runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Jeg er enig.
Og der er mange, der tænker, at vi ikke kan begrænse de store kapitalfonde i forhold til at opkøbe dansk landbrugsjord, for EU vil være imod det i forhold til den frie kapitals bevægelse.
Det er faktisk sådan, at EU er dybt bekymret over, at jorden bliver opkøbt i store klumper rundtomkring i de europæiske lande.
I dag har jeg kigget på forslag fra Kommissionen om at forhindre massive opkøb af landbrugsjord i de forskellige lande, f.eks. forkøbsret, sådan at hvis en storinvestor vil opkøbe, skal man først spørge naboerne eller lejerne eller staten, som så får forkøbsret.
Noget andet er at begrænse det areal, der må opkøbes.
Så det er faktisk også en ting, man diskuterer med stor bekymring i EU.
Altså, nu er jeg jo lidt en praktiker.
F.eks. inden for hjemløseområdet har jeg været rigtig fortørnet.
Jeg gik jo en uge på gaden som hjemløs i Aarhus for at lære og for at se, hvad det er for dagsordener, der er vigtige her.
Det, jeg oplevede, var, at der faktisk er rigtig mange, der har svært ved at komme i psykiatrisk behandling, hvis de har et misbrug.
Det vil sige, at hvis man har et misbrug, kan man ikke komme i psykiatrisk behandling, men hvis man har en diagnose, kan man ikke få behandlet sit misbrug.
Det er i hvert fald en af de ting, som er ekstremt uhensigtsmæssige, og som jeg synes skal laves om.
Derudover skal vi være forsigtige med diagnosticering.
Jeg synes, at vi tit overdiagnosticerer.
Altså, livet må godt være svært, og det må også godt være meget svært.
Men nogle gange er det sådan, at vi som system går ind og siger til en familie, at vi gerne vil give deres barn en diagnose med alt, hvad det medfører af potentiel medicinering osv., lidt for tidligt – og måske før vi har prøvet at løse problemet på andre måder.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Lad mig starte med at præcisere, hvad jeg mente med min tale.
Altså, det handler jo om, at man styrer efter læringsmål.
Vi har over 1.000 læringsmål i Danmark, og det, der er centralt, og det, der ofte er omdrejningspunktet for læringsmålene, er jo kompetencer.
Det er det, som statsministeren har kaldt akademiske skolemetoder.
Jeg synes egentlig, det er en fin måde at beskrive det på, altså at vi skal være omstillingsparate, kreative, formidlingsdygtige og alt mulig andet halv abstrakt bullshit, som børn fra gode hjem godt kan finde ud af, men som i sidste ende er stressende for børn, fordi det er for ukonkret, det er for fluffy, og hvis ikke man har grundfagligheden på plads, er det for stor en opgave at tage på sig.
Det er et svigt af børnene, og det er det, som vi skal lave om på, og som jeg håber vi kan komme til at lave om på.
Jeg kan høre, at statsministeren enig, så det giver jo håb for fremtiden.
Så er der L 409.
Jeg er jo næsten bange for at sige, at jeg ikke kan huske indholdet af L 409, for så ved jeg jo, at jeg kan ende, som et par andre er endt, og så kan der komme 40 spørgsmål til L 409, men vi må jo løbe risikoen.
Måske kan spørgeren præcisere, hvad den handler om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-02:
Der er uden tvivl mere, der skiller Nye Borgerlige og Alternativet, end der samler os, men jeg kunne godt tænke mig at fokusere på noget af det, der måske kan samle os.
Jeg tænker, det er lidt mere konstruktivt.
Psykiatrien ved jeg at både ordføreren og jeg brænder for.
Kunne ordføreren ikke prøve at skitsere nogle af de tanker, Alternativet har om at forbedre psykiatrien?
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Jamen hvad skal jeg sige?
Det er jo simpelt hen en differens i forhold til holdninger.
Det er som sagt etik.
Så jeg har meget svært ved at synes, at jeg skal stå og overbevise ordføreren om at mene noget andet end mig.
Jeg mener simpelt hen, det er et etisk spørgsmål, som vi hver især som mennesker skal tage stilling til og stå til ansvar for.
Birgitte Bergman (KF), 2021-06-02:
Så hvis jeg skal forstå ordføreren ret, går ordføreren ind for juridisk kønsskifte, og det gør partiet også.
Jeg forstår også, at det nemlig er en meget svær debat.
Men nu er det sådan, at vi i Danmark jo har en masse lovgivning i forvejen og en masse gode hensigter for at passe på vores børn.
Bl.a. skal vi have samtykke, hvis et barn skal tage et fritidsjob, og hvis de f.eks. skal oprette en konto på sociale medier.
Så alle de her tiltag placerer ansvaret hos voksne, og vi beskytter vores børn.
Derfor må jeg bare spørge igen, hvordan Alternativet kan bakke op om at frarøve børnene deres barndom og give dem et ansvar, som kun hører til i de voksnes verden.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Jeg har faktisk meget, meget stor respekt for det spørgsmål.
Jeg mener, det er et af de spørgsmål, som er problematiske i forhold til politik, fordi jeg synes, det er et etisk spørgsmål.
Derfor vil jeg faktisk sige, at jeg kan gøre rede for min holdning.
Jeg mener, at det kan være så stor en belastning for et barn, som har et køn, som er fuldstændig modsat det, som barnet opfatter sig selv som, at det kan medføre problemer for det barn resten af dets liv.
Og derfor går jeg som person ind for, at man skal kunne ændre det.
Men jeg vil ikke tage mit parti til indtægt for det; det synes jeg ikke at man skal gøre i etiske spørgsmål som omskæring, det, ordføreren nævner her, eller abort eller sådan nogle ting.
Birgitte Bergman (KF), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg er sikker på, at Alternativet og Konservative kan blive enige om, at vi skal passe godt på vores børn og mindreårige.
Men hvordan vi gør det, skiller os desværre ad.
Vi mener, at vi skal passe på vores børn og sikre dem en sund og tryg opdragelse, hvor der er plads til at være barn og ung.
Det gælder også spørgsmålet om juridisk kønsskifte.
Jeg har fuld respekt for og forståelse for de mennesker, som vælger at gennemgå en forandring – det at skifte et køn – men det er en sag for voksne, ikke for børn.
Og børn skal skånes for kønspolitiske definitioner, vi hele tiden sætter op og diskuterer.
Derfor skal jeg også spørge ordføreren om noget.
For hvis det står til Alternativet, kan vores mindreårige selv beslutte, om de ønsker at skifte juridisk køn, også som ganske lille barn, og jeg har svært at forstå, hvordan I mener at det er at passe på vores børn ved at bede dem tage et ansvar som en voksen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Altså, det er ikke vores opgave at samle penge ind, altså decideret at starte en indsamling.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-06-02:
Torsten Gejl mener altså, at det er Alternativets opgave som parti at samle penge ind til at lægge sag an mod danske virksomheder, som betaler skat i Danmark?
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Ja, altså, hvis det er sådan, at vi støtter formålet med en retssag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-06-02:
Mange tak for det, og mange tak for en som sædvanlig passioneret tale.
Da jeg mandag morgen satte mig ind i min bil og kørte herover, hørte jeg en, vil jeg sige, gruopvækkende historie.
Det var historien om Klimabevægelsen i Danmark, Den Grønne Studenterbevægelse og Dansk Vegetarisk Forening, som har besluttet sig for at lægge sag an mod Danish Crown.
Da jeg satte mig lidt ind i sagen, kunne jeg jo se, at Alternativet for nylig har bakket op om indsamlingen, som ønsker at samle midler ind til en retssag mod denne hæderkronede virksomhed.
Det er en virksomhed, som jeg lige må minde om beskæftiger ikke mindre end 8.000 mennesker herhjemme og 23.000 mennesker globalt og har en milliardomsætning og afleverer en meget stor del – efter min mening en alt for stor del – til statskassen.
Jeg vil sådan set
uden at gå ind i Danish Crowns markedsføring eller Alternativets tolkning af den bare høre hr. Torsten Gejl, om man mener, at det er en opgave for et politisk parti at finde finansiering til retssager mod danske virksomheder.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Jamen sådan var det også, dengang Liberal Alliance og jeg kom i Folketinget og var klar til at diskutere borgerløn.
Men jeg er glad for at høre, at ordføreren er klar til at prøve at eksperimentere med, om folk, når de bruger deres frie vilje, begynder at sige ja i stedet for at sige nej, og om vi måske i virkeligheden kunne få mere ud af mennesker, hvis vi satte dem fri og lod dem søge lykken, også på arbejdsmarkedet.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Jamen jeg tror, hr. Torsten Gejl forveksler Liberal Alliance med et andet parti.
For vi går ikke ind for borgerløn – og jeg griner lidt og kigger ned på hr. Ole Birk Olesen, for jeg ved, at han i hvert fald ville tordne imod det, hvis jeg argumenterede for det på et gruppemøde.
Men i forhold til grundtankerne om, at man skal finde den rette balance i beskæftigelsessystemet, så det ikke bare er et system, der taler ned til folk og møder folk med mistillid og sanktioner, og at den, der skal hjælpe, også er den, der skal straffe: Den dobbelte rolle ser jeg som uhensigtsmæssig, og jeg tror, vi kan få meget mere ud af de mange milliarder, vi bruger på jobcentrene, også med mere tillid og ved at møde arbejdsløse i øjenhøjde.
Så måske kan vi godt finde nogle fællesnævnere alligevel.
Så skal det i hvert fald være en helt utrolig lav borgerløn, så man samlet sparer rigtig mange penge på de offentlige overførsler.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Tak, og tak for talen.
Nu har Liberal Alliance i hvert fald før i tiden gået ind for en model omkring borgerløn, og i den forbindelse er kontanthjælp uden modkrav lidt en trædesten derhenad – altså det at man frisætter mennesker i kontanthjælpssystemet og ophører med tvang og kontrol og indfører tillid i stedet for.
Det er blevet gjort i adskillige forsøg rundtomkring i verden, og det viser sig faktisk, at de mennesker, for hvem man ophæver tvangen og kontrollen, søger lige så meget arbejde og finder lige så meget arbejde – marginalt mere – som dem, der er underlagt et beskæftigelsessystem under tvang og kontrol.
Derudover får de det også meget bedre, hvilket har nogle sundhedsmæssige besparelser.
Ville ordføreren være klar til at diskutere og måske støtte forsøget med kontanthjælp uden modkrav?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Jeg er ganske enig.
Jeg tror, at jeg tidligere, når jeg fik ros fra fru Sofie Carsten Nielsens parti, blev sådan lidt bange, fordi jeg tænkte: Åh nej, bliver jeg nu set som skabsradikal?
Men jeg har det lidt sådan, at jeg synes, at udlændingepolitikken skal være stram.
Jeg har altid tilhørt strammerfløjen i mit eget parti, men man bliver også nødt til at kunne finde nogle nuancer, og det gælder i forhold til at kunne få sin ægtefælle hertil, og det gælder i forhold til udenlandsk arbejdskraft, hvor det også er helt oplagt at sige, at for folk, der kan forsørge sig selv – formentlig ofte fra andre vestlige lande, men også fra ikkevestlige lande nord for Mellemøsten – skal vi da bare give den gas.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Måske er det nærmere en frisættelse af faglighederne og lidt mindre politik, det handler om, sådan som jeg hørte ordføreren.
Jeg er meget enig i det, men jeg er også glad for tilkendegivelsen, og det var derfor, jeg sagde det med de syv kors.
For det handler ikke om flygtninge, og det var heller ikke det, jeg spurgte om.
Så vi behøver jo ikke at diskutere det.
Det handler om danske statsborgere, der ikke kan forelske sig i og gifte sig med en udlænding og bo i deres eget land, selv om de forsørger sig selv hundrede procent.
Hvis nu vi kunne lade den liberale tanke brede sig lidt, også til hr. Alex Vanopslaghs venner, kunne vi måske faktisk få mere selvstændige, myndige borgere og mulighed for at være det i ens eget land.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Lad mig starte med det sidste først.
Svaret er ja i forhold til danske statsborgere, men vi vil ikke gøre det nemmere at få familiesammenføring som flygtning.
I forhold til de regler, der står i vejen for, at man kan få sin kone eller mand herop, selv om man kan forsørge sig selv, så mener vi, at vi skal se på at gøre det nemmere, særlig for danske statsborgere.
Så der har vi en fælles sag, og jeg håber også, at vi kan have en fælles sag i forhold til det her med myndige, ansvarlige borgere, for det er jo forudsætningen for frihed, som jeg ser det.
Det er forudsætningen for det meningsfulde liv.
Der tror jeg da, at dannelse er en vigtig del af svaret, og der tror jeg, at vi som samfund har været for fokuserede på sådan en frigørelsestankegang for at sige det direkte.
Og måske gælder det samme i folkeskolen.
Så jeg håber, at det er noget, vi kan være fælles om.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Der skal være langt mere plads til selvstændige, myndige mennesker – det hører jeg også i talen – ansvarlige borgere og mindre plads til stat og system og ting, der bare er hindringer.
Jeg er meget enig og meget inspireret.
Det gælder både i forhold til ordene om skolen og om, hvad vi skal med vores økonomi, og i øvrigt om den højere kvalitet, der så også er nødvendig at investere i, f.eks. på læreruddannelsen, fordi det netop er fagligheden, der skal drive det.
Så jeg er meget enig i det.
Nu er det formodentlig også derfor, hr. Alex Vanopslagh er nødt til lige at slå et par kors for sig og sige, at det ikke bare handler om at være drivende i at få sat skatten ned.
For os Radikale handler det heller ikke bare om udlændingepolitik.
Der skal jeg indimellem også slå syv kors for mig.
Men det handler faktisk om noget grundlæggende liberalt, nemlig om de danske statsborgere, der gifter sig med udlændinge og ikke kan bo i Danmark.
Vil Liberal Alliance være med til at kigge på det?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Det er jo rigtigt, at mange af de udgifter, vi har haft under coronakrisen, er engangsudgifter.
Det er gældsstiftelse.
Så er der en regning?
Ja, men vi har en sund økonomi i Danmark takket være særlig borgerlige reformer, men ikke kun, og det gør jo, at vi kan optage de her lån til en lav rente og betale dem af over mange år.
Så er det noget, der kommer til at revolutionere dansk politik?
Nej, det tror jeg ikke.
Så det vil være forkert at påstå, at den regning i sig selv vælter dansk økonomi.
Det er mere den lave vækst, der er et problem, og det ser vi også ud til at komme efter.
Så det er jo skønt.
Jens Joel (S), 2021-06-02:
Jeg vil glæde mig til at tage fat på det med skolen.
Men når jeg spørger til det med hjælpepakkerne, er det jo faktisk, fordi man havde indtrykket af, at Liberal Alliance mente, at det var for rundhåndet, at der blev efterladt for stor en regning, og at det her ikke var måden at gøre det på.
Derfor vil jeg bare spørge: Når nu Dansk Erhvervs Tore Stramer har sagt, at coronakrisen på ingen måde har efterladt en regning, der skal betales ved stigende skatter eller lavere offentligt forbrug, er Liberal Alliance så i øvrigt enig i, at det er sådan, det er?
Vi er ikke endt med en større regning på grund af den krisehåndtering, vi har haft, måske snarere tværtimod.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Jeg skal være forsigtig.
Altså, nu var jeg lige ved at erklære, at jeg havde en fælles sag på udlændingepolitikken med Radikale Venstre, og hvis jeg siger, at jeg har en fælles sag med Alternativet på beskæftigelsespolitikken, er jeg ikke sikker på, at jeg kan forblive formand for mit parti.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for talen, hr. Alex Vanopslagh.
Det er jo ligesom at spise en cheeseburger; den er vældig lækker, når man sætter tænderne i den, men glæden varer ikke så længe.
Jeg tror, hr. Alex Vanopslagh kan genkalde sig sin egen tale fra LA's landsmøde, som jeg i øvrigt syntes var fremragende, og når jeg nu lige tager det citat frem, er det jo, fordi jeg synes, at LA har en meget stor ære af at prøve at sætte en liberal dagsorden, og alligevel går man med i vedtagelser i den borgerlige blok, hvor der altid kommer en udlænding i vejen for at slippe friheden løs.
Hvad enten det er over for kommuner eller skoler, eller hvad ved jeg, bider vi hele tiden noget af frihedsrettighederne og frihederne i vores samfund, fordi vi er så bange for, hvad der kommer udefra, og den dagsorden synes jeg desværre at LA alt for meget spiller ind i.
Vil Liberal Alliance være med til at sætte en ægte borgerlig-liberal dagsorden og så prøve at løfte blikket en lille smule fra den frygtdagsorden, som præger det borgerlig-liberale Danmark i alt for høj grad?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Jeg har det altid lidt blandet med sådan nogle halvstuderede røvere som hr. Jens Rohde, som er sådan halvborgerlige og skal komme og belære mig om, hvad det vil sige at være borgerlig.
Så trækker jeg altid lidt på smilebåndet.
Jeg ved ikke, hvilke konkrete vedtagelser det er, hr. Jens Rohde snakker om, men jeg må bare konstatere, at det sådan ulykkelige ved den uregulerede indvandring er, at det giver et overreguleret samfund, og det er den situation, vi står i i Danmark, da vi har taget alt for mange indvandrere ind de sidste 30-40 år.
Og nu prøver vi at løse problemerne, og det gør vi ved at regulere samfundet for meget, ved at regulere påklædning og alt muligt andet.
Men det er en konsekvens af en ureguleret indvandring, og det er en svær balance, og man bliver nødt til at finde balancen.
I øvrigt tak for rosen i forhold til talen.
Citatet var fra sidste års landsmødetale, men ikke desto mindre var det jo også en del, som jeg var glad for.
Det her med cheeseburgeren var en analogi på identitetspolitikken, altså at man kan finde en kortvarig mening og glæde i livet ved at være identitetspolitisk anlagt.
Men på den lange bane er det som en cheeseburger, altså et fastfoodfællesskab.
Der tror jeg også at hr. Jens Rohde og jeg er enige.
Jeg synes, det er bekymrende, at der sidder et par socialdemokrater og nikker til det, hr. Christian Juhl siger.
Det er, fordi vi er blevet mere velstående, og det er jo derfor, vi har en stor offentlig sektor.
Det er, fordi vi har råd til det.
Det er jo ikke den anden vej rundt, og det burde socialdemokrater om nogen forstå, altså balancen mellem den offentlige sektor og markedsøkonomien.
Så jeg synes, det er bekymrende, hvis man tænker, at hr. Christian Juhl har fat i nogen som helst ende, der kan være lang.
Undskyld, de sad og nikkede til hinanden.
Jeg troede, at de nikkede til det, hr. Christian Juhl sagde.
Jeg beklager anklagen.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Nu prøver jeg at fortælle min egen families historie, og det har været under ren markedsøkonomi, at både mine bedsteforældre, oldeforældre osv. har levet.
Der var ikke plads til, at den laveste klasse på landet fik sig en uddannelse.
De kunne bare bestille noget.
Og der er det, jeg mener, at det samfund er vi også ved at skabe nu: en underklasse, som bliver større og større, fordi markedsøkonomien skal give mere og mere plads til de arbejdsfri indtægter og give mindre og mindre plads til dem, der laver et ærligt stykke arbejde.
Det er jo det, der er skævheden i Liberal Alliances politik.
Den sniger sig ind overalt og skaber et enormt skævt Danmark.
Det har aldrig været så skævt i min levetid, økonomisk, som det er i øjeblikket.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Det er med højere skatter, og højere skatter er kontrol, og det er tvang.
Så altså, at hr. Christian Juhl stiller sig op og siger, at socialismen jo nærmest er det, der er skyld i, at vi er blevet et mere velstående samfund, og at det ikke indebærer nogen som helst elementer af tvang og kontrol, er jo en vittighed i bedste fald.
I værste fald er det tegn på historieløshed, og det tænker jeg ikke er noget hr. Christian Juhl vil bryste sig af.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Tusind tak for det.
Hvis vi ikke havde haft fri adgang til de højere læreanstalter og for den sags skyld gymnasierne, havde min søster, min lillebror og jeg aldrig fået os en uddannelse.
Jeg er gået syv generationer tilbage, og der er ingen, selv under de mest markedsstyrede økonomier, der har fået mere end 7 års skolegang.
Jeg var den første, der gik på gymnasiet, og min far syntes, det var en vældig modig beslutning, for det kostede jo at have mig gående 3 år længere derhjemme i stedet for at sende mig ud at arbejde.
Han kunne ikke finde mere plads.
Han knoklede hele sit liv.
Han tog først ferie, da han blev 65 år, for det var der ikke råd til.
Min mor nåede at dø, inden de kom af sted første gang.
Og der vil jeg sige, at hvem slås for mere system, mere kontrol, mere styring og mere tvang?
Der er da i hvert fald ingen socialister, der gør det, for vi har sagt, at friheden for den enkelte netop ligger i gode fællesskaber, i gode samfund, i gode velfærdssamfund, hvor vi alle kan have en chance for at få en uddannelse, og hvor vi alle sammen kan have en chance for at komme på sygehuset eller komme på universitetet, hvis det er, at vi er dygtige nok til det.
Hvem skal betale udviklingsbistanden, eller skal vi lukke de kasser?
Vi er da nødt til at sige, at der er noget, der ikke kan klare sig selv i et profitstyret, eller undskyld, markedsstyret samfund – det lyder jo pænere for liberalister.
Der er jo aktiviteter, der skal laves, og som ikke i sig selv kan løbe rundt.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Der har aldrig været så mange penge i den offentlige sektor, som der er i dag.
Så der mangler ikke penge i den offentlige sektor.
Men det kan godt være, at man prioriterer nogle af pengene forkert.
Hvis jeg skal imødekomme ordføreren en smule, vil jeg sige, at der, hvor jeg tror at borgerlige politikere kan blive udfordret i fremtiden, er i forhold til den udfordring, som jeg beskrev i talen, nemlig at forventningerne til velfærden stiger.
Betyder det så, at vi skal bruge flere penge på velfærd?
Ja, jeg mener, det skal ske gennem opsparingsordninger, ved at folk tager et større ansvar, og at man tænker nyt i forhold til velfærd, og at man prioriterer anderledes.
Men det kan godt være, at der snævert set på ældreområdet skal flere penge til over årene, men så må vi finde pengene i den offentlige sektor.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-02:
Jeg kan betrygge min gode ven hr. Alex Vanopslagh og sige , at når socialisterne kritiserer en, er man som regel på rette vej.
Så det skal nok gå det hele.
Jeg kunne godt tænke mig at tale lidt om mit eget hjertebarn, nemlig folkeskolen, som ordføreren selv nævner.
I 2013 var jeg jo en del af folkeskolen og så, hvor ødelæggende den her reform, som kom, blev.
Så i forhold til at kigge ind i det synes jeg, det kunne være spændende, hvis man ville lave nogle ændringer der.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge ind til det med L 409, hvor man pålagde lærerne en helt ny måde at arbejde på, i forhold til om det også er noget, som Liberal Alliance vil kigge ind i for at se, om vi skal have lavet om på det.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Det er jo den her gamle sang om, at hvis man sænker skatten, skal man slagte halvdelen af velfærdsstaten, og man skal slagte de allervigtigste dele af velfærdsstaten.
I amerikansk politik har man sådan et princip, man kalder the firemen first principle.
Det vil sige, at hver gang der skal spares, er det brandmændene, man skærer væk for at vise, at der ikke kan skæres i den offentlige sektor.
Herhjemme er det jo så bare sygeplejersker og skolelærere.
Vi bruger 1.000 mia. kr. i alt i offentlige udgifter, 500 mia. kr. i den offentlige sektor.
Der er masser af pseudoarbejde, der er masser af akademikere, der er en stigning i antallet af journalister, der ansættes ude i kommunerne.
Man kan altså godt spare nogle penge i det offentlige, uden at man skal skære på kernevelfærden.
Så jeg køber ikke præmissen.
Jeg synes, den er lidt fjollet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale, specielt den del om tid synes jeg var opløftende.
Jeg er selv gammel fagforeningsformand og har ofte overvejet, om ikke vi kunne tale lidt mere om fritiden, end vi taler om arbejdstiden.
For vi er alle sammen optaget af, at mennesker skal arbejde mere og mere, men vi gør det jo tit netop for fritiden.
Derfor lyder det også hult, når Liberal Alliance bliver ved med at sige, at vi skal have skatten ned, fordi vi skal have mere tid.
For når vi sætter skatten ned, går det også ud over lærerens tid – lærerens tid til at undervise vores børn ordentligt, sådan at undervisningen ikke hænger på forældre, som faktisk ikke magter opgaven – eller for den sags skyld på min tid, når det er sådan, at jeg bliver nødt til at overtage rigtig mange opgaver for mine forældre, fordi hjemmeplejen er blevet beskåret for meget.
Er det ikke et paradoks, og hænger det overhovedet sammen?