runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-02-10:
Tak for det, og tak til hr. Karsten Hønge for beslutningsforslaget i dag.
Jeg synes, det har været en god debat, og en debat, hvor vi jo kan være uenige, men hvor vi ikke går så meget op i fnidder, og det synes jeg er rart.
Jeg skal bare spørge hr. Karsten Hønge, om det er SF's opfattelse, at man er fattig – det er det udtryk, der ofte bruges – hvis man som familie med to voksne og to børn har et rådighedsbeløb efter skat på 23.200 kr. om måneden.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Det, vi diskuterer i dag, er konkret det beslutningsforslag, vi har fremsat.
Jeg synes, det er en skæv udvikling, der kommer til at foregå med overførselsindkomsterne, herunder dagpengene, i de næste år.
Det var en del af en større aftale, hvor der kom gode ting med, men jeg mener ikke, at det, hvis det stod til SF, skulle have været finansieret på den her måde.
Det var ikke muligt at få en anden finansiering, da vi sad i regering, men jeg synes, det er en udvikling, der går den vej, som hønsene skraber, og det er bagud.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Det er jo et temperamentsspørgsmål, hvad man oplever som at ødelægge den gode stemning.
Nu det var jo ordføreren selv, der tog fat i noget, som jeg faktisk roste ham for, og som jeg syntes det var rigtig godt at han tog fat i, nemlig det forhold, at kontanthjælpen faktisk er blevet forringet relativt i forhold til lønudviklingen, og det er jo en ret dramatisk kurve, ordføreren dér påviser.
Så ordføreren gør det selv til en del af diskussionen, og det synes jeg er godt og rigtigt, men så er det vel også naturligt, at man forholder sig til, at der faktisk er vedtaget noget lovgivning, som betyder, at den kurve bliver endnu mere stejlt nedadgående, ligesom den jo også vil blive det for dagpengene vedkommende.
Derfor synes jeg da også, det er meget naturligt at spørge, hvad ordføreren mener om det, og om vi så ikke skulle prøve at tage et opgør med den kedelige udvikling.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-02-10:
I forhold til diskussionen om det med et skøn vil jeg faktisk gerne kvittere for, at Karsten Hønge nu også indrømmer, at ja, det var et skøn.
Det fik man ikke nødvendigvis indtrykket af, da den tidligere spørger, Finn Sørensen, stillede spørgsmålet.
Det var et skøn.
Og det, vi kommer til at se i 2017, er jo netop, er jeg fuldt overbevist om, at langt flere nu, med de jobåbninger, der kommer, og også med den økonomiske fremgang, der er, kan, hvis det er sådan, at det er muligt for dem – og det er det jo for langt de fleste – finde jobs, der gør, at de ikke bliver ramt af 225-timersreglen.
Så hele præmissen for SF's diskussion om, hvorvidt det her er en socialpolitisk katastrofe, er jeg simpelt hen ikke enig i.
Jeg mener, at man har et rimeligt forsørgelsesgrundlag, også hvis det er sådan, at man er på barsel.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-02-10:
Jeg er simpelt hen lidt i tvivl, for hr. Leif Lahn Jensen siger på den ene side, at det her er noget, der skaber øget fattigdom, hr. Leif Lahn Jensen ønsker at bekæmpe den ulighed, som kontanthjælpsloftet skaber, men samtidig siger hr. Leif Lahn Jensen, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er der, min forvirring opstår, for Socialdemokratiet var jo engang et arbejderparti, der kæmpede for rettighederne for det arbejdende folk.
Nu kæmper man så tilsyneladende for rettighederne for det ikkearbejdende folk.
Hvis man ønsker at bekæmpe ulighed, skal der vel være forskel mellem at arbejde og ikke at arbejde – eller hvad?
Jeg er simpelt hen forvirret.
Skal det kunne betale sig at arbejde, eller vil man bekæmpe ulighed?
Man kan ikke begge dele på en gang.
Så hvilken en af dem er det?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Ja, men det er faktisk sådan, og det ved jeg ikke, om hr. Jakob Ellemann-Jensen kan huske, at da vi var i regering, lavede vi faktisk en skattereform støttet af Venstre, hvorefter det egentlig kunne svare sig at arbejde.
Og når den er fuldstændig implementeret i 2020, kan det svare sig rigtig meget at arbejde.
Det vil sige, at vi allerede der tog nogle tiltag, hvor vi netop sørgede for, at de her mennesker fik mere til sig selv.
Og det vil rent faktisk sige, at vi tog et større tiltag, end hvad både de to tidligere regeringer med Anders Fogh Rasmussen og Lars Løkke Rasmussen gjorde.
Der gjorde vi en forskel.
Så det vil sige, at ja, vi er fuldstændig enige.
Selvfølgelig skal det kunne betale sig at arbejde.
Det skal altid kunne betale sig at arbejde, og det gør det også, og det skal det også kunne komme til at gøre.
Men vi vil ikke gå på kompromis med, at det med kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen også skaber fattigdom, for vi mener også, at samtidig med at det er vigtigt, at der skal være plads til, at man skal kunne arbejde, er det vigtigt, at folk skal have et anstændigt og godt liv.
Og det, der er problemet med det her kontanthjælpsloft, er, at det rammer mennesker, som ikke har mulighed for at komme i arbejde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-02-10:
Men jeg er sådan set glad for, at vi er enige om, at ulighed ikke nødvendigvis er skidt.
Så den ulighed, der er med den skattereform, vi støttede socialdemokratiske regering i, må jeg forstå er god, mens anden ulighed er skidt.
Så det afhænger sådan lidt af, hvordan den opstår.
Hr. Leif Lahn Jensen taler om, at der skal være mulighed for at leve et værdigt liv.
Er det umuligt?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Nu hørte jeg hr. Jakob Ellemann-Jensen sige, at det var notorisk forkert, at der var nogle syge og handicappede, som blev ramt af det her, for de skulle ikke være på den ydelse.
Jeg ved godt, at vi ikke så tit ser hr. Jakob Ellemann-Jensen i salen, når der er noget på beskæftigelsesområdet, og jeg er da glad for, at ordføreren kommer i dag.
Men det er faktisk korrekt.
80 pct. af alle dem, der bliver ramt af det her, er faktisk syge eller handicappede og har ikke mulighed for at komme i gang.
Og det er sådan set det, som Enhedslisten har forsøgt at imødekomme med et ændringsforslag, som vi også har støttet.
De bliver ramt, og det er det, vi synes er rigtig forkert, og det er det, vi også vil sige bl.a. skaber den her fattigdom.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg har flere gange hørt hr. Leif Lahn Jensen udlægge den socialdemokratiske tekst sådan, at man er bange for at blive fanget i eller bundet af nogle valgløfter, fordi man mener at have haft nogle dårlige erfaringer med det.
Var erfaringen ikke, at fejlen ikke var, at man havde udstedt løfter, men fejlen var, at man ikke kunne opfylde dem?
Det er det ene.
Det andet er, at det beklageligvis ser ud til, at der går et stykke tid, indtil vi får det næste valg.
Så hvad skulle forhindre Socialdemokratiet i at stemme for det her beslutningsforslag, som kommer til afstemning nu, og som jo ikke er et spørgsmål om, hvad Socialdemokratiet vil mene efter et valg?
Det er her og nu, at socialdemokraterne bliver bedt om at tage stilling til et beslutningsforslag, som vil løse nogle problemer her og nu; det bliver ikke udskudt til efter et valg.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Hans Andersen, at hvis vi var enige i det, som hr. Hans Andersen siger nu, så ville vi jo for det første ikke have afskaffet fattigdomsydelserne, da vi var i regering.
Vi ville for det andet heller ikke have stemt imod her i salen, og vi ville for det tredje heller ikke være kommet med et hav af ændringsforslag selv til tredjebehandlingen.
Jeg ville heller ikke have stået her og tordnet løs og sagt, hvor forfærdeligt det, man har gang i, var, hvis jeg var enig i det, hr. Hans Andersen siger nu.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Det kunne jo også skyldes, at Socialdemokratiet sådan set inderst inde er enige i, at når man er enlig forsørger og har to børn, så har man 17.600 kr. efter skat, og at når man er et kontanthjælpspar med to børn har man over 23.000 kr. efter skat hver måned.
Hvis ikke de er det, er spørgsmålet, hvor meget højere de beløb skal være, før Socialdemokratiet er tilfredse.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Jeg vil sige, at det alligevel var frisk nok at sige, at det centrale i min tale var, at vi ikke ville love noget.
Det tog kun cirka to sætninger at sige det.
Alt det andet handlede om noget helt andet.
Der pegede jeg netop på, at vi var imod det her med kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, og at vi mener, at det skaber fattigdom.
Alt det har I hørt mig sige før, altså at jeg ikke synes det i orden, at man skaber hårde vilkår for syge og handicappede og børnefamilier.
Det var sådan set det centrale.
Men man kan jo selvfølgelig høre det, man vil.
Hvorfor er det, vi ikke vil love noget nu?
Det er simpelt hen, fordi vi ikke ved, om vi kan holde det.
Ved vi, om statsministeren har brugt alle pengene, ligesom vi så det, sidste gang der var en borgerlig regering?
Der var der sådan set 0 kr. i kassen, og der var masser af ting, der skulle ryddes op i.
Nu ligger man og roder med 2025-planer.
Man ligger og roder med senere tilbagetrækning, med SU-besparelser og med skattenedsættelser.
Man ligger og roder med mange ting.
Hvor meget skal der ryddes op i?
Hvor mange penge har vi at gøre godt med?
Hvad kan vi egentlig gøre?
Til det vil jeg bare sige: Nej, jeg lover ikke, at jeg vil gøre det, men læg mærke til, at jeg heller ikke lover, at jeg ikke vil gøre det.
Derfor kan det da godt ske, at det ændrer sig.
Jeg kan bare ikke love det.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jo, men jeg vil med det samme bekræfte ministeren i opfattelsen af, at det for SF er ekstremt vigtigt i alle sammenhænge at sørge for, at folk kommer i job – ikke kun som en socialpolitisk foranstaltning, men i det hele taget i forhold til det liv, som mennesker får tilbudt ved at have et job.
Men jeg synes jo også, ministeren bør reflektere over, at der, selv om det var et skøn – og jeg er med på, at det var et skøn, da vi behandlede lovforslaget – er en så markant afstand som fra 9.000 til 14.100, som det viste sig at være nogle få måneder efter.
Så må man vel revidere det og sige: Var det på det grundlag, vi syntes det var okay at vedtage lovforslaget?
Jeg vil også bede ministeren om konkret at forholde sig til: Var det virkelig ministerens mening, at man skulle ramme i første omgang, som vi kan se nu, 1.500 kvinder på barsel?
Altså, hvad er dog argumentet for at forsøge at presse kvinder på barsel ud på arbejdsmarkedet?
De er jo netop fri for arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Politik handler om at skabe resultater, og det gør man ved at skabe flertal.
Politik er ikke kun at sende politiske signaler, politik er også flertal, og jeg vil bare sige, at det flertal skal vi nok skabe efter et folketingsvalg.
Men jeg tror, at alle herinde ved, at det ikke kommer til at ske, fordi Dansk Folkeparti og regeringen ikke vil det – om vi så hopper og slår på tromme, eller hvad det skal være.
Derfor siger jeg: Lad os dog blive ved med at øve det pres og så sætte os sammen efter næste valg og blive enige om noget.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jo, jo.
Det var dog en avanceret måde at drive politik på, altså, at Socialdemokratiet deponerer sin holdning hos eksempelvis Dansk Folkeparti.
Så hvis jeg havde imødekommet ordførerens ønske og havde gjort det, som ordføreren opfordrer til, nemlig lavet en aftale på forhånd, ville man i dag have fået at vide af Socialdemokratiet, at man havde stemt for beslutningsforslaget.
Politik handler om mere end den ene ting med afstemninger.
Det handler også om at sende det politiske signal, der består i at stemme for et beslutningsforslag som det her.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Jeg er nødt til sige til hr. Karsten Hønge: Hold nu op!
Alle i denne sal ved det.
Det kan godt være, at folk ude i stuerne ikke ved det, folk sidder måske med et stort håb om, at det ændres.
Hold nu op!
Alle her i salen, inklusive hr. Karsten Hønge, som har fremsat det her forslag, ved, at der ikke er flertal for det her.
Alle i salen, inklusive journalisterne, ved, at uanset hvad vi stemmer, er det derovre hos dem, det skal ændres – det er ovre hos Venstre eller Dansk Folkeparti – og hvis de holder fast, så bliver det ikke til noget.
Så kan hr. Karsten Hønge stille alle de forslag, han vil.
Vi kan sige alt, hvad vi vil, vi kan gøre alt, hvad vi vil, men hvis ikke det flertal ændrer sig, kommer det ikke til at ske før et valg.
Så det, hr. Karsten Hønge skulle have gjort i stedet for, var, at han skulle have taget fat i Dansk Folkeparti og lavet en aftale med dem inden det her, så flertallet var på plads.
Så havde vi en helt anden situation.
Så derfor er det jo fuldstændig ligegyldigt, hvad jeg siger her fra talerstolen, og hvad vi gør, fordi der er flertal for det.
Det er derfor, jeg hellere vil sige: Lad os blive ved med at indkalde til samråd, lad os blive ved med at komme med alle de dårlige historier, lad os blive ved med at lægge pres på regeringen, og når vi så kommer til, sætter vi os sammen og kigger på det her, og så laver vi nogle bedre ordninger for at hjælpe de her mennesker, lige nøjagtig som vi gjorde sidste gang, da vi kom til, hvor vi afskaffede fattigdomsydelserne.
Det synes jeg er meget mere konstruktivt.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Det centrale i ordførerens tale var jo sådan set, at ordføreren ikke vil love noget.
Det er sådan set det, der står tilbage, og det er vel skuffende, når ordføreren repræsenterer det førende oppositionsparti i det danske Folketing.
Altså, ordføreren vil ikke love noget i dag, og så er spørgsmålet: Hvad skyldes det, at Socialdemokratiet ikke vil være mere kontante, når det handler om at føre deres politik ud i livet, når det handler om at afskaffe kontanthjælpsloftet, hvilket jeg må forstå er Socialdemokratiets politik?
For det kan jo ikke handle om penge.
Det kan det ikke handle om, for Socialdemokratiet er jo i andre dele af det politiske landskab i gang med at dele mange penge ud – også penge, som vi ikke alle sammen nødvendigvis kan få øje på.
Men her vil man så ikke love noget.
Hvad er årsagen til, at Socialdemokratiet ikke her og nu vil love at afskaffe kontanthjælpsloftet?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-02-10:
Tak for det.
Vi kan jo også glæde os over nu, at der, som jeg sagde i min besvarelse, er flere af kontanthjælpsmodtagerne, der er i stand til at finde småjobs – der har været tale om en stigning.
Og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at hvis vi nu udnytter den økonomiske fremgang, der finder sted overalt i Danmark i øjeblikket, fornuftigt, vil der også være rigtig mange af dem, der potentielt bliver omfattet af 225-timersreglen eller kontanthjælpsloftet, som vi kan være med til at hjælpe ud i beskæftigelse.
Og jeg har i hvert fald hidtil haft den opfattelse, at det også er et område, som SF faktisk interesserer sig for – nemlig at det at have et arbejde er rigtig godt.
Det er ikke mindst et vigtigt socialpolitisk instrument.
Og for mig er det altså helt afgørende, at vi laver en større social sammenhængskraft i det her samfund og netop sikrer, at de kontanthjælpsmodtagere, der f.eks. er jobparate – langt over 30.000 – nu bliver i stand til at komme ud og udfylde de jobåbninger, der kommer på arbejdsmarkedet.
Og jeg vil sige, at det her jo netop er baggrunden for det.
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-10:
Alternativet støtter, at søfarende lønmodtagere sidestilles med de øvrige lønmodtagere.
Jeg synes, at de andre ordførere glimrende har redegjort for de gode argumenter, så i stedet for at gentage det hele vil jeg bare sige, at Alternativet støtter det her lille lovforslag.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-10:
Med lovforslaget implementerer man EU-regler, således at sømændene i højere grad ligestilles med andre grupper på arbejdsmarkedet.
Det gælder i forhold til information, høring, mulighed for inddragelse i europæiske samarbejdsudvalg og i forbindelse med varsling af fyring og virksomhedsoverdragelse.
Det har vi svært ved at have nogen indvendinger imod, og derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Det kan Enhedslisten også kun støtte.
Man må jo så sige bedre sent end aldrig.
Det har været en fejl fra start af, at disse søfolk ikke også har været omfattet af de samme muligheder for høring og muligheder i forhold til de europæiske samarbejdsudvalg.
Så må man jo sige, og det sagde Dansk Folkepartis ordfører også, at det er et meget lille lovforslag.
Det har jo betydet, at der stort set ikke er nogen danske søfolk tilbage på disse søgående skibe.
Så det er jo sådan en behersket optimisme, jeg kan give udtryk for, men selvfølgelig er det rigtigt og godt og vigtigt, at de søfolk, der er, også får de her muligheder.
Det kan vi kun støtte.
Når vi kigger på spørgsmålet om virksomhedsoverdragelse, tror jeg, at en nærmere udredning af de noget snørklede bestemmelser, der står her, vil vise, at det er en meget, meget beskeden effekt, det har, og det rejser også igen, kan man sige, diskussionen om, at rederiernes muligheder for ligesom at slippe for nogle forpligtelser er alt for gode på det her område.
Jeg er godt klar over, at man ikke lige med et lille fikst ændringsforslag til det her lovforslag kan løse det problem, men jeg tror, at jeg bliver nødt til at stille nogle spørgsmål for at få fuldstændig opklaret, hvad konsekvensen er.
Jeg skal nok lade være med at stille dem mundtligt her i salen til ministeren.
Jeg tror, at vi klarer det skriftligt.
Det er nok bedst.
Det vil så ikke påvirke Enhedslistens holdning til lovforslaget.
Selvfølgelig stemmer vi for det.
Der er nogle vigtige om end små forbedringer for søfolkene her.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-10:
Jeg vil følge trop og gøre det kort.
Vi støtter selvfølgelig også i Radikale Venstre, at søfarende får de samme rettigheder og muligheder, som andre har.
Så har jeg blot et lille pip om, at søfarende jo netop er arbejdstagere på tværs af grænser, så det er godt, at vi har EU.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-10:
Socialdemokratiet støtter gerne de forbedringer af søfolks rettigheder, som er indholdet af det her lovforslag.
De søfarende lønmodtagere sidestilles nu med andre lønmodtagere, når det handler om information og høring i forhold til varsling af afskedigelser i større omfang samt i forbindelse med virksomhedsoverdragelse.
Der er ikke kommet nogen kritiske høringssvar.
Tværtimod, både Rederiforeningen og de faglige organisationer støtter som forventet ændringerne, der gennemføres i forlængelse af beslutninger truffet i Bruxelles.
De nye muligheder, som internettet giver os med mulighed for at holde møder over Skype, være i konstant dialog på e-mail og få tilsendt dokumenter og bilag, gør det helt naturligt at modernisere eller helt fjerne de særlige regler, der har været for søfarende på en række ansættelsesretlige områder.
Det virker også naturligt og fornuftigt, at lov om virksomhedsoverdragelse nu også gælder for søfarende, så bl.a. tillidsfolkene til søs også sikres en ordentlig retsstilling og information.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Først skal man jo lige oplyse alle dem, der lytter med her, om, at fra det beløb, som ordføreren taler om, skal trækkes husleje.
Det glemmer ordføreren meget behændigt.
For det tal, som Beskæftigelsesministeriet oplyser – altså hvad en enlig mor med to børn har i rådighedsbeløb, når der er betalt husleje – er 10.200 kr.
Så kan jeg ikke forstå, ordføreren er i tvivl om, hvad Enhedslisten mener om det her.
Vi kæmper for at få afskaffet det her kontanthjælpsloft, og det har vi begrundet i alle mulige sammenhænge, nemlig fordi det fattiggør folk.
Det kan vel ikke være så svært at forstå, at vores politik her er, at det loft skal afskaffes.
For vi har en klar frygt for, at tusindvis af mennesker vil blive presset ud i en situation, hvor de ikke kan blive i deres bolig, og der er alle de ulykker, der kommer ud af det.
Så må jeg sige noget til diskussionen om, at det kan betale sig at arbejde.
Min tid er løbet, men jeg vil sige, at jeg ikke tror, at ordføreren har sat sig ind i mekanikken her, men det kan vi vende tilbage til i anden runde.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Tak for det.
Med L 112, som vi her behandler, følger vi jo Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af et EU-direktiv på det arbejds- og ansættelsesretlige område.
Som de tidligere ordførere så udmærket har gennemgået, sikrer vi med lovforslaget, at besætningsmedlemmer på søgående skibe har samme mulighed for at deltage i informations- og høringsprocesser som andre lønmodtagere.
Det kan jo ske med udgangspunkt i, at den teknologiske udvikling gør, at man sådan set har mulighed for at sidestille søfarende med øvrige lønmodtagere.
Det kan vi selvfølgelig kun hilse velkommen.
Så samlet set er der tale om et lovforslag, der implementerer et EU-direktiv, der giver søfarende bedre rettigheder, og det kan Venstre naturligvis støtte.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Ordføreren kan ikke forstå, at vi er i tvivl om Socialdemokratiets holdning til at afskaffe det her kontanthjælpsloft, når vi engang får et flertal sammen.
Det kan ordføreren ikke forstå.
Det kan jeg ikke forstå at ordføreren ikke kan forstå, for ordføreren står og selv og siger, at det her er et forslag fra SF, som ordføreren og ordførerens parti er fuldstændig enige i.
Der er ikke kommet en eneste kritisk bemærkning til det forslag, der ligger på bordet her i dag, og som vi skal forholde os til.
Alligevel vil ordføreren ikke stemme for det.
Når man så hører ordførerens begrundelse, er det da ikke mærkeligt, at vi kommer i tvivl, for ordføreren siger: Vi ved ikke, hvilke ulykker Lars Løkke Rasmussen har lavet, når vi kommer til fadet efter næste valg.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men den usikkerhed har jo ikke forhindret Socialdemokratiet i at låne boligejerne 30 mia. kr., sådan at dem, der er boligejere, kan føle en tryghed – det var det argument, der blev brugt – med hensyn til at de ikke skal forlade deres hus.
Men den samme tryghed vil man altså ikke give den enlige mor, der bor i noget alment boligbyggeri.
Kan ordføreren ikke godt forstå, at vi er i tvivl?
Og hvorfor vil ordføreren ikke være med til at udrydde den tvivl?
Det er jo meget enkelt.
Det er jo bare at sige, at man stemmer for det her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg vil prøve at lægge mig i forlængelse af de spørgsmål og kigge på den lovgivning, vi har vedtaget.
På det tidspunkt, hvor den blev vedtaget, forventede man, at ca. 9.000 mennesker ville blive berørt af 225-timersreglen, og i december kunne vi konstatere, at det altså var 14.100.
Det må da betyde noget for ministeren, at man lægger et lovforslag frem på et grundlag, som man nu kort tid efter kan konstatere er dramatisk anderledes.
Det må vel få den effekt, at ministeren tænker: Skal vi så ikke revidere loven?
Eller hvad med de mange kvinder på barsel, som bliver ramt af loven?
Hvis man tænker på intentionerne i loven om, at et økonomisk pres skulle få nogle af de her mennesker ud på arbejdsmarkedet, hvad er så ideen i, at man rammer kvinder på barsel?
Altså, de flytter sig vel ikke på grund af et økonomisk incitament, når de nu er hjemme for at føde eller passe deres små børn.
Det giver jo ikke meget mening – eller hvad?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-02-10:
Jeg vil jo generelt gerne forholde mig til alt, hvad Finn Sørensen siger.
Dog bliver jeg jo selvfølgelig lidt ked af, at Finn Sørensen siger, at mit hoved ikke er i stand til at rumme så meget.
Det kan man ikke nødvendigvis sige er forkert, men man kan heller ikke lave en sandhedsvurdering af det sådan her fra talerstolen i dag.
Jeg kan jo bare igen henholde mig til det, jeg har sagt, Finn Sørensen, og som jeg synes er helt afgørende.
Vi er nu på vej ind i en rigtig god økonomisk situation for Danmark.
Vi skal sørge for, at flere mennesker kommer væk fra kontanthjælp og ind på arbejdsmarkedet.
Vi har over 30.000 jobparate kontanthjælpsmodtagere, som er klar til at gå ind på arbejdsmarkedet, og dem skylder vi altså at gøre den tjeneste, at det bedre kan betale sig i dag at være på arbejdsmarkedet end at være en del af kontanthjælpssystemet.
Og det er jo lige præcis det, som det her – 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet – sikrer.