runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-25:
Tak for ordet.
Jeg er rigtig glad for, at vi i dag behandler et lovforslag om at sænke registreringsafgifterne og gøre det mere attraktivt at købe en mere sikker og en bedre bil, der kan køre længere på literen.
Det synes jeg er rigtig, rigtig positivt.
Jeg vil gerne over for Dansk Folkeparti kvittere for, at vi har haft et godt forhandlingsforløb og er kommet frem til en god – synes jeg – aftale om registreringsafgiften.
Så det synes jeg har været super, super fint.
Der er flere, der har været inde på, hvad lovforslaget går ud på, så jeg vil ikke gå det igennem i detaljer.
Men grundlæggende handler det om, at mere sikre og bedre biler, der kører længere på literen, bliver billigere.
Det synes vi sådan set er rigtig, rigtig godt.
Det gavner alle danskere, at bilerne bliver mere sikre, sådan at der er en mindre sandsynlighed for, at man kommer ud for et trafikuheld, og at der, hvis man kommer ud for det, er nogle flere sikkerhedsforanstaltninger.
Det gavner hele Danmark, både dem, der kører bil, og dem, der ikke kører bil, at bilerne kører længere på literen.
Så det synes vi egentlig er rigtig, rigtig positivt.
Så vi synes, det her er en rigtig god aftale, som gør, at danskerne forhåbentlig får nogle bedre biler, som er mere sikre, og som er mere miljøvenlige.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-25:
Vi har grundlæggende ikke noget imod, at danskerne får billigere biler.
Vores fokus har bare været, at vi allerhelst så, at det gerne blev mere sikre biler og mere miljøvenlige biler.
Det er klart, at når man skruer på de skruer, som gør, at bilerne bliver mere sikre og mere brændstoføkonomiske – f.eks. er der jo et tillæg, som bliver pålagt afgiften, hvis man har en bil, som forurener meget, som altså giver noget provenu i statskassen, og som man så bruger på at sænke afgiften – jamen så giver det jo en lavere registreringsafgift.
Og det rammer også nogle biler, som i dag er dyre, men det er jo, fordi de så er miljøvenlige og får en lavere afgiftssats.
Og det synes vi da egentlig er ganske positivt, og det kan vi stå fuldt på mål for.
Hvis man ser på den her aftale rent økonomisk på den lange bane, giver den faktisk flere penge i kassen, bl.a. også fordi den grønne ejerafgift stiger.
Så jeg synes egentlig ikke, at det her er et kæmpeproblem.
Altså, jeg har ikke et problem med, at dyre biler bliver billigere, hvis det er, fordi de er miljøvenlige og mere sikre.
Rune Lund (EL), 2017-10-25:
Når nu der er så mange gode ting i den her aftale, som der faktisk er – om kilometerfradrag, som tilgodeser de biler, der kører længere på literen; man fjerner nogle tåbelige fradrag, som der har været, for f.eks. ABS-bremser, som er lovpligtige, og som ikke burde have været der længe, noget, som vi f.eks. har forfulgt med spørgsmål i Folketinget – hvorfor kommer der så også lige de her ændringer i knækket og i procentsatserne, så man på den måde gør bilerne billigere, og så man ser, at en dyr Audi A6 i kroner og øre kommer til at blive over 58.000 kr. billigere?
Er det Dansk Folkepartis politik, at en sådan dyr bil skal blive så meget billigere?
Det havde man jo kunnet undgå, hvis man havde lavet noget værditillæg i en teknisk omlægning, men det er alligevel noget, som Dansk Folkeparti stemmer for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-25:
Tak for spørgsmålet.
Hvis det viser sig, at det så er det, man begynder at gøre, jamen så synes jeg, det er helt oplagt, at vi sætter os sammen i Folketinget i samarbejde med Skatteministeriet og ser, om vi kan finde en løsning på det.
Det var ikke det, jeg blev spurgt om, men jeg kan bare nævne, at man selvfølgelig godt kan sige, hvorfor man ikke bare sætter det til 2 måneder eller 1 måned eller 2 dage.
Og grunden til, at der er den mulighed, som er det bedste bud fra Skatteministeriets side, og at der er nødt til at være den tidsramme, er jo, at der også skal være et marked, som man så kan vurdere bilens pris ud fra.
Så det er simpelt hen rent praktisk, at der er nødt til at gå en rum tid, før man sådan kan genvurdere bilen.
Så var der spørgsmålet om omlægningen.
Som jeg nævnte, er det stadig væk DF's politik, at vi synes, det ville være ideelt, at vi fik en teknisk omlægning, men det kunne vi ikke få til at lykkes i den her omgang.
Dermed også sagt, at jeg ikke tror, at man skal gøre sig forhåbninger om, at vi så starter på et nyt forhandlingsforløb om 14 dage eller til foråret.
Der er også behov for, at der nu kommer til at gå en rum tid, hvor vi ikke åbner ballet igen, for vi så jo tydeligt, at markedet gik fuldstændig i stå.
Men vi synes, det er helt oplagt, at vi på et eller andet tidspunkt skal tage den her debat igen, og at vi skal have lavet en omlægning af bilafgifterne; men det skal nok ikke lige være inden for det næste års tid i hvert fald.
Rune Lund (EL), 2017-10-25:
Der er gode elementer i den her aftale og der er dårlige elementer i aftalen.
Jeg hørte alligevel ordføreren sige, at der stadig væk kan være mulighed for at lave den tekniske omlægning, som Dansk Folkeparti jo egentlig inderst inde godt kunne tænke sig.
Jeg ved, at man læner sig meget op ad bilimportørernes model kombineret med et værditillæg.
Og jeg hører det lidt sådan, at den diskussion ikke nødvendigvis er død, men at den i hvert fald kan fortsætte på et eller andet niveau.
Det er i hvert fald noget, vi er meget interesseret i, selv om der selvfølgelig også har været et behov for at skabe ro.
Men det er bare for at sige, at det fra vores side er en diskussion, som vi stadig væk synes er relevant.
Det, som jeg specifikt vil spørge til, er leasing.
Det er jo en af de helt gode ting ved den her aftale, at der er kommet en ret stor prop i leasinghullet, sådan at vi kan undgå det skattefifleri, vi har set, som har kostet skattekassen mange penge.
Men der er jo tilsyneladende et skattehul tilbage, som handler om, at der skal ske en genberegning af bilens pris, bilens værdi, efter 4 måneder.
Der lader det så til, at leasingbranchen kan undgå det her krav ved at lave korte leasingkontrakter på eksempelvis 3 måneder, altså leasingkontrakter, der er under 4 måneder.
Hvis det begynder at blive et nyt skattefiflerinummer, er det så der, hvor ordføreren f.eks. tænker at der skal laves en yderligere stramning?
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Kort fortalt kan man vel sige, at regeringen gik fra et udspil til en lamborghinireform og til, at vi så har fået noget, der mere er en passat- eller volvoreform.
Og det er noget mere efter et socialdemokratisk billede af tingene at gennemføre sådan en.
Vi havde gerne set, at man var gået endnu videre i forhold til en grøn omstilling og en energieffektiv bilpark.
Det kan så blive ved andre lejligheder.
Men det, der sker her, mener vi er et fremskridt, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
René Gade (ALT), 2017-10-25:
Jamen jeg tror, at vi har accepteret, at nu blev det her aftalen, men vi kan ikke bakke op om den, og sådan er det.
Der er gode og dårlige sider ved den.
Men der er stadig noget, der ærgrer mig, hvis jeg har forstået det korrekt – og jeg synes egentlig, jeg har hørt om det fra alle de partier, der efterfølgende har ytret sig om aftalen, og i sidste ende er det egentlig bare ros til Venstre og Liberal Alliance – for jeg opfatter det, som om at de eneste partier, der ikke ønskede den her mere teknisk baserede afgift, faktisk var Venstre og Liberal Alliance.
Er det også ordførerens opfattelse?
Det er jo en helt ærlig sag.
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-25:
Altså, det med en teknisk afgift var jo ikke regeringens udspil, og for mig har det altså også noget med praktik at gøre.
Man skal have et helt nyt motorkøretøjsregistersystem, hvis man skal lave en helt ny anderledes baseret afgift.
Hvis vi kigger på, hvor mange it-systemer man er i gang med at oprette og genoprette i SKAT og hele genopretningen af SKAT, vil vi se, at det måske ikke er det rigtige tidspunkt at kaste sig ud i endnu et stort, nyt it-system i SKAT.
Jeg synes sådan set at SKAT har brug for noget ro til at få genopbygget sig selv, og derfor synes jeg ikke, at vi skal gå i gang med flere af den slags projekter på nuværende tidspunkt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Det eksempel, vi har haft fremme flere gange, er en Citroen C1, der bliver over 7.000 kr. dyrere, og det er jo en bil, der ligger lige på den anden side af 100.000 kr., så det er en bil, som relativt mange mennesker vil have råd til at købe.
Men den bliver altså 7.000 kr. dyrere.
En Audi A6, som ligger i et prisleje, som du skal have en relativt pæn indkomst for at købe, bliver 60.000 kr. billigere.
Og det spænd betyder jo ikke, at du, hvis du arbejder som HK'er eller SOSU-assistent, alligevel kan købe en Audi A6.
Der er klokkeklare forskelle på, hvad familierne i de forskellige kommuner bruger på biler.
Men derudover er der jo også hele klima- og forureningselementet, og det kan jeg ikke forstå at Konservative ikke går mere op i.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-25:
Det er da helt sikkert, at der er den der sammenhæng mellem, at jo højere indkomst man har, jo dyrere bil køber man.
Pointen er bare, at den sammenhæng bliver forstærket, ved at vi har de her meget høje bilafgifter, for så er man jo simpelt hen afskåret fra at få en ordentlig bil, hvis man har en lav indkomst.
Og man får ikke særlig meget bil for pengene i Danmark, fordi vi har de her internationalt set ekstremt høje bilafgifter i forhold til de fleste andre lande.
Det betyder bare, at folk med lave indkomster eller middelindkomster ikke selv kan prioritere længere; de har kun lige præcis råd til den dårligst mulige bil.
Der er nogle, der bliver nødt til at købe den alligevel, fordi de ikke kan få hverdagen til at hænge sammen.
Men det er jo på grund af afgifterne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Altså, nu er jeg selv ud af en jysk familie med en masse bilglade unge mænd, som købte nogle virkelig ringe biler og så satte dem i stand.
Så jeg forstår fuldt ud fascinationen af biler, og jeg deler den også selv.
Og jeg ville ønske, at jeg kunne købe en Tesla eller sådan noget, men det går ikke helt endnu – måske en dag.
Det er fuldstændig folks eget valg, men jeg påpeger bare, at en kommuneoversigt fra Danmarks Statistik klokkeklart viser en sammenhæng mellem den gennemsnitlige familieindkomst i kommunen, og hvad man bruger på biler.
Der er altså en ret klar sammenhæng – og ordføreren kender selv det danmarkskort, for vi diskuterer det jo også tit i forhold til alle mulige andre ting, skattelettelser osv. – og den viser, at der, i hvert fald gennemsnitligt, er en klokkeklar tendens, som jo også er naturlig nok, til, at jo højere indkomst man har, jo dyrere biler køber man.
Og det må man også selv om, men for SF er der et fordelingspunkt i det her, ligesom der også er et klima- og forureningselement.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-25:
Jeg tror godt, at fru Lisbeth Bech Poulsen vil erkende, at der nok er mere end en eller to familier i Danmark, som vælger at bruge en høj andel af deres indkomst på at købe en relativt dyrere bil, end folk sådan i gennemsnit gør.
Det er ret udbredt blandt unge mænd, at de f.eks. godt vil have en stor, flot bil.
Det tror jeg at fru Lisbeth Bech Poulsen kender.
Og det, som jeg gerne vil ind til, er, om det ikke bør være borgernes valg, i stedet for at det er et politisk valg, hvad folk skal bruge deres indkomst til.
Altså, uanset om man har en høj eller en lav indkomst, synes jeg, der er noget forkert i, at vi sidder her politisk og beslutter: Du skal bruge så og så meget på en bil, du skal bruge så og så meget på din husleje, så meget på tøj og så meget på mad.
Og det er jo det, man gør her, ved at man lægger nogle meget høje skatter på biler.
Så forhindrer man jo faktisk folk med en lav indkomst i at få en god bil.
Andreas Steenberg (RV), 2017-10-25:
Tak for det.
Dansk erhvervsliv siger det, velfærdssamfundet har brug for den, Danmark mangler arbejdskraft.
Uanset om vi taler om SOSU-assistenter til ældreplejen, industriteknikere til fabrikkerne eller ingeniører til virksomhederne, så mangler vi arbejdskraft.
Radikale Venstre støtter, at man sætter skatten på arbejde ned.
Det giver mere arbejdskraft, og på den måde løser mindre skat på arbejde et problem for samfundet, et problem for fællesskabet.
For Radikale Venstre er det svært at se, hvilket samfundsproblem regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet vil løse ved at støtte det her lovforslag, hvor man bruger mange penge på at gøre biler billigere.
Ser vi på mobilitet, er udfordringen ikke at få fingrene i en bil, men derimod at man holder i kø på vejene.
Når det kommer til at investere i vejnettet, ligger regeringen nærmest bomstille.
Der sker stort set ingen investeringer.
Ser vi på leasingområdet, vil leasingselskaber stadig kunne undgå at betale skat.
Så længe skatten er bundet på bilens værdi, vil leasingselskaber kunne undgå at betale registreringsafgift.
Derfor skulle man have lavet beskatningen helt om.
I stedet for at beskatte bilens værdi burde man beskatte bilens vægt, forurening eller noget andet.
Kun på den måde kunne man komme uden om leasingproblematikken.
Ser vi på miljø og klima, har regeringen selv i et svar til Folketinget fra klimaministerens side sagt, at der stort set ingen effekt er af den her lov.
Tværtimod vil øget brug af biler på benzin og diesel formentlig øge forureningen.
Ser vi på sikkerhed, viser al viden, at den store udfordring i Danmark omkring sikkerhed er fart, uopmærksomhed og druk.
Det er altså ikke bilens pris, som er problemet.
Hvis regeringen og flertallet havde villet fjerne skatten på konkret sikkerhedsudstyr og ikke fjernet beskatningen generelt, så kunne vi måske godt have set os selv i det.
Pengene til den her skattelettelse kommer bl.a. fra kontanthjælpsloftet, altså er det de allersvageste i Danmark, som nu skal have mindre at gøre med, for at middelklassen kan få en billigere Audi.
Det er forkert og så småt, som det kan blive, set med vores øjne.
Radikale Venstre kan ikke støtte at bruge penge på billige biler, når det er lavere skat på arbejde, Danmark har brug for, og vi kan ikke støtte at fjerne penge fra de allersvageste til det her formål.
Samlet er vi imod lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-25:
Bare lige for at vende tilbage til Danmarks Statistik: Danmarks Statistik siger ikke, at der er en en til en-sammenhæng mellem ens indkomst og ens bilforbrug.
Selvfølgelig siger Danmarks Statistik ikke det.
Ja, men der er ikke en en til en-sammenhæng mellem det.
Og derfor, fordi der ikke er den her en til en-sammenhæng, er det en dårlig afgift, hvis målet med den er omfordeling – ligesom i øvrigt visse andre skatter er, ejendomsværdiskat f.eks.
Men det, som der vil ske her, er jo ikke, at der kommer mange flere biler.
Det er, at folk køber nogle mere sikre biler.
Det er en god ting.
Der er også sammenhæng mellem sikre biler og dødsfald i trafikken.
Derfor synes vi også, det er en god idé, at de sikre biler bliver billigere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Nu kan det jo godt blive en intern kamp, om det er Danmarks Statistik eller Skatteministeriet, man skal tro på.
Men i hvert fald følger den opgørelse fra Danmarks Statistik over, hvilke familier i kommunerne der bruger flest penge på biler, klokkeklart den kommunefordeling i forhold til indkomst, vi ellers kender.
Men det kan vi tage bagefter.
Jeg er egentlig glad for, at ordføreren siger, at der er en øvre grænse.
Det er der måske også rent fysisk i forhold til vores areal.
Der er en øvre grænse, men ordføreren vil ikke helt lægge sig fast på, hvor den er henne.
Men er 2,4 millioner biler tæt ved den maks.-grænse i ordførerens optik?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-25:
Der er ikke en en til en-sammenhæng mellem folks indkomster og deres bilforbrug.
Jeg kan sende fru Lisbeth Bech Poulsen et svar fra Skatteministeriet, der klart viser det.
Det er der selvfølgelig ikke, ligesom der heller ikke er en en til en-sammenhæng mellem boligforbrug og indkomst.
Folk prioriterer forskelligt, og når det handler om biler, har man nogle gange, også med en lav indkomst, brug for at have en eller to biler eller måske en større bil, fordi man har mange børn.
Så det er der ikke.
Vi må jo lade Detektor se, hvem der har ret.
Er der nogen grænser for, hvor mange biler vi kan have i Danmark?
Ja, det er der givetvis.
Jeg kan forstå, at man nu i Singapore har sat en eller en stopper for, hvor mange biler man har.
Biler er et forbrugsgode, som giver personlig frihed til borgerne.
Det skaber velstand.
Mobilitet skaber også velstand.
Uden biler havde vi været et langt, langt fattigere samfund, end tilfældet heldigvis er.
Er der nogen problemer i forhold til infrastruktur, køer osv.?
Ja, det kender alle, der bor herovre – i hvert fald, hvor jeg gør, i Gladsaxe, på nogle tidspunkter af døgnet.
Men det skal jo ikke ordnes ved meget høje afgifter på biler.
Det skal ordnes ved fornuftige infrastrukturprioriteringer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Jeg ville egentlig stille et andet spørgsmål, men først må jeg lige korrigere ordføreren.
Men det passer ikke.
Det er der, og jeg skal meget gerne sende ordføreren linket til Danmarks Statistik efterfølgende.
Og hvis der er for meget tekst, følger der et lille, fint danmarkskort med, hvor man præcis kan se, at i kommuner med de højeste indkomster bruges der flest penge på biler, og i dem med de laveste indkomster bruges der færrest penge på biler.
Fanø bruger færrest penge, Gentofte bruger flest.
Men mit spørgsmål var egentlig – og det er et helt ærligt spørgsmål, for jeg er ikke sikker på, hvad svaret er: Er der i Liberal Alliances optik en øvre grænse for antallet af benzinbiler?
Altså, kan der være et tidspunkt, hvor der simpelt hen kommer for mange biler på vejene i Danmark?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-25:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance synes vi jo, det er en glædelig dag.
Det er tredje gang, vi nu sænker registreringsafgiften på biler.
Jeg synes godt, vi sådan i al beskedenhed kan sige, at det ligesom er en dagsorden, som Liberal Alliance har ført an på, og derfor vil jeg også gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti for tredje gang i træk er med til at lave en aftale, hvor registreringsafgiften falder.
Det primære her er jo, at det lave knæk hæves fra 106.000 kr. til 185.000 kr. og den lave sats sænkes fra 105 pct. til 85 pct. Af de tre aftaler, der er indgået, er det her den største aftale – den, hvor registreringsafgiften sænkes mest – og det giver altså billigere biler til danskerne.
De fleste biler bliver billigere.
For det er jo rigtigt, som nogle har påpeget, at de billigste biler med den her aftale bliver dyrere.
Det var ikke et ønske, som vi havde.
Men vi havde selvfølgelig gerne set, at alle biler var blevet billigere.
Den her aftale ændrer så ikke på, at vi stadig væk har grotesk høje bilafgifter i Danmark.
Vi har stadig væk en marginalbeskatning af biler på 212,5 pct.
Altså, hvis man er ærlig med sig selv, kan jeg ikke i min vildeste fantasi forestille mig, at man oprigtigt synes, det er fornuftigt, særlig set i lyset af at bilafgifter jo er rigtig dårlige til omfordeling, fordi der ikke er en en til en-sammenhæng mellem ens indkomst og ens bilforbrug.
Derfor er bilafgifter – også for ligesom at nævne den her ulighedsdebat, som også har været her lidt i dag i forbindelse med behandlingen af L 4 – bare rigtig dårlige til omfordeling.
Der findes folk med meget, meget høje indkomster herinde i København, som slet ikke har noget bilforbrug, og der findes folk med lave indkomster ude i landdistrikterne, som er nødt til at have en bil og derfor har et højt bilforbrug.
De er måske endda nødt til at have lidt større bil, nogle gange også to biler for at få hverdagen til at hænge sammen.
Det siger jo noget om, at bilafgifter altså er rigtig dårlige til omfordeling.
Og for lige at sige det til sidst: Det er jo ikke altid herinde, at vi kan se resultaterne af de lovforslag, vi vedtager, sådan lige med det samme, og jeg er da glad for, når jeg en gang imellem – vi har travlt lige for tiden herinde – får tid til at tænde for fjernsynet og ser reklamer for lavere bilafgifter.
Det er jo en meget, meget håndgribelig ting, en meget håndgribelig velfærdsforbedring for danskerne, at man nu har bedre råd til at købe en mere sikker bil og måske også en bil, som familien bedre kan være i.
Så tillykke til danskerne med det her forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-25:
Det tager omkring 2 år at få udviklet både modellen og et nyt motorkøretøjsregistersystem – 2 år, hvor hele det danske bilmarked skulle ligge dødt.
Vi er nødt til at få genoprettet SKAT og tilliden til SKAT, og det synes jeg har førsteprioritet.
René Gade (ALT), 2017-10-25:
Jeg ved ikke engang, om man kan svare på det, men altså, kan man sige noget om, hvad der skulle til, hvor hurtigt det skulle gå, for at man så kunne have valgt den løsning, som der var et flertal for?
Men jeg synes bare, det er mærkeligt, at man vælger en løsning, som tilsyneladende heller ikke engang er flertallets ønske, fordi det går for langsomt, når man har haft så god tid til at finde på løsningen.
Men det må jo bare være en kommentar fra min side.
Det var måske mig, der var uklar.
Jeg ville bare frem til pointen om, at vi i Alternativet gerne står på mål for, at nogle dyre biler bliver billigere, hvis de er mindre skadelige for miljøet, for det sætter gang i produktionen af netop den type af transportmidler, vi gerne vil have.
Og der lød det i hvert fald meget klart, som om det ville være svært for Socialdemokratiet at sige ja til at stå med så store skattelettelser på så dyre biler.
Der tænker jeg så, at det måske handler om at vælge det grønne frem for at fokusere på, om det skaber lidt mere ulighed lige på den konto.
Og det er jo en ærlig sag.
Jeg forstår alle de andre argumenter.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Og det ville være en meget skæv måde at gå frem på, og man ville ikke have taget de fornødne hensyn til miljø og sikkerhed.
Og den aftale og det lovforslag, der ligger her nu, er jo fuldstændig anderledes end det.
Det er jo bare endnu et tilfælde, hvor vi kan se, at det er en regering, der godt nok har ministerposterne og ministerbilerne, men det er ikke meget af dens politik, som den med kun 53 mandater kan få igennem direkte.
Jeg prøvede også at sige, at det positive her er, at det også er familiebilerne, der nu bliver billigst.
Og når der så i forhold til det miljømæssige sker nogle fremskridt med lovforslaget, kan vi godt acceptere, at der også er nogle biltyper i det lidt højere segment, der bliver billigere end i dag, men som fortsat er meget dyrere end andre biler.
Jeg tror, at det, vi er enige om, er f.eks. det her spørgsmål om elbilerne, som der ikke er taget tilstrækkelig højde for i aftalen her, og som jo faktisk skades, kan man sige, og der er behov for at få lavet en bro hen til den situation, hvor elbilerne kan klare sig bedre selv på markedet.
Der mener vi at man modarbejder ånden i den aftale og meningen med den aftale, vi har med regeringen, om at udbrede elbilerne.
Det er jo den, der gør, at der i dag fortsat er meget, meget gunstige vilkår for at købe en elbil i Danmark, i forhold til hvis de bare var under den almindelige beskatning.
Det kan man jo stadig væk godt gøre.
Man kan stadig væk sagtens lave ændringer i de ting, som gør, at man sørger for en øget udbredelse af elbilerne, samtidig med at man gennemfører det her lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Jeg er altså ikke sikker på, at dem, som skal betale regningen, synes, at det bare er politisk drilleri.
Jeg tror også, at de synes, at det er uretfærdigt, at de skal bidrage til f.eks. at gøre en Audi A6 60.000 kr. billigere.
For ordføreren har jo ikke helt ret i, at nogle af de dyreste biler ikke bliver markant – markant – billigere, og så er der så de helt sjældne, ekstreme luksusbiler, som ikke bidrager helt til det billede.
Der er mange rigtig, rigtig dyre biler, der bliver markant billigere med det her.
Jeg prøvede også at sige i mit første spørgsmål, at der er ting, der bliver bedre – helt klart – men ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål.
Når det her er noget, man ikke laver om hvert andet år, hvad vil Socialdemokratiet så stille os andre i udsigt til en eventuel ny regering for at lave en reel ambitiøs aftale?