runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Det er forældreansvarslovens klare udgangspunkt, at man søger at bevare barnets kontakt med begge forældre.
Det er udgangspunktet for vores lovgivning, og derfor er der jo senest med chikanepakken også lavet forskellige lovændringer, der sikrer det: mødepligt, erstatningssamvær og også det kontaktbevarende samvær.
Man kan jo søge om det kontaktbevarende samvær, hvis forældrene ikke kan få det til at fungere og den ene forælder risikerer at miste kontakten med sit barn, og så kan det blive fastsat.
Jeg har fået nogle tal fra Familieretshuset, der viser, at der sidste år alene blev truffet over 2.000 afgørelser om kontaktbevarende samvær med en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 3,4 uger, så der er jo et redskab i vores lovgivning her, hvis jeg forstod spørgerens spørgsmål rigtigt.
Det løber forhåbentlig alle her i salen koldt ned ad ryggen, når man hører om de allerværste skilsmisser, hvor voksne mennesker bekriger hinanden med alt, hvad de har, og der er nogle børn, der kommer voldsomt i klemme.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
På engelsk blev hun truet og ydmyget på det groveste af en sosu-hjælper.
Tænk lige engang, hvor bange og forvirret den her ældre dame må have været, da den mandlige sosu-hjælper overdyngede hende med fornærmelser på et for hende fremmed sprog.
Og nu vil jeg citere, og det håber jeg at formanden vil bære over med.
Sosu-hjælperen sagde bl.a.: »Hvad fanden vil du?
Dumme kælling, jeg smadrer dig.«
Sådan sagde sosu-hjælperen bl.a. til beboeren på plejehjemmet.
Det bliver selvfølgelig kaldt en enkeltsag, men efterhånden har vi bare set rigtig mange enkeltsager.
Der tegner sig et mønster af et system, der er noget helt fundamentalt galt med.
Vi har desværre i vores såkaldte velfærdssamfund fået en ældresektor, der er plaget af alt for mange brodne kar.
Og vi ser også eksempler fra det sociale område.
Det er jo derfor, vi står her i dag.
Sosu-hjælperen blev bortvist og meldt til politiet, og det er jo en start, men hvordan sikrer vi os så, at han ikke får ansættelse igen i en lignende stilling i en anden kommune?
Derfor indkaldte jeg tidligere ældreminister Magnus Heunicke i samråd, hvor jeg netop ville have svar på, hvad han ville gøre for at sikre, at ansatte, der truer eller ydmyger beboere, ikke kan få arbejde noget andet sted i ældresektoren.
Og det gør sig selvfølgelig også gældende på det sociale område.
Hvis vi ikke griber ind, er der desværre en reel fare for, at den fyrede kan få arbejde andre steder, for som bekendt mangler bl.a. de fleste plejehjem arbejdskraft.
Han og andre brodne kar kan derfor nemt få ansættelse i andre kommuner, da hans identitet ikke er kendt.
Og det er et rigtig godt borgerligt princip, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og det princip hylder vi i Nye Borgerlige, men det giver altså mening at få undersøgt det her område noget nærmere.
Vi er ikke nødvendigvis enige i de løsningsforslag, der fremgår at det her beslutningsforslag, men jeg håber, der kan landes en beretning f.eks. om, at det skal undersøges nærmere, hvordan vi sikrer os mod de her brodne kar.
For det er altså et problem ikke bare på ældreområdet, men også på det sociale område.
Tak for ordet.
Henrik Vinther (RV), 2021-05-17:
Jeg er ikke sikker på andet, end at der måske var et spørgsmål inde midti – men jeg prøver, om jeg selv kan deducere det frem.
Altså, jeg mener, at man som leder har ansvaret for, at de medarbejdere, man har på sin arbejdsplads, kan løse opgaven.
Og en af de vigtigste opgaver, man har, når man ansætter nogen, er, at man sikrer, at vedkommende har gode referencer, og sikrer, at de mennesker, man tager ind, ikke har noget på samvittigheden, som ikke hører hjemme i den sammenhæng, man er i.
Der er arbejdsretlige sanktioner.
Man kan bortvise mennesker fra deres arbejde, hvis de ikke løser opgaven ordentligt.
Og der er også i den nuværende lovgivning muligheden for at sætte folk fra bestillingen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Det ved jeg godt at der er.
Men hvad hjælper det, at man har bortvist én ansat, og så kan dén ansatte gå hen til enten en privat leverandør, altså et privat firma, eller et andet sted og arbejde inden for faget, altså kan arbejde som vikar eller andet, trods det at vedkommende er bortvist for vold på én arbejdsplads?
Det er jo det, der faktuelt foregår.
Så spørger jeg bare den radikale ordfører: Hvad har man imod en arbejdsgruppe, som skal finde nogle gode løsninger til os i Folketinget i forhold til at komme det her til livs, så vi ikke ser de sager fremadrettet?
Henrik Vinther (RV), 2021-05-17:
Jeg har sådan set ikke noget imod arbejdsgrupper.
Jeg har noget imod, at man som udgangspunkt siger, at hvis man er mistænkt for at have gjort noget forkert, så kan man sættes fra bestillingen.
Tag referencer!
Det er det sikreste redskab, der overhovedet er, hvis man vil ansætte de rigtige mennesker.
Alt andet er at stikke folk blår i øjnene; det løser ikke noget.
Mads Andersen (KF), 2021-05-17:
Tak for ordet, formand, og tak til Dansk Folkeparti for forslaget.
Jeg vikarierer i dag for fru Brigitte Klintskov Jerkel, som stadig væk er ved at komme sig oven på sygdom.
Jeg vil starte med at sige tak for intentionen med forslaget og det her fokus, der bliver sat.
Der skal altid være fuld fokus på medarbejdernes faglighed udeomkring i vores sociale tilbud og på, at loyaliteten over for de udsatte borgeres ve og vel i vores tilbud er i orden.
Ledelsen bærer her, som flere andre også har været inde på, et kæmpestort ansvar i at sikre, at det er de rigtige medarbejdere, der er ansat i tilbuddene, og at de håndterer tingene, som de skal.
Det forventer vi selvfølgelig også at lederne gør, og det har jeg også hørt flere andre sige her fra talerstolen.
Jeg vil sige det sådan – nu handler forslaget jo om en undersøgelse foretaget af en arbejdsgruppe – at der er flere af elementerne i forslaget her, som sådan set er spændende nok at diskutere, men jeg ved ikke, om jeg nødvendigvis synes, man skal bruge tid på, at en arbejdsgruppe skal undersøge det.
I virkeligheden er det springende punkt for os det her, som flere andre jo også har været inde på, med, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og det gælder selvfølgelig også på det her område.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Konservatives ordfører, hvad man så vil gøre.
Altså, vi har jo haft debatten i dag i forhold til det her, og på sundhedsområdet kan man gøre det.
Dér gælder der nogle andre regler.
Men vi har ligesom nogle huller på det her område.
Når der er en ansat, som er bortvist på grund af vold, hvordan vil man så sikre, at vedkommende ikke kan fortsætte med at udøve vold mod andre, altså fortsætte i faget, bare på en anden arbejdsplads?
Faktum er, og det håber jeg også ordføreren har læst lidt op på, at i de eksempler, som vi kan læse i pressen, og de eksempler, der har været rundtomkring, er det på bekostning af sårbare og udsatte borgere, at man lader de her brodne kar fortsætte med at arbejde inden for faget.
Så hvad vil Konservative gøre for at stoppe det?
Mads Andersen (KF), 2021-05-17:
Nu kan min karriere som socialordfører opgøres til nogenlunde en times tid, og derfor er der selvfølgelig også en masse historik omkring de sager, som jeg måske ikke er lige så meget inde i, som fru Karina Adsbøl.
Det synes jeg da ville være et spændende forslag at bringe til bordet, mere end bare en arbejdsgruppe, som skal kigge på det.
Men generelt handler det her jo også om, at vi som samfund siger, eller understreger, at ledelsen derude skal have fokus på det her med, hvordan medarbejderne gebærder sig i løbet af deres arbejdsdag, og hvis der er eventuelle kritikpunkter, skal det jo i den grad være et fokusområde for lederen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Jamen tillykke med ordførerposten.
Jeg ser frem til, at vi kan samarbejde på det her område.
Det, jeg bliver lidt forvirret over, er, at ordføreren siger, at det med en autorisationsordning lyder interessant, og at det vil man gerne være med til at kigge på, men det betyder jo, hvis man skulle lytte til, hvad også Venstres ordfører, fru Marie Bjerre, sagde, at man vel så også kan få frataget sin autorisation, inden man er dømt.
Altså, hvad er forskellen på det og på, at man ligesom får lavet en arbejdsgruppe, så vi kan få belyst det her område, fordele og ulemper?
Hvis det er en autorisationsordning, der skal til, er det jo det, det bliver.
Mads Andersen (KF), 2021-05-17:
Jeg ved jo ikke, hvor længe jeg får lov at være socialordfører, men i lige måde.
Indtil videre er det nok kun et par timer endnu.
Jeg vil sige, at i forhold til den her autorisationsmodel kunne det i hvert fald være noget, der kunne komme som et specifikt forslag; så synes jeg, det er værd at diskutere.
Men i forhold til det her med en arbejdsgruppe vil jeg sige – nu kommer jeg fra den kommunalpolitiske verden – at alle de her arbejdsgrupper tit og mange gange også kan være med til at gøre tingene sløvere og lidt mere langsomme i beslutningsprocessen, og så synes jeg måske mere, at den her model var interessant at få diskuteret.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-17:
Jeg tror, at ordføreren vil opleve, at når han træder ned fra talerstolen – og han gjorde det i øvrigt ganske glimrende, man kan ikke høre, at det er første gang – så vil han i den grad komme til at savne det, for socialområdet er noget, der går under huden på en.
Så vil jeg sige, at jeg er meget enig i ordførerens kommentar om ledelsesretten.
Og så vil jeg også bare sige, og det er også lige så meget til formanden, at jeg i min iver for at tale om området kom til at glemme at sige, at jeg skulle hilse fra Enhedslisten.
Så ordføreren har opbakning både fra Socialdemokratiet og fra Enhedslisten.
Så tillykke med en rigtig fin tale.
Mads Andersen (KF), 2021-05-17:
Nu var det jo mest af alt en kommentar.
Jeg vil sige, at jeg allerede har været på talerstolen mange gange.
Nej, det skal jeg nok lade være med.
Tak for det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-17:
Vi ved, det har så store konsekvenser for de her børn, der er klemt i systemet, og om de så får lov til at se begge forældre eller ej, hjælper det jo ikke noget i en konflikt, der er gået i hårdknude, at sige, at så tror vi, situationen for dig, lille Lise, hjælper, og at det her letter, hvis du så ikke får lov til at se din far eller din mor.
Ministeren er selv inde på, at udgangspunktet jo er fint, fordi udgangspunktet er, at man skal se begge forældre, for andet ville også være fuldstændig ude af proportioner overhovedet at diskutere.
Men så ser vi de her sager, og vi ser dem ude i den virkelige verden, hvor der er adskillige tilfælde, hvor det modsatte så alligevel er det, der sker, nemlig at der alligevel står en forælder, der lige pludselig i et år ikke har set sit barn, og som så ovenikøbet får at vide af Familieretshuset, at det er sådan, verden forholder sig.
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jeg tror, vi alle sammen får tilsendt eksempler og kan læse på sociale medier om meget ulykkelige forældre i skilsmissesager.
Det er i øvrigt min oplevelse, at det både er mødre og fædre, som er landet i nogle opslidende skilsmisser, voldsomme konflikter, hvor der bliver grebet til metoder, som man ikke skulle tro voksne, der har børn sammen, ville anvende.
Det er da dybt, dybt ulykkeligt.
Vi har i lovgivningen sat det at skærme barnet helt i centrum, og det mener jeg er det rigtige at gøre.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-17:
Tak, og tak til fru Mette Thiesen for spørgsmålet.
Jeg tror, at fru Mette Thiesen og undertegnede er meget enige om de her sager og sagernes forløb.
Og netop fordi de her sager er så konfliktfyldte og også meget komplekse, bliver vi nødt til at kigge på, hvordan vi får det hele vejen rundt gennem systemet.
Jeg synes virkelig, at vi burde sætte os ned som ordførere med interesse for det her og tage diskussionen, for det er netop en kæmpestor reform, og den er stadig væk ikke fuldt implementeret.
Så det er helt oplagt, at vi får sat os ned og taget diskussionen om, hvordan vi løser det her fremadrettet.
Og som ordføreren også selv siger, er de to emner nogle, jeg sagtens kan tilslutte mig.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Jamen jeg vil bare sige tak til Venstre for opbakningen.
Som Venstres ordfører også rigtigt siger, modtager vi rigtig mange henvendelser.
Jeg lagde et opslag på min Facebook lørdag aften og har her til morgen fået over 150 henvendelser fra rigtig, rigtig frustrerede mennesker, som har oplevet et familieretsligt system, som åbenlyst ikke fungerer.
Så tusind tak til Venstre for opbakningen.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-17:
Jamen til det vil jeg bare sige: tak igen.
Og ellers er det i hvert fald noget, Venstre er enige med de borgerlige om at vi skal.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Tusind tak.
Der gik en halv ordførertale med at tale om alt muligt andet.
Jeg skal være den første til at sige, at jeg på ingen måder er begejstret for EMD, og det var også nogle dejlige tekststykker fra vores hjemmeside, som ordføreren læste højt.
Jeg fjerner meget gerne den del.
Kan Dansk Folkeparti så støtte det, der i bund og grund står i det her beslutningsforslag, hvis vi lige fjerner den sidste del, som man bruger som argumentation mod det?
Kan Dansk Folkeparti så støtte det?
Så fjerner vi meget gerne den del i udvalgsbehandlingen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Nu håber jeg, at fru Mette Thiesen har hørt efter, hvad jeg sagde i min ordførertale, og har lyttet rigtig godt efter.
Jeg undrer mig bare over, at man vil bruge konventioner og Menneskerettighedsdomstolen og andet, i betragtning af at Nye Borgerlige jo plejer, kan man sige, at være fortaler for, at vi skal lave lovgivningen i det danske Folketing og ikke på baggrund af konventioner.
Nu kan man tage hele udlændingeområdet.
Hvordan ville det se ud, hvis man gjorde det der, i forhold til Menneskerettighedsdomstolen, i forhold til familiesammenføring og andet?
Altså, det er bare det, der skriger lidt til himlen.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Jeg tænker ikke, at det er vores beslutningsforslag, der skriger til himlen.
Jeg tænker, det er ordførerens argumentation, for det begynder at lugte meget mere af sådan noget politisk drilleri, i stedet for at man reelt set har lyst til at løse en konkret problematik.
Som jeg startede med at sige, piller vi meget gerne den del ud.
Det skulle ikke være noget som helst problem.
Vil Dansk Folkeparti kunne støtte det?
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Har Nye Borgerliges ordfører ikke hørt, at jeg som ordfører har stået og talt om de udfordringer, der er, i forhold til hvordan forældrene oplever mødet med systemet, og at jeg har sagt, at det skal vi sætte os sammen og løse?
Har ordføreren ikke lyttet efter?
Så må jeg jo give en kopi af min ordførertale til ordføreren, for jeg anerkender, at vi selvfølgelig skal have rettet op på det Familieretshus og det familieretssystem.
Andet kan vi ikke være bekendt.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Tusind tak.
Og tusind tak til Venstre for at støtte vores beslutningsforslag.
Mener Venstre og ordføreren egentlig ikke også, at det bare er ganske almindelig sund fornuft?
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Ministeren siger, at loven allerede er sådan i forvejen.
Vi har jo før oplevet, minister, at vi har lavet lovgivning herinde på Christiansborg, men at lovgivningen ikke er blevet implementeret, eller at man i hvert fald ikke følger den lovgivning, som vi har vedtaget herinde.
Det så vi også i forbindelse med Barnets Reform – lovgivning eller ej.
Der må man jo bare sige, at der er ret mange, der oplever, at der sker forskelsbehandling i Familieretshuset, herunder at der ikke bliver arbejdet på det kontaktbevarende samvær, og at sagsbehandlingstiderne er for lange.
Nu ved jeg godt, at ministeren talte om den gennemsnitlige sagsbehandlingstid, men den er jo afhængig af forskellige ting.
Én sag kan jo tage lang tid, og andre kan tage kort tid.
Og i mellemtiden kan der ske det, der også kaldes forældrefremmedgørelse.
Så udgangspunktet må jo være, at et barn har ret til sin mor og far.
Hvordan vil ministeren sikre, at den håndhæves?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Det mener jeg vi har en lovgivning der så vidt muligt tager højde for i dag.
Altså, hensynet til barnet er det altafgørende hensyn, når der træffes afgørelser om samvær.
Det mener jeg er rigtigt.
Jeg ved ikke, om der i spørgsmålet fra spørgeren ligger, at man ikke mener, at det er hensynet til barnet, der skal være det altafgørende, men hensynet til den ene eller den anden forælder.
Der er det jo grundlæggende sådan, at vi skal lade hensynet til barnet veje tungest – og det er vi også konventionsmæssigt forpligtet til.
Det er jo dybt, dybt ulykkeligt, hver eneste gang man har en skilsmissesag, som handler om en højkonflikt, hvor voksne mennesker tager et barn som gidsel på enten den ene eller den anden måde.
Derfor har vi jo, i øvrigt i fællesskab med spørgerens parti, lavet et nyt familieretligt system, hvor det helt centrale er at skærme barnet, hjælpe barnet og forsøge at ruste forældrene til at håndtere deres konflikter, så barnet ikke gennem sin barndom skal blive fanget i de konflikter, men kan få en rolig og tryg barndom.
Det mener jeg er det rigtige fokus at have.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Jamen vi kan jo konstatere, minister, at det ikke er sådan, det fungerer i praksis.
Uanset om der er lovgivning på området, kan vi jo se, at selv om barnet gerne skulle have ret til sine forældre, medmindre dette er til fare for barnet, så er det ikke det, der sker i praksis.
Vi kan jo faktisk se, at mange af de her børn mister kontakten til en forælder.
Så spørger jeg bare: Hvordan vil ministeren sikre barnets ret til sine forældre?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har sine konstateringer fra.
Det er klart, at der i svære konflikter både er ganske mange ulykkelige situationer og ulykkelige skæbner.
Det er altså ikke loven eller myndighederne, der skaber højkonfliktskilsmisser, hvor folk ikke kan finde ud af at nå til enighed sammen, ikke kan finde ud af at skærme deres børn, men hvor børnene bliver centrum for årelange konflikter.
Pigen, som jeg omtalte her, kunne som 5-årig ordet Statsforvaltningen og oplevede, at forældrene skulle i retten 13 gange.
Det er jo megaulykkeligt, og derfor er det vigtigt, at vi har lovgivning, der imødegår f.eks. samværschikane.
Det har vi i dag, og vi har hensynet til barnet som det afgørende, og det mener jeg er det rigtige at have.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Tak skal du have.
Der er styr på alle partier, kan jeg forstå her.
Der står jo ret konkret i forældreansvarsvejledningen fra december 2020, at man ikke – ikke – kigger på skyldsspørgsmålet, altså hvem der forårsager konflikten.
Så jeg kunne bare rigtig, rigtig godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører, hvordan Socialdemokratiet kan understøtte og give opbakning til en lovgivning, som simpelt hen er indrettet på den måde, at konflikter belønnes.
Den, der starter konflikten, den, der bliver ved med at fastholde en konflikt, kan risikere at blive belønnet og bliver belønnet med at få barnet, og den anden forælder bliver skrevet ud af samværet.
Hvordan kan Socialdemokratiet støtte det?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-17:
Altså, det, der er centralt for os, og jeg kommer til at gentage mig selv, er barnets tarv, og udgangspunktet er at se på, hvad der er bedst for barnet.
Det er det altafgørende for os.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Men vi kan forhåbentlig godt blive enige om, at det altså strider mod barnets tarv, hvis man belønner en forælder med samvær – den forælder, som i årevis har lavet forælderfremmedgørelse og samværschikane mod den anden forælder.
Det er den ene ting.
Jeg har talt med både mødre og fædre, hovedsagelig fædre, som har brugt hundredtusindvis af kroner i retssystemet for bare at få lov at se deres børn, baseret på, at de har fået frakendt samvær på grundløse anklager.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-17:
Det lyder på mig, som om ordføreren har nogle konkrete eksempler, og ligesom jeg er ordføreren også indbudt til, at vi hele tiden følger op, i forhold til hvordan det går i Familieretshuset.
Og jeg tror, det er rigtig vigtigt, at man bringer de konkrete sager frem, og jeg tror ikke, at det er hensigtsmæssigt, at vi diskuterer enkeltsager fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er ret væsentligt, at man ikke skal chikanere sig til samvær.
Det er også vigtigt, at det er barnets tarv, vi følger.
Jeg vil simpelt hen starte med det, jeg glemte sidst, nemlig at sige, at jeg skulle hilse fra Det Radikale Venstre og fra Enhedslisten og sige, at de ligesom Socialdemokratiet ikke støtter op om forslaget.
Så vil jeg hermed redegøre for, hvorfor Socialdemokratiet ikke støtter op om forslaget.
Men det er det der med lige at få husket det hele.
Det, der er altafgørende for behandlingen af sager i forældreansvarsloven, må og skal være hensynet til barnet.
Så det eneste fornuftige og afbalancerede af alle hensyn må være det.
Dette synspunkt kom også til udtryk blandt Folketingets partier, da vi i sidste uge landede en rigtig bred aftale, nemlig »Børnene Først«, hvor hensynet til barnet kommer til at veje endnu tungere i forhold til hensynet til f.eks. de biologiske forældre i sager om anbringelser.
Det er en aftale, som Nye Borgerlige desværre ikke er med i.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at retten til familieliv er en grundlæggende rettighed i vores samfund, og at vi naturligvis som samfund har pligt til at værne om de nære bånd, der er mellem børn og deres forældre, men også mellem børn og deres søskende.
Det er også derfor, at forældreansvarslovens klare udgangspunkt er, at barnets forbindelse til begge forældre søges bevaret ved et samlivsbrud.
Så selv om vi skal værne om retten til familieliv, er barnets tarv det altafgørende.
Derfor giver loven heller ikke en forælder ret til samvær, hvis det går ud over hensynet til barnet.
Afgørelser efter loven skal altid træffes ud fra, hvad der er bedst for barnet, og derfor mener jeg også, at loven, som den er indrettet i dag, i høj grad varetager barnets tarv.
Jeg har ligesom Nye Borgerliges ordfører, som det fremgik af dennes spørgsmål til ministeren, også fået rigtig mange henvendelser, og jeg kan også være enig med forslagsstillerne i, at det selvfølgelig er uacceptabelt, hvis en forælder chikanerer en anden forælder, så denne forsvinder ud af et barns liv.
Det tror jeg faktisk vi alle sammen kan være enige om.
Chikane er ikke acceptabelt, og derfor vedtog et enigt Folketing også tilbage i 2015 den såkaldte chikanepakke, hvor der blev givet forskellige redskaber til at imødegå samværschikane i forældreansvarssager.
Men det her beslutningsforslag rammer altså forbi målet, og vi kommer i stedet til at risikere at tvinge børn til samvær, der ikke er til barnets bedste.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Altså, det her forslag handler om at få nedsat en arbejdsgruppe, som kan belyse det her og komme med forslag til, hvordan vi ligesom kan lukke det hul i forhold til medarbejdere, som fortsætter med at arbejde inden for det sociale område, men som ikke skal være inden for det sociale område, altså medarbejdere som dem i den her konkrete sag, som er eksemplet i beslutningsforslaget, der har udøvet vold mod en af de beboere, som hun var ansat til at skulle passe på.
Så hvad er det, som man fra Radikale Venstres side er så meget imod?
Det kunne jo være – jævnfør den tidligere debat, jeg havde med fru Charlotte Broman Mølbæk, tror jeg nok det var; nu skal jeg lige huske efternavnet og alle de navne her – at arbejdsgruppen kom frem til, at en autorisation var den rigtige løsning.
Men man ville ikke engang være med til, at der blev nedsat en arbejdsgruppe på tværs af ressortministerierne, som ligesom kunne komme med nogle løsningsforslag i forhold til at varetage det retssikkerhedsmæssige, kan man sige, eller i hvert fald at varetage beboernes behov, så de ikke fortsatte med at blive udsat for vold eller andet af den samme medarbejder, som var bortvist fra ét sted.