runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-09:
Næ, sådan ser jeg sådan set overhovedet ikke på det.
Jeg skal måske lige starte med at sige, at ganske vist er min far født på Mors, men jeg er selv midtjyde og har været vaskeægte aarhusianer hele mit liv, og det er også at være en slags privilegeret, fordi Østjylland jo selvfølgelig også et af de steder, hvor det måske er lettere at rekruttere læger til.
Og jeg anerkender i den grad, at der er udfordringer med lægedækning i visse dele af landet.
Det er ikke kun i Region Sjælland.
Det er også andre steder.
Jeg er også enig i, at det skal løses.
Jeg synes, det skal løses i en samlet helhedsorienteret plan, sådan at vi netop sikrer lægedækning i hele landet.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Undskyld, at jeg placerede ordføreren et forkert sted.
For jyderne er vi alle sammen københavnere her, og for os er I alle sammen nordjyder – ej.
Men grunden til, at vi vil have en plan, er, at man gjorde noget i Nordjylland, der hjalp dem.
Hvorfor vil man så ikke gøre noget, der hjælper dem i Region Sjælland?
Hvorfor?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-09:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for at indkalde til den her forespørgselsdebat, men knap så meget tak for ikke at slå den sammen med den foregående
jeg synes jo, at den her forespørgselsdebat ligner den, vi lige har haft, rigtig meget, og jeg synes også, at rigtig mange af svarene er de samme.
Danmark er et lille land, og alligevel må vi konstatere gang på gang, at der er store regionale forskelle i forhold til befolkningssammensætning, demografi, og i forhold til hvor folk har lyst til at arbejde, og hvor folk har lyst til at slå sig ned.
Det giver os nogle udfordringer, der er forskellige.
Lige nu er der store udfordringer med at have kapacitet nok på fødselsområdet i Region Hovedstaden, og det handler også om lægedækningen i Region Sjælland, beredskabet i Region Midtjylland og lægedækningen i Region Nordjylland.
Men samlet set synes jeg, at det er vigtigt, at vi i Folketinget har én overordnet plan for, hvordan vi sikrer, at det er attraktivt at lade sig uddanne til praktiserende læge og nedsætte sig i en lægepraksis i hele landet.
Dem vil jeg undgå at gentage, så jeg vil blot sige tak for ordet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Nu spørger ordføreren til Socialdemokratiets holdning til det her, og det er jo ikke noget, Socialdemokratiet har taget stilling til, i forhold til hvad der skal ske, hvad der skal oprettes af nye uddannelser rundtomkring, for det er jo i virkeligheden det, det hører inde under.
Der er jo rigtig meget inden for det her, vi skal kigge på for at sikre, at der er gode muligheder for at bo og arbejde og leve og ja, dygtiggøre sig og uddanne sig i hele Danmark, og også at sikre, at man har den, hvad kan man sige, arbejdskraft, der er behov for.
Og Sjælland står i en særlig udfordring.
Jacob Jensen (V), 2021-04-09:
Jeg er glad for, at ordføreren selv har den ambition om, at vi skal have en fuld og hel lægeuddannelse tilknyttet Region Sjælland.
Men må jeg så spørge: Hvad skal der til, før Socialdemokratiet får den opfattelse, at det er en god idé?
For det kræver jo en indsats fra Christiansborgs side.
Det er jo ikke noget, regionen selv kan beslutte og sige: Sådan en ting vil vi gerne have, den beslutter vi at indføre.
Det kan man ikke.
Det er noget, hvor der skal nogle rammer til herindefra, for at det kan lade sig gøre, så hvad skal der til, før Socialdemokratiet tager den beslutning, at det vil man gerne arbejde aktivt for?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Jeg ser den proces som meget sammenlignelig med den kamp, som var, da vi i sin tid kæmpede for at få en ingeniøruddannelse til Kalundborg, endnu en ingeniøruddannelse til Kalundborg, en maskinmesterskole til Kalundborg, en sygeplejerskeuddannelse til Holbæk og en lægeuddannelse til Aalborg; lige den kamp var jeg så ikke så involveret i, men jeg heppede på sidelinjen, men det er i virkeligheden det samme, altså at sikre det, for fagligheden er nødt til at være der, og det er nødt til at være bæredygtigt på lang sigt i forhold til at kunne rekruttere, så hvis vi ...
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Mange tak.
Vi har jo undersøgt det rigtig meget i Region Sjælland, og det gjorde Socialdemokraterne også.
Der kom så meget medieomtale af det, at der faktisk var rigtig mange, der henvendte sig og spurgte, hvornår det kom i gang.
Så der er interesse for det, måske også, fordi huspriserne her omkring i hovedstaden er blevet lidt høje.
Og så kan de jo godt se det – måske også endnu mere her efter corona – og vi hører, at der er endnu flere, der gerne vil flytte ned mod Lejre osv., hvor det bugter sig og er grønt, og hvor der er natur og man kan høre fuglene fløjte.
Så det kunne jo være, at der var en mulighed.
Derfor kunne det da bare være interessant at høre, hvad hr. Rasmus Horn Langhoff vil arbejde for; om det er at få en rigtig lægeuddannelse til regionen, om man vil have en handlingsplan for selve Region Sjælland.
Det kunne jo være rigtig rart, hvis vi, der kommer fra Region Sjælland, kunne lave sådan en lille mafiabande, som trak på samme hammel.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Det vil jeg meget gerne.
Det afgørende er altid, synes jeg, i forhold til hvor der har været succes med at starte nye uddannelser op, at fagligheden bliver lige så høj i de mindre byer, som den er i de store byer, altså at det ikke bliver andenrangsuddannelser.
Det er også afgørende, at man tror på levedygtigheden.
Altså, at man siger til sig selv, at man tror på, at den her uddannelse også er der om 5,10, 20 år.
Så hvis de to ting er på plads, så mener jeg, at man har et godt projekt og en stærk sag.
For at tale lige ud af posen: Det, der jo vil være udfordringen, er jo, at vi ikke har et Aalborg placeret midt i Region Sjælland.
Vi har ikke 180.000 borgere i en by midt i det hele.
Så det er en usammenlignelig situation, kan man sige, med Nordjylland.
Så spørgsmålet er, hvor det skal ligge; på et af hospitalerne og jo heller ikke nødvendigvis for tæt på hovedstaden, hvis du vil have den geografiske effekt ved at få det lidt længere væk fra hovedstaden.
Så det er ikke sådan lige til.
Men de ting skal være på plads, og så mener jeg, at man har en stærkere sag.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Det med pladsen synes jeg nu ikke er noget problem, hvis man lagde det i Roskilde.
Jeg bor i Greve, min mor bor i Rødby Havn.
Det er i den anden ende.
Det tager lidt over en time, så er man der.
Så afstandene er ikke så store.
Det tager lige så lang tid for mig at køre fra Greve til Christiansborg, nogle gange tager det længere tid.
Så det er bare for at sige, at det er en helt anden målestok, vi taler om.
Man har den faglighed, og man har de lærere og de professorer, hvis man satsede på de to specialer, som hedder psykiatri og almen medicin.
Og så kunne man selvfølgelig også samarbejde.
Så var det ikke noget?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-09:
Jo, det er da bestemt noget, og som sagt: Den dag vi står med et bæredygtigt projekt med en plan, som er lige til at hugge til, så er det der, Region Sjælland står stærkt.
Det er jo det, man har haft.
Det, der har været succeserne i Region Sjælland, har handlet om nye spændende uddannelser, som har været en kæmpe mangelvare i mange år, og dér er der virkelig sket noget de sidste bare 5 år – så det er det, der har været succesen.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-09:
Når jeg læser beslutningsforslaget og ser på, hvem der har fremsat det, kan jeg se, at de alle sammen er medlemmer af Dansk Folkeparti.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Ordføreren siger, at det ikke kan betale sig med grænsekontrol, at det ikke er det værd.
Jeg mener, det var i 2019, at grænsekontrollen rent faktisk stoppede en terrorist, der var på vej ind i Danmark.
Hvis den terrorist havde fået fri adgang til Danmark og havde haft held med sit terrorangreb, kunne potentielt 20,30 eller måske 50 danskere være blevet dræbt, så er det ikke en okay pris at betale – nu taler man om 2,3 millioner mandetimer – for potentielt at redde danske menneskeliv ved at stoppe en terrorist?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-09:
Det, der jo virkelig havde været effektivt, og som det ærgrer mig at Nye Borgerlige og for den sags skyld Dansk Folkeparti ikke er så optagede af, er det internationale samarbejde, der jo foregår i EU og Interpol for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Det er jo det, der er væsentligt i kampen mod terrorisme og andet, fordi vi jo desværre ser, at den komplicerede og internationale kriminalitet er i fremvækst.
Der var det ikke særlig klogt, at vi stemte imod, da der i sin tid var afstemning om retsforbeholdet.
Det havde været klogt at gøre det anderledes, så vi kunne have været helt og fuldt med i Interpol og sammen med flere lande mere effektivt bekæmpe international kriminalitet, herunder risikoen for terror.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Det bliver jo en lang udenomssnak.
Vi er jo stadig væk med i samarbejdet.
Hvis der havde været nogen lande, som stadig væk er med i det her, som havde været opmærksomme på, at der var en terrorist på vej til Danmark, så havde de selvfølgelig gjort Danmark opmærksom på det, men det gjorde man ikke.
Det var den danske grænsekontrol, der fangede den her terrorist.
Og når Radikale så sætter en præmis om, at vi ikke skal have grænsekontrol, fordi det tager for mange timer, der kunne være blevet brugt på indbrud, så vil jeg sige: Jo, jo, men det betød også, at der blev fanget en terrorist.
Der er der bare en forskel.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-09:
Danmark består af over 7.000 km kyststrækning, og jeg tror desværre, at hvis der er nogen, der virkelig gerne vil ind i Danmark og gøre Danmark ondt, er der en rigtig lang kyststrækning at gøre det på.
Så hvis man tror, at det, at man har en grænsebom et bestemt sted, er det eneste, der skal til for at forhindre mennesker i at komme til Danmark, så er det en bundnaiv tilgang til det, fordi vores grænse, når man ser på vores kyster, strækker sig så langt, som den gør.
Det, vi bare må indse, er, at et effektivt redskab til at bekæmpe det her er de nye efterforskningsmetoder, som man har i regi af Interpol, som Danmark desværre har besluttet ikke at tiltræde, og det ærgrer mig, for det gør det jo nemmere at komme til Danmark som international forbryder.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Jeg vil godt medgive, at det måske var for meget at bede om, at regeringen allerede inden udgangen af i år skulle have realiseret sit valgløfte.
Det vil jeg godt medgive.
Og det her handler jo netop om at tage magt fra EU, som man i dag skal spørge, om man må have grænsekontrol, og så flytte det over til de danske myndigheder.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor Enhedslisten ikke kan gå ind for det.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Mon ikke hr. Morten Messerschmidt godt er klar over, at vi jævnlig diskuterer med regeringen om, hvor langt vi er nået i forhold til forståelsespapiret eller den aftale, vi har om at støtte regeringen.
Og der diskuterer vi selvfølgelig de her ting.
Og når regeringen er i gang med noget og ministeren siger, at jo, vi diskuterer det også, og vi har rejst de og de spørgsmål, så vil jeg sige, at der da er fremdrift i tingene.
Jeg er jo belært af historien helt tilbage fra 1972 om, at ting tager tid, når det er EU, vi skal have lavet om, medmindre vi kan få den danske befolkning med på at lave grundlæggende om på tingene.
Men det er jo ikke det, der er spørgsmålet her.
Derfor vil jeg sige: Nå ja, men okay, det ser da ud til at gå den rigtige vej, og det ser ud til, at regeringen ønsker at overholde forståelsespapirets bestemmelser om de her ting.
Så lad os se, når nu der kommer et forslag på bordet.
Og jeg håber da også, at debatten fortsætter i de rigtige udvalg, så vi kan komme fremad.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Det er ikke gået op for ordføreren, at det, vi behandler i dag, er et forslag, som en til en gengiver det, som Socialdemokratiet i 2018 fremsatte som sit forslag?
Mads Fuglede (V), 2021-04-09:
Tak for ordet.
I Venstre deler vi forslagsstillernes undren over, at regeringen endnu ikke har fremlagt al den politik, den er blevet valgt på.
Der er selvfølgelig tid endnu, men vi ser frem til, at der sker mere.
Som en del af udspillet »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik, der samler Danmark« foreslår regeringen, at vi skal arbejde for en reform af Schengensamarbejdet, og jeg kan så forstå, at det arbejde mener regeringen at den har sat i gang.
Målet er, at de enkelte lande selv skal bestemme, hvornår, hvor og hvor længe man ønsker at kontrollere sine egne grænser.
Det er klar tale, men siden man indtog regeringskontorerne, har vi jo ikke set noget resultat af det her, og vi ser selvfølgelig frem til, at der kommer mere på den konto.
Venstre har selv foreslået en reform af Schengensamarbejdet.
Den frie bevægelighed er hjørnestenen i EU-samarbejdet og har stor betydning for dansk økonomi og de mange danskere, der bevæger sig over grænsen dagligt, når tilstandene herhjemme er til det.
Vi skal skærme Danmark mod det flygtningepres og den grænseoverskridende kriminalitet, som er taget til i omfang.
Derfor ønsker Venstre en intelligent grænsekontrol, hvor man bruger moderne teknologi til at gøre livet lettere for pendlere, turister og erhvervsdrivende, men selvsagt sværere for kriminelle.
Vi har med andre ord brug for at skabe en bedre balance mellem rettighederne efter den fri bevægelighed på den ene side og sikkerheden på den anden side.
Vi har derfor i flere år glædet os til at høre regeringen fremlægge sit forslag til at reformere Schengensamarbejdet, og det venter vi stadig væk på.
Det ser vi helt oprigtigt frem til at arbejde med, for det har været hjerteblod for os, at den her opgave bliver løftet.
Man kunne med en vis ret påstå, hvilket jeg også tror er en del af øvelsen her i dag, at det her lige så meget handler om, at man siger ét og gør noget andet, men nu rør vi altså ved noget, som er meget vigtigt for Venstre, nemlig hvordan man som nationalstat passer på sit land på den bedst tænkelige måde og altså investerer i ny teknologi, der sørger for, at vi kan gøre det her og indgå i et samarbejde, der betyder, at vi på bedst mulig måde varetager nationale interesser, men også det samarbejde, vi er en del af.
Vi ser frem til det videre arbejde om netop det her spørgsmål og især til at høre mere om, hvad der sker i Europaudvalget osv. på det her område, og høre nyt fra forhandlingerne i det forum.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Tak for det.
Nu går jeg ud fra, at hr. Mads Fuglede stadig væk er medlem af Venstre.
Venstre har været i en regering – en regering, der var støttet af hr. Morten Messerschmidt eller i hvert fald hans parti – så jeg vil spørge: Hvad skete der i den periode eller i de perioder fra år 2000 og frem med Schengenaftalen?
Vi har jo diskuteret de her ting rigtig, rigtig mange gange, og jeg mener, at vi somme tider skyder efter hinanden og helt glemmer, at vi har noget bagved.
Altså, hvis man kigger sig over skulderen, så skal man over tid tage ansvar for sine egne gerninger, når man har haft et flertal.
Mads Fuglede (V), 2021-04-09:
Det er rigtigt, at vi i 2019 fremlagde det synspunkt, at vi ønskede, at man skulle lave en reform af Schengensamarbejdet, og at man skulle investere 50 mio. kr. – det var vores forslag på det tidspunkt – på en mere intelligent grænsekontrol, altså brugte moderne teknologi og måske mindre sådan fysisk grænsekontrol med grænsebomme.
Vi ønskede, at man fandt en anden måde at løfte det her på, og det var også et arbejde, vi ønskede at løfte i EU-sammenhæng.
Og derfor er det glædeligt for os, at man, kan jeg nu forstå på ministeren, er i gang med at lave noget, der i mine ører lyder som en fortsættelse af det arbejde, vi satte i gang på et tidspunkt.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Jamen nu har vi jo snakket Schengensamarbejde i rigtig, rigtig mange år, ikke kun i 2018, 2019 og 2020.
Det har vi faktisk diskuteret ufattelig længe – faktisk lige så længe, som der har været diskussioner om flygtninge, og hvordan de har adgang til området.
Vi har endda haft en ret stor diskussion her – var det i 2017 eller 2018?
Synes ordføreren ikke, at det er lidt langsomt, de borgerlige arbejder i den her sammenhæng, hvis man er så interesseret i, at det hele skal ske så hurtigt, som vi nu får at vide i dag at det skal ske?
Mads Fuglede (V), 2021-04-09:
Jeg ved ikke, om det har noget med hast at gøre.
Det er jo altid vigtigt at have en kontrol med, hvem der kommer ind og ud af et land, som er tidssvarende.
Nu spurgte spørgeren selv til, hvornår vi havde gjort noget sidst, og det svarede jeg så på efter bedste evne.
Sidste gang vi løftede den opgave, var tilbage i 2019, og det er jo også noget, vi har kigget på tidligere.
Og derfor glæder det os bare, at det fortsat er noget, man har fokus på.
Vi mener ikke, at det her har noget at gøre med, at man skal arbejde hurtigt eller langsomt; vi er bare glade for, at det er et arbejde, der bliver løftet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-09:
Jeg skal bare lige gennem grænsekontrollen her på vej op.
Det kan jo godt tage noget tid indimellem, men det lykkedes heldigvis.
Dansk Folkeparti foreslår her, at vi skal modarbejde EU's fri bevægelighed.
Schengensamarbejdet er et samarbejde mellem en række europæiske lande med det formål at skabe et fælles område uden indre grænser.
I den seneste opgørelse – og det er endda før corona – er det oplyst, at der er brugt 2,3 millioner mandetimer på grænsekontrol, og det går jo fra andre opgaver, som politiet ellers ville kunne have klaret.
Det er jo fair nok, at forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti vil have flere til at kigge på rødbedefarvede pas og færre til at opklare rigtig kriminalitet – det er bare ikke Radikale Venstres holdning.
Håndtering af grænser skal være klogt, intelligent og effektivt.
Derfor skal vi bruge teknologiske løsninger som scanning af efterlyste nummerplader osv. – dyr og ineffektiv brug af ressourcer skal vi have mindre af.
Når vi ikke har indre grænser i Schengensamarbejdet er det til gengæld vigtigt at opretholde ydre grænser i EU-regi.
Det er et vigtigt princip i den fri bevægelighed, og derfor er det vigtigt at styrke Frontex og andre indsatser i EU-regi, og det støtter Radikale Venstre varmt.
Vi kan til gengæld ikke støtte beslutningsforslaget her, der vil omgå Schengensamarbejdet.
Det vil være til skade for virksomheder, og det vil nedprioritere politiets ressourcer til indbrud og anden kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Både Dansk Folkepartis og Det Radikale Venstres syn på grænsekontrol er vist velkendt.
Det eneste, jeg skal bede ordføreren bekræfte, er, at det forslag, der er til behandling i dag, godt nok formelt er fremsat af Dansk Folkeparti, men jo er Socialdemokratiets forslag.
Det vil jeg bare gerne bede ordføreren bekræfte.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-09:
Det er et godt spørgsmål.
Altså, terrortruslen har jo, når man læser PET's trusselsvurderinger, i hvert fald igennem en årrække, måske især efter både 9/11 og Muhammedkrisen, bevæget sig i retning af en større islamistisk trussel mod Danmark.
Det er jo så ikke altid nødvendigvis noget, der kræver, at folk kommer fra udlandet.
Det kan jo være folk, der allerede er her.
Jeg kan ikke sådan på stående fod svare på, om der har været år gennem de sidste 30 år, hvor der ikke har været terrortrusler mod Danmark, men jeg er enig med ordføreren i, at det er en reel udfordring.
Det er da også derfor, jeg synes, det er godt, at vi er i Schengensamarbejdet, sådan at vi har adgang til nogle af de informationer, som de forskellige medlemslande indsamler.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Jeg har skam altid forståelsespapiret lige her i min skuffe i min røde mappe, og derfor kan jeg altid slå op i det.
Det er ikke noget, der umiddelbart fænger mig, og jeg hørte heller ikke ministeren nævnte det, så måske hr. Christian Juhl kan være lidt mere specifik.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Ja, det kan jeg meget let være.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er somme tider, at Socialdemokraterne som regering er lidt glemsom, og så må man jo huske dem på, hvad det er, vi har aftalt.
Jeg har den også med, men den er ikke i en rød mappe, men i en lyserød mappe, for helt rødt er det nu ikke.
Der står bl.a. i forståelsespapiret: »Danmark er en del af Schengen-samarbejdet.
Det er et samarbejde, som en ny regering bakker op om, og fortsat ønsker at være en del af.
Der er behov for en revision af Schengen-reglerne.
Det skal afklares i forbindelse med en ny Europa-politisk aftale.«
Det er der, det står, og det var, hvad vi kunne få ind på det tidspunkt, og det er der, hvor der så står, hvad det er, vi gerne vil have.
Vi var godt tilfreds med at få præciseret, at regeringen ikke bare gerne ville være i Schengenaftalen, men at der rent faktisk er brug for en revision.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Jeg er ganske enig, og truslen er måske endda større, for vi står over for en terrortrussel og en terrorrisiko.
Derved kan det jo principielt set, hvis regeringen vælger at følge EU, betyde, at Danmark bliver mere utrygt og mere usikkert.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Jamen der er ingen tvivl om, at hele den linje og hele den påvirkning, som EU har haft på Danmark i hvert fald de seneste 20 år, har ført til en øget terrortrussel og en tilstrømning af kriminelle, lige fra østeuropæiske smårapserier på arbejdspladser til virkelig alvorlige trusler mod danskernes sikkerhed.
Det er også derfor, at jeg og mit parti ønsker, at Danmark forlader EU.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for dagens indslag.
Jeg er jo glad ved, at vi før blev enige om, at på et halvt år kan man ikke lave meget i et EU-system, som det fungerer i dag.
Det var dog godt, at vi blev enige om det.
Jeg vil gerne høre: I de 10 år, hr. Morten Messerschmidt var i EU, var han jo fraværende fra Folketinget, og så kunne han af gode grunde ikke fremsætte forslag, men hvornår har hr. Morten Messerschmidt prøvet at påvirke den regering, han – holdt røven oppe på, var jeg lige ved at sige, men det hedder jo noget andet her i salen – holdt i live med forskellige Venstrestatsministre?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Jamen det har vi jo gjort siden 2001, når der har været borgerlige regeringer.
Det, der er forskellen, er, at de Venstreregeringer, vi har støttet, aldrig har foregøglet deres vælgere at ville noget andet.
Og derfor var det en åben kamp; for Venstre er et meget pro-EU-parti, mens Dansk Folkeparti er et meget anti-EU-parti.
Det, der er det nye her, er, at Socialdemokratiet er et meget pro-EU-parti, men helst ikke vil fortælle deres vælgere det.
Og det er den situation, vi arbejder med.
Hvis jeg så bare lige må præcisere over for hr. Christian Juhl, vil jeg sige, at det jo ikke er et halvt år, vi taler om.
Altså, hr. Christian Juhl var jo så venlig at gøre mig opmærksom på, at det her løfte allerede var indskrevet i forståelsespapiret, som jeg kan se er dateret den 25. juni 2019.
Hvis det her forslag bliver vedtaget, taler vi om en udløbsdato, der hedder den 1. januar 2022.
Så det er altså indtil videre to et halvt år, hvor regeringen har forsømt mulighederne.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Nu er alt jo relativt, også Venstres holdning til både EU og andre ting
Men jeg vil da bare sige, at selv halvandet år er lang tid i EU, og hvis vi vil have resultater og ikke bare markere vores politik – det kan jeg også forfalde til en gang imellem, indrømmer jeg gerne – så skal vi vel prøve at lave en plan for, hvordan vi får det ændret, i stedet for bare at sige: Det var dog en elendig regering.
Det, jeg mener, er, at det altid er lettest at være i opposition; det kan jeg huske.
Og derfor er det måske godt med lidt eftertanke og refleksion og så sige: Lad os prøve at lave en plan i stedet for bare at skælde dem ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Jeg mindes, at jeg har været i opposition hele mit liv, og det har altså ikke altid været helt nemt.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg meget gerne vil række hånden ud til hr. Christian Juhl og ændre på det her beslutningsforslag, så vi ikke pålægger regeringen at leve op til sit valgløfte inden udgangen af i år, men blot pålægger regeringen at fremsætte det konkrete forslag inden udgangen af i år.