runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-13:
Når alle partier er enige om at gøre alle fornuftige ting for at imødekomme et samfundsproblem, er det jo noget, som fornuftige mennesker glæder sig over i det ganske land.
Se alt det fornuftige, alle partier i Folketinget kan blive enige om!
Men det stiller nogle partier et dårligt sted.
Så bliver de partier, der gerne vil signalere, at de vil noget mere, nødt til at komme med nogle forslag, som måske ikke er så fornuftige, for ellers kan de jo ikke hævde, at de er bedre end de andre.
Vi har f.eks. set det i udlændingepolitikken.
Da alle partier blev enige om, at vi da skal føre en eller anden forholdsvis stram udlændingepolitik, så begyndte de partier, der gerne ville signalere, at de ville mere, at finde de ufornuftige forslag frem, alle symbolforslagene.
Det er fornuftigt af forskellige grunde.
Den ene er, at PFAS jo kommer ind over landegrænserne via luft og vand, og det vil sige, at hvis vi i Danmark som et lille land isoleret forbyder PFAS, får vi cirka de samme PFAS'er ind fra udlandet via luft og vand.
Det er også fornuftigt, for når vi som et lille land måtte forbyde alle PFAS'er, vil der være produkter, som ikke bliver produceret på verdensmarkedet uden PFAS, og det er ikke sikkert, at producenterne vil lave et særligt produkt alene til Danmark.
Det vil sige, at hvis de produkter, som har PFAS i sig, ikke må sælges i Danmark, er det ikke sikkert, at der bliver lavet nogle andre produkter, fordi vi er for lille et marked, eller alternativt, at der kun er én producent, der vælger at lave et PFAS-frit produkt til det danske marked og så skruer op for prisen, fordi man har monopol og er den eneste, der er, på det marked.
Derfor går vi jo alle sammen den vej og vil alle sammen gå den vej, at vi skal arbejde hårdt, og det har regeringen sat sig i spidsen for, i EU-systemet for at forbyde PFAS så meget som overhovedet muligt.
Det efterlader så selvfølgelig Enhedslisten og Konservative med det problem, at de så skal finde på noget at gøre for at hævde, at de er mere grønne end vi andre.
Og så stemmer de for sådan et ufornuftigt forslag.
Vi hopper i Liberal Alliance aldrig på den slags vogne.
Vi har den idé, at man som oppositionsparti skal stemme ja til politik, som man også ville gennemføre, hvis man sad i regering, og man skal ikke støtte beslutningsforslag og lovforslag, blot fordi der ikke er flertal for dem, for at signalere noget, som man godt ved er lidt skørt.
Man skal stemme for ting, hvis man ville stemme for dem, også hvis man var det afgørende mandat for, at det blev vedtaget.
Det vil sige, at sådan noget med at stemme for, fordi det alligevel ikke har nogen konsekvenser, fordi der ikke er noget flertal for det, som f.eks. Konservative formentlig gør i den her sag, gør vi ikke.
Vi stemmer for ting, hvis vi ville ønske, at de blev gennemført, hvis vi havde de afgørende mandater.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-04-13:
Nu forholder vi os til det konkrete beslutningsforslag og det konkrete spørgsmål, der er her, og det mener jeg at jeg har besvaret, så godt jeg kan, og ministeren har redegjort for det.
Hvad der er dansk lovgivning, og hvad der ikke er dansk lovgivning, tænker jeg at vi kan tage ude på den anden side af døren og så få det afklaret der.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Så jeg må jo forstå det sådan, at Moderaterne dybest set går ind for, at al lovgivning skal vedtages i EU først, fordi der i Danmark slet ingen grund er til at lave dansk lov.
Vi laver EU-love, og i Danmark følger vi så bare med.
For virkeligheden er jo en helt anden, og jeg bliver bare nødt til at stille spørgsmålet en gang til: Hvorfor er det, at Moderaterne mener, at Folketinget ikke er en lovgivende instans i Danmark, men at det ligesom skal igennem EU først?
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-13:
Tak, og tak for talen.
Det er et lidt praktisk spørgsmål, for jeg er jo meget interesseret i, hvad vi kan komme i gang med nu, og har hørt en åbning fra ministeren om, at vi måske kan komme i gang med at stoppe nogle punktforureninger i Danmark.
F.eks. er det med skum i gang.
Jeg forstår, at der blev sagt 2024.
Er det i starten af 2024 eller slutningen af 2024?
Hvornår oplever vi reelt her i Danmark, at nogle af de mange, mange produkter, der er PFAS i, udfases eller skabes uden PFAS?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-04-13:
Jeg vil gerne sætte et par ord på det.
Men vi kan prøve at se.
Vi er knap 6 millioner mennesker her i Danmark.
I EU batter vi noget mere.
Det handler om at have en gennemslagskraft.
Det handler om at gøre noget, der batter noget, og det gør det, når man har flere lande i ryggen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
For vi må jo gå ud fra, at Moderaterne stadig væk mener, at Folketinget varetager lovgivningen her i landet, og vi ville jo ikke bede EU indføre noget, som vi er flove over at indføre her i landet.
Så vil Moderaternes ordfører ikke bare komme med en dato for, hvornår et lovforslag, som man mener er godt nok til at blive fremlagt til EU, kan blive fremsat i Folketinget?
For vi er jo ret beset stadig væk en lovgivende instans.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-04-13:
Jeg kommer nok til at svare det samme en gang til: Jeg synes, der er blevet redegjort godt og grundigt for det her, og der skal ingen tvivl herske om, at vi i regeringen rigtig gerne arbejder sammen med alle her i Folketinget der, hvor vi kan gå ind og finde en punktkilde og sige, at her har vi noget, og vi ved, hvad vi kan gøre.
Så lad os da arbejde sammen om det her på tværs af Folketinget.
Det er en alvorlig sag, og som jeg sagde før: Ja, på EU-plan, men fra Moderaternes side ser vi også gerne, at det bliver globalt.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-13:
Okay, jeg vil ikke komme med et nyt spørgsmål.
Jeg vil så bare komme med den kommentar, at det jo er tydeligt, at der er et forsøg på at undgå at sige klart og tydeligt, at vi kan forbyde de ting, vi har skrevet om til EU, den dag i morgen, hvis vi vil.
Hvad er det for nogle ting, som forhindrer det, når vi selv har skrevet til EU, at de her stoffer er farlige?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-04-13:
Tak for spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-13:
Jeg vil bare hjælpe ordføreren med at svare på spørgsmålet fra Nye Borgerlige.
For ordføreren kan jo bare sige til Nye Borgerlige: Ja, det er fuldstændig korrekt; alle de stoffer, der står på det begrænsningsforslag, som vi har sendt til EU, kan vi forbyde den dag i morgen i Danmark, hvis vi vil.
Det kunne ordføreren bare sige, og så kan man komme med alle forklaringerne på, hvorfor man så alligevel ikke vil gøre det.
Men det er da et relativt enkelt svar.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-04-13:
Jeg vil gerne sige, at fra Danmarks side, fra regeringens side, bliver der presset på.
Det er os, der har stillet det her forslag sammen med en række lande.
Vi ser det gerne eksekveret hurtigst muligt.
Der er nogle forskellige processer, man skal gå igennem, før der kan blive taget en beslutning.
Nærmere kan jeg desværre ikke komme det.
Jeg ville gerne, men det kan jeg ikke.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg var ikke sådan særlig meget i tvivl om, at der var nogle partier herinde, jeg kunne se sådan rimelig ens på det her område med.
Og så er der nogle, som måske er bundet af noget regeringsansvar, så de ikke vil sige det.
Men jeg har et andet spørgsmål.
Finder ordføreren det lige så problematisk, som jeg gør, at når vi får den her redegørelse, er der rigtig mange ting, der ikke bliver vist.
At mænd falder igennem systemet og ender på gaden, er lidt sådan noget, som vi bare accepterer.
Men det er jo voldsomt, når vi står herinde og har en kæmpe diskussion om, at kvinder muligvis har en eller anden form for lønefterslæb, som et eller andet uforklarligt – og det er ikke, fordi det ikke er vigtigt, for det er det – og at vi faktisk ikke nævner, at når mænd falder ud af et parforhold eller mænd mister arbejdet, falder de fuldstændig igennem systemet, og så ender mænd på gaden.
Det snakker vi sjovt nok ikke om.
Er ordføreren enig i, at det er noget, vi måske kunne have lidt mere fokus på?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Sidste år blev der anmeldt 2.360 voldtægter, og der blev dræbt 12 kvinder ved partnerdrab.
Mener ordføreren ikke, at det er et ligestillingsproblem?
Omkring 27 pct. af kvinder, der færdes på gaderne, er utrygge.
Mener ordføreren, det er et ligestillingsproblem?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Jeg mener, det er et kolossalt problem, som bl.a. bunder i, at vi i mange år har ført en alt, alt for lempelig udlændingepolitik og taget imod alt for mange mennesker, som grundlæggende gør gaderne usikre, overfalder folk, voldtager kvinder.
Altså, det ser vi bare gang på gang, og der undrer det mig, at bl.a. ordførerens parti ikke tager større ansvar for den politik, Socialdemokratiet selv har været med til at føre på det her område.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren kunne reflektere en lille smule over, om der er biologisk forskel på danske kvinder og italienske kvinder; det gælder for den sags skyld også i forhold til danske mænd og italienske mænd.
For i Italien er det sådan set sådan, at 25 pct. af sygeplejersker er mænd, hvilket er et meget højere tal end i Danmark.
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis ordføreren ville reflektere lidt over det, altså om der ikke er nogle steder, hvor vi kan sætte ind, særlig der, hvor vi faktisk mangler noget arbejdskraft, sådan at både uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet kan blive mere rummeligt.
Eller er det bare, fordi italienske mænd og kvinder er anderledes end danske mænd og kvinder?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Det vil jeg meget gerne svare på.
Jeg nævnte det faktisk også i min tale, hvis ordføreren hørte efter, nemlig det forhold, at der er det ligestillingsparadoks, at i de lande, hvor du har mest frihed til at vælge den vej i tilværelsen, du allerhelst vil, eksempelvis Danmark og særlig de skandinaviske lande, er der faktisk en større kønsubalance i valg af eksempelvis erhverv.
Så det er jo klart, at i nogle lande, hvor man er mere tvunget til at tage et bestemt job, måske af økonomiske årsager eller noget andet, vil der være flere mænd, der vælger omsorgsfag, og kvinder, der vælger håndværksfag, altså hvis det er noget, de er tvunget til af økonomiske årsager.
Men i et land som bl.a. Danmark, hvor man har fuld frihed til at vælge den vej i tilværelsen, man allerallerhelst vil, træffer kvinder og mænd gennemsnitligt bare vidt forskellige valg, og det synes jeg overhovedet ikke er noget problem.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Jeg hørte sådan set godt, hvad ordføreren sagde, og jeg synes, det er lidt frækt at sige, at jeg ikke hører efter, for det var jo lige præcis derfor, jeg stillede spørgsmål til det.
Det er fint nok, hvis ordføreren ikke mener, at man har lige så meget frihed i Italien som i Danmark.
I Norge er der også mange flere mandlige sygeplejersker, end der er i Danmark, og der er ved gud lige så meget frihed til at vælge en uddannelse, som der er i Danmark.
Kunne vi ikke godt gøre noget for at gøre uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet mere rummeligt, særlig på de områder, hvor vi mangler noget arbejdskraft, så vi kan få flere ind på de uddannelser og senere en større arbejdsstyrke ind på arbejdsmarkedet?
Det gælder f.eks. sygeplejerskefaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Jeg synes, det er rigtig fint med rummelighed, men det er ikke en selvstændig målsætning for mig, at der skal være enten flere mandlige sygeplejersker eller flere kvindelige jord- og betonarbejdere.
Altså, jeg synes, at det vigtigste er, at frie individer kan træffe frie valg baseret på deres egne ambitioner og bestræbelser i tilværelsen.
Det er det, der er vigtigt for mig.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for det.
Det er egentlig et opfølgende spørgsmål på ordføreren fra Socialdemokratiets spørgsmål: Kan ordføreren anerkende, at man sagtens kan se problemstillinger, som rammer ét køn mere end et andet, uden at det skal være et ligestillingsproblem, som skal hænges op på en kasse, der fortæller, at vi ikke har samme muligheder i livet?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Ja, det tror jeg.
Selvfølgelig kan man det.
Altså, at se eksempelvis voldtægtsproblematikken og den forskel, der er i, at flere kvinder bliver voldtaget end mænd, som en ligestillingsproblematik synes jeg grundlæggende er dybt forfejlet.
Jeg tror aldrig nogen sinde, vi kommer et sted hen, hvor der er lige så mange mænd, der bliver voldtaget, som der er kvinder.
Det kommer vi ganske enkelt ikke på grund af biologiske forskelle mellem mænd og kvinder.
Men det ændrer jo ikke på, at vi skal gøre vores absolut ypperste for at sikre, at så få mennesker – hvad enten det er kvinder eller mænd – som muligt bliver udsat for den form for hændelser.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg er helt enig.
Kan ordføreren måske så også være enig i, at man kan lave noget støtte, og at man kan lave noget lovgivning, som primært er målrettet ét køn, og som fokuserer på ét køn, og at vi som borgerlige, der ofte ikke helt ser de samme ligestillingsproblemer, godt kan være med til at lave handleplaner mod vold, mod drab og mod voldtægt, der primært rammer kvinder, og at vi gerne vil være med til at finde løsninger for at nedbringe det, selv om vi altså ikke vil sætte det samme mærkat på det?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Jeg er fuldstændig enig.
Mænd og kvinder er gennemsnitligt forskellige, og det vil de til alle tider være, og det at forsøge at indrette lovgivningen, som om der ikke var nogen forskel, synes jeg derfor selvfølgelig er dybt forfejlet.
Lige nu er der jo eksempelvis en diskussion om kvindelig værnepligt, og der kan jo være en konkret nødvendighed i forhold til at få flere kvinder ind i værnepligten, også fordi vi helt generelt mangler værnepligtige.
Men det betyder ikke, at der ikke kan være en forskel, der gør, at det var legitimt nok, at vi i mange år havde en indretning, hvor det primært var mænd, der tog værnepligten.
Tak for det svar.
Jeg vil egentlig bare lige bede ordføreren forklare mig, hvad han mener i forhold til ansvarligheden i at have en abortgrænse, som ligger efter det, som ordføreren beskriver som levedygtighedsgrænsen.
Altså, er ordføreren enig med mig i, at det er en dybt uansvarlig og forrykt tilgang til det her spørgsmål, hvis man tillader abort så sent i forløbet?
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Nu skal jeg beklage, at ordføreren ikke hørte mit svar til fru Susie Jessen lige før.
Der synes jeg egentlig, at jeg sagde det temmelig tydeligt, nemlig at der efter vores opfattelse i dag er et levedygtighedskriterium på 24 uger.
Jeg tror, at der kan være en forventning om, at den formentlig kan rykkes ned, på grund af at teknologien simpelt hen bliver bedre – så den måske kan rykkes ned til omkring den 22. uge.
Jeg synes, at der af etiske årsager bør være en vis luft mellem en abortgrænse og det levedygtighedskriterium, der er.
Og derfor tror jeg, at en abortgrænse, uden at jeg har lagt mig fast på eller Enhedslisten har lagt sig fast på, hvor den specifikt skal ligge henne, skal ligge et sted i spændet omkring måske 18. uge, måske 19. uge, måske 20. uge, altså et sted i det leje, og det er også det, som Sex & Samfund, gynækologerne og obstetrikerne har sagt.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Jamen det er en kommentar, som jeg godt vil følge op på, for jeg er helt enig, og jeg synes faktisk, at eksemplet omkring mænd udsat for partnervold er rigtig godt, i forhold til at det jo har været negligeret i alt, alt for mange år – også selv om vi måske som Folketing er enige om, at her er der faktisk en gruppe, som har brug for vores hjælp.
Og det skal jo netop ikke ske på bekostning af, at voldsudsatte kvinder får den hjælp, de har behov for.
Men vi kan også tale om mænds sundhed, vi kan tale om selvmordsraten blandt mænd.
Der er desværre stadig mange områder inden for ligestilling at kæmpe for, både i forhold til kvinder, mænd, lgbt+-personer.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Jeg vil egentlig bare benytte lejligheden til at takke ordføreren for en fremragende tale.
Og jeg synes, det er befriende at høre, både en politisk ordfører, men også en kvinde, der tør italesætte de virkelige ligestillingsproblemer og ikke ligger under for den her offerfortælling, som bl.a. fru Trine Bramsen, men også flere andre ordførere, ligger under for.
Jeg synes, det er befriende, og det vil jeg godt takke ordføreren for.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Altså, jeg kan sige, at det ikke er Enhedslistens holdning.
Jeg vil ikke gå ind og dømme om, om det er forrykt eller andet.
Altså, det er jo op til de stater at træffe den beslutning.
Jeg synes, at det, der er afgørende og fundamentalt, er, at man har retten til fri abort; det er det, der er afgørende for Enhedslisten.
Og jeg har klart tilkendegivet, hvor jeg mener, at Enhedslisten synes den grænse skal ligge, eller i hvert fald i hvilket spænd vi skal have den.
Så ser jeg frem til, at vi får debatten med baggrund i de udtalelser, der har været fra både Sex & Samfund, gynækologerne og obstetrikerne og nu formentlig også snart fra Det Etiske Råd.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Tak for det.
Ordføreren nævner fysisk, psykisk og social vold mod kvinder og nævner også forholdene for lgbt-personer.
Derfor er jeg nysgerrig efter at høre, om ordføreren er enig i, at en af, hvad skal man sige, hovedårsagerne til særlig de negative forhold for kvinder og lgbt-personer er det negative syn, som særlig oprinder i islamiske miljøer.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Nej, sådan vil jeg ikke formulere det.
Altså, hvis spørgsmålet går på, om der er en overrepræsentation på krisecentrene af kvinder med minoritetsbaggrund, så er det jo sådan, at det er det, tallene viser.
Men at koble det til et bestemt oprindelsesland eller en bestemt religion kan jeg sådan set ikke sætte mig ind i.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Så ordføreren mener ikke, at det er korrekt, at der særlig i mellemøstlige stater helt generelt og gennemsnitligt er et langt mere negativt syn på bl.a. homoseksuelle, men også på kvinder.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Det er klart, at når man kigger ud over de forskellige lande, der er i verden, så står vi forskellige steder.
Ordføreren for Liberal Alliance var tidligere inde på forholdene for kvinders mulighed for uddannelse i et land som Afghanistan eller kvinders og mænds mulighed for at demonstrere i Iran eller lgbt+-personers muligheder i forskellige lande.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Tak for talen.
Jeg boede i en årrække lige ved Brønshøj Torv og havde fornøjelsen af at cykle frem og tilbage på Nørrebrogade hver dag, hvor jeg så masser af små piger med tørklæder på.
Så jeg ville egentlig godt lige høre ordføreren: Hvad mener ordføreren om, at små piger går med tørklæde, og er det et ligestillingsproblem?
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Hvis det er noget, man – uanset om man er pige eller kvinde – er blevet tvunget i, så ja, så har vi et problem, og det findes.
De eksempler findes, også i Danmark, og det er et problem.
Men det er ikke et problem i sig selv, at der er piger og kvinder, der bærer tørklæde.
Det kan være, man spejler sig i sin mor eller mormor, der bærer tørklæde.
Det kan være, at man netop har valgt det, fordi ens mor ikke bærer tørklæde.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Vil ordføreren også vedkende sig, at der er nogle symboler i tørklædet, altså i forhold til ligestilling og det der med, at man skærmer sig for mænd?
Jeg har hørt flere sige det der med, at man ikke må blive fristet, altså at man skal dække sig til.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Og for nogle indebærer det også friheden til at tage et tørklæde på, for andre indebærer det friheden til at tage tørklædet af eller tage en farverig skjorte på i stedet for den klassiske ternede.
Så det handler mere om friheden til at gå klædt, som man vil.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak for det.
Og tak for en god ordførertale.
Jeg vil godt lige anerkende ordførerens store hjælp med hensyn til at få mænd ligestillet i forhold til § 109.
Det sætter jeg stor pris på.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at ordføreren også har et indlæg, hvor hun siger, at vi ikke er nået i mål endnu, og det er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg vil godt spørge ordføreren, om ikke vi risikerer nogle gange, når politikere blander sig, at det, vi gør, skader mere, end det gavner.
Og der vil jeg godt fremhæve fru Susie Jessens parti, som er blevet bedt om at sende en kvindelig finansordfører af Danmarks Radio, og vi har lige lavet en aftale med Danmarks Radio om, at de skal sørge for kønsdiversitet, sørge for, at der er lige mange af begge køn.
Og har vi ikke en stor forpligtigelse til at sørge for, at det her ikke fører til tåbeligheder?
For vi gør jo det her, for at alle skal få det bedre, men det skal jo ikke føre til tåbeligheder, og er ordføreren ikke enig i, at vi nogle gange måske har en tendens til at ville løse noget uden helt at have overskuet, hvad konsekvenserne bliver?
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Jeg vil også gerne kvittere for det gode samarbejde omkring voldsudsatte mænd, som naturligvis også skal have hjælp, i øvrigt også deres børn.
Det ser jeg frem til at vi i fællesskab får løbet i mål.
Det er klart, at opmærksomhed er godt, at vi alle sammen tænker os om, er godt, men det skal selvfølgelig heller ikke udløse skøre ting.
Men jeg synes da godt, at jeg vil sige højt, når jeg kigger mig omkring her i forhold til ligestillingsordførere og noterer mig, at to af herrerne er standin for en kvindelig ligestillingsordfører, at så er vi altså ret mange kvinder i det her selskab, og det er da sådan et wakeupcall, måske også til vores egne partier, i forhold til at der da også godt kan være mænd, der kan varetage det her ordførerskab.
Så på den måde er det jo godt at have en opmærksomhed og også handle på den.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Det er heller ikke, fordi jeg ikke anerkender, at man sådan naturligt ud fra sit eget køn har et syn på verden, som så også gør, at man opdager nogle problemstillinger.
Det er jeg fuldstændig klar over.
Og jeg mener nu, at jeg bliver rigtig godt behandlet i udvalget af kvinderne, når jeg fremstiller de her mandlige problemstillinger.
Men det er for mig dybest set
et spørgsmål om, at jeg er ked af det, når vi gør det til en kampplads.
Der er ting, hvor vi er uenige, og der skal vi kæmpe, men jeg er ked af det, når vi gør det til en kampplads, hvor det bliver ligestilling på bekostning af et køn i stedet for ligestilling mellem kønnene.
Det var mere en kommentar end et spørgsmål.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Jeg vil i forlængelse af fru Susie Jessens spørgsmål spørge lidt ind til Enhedslistens holdning til abortgrænsen.
For udfordringen med hele diskussionen om abortgrænsen er jo, at det langt hen ad vejen er en meget arbitrær diskussion.
Det vil sige, at der jo er rigtig mange forskellige lande, der har mange forskellige abortgrænser, og der er ikke rigtig nogen sådan konsensus om, hvor grænsen egentlig bør ligge.
Mig bekendt er der nogle stater i USA, hvor man kan få abort helt op til dagen før fødslen, og det er i hvert fald noget, der, hvad skal man sige, skræmmer mig meget, altså hvis det var en debat, vi også skulle til at have her i Danmark.
Det tror jeg dog ikke det er.
Så jeg vil egentlig bare bede Enhedslistens ordfører bekræfte, at han er enig med mig i, at en abortgrænse som den, man vistnok har i nogle stater i USA, hvor man kan få abort helt op til dagen før fødslen, er en dybt forrykt tilgang til det her spørgsmål.
Men altså, jeg synes, at hvis man taler om det som et ligestillingsproblem, taler man også om, at der på en eller anden måde skal være en ligelighed i partnerdrab; der skal være lige mange drab på mænd som drab på kvinder.
Altså, det har jeg ikke nogen entydig målsætning om.
Jeg har egentlig bare en målsætning om, at der er så få som muligt, og det synes jeg selvfølgelig vi skal gøre alt for at sikre.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Nu er det ikke, fordi jeg siger, at det er 24 uger.
Det er sådan set det, der er kriteriet i dag.
Det er en sundhedsfaglig vurdering.
Efter min opfattelse og efter, hvad jeg hører fra de sundhedsfaglige kredse, er der også en forventning om, at levedygtighedskriteriet formentlig over tid kan komme ned på måske 22 uger, og det er derfor, at jeg i mit svar understreger, at jeg synes, der skal være en fornuftig afstand fra abortgrænsen og op til et levedygtighedskriterie.