand, hvor vi har mulighed for at hjemsende kriminelle udlændinge, som ikke har ret til at være her.
De skader først og fremmest de velfungerende flygtninge og indvandrere, der vil Danmark, og det er dem, der først bliver skadet af deres tilstedeværelse.
De skader vores tryghed og sammenhængskraft og troen på et fredeligt og lovlydigt liv i Danmark.
Men det vil ikke have nogen reel betydning at skrive konventionen ud af dansk lov.
Vi skal i Europarådet i stedet se mere grundlæggende på konventionens og domstolens rolle.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-12:
Jeg har to spørgsmål til den konservative ordfører.
Det første er: Er den konservative ordfører og Det Konservative Folkeparti fuldstændig imod enhver dynamisk fortolkning i forbindelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Det andet er: Hørte jeg hr. Naser Khader rigtigt – hr. Naser Khader kan eventuelt lige konferere med sit manuskript – når jeg hørte, at ordføreren sagde, at vi, altså De Konservative, ønsker at se på, om de danske domstole skal følge domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Sagde hr. Naser Khader det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-12:
Det synes jeg nok ikke er en helt rimelig fortolkning af min tale her, hvis jeg skal være helt ærlig.
Altså, jeg har som indledning sagt noget om den retsorden, vi står fast på; jeg har sagt noget om regeringens konventionsprojekt, om vores initiativer på udlændingeområdet; og så har jeg selvfølgelig kommenteret beslutningsforslagets indhold.
Det synes jeg da jeg burde gøre.
Altså, det ville være mærkeligt, hvis jeg stod og sagde, at det ville jeg ikke fortælle noget om, så det har jeg så sagt noget om.
Men de fleste af mine sider handler nu om noget andet end det, hr. Søren Søndergaard siger.