runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Vi har i Socialdemokratiet gennem længere tid ønsket os at diskutere mulighederne for at lave en slags fleksjoberhvervsuddannelse.
Vi har bl.a. ladet os inspirere af Danske Handicaporganisationer og Erhvervsskolernes ElevOrganisation, ligesom vi har diskuteret sagen med Spastikerforeningens ungdomsafdeling.
Deres formand, Cæcilie Nisbeth, er selv uddannet som kontorassistent.
I dag er hun på nedsat tid gennem fleksjobordningen.
Hun tjener selv pengene de første 16 timer om ugen, og herefter supplerer det offentlige op med en ydelse op til de 37 timer.
Spastikerforeningens ungdomsformand fortalte mig for omkring et år siden, at de diskuterede, hvorfor deres medlemmer ikke havde mulighed for at tage praktiktiden på en erhvervsuddannelse på samme måde.
Sådan er reglerne allerede for pædagogstuderende, når de skal i praktik, og jeg må indrømme, at det var et godt spørgsmål.
Hvorfor kan handicappede kun få fleksjob, når de er udlært, men ikke mens de er elever?
Det er allerede muligt for handicappede at få nedsat arbejdsugen i praktiktiden og dermed få forlænget praktiktiden, men de får ingen kompensation for den her arbejdstidsnedsættelse.
Arbejdsgiveren skal selvfølgelig ikke betale for 37 timer, hvis eleven kun er til stede de 16 timer.
Det vil gøre det helt umuligt for handicappede at finde en praktikplads.
Så her må det offentlige træde til i naturlig forlængelse af den kompenserende handicappolitik, Folketinget har været enige om i årtier.
Siden marts 2017 har vi så ønsket politiske drøftelser om det her, men vi er ikke rigtig kommet videre.
Vi synes ikke rigtig, regeringen har været så aktiv og engageret, som vi kunne ønske os.
Vi har tværtimod blot modtaget en række dokumenter, der skitserer de nuværende regler.
Det er selvfølgelig bedre end ingenting, men der er ikke rigtig nogen konkrete forslag, der gør, at vi har kunnet komme videre, og derfor har vi så været med til at indkalde til den her forespørgselsdebat.
Socialdemokratiets ønske er først og fremmest, at vi får diskuteret en mulig ændring af kapitel 13 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, sådan at det bliver muligt for elever på erhvervsuddannelser at få et fleksjob på hovedforløbet.
Med de ord håber jeg på en god debat og opbakning til det fremsatte forslag til vedtagelse.
Anni Matthiesen (V), 2018-05-08:
Også tak til Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet for at rejse denne debat her en sen tirsdag aften.
I Venstre er vi rigtig meget optaget af de to dagsordener, som jeg ligesom kan se at den her forespørgsel rejser.
Først og fremmest kan man sige, at det drejer sig om de handicappedes rettigheder og muligheder i samfundet.
Vi mener, det er vigtigt, at enhver person også med en funktionsnedsættelse hjælpes bedst muligt på vej.
For nylig førstebehandlede vi jo faktisk også her i Folketingssalen et lovforslag, der skal forbyde forskelsbehandling af personer med funktionsnedsættelse, både direkte og indirekte forskelsbehandling.
Men jeg er også sikker på, at der kan gøres endnu mere.
Personer med handicap har ikke kun behov for, at vi beskytter dem mod diskrimination.
De kan også have behov for, at vi giver dem en ekstra støtte i bestemte sammenhænge.
En af de sammenhænge er jo netop, som vi også drøfter her i aften, det med at gennemføre en erhvervsuddannelse.
Den anden dagsorden, som Venstre også er meget optaget af, og som den her debat også peger hen imod, er jo, hvordan vi skaffer tilstrækkelig faglært arbejdskraft.
Det er jo netop også oplagt i en højkonjunktur at få styr på de her ting, så vi også sikrer, at unge mennesker med handicap selvfølgelig får en mulighed for at få en uddannelse og allerhelst en erhvervsuddannelse, for det er også dem, vi har hårdt brug for.
Så vi skal selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for netop at få flere unge mennesker til at tage en erhvervsuddannelse.
Vi skal række hånden ud til vore unge mennesker, så de også får den støtte, de har brug for, til at kunne blive en del af arbejdsfællesskabet.
Der er allerede i dag en række gode ordninger, som hjælper personer med forskellige typer af funktionsnedsættelse på vej, det gælder jo bl.a. i uddannelsessystemet, men også i vores beskæftigelsessystem.
Men vores regering og dermed også Venstre er klar til at sætte ambitionerne højere, og derfor har vores regering også til hensigt at præsentere et handicappolitisk udspil, som bl.a. skal være med til at øge beskæftigelsen for personer med handicap.
Med de ord kan jeg meddele, at vi i Venstre tilslutter os vedtagelsesteksten, som DF's ordfører læste op her for lidt siden, og jeg har lovet at sende en hilsen fra De Konservative og sige, at de også tilslutter sig teksten.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Tak for det.
Det er helt afgørende, at man kan blive en del af arbejdsmarkedet, også når man har handicap.
Jeg synes sådan set, at velfærdssamfundets opgave, det offentliges opgave, når det skal hjælpe, jo er at hjælpe dem, som har brug for hjælp.
Det har man jo bestemt, hvis man har en eller anden form for funktionsnedsættelse.
Vi synes, at man generelt set hjælper alt for mange, der ikke har behov for hjælp.
Men dem, vi skal hjælpe, er nogle af dem, vi taler om her.
Og derfor er det også godt, at der er blevet taget initiativ til den her debat.
Jeg glæder mig over, at regeringen er på vej med et udspil på området, og vi kan selvfølgelig også støtte det forslag til vedtagelse, der er blevet fremsat.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-08:
Tak, formand.
Jeg har gennem mange år haft glæden af at arbejde sammen med rigtig mange læringsorganisationer for folk med særlige behov gennem min virksomhed, hvor jeg validerer uformel læring.
Jeg tror, vi samarbejder med 80 organisationer, hvor folk med særlige behov på alle måder prøver at tilegne sig læring.
Det kan være værksteder, det kan være mere akademiske ting, det er alle mulige typer læringsorganisationer, hvor folk med særlige behov selvfølgelig knokler for at lære alt det, de kan.
Det vil sige, at jeg egentlig har haft rigtig meget dialog om læring med mennesker med særlige behov.
Og der er nogle ting, de siger, som jeg husker så tydeligt, fordi det har gjort så utrolig meget indtryk på mig.
Der var f.eks. en, der sagde: Prøv at høre, Torsten, selv om jeg har særlige behov, det kan du jo se på mig, så har jeg jo alligevel et liv, jeg skal ud at leve.
Og det gjorde indtryk på mig.
Og en dreng sagde på et tidspunkt til mig: Prøv at høre, Torsten, jeg har da ikke lyst til at være sammen med andre handicappede, jeg har bare lyst til at være sammen med nogle, der har de samme interesser som mig. I forhold til de udtalelser og andre udtalelser og den dialog, som jeg har haft med mange mennesker med særlige behov, oplever jeg hver gang, at folk med særlige behov er fuldstændig ligesom mig.
De har lige så meget appetit på livet og er lige så meget opsat på at finde lykken og lige så opsat på at knokle, for at det skal lykkes.
Og derfor skal folk med særlige behov selvfølgelig også have de samme muligheder for at leve et almindeligt liv som alle os andre.
Og her er det faktisk nødvendigt at behandle mennesker med særlige behov forskelligt fra os andre for at give dem de samme muligheder som os andre.
Og det er netop der, hvor vores forslag til vedtagelse, som vi selvfølgelig støtter, bliver konkret, altså at mennesker med særlige behov kan få nedsat ugentlig arbejdstid i praktikken kompenseret økonomisk.
Det er lige præcis der, vi giver nogle mennesker en lidt anderledes håndsrækning for at kunne få de samme muligheder som os.
Så dels forslaget til vedtagelse, dels de udtalelser og de andre udtalelser, der er kommet her fra begge ministre, og den lyst, der er, til at se på det her og udvikle de her muligheder for de her mennesker med særlige behov synes jeg er enormt positivt.
Så jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal sige.
Jeg synes, den ligger fuldstændig til højrebenet.
Merete Riisager (LA), 2018-05-08:
Jeg vil gerne takke for debatten og endnu en gang kvittere for, at vi fik mulighed for at debattere den her sag.
Jeg vil gerne takke ordførerne og især hr. Jens Henrik Thulesen Dahl for at holde fokus på en meget væsentlig problemstilling, som vi alle har en interesse i at finde en god, værdig og holdbar løsning på.
Vi skal sikre, at alle personer og også personer med handicap får mulighed for at bruge deres potentiale og at skabe de bedste muligheder for at få et godt liv.
Flere og flere unge vælger en erhvervsuddannelse.
Der er gode beskæftigelsesmuligheder, der er adgang til gode og spændende ungeliv, og unge med funktionsnedsættelser skal også have mulighed for at være en del af det.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-08:
Der skal også fra mig lyde en tak til dem, der står bag debatten her i dag.
Vi skylder jo først og fremmest at gøre en ekstraordinær indsats over for nogle af dem, der har det allersværest i vores samfund.
Det er jo ikke mindst personer med handicap.
Det er sådan set også det, hr. Joachim B. Olsen sagde, hvilket jeg jo er helt enig i, nemlig at vi der kan gøre mere.
En af årsagerne til, at vi har et velfærdssamfund, er jo netop at sikre, at vi tager hånd om dem, der har det svært.
Det er sådan set blot en udstrakt hånd til bl.a. Dansk Folkeparti, der har efterlyst det.
Regeringen har før været ude med, at man skulle drøfte det her under SU-forhandlingerne.
SU-forhandlingerne finder jo nok hverken sted lige i dag eller i morgen.
Derfor vil jeg også nævne, at det giver god mening, at regeringen også reflekterer over den her drøftelse i det udspil til et nyt handicappolitisk oplæg, som jeg regner med at præsentere inden sommerferien.
Det kommer så til at danne baggrund for en politisk forhandling efter sommerferien.
Derfor vil jeg synes, at det er oplagt også at tage det her element op til politisk drøftelse.
Det forslag til vedtagelse, der er fremsat, er ganske glimrende, og det falder sådan set fint ind i den politiske proces, som vi nu også kommer til at have med Folketingets partier.
Og på det her område, tror jeg, er vi alle sammen enige om, at der kan vi godt gøre en ekstraordinær forskel, i forhold til hvordan vilkårene er i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
På vegne af Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet vil jeg sige tak for debatten.
Jeg synes, det tegner rigtig godt, at hele Folketinget kan samles om det samme forslag til vedtagelse, og at vi nu kan høre fra regeringen, at regeringens handicappolitiske udspil kommer inden sommerferien, og at der derfor er god tid til i løbet af efteråret at opnå enighed om det, som står i det her forslag til vedtagelse.
Så tak for diskussionen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Det her lovforslag er blevet gennemgået af flere ordførere før mig.
Der er tale om stramninger, der nu vil føre til flere på integrationsydelse, og for os er flere på integrationsydelse det samme som flere fattige børn, flere fattige familier, og vi er imod fattigdom.
Vi ønsker i Radikale Venstre at bekæmpe fattigdom.
Vi vil ikke have en underklasse i Danmark, og det er altså, uanset hvilken farve eller etnicitet den har.
Det gavner ikke Danmark og det danske samfund, at vi bliver opdelt i en gruppe af fattige mennesker og så os andre.
Det skal vi bekæmpe, og så skal vi have forventninger til mennesker, der kommer her, til at de kan bidrage, også dem, der er her og har været her i lang tid.
Det synes jeg, og jeg vil gerne give regeringen, at en af dens største sejre er, at den er lykkedes med integrationsgrunduddannelsen; at vi har fået mange, mange flere flygtninge i arbejde.
Det skulle være sket langt, langt tidligere.
Det er der, der skal sættes ind.
Kan vi sænke barren i forhold til indgangen på arbejdsmarkedet – med hurtige forventninger, allerhelst fra dag et – kan vi lykkes langt bedre.
Og det er det, vi skal fokusere på, nemlig hvordan vi lykkes med at løse opgaven, i stedet for at gøre folk fattige.
Det er virkelig det store skel i Danmark og det valg, vi står over for: Skal vi slå flere oven i hovedet, gøre børn fattige?
Tror vi på, at det er fremtiden og måden at integrere på og lykkes med at få folk i beskæftigelse?
Det har vi ikke gjort hidtil, og der er heller intet, der tyder på, at det hjælper noget som helst, tværtimod.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Jeg vil sådan set gerne takke SF for lidt ærlighed der, for det er jo helt legitimt, at man er politisk uenige om politiske forslag – det er vi jo i sagens natur – men jeg kunne ligesom forstå på den sidste bemærkning, at skulle katastrofen ske, at magtforholdet i salen ændres, ville man i SF sådan set være åbne over for at rulle noget af det her tilbage, så pengene kunne bruges på andre ting.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Altså, som jeg startede ud med at sige i min tale, var der selvfølgelig en bunden opgave, der skulle løses, og det er derfor, at det her forslag overhovedet er kommet igennem.
Men jeg sagde også, at vi gerne havde set, at det var løst på en anden måde.
Vi synes, at finansieringen i forhold til kontanthjælpsmodtagerne er socialt skæv.
Vi synes, det er et problem, at man bruger en del af det råderum, vi mener der skal være til velfærd.
Derfor vil vi gerne stille nogle forslag om, at elementer af det her bliver rullet tilbage.
Så skal vi selvfølgelig finde en anden finansiering, for opgaven skal jo stadig væk løses i forhold til samspilsproblemer.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Vi har jo naturligvis en politisk uenighed om skat.
Vi synes, det er godt, at man sænker skatten.
Vi synes også, det er velfærd, når lønmodtagernes råderum, deres eget råderum, bliver øget.
De har gået meget op i lønforhandlinger, som jo i øvrigt også er i procent, så dem, der tjener mest, får mest ud af det i kroner og øre.
Det har jeg ikke hørt Socialdemokratiet problematisere, hvilket man jo kunne finde lidt pudsigt.
Men mit spørgsmål var egentlig om det med, at Socialdemokratiet, da de var i regering, ønskede en vækst i det offentlige forbrug på 0,6 pct. Så vidt jeg ved, har det offentlige forbrug også her været 0,6 pct. i de seneste finanslove, der er indgået.
Jeg synes personlig, at det er for højt.
Jeg synes, det burde være lavere, men det klinger jo enormt hult, når Socialdemokratiet står og siger, at der ikke er råd til velfærd, forstået som offentlig velfærd, når det offentlige forbrug stiger med det, som Socialdemokratiet selv ønskede det offentlige forbrug skulle stige med, da de lavede deres 2025-plan.
Så hvordan hænger det sammen?
Hvordan kan noget, som var rigtigt, da man selv sad i regering, nu være forkert, når man er i opposition?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Altså, det nye jobfradrag vil her i 2018, når det forhåbentlig er blevet stemt igennem, medføre en skattelettelse på 370 kr. voksende til 640 kr. i 2020 for personer med en indkomst på over 187.500 kr., og det er for fuldtidsbeskæftigede.
Når fordelingen er sådan, som den er, er det jo, fordi vi heldigvis har relativt få lavtlønnede, for de fleste danskere tjener mere end de lavtlønnede.
Men det er målrettet dem, og det er der, det relativt har den største effekt.
Hvis vi skulle lave det, som hr. Rune Lund efterspørger, løber vi ind i noget andet, og jeg tvivler på, at Enhedslisten i det hele taget vil være med til at give skattelettelser til nogen.
Det er, hvad jeg sådan kan tage ned efter 3 år som skatteminister.
Enhedslisten finder altid en måde, hvorpå man lige kan undgå at give en skattelettelse, fordi man gerne vil opkræve mere i skat og gerne vil have en større offentlig sektor.
Det er fair nok.
Hvis vi nu skulle gøre det, hr. Rune Lund foreslår, løber vi ind i, at der er et negativt arbejdsudbud, og vores mål som politikere må være at lave ændringer af skattesystemet, der gør Danmark rigere, ikke fattigere, og altså er noget, der har et positivt arbejdsudbud.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Så synes jeg, at skatteministeren skal læse vores nye 100-dagesplan, som vi lige har fremlagt.
Deri vil skatteministeren kunne se, at vi faktisk foreslår en del skattenedsættelser for dem med de laveste indkomster.
Vi vil så finansiere det via en skatteomlægning, så dem med nogle af de højeste indkomster betaler for, at dem med de laveste indkomster kan få en skattenedsættelse.
Når man ser på svaret til mig på spørgsmål 233 af 7. februar 2018, kan man jo se, at både i kroner og øre, men også i procent af disponibel indkomst og procent af bruttoindkomst, er det her målrettede jobfradrag skævt.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Hr. Rune Lund har stillet mange spørgsmål, og det er hr. Rune Lund velkommen til.
Det gjorde jeg også selv, da jeg var i opposition, det er en del af det parlamentariske arbejde.
Jeg kan ikke lige kommentere på det spørgsmål, for jeg kan simpelt hen ikke erindre det, men nu vil jeg gå hjem og læse det, og så vil jeg have et godt svar til hr. Rune Lund til anden- eller tredjebehandlingen, og så kan jeg samtidig også få læst op på Enhedslistens 100-dagesplan.
Og jeg vil glæde mig til at læse skatteafsnittet, særlig hvis der er skattelettelser i udsigt for nogen, og så vil jeg også overveje, om det er noget, regeringen kan støtte.
Men jeg tvivler lidt.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Skatteministeren bliver ved med at sige, at det er et jobfradrag, der er målrettet dem med lave lønninger.
Hvordan pokker kan skatteministeren sige det, når vi kan se, at de 10 pct., der tjener mindst, vil få 20 kr. ud af det, og at de 10 pct., der tjener mest, vil få 440 kr. ud af det?
Når vi ser, hvordan provenuet bliver fordelt, kan vi se, at det koster 1,4 mia. kr. om året i umiddelbart mindre provenu, at 160 mio. kr. af de 1,4 mia. kr. vil gå til dem, der tjener under 300.000 kr., og at resten vil gå til dem, der tjener over 300.000 kr.
Det her er da ikke målrettet dem med de laveste indkomster.
Hvis man ville have gjort det, skulle man jo have lavet en aftrapningsordning for dem, der tjente over 300.000 kr.
Så hvis man f.eks. kom op på at tjene, hvad ved jeg, 450.000 kr. eller 500.000 kr., ville man ikke længere kunne få det her fradrag.
Men den model har regeringen jo ikke valgt at lave.
Jeg synes simpelt hen det er falsk varebetegnelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Jeg har så et andet spørgsmål, og det kan også være, at det skal være til skriftlig besvarelse.
Men den her lovændring er jo sket på basis af en lov fra efteråret 2017 om et dansk selskab og et tysk søsterselskab eller datterselskab.
Og det er jo en konkret case, så at sige, som gør, at vi har det her lovforslag fra skatteministeren i dag.
Men har skatteministeren nogen viden om, hvor mange andre fusioner der eventuelt kan have været, hvor der har været den samme problematik?
For så kan man sige, at så har det jo haft konsekvenser for vores ressortområde og for statskassen og for den rimelige beskatning, der skulle have været.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
De første bemærkninger var jo mest en bekræftelse af det, som jeg også sagde i min ordførertale.
Det er jo rigtigt, at den, der kommer, ikke nødvendigvis er hundrede procent retvisende.
Men den er trods alt bedre, og det synes jeg da er et skridt i den rigtige retning.
Jeg tror, det er svært at forestille sig, som hr. Rune Lund kom ind på – det var godt nok til den foregående ordfører – at man skulle lave sådan en virkelighedstest, altså at samtlige biler skal testes.
For der kan jo være mange forskellige modeller, alt efter hvad for et klimaanlæg og andre ting man har i bilen, som kan påvirke det.
Så det er nok svært at forestille sig, at man laver den på nuværende tidspunkt.
Jeg tror bare ikke, det er nemt at forestille sig, at man skal ud at banke på døren hos hr. og fru Jensen og sige, at de har betalt for lidt for deres bil, og så komme efter dem.
Så er det jo oplagt, at man prøver at forfølge det, hvis det er tilfældet.
Men jeg har som sagt ikke noget belæg for at sige, at der er nogen, der har svindlet.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Jeg er helt enig med hr. Dennis Flydtkjær i, at vi ikke skal gå ud og gå efter almindelige mennesker, som i god tro har købt en bil, som de troede var mere miljøvenlig, end den i virkeligheden er.
Det giver ikke mening.
Altså, det her handler om at se, om der er sket en form for skatteoptimering i forhold til den måde, bilerne er blevet testet på fra bilproducenternes side, eller om der måske decideret er sket snyd, sådan som vi har set det med snydesoftware med dieselbiler og NOx-udledning.
Men i forhold til det fremadrettede vil vi med det her jo ikke få en test, som vil være retvisende.
Bilerejerne vil stadig væk betale mindre i afgift end det, de burde have betalt, hvis testen havde været retvisende, og hvis det havde været en Real Driving Emissions Test, altså en test under virkelige forhold, som havde været gældende.
Er det ikke noget, vi skal have rettet op på?
Vi går glip af milliarder af kroner hvert eneste år, fordi de her test er misvisende.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Altså, jeg ville klart foretrække, at man havde en test, som viste præcis det, som en bil bruger i brændstof pr. kilometer.
Det ville jo være det oplagte.
Men den test er der bare ikke lige nu, og jeg er jo glad for, at man her finder en test, som trods alt er bedre, og hvis man på et tidspunkt finder ud af en måde, man kan gøre det på, som er endnu mere retvisende, så tager vi da selvfølgelig den.
Det kan også være, at man kan kompensere for det i forhold til skattelovgivningen – det kunne også være en mulighed – men det er jo svært for os at vedtage, at vi nu skal have en test, der er fuldstændig retvisende.
Hvis testen ikke er der, kan vi jo ikke trylle den frem, men jeg er trods alt glad for, at der her er en test, som er bedre, end den gamle var.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Jeg vil gerne forfølge det spor, som hr. Rune Lund var inde på, i forhold til om der er sket decideret og overlagt snyd og svigt.
Det her handler jo – der er jeg jo fuldstændig enig med ordføreren – ikke om den almindelige borger, som i god tro har købt en bil, og der skal vi ikke hjem og banke på deres dør og sige, at de skylder, slet ikke, det ville være fuldstændig vanvittigt.
Men ville DF være villig til, at vi i udvalgsarbejdet prøvede at se på, om der netop er sket noget, hvor man skulle kræve en slags erstatning, eller hvor der simpelt hen er sket noget strafferetligt forkert, og gå den vej?
For der synes jeg ikke rigtig vi har hørt fra regeringens side at det er noget man er interesseret i.
Det lagde skatteministeren i dagens debat i hvert fald slet ikke op til, da flere spurgte ind til den her problematik.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Jeg synes jo, det er oplagt, at man går videre med det, hvis det er tilfældet, at der er nogen, der har snydt.
Men jeg synes også, det rammer lidt uden for Folketingets opgave, altså i forhold til magtens tredeling.
Vi lovgiver, og det er jo egentlig den udøvende magt, som skal ud at opspore det, hvis der er nogen, der har gjort noget ulovligt.
For hvis der er snydt, er det jo dem, der skal løfte den opgave, og vi sætter så rammerne for det.
Så jeg synes måske, det falder lidt uden for Skatteudvalgets ressort at skulle gå ned i en udvalgsbehandling og undersøge, hvilke virksomheder der måske har snydt eller ikke har snydt.
Så det tror jeg ikke lige jeg kan bekræfte at jeg synes vi som lovgivere skal sidde og arbejde med i Skatteudvalget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Nej, men så udtrykte jeg mig ikke klart, og det beklager jeg.
Det var bare i forhold til, at både statsministeren i dagens spørgetime og nu også skatteministeren ikke virker, som om det er en vej, man ligesom har nogen planer om at gå, og det er jo fuldstændig rigtigt, at det ikke er Skatteudvalgets opgave.
Men vi jo kan godt prøve at få opklaret i Skatteudvalget som en del af den her proces, hvad der er af juridiske muligheder, eller om der simpelt hen er en mangel på nogle juridiske muligheder, for at gå videre ad den vej.
Så det er selvfølgelig ikke noget, vi skal gøre som Skatteudvalg, men for at få opklaret, hvad der er af juridiske muligheder på det område.