runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Man er bare nødt til at forholde sig til, at de specialstyrker, som Danmark nu har tænkt sig at sende ned til Barkhane, den franskledede mission – det er jo noget helt andet end FN-styrken, og jeg er enig i, at vi fra Enhedslistens side har støttet FN-indsatsen – men den franske operation er jo en antiterroraktion, hvor du også går ind og støtter de lokale maliske styrker og nogle af de sikkerhedsstyrker, der er lokalt i området, og de er gang på gang blevet associeret med angreb på civile, drab på civile, voldtægter, plyndringer – altså virkelig voldsomme ting – og det er faktisk de samme styrker, som danske soldater nu skal ned og træne.
Det er da bekymrende, både ud fra et menneskerettighedsperspektiv, men også fordi det kan give mere ustabilitet.
Annette Lind (S), 2021-05-07:
Tak for det.
Vores specialstyrker skal selvfølgelig ned for også at prøve at forhindre de her ting, og så laver vi også en rigtig, rigtig stor indsats i forhold til udviklingen dernede for netop at finde ud af, hvordan civilbefolkningen faktisk kan komme videre.
Men det er rigtigt, at der er meget, meget rod dernede, men vores specialstyrker kommer derned for at prøve at skabe mere fred og stabilitet.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Tak til ordføreren, og først og fremmest også tak for at fremhæve, at det faktisk virkelig er noget rod, at vi sambehandler de her to forslag.
Det handler jo om to fuldstændig forskellige militære operationer, og jeg synes, det mudrer en vigtig debat om dem.
Så det er jeg meget enig i, og jeg er glad for, at ordføreren også siger det.
Det, jeg gerne vil spørge til, er den franske Operation Barkhane i Sahel og den danske deltagelse i den.
Der ved vi jo faktisk, som det er nu, at noget af det, der har været et rigtig, rigtig stort problem de sidste mange år, jo er, at lokale sikkerhedsstyrkers – det er altså både maliske styrker og G5-landenes sikkerhedsstyrker – overgreb på civile.
Rigtig mange civile er faktisk blevet dræbt af lige præcis de samme styrker, som danske soldater nu skal ned og træne.
Er det ikke noget, der bekymrer ordføreren?
Det bekymrer mig meget, og det er derfor, Enhedslisten stemmer nej til det her, kan jeg allerede nu godt nu afsløre.
Men bekymrer det ikke ordføreren, at det faktisk er det, man sender danske soldater ned og bidrage til?
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Vi havde jo netop fornøjelsen af at være på en tur for Folketinget til Mali for nogle år tilbage.
Og jeg deler sådan set ordførerens beskrivelse af, at det er en meget kompleks situation og et meget stort land, vi står med.
Men det her med, at en militæroperation gør sådan en stor indsats, vil jeg meget gerne sætte spørgsmålstegn ved, for det billede, jeg kan se, er, at der er blevet slået nogle terrorledere ned rundtomkring i løbet af de her 8 år med fransk tilstedeværelse, men det overordnede billede er jo langt mere kaotisk nu, end det var tidligere.
Der er mange flere angreb, mange flere civile bliver dræbt.
Og hver gang, der er en terroristleder, der bliver slået ud, så vokser der nye frem.
Og det synes jeg faktisk, at vi lige skylder hinanden at være ærlige omkring, nemlig at situationen faktisk er blevet værre i de 8 år, man har haft den franske antiterrorindsats i området.
Det vil jeg gerne høre ordførerens mening om.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-07:
Tak for det til Enhedslistens ordfører.
Det er jo altid svært at spå om fremtiden – hvad nu, hvis ... – men min påstand er bare, at hvis ikke der havde været en antiterrormission, og hvis ikke også FN havde været til stede i Mali, så havde vi stået i en helt anden situation end den, vi har i dag; altså underforstået: så tror jeg, vi havde stået med et Libyen i Mali.
Og det er der i hvert fald ikke nogen af os, der ønsker.
Derfor er det fuldstændig rigtigt – og jeg deler analysen – at der har været rigtig store tilbageskridt i Mali.
Jeg nævnte det jo også selv i forhold til militærkuppet senest, som ingen af os jo kan støtte op om.
Derfor er det også bare hele tiden vigtigt at spørge: Kan vi gøre en forskel?
Og der er det bare Venstres klare holdning, at ja, det kan vi.
Er vi i mål endnu?
Nej, på ingen måde, og det er jo derfor, vi også håber på, at vi kan få andre europæiske lande med til at bakke op omkring den her mission, for der er brug for en større tilstedeværelse.
Søren Espersen (DF), 2021-05-07:
Først vil jeg lige spørge, hvad der er galt i at gå Mærsks ærinde.
Det har jeg da ikke det mindste imod.
Han er en af danmarkshistoriens store skikkelser og fik bl.a. af den årsag som ganske, ganske få tilskikket Elefantordenen af Hendes Majestæt.
Så jeg vil meget gerne blive kendt som en, der går Mærsks ærinde.
Jeg synes, det er et fremragende selskab.
Det andet, jeg vil sige, er, at en militær løsning altså er det, der skal til.
Det så vi i Det Indiske Ocean og Adenbugten i høj grad, altså en tilstedeværelse af mange flådefartøjer, men samtidig også det at have bevæbnede vagter om bord.
Det kæmpede vi jo for i en årrække, og pludselig er det så noget, der er tilladt at gøre, hvis man har lyst til det.
Hvis rederierne ønsker det, kan de ansætte et par friske veteraner fra vores militære tilstedeværelse rundtomkring, og så vil de være i stand til at holde piraterne stangen.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Jeg synes nemlig, at vi her står med en situation, hvor det ikke så meget handler om danske interesser, men hvor det handler om Mærsks interesser, og der synes jeg sådan ærlig talt, at Dansk Folkeparti plejer at stå på en lidt mere sikker grund i noget af den kritik, jeg synes er nødvendig at rejse her.
Vi har jo også en tidligere kaptajn i handelsflåden, der er ude at sige, om det ikke måske var en bedre løsning i stedet for at skulle til at sende en fregat af sted og bruge så mange kræfter og ressourcer på det, at Mærsk faktisk holdt op med at sejle i de områder, eller at Singapore måske selv sendte noget
af sted
Det kunne jo være noget, der var værd at kigge på.
Altså, det er jo ikke nødvendigt at sejle i Guineabugten for den internationale passage, kan man sige.
Det er jo bare, fordi det er lukrativt for Mærsk, at man gør det.
Søren Espersen (DF), 2021-05-07:
Den sætning har jeg ikke brugt her.
Jeg brugte faktisk ordene på danske skibe, for det er jo klart, at det er Mærskrederiet, som ejer de skibe, hvad enten de sejler under Dannebrog eller under andre landes flag.
Det er et fåtal af dem, der gør det.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Normalt synes jeg, jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti opererer med nogle ret stramme grænser for, hvornår man kan tale om at være dansk, og hvornår noget er danskhed, men det er åbenbart nogle grænser, som kun er meget stramme, når det gælder mennesker, og ikke så meget, når det gælder skibe.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren, for nu omtaler han danske handelsskibe i området, om ikke det er fuldstændig korrekt, at de tre Mærskskibe, der er tale om her, og som har været angrebet, ikke sejler under dansk flag, men sejler under singaporeansk flag.
Det er jo ikke, fordi der sådan er danske besætningsmedlemmer osv. med på de skibe.
Kan ordføreren bekræfte det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-07:
Det er jeg hundrede procent enig i, og det er jo derfor, vi også skal sørge for at uddanne de her soldater.
Det er jo en af idéerne i, at jeg synes, det er vigtigt at uddanne dem, ligesom hvis danske soldater observerer noget, hvor man overtræder krigens love.
Og den indberetningspligt bliver heldigvis også brugt, ved vi jo.
Det er selvfølgelig også derfor, det er vigtigt at sige: Vi vil ikke acceptere overgreb på civile fra den ene eller den anden side, for vi er der for at beskytte dem, og vi skal ikke mindst uddanne dem, så det forhåbentlig ikke sker.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
En af erfaringerne fra Afghanistankrigen har jo faktisk været, at tilstedeværelsen af udenlandske styrker og især drab på civile af sikkerhedsstyrker – både internationale og lokale sikkerhedsstyrker – er noget af det, der har givet allermest, hvad skal man sige, energi til rekrutteringen til terrorbevægelser.
Og vi ser faktisk rigtig meget det samme billede i Mali lige nu, nemlig at mange af dem, der bliver rekrutteret af al-Qaeda og andre organisationer, kommer fra en baggrund med overgreb fra de lokale sikkerhedsstyrker, altså de maliske sikkerhedsstyrker.
Det mener jeg er et kæmpestort problem for den indsats dernede.
Hvordan ser ordføreren på det?
For jeg er meget bekymret for, at det bliver sådan en eskalerende voldsspiral, der faktisk forværrer situationen.
Martin Lidegaard (RV), 2021-05-07:
Så Enhedslisten tror, at civilbefolkningen samlet set vil være bedre tjent med at trække lige præcis den her operation helt ud, som har til formål dels at træne de maliske styrker i krigens love og i en mere human behandling af befolkningen, dels at beskytte den selv samme befolkning over for angreb fra terrorister, altså at Barkhaneoperationen stoppede, og at alle de soldater, der i dag beskytter civilbefolkningen, tog hjem til Frankrig og Danmark, og hvor de nu ellers kommer fra – eller hvad?
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Der bliver jeg simpelt hen nødt til lige at rette ordførerens opfattelse af, hvad det er, »Operation Barkhane« handler om.
» Operation Barkhane« er først og fremmest en antiterroroperation.
Det er ikke beskyttelse af civile, der er dens hovedformål.
Der er faktisk en lang række civilsamfundsorganisationer i Mali og i landene omkring, som lige præcis har kaldt på det her, nemlig at de godt kunne tænke sig, at beskyttelse af civile blev langt mere centralt i den militære indsats.
Det er sådan nogle ting, jeg synes der skal til.
Så kan vi jo diskutere det, men som det er nu, er det ikke beskyttelsen af civile, der er central for »Operation Barkhane«, og det er jo lige præcis et af problemerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-07:
Jeg forstår egentlig godt, at der er en forskel på de sådan lidt mere kvalitative bevismaterialer og så de tekniske.
De tekniske kan man afklare om er i orden eller ej.
Men synes ordføreren, at det er okay, at det bare er politiet selv, der skal holde øje med kvaliteten af de andre bevismidler?
Burde der ikke være et uafhængigt blik på det, som kunne se, om kvaliteten er i orden, og om der bliver stillet ledende spørgsmål ved at se i afhøringsrapporter f.eks.?
Det tror jeg måske godt kunne forekomme.
Men det ville jo vise, at her havde man måske noget, som man skulle arbejde med at inkorporere i politiets arbejde.
Pointen er bare, at når vi ikke har et tilsyn, som også kigger på det, bliver vi ikke klogere eller dygtigere nødvendigvis, og det er egentlig bare det, der er min pointe.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-07:
Jeg synes, de tekniske har den fællesnævner, at det jo er tekniske bevismidler, og det vil sige, at det, hvis man f.eks. kigger på teledataoplysninger eller fingeraftryk osv., så er at være sikker på den måde, man anvender dem på –
i nogle af de sager, vi har set, har man i forhold til de data, der er ført ind i systemerne, ikke været dygtige nok til at opdage, når der har været fejl, eller i virkeligheden når der så har været fejl, har man ikke fået reageret på det i tide.
Derfor synes jeg, det er fornuftigt, at vi får et tilsyn, som fører tilsyn med de tekniske bevismidler.
Jeg synes, at det andet løfter en større diskussion af, hvad der så er det mere kvalitative, man skulle gå ind og vurdere.
Der kan man jo sige, at der allerede i dag også er klagemuligheder, hvis det er, man føler sig uretfærdigt behandlet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-07:
Tak for ordet.
Jeg skal gerne sige, at jeg er stærkt tilfreds med, at der nu kommer et tilsyn, hvilket vi jo har peget på i SF, og stor tak for det.
Det er jo et lille stykke retssikkerhed, som vi kommer til at vedtage her.
Hvad tænker ordføreren om det?
Kan der ikke være basis for også at tage resten med?
Jeg tænker jo altid, det er godt at få en stikprøvekontrol, både i forhold til at kigge på kvaliteten, men også for at kunne justere og forbedre i tide, så man ikke får skandalesager.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-07:
Den teknologiske udvikling har bragt mange landvindinger med sig og gjort livet meget nemmere og også på mange områder meget sværere for mange af os.
I forhold til at opklare kriminalitet har den teknologiske udvikling på mange områder været et gode, forstået på den måde, at den giver politiet flere værktøjer til mere sikkert og hurtigt, men også mere effektivt at kunne opklare forbrydelser.
Omvendt betyder det desværre også, at forbryderne, de kriminelle, har langt flere muligheder for at lave mere kriminalitet, også på nettet.
Det er godt, fordi det jo sådan set opklarer mere kriminalitet og fanger flere forbrydere og dermed også skaber mere tryghed.
Og vi har desværre set nogle eksempler, også i de senere år, på, at noget af det bevismateriale, der er blevet brugt i forhold til teledataoplysninger og fingeraftryk, ikke har været helt så effektivt eller sikkert som det, vi måske i virkeligheden havde tænkt os og forestillet os.
Måske også, fordi der har været fejl, som ikke er blevet opdaget i tide, og som dermed har givet nogle store sager, ja, sågar nogle skandalesager, i forhold til brugen af de her midler.
Det er der heldigvis ikke noget, der tyder på.
Men det har rejst en diskussion.
Jeg tror, at særlig SF har rejst en diskussion om, om det så ikke bør være rigtigt at have et tilsyn, så man kan føre tilsyn med det, når politiet bruger forskellige værktøjer – om det så er overvågning, om det er fingeraftryk osv., altså det tekniske bevismateriale.
Det er, synes vi, en god idé, og måske i virkeligheden også et meget sundt princip, at der, når man får flere værktøjer i kassen, så også bliver holdt øje med det af nogle uafhængige for at se, om myndighederne bruger de værktøjer rigtigt.
Det bringer så det her lovforslag på banen, som altså handler om at indføre et bevismiddeltilsyn, der altså skal holde øje med det og have nogle uvildige øjne på, om de her bevismidler bliver brugt korrekt.
Derudover indeholder lovforslaget to andre elementer.
Og et tredje element er, at politipersonale, der kører med udrykning, slipper for at skulle få en bøde i postkassen, hvis de kører forbi en stærekasse.
Jeg tror, de fleste af os vil tænke, at det lyder meget rimeligt og fornuftigt.
Og hvis ikke det er sådan i dag, er det meget rimeligt, at vi får rettet op på det.
Så det er lovforslaget, som Socialdemokratiet naturligvis kan bakke op om.
Trine Bramsen (S), 2021-05-07:
Man kan jo stille spørgsmålet: Hvad er alternativet til, at vi er til stede?
Jeg tror i hvert fald ikke på, at de pågældende lokale soldater dermed bliver bedre, eller at de bliver stærkere i forhold til at opføre sig ordentligt.
Jeg har tværtimod en tro på, at vi, når vi er til stede, når vi følger dem og dermed både kan være øjne og ører, så har muligheden for at reagere, hvis vi ser nogle af de her ting.
Men vi har også forudsætningerne for at give dem nogle bedre redskaber og en bedre forståelse af, hvordan man skal opføre sig, ikke mindst når det handler om at få lokalbefolkningen med sig, hvilket jo er ret afgørende, hvis man vil stå stærkere på den anden side.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Man kan bare ikke være helt blind for, at man, når man, som det også igennem lang tid er sket fra fransk side, træner og bevæbner de lokale styrker – og når man så stadig væk ser, at der er de her massive overgreb på civilbefolkningen – så også har været med til at styrke de lokale styrker, som begår nogle af de overgreb.
Al ære og respekt; jeg er helt med på, at de danske soldater vil gøre, hvad de kan, for at formidle de her love og regler, men vi kan, forsvarsminister, helt ærligt ikke være sikre på, at de styrker, som man her går ind og støtter, ikke går ud og laver de her ting lige bagefter, og at det faktisk ikke lige præcis er med til at bidrage til, at man styrker radikaliseringen og tilstrømningen til de terrorgrupper.
Det er det, som alle, der ved noget om, hvad der foregår i det her område, siger faktisk er en meget, meget stor risiko.
Det er noget af det, som vi kan se nu, og det er også noget af det, der har været helt åbenlyst i Afghanistan, og det vil jeg gerne have forsvarsministeren til at forholde sig en lille smule mere åbenøjet til.
Trine Bramsen (S), 2021-05-07:
Jeg har ikke nogen konkrete tal på det.
Men det, jeg kan sige, og som jeg føler mig meget overbevist om, er, at vi, når vi træner lokale, når giver dem bedre rammer for at udføre deres virke som sikkerhedsstyrker, så gør dem bedre.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-07:
Nu taler vi jo retssikkerhed, og man kan sige, at de tekniske bevismidler er svære for en forsvarer at udfordre.
Det kan selvfølgelig godt lade sig gøre i nogle sager.
Men jeg ville tænke sådan, at i de fleste sager, ligger de jo som et faktuelt grundlag, og derfor er der et behov for nogen, der har et uafhængigt blik på dem og også et uafhængigt blik på, om politiet bruger dem korrekt og i de rigtige situationer.
Det andet vil jo i en retssag være genstand for en prøvelse mellem en anklager og en forsvarer, hvor man går mere kvalitativt til værks, i forhold til hvad det egentlig er for nogle udsagn, der var, og hvad afhøringen har givet udslag til i forhold til den procedure, man så er igennem.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Tak for det.
Og det er til spørgsmålet om udrykningskørsel, hvor vi jo er enige i det, der står i lovforslaget.
Men nogle af de sager, man har set, har i praksis omhandlet civile politikøretøjer, som netop ikke har haft blåt blink på, fordi det i situationen har været uhensigtsmæssigt.
Det er eksempelvis en politibil – og det er citeret efter erindringen – der kørte efter en skolebus, som slingrede faretruende, og hvor politiet besluttede sig for ikke at sætte et blåt blink på, fordi man tænkte, at man så ville risikere, at buschaufføren forsøgte at undslippe, og det ville betyde, at børnene blev bragt i fare osv.
Så vil man fra Socialdemokratiets side være villig til at se på, om vi i virkeligheden har fået lavet den her bestemmelse for snæver, fordi der kan være andre eksempler, som også skulle omfattes af ordningen?
Rosa Lund (EL), 2021-05-07:
Tak for det, og tak til justitsministeren for at fremsætte det her lovforslag, som jeg er helt overbevist om vil styrke befolkningens tillid, ikke bare til politiet, men til hele vores retssystem.
Det er nemlig vigtigt, at befolkningen trygt kan stole på, at de beviser, der er en del af retssagerne, også er de rigtige, og vi har jo set, at der har været flere situationer, hvor det senere har vist sig, at de tekniske beviser simpelt hen ikke var egnede til at kunne bevise noget som helst.
Problemet er jo, at det kan advokaterne, anklagerne og dommerne ikke nødvendigvis gennemskue.
De er jo trods alt, uden at fornærme nogen i salen her, blot jurister.
De har ikke meget med teledata og videnskaben bag dna at gøre.
Og det ved jeg, fordi jeg selv har læst jura.
Og lige præcis derfor giver det super meget mening, at vi nu får et tilsyn, der kan sikre, at alle beviser, der bliver fremlagt for domstolene, også er reelle beviser.
Vores samfund er indrettet på den måde, at vi har delt magten sådan, at vi både har den lovgivende, den dømmende og den udøvende magt.
Og jeg synes, vi styrker tilliden over hele linjen med det her lovforslag.
Det er med til at sikre tilliden.
Selv om det kun er i meget få sager, at den uafhængige politiklagemyndighed finder anledning til at udtale kritik af hændelser, så er systemet stadig med til at sikre, at alt foregår, som det skal, og – igen – at befolkningens tillid til magten forbliver intakt.
Hvis man udfører den samme opgave på den samme arbejdsplads, bør alle også blive behandlet ens.
Så det synes vi i Enhedslisten er rigtig, rigtig positivt, og jeg kan også huske, da teledatasagen, som flere andre ordførere har nævnt, ligesom kom for dagens lys, at vi faktisk netop stod og manglede lige præcis de her redskaber, som det her lovforslag giver.
Endelig kan jeg i forhold til at få justeret ordningen omkring fartbøder til politiets personale, sådan at den foregår på samme vis som for andre udrykningskøretøjer, godt have en lille bekymring.
Ambulancer og brandbiler kører jo kun ud, når der er behov, altså i udrykningssituationen, og så måske en sjælden gang for at hente frokost.
De sidder jo ikke bare og venter på at blive kaldt ud.
De kører rundt og er til stede i bybilledet, og det synes jeg er en rigtig god ting.
Men det betyder også, at størstedelen af de kilometer, der køres i en politibil, i modsætning til en brandbil jo ikke er udrykningskørsel.
Og når der ikke er tale om udrykningskørsel, skal fartgrænserne jo altså overholdes, også af politiet, ellers kan det være til stor fare for andre trafikanter, og hvis der ingen konsekvens er ved at køre uberettiget for stærkt, så kan man hurtigt komme til at glemme foden på speederen.
Så den del af lovforslaget er vi lidt skeptiske over for.
Men ellers er vi meget positivt indstillet over for det her lovforslag, og vi er også meget positivt indstillet over for de ændringsforslag, som SF’s ordfører proklamerede skal stilles.
Dem regner jeg med Enhedslisten bakker op, så vi kan udvide netop de ting, der gør, at man som borger kan have en stor tillid til både politi og anklagemyndighed.
Så opbakning herfra.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-07:
Tak, formand.
Vi behandler her et lovforslag om henholdsvis bedre behandling af teledata og bedre behandling af vores politifolk, som i tjeneste forfølger mistænkte og i den forbindelse ryger ind i en såkaldt stærekasse og så får tilsendt en bøde, som de selvfølgelig ikke skal betale, men hvor der går vigtig tid, der kunne være gået med politiarbejde og opklaringsarbejde, med at få det håndteret.
Hvad det første angår, har vi jo alle sammen fulgt den såkaldte teledatasag, som om noget afslørede, hvor krævende og komplekst det er at afdække, når der opstår fejl i den tekniske bevisførelse.
Derfor er vi sådan set glade for, at regeringen nu fremsætter et forslag her til at ændre på setuppet, sådan at det forhåbentlig bliver lettere at tilgå fremadrettet.
Og det er jo sådan set i alles interesse i en sag og derfor noget, vi kan bakke op om.
Men vi deler sådan set den tanke, som hr. Jan E. Jørgensen lagde for dagen, for kan samme argument ikke bruges over for andre dele af den offentlige sektors tjenestemænd, som har en god grund til af og til ikke at overholde fartgrænserne?
Det kan være føreren af en ambulance eller en brandbil, hvor vi alle sammen er enige om, at det mere handler om at komme frem til endestationen hurtigst muligt, end om at man måske i den situation kun må køre 50 km/t. gennem byen.
Så vi vil i udvalgsbehandlingen gerne se på, om ikke man enten her eller i et parallelt lovforslag kan udvide kredsen af dem, der kan undtages fra at skulle håndtere de her automatiske fartbøder.
Men ellers er det kun positive ord fra Dansk Folkeparti.