runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2017-04-25:
Altså, jeg kan jo forstå af justitsministerens redegørelse, at regeringen har brug for at vinde tid.
Jeg kan godt huske den situation, når man sidder flere partier i en regering, og der nogle gange er forskellige holdninger, det er der nogle gange også inden for et parti.
Derfor kan jeg godt gennemskue, at det er det, det handler om, både når man gerne vil have redegjort for nogle forskellige ting, og man også nævner sikkerhedsargumentet.
Derfor bliver jeg bare nødt til at spørge: Er der egentlig så meget mere at grave rundt i?
Da vi fik undersøgt den paragraf for et par år siden i 2015, fik vi jo at vide, at det eneste, den reelt forhindrede eller forbød, var afbrænding og måske også at tisse på hellige bøger.
Er det korrekt, at det er det, som paragraffen afgrænser, og ikke andet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Jeg forholder mig sådan til det, at lige nu har vi en sag.
Der er rejst en tiltale, på baggrund af at en har stået i, var det en grillbar?, og har brændt en koran af og filmet det og lagt det ud på nettet, og så har man offentliggjort det.
Det er jo ikke sådan, at man ikke må skaffe sig af med en koran i det her land.
Man må skaffe sig af med alle de koraner, man vil, man må gøre med dem, næsten hvad man vil.
Men ifølge loven er det jo så, at man ikke må filme det og lægge det ud, som det er blevet gjort.
Det er jo noget, domstolene skal tage sig af.
Den verserende sag skal jeg jo ikke gå ind og dømme i.
Det tilkommer ikke mig.
Jeg synes, at det var usigelig dumt at gøre og unødvendigt at gøre.
Diskussionen er så selvfølgelig, om det skulle være ulovligt, og det er så den debat, vi får her.
Bruno Jerup (EL), 2017-04-25:
Ministeren henviser flere gange til Straffelovrådets betænkning.
En af de ting, som er i den betænkning, er en klar udtalelse om, at afbrænding af hellige skrifter er strafbart i henhold til blasfemiparagraffen.
Det er noget, man kan dømmes for.
Nu har vi en sag der.
Men samtidig er det sådan, at Straffelovrådet på ingen måde i deres redegørelse omtaler, at der rent faktisk blev brændt en bibel af under en tv-avis i 1997.
Den gang blev der ikke rejst nogen sag.
Så Straffelovrådet siger, at afbrænding af hellige skrifter skal føre til en straf i henhold til blasfemiparagraffen.
Men det er rent faktisk ikke det, der er sket.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Naser Khader (KF), 2017-04-25:
It giver nye former for kriminalitet.
Tag eksempelvis historierne om pædofile, der på nettet betaler for at se seksuelle overgreb på mindreårige på nettet.
Det er forfærdeligt.
Det er et eksempel ud af mange på, hvordan it understøtter nye former for kriminalitet.
Et andet eksempel kunne være radikalisering.
Heldigvis giver it ikke kun nye former for kriminalitet.
Databaserede analyser kan også være med til at give politiet bedre redskaber til at opklare, efterforske og bekæmpe kriminalitet.
Med lovforslaget her styrker vi dansk politi.
Vi giver politiet en retlig ramme, der giver mulighed for tværgående databaserede analyser.
Nye udfordringer kræver tidssvarende løsninger.
Vi vil derfor gerne være med til at give politiet en retlig ramme for både en analysebaseret politiindsats samt indsamling og behandling af offentligt tilgængelige oplysninger.
Herudover forenkler vi med lovforslaget politiets adgang til at modtage oplysninger om flypassagerer og besætningsmedlemmer.
Det Konservative Folkeparti ønsker at give politiet tidssvarende arbejdsbetingelser, og vi støtter derfor forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Altså, jeg hører det mere som et politisk indlæg, som jeg fuldt ud kan forstå argumenterne for, det er såmænd ikke det.
Det eneste, vi sådan set bare siger, er, at vi i den verden, vi lever i, i den situation, vi står i, med de mange argumenter, jeg nu sådan synes jeg har prøvet at opveje og opliste her, så lige må se på, hvor det senest er sket. Hvad har det ført med sig? Har det ikke givet nogen anledning til ballade?
Jeg siger jo ikke, at det skal føre frem til, at vi så har en særlig holdning til det.
Jeg synes sådan set bare, at vi skal have alt frem.
For det kan have sikkerhedsmæssige konsekvenser, og det er ikke sikkert, at der har været noget særligt i Norge og Holland, og så må vi jo kigge på det.
Det er jo bare lige det, vi beder om, altså at få lov til at kigge på det nogle få måneder i forhold til en over 150 år gammel lov.
Jeg synes ikke, det er så bagstræberisk.
Bruno Jerup (EL), 2017-04-25:
Nu siger ministeren flere gange det med, at vi har haft den her paragraf i 150 år.
Måske bør man sådan også kigge lidt mere historisk på den, for hvis man går tilbage til de gamle skrifter, kan man allerede se, at anbefalingen i forhold til gudsbespottere var, at de skulle stenes, og hvis vi tager den store lovbog fra 1683, Danske Lov, og kigger i sjette bog, kapitel 1, paragrafferne 7 og 8, kan vi se, at straffen for trolddom og gudsbespottelse var udskæring af tungen, halshugning samt anbringelse af tungen sammen med hovedet på en stage, og hvis nogen havde brugt en hånd til gudsbespottelsen, skulle hånden også anbringes på stagen.
Det var måske sådan en lidt anden lov end den, vi står over for i dag, kan man sige, men blasfemiparagraffen er bare en reminiscens fra fortiden, som vi skal have væk.
Det giver simpelt hen ingen mening i et moderne samfund, at man har en sådan paragraf, og at man beskytter guder og trosretninger ved straffelove i de enkelte lande.
Det er jo meningsløst, synes jeg, og derfor kan jeg ikke forstå, hvad det er, ministeren har brug for ligesom at kunne vide ekstra for at kunne træffe et valg i forhold til det her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Det er jo, fordi vi vil være på helt sikker grund, og så kan man sige, at det godt kan være uambitiøst, at regeringen ikke kan tage stilling til før efter sommerferien, hvad det er.
Men i forhold til at vi har haft den her paragraf i 150 år og vi så beder om nogle få måneders betænkningstid for at undersøge alt, så synes jeg ikke at det sådan kan kaldes at trænere det voldsomt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Jo, men det her er jo også en politisk debat, og det skal det jo helst være, og der har ministeren faktisk på glimrende vis listet nogle af de ting, der kunne tale for og imod, op i sin tale.
Så jeg forstår sådan set ikke, hvad det er, sådan en undersøgelse skal sætte gang i.
Hvad er det konkret, undersøgelsen skal sætte gang i?
Er det at finde ud af, at det i Norge, Island og Holland faktisk fungerer fint?
Det vil jo være det, der er resultatet, altså at man kan komme frem til en konklusion om, at det i Holland, Island og Norge faktisk fungerer ganske udmærket.
Der er styr på tingene, og verden står endnu.
Så kan vi da tage den politiske debat nu og komme i gang med at ændre de her regler.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Og så er der bare det at sige, at vi, fordi vi tager det her rigtig alvorligt – for jeg er jo sådan set enig i hr. Peter Kofod Poulsens præmis – så gerne lige vil have lov at bruge nogle få måneder på at se, hvad der er sket i Holland, og hvad der er sket i Norge, og så kan man jo så tage stilling til, hvad det skal betyde efterfølgende.
For jeg er jo enig i, at det ikke skal være terrorister, der afgør, hvad for en lovgivning vi har i Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Man trækker på et sikkerhedsargument.
Man siger, at det her handler om, f.eks. med henvisning til en terrorrisiko, at folk kan finde på at tage det så ilde op, at det kan blive ubehageligt for Danmark.
Det synes jeg simpelt hen er slapt.
Hver gang der sker noget ude i verden, står vores ledere og er enige med hinanden om, at det her aldrig må knække os, at det aldrig må knække vores værdier, at det aldrig må knække vores ytringsfrihed, og nu står landets justitsminister så på Folketingets talerstol og siger, at de følelser og de reaktioner må vi tage hensyn til, når vi laver lovgivningsarbejdet her på Christiansborg.
Det synes jeg simpelt hen er for slapt af den her regering.
Så jeg vil meget opfordre til, at man kommer op i omdrejninger.
For det her er jo i høj grad en politisk diskussion, vi må have, og så må vi derefter lægge os fast på, hvad det er, vi vil, og nu kan jeg bare forstå, at regeringen har købt sig tid til den anden side af sommerferien.
Det synes jeg er lidt uambitiøst.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Jamen jeg synes sådan set, jeg har prøvet både ordentligt og sagligt at sige, hvad for nogle overvejelser man kan have for og imod, og hvad regeringen beder om, og hvad vi ønsker.
Der kan man jo godt ende, og for nylig afskaffede man den i Holland og Norge.
Og hvad var det for en debat, hvad gav det anledning til?
Man kunne jo tage hensyn til, hvad det også kunne få af indflydelse på en dansk debat.
Og når den undersøgelse så er lavet, kan man komme tilbage.
Og det er altså inden for i år.
Det er ikke noget, der skal i en syltekrukke – det er altså ikke ideen med det.
Det har jeg slet ikke udtalt mig om.
Jeg har udtalt mig om, at regeringen ønsker og også vil se på konsekvenserne i Holland og Norge.
Naser Khader er jo et utrolig klogt og vidende menneske.
Nu undersøger vi det nærmere, og så vil jeg bare gerne sige, at vi har haft paragraffen i over 150 år.
Mon ikke vi så kan vente nogle måneder på de sidste undersøgelser.
Mai Mercado (KF), 2017-04-25:
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at der jo i dag ligger et sæt af screeninger, som selvfølgelig er tilpasset de 3-årige.
Når der så nu kommer en mulighed for at modificere det, så de 2-årige også kan blive screenet, bliver der jo udviklet et helt nyt materiale tilpasset de 2-årige.
Det har jo også været drøftet her under førstebehandlingen.
Lotte Rod (RV), 2017-04-25:
Lige om lidt skal vi stemme om et lovforslag, som giver mulighed for sprogvurdering af 2-årige.
Det er desværre det forkerte svar på et ellers godt spørgsmål, for vi er jo alle sammen enige om herinde, at alle børn skal have en chance, uanset hvilken familie man vokser op i.
Men i Radikale Venstre mener vi, at man skal sætte tidligere ind og gøre det ved at opbygge tillid i stedet for at bruge tvang.
For med det her lovforslag kommer regeringen for sent, når man vil sætte ind, når børn er 2 år gamle.
For børn lærer de vigtigste ting i de første måneder og år af deres liv, og derfor skal vi støtte familien helt fra begyndelsen.
Stod det til mig, skulle vi give muligheden for, at sundhedsplejersker sammen med pædagoger kunne komme hjemme i familien og hjælpe med at understøtte barnets udvikling fra begyndelsen og bygge bro til daginstitutionen.
Men omvendt er det også for tidligt at lave sprogvurdering af 2-årige, fordi testen simpelt hen er for snæver og for usikker.
Der er brug for en bredere vurdering, som ikke bare kigger på, om et 2-årigt barn kan sige de rigtige ord, men også kigger på, om man kan fastholde øjenkontakt, om man kan pege på ting, og om man i det hele taget kan have delt opmærksomhed og bruge gestik og mimik.
Ministeren har forbedret lovforslaget ved at åbne op for, at kommuner kan vælge at lave en bredere vurdering, men så skal hver eneste kommune til at opfinde den dybe tallerken.
Så jeg vil gerne bruge tredjebehandlingen til at opfordre ministeren til at sætte sig for bordenden og indkalde de førende eksperter på børne- og sprogområdet, og at man laver nogle fælles anbefalinger.
For anbefalingerne har jo ikke bare betydning for, hvordan man laver vurderingen, men jo også for, hvad det er for en hjælp, man sætter ind med bagefter.
Det er jo ikke sådan, at grise bliver tungere af at blive vejet, og børn starter altså heller ikke med at sige hat; sprog er så meget mere end det.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-25:
Vi hælder måske modsat min forgænger til at være skeptisk-positive, for der er selvfølgelig ingen tvivl om, at det giver mening, at politiet begynder at arbejde mere analysebaseret og bruger de data, som er tilgængelige for politiet, og som i øvrigt er offentligt tilgængelige, og prøver at identificere mønstre for bedre at kunne målrette og planlægge politiindsatsen.
Det giver jo rigtig, rigtig god mening.
Men jeg synes, at det er et svært forslag at forholde sig til.
Der er givet nogle eksempler på, hvornår sådan et redskab skal anvendes eller kan anvendes, nemlig i forbindelse med økonomisk kriminalitet, og det kan være færdselspolitiet, der anvender det, men jeg kan ikke rigtig gennemskue, hvad det ellers åbner op for.
Jeg kan jo kun bruge min egen fantasi, og jeg synes i virkeligheden, at det kunne være rigtig interessant at have en snak med politiet om andre eksempler, eller vi kunne teste nogle skrækeksempler ved at spørge, om det også ville være tilfælde, hvor man ville overveje at bruge de her midler.
Der kunne f.eks. være tale om, at det er hele boligområder, som ville blive udsat for en massiv overvågning og samkøring af oplysninger eller registre, fordi man ved, at der er en høj kriminalitetsrate.
Men hvad betyder det så for retssikkerheden for de mennesker, der bor i de boligområder?
Vil det også være sådan noget, som det her åbner op for?
Det er bare for være helt åben om den tvivl, som jeg synes det giver anledning til hos mig, fordi jeg ikke helt kan gennemskue rækkevidden af det her forslag.
Der er givet to gode eksempler, som også intuitiv giver god mening for mig, men kunne der være andre eksempler, som vi ville være mere betænkelige ved ud fra et retssikkerheds- og overvågningsmæssigt perspektiv?
Så er der også hele diskussionen omkring præciseringen.
Her synes jeg, at der ligger en erkendelse i selve lovforslaget af, at det er en meget bred hjemmel, som der er behov for at få præciseret.
Det er jo derfor, at der lægges op til, at ministeren skal præcisere det; at lovforslaget altså giver justitsministeren bemyndigelse til at præcisere hjemmelen gennem bekendtgørelse.
Der er spørgsmålet, om man ikke kunne foretage noget af den præcisering her i Folketingssalen i stedet for ovre i Justitsministeriet.
Det er nogle af de samme punkter, som er blevet nævnt, og som har fået nogle til at sige, at glasset er halvt tomt.
Vi er måske der, hvor vi synes, at det er halvt fyldt.
Men der er en række spørgsmål, som vi deler med nogle af dem, der har været oppe før os, som vi gerne vil have afklaret, før vi er helt sikre på at give vores tilslutning.
Og det handler altså især om at få præciseret, hvornår man må lave de her tværgående analyser, reglerne for behandling af data og reglerne for sletning af data.
Carsten Bach (LA), 2017-04-25:
Og igen, som jeg jo har sagt i mange andre situationer, så skal man jo altid være åben for at diskutere det her på alle niveauer, også i udvalgsarbejdet, så det vil vi selvfølgelig meget gerne.
Men Liberal Alliances holdning er, at de her ændringer ligger inden for det acceptable, og at der også skal være mulighed for, at politiets arbejde kan udvikle sig i forhold til det aktuelle trusselsbillede og udviklingen i det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-25:
Jamen tak for det.
Retspolitisk Forening bemærker jo bl.a., at tværgående analyser giver et meget dybtgående indblik i folks liv, deres vaner, deres færden osv., og derfor er det et ret alvorligt indgreb i privatlivets fred.
Og når ordføreren anerkender, at der har været nogle overvejelser i Liberal Alliance, kunne det så være noget, vi kunne diskutere i udvalget, altså om vi kunne finde nogle måder at imødekomme nogle af de bekymringer, der er udtrykt i høringssvarene, på?
Carsten Bach (LA), 2017-04-25:
Jeg tror faktisk, som jeg også gav udtryk for i min tale, at det er inden for det acceptable, men jeg giver i øvrigt også den tidligere ordfører, hr. Rune Lund, ret i, at der er nogle bekymringspunkter her, og det er noget, vi bestemt skal være opmærksomme på i forhold til masseovervågning – der er også blevet nævnt sessionslogning osv.
Det er også noget, vi i Liberal Alliance er bekymret for, men som jeg også sagde i talen, ligger de her ændringer inden for det acceptable, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-25:
Tak for det.
Dansk politi er i en presset situation.
Der er derfor behov for at optimere indsatsen med det mandskab, man nu engang har, så det gælder ikke bare mandskabsmæssigt, men man må også stedse drage omsorg for, at moderne analyseredskaber, herunder vidensbaserede, bringes i anvendelse i det omfang, det overhovedet kan lade sig gøre.
Hvor gaderøveriet fandt sted for 20 år siden, er det i dag identitetstyveriet, der præger kriminalitetsbilledet på det område.
Så det er vigtigt, at politiet i højere grad end tidligere og med de redskaber, der er til rådighed, tilrettelægger arbejdet analyse- og vidensbaseret, og her duer det ikke, at der som i dag foretages en søjleopdelt efterforskning, hvor politiet først afsøger først Kriminalregisteret, så våbenregisteret og så Centralregisteret for Motorkøretøjer og fotoregisteret osv. osv. for derefter at se, om det giver et fælles resultat.
Med det forslag, vi behandler i dag, vil der blive mulighed for en tiltrængt sammenkøring af de mange kildesystemer, som politiet anvender, til glæde for hurtigere og mere effektiv sagsbehandling.
Vi tilvejebringer hermed de retlige rammer for sådan en analysebaseret politiindsats ved at give den fornødne hjemmel i politiloven til anvendelse af disse redskaber.
Med forslaget foreslås det endvidere at forenkle politiets adgang til oplysninger om passagerer og besætningsmedlemmer.
Også den mulighed er tiltrængt i en moderne verden med risiko for terror.
Så med de bemærkninger skal jeg meddele, at Venstre kan støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Tak for det.
Forslaget handler om at muliggøre en stærkere og mere koordineret politiindsats igennem en ny it-platform, der skal bruges til tværgående analyser.
De senere år har jo budt på store ændringer af den kriminalitet, der foregår i samfundet, som i højere og højere grad flytter over på nettet.
Det kan være alt lige fra seksuelle overgreb mod børn til narko og økonomisk kriminalitet.
Den teknologiske udvikling buldrer jo i den grad derudaf, den går kun én vej, og det vil fortsætte.
Derfor er der brug for, at politiet i højere grad end i dag får mulighed for at bruge de muskler, som teknologien kan forsyne dem med, til at sikre, at man også kan komme efter de kriminelle, der har fundet vej over til nettet.
Hvis vi skal give politiet de muligheder, som vi synes der er behov for, kræver det også, at den foreslåede bestemmelse i politiloven, der leverer det retslige grundlag for anvendelse af data på tværs af området, gennemføres, og at vi gennemfører forslaget om at give et klart retsligt grundlag for indsamling af offentlige oplysninger til brug for løsning af politiets opgaver.
Det skal så være i forhold til lande, der ikke er en del af Schengen.
Der skal jo ikke herske tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig vil arbejde hårdt for en effektiv og grundig grænsekontrol og udlændingekontrol, ikke kun i forhold til de lande, der er uden for Schengen, men sådan set i forhold til alle lande.
Vi har netop i forhold til API og den kontrol, der er foregået bl.a. i Kastrup Lufthavn, haft et samråd, hvor vi har ønsket at belyse den nuværende kontrol for at se, om den er skarp nok.
Så det her element støtter vi også.
Vi ser det som en klar forbedring af dansk politis mulighed for at have grænsekontrol ved de ydre grænser.
Vi har en del spørgsmål i den sammenhæng, men dem kan vi jo stille i løbet af udvalgsbehandlingen.
Trine Bramsen (S), 2017-04-25:
Det er et forslag, som vi fra Socialdemokratiets side støtter, og det gør vi, fordi data og analyser er stadig vigtigere redskaber for dansk politi i kampen mod dem, der vil skade vores samfund og bryde vores love.
Her betyder adgang til data til stadighed mere, og det er det, som det her lovforslag skal understøtte.
Der skabes således et klart retsligt grundlag for politiets indsamling og behandling af offentligt tilgængelige oplysninger til brug for politiets opgaver såvel inden for som uden for strafferetsplejen.
Med det her lovforslag foreslås det endvidere at forenkle politiets adgang til at modtage oplysninger om flypassagerer og besætningsmedlemmer og samtidig at sikre, at luftfartsselskaberne kun skal videregive oplysninger til SKAT.
Endelig foreslås det med lovforslaget, at toldloven sikrer, at politiet som led i deres arbejde med ind- og udrejsekontrol og den målrettede udlændingekontrol kan indhente oplysninger via den elektroniske løsning, som SKAT siden den 1. januar 2017 har etableret.
I forbindelse med forslaget vil jeg pege på nødvendigheden af at have de rette kompetencer i dansk politi til at behandle de data og lave de her analyser, som er så afgørende for et moderne politiarbejde.
Derfor vil jeg også opfordre til, at vi i den offentlige debat ikke alene har fokus på flere betjente.
Det er vigtigt, men det er samtidig helt afgørende, at vi også har fokus på at rekruttere ansatte til politiet, som er specialiserede i at kunne arbejde med dataanalyser, og det er ikke altid, at det er personer med en politifaglig uddannelse, der er de mest relevante til det, og derfor er det min opfordring, at vi ser på politiansatte i stedet for alene at fokusere på politibetjente.
Forslaget her er godt, det er et skridt på vejen mod et dansk politi i verdensklasse, også i fremtiden, og det er ikke mindst et rigtig godt redskab til at sikre, at vi fortsat er et af de lande i verden med størst tryghed og mindst kriminalitet.
Med de ord skal jeg meddele, at vi fra Socialdemokratiets side kan støtte forslaget.
Carsten Bach (LA), 2017-04-25:
Som der så fint er redegjort for af de forrige ordførere, giver lovforslaget her politiet klare retlige rammer for en analysebaseret politiindsats.
En analysebaseret politiindsats er et redskab, som kan anvendes i forbindelse med en lang række sagstyper, og et redskab, som politiet efterspørger for at kunne følge med tiden og udviklingen og arbejde effektivt med efterforskningen på forskellige kriminalitetsområder.
Med det trusselsbillede, vi oplever for tiden, ikke kun mod Danmark, men mod hele Europa, er det vigtigt, at politiet får de værktøjer, som bedst muligt kan hjælpe dem til effektivt at bekæmpe alle former for kriminalitet.
Specifikt med hensyn til håndtering af oplysninger om flypassagerer og besætningsmedlemmer er det bare et vilkår, vi må acceptere, og jeg vil derfor blot konstatere her fra talerstolen i dag, at når det nu skal være, ser jeg det som en fordel, at der med lovforslaget sikres mulighed for, at der kan etableres et samarbejde med SKAT, der allerede i henhold til toldloven har hjemmel til at modtage disse data.
Ændringerne er ifølge Liberal Alliance inden for det acceptable, og derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-25:
Jeg har foretaget mange mærkelige handlinger, og om den også lige kommer til at blive omfattet af dem, ved jeg som sagt ikke.
Men spørgeren har jo helt ret i, at jeg har fremhævet argumenter både for og imod en afskaffelse af bestemmelsen, og jeg startede med at sige, at jeg har tvivlens nådegave.
Og så er det nok lige at blive spiddet temmelig hårdt at blive spurgt om, om Venstre, hvis man nu afskaffede den i dag, så ville komme med forslag om en genindførelse i morgen.
Jeg tror ikke, det ville være tilfældet, lad mig sige det sådan.
Bruno Jerup (EL), 2017-04-25:
Nej, det tror ordføreren ikke.
Men når det handler om den argumentation, som ordføreren selv fører frem i forhold til ligesom at ville bevare paragraffen, så ville jeg måske mene, at ordføreren kunne bruge de samme argumenter for at genindføre den.
Det er også derfor, jeg gerne vil høre, om ordføreren faktisk kunne finde på at foretage en sådan, ja, nogle vil måske sige mærkelig handling.
Men kunne ordføreren eller kunne Venstre finde på det?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-25:
Det er jo et hypotetisk spørgsmål.
Men altså, så vidt jeg kunne høre, var spørgsmålet, om vi, hvis den blev afskaffet, så ville fremsætte forslag om, at den skulle genindføres.
Det tror jeg ikke, det må jeg sige.
Det er svært at spå, især om fremtiden, som Storm P. sagde.