runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2018-12-19:
Tit er der et fint ræsonnement bag politiske beslutninger, men lige præcis her forstår jeg simpelt hen ikke, hvad det er for nogle oplysninger, man savner, for at kunne tage stilling til det her ændringsforslag i forbindelse med finansloven.
Hr. Benny Engelbrecht siger, at man bidrager meget gerne omkring udlændingepolitikken.
Det er fint, og det er godt, at Socialdemokratiet har skiftet kurs på udlændingeområdet, men skulle man så ikke lige bakke op her, hvor vi jo gør noget i forhold til et område, der har sejlet rundt, også under socialdemokratiske ministre igennem årene?
Jeg undrer mig også over, at man vil stemme gult, fordi hr. Mattias Tesfaye har jo i forbindelse med et interview sagt, at den her øde ø var spot on – så hvad er problemet?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Det er jo først og fremmest at indrette ydelserne på begavet vis fremadrettet.
På det helt korte plan vil vi søge at finde modeller, sådan at man kan sikre, at de børnefamilier, som er hårdest ramt, også kan få noget hjælp.
Det er klart.
Det kræver, at vi i givet fald skulle være så heldige at overtage regeringsmagten efter næste valg, men der vil blive en eller anden form for midlertidig løsning.
Vi har jo desværre med den nuværende regering oplevet, at man simpelt hen har opgivet fattigdomsgrænsen, altså er holdt op med at måle på det.
Der er så kommet en slags indirekte måling, fordi man, på grund af at man skal afrapportere til FN omkring FN's verdensmål, faktisk skal måle på fattigdom alligevel.
Om det så er den bedst tænkelige indikator, kan vi godt være lidt tvivl om, og derfor giver det god mening at kigge på at lave en sådan fattigdomsgrænse igen, sådan at vi rent faktisk også kan måle på, at vi også udvikler tingene i den rigtige retning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Det er jo helt rigtigt, og hr. Benny Engelbrecht har jo også nålen siddende i sit revers.
Det er jo, netop fordi vi også har sagt, at vi vil leve op til verdensmålene, at vi skal måle fattigdom.
Der er måske imod regeringens vilje så kommet noget ud om det fra Danmarks Statistik.
Men da vi overtog regeringsmagten i 2011, indførte vi jo med det samme også en fattigdomsgrænser for netop at kunne blive målt på, om børnefattigdommen faldt, og det gjorde den, da vi var i regering.
Derfor håber jeg også, at Socialdemokraterne vil være med på, at vi lover befolkningen, at vi indfører en fattigdomsgrænse, og at vi markant og hurtigt får reduceret fattigdommen ikke mindst for de mange børn – og der bliver kun flere af dem med den her politik – som vokser op i fattigdom i Danmark
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Først og fremmest tak for at have bemærket, at jeg bærer verdensmålsnålen.
Jeg vil gerne give tilsagn om, at selvfølgelig skal vi kunne måle på, at det virker, og jeg kan kun give fru Lisbeth Bech Poulsen ret i, at under den tidligere regering lykkedes det også at nedbringe antallet af børn, der voksede op i fattigdom, og det skal selvfølgelig også være et mål for en ny regering.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-19:
Mange tak.
Socialdemokratiets ordfører omtalte jo new normal i sin tale.
I virkeligheden kan man sige, at hvis man udelukkende ser finansloven med grønlandske briller, så er det jo sådan set en positiv finanslov med mange nye og gode tiltag i forhold til at forbedre relationen mellem Grønland og Danmark.
Hvis det her scenarie er new normal, er det i hvert fald set med grønlandske briller noget, som vi godt kan leve med.
Inuit Ataqatigiit er Grønlands frie stemme i Folketinget, og samtidig er vi også en del af det røde valgforbund og den røde blok, og det er jo sådan set den sidste finanslov, som vi lukker i den her valgperiode, så jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokratiet: Vil I også sikre, at grønlandske og færøske folketingsmedlemmer har mulighed for at deltage i finanslovsforhandlingerne fremadrettet?
Mange tak.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Først og fremmest vil jeg godt lige slå fast, at de tiltag, som er lavet for Grønland i forbindelse med dette års finanslov – og det handler bl.a. om kulturforståelse, investeringsfremme og lufthavne – har Socialdemokratiet tilsluttet sig.
Jeg synes, det er nok så væsentligt at sige, at skulle der ske et regeringsskifte, kommer de tiltag ikke i fare.
Det vil jeg gerne understrege.
Så er det klart, at alle partier i Folketinget, alle repræsenterede i Folketinget, selvfølgelig også bør og skal behandles på ordentlig vis, også i forbindelse med finansloven.
Jeg har noteret mig, at det også gælder for de nordatlantiske repræsentanter, at de bliver inviteret med, og det synes jeg er en god tradition, som vi skal holde fast i.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-19:
Mange tak.
Ordførerens pointe med, at det jo sådan set er et samarbejde på tværs af forskellige partier, understreger netop, at det her med at være Grønlands frie stemme giver rigtig god mening i Folketinget.
Men det er jo også sådan, at regeringen har taget en række selvstændige initiativer i finansloven, bl.a. på kulturområdet, som ordføreren også var inde på.
Er det noget, ordføreren også forestiller sig at Socialdemokratiet vil gøre fremadrettet, hvis I sidder for bordenden i en ny regering efter valget?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Tak, formand.
For en god ordens skyld vil jeg sige, at den del har Socialdemokratiet også tilsluttet sig, og dermed er der også en solid basis for det.
Ja, det er klart, at viden om nordatlantiske forhold, både færøske og grønlandske forhold, er noget, som også ligger Socialdemokratiet på sinde, og som vi selvfølgelig også skal tænke ind.
Jeg tænker, at det vil være naturligt, at man år for år ser på de udfordringer, der er.
Det er vi os også meget bevidste om.
Louise Schack Elholm (V), 2018-12-19:
Tak for det.
Den 27. november udtalte Socialdemokratiets integrationsordfører, hr. Mattias Tesfaye: »Vi skal finde et sted længere væk til de kriminelle.
Vi opfordrer regeringen til at gennemgå hele landet med en tættekam for at finde et sted, som er mere afsidesliggende.
Det kunne sagtens være på en ø.«
Nu står ordføreren og siger, at man skal finde et andet sted end Lindholm.
Er det så, fordi at man hele tiden ændrer mening, eller fordi ordfører hr. Mattias Tesfaye har taget fejl?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Det mener jeg faktisk ikke at jeg har sagt her fra talerstolen.
Nej, det har jeg faktisk ikke sagt.
Louise Schack Elholm (V), 2018-12-19:
Jamen jeg forstod på hr. Benny Engelbrecht, at svaret på hr. Andreas Steenbergs spørgsmål var, at man ville stemme gult til et alternativ til Lindholm, fordi man ikke kendte den bagvedliggende økonomi ved det.
Så må det jo også betyde, at man ikke bakker op om det forslag, der ligger.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Det må være meget svært at forstå.
Det beklager jeg meget, men så vil jeg gerne lige gentage.
Vi kan forstå, at beslutningen er truffet meget hurtigt, og i Socialdemokratiet regner vi selvfølgelig med, at aftalepartierne sikrer sig et ordentligt grundlag for beslutningen, men vi har ikke fået fremlagt det beslutningsgrundlag.
Det er det, jeg har sagt.
Så jeg beklager, men fru Louise Schack Elholm citerer mig altså forkert.
Det er rigtigt, at vi hverken kommer til at stemme for eller imod forslaget, men det er bl.a., fordi man ikke har involveret os i beslutningen omkring dette center.
Men selve princippet om at dele op er vi fuldstændig enige i.
Peter Skaarup (DF), 2018-12-19:
Tak til hr. Benny Engelbrecht for talen, men jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstår den her melding, som kom på spørgsmålet fra hr. Andreas Steenberg, nemlig at man vil undlade at stemme til forslaget om den øde ø.
Kan hr. Benny Engelbrecht ikke forklare lidt nærmere, hvad baggrunden er for at undlade at stemme, og hvad er det for nogle oplysninger, man savner?
Jeg forstår, at det er et af problemerne, at man savner nogle oplysninger.
Altså, hele landet diskuterer den øde ø.
Hvad er det for nogle oplysninger, vi savner, for at tage stilling til det?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Jamen det er jo meget enkelt.
Regeringen og Dansk Folkeparti har jo truffet den her beslutning.
Vi har ikke været inviteret med til finanslovsforhandlinger – det ved hr. Peter Skaarup jo også godt.
Generelt er det sådan, at hvis vi bliver inviteret, kommer vi selvfølgelig også.
Derfor må jeg bare understrege, at det ændringsforslag, som ligger, til finansloven, og som der skal stemmes om i dag, handler om at bevilge en større pose penge til at etablere centeret på Lindholm.
Vi støtter som sagt et nyt udrejsecentre, men vi kender ikke det konkrete grundlag for placeringen, og derfor stemmer vi gult til det her bevillingsforslag – altså hverken ja eller nej.
Det handler ikke om, at vi er imod, at man opdeler – tværtimod – for det er jo sådan set det, som vi selv har foreslået.
Den konkrete placering og arbejdet omkring det har vi ikke været involveret i.
Hvis regeringen havde ønsket det, hvis Dansk Folkeparti havde ønsket det, kunne de havde involveret os i processen.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Okay, så jeg forstår, at ordføreren mener, at ulighed ikke er et problem.
Vi står jo midt i en galoperende klimakrise, og jo højere forbrug, jo højere vækst vi har, desto større belastning er der på klimaet.
Så mener ordføreren ikke, at det ville være rimeligt, hvis regeringen arbejdede på at have mere fokus på miljø og klima og f.eks. i en Økonomisk Redegørelse og i et finanslovsforslag vurderede klimabelastningen af tiltagene og præsenterede dem, så det var tydeligt for enhver, hvordan væksten påvirker klimabelastningen?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Det synes jeg personligt ikke er særlig vigtigt.
Vi bruger rigtig, rigtig mange ressourcer i Danmark på omstilling.
Alene i år tror jeg det er 1,9 mia. kr.
Vi har lavet en energiaftale sammen.
Jeg tror faktisk, det er 7 mia. kr., vi bruger på støtte til vedvarende energi i 2019.
Vi har lavet energiaftale sammen, og regeringen er meget ambitiøs på det område.
Jeg må bare sige, at det skal man også være.
Men klima indgår ligesom alle mulige andre områder i en prioritering.
Der har vi nok sådan et lidt mere helhedsorienteret syn på, hvordan politik skal føres, end Alternativet.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Tak for talen, og også tak for rosen til SR-regeringens økonomiske politik.
Jeg synes, ordføreren lidt modsiger sig selv på det her udlændingeområde.
For ordføreren siger, at Danmark skal være åben for dem, der gerne vil komme og arbejde, men vi skal ikke have flere flygtninge.
Og så roser ordføreren den aftale, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti, hvor man jo vil til at udvise flygtninge, der er i job og dermed bidrager til væksten og velstanden i Danmark.
Jeg synes ikke rigtig, det giver mening, når ordføreren siger, at Danmark skal være åben over for dem, der arbejder, at man så ved siden af laver en aftale, hvor man vil udvise folk, der er i arbejde.
Vil ordføreren prøve at forklare det?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Ja, det vil jeg meget gerne.
Flygtningesystemet skal ikke være et indvandringssystem.
Altså, når man kan konstatere, at de sidste 20 år er ni ud af ti, der er kommet hertil som flygtninge, blevet her, så er det et indvandringssystem.
Det har vi ikke haft held til at komme igennem med; det er der ikke et flertal i Folketinget der ønsker.
Jeg ved godt, at hr. Andreas Steenbergs parti ønsker det, og det kvitterer jeg for, men man er nødt til at dele op i flygtninge og indvandrere, der kommer her for at arbejde og kommer igennem de ordninger, vi har for det.
Og flygtningesystemet skal ikke være et indvandringssystem.
Det vil jo fortsat være sådan, at man kan få mulighed for at blive her, hvis man er her i lang nok tid, hvis man er velintegreret og ikke begår kriminalitet osv., men vi skal have flere ud, for sandheden er jo også den, at flygtningesystemet ikke er nogen overskudsforretning for Danmark.
Det er en meget, meget dyr forretning.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg er med på, at det kan være en god idé at sende dem ud, der ikke har villet lade sig integrere, og som er en omkostning.
Men med den aftale, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti, vil man også sende dem ud, der bidrager, der er i arbejde, og man vil tillægge det mindst mulig vægt, som det hedder i aftalen, altså at det at være i arbejde ikke skal tælle i forhold til at kunne blive.
Det synes jeg er mærkeligt, for vi kan jo stå i en situation, hvor en person bliver smidt ud af landet, og hvis regeringen og Radikale Venstre så kom igennem med deres politik for international rekruttering, kunne personen så blive hentet ind i landet igen efter at være blevet smidt ud.
Det er jo sådan lidt molboagtigt.
Hvorfor skal folk, der er i arbejde, ikke have lov til at blive, når nu de bidrager?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Det er, fordi der er forskel på de her to systemer.
Det giver intuitivt god mening, hvad der bliver sagt, men man er nødt til at dele op i forhold til de to forskellige systemer.
For alternativet ville jo være det, at man som flygtning sagde: Nå, jamen jeg skal bare til Danmark som flygtning, og så skal jeg arbejde, og så kan jeg blive.
Men det ville jo betyde, at der også ville komme en masse mennesker hertil, som ikke ville nå det mål, som ikke ville komme i arbejde, hvorimod det på de andre ordninger er folk, der har en kontrakt med en arbejdsgiver, inden de kommer hertil.
Og der ved vi, at de alle sammen arbejder, og derfor er vi nødt til at dele op i forhold til de to ting.
Men man skal være ærlig og sige, at der vil komme eksempler på nogle, hvor man synes, det vil være urimeligt.
Men sådan er det, når man behandles lige for loven, og det synes vi nu engang at folk skal.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Jeg har det problem, at jeg hernedefra ikke kan se udenrigsministerens øjne.
Jo, nu kan jeg faktisk se dem, det kunne jeg ikke for et øjeblik siden, men jeg får lyst til at spørge hr. Joachim B. Olsen, hvor stålsatte de er.
For nu kan jeg forstå på svaret på den tidligere spørgers spørgsmål, at Liberal Alliance i hvert fald vil lige så langt, måske endnu længere, i forhold til at give skattesænkninger.
Ja, men når finansministeren tilbage i august måned, den 11. august for at være helt præcis, siger i Berlingske, at Venstre ikke går til valg på skattelettelser, så er der jo et lille problem med at tælle til 90 mandater.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Hvor stålsatte er de der øjne?
Altså, er det sådan noget, man siger inden et valg, hvor man så hopper ned fra træet, når man kommer på den anden side af valget, inden vi andre kan nå at sige ordet stålsatte?
Det er godt, at ordføreren selv siger »regeringsgrundlag«, for det er jo så det nærliggende næste spørgsmål.
Hvor meget skal der så stå i det regeringsgrundlag, for at Liberal Alliance peger på Venstre til at lede regeringen?
Det der med, at vi kæmper det bedste, vi har lært, og alt mulig andet, er jo meget godt, men det er ikke særlig konkret.
Så hvad forestiller ordføreren sig?
Hvor mange skattelettelser skal der ind, før man siger, at så er Liberal Alliance glad og tilfreds?
Altså, er det på niveau med det, De Konservative lægger op til her, eller er det på det niveau, som Liberal Alliance selv tænker?
For man slog jo meget hårdt på trommer forud for sidste valg, og så tumlede man ned ad stigen i forbindelse med den første finanslov?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Vi peger på en Venstreledet regering; det er der ikke nogen tvivl om at vi gør.
Der er lidt mere tvivl ovre på den anden side.
Jeg kan forstå, at der er flere partier i Pernille Rosenkrantz-Theils side af Folketingssalen, som ikke vil pege på Pernille Rosenkrantz-Theils formand, men peger på sig selv.
Vi peger på en Venstreledet regering og er glade for den regering, vi er i.
Vi er også glade for de resultater, vi når.
For os er det det, der tæller på bundlinjen, og så synes jeg måske, at det er lidt sjovt, at Pernille Rosenkrantz-Theil begynder at tale om regeringsgrundlag og andet med den historik, Pernille Rosenkrantz-Theils parti havde med regeringsgrundlaget under Thorning – der var ikke ret meget af det, der blev indfriet.
Jens Joel (S), 2018-12-19:
Det er jo få, der bliver valgt på det, de har lavet, men flere på det, de vil lave.
Sådan er det oftere, og det er måske meget godt.
Vi kunne forstå, at der gik sådan lidt overklassekamp i det her den anden dag – for nu skulle der bydes over – i forhold til, hvem der kunne give de største skattelettelser.
Derfor er det jo også lidt interessant, når vi prøver at spørge ind til det.
Så kan hr. Joachim B. Olsen ikke bare give mig et eller to konkrete eksempler på, hvor det er, man i ifølge Liberal Alliance ikke går langt nok i det konservative udspil, og i givet fald også hvad for noget af det, man har tænkt sig at gøre til en vigtig del af et kommende samarbejde i en regering, hvis man skulle få mandaterne til det?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jamen som jeg har sagt, synes jeg, at Det Konservative Folkepartis udspil er et rigtig godt udspil, der trækker i den rigtige retning.
Vi har vores politik, og hvad er det for nogle ting, der er vigtige for os?
Jamen det er vigtigt for os, at registreringsafgiften falder; det vigtigt for os, at skatten i bunden bliver lettet.
Det er også vigtigt for os, at marginalskatten bliver sænket.
Det er vi altid villige til at gøre, og det synes der burde være et flertal i Folketinget for at gøre, fordi det ikke er en særlig klog måde at beskatte på.
Der er tale om et ekstremt stort velstandstab for dem, der beskattes på den måde.
Så vi har vores politik.
Det virker borgerne til at være glade for.
Der kommer flere og flere penge ind i kassen fra registreringsafgiften, og det burde Socialdemokratiet så være glad for.
Jens Joel (S), 2018-12-19:
Socialdemokratiet prøver i den her forbindelse at finde ud af, lige præcis hvad det er, man kan forvente sig af et borgerligt flertal.
Nu hører jeg så, at man har gode ting på hylderne, men jeg hørte også i svaret til min kollega, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at man ikke havde tænkt sig at stille nogen krav på forhånd.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jamen den diskussion har vi jo haft.
Der kommer ikke til at blive stillet nogen ultimative krav.
Det synes Socialdemokratiet også vi er lykkedes med, for Socialdemokratiet kan jo nærmest ikke lave en annonce uden at nævne os, og hvor meget vi får igennem.
Det vil jeg gerne have lov til at kvittere for – tak for det.
Vi kæmper for at få vores politik igennem, det kæmper vi hårdt for, og vi synes også, vi er kommet langt.
Der er blevet sænket skatter for over 20 mia. kr. i den her valgperiode.
En af forskellene på den her regering og tidligere borgerlige regeringer er, at det er reelle skattelettelser.
Det er ikke skatteomlægninger.
Så vi har kæmpet hårdt.
Man må gerne mene, at vi ikke altid har kæmpet lige kønt, men for os er det bundlinjen, der tæller, og der synes vi bestemt at vi kan være vores indsats bekendt.
Så er der som bekendt et regeringsgrundlag, det er jo det, regeringen arbejder efter, og der er der en målsætning om at få sænket skattetrykket.
Det vil en regering jo arbejde efter, men den skal selvfølgelig ud og finde et flertal her i Folketinget.
Jeg sagde jo lige i min ordførertale, at jeg ikke mener, at økonomisk ulighed er noget problem i Danmark.
Vi er et af de mest lige lande.
Det er et af de lande, hvor indkomsterne er fordelt mest lige.
Jeg synes til gengæld, vi har en vækstudfordring.
Der er gennemført mange reformer.
De har bidraget til, at vi har fået en højere vækst, men på et tidspunkt ebber effekten af de reformer ud, og så står vi tilbage med det massive problem, synes vi, at produktivitetstilvæksten er meget, meget lav.
Det betyder, at vores velstandsudvikling bliver meget lavere end de lande, der ligger omkring os, hvis vi ikke gør noget.
Og det kan vi jo så gøre.
Jeg mener, at økonomisk fremgang er ekstremt vigtig.
Det skaber også politisk stabilitet.
Det er sådan set, synes jeg, er et af formålene med at sidde i Folketinget.
Det er at tage nogle initiativer, der gør, at næste generation får et bedre liv med flere muligheder, end vi selv har haft.
Det kræver, at vi handler, og det kræver, at vi gennemfører reformer.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Tak for det.
I Økonomisk Redegørelse, som blev offentliggjort i mandags, skriver økonomi- og indenrigsministeren fra Liberal Alliance – og jeg citerer: »Regeringens ambition er, at vi både skal have høj beskæftigelse og høj produktivitetsvækst.
Derfor skal vores reformindsats gå på to ben.
Det vil skabe større velstand og forlænge opsvinget.
I Alternativet lader vi os meget gerne overbevise af gode argumenter.
Men så skal de også handle om samfundets vigtigste problemer, og vi har som land altså ikke et velstandsproblem.
Det kan man også læse i Økonomisk Redegørelse.
Men vi har et klimaproblem og et ulighedsproblem.
I Alternativet mener vi, vi skal måle vores samfundsfremgang på de tre bundlinjer: den økonomiske, den grønne og den sociale.
Synes ordføreren ikke, at regeringen skulle have mere fokus på de områder, hvor der rent faktisk er et problem, f.eks. klima og ulighed?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-19:
Tak for det.
Hvis man nu leger med tanken om, at flertallet skifter efter næste valg, har den socialdemokratiske gruppeformand udtalt, at han ønsker at føre økonomisk politik med de borgerlig-liberale partier.
Jeg skal bare høre: Hvis det måtte ske, hvad er så konsekvensen set fra Enhedslistens side som parlamentarisk grundlag, måtte der ske et skifte i flertallet?
Hvad vil konsekvensen for en forhåbentlig ikkekommende socialdemokratisk ledet regering være, hvis en sådan regering måtte føre økonomisk politik til højre for midten?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Hvis vi skulle komme i den situation, at vi får en socialdemokratisk regering efter et kommende valg, og at Enhedslisten bliver støtteparti for sådan en regering, har vi det sådan, og det har vi også sagt meget tydeligt, at vi vil have indflydelse på alle områder, både på den økonomiske politik, flygtninge- og indvandrerpolitikken, skattepolitikken og miljøpolitikken – på alle områder.
Og vi vil ikke finde os i, at man så siger, at der er nogle områder, som Enhedslisten ikke kan få indflydelse på, for der vil man lave økonomisk politik med de borgerlige.
Det er ikke en logik, vi accepterer, og det er ikke det, som er vores forventning til et sådant samarbejde, hvis det måtte ende i den situation, at vi får en socialdemokratisk ledet regering.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-19:
Tak for svaret.
Det betyder jo så, at når Socialdemokratiets formand taler om mandaternes logik i forhold til udlændinge- og integrationspolitikken, stemmer det ikke overens med Enhedslistens opfattelse, for Enhedslisten vil ikke acceptere, hvis der er et rødt flertal, at der så bliver ført udlændinge- og integrationspolitik eksempelvis sammen med Venstre.
Det betyder altså, at Enhedslisten er dybt uenig i det, og når Socialdemokratiets formand siger, at det er mandaternes logik, der taler, siger Enhedslisten nej, for Enhedslisten skal også have indflydelse på udlændinge- og integrationspolitikken i Danmark, måtte flertallet skifte efter næste valg
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Ja, det er helt klart.
Vi skal have indflydelse på alle områder, også på flygtninge- og indvandrerpolitikken.
Jeg kan også præsentere en anden form for mandaternes logik, og det er den, der hedder at skaffe 90 mandater for at kunne indtage et regeringskontor.
Det er jo også mandaternes logik.
Og den logik hænger jo sammen på den måde, at vi siger, at hvis vi skal levere mandater til en regering, skal det også afspejle sig i den retning, som regeringens politik har.
Vores mandater og det styrkeforhold, vi bringer med ind i det, skal selvfølgelig også være afspejlet i den politik, der føres.