runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2017-12-05:
Tak for det.
Jeg vil lige tillade mig at minde om, at det er en anden behandling af lovforslaget, vi har, og dermed også en forhandling om nogle ændringsforslag.
Jeg vil så alligevel i forlængelse af den debat, der har været,
lige repetere, at det er første gang, Folketinget lovgivningsmæssigt tager stilling til andre trossamfund.
Derfor har Folketinget aldrig før lovgivet om, hvilken praksis der skulle være i forbindelse med begreberne anerkendelse og godkendelse af andre trossamfund.
Det har været et særskilt udvalg, der har rådgivet ministeren om det; det har vi ikke før lovgivet om.
Derfor har vi ikke været inde over politisk, hvilken detaljeringsgrad der skal være.
Skal man have menighedsråd, og skal man have ditten og datten?
Det har vi jo i stor stil tilladt os at lovgive om for folkekirken.
Som socialdemokrat havde jeg også gerne set, at vi for nogle år siden havde brugt løfteparagraffen til at lovgive samlet om en fornyet og mere gennemsigtig struktur på folkekirkens område.
Det var der så ikke flertal for på det tidspunkt, men det kan vi jo håbe der kommer på et senere tidspunkt.
Tilbage til det lovforslag, vi behandler i dag.
Det er som sagt første gang, vi lovgiver om godkendelsesprocedurer for trossamfund uden for folkekirken.
Den debat vil vi gerne gå ind i for at se på: Hvad kan være et livssynssamfund, og hvad kan ikke være et livssynssamfund?
Skal de have nogle privilegier?
Og hvilke privilegier skal det så være, og hvilke krav og pligter skal der være?
Den debat har de haft i nogle andre lande, men den har vi bare ikke haft i Danmark, og det er så den debat, vi inviterer til at vi skal tage, før vi går ind og eventuelt lovgiver om det.
Det er derfor, vi siger, at vi gerne vil se på det, og det kan godt være, at det skal igennem den samme proces med en bred arbejdsgruppe, som vi har haft her.
Vi har både haft en folkelig debat, men vi har også haft nogle kyndige mennesker og nogle andre mennesker til at se på, hvordan en ny lovgivning om folkekirken kunne se ud.
Og så har vi haft et særligt udvalg, der har set på, hvordan en samlet lovgivning om de andre trossamfund kan se ud – netop med afsæt i den tekst, der står i grundloven.
Det er så også den, vi forholder os til i dag.
Det er altså første gang, at vi i Folketinget tager stilling til en samlet lovgivning om de trossamfund, der står uden for folkekirken.
Det vil vi gerne give opbakning til.
Så har der været den forskel på det, som arbejdsgruppen kom med, og det, som ministeren har indstillet, nemlig det lovforslag, der har været sendt i høring.
Og det er det lovforslag, der har været sendt i høring, vi tager stilling til, og ikke det, som arbejdsgruppen kom med.
Så vi tager stilling til lovforslaget, som vi anbefaler med de af ministeren stillede tekniske ændringer – og så med det løfte om, at vi gerne går i dialog om, hvordan vi i Danmark kan definere, hvad et livssynssamfund kan være.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Jeg vil gerne sige det med det samme: Jeg bryder mig ikke om Jehovas Vidner.
Det er egentlig meget enkelt.
Anders Stjernholm (ALT), 2017-12-05:
Undskyld, så lad mig være konkret.
Lad os sige, at det er en ældste inden for Jehovas Vidner, der beder en familie om at vende ryggen til et barn, der har forladt trossamfundet.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Nu kommer vi temmelig vidt omkring, for hvad taler vi om nu?
Jeg vil sige, at der også er politiske ideologier, som jeg vil anse for at være intern vold.
Jeg vil sige, at der også har været revolutionære ideologier på venstrefløjen, som har benyttet sig af direkte vold.
Så begynder vi at komme ind på det ud fra en eller anden freudiansk dybdepsykologi, hvor vi så kan begynde at definere, hvad vold er.
Jeg tror, at vi kommer for vidt omkring.
Karen J. Klint (S), 2017-12-05:
Det pålæg synes jeg ikke at vi behøver at give andre trossamfund, fordi de har nogle andre strukturer.
Det er der, jeg synes at staten en gang imellem skal gå et skridt tilbage i forhold til trossamfundene, også et skridt tilbage, som jeg måske meget vil kunne forestille mig at nogle af de ordførere, der har stillet spørgsmål her, også synes vi skulle gøre i forhold til folkekirken.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Det er bare, fordi Enhedslisten som sædvanlig roder rundt i det.
Jeg vil godt lige spørge, om det ikke er rigtigt, at man i forhold til den katolske kirke må konstatere, at den åndelige ledelse og den verdslige ledelse af den katolske kirke falder et eneste sted, nemlig i paveinstitutionen, og det er det, der gør det problematisk, for når nu den katolske kirke har erhvervet nogle historiske rettigheder i forhold til Danmark, så ville det være mærkeligt, hvis man trak anerkendelsen tilbage på den måde, som man ellers måtte gøre, hvis de her to passager var gået ind.
Det siger jeg, som ikke bryder mig om pavekirken overhovedet.
Christian Juhl (EL), 2017-12-05:
Det var kun det, om ikke vi er nødt til, hvis vi ønsker, at der skal stilles krav om demokrati og ligestilling internt i trossamfundene uden for folkekirken, at lægge det ind i den her lovgivning, for at det overhovedet kan være reelt gældende.
Mette Bock (LA), 2017-12-05:
Så har jeg ikke udtrykt mig rigtigt, for
det, jeg mener eller henviser til, når jeg siger, at vi har masser af lovgivning, som regulerer de her ting, er sådan set straffelovens paragraffer om den religiøse oplæring.
Så det var noget andet, jeg svarede på.
Så det er den del af det.
Nu er jeg blevet så træt i mit hoved, at jeg har glemt, hvad det andet var, hvis der var andet i spørgsmålet.
Christian Juhl (EL), 2017-12-05:
Jeg vil også gerne sige tak til ministeren, fordi hun deltager i andenbehandlingen.
Det er sådan set også meningen med andenbehandlingen, at når udvalget har haft sit første møde efter den store debat, kan man justere og prøve at se, om der er nye muligheder.
For jeg synes, den her debat netop har bragt os et stykke videre.
Ministeren nævnte i forbindelse med det her med de pragmatiske løsninger med demokrati og ligestilling, at der findes masser af anden lovgivning, som regulerer det område, så jeg vil gerne spørge ministeren, hvilken anden lovgivning der regulerer livsstils- ... øh, undskyld, hr. pastor, altså trossamfundenes interne demokrati.
Jeg kan ikke komme på nogen lovgivninger, der rører ved det her område, så der er jo ikke noget, vi kan læne os op ad her.
Hvis vi vil lave demokrati inden for trossamfundene, skal vi decideret forlange det i lovgivningen – er det ikke rigtigt forstået?
Mette Bock (LA), 2017-12-05:
Det er fuldstændig korrekt.
Altså, baggrunden for diskussionen om stemplerne er jo, at der faktisk er 11 gamle anerkendte trossamfund, som hidtil har ført ministerialbøger, som det hedder.
Det overtager vi nu som en del af den almindelige civilregistrering, og disse trossamfund har så bedt om, om de kan blive fritaget for at få folkekirkens stempler på de her attester, som nu bliver udstedt af nogle andre.
Så det er den helt pragmatiske tilgang til det.
I forhold til folkekirkens medlemmer sker der ingen stempelændring.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Altså, jeg ved ikke, hvorfor vi lige pludselig skal følge Enhedslistens dagsorden og begynde at diskutere livsstilssamfund, når der er noget, de åbenlyst ikke har forstået i den her diskussion.
Men jeg vil godt præcisere, at vi ikke er for det.
Det er bare lige for at foruddiskontere det videre forløb i diskussionen.
Så vil jeg også lige præcisere, for det fik jeg måske ikke sagt tydeligt nok, at vi jo synes, at alt det der med religionsneutrale stempler og attester er noget pjat.
Men hvis der kan findes en løsning, hvor man i folkekirken fastholder, at der er de almindelige stempler, der er, til folkekirkens medlemmer, og hvor Det Mosaiske Troessamfund, fordi vi overtager civilregistreringen fra bl.a. Det Mosaiske Troessamfund, så kan få et religionsneutralt stempel – igen ud fra en eller anden også historisk betragtning om de anerkendte rettigheder, som Det Mosaiske Troessamfund har i Danmark – så anerkender vi det som en forholdsvis pragmatisk løsning, selv om vi ikke bryder os om det.
Mette Bock (LA), 2017-12-05:
For at tage det sidste først: Nej, det er der overhovedet ikke nogen logik omkring; det er ikke noget, der, om jeg så må sige, er faldet ned fra himlen.
Men i dette tilfælde har vi valgt den pragmatiske tilgang til det.
Konsekvensen er, som den er, og det er helt legitimt at være uenig i det.
Men det kommer vi jo til, hvis der er nogen, der på et senere tidspunkt tager emnet op, og så skal jeg nok vende tilbage med et svar.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-05:
Det var også bare for at få den afklaring.
Og jeg synes jo egentlig, at de definitioner, man har valgt i Norge, ser rigtig fornuftige ud og godt kunne give inspiration.
Jeg kunne måske egentlig godt tænke mig at høre, hvad ministerens eget parti mener om det her spørgsmål, hvis man må være så direkte.
Så vil jeg også lige høre om noget i forhold til det andet spørgsmål, altså det med den hævdvundne ret og det historiske.
Jeg kan godt forstå argumentet og pragmatismen.
Men det er vel ikke sådan, at fordi der, om jeg så må sige, i mange, mange år har været nogle strukturer, vi ikke har brudt os om, eller der er begået en uret af en eller anden slags mod et mindretal – i det her tilfælde kvinder – så skal vi automatisk acceptere det for evigt.
Mette Bock (LA), 2017-12-05:
Jeg vil ikke tage initiativ til det.
Men hvis der er nogle, der ønsker at tage det her op til en drøftelse, så går jeg meget gerne ind i det.
For nylig havde jeg fornøjelsen af at mødes med Humanistisk Samfund, og der måtte jeg spørge dem om, hvad humanisme egentlig er.
Jeg har jo selv beskæftiget mig med filosofi i 10 år af mit liv, og jeg ved, hvor mange forskellige diskussioner og definitioner der er på begrebet humanisme, så det må vi jo gå ind i.
Det kan være, man skal lade sig inspirere af, hvordan definitionen er i Norge.
Det kan også være, man skal arbejde med andre definitioner, men jeg kommer ikke selv til at tage initiativ til det.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-05:
Mange tak til ministeren for at gå konstruktivt ind i debatten.
For at starte med spørgsmålet om livssynssamfund: Skal jeg forstå ministerens udmelding sådan, at regeringen eller ministeren selv vil tage initiativ til at kigge på det her område?
Eller afventer ministeren ligesom, at de partier, der har lavet det her betænkningsbidrag, eller Enhedslisten, vil tage initiativ til det?
Karen J. Klint (S), 2017-12-05:
Jamen jeg har ikke som ordfører problemer med, at det ikke er hundrede procent de forslag, som ministeren har sendt i høring, der kommer fra udvalget.
Det er det lovforslag, der er sendt i høring, som jeg forholder mig til, og som jeg støtter.
Anders Stjernholm (ALT), 2017-12-05:
Hej alle sammen.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Når nu du siger, at vi skal prøve at sætte ind over for hadprædikantsnak fra de forskellige prædikestole rundtom, er det så kun ekstern vold, det går ud på, eller er det også, hvis der er prædikanter, der står og taler om intern psykisk eller fysisk vold i deres forskellige trossamfund?
Mette Bock (LA), 2017-12-05:
Jo, men vi har jo bevidst valgt ikke at gøre det.
Det er sådan, at vi har en regulering af vores egen folkekirke, som faktisk på nogle områder stiller større krav, end man så kommer til at stille til trossamfundene uden for folkekirken.
Men da det, der har været intentionen med trossamfundene uden for folkekirken, netop primært har været at sikre trosfriheden og religionsfriheden i Danmark, så synes jeg sådan set, i hvert fald i mit perspektiv, at det er acceptabelt, at man så har den yderligere armslængde.
Den sidste ting, jeg vil sige, er, at vi jo skal huske, at det ikke er et krav, at man skal være anerkendt i Danmark, heller ikke efter den nye lovgivning.
Man kan danne alle de trossamfund, man har lyst til, uden at der er nogen som helst form for registrering af noget som helst.
Det hører jo med til at leve i et samfund, som er demokratisk, og hvor vi har trosfrihed.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-05:
Nu, hvor ordføreren refererer til grundloven, vil jeg bare lige henlede opmærksomheden på besvarelsen af spørgsmål nr. 5 til lovforslaget, hvoraf det fremgår, at grundloven ikke er til hinder for, at livssynssamfund tillægges samme rettigheder og pligter som trossamfund.
Det er bare, så vi er enige om, at der ikke er noget grundlovsproblem i det.
Men det var egentlig noget andet, jeg ville spørge om.
Jeg kan jo høre, at ordføreren er meget optaget af det her med, at der skal være nogle grænser og nogle regler for de her trossamfund, og det er vi i Enhedslisten fuldstændig enige i.
Når vi giver folk nogle rettigheder, må der også gerne følge nogle krav med.
Men derfor forstår jeg heller ikke, hvorfor Dansk Folkeparti vil være med til at fjerne kravet om, at trossamfundene skal leve op til nogle demokratiske minimumsnormer om ligestilling af køn i den verdslige ledelse af trossamfundene.
Hvad er det, der pludselig har fået Dansk Folkeparti til at bakke her?
Altså, nu er det pludselig okay med dybt patriarkalske trossamfund, hvor det er mændene, der bestemmer, og kvinderne ikke har adgang til at tage beslutninger.
Det er pludselig helt okay nu.
Det kunne da være interessant at vide.
For det plejer jo ikke at være Dansk Folkepartis linje, når vi snakker om de muslimske trossamfund.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-05:
Ja, det giver jo så meget mening, at man har valgt at gøre det i mange andre lande, bl.a. i Norge, som jo i øvrigt på mange måder minder om Danmark.
Og nej, selvfølgelig skal Enhedslisten ikke anerkendes som et trossamfund; det skal Dansk Folkeparti heller ikke, selv om de måske oftere baserer sig på tro end på fakta.
Der har vi jo fået et meget klart og fint svar af ministeren, som redegør for, hvordan det er, man definerer livssynssamfund, f.eks. i Norge.
Og et af de kriterier, der er, er jo meget klart, nemlig at det netop ikke må være foreninger som f.eks. er politiske og har som deres hovedformål at være politiske foreninger, men at det altså er et decideret livssynssamfund, som har til formål at samle mennesker, som har et bestemt etisk blik og en bestemt forståelse af, at forholdet til det åndelige i princippet er det drivende, bare på et sekulært niveau.
Men der ligger et fint svar.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Altså, nu ved jeg jo godt, at Enhedslisten og ordføreren tror på den hellige treenighed af Marx og Engels og Lenin.
Jeg synes jo egentlig, at det er noget underligt noget, at ordføreren gerne vil respekteres som et trossamfund.
Skal Enhedslisten respekteres som et trossamfund – er det det, man gerne vil?
Jeg forstår egentlig ikke rigtig ærindet i det der, for man afviser på den ene side alt, hvad der har noget med tro at gøre, og så vil man på den anden side gerne respekteres som et trossamfund.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-05:
Nu har definitionen af trossamfund jo faktisk udviklet sig gennem tiden.
Tidligere skulle man have f.eks. kanoniserede skrifter, ritualer – det er ikke længere et krav.
Der har gennem tiden været en glidning i tolkningen af, hvad et trossamfund er, og det er sådan set bare det, jeg foreslår – som man har gjort andre steder – nemlig at man kunne ændre på, hvordan man opfatter det her.
Men for mig er det egentlig ikke så vigtigt, hvordan vi vedtager det.
Det er også derfor, jeg anerkender, at der er kommet et betænkningsbidrag, som siger, at, ja, det faktisk er relevant at kigge på, om vi skal ligestille livssynssamfund med trossamfund.
Så det er jeg sådan set godt tilfreds med.
Jeg mener sagtens, man kunne gøre det i den her lov; hvis vi kunne gøre det på en anden måde, ville det også være positivt.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Jeg vil godt sige til det første for lige at knytte en bemærkning til det, at hele den her diskussion med hr. Christian Juhl, som havde overtaget førstebehandlingen, handlede om først at rakke ned på folkekirken og så efterfølgende overhovedet ikke have noget forhold til det, vi faktisk behandlede, nemlig at det er en udmøntning af § 69, der handler om trossamfund.
Så kan Enhedslisten komme med deres egne definitioner – det gør de ofte – og det må så stå for Enhedslistens egen regning.
Jeg vil jo bare ikke være med til det ud fra en faktuel historisk kontekst, som vi diskuterer her.
For det andet: Den katolske kirke har igennem årene erhvervet sig nogle historiske rettigheder og en historisk anerkendelse.
Jeg skal ærligt indrømme, at jeg gerne havde set, at Luther havde fået bugt med hele pavekirken og al dens væsen.
Det havde jeg gerne set.
Men nu er det bare sådan i forhold til den historie, som den katolske kirke har i Danmark, at man ikke først kan give dem en historisk anerkendelse, som man har gjort, og så bagefter trække den tilbage igen.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Altså, jeg må sige, at i mangt og meget er den der tale noget notorisk vrøvl og en bevidst fordrejelse af, hvad der er forholdet.
Det her lovforslag er en udmøntning af § 69, der handler om trossamfund.
Ordføreren misfortolkede og fejlciterede i øvrigt, for det hedder ikke transcendentale magter, det hedder transcendente magter – altså bare lige for en god ordens skyld.
Men bare lige for at komme tilbage til det, der er kernen i det her: I grundlovens forstand er et trossamfund et spørgsmål om, at man tror på gud – færdig, slut.
Det er det, vi diskuterer her.
Men i den her sammenhæng er det simpelt hen noget vrøvl.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-05:
Jamen det er jo godt, at ordføreren har det sådan historisk, men der er noget dobbeltmoral i det her.
Jeg kan jo spørge ordføreren: Hvis nu, det var et muslimsk trossamfund, som havde vundet hævd på at have lov at diskriminere mod kvinder på den måde eller på anden vis ikke ville leve op til nogle demokratiske minimumsrettigheder, mon så ordføreren ville have den samme holdning, at det måtte vi da se gennem fingre med?
Hvorfor skal der nu pludselig åbnes op for trossamfund, som vi tidligere har kunnet afvise?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-05:
Tak for det.
Jeg har et andet spørgsmål i forhold til det historiske argument.
For med hensyn til bl.a. katolicismens berettigelse i Danmark er det jo sådan set interessant, at den, på trods af, kan man sige, den manglende ligestilling, der er for det trossamfund, i hvert fald i forhold til det forkyndende folk, bliver retfærdiggjort af ordføreren – og det kan være meget rigtigt, det har jeg sådan set ikke nogen anke imod her – i forhold til den historiske relevans, altså at katolicismen har været i Danmark i mange år.
Vil der være en historisk grænse for, hvornår ordføreren så også kan respektere islam på lige fod med f.eks. katolicismen som en del af et berettiget trossamfund i Danmark, når det har været til stede som en del af vores samfund i tilpas mange år?
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Jeg synes, der er noget, ordføreren blander sammen her, for et er jo selvfølgelig teksterne, og noget andet er de folk, der tror på teksterne.
Og der er en forskel.
Det er klart.
Det giver sig selv.
Altså, det kunne jeg aldrig nogen sinde drømme om at anfægte.
Jeg anfører så bare det grundlæggende, at der i islam er nogle tekster om jihad, som har drevet islam frem, som har gjort, at der sker en islamisk ekspansion allerede fra Muhammeds tid, hvor han bemægtiger sig hele Den Arabiske Halvø, og i tiden efter, hvor muslimerne jo trænger op igennem Europa og står oppe ved Poitiers i 734.
Og det er jo så at sige en meget lille historisk periode, hvor islam breder sig igennem jihad
Det er det, jeg konstaterer.
Og så konstaterer jeg også, at islam har indbygget i sig selve tanken om sharia, nemlig en lovreligion, hvor alt så at sige er spundet ind i religiøse regler fra top til bund.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-05:
Tak for det.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge ordføreren om noget, for det her handler jo et eller andet sted om, hvem der gør sig til dommer over tolkningen af andres eller egne religiøse tekster.
Og derfor kunne man jo også godt stille et konkret spørgsmål til ordføreren: Når ordføreren tolker islams tekster bogstaveligt og forstår dem sådan, at alle muslimer ønsker, at der skal indføres sharialovgivning, skal vi så også tolke Bibelens tekster bogstaveligt og forstå dem sådan, at alle kristne ønsker, at kvinder skal gå tre skridt bag mændene?
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Nu er det ikke mig, der tumler rundt i tingene, hr. Christian Juhl.
Jeg siger, hvordan jeg forholder mig, og der er det en gang imellem sådan – tro det eller lad være – at der er nogle historiske grunde, som er givet, fordi vi har den fælles historie, som vi har, og som gør, at vi forholder os på en bestemt måde.
Det samme gælder med det mosaiske trossamfund i Danmark, som har en gammel tradition, som er vævet ind i forhold til Danmarks nyere historie, og der er selvfølgelig noget, der gør sig gældende der, det anerkender jeg fuldt ud.
Christian Juhl (EL), 2017-12-05:
Det ændrer jo ikke på, at jeg ikke fik svar på mit spørgsmål, altså om ordføreren mener, at det her forslag forbyder den katolske kirke.
Den katolske kirke kunne jo uden nogen problemer ligesom alle andre, f.eks. folkekirken, lave sin verdslige ledelse ud fra nogle demokratiske principper.
Det ville være muligt.
Jeg talte i øvrigt med en af repræsentanterne for den konference, vi havde forleden dag, netop om de her spørgsmål, og han var i første omgang selvfølgelig afvisende, fordi han gerne ville beholde den gamle holdning.
Men jeg mener bare, at det her handler om, at ordføreren ikke kan finde ud af, hvordan han skal forholde sig til den katolske kirke eller den islamiske tro og derfor tumler rundt i tingene.
De har begge to historiske rødder.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Jeg vil nu nok sige, at ordføreren, og det kan man gå ind og se, hamrede imod forholdet mellem stat og kirke, som om det var det, vi havde til forhandling ved førstebehandlingen.
Det er altså temmelig sikkert, og så brugte han den sidste tredjedel måske og højst halvdelen på at tale lidt om det her lovforslag.
Det kan jo være, vi er uenige i, hvordan det skal fortolkes, men jeg har den holdning til den katolske kirke, at den af historiske grunde har nogle erhvervede rettigheder, og det er det, det drejer sig om for mig.
Og der må man bare sige, at pavekirken med al dens væsen, som jeg ikke bryder mig om, og jeg bryder mig ikke om paveinstitutionen, så står i vejen for, at den kan gå ind under de her ting med ligebehandling og køn osv.
Det er klart nok, fordi paveinstitutionen har cølibater.
Jeg troede ikke, at jeg skulle stå her på Folketingets talerstol og forsvare paveinstitutionen, det forekommer mig temmelig fremmed, men nu diskuterer vi altså en historisk erhvervet rettighed.
Christian Juhl (EL), 2017-12-05:
Nu har mennesker, der har fået en præsteuddannelse, vel en ret til frit at fortolke, hvad de oplever i verden, og derfor vil jeg da gerne anbefale folk, der tror, at jeg har tordnet imod folkekirken under førstebehandlingen, at spole tilbage og kigge på den debat.
Det var en ganske seriøs debat.
Jeg har intet imod folkekirken, og jeg har ikke engang nogen kritikpunkter, jeg sådan lige vil rejse her eller ude i det almindelige samfund.
Det er bare til almindelig oplysning, når pastoren nævner det fra talerstolen.
Så vil jeg gerne høre om den historiske anerkendelse af den katolske kirke.
Mener Dansk Folkepartis ordfører, at det i lovforslaget står, at vi skal forbyde den katolske kirke?
Sådan læser jeg det ikke.
Jeg læser, at der har været nogle krav, nogle demokratiske krav om ligestilling mellem kønnene og om en demokratisk struktur af den verdslige del af ledelsen – ikke den kirkelige del af ledelsen, men den verdslige del.
Sådan forstår jeg lovforslaget.
Er det forkert forstået?
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Jo, men jeg prøver så at give et relevant og sagligt svar på, hvad der er forskellen.
Det er simpelt hen det, det handler om.
Og derfor læser vi heller ikke ved gudstjenesten op af noget som helst, der har med hellig krig at gøre.
Det forekommer ikke.
Altså, jeg har været præst siden 2000, og jeg har aldrig nogen sinde gjort det.
Men hvis ordføreren kan komme med en eller anden korrektion af mit synspunkt, vil jeg gerne høre det.