runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Willumsen (KF), 2022-03-22:
Tak for ordet.
Og tak til fru Anni Matthiesen for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg tager det i salen i stedet for vores ordfører, fru Birgitte Bergman, som desværre er blevet forhindret.
Frihed til at vælge selv og træffe beslutninger og valg, som er vigtige for ens familie, er en grundlæggende værdi for os Konservative.
I 2011 indgik vi i Det Konservative Folkeparti sammen med Venstre, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne en aftale om at igangsætte de første forsøg med frikommuner i Danmark.
Det kom der rigtig mange gode resultater ud af.
Ifølge VIVE viser resultaterne, at når kommunerne sættes fri og har mulighed for at fjerne regler og nedbryde vante arbejdsgange, så vokser der nye måder op, nye måder at bruge de offentlige ressourcer på, nye måder at inddrage private leverandører og borgerne på.
Flere frikommuner har således gentænkt den offentlige service og skabt løsninger, der allerede har sat markante aftryk.
Vi behandler i dag et forslag fra Venstre om at pålægge regeringen inden den 1. maj 2022 at fremsætte et lovforslag, hvori der oprettes en ny forsøgsordning med udvidede frikommuneforsøg.
Den udvidede frikommuneforsøgsordning skal medføre, at alle 98 kommuner skal kunne ansøge om at gennemføre konkrete forsøgsforløb inden for et eller flere velfærdsområder efter eget valg.
Vi er i Det Konservative Folkeparti meget enige med forslagsstillerne i forslaget om et udvidet frikommuneforsøg for alle 98 kommuner, under forudsætning af at man bevarer det frie valg for borgeren.
Det er helt afgørende for os Konservative.
Uanset hvilke velfærdsområder vi tager fat på, handler det om at stille borgeren bedre.
Uanset om man er ung, voksen eller ældre, skal man naturligvis kunne træffe valg om, hvilken leverandør man gerne vil have, eller om man vil have det offentlige til at stille en eller anden ydelse til rådighed.
Den mulighed skal vi have gennem hele livet.
Vi må ikke gå for langt med at frisætte kommunerne ved at give frihed fra regler om frit valg.
Fritvalgsreglerne er ikke unødvendigt bureaukrati, men derimod en garanti for grundlæggende rettigheder for borgerne med hensyn til at træffe de valg, de ønsker at træffe.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslagsstillernes forslag.
Jette Gottlieb (EL), 2022-03-22:
Nej, det er misforstået.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-22:
Det var nok ikke så overraskende.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, også bare lige for at få helt styr på det, er Enhedslistens holdninger til det frie valg.
Årsagen til, at Venstre ikke kunne være med i velfærdsaftalen på ældreområdet, var, at de ældre fik begrænset deres frie valg.
Først og fremmest vil jeg sige tak til ordførerne for at tage den her frihedsdebat i salen her i eftermiddag.
Det er jo korrekt, som ministeren også sagde, at det næsten er en kopi.
Når man har arbejdet ved en kommune igennem mere end 18 år, som jeg har, inden jeg blev politiker, så prøver man også på egen krop, hvad det er, der er med til f.eks. at skabe en ny kultur.
Og det, jeg kan sige, er, at noget af det, man næsten kan blive helt høj af som medarbejder i en offentlig sektor, er nemlig selv at få lov til at præge tingene, selv at få lov til at ændre kulturen, eller for den sags skyld, at man selv får øje på, hvordan tingene kan gøres på en bedre måde i den kommune, man arbejder i.
Derfor har jeg også glædet mig til, at vi skulle have debatten her i salen igen.
Og jeg vil sige, at jeg er rigtig glad for de positive tilkendegivelser fra de ordførere, som tilkendegav, at de vil være med til enten at lave en form for fælles beretning eller at stemme for forslaget.
Tak til Radikale Venstre for at tage positivt imod forslaget.
Og for den sags skyld også tak til Liberal Alliance, Nye Borgerlige og Konservative for at bakke positivt op.
Så tror jeg egentlig, at jeg også lige vil orientere Radikale Venstres ordfører om, hvorfor vi faktisk står her i dag og behandler forslaget under Indenrigs- og Boligudvalget, for det tror jeg ikke helt at social- og ældreministeren havde styr på.
Og derfor syntes jeg, det var mest nærliggende, at det faktisk var indenrigs- og boligministeren, der skulle stå på talerstolen.
Jeg fik så oplyst, at rent ressortmæssigt hører det under social- og ældreministeren.
Det er så en kamp, man må tage, men i hvert fald holdt jeg fast i, at jeg syntes, at det var i det udvalg, forslaget skulle behandles, fordi det er der, jeg faktisk mener at det hører hjemme.
Men endnu en gang tusind tak for en god debat.
Jeg håber, at vi kan nå frem til en fælles beretning.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-22:
Tak for det.
Men det, som jeg egentlig først og fremmest godt lige kunne tænke mig at høre ministeren om, er, hvordan Socialdemokratiet mener at den procentvise fordeling mellem uddannelsesudbuddene skal være mellem de fire største byer og resten af Danmark.
Jeg spørger, fordi der faktisk stort set – med undtagelse af ét procentpoint – har været den samme fordeling af antallet af uddannelsesudbud mellem de fire største byer og resten af Danmark fra 1998 til 2018.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvorhenne mener ministeren at den her grænse skal være?
Hvor langt vil Socialdemokratiet gå i det her?
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-22:
Det var en lidt mærkelig kommentar.
Vi har også, selv om vi ikke sad med ved bordet, været med til at finde penge til det, så jeg forstår ikke rigtig det behov for at skulle komme med sådan en spydig bemærkning om ikke at tage ansvar.
Det synes jeg faktisk er ret absurd og også en ret underlig måde at håndtere så vigtig en debat på, der handler om fremtidens uddannelser.
Nu prøver jeg at spørge igen.
Der er 30 mio. kr.
De siger, at det skulle være et trecifret millionbeløb.
Har man tænkt sig at finde de penge, hvis DTU ikke selv kommer med en egenfinansiering, eller hvad er planen der?
Og så håber jeg, at man lader være med at komme med sådan nogle spydige bemærkninger fremadrettet.
Jesper Petersen (S), 2022-03-22:
Det har vi jo ikke sat nogen procenter på.
Men det, man ikke kan lukke øjnene for, er altså, at den stigning i optaget, der har været på de videregående uddannelser, i høj grad er sket i de største byer, og at vi i de kommende år vil se, at der er betydelige fald i ungdomsårgangene og altså færre, der vil søge en videregående uddannelse.
Og det er jo så en ny virkelighed, som mange nok skal indstille sig på er sådan, det er, i en relativt lang periode, og hvis man bare lader det passere, hvis man bare siger, at det jo så må gå, som det går – hvilket lidt er det, jeg fornemmer er De Radikales indstilling her, selv om man tidligere har ment noget andet – så nytter det ikke noget.
Ulla Tørnæs (V), 2022-03-22:
Normalt plejer jeg faktisk at starte mine ordførerindlæg med at takke forslagsstillerne for debatten.
Det vil jeg undlade i dag.
Radikale Venstre er med andre ord blottet for visioner eller bud på, hvordan vi fremadrettet sikrer kvalificeret arbejdskraft til såvel den private som den offentlige sektor, også uden for de største byer.
I Venstre ønsker vi et Danmark i bedre uddannelsesbalance, og vi mener faktisk, at vi med den aftale, som Det Radikale Venstre med forslaget her ønsker at annullere, tager et vigtigt skridt i den rigtige retning – i retning af netop at skabe et Danmark i bedre uddannelsesbalance.
Vi får etableret en dyrlægeuddannelse i Foulum ved Viborg, en jurauddannelse i Esbjerg, lægeuddannelse i Køge, jordemoderuddannelse i Slagelse og socialrådgiveruddannelse i Hjørring.
Den aftale, som Det Radikale Venstre ønsker at annullere, investerer, hvad også fru Ida Auken var inde på, 805 mio. kr. frem mod 2028 i etableringstilskud til 41 nye uddannelsesinitiativer i hele landet.
Og der investeres 413 mio. kr. årligt i både nye og eksisterende uddannelser uden for de største byer.
Og det er der i høj grad brug for.
Det er der brug for for at give de unge bedre valgmuligheder, og det er der brug for for som sagt at sikre bedre adgang til kvalificeret arbejdskraft, også uden for de større byer.
Det nye regionale taxameter, der indføres med aftalen, betyder, at institutionerne få 7 pct. mere i taxameterbidrag pr. studerende, når studiepladsen eksisterer uden for de større universitetsbyer.
Det er vi glade for i Venstre, for vi er helt overbeviste om, at man på den måde skaber bedre og stærkere økonomiske vilkår for at oprette uddannelser i hele landet til gavn for hele Danmark og særlig til gavn for de dele af Danmark, hvor der i dag ikke er mange uddannelsestilbud til de unge at vælge imellem.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Ida Auken (S), 2022-03-22:
Jeg tror, vi kan være ret sikre på, at der ikke lukker ting på CBS med den minijustering, vi har bedt dem om.
Det er sådan set bare god skik og brug, at når vi beder dem om at finde 5-10 pct. og CBS så kommer med 4,7 pct., så beder vi dem om at finde de sidste.
Mon ikke de tager det på det generelle optag?
Det ville være mit bud.
For vi har netop sagt, at det er meget vigtigt, at CBS også passer på deres forskningsmiljøer.
Det står også eksplicit i den tillægsaftale, der er lavet.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-22:
Jeg kender godt Socialdemokratiets sprog.
Det betyder f.eks., at Socialdemokratiet formentlig ikke selv kommer til at prioritere at finde penge til det her.
Og det synes jeg da er ærgerligt, når man gerne vil stå på talerstolen og tale om de her 100 uddannelsesforslag.
Jeg vil gerne lige, meget specifikt faktisk, spørge til CBS.
Der har man i aftalen skrevet, at fordi deres forslag ikke helt når op på 5 pct., så skal de så finde noget mere, noget yderligere, at lukke.
Vil Socialdemokratiet insistere på, at der skal lukke mere på CBS?
Ida Auken (S), 2022-03-22:
Nu har vi jo i første omgang fået pengene til at strække til over 40 nye uddannelsesmuligheder.
Og det var en af de ting, vi fik at vide at vi ikke kunne få pengene til at strække til.
Vi har fundet 1,2 milliarder kr., hvoraf 800 mio. kr. er til etablering, og 400 mio. kr. er varigt.
Så vi håber selvfølgelig, at uddannelserne arbejder videre med de her planer, og at vi også kan være med.
Det kan jo være, det er en af de ting, som nogle af vores støttepartier i en finanslov vil være med til at finansiere, og det er heller ikke udelukket, at der kan findes flere midler.
Det lykkedes jo for eksempel i går at finde flere midler til det her område.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-22:
Jamen tak for det.
Så vil jeg faktisk godt lige følge op på det sidste her, nemlig: Hvordan vil Socialdemokratiet finansiere, at alle de mulige uddannelsesudbud, der er spillet ind her, rent faktisk også ender med at blive til noget, så vi ikke løber ind i den bekymring, som fru Victoria Velasquez meget fint summerede op?
Ida Auken (S), 2022-03-22:
Jamen nu trådte Enhedslisten jo ud af aftalen, fordi man ikke mente, at der var nok penge i aftalen – nu tror jeg, det er mig, der lige har ordet.
Og derfor siger jeg bare, at nogle af de ting, som Enhedslisten har ønsket sig i dag, jo er nogle af de ting, man kunne have fået ved at blive siddende inde ved bordet og tage ansvar for hele aftalen.
Det er jo bare forskellen på at være med og ikke at være med.
Så siger jeg bare, at der er et andet parti, der blev siddende, og som bl.a. var med til at sikre flere penge til, at mere af det, som DTU gerne vil lave, kan blive til virkelighed.
Det synes vi sådan set er godt.
Vi vil jo gerne se, at alle de forskellige ideer, der ligger – helt op til over hundrede udbud – kan blive til noget.
Jamen det er jo netop en udviklingsplan, vi går ind i sammen med DTU, og vi ser deres bud på det.
Og jeg vil så give ros til dem, der blev siddende ved bordet, nemlig SF, som faktisk fandt 10 mio. kr. mere til DTU, så man vil kunne realisere endnu flere af de visioner, som DTU, synes jeg, meget flot er kommet med.
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det bliver næsten lidt sådan en kampagnefilm med musikken, der kører ude fra demonstrationen på Slotspladsen.
Vi kan i hvert fald høre jer, der demonstrerer derude – ikke fordi jeg tror, at de ser med her på Folketings-tv.
Mit spørgsmål handler om DTU i forhold til den aftaletekst, der er, og i lyset af det her med, om vi skal genforhandle aftalen.
Det er jo sådan, at der ikke er fundet nok midler til at sikre, at de udflytninger, der er i institutionsplanerne, med sikkerhed kan realiseres.
Med DTU er der afsat 30 mio. kr.
Derfor vil jeg bare spørge, hvad planen så er i forhold til DTU, for der står, at man opfordrer dem til at arbejde videre med udflytningsplanerne.
Men hvad hvis pengene ikke er der til, at de kan lave udflytningerne
Er det en egenbetaling, man vil have de skal lægge?
Hvis ikke de kan det, skal de så lukke uddannelsespladser?
Kan ordføreren opklare det?
Jesper Petersen (S), 2022-03-22:
Hvis man læser nærmere ind i aftalen, vil man se, at der som minimum vil være et konstant antal pladser med implementeringen af aftalen her, og der vil faktisk ganske sandsynligt være flere pladser.
Der synes jeg at man skulle tage det ansvar, som man som parti også gerne vil tage i andre sammenhænge.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-22:
Tak for det.
Jeg havde jo egentlig håbet, at ambitionen for regeringen og Socialdemokratiet var, at vi skulle have oprettet flere uddannelsesmuligheder i hele Danmark, og at der ikke bare skulle nedlægges en masse pladser.
Men er det korrekt forstået, at det simpelt hen er et krav, at de her pladser skal nedlægges?
Jette Gottlieb (EL), 2022-03-22:
Tak for det.
Det er et meget omfattende forslag, der er blevet fremsat her: frisættelse af kommunernes handlemuligheder på alle de områder, som kommunerne beskæftiger sig med.
Jeg vil straks sige, at jeg lægger stor vægt på at udvise tillid til medarbejdernes faglighed og dømmekraft og på en, hvad skal vi kalde det, lokal forankring.
Men jeg har også nogle hegnspæle, som jeg må sætte.
Det gælder for det første, hvad jeg især er optaget af, nemlig at den enkeltes retssikkerhed ikke anfægtes, og at kommunerne ikke uforvarende eller bevidst sætter kommunens økonomi over den enkeltes rettigheder eller overordnede samfundsmæssige hensyn.
Det kan man risikere både inden for det sociale område og inden for den fysiske planlægning eller klimaindsatsen.
Når jeg tænker på klimaindsatsen, tænker jeg f.eks. på, at kommunerne jo selvfølgelig burde have ret til at sætte solceller op på alle kommunens tage, hvilket ville give et stort spring fremad for brugen af vedvarende energi, men der er det jo et helt andet, sted vi skal hen.
Der er det kommunalfuldmagten, der skal ændres på, og det er jo ikke det, der ligger lige her.
Så har jeg derudover den hegnspæl, der hedder, at jeg ikke er til sinds at åbne for en eskalerende privatisering, der reelt betyder, at man kan trække overskuddet ud af den sociale sektor.
Det synes jeg ikke er ønskeligt.
Jeg synes ikke, det harmonerer helt, men jeg er da meget spændt på i forhandlingerne at finde ud af, hvordan regeringen vægter de to ting.
I forhold til det foreliggende forslag, som jeg jo synes er meget omfattende, føler vi os ikke trygge ved, at de hegnspæle, der er i forhold til retssikkerhed og samfundsmæssige hensyn, vil kunne holde, så derfor er vi ikke indstillet på at stemme for forslaget.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-22:
Tak for ordet.
De mange ansatte ude i kommunerne skal håndtere nye krav og love, og alt for ofte sker der det, som man med et fint ord kalder overimplementering.
Det ender oftest med langt flere regler, kommunale regler, procedurer og afrapporteringer og endnu en benchmark og mere papirarbejde.
Den offentlige sektor mangler medarbejdere, og nogle efterlyser reformer for at motivere folk til at søge job i den offentlige sektor.
Jeg synes bare, det er tankevækkende, at der er så mange dygtige medarbejdere, der i de sidste 5-10 år har forladt deres job – lærere og pædagoger, psykologer og socialrådgivere, sygeplejersker og jordemødre osv.
Og det kommer jeg tilbage til.
I SF blev vi meget glade for statsministerens nytårstale og udsagn om, at alle kommuner i Danmark bør slippes mere fri, selv om vi endnu ikke har fået et konkret bud på, hvordan det skal gøres.
I SF vil vi give vores offentlige ansatte ro til at varetage deres opgaver.
Vi vil lytte mere til dem, der er tæt på borgerne, og vi vil give noget selvstyre tilbage til institutionerne, både når det gælder udvikling og implementering af decentrale mål.
I SF vil vi i højere grad lytte til borgerne og deres pårørende om behov.
For SF handler snakken om at frisætte kommunerne derfor om, at vi har et ønske om at skabe en reel kulturændring i kommunerne.
Det handler ikke kun om regler.
Vi mener helt klart i SF, at der er behov for at skabe en anden kultur i den offentlige sektor end den, der hersker, og som har hersket i mere end 20 år.
Det gælder et opgør med management- og styringskulturen, som har taget overhånd; den er både bureaukratisk, kontraproduktiv og, ja, i værste fald ødelæggende for medarbejdernes arbejdslyst og for den kvalitet, der kommer ud af det.
I SF vil vi gerne have, at der kommer mere fokus på at udløse det potentiale, der er ved at skabe en borgernær velfærd gennem en gennemgribende tillids- eller man kan kalde det nærhedsreform, som skal revitalisere den offentlige sektor.
Vi bliver nødt til at give plads til vores dygtige medarbejdere i den offentlige sektor, sådan at vi kan møde borgerne der, hvor de er, og møde borgerne i øjenhøjde.
Tillid giver bedre resultater, tillid giver bedre arbejdsmiljø, og tillid giver gladere medarbejdere.
Det skal i fremtiden gennemsyre alle offentlige arbejdspladser.
Vi glæder os i SF rigtig meget til, at regeringen meget hurtigt indkalder til nogle forhandlinger, sådan at vi kan kigge på, hvordan vi vil revitalisere den offentlige sektor, ikke kun ved give lidt mere frihed og frisætte personalet fra nogle regler, men mere grundlæggende – det er faktisk på tide.
SF kan ikke støtte forslaget, som det foreligger.
Og som jeg nævnte tidligere, handler det grundlæggende om, at frikommuneforsøgene har haft deres tid.
De er simpelt hen for bureaukratisk skruet sammen, og de laver ikke den her reformering af den offentlige sektor, som SF gerne ser.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-22:
Jeg vil egentlig bare sige tusind tak, for jeg kunne jo også høre, hvordan Radikales ordfører virkelig er engageret i det her område.
Jeg tror måske også, at det er det, der er årsagen til, at jeg også selv er engageret i det: Når man først har arbejdet med det i nogle år, kan man også se, hvor meget det kan flytte, hvis man åbner mere op og giver muligheder lokalt til kommunerne for at påvirke tingene.
Så når man meget længere.
Jeg vil også bare sige tak, fordi du også nævner klima- og miljøområdet.
Det er også et af de områder, som jeg har fået henvendelser fra et par kommuner om, nemlig hvorfor de ikke kunne få lov til egentlig også der at lave nogle frikommuneforsøg.
Så det er blot en kommentar.
Ida Auken (S), 2022-03-22:
Jo, der er jo stadig nogle borgere, der har en sikkerhed og skal have en ordentlig kommunal service.
Og det er klart, at der har man sat nogle hegnspæle.
Jeg tror, at vi meget vel herinde fra Christiansborg kan sådan kigge lidt på os selv, for så snart der er et problem derude, er vi klar til at løbe ud med bål og brand og regler og det ene og det andet, fordi vi også er optaget af, at borgerne får den service.
Så det er jo for ligesom at sikre, at der er sådan et minimum for, hvad der skal være, at man har sat de her hegnspæle ind.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-22:
Men så kan det jo være, når vi står her til næste år, at der er kommet flere områder til.
Jeg vil også godt lige anholde, at det er rigtigt, når der bliver sagt, at nu sætter vi kommunerne helt fri og mere fri.
Ida Auken (S), 2022-03-22:
For jeg har faktisk prøvet at sidde med de her frikommuneforsøg, og det er altså en anden tilgang.
Det handler om, at kommunerne kan pege på nogle regler inden for et område; det kan være en enkelt regel her eller en enkelt regel dér, som står i vejen.
Det at gå den anden vej rundt og sige, det er frit, det er jer, der får ansvaret, vi laver en aftale, er jo en meget mere omfattende tilgang – kald den gerne radikal.
Jeg har det rigtig fint med at lave radikale ting.
Så det er en anden tilgang, og derfor synes jeg også, det er klogt at gøre det ordentligt og gøre det grundigt på de her tre områder.
Om der så kommer yderligere områder til, er, som ministeren også sagde, ikke noget, man udelukker.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-22:
Ministeren sagde nemlig: Det er jo meget radikalt at gå så vidt, som vi gør, med velfærdsaftalerne.
Fru Ida Auken var også inde omkring, at det er vigtigt med den lokale forankring, og at man gerne vil sætte kommunerne helt fri.
Men der er jo nødt til at sige, at beslutningsforslaget netop tager udgangspunkt i, hvad de enkelte kommuner gerne selv vil, altså det, de selv mener de gerne vil lave et forsøg med.
Og så må jeg sige, i forhold til om det hedder velfærdsaftaler eller frikommuneforsøg, eller hvad det gør – barnet har mange navne – at hvis det er det, der adskiller os, altså om det skal hedde velfærdsaftaler, så tror jeg sagtens, vi kan sige ja til det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Ida Auken om netop det med den lokale forankring.
Var det så ikke en idé, at når der faktisk er kommuner, der gerne vil afprøve beskæftigelsesområdet, at man så siger: Når I gerne vil det, så vil vi gerne understøtte det?
Astrid Krag (S), 2022-03-22:
Regeringens udgangspunkt vil for alle tre områder, altså både ældreområdet, folkeskoleområdet og dagtilbudsområdet, være, at det er de samme hegnspæle, som er gældende for de syv kommuner, der er i gang nu, fra nationalt hold i lovgivningen, som skal være gældende, men det er jo så det, man skal drøfte på skoleområdet og på dagtilbudsområdet med børne- og undervisningsministeren, når forhandlingerne lige om lidt går i gang.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-22:
Det var da godt at høre, at det ikke udelukker noget, for så kan vi jo tage det med ind, og så må vi tage diskussionen der.
Men jeg vil egentlig også gerne høre, når nu ministeren taler om at sætte kommunerne meget fri, om det så er regeringens holdning, at der fortsat skal være sådan noget som minimumsnormeringer og klasselofter.
For det er jo også en bureaukratisk måde at styre på, at vi herindefra siger, at vi ved, hvad der er rigtigt derude.
Så hvor langt er ministeren klar til at gå i forhold til frisættelse af kommunerne?
Astrid Krag (S), 2022-03-22:
Ja, det kommer jo nok desværre lidt til at have gentagelsens karakter, fordi spørgsmålene også kredser om det samme, og igen vil jeg bare kvittere for den store lyst til og optagethed, der er af – det håber jeg også afspejler sig helt ind i forhandlingslokalet – at sikre den her frisættelse.
Det, vi jo kan se fra de kommuner, der har været i gang, er, at det frigør en masse energi derude.
Det har været et stort setup de forskellige steder, og godt nok er det markant mere ubureaukratisk end frikommuneforsøgene, men det kræver altså stadig ganske meget af de enkelte kommuner.
Men som jeg har sagt en del gange efterhånden, udelukker det jo ikke, at andre områder kan komme med på sigt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-22:
Tak for det.
Jeg var tilfældigvis også i Aalborg til KL-topmødet, og jeg hørte også debatten, og jeg hørte sådan set også, at der bredt fra kommunerne – og det er jo ikke første gang, vi hører det – var et ønske om at gøre noget ved beskæftigelsesområdet, fordi det er enormt tungt og der bliver brugt enormt meget tid på bureaukrati og papir i stedet for at komme ud og gøre noget.
Så hvorfor ikke bare sige ja til, at vi selvfølgelig også så vidt muligt skal have det med ind?
Vi skal sætte kommunerne fri, siger ministeren.
Så må det da også gælde på beskæftigelsesområdet.
Kan vi ikke få en bekræftelse på det?