Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Jeg takker for redegørelsen.
Det er glædeligt, at samarbejdet med Europol er velfungerende.
Det står i skarp kontrast til den situation, vi fik stillet i udsigt inden folkeafstemningen om retsforbeholdet i 2015.
Her fik vi stillet i udsigt, at det ikke ville være muligt at indgå en aftale med Europol, og at det ville have konsekvenser for kriminaliteten i Danmark.
Efterfølgende er der sat spørgsmålstegn ved, om aftalen stiller Danmark ringere i væsentlig grad.
Det synes ikke at være det, der fremgår af redegørelsen.
Det nævnes bl.a., at Danmark deltager i SOCTA, og Rigspolitiet mener ikke, at ændringen af Danmarks status i forhold til Europol har haft nogen betydning herfor.
Danmark deltager fortsat i samarbejdet inden for samtlige prioriteter i EMPACT.
Vedrørende forbindelsesofficererne er det Rigspolitiets opfattelse, at forbindelsesofficerernes samarbejde er godt og konstruktivt, og at Europol-samarbejdet i denne sammenhæng er af stor operationel betydning for Danmark.
Vedrørende high value targets
vil jeg sige, at Danmark ikke kan foreslå high value targets, men Danmark kan dog inviteres til at deltage i en operationel task force, og Danmark har allerede deltaget i en sådan.
Det tyder på, at systemet fungerer godt og er brugbart til at understøtte politiarbejdet.
I praksis vil det tage lidt længere tid at anmode SNE om at foretage opslag frem for selv at foretage et direkte opslag.
Rigspolitiet er dog ikke bekendt med, at en sådan forsinkelse har haft betydning for udfaldet af konkrete sager eller efterforskninger.
Rigspolitiet vurderer, at ordningen fortsat generelt set er operativt tilfredsstillende.
Vedrørende EAS har Rigspolitiet oplyst, at Danmark bidrager til indholdet, men at det i visse tilfælde oplever øget svartid i forhold til en medlemsstat, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge, om der foreligger nogen konkrete oplysninger om, om det har haft betydning med hensyn til øget svartid og ført til forsinkelser eller manglende svar på et spørgsmål, der er blevet stillet.
Om samarbejdet med Europol om passageroplysninger vil jeg sige, at Rigspolitiet ikke har oplevet problemer med informationsudveksling i denne forbindelse.
Så kommer vi til QUEST.
Danmark vil ikke få denne applikation stillet til rådighed, i stedet vil politiet skulle henvende sig til en i SNE med henblik på at få oplysningerne om en eventuel registrering i EIS.
Rigspolitiet vurderer, at det vil være praktisk uhåndterbart for politiet, og derfor vil det blive begrænset til særlige situationer.
Rigspolitiet har dog ikke registreret, hvor lang tid behandlingen af en konkret henvendelse om oplysninger til Europols database tager, men oplyser, at der er tale om meget få anmodninger uden for almindelig arbejdstid.
Danmark har desuden i det forløbne år deltaget i samtlige møder i Europols bestyrelse, men Danmark har alene mulighed for at være med som observatør ved møderne.
Er der nogen eksempler på, at Danmarks manglende stemmeret har ført til betydelige forringelser for Danmark, i forhold til hvis vi havde haft stemmeret?
Danmark kan som sagt ikke foreslå high value targets, og har det haft en konkret betydning for Danmark, at vi ikke har denne mulighed?
Alt i alt synes samarbejdet at fungere rigtig godt og bekymringerne at være færre, om end de naturligvis skal tages alvorligt, herunder den manglende implementering af QUEST, altså om den vil stille Danmark væsentlig ringere, end vi ellers ville stå.
Sammenlignet med ikke at få en aftale, som blev stillet i udsigt inden folkeafstemningen, må resultatet siges at være ganske godt, som det foreligger.