Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Mange tak.
Der er nogle gode ting i lovforslaget, som det også blev nævnt af den socialdemokratiske ordfører, men der er også nogle stærkt kritisable punkter, som både Socialdemokratiets ordfører og Dansk Folkepartis ordfører fik nævnt.
Jeg vil især hæfte mig ved to ting, nemlig at der ikke længere skal sendes breve ud til kommende folkepensionister om deres ret til folkepension, og at ved beregningen af pensionen skal indkomsterne ud over pensionen beregnes i den måned, hvor de udbetales.
Forslaget om, at der ikke længere skal sendes breve ud, bliver sablet ned af de høringssvar, der forholder sig til det spørgsmål, og det er langt de fleste af dem.
Det vil medføre det, som flere, bl.a. KL, påpeger, at man rammer en svag befolkningsgruppe, der meget nemt kan overse, at de har ret til folkepension, f.eks. de ca. 10 pct. ældre, der meget sjældent eller aldrig bruger internettet.
Som Rådet for Socialt Udsatte påpeger, viser en måling, at 83 pct. af befolkningen faktisk ikke ved, hvornår de har ret til folkepension.
Interessant nok tror det store flertal altså, at deres pensionsalder er lavere, end den faktisk er.
Det gælder også for de 51-60-årige, hvor 34 pct. tror, at deres pensionsalder er lavere, end den faktisk er.
Det er jo ikke så mærkeligt, at befolkningen er forvirret på det punkt, når man ser på, hvor travlt flertallet herinde på Christiansborg har med at hæve pensionsalderen.
Det fører jo til den konsekvens, at nulevende danskere har vidt forskellig tilbagetrækningsalder.
Hvis man er 64 år, kan man gå på folkepension, når man bliver 65 år, men hvis man kun er 18 år, må man altså vente, til man bliver 74 år, med den aftale, der blev lavet i 2006, og de efterfølgende aftaler.
Så det er ikke mærkeligt, at folk er forvirrede, men så meget mere nødvendigt er det jo, at folk i god tid bliver oplyst om det, når de nærmer sig det tidspunkt, hvor de har ret til pension.
Der bliver givet forskellige begrundelser for det.
En af dem, og den vil jeg betegne som en dårlig undskyldning, er, at hvis man skal fastholde at skrive det til dem, der bor her i landet, bliver man også nødt til at skrive det til potentielle pensionister i udlandet.
Til det vil jeg bare sige: Ja, det manglede da bare.
Vi har en lovgivning, der gør, at folk har ret til at tage deres pension med til udlandet – det kan man diskutere for og imod, men sådan er lovgivningen – og så skal disse mennesker vel også oplyses om deres ret til folkepension, når den tid kommer.
Der synes jeg bare det er for sløjt man bruger EU-regler som en undskyldning for at lave en forringelse af den art.
Besparelsen er så lille – ca. 1 mio. kr. – at det overhovedet ikke vil kunne ses i det offentlige budget.
Man skal i hvert fald meget, meget langt ud i decimalerne for at kunne se et eller andet lillebitte udslag.
Sandsynligvis bliver der ikke engang nogen besparelse.
Udbetaling Danmark forventer, at 15 pct. af de pensionsberettigede først vil søge, efter at de har nået pensionsalderen.
Det tal vil så falde til 10 pct. fra 2019 og fremefter; det er Udbetaling Danmarks prognose.
Men det vil jo sige, at Udbetaling Danmark får en hel masse sager om pension med tilbagevirkende kraft.
Så det er jo det, man kunne kalde Ebberød Bank, der kommer ud af det.
Men måske er det slet ikke ønsket om forenkling, der driver værket, måske er det et skjult ønske om, at der er mange der vil glemme at søge, og det er så også en måde at spare på.
Men der er også en anden grim fejl i forslaget.
Ældre Sagen har påpeget, at den kalenderårsmodel for beregning af folkepension, som et enigt Folketing indførte i 2014, har nogle negative konsekvenser, som ingen af os, heller ikke Ældre Sagen, desværre var opmærksom på dengang.
Det betyder nemlig, at hvis pensionisten får en forsinket udbetaling af feriepenge eller efterløn, kan det i givet fald medføre nedsættelse af pensionstillægget med op til 30 pct., og det kan blive beløb i størrelsesordenen mellem 10.000 kr. og 30.000 kr.; det oplyser Ældre Sagen.
Men her svarer ministeren til Ældre Sagen, at det er administrativt besværligt for Udbetaling Danmark, hvis man skal undgå det.
Ministeren lover ganske vist at overveje, om man kan ændre den måde, udbetaling af efterløn, tilbagebetaling af efterlønsbidrag og feriepenge indgår i indkomstgrundlaget på, sådan at man kan undgå den her modregning.
Det er selvfølgelig meget fint, at ministeren vil overveje det, men hvis der skal være noget reelt i det, skal det altså løses nu i forbindelse med behandlingen af dette lovforslag.
Ellers er det jo bare en fugl på taget, og den slags kan man som bekendt ikke putte i ovnen.
Jeg tror, mit budskab er meget klart for forsamlingen, nemlig at Enhedslisten stemmer imod lovforslaget, medmindre de to kritiske punkter bliver løst, og at vi derudover gerne vil bidrage til at løse de problemer, som Dansk Folkeparti også pegede på.