runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Jeg synes, fru Rosa Lund plejer at være rigtig god til ikke at lave det, som vi jo også kalder for politikersvar herinde i Folketingssalen, men jeg synes, det der var noget, der var meget, meget tæt på.
Jeg bad ikke om, at ordføreren skulle komme med et konkret antal, i forhold til hvor mange år man skulle have for at have begået en kriminalitetsform.
Jeg bad sådan set bare ordføreren om at forholde sig til det, i forhold til hvis man gentagne gange begår voldelige overfald.
Det her er et eksempel på en, der får 6 måneders fængsel for at gennembanke en ung mand til ukendelighed og kaste ham ud foran en bil, og så spørger jeg, om ordføreren synes, at den straf er for høj eller for lav.
Rosa Lund (EL), 2024-01-11:
Vi synes i Enhedslisten, at der kan være meget fornuft i at kigge på den måde, straffene ser ud på i dag.
Derfor sluttede jeg også min tale af med at sige, at vi ser meget frem til, at justitsministeren indkalder til forhandlinger om en strafreform.
Jamen så lad mig prøve at gøre det mindre vanskeligt for hr. Jan E. Jørgensen.
Vi synes, at man skal have hårdere straffe der, hvor vi ved at hårdere straffe virker, og som jeg sagde i min ordførertale, virker hårdere straffe på den kriminalitet, der er planlagt, som f.eks. økonomisk kriminalitet er det.
Så kan jeg fortælle hr. Jan E. Jørgensen – og det jeg tror egentlig godt hr. Jan E. Jørgensen er klar over – at der jo også findes masser af bandemedlemmer, som begår økonomisk kriminalitet.
Jeg ved så ikke, om de går i jakkesæt – det skal jeg sådan set ikke blande mig i – men jeg synes, at vi skal have hårdere straffe der, hvor vi kan se, at hårdere straffe rent faktisk afholder mennesker fra at begå kriminalitet, og det gælder økonomisk kriminalitet.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-11:
Men hvis bandemedlemmerne f.eks. begår grov vold og har gjort det gentagne gange tidligere, mener Enhedslisten ikke, at det vil have nogen betydning, at man bliver straffet hårdere?
Altså, det er jo simpelt hen ikke korrekt, og den forskning, som Enhedslisten henviser til, bliver der heller ikke henvist loyalt til.
Straf og politi virker.
Det er jo selvfølgelig ikke sådan, at man, hvis man forøger normalstraffen for simpel vold fra 40 dage til 80 dage, så halverer antallet, men der er altså en sammenhæng mellem politi, straf og antal af forbrydelser.
Rosa Lund (EL), 2024-01-11:
Præcis derfor, hr. Jan E. Jørgensen, går vi heller ikke ind for, at man fjerner straffen fuldstændig, hvilket hr. Jan E. Jørgensen lidt fik det til at lyde som om skulle være Enhedslistens politik.
Det er det altså ikke.
Vi synes, det er fornuftigt, at man bliver straffet, hvis man har begået et overfald, og hvis man har begået anden personfarlig kriminalitet.
Det synes vi da er fornuftigt.
Jeg eller nogen andre fra Enhedslisten har da heller aldrig stået her på talerstolen og argumenteret for, at det skulle være fuldkommen straffrit.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Fru Rosa Lund nævner, at økonomisk kriminalitet er planlagt, og at det derfor er noget, der ifølge Enhedslisten skal være skærpende omstændigheder.
Men er det virkelig mere planlagt end f.eks. et røveri, et bankrøveri?
Det plejer da også at være ret planlagt, så vidt jeg er orienteret.
Er det alene det, at man planlægger noget, der skal være afgørende for, om der straffes, og er al økonomisk kriminalitet virkelig planlagt?
Jeg mindes, der er mange sager om underslæb, som tilsyneladende ikke har været planlagt, men hvor det enten har været et hurtigt behov, et problem eller en fejltagelse af en eller anden art, der har været årsagen til, at der overhovedet er blevet begået underslæb.
Det virker jo ikke planlagt, men det skal jo så tilsyneladende også straffes hårdere, fordi dem, der har begået det, kan finde ud af at binde en slipseknude, eller hvad?
Rosa Lund (EL), 2024-01-11:
Det var da utroligt, som d'herrer i Folketingssalen i dag går op i, hvad for noget tøj kriminelle går i.
Det må I simpelt hen selv stå på mål for.
Det har jeg ikke tænkt mig at blande mig i.
Det, vi diskuterer her, hr. Steffen Larsen, er jo ikke, om der skal straffes eller ej.
Det, vi diskuterer, er, om der skal straffes hårdere, og der er vi i Enhedslisten uenige i det forslag, som Dansk Folkeparti fremsætter her.
Det, jeg står og argumenterer for, og det, vi siger i Enhedslisten, er jo ikke, at det skal være straffrit.
Det er jo slet ikke det, det her forslag handler om.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Nu har jeg på intet tidspunkt sagt noget om, at noget skulle være straffrit.
Vi taler selvfølgelig om, om nogle straffe skal mildnes eller skærpes.
Der siger Enhedslisten: Vi vil gerne skærpe nogle straffe over for visse grupper.
Og årsagen til, at ordføreren sagde det, var, at det var planlagt.
Men jeg spurgte ikke, om folk skulle gå straffri eller noget.
Jeg spurgte alene om, om det, at man planlægger noget, var årsag til, at straffen skulle skærpes.
Rosa Lund (EL), 2024-01-11:
Der er i hvert fald forskningsmæssigt belæg for, at det i forhold til de typer af kriminalitet, som er planlagt, har en effekt, at man hæver straffen.
Det var bl.a. også derfor, at Enhedslisten var med til at hæve straffen for digitale krænkelser, nemlig fordi de oftest også er planlagt.
Der var vi overbevist om, at det ville have en præventiv effekt at hæve straffen.
Det tror jeg også det har haft.
Det er ikke så mange år siden, at vi gjorde det.
Det var i 2018.
Jeg var lige blevet retsordfører.
Jeg tror, det er derfor, det står så klart i min hukommelse.
Der havde det også en præventiv effekt.
Jeg tror ikke på, at det her forslag har en præventiv effekt, og det er det, der er afgørende for os.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Tak for det.
Nu kan der jo også være overfald, der er planlagt, og voldtægter, der er planlagt.
Der kan også være tilfælde, hvor personerne har gjort det gentagne gange, og det er så det, vi diskuterer her.
Jeg kan så forstå, at i forhold til en gruppevoldtægt, som gav 2 års fængsel, mener jeg hr. Mikkel Bjørn sagde, vil ordføreren ikke forholde sig til, om den straf var for hård eller for blød.
Jeg kan prøve med et andet eksempel.
En af gerningspersonerne var dømt før og fik så efterfølgende en fængselsstraf på 6 måneder.
Synes Enhedslisten, at straffen for den type af gentagelseskriminalitet – og nu beder jeg ikke om, at man siger, det skal være 8 måneder – skal være hårdere, eller at den skal være blødere?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-11:
Enhedslisten er jo et sjovt parti.
For nu satte jeg mig bare for sjov og googlede »Enhedslisten ønsker hårdere straffe«, og så kommer der den ene artikel frem efter den anden, hvor Enhedslisten ønsker hårdere straffe til revisorer, bankfolk og den slags slemme mennesker, der går i jakkesæt.
Men voldsforbrydere, altså folk, der slår folk ned, sagesløse ofre, og folk, der mishandler deres egne små børn, skal man ikke straffe hårdere.
Er det, fordi man synes, det er synd for de pågældende?
Altså, jeg skal bare forstå, hvad det egentlig er, Enhedslisten mener, for jeg synes, det er vanskeligt.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Tak for det, hr. minister.
Jeg ser også frem til forhandlingerne.
Ministeren nævner selv en række undersøgelser, som jo desværre ikke kortlægger, hvor problemet egentlig kommer fra, og hvilke mennesker og hvilke grupper det er, der initierer det her, og i hvor høj grad de gør det.
Det er jo egentlig den kortlægning, som vi er interesseret i, for vi er interesseret i virkelig at finde roden til ondet, sådan at det onde også kan udsættes for det spotlight, det har brug for.
Det kan vi høre at ministeren siger at han gerne vil være med til at kigge på, men jeg vil blot lige sige, at de fleste af de undersøgelser er jeg bekendt med og har set, men, igen, de lader ikke til at kortlægge selve problemets herkomst.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-11:
Tak for ordet.
Og tak til Liberal Alliance for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Lad mig starte med at sige, at jeg er dybt, dybt bekymret og indigneret over, at der i stigende grad rapporteres om, at jøder i Danmark chikaneres efter terrorangrebet i Israel den 7. oktober.
Det er afgørende, at vi som samfund får sat en stopper for det.
Antisemitiske hadforbrydelser er jo ikke blot et angreb på det jødiske samfund, det er et angreb på vores kollektive værdier og på selve fundamentet for vores demokratiske og åbne samfund.
Vi har i Danmark en lang historie med at fremme tolerance, mangfoldighed og gensidig respekt, og det er afgørende principper, som der påhviler os alle sammen et stort ansvar for at værne om, og vi kan på ingen måde acceptere den her stigende antisemitisme.
Vi skal sætte hårdt ind over for enhver form for chikane af jøder i Danmark.
I Moderaterne deler vi derfor forslagets intention.
Det indebærer en undersøgelse af omfanget, de forskellige udtryksformer, årsager, mekanismer og påvirkninger i forbindelse med antisemitisme i det danske samfund.
Jeg har også noteret mig, at Justitsministeriet i lyset af den seneste tids uacceptable opblussen af antisemitisme som følge af konflikten i Mellemøsten har drøftet med myndighederne i den tværministerielle arbejdsgruppe, om der er initiativer i handlingsplanen, som vil kunne fremrykkes, eller om der er behov for yderligere tiltag.
Det vil derfor være relevant at indtænke det her forslags intentioner i det arbejde, der allerede er igangsat, og vi ser derfor frem til at indgå i politiske drøftelser om, hvordan vi kan koble forslagets intention til det eksisterende arbejde med at kortlægge omfanget af antisemitisme i Danmark, gerne i regi af en fælles beretning.
For der skal ikke herske tvivl om, at vi i regeringen tager den stigende antisemitisme og de stigende hadforbrydelser mod jøder ekstremt alvorligt.
Forbrydelserne er en trussel mod vores åbne og frie samfund, og vi vil ikke acceptere, at der er individer i Danmark, som skaber utryghed for danske jøder.
Så tak for at fremsætte forslaget, og tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-01-11:
Tak for ordet.
Efter Hamas' forfærdelige terrorangreb på Israel den 7. oktober sidste år har vi jo desværre også været vidne til foruroligende adfærd herhjemme.
Fejring på gader og stræder af Hamas' uhyrligheder viser tydeligt, at der er personer i Danmark, der ikke ønsker at indrette sig efter danske værdier, og som ikke ønsker jøder i Danmark det godt.
Støtte til terror, død og ødelæggelse hører ikke hjemme her i Danmark.
Derfor er det vigtigt, at vi får kortlagt den chikane og utryghed, der breder sig blandt jøder efter Hamas' terrorangreb på Israel.
Ingen personer i Danmark skal gå rundt og frygte vold og chikane, blot fordi de bærer en davidsstjerne.
Når det er sagt, er det vigtigt for Danmarksdemokraterne, at denne kortlægning ikke kun undersøger årsagerne til omfanget af problemet.
Det er også afgørende, at en grundig kortlægning ser på de redskaber, der skal tages i brug for at bekæmpe antisemitismen i det danske samfund.
Vi skal stå vagt om de danske jøder.
Med det sagt støtter Danmarksdemokraterne naturligvis forslaget.
Mai Mercado (KF), 2024-01-11:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at rose beslutningsforslaget.
Det er så godt, at det kunne være skrevet af en konservativ.
Derfor bakker vi det også op.
Vi finder det vigtigt at få en kortlægning.
Vi har faktisk selv foreslået det i efteråret, om end vi ikke har fremsat et beslutningsforslag.
Jeg vil gerne fremhæve en enkelt del af beslutningsforslaget, som jeg synes er rigtig vigtig, og som jeg synes er særlig godt, og det er det med at få kortlagt de forskellige årsager, der er til den chikane, vi ser.
Som der står i forslaget: Er det politisk motiveret?
Er det religiøst motiveret?
Man kan også stille sig selv det spørgsmål, om den igangværende konflikt mellem Israel og Gaza eskalerer chikanen, og hvordan den eskalerer chikanen.
Man kan også se på, hvordan chikanen foregår og udøves, f.eks. på sociale medier.
Der er jøder, der bliver opsøgt derhjemme og også bliver udsat for chikane på gaden.
Men en kortlægning mener vi heller ikke er tilstrækkelig.
Vi har tidligere foreslået, at der fra centralt hold blev lavet undervisningsmateriale, således at elever i folkeskolen kunne modtage saglig og gennemarbejdet undervisning, for det er svært nogle steder.
Vi har set det med Muhammedtegningerne.
Vi har endda set det med undervisning i Muhammedkrisen.
Tænk, at så vigtig en del af Danmarks nyere politiske historie er tabuiseret i nogle dele af vores folkeskole, så lærere ikke kan undervise i det.
Vi har et fælles ansvar for ikke at ende i den samme situation og det samme sted nu, hvor der er den igangværende konflikt mellem Israel og Gaza.
Derfor var det glædeligt, at regeringen jo faktisk efterfølgende besluttede sig for, at der skulle udarbejdes centralt undervisningsmateriale, som kunne blive sendt ud til skolerne og man kunne bruge.
Det fortjener ros, og det var godt, at man handlede hurtigt.
Det havde været lige så godt, hvis man også havde handlet hurtigt i forhold til Muhammedkrisen.
Men det fortjener grundlæggende ros.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget bevidste om, hvordan en udenlandsk konflikt påvirker ikke bare vores danske jøder, men hele det danske samfund her i landet, og jeg kan kun endnu en gang sige, at vi i dag bakker varmt op det beslutningsforslag, som Liberal Alliance har fremsat.
Rosa Lund (EL), 2024-01-11:
Jeg kan jo melde mig i koret med roser til Liberal Alliance for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Antisemitisme og had har ingen plads i vores samfund.
Desværre må vi konstatere, at det fortsat er udpræget, at religiøse mindretal i Danmark udsættes for modbydelige overgreb, og at mange føler, at de skal se sig over skulderen, når de er ude i offentligheden.
Det gælder også jøder.
Det skal vi på ingen måde acceptere.
Da Enhedslisten i sin tid var med til at få vedtaget handleplanen mod antisemitisme, var det netop, fordi vi så, at der var store problemer i vores samfund med et stort had mod en lille befolkningsgruppe.
Derfor var vi også glade for, at den handleplan blev bakket op af alle partier i Folketinget.
Vi var også glade for, at det blev gennemført relativt hurtigt.
Handleplanen kom på baggrund af en forespørgselsdebat, vi havde herinde i Folketingssalen, hvor alle partier blev enige om en vedtagelsestekst, og ikke ret lang tid derefter gik den daværende justitsminister i gang med at udarbejde handleplanen.
Af samme grund har vi i Enhedslisten taget mange initiativer, som der heldigvis også har været flertal for herinde, og som netop skal beskytte religiøse mindretal, også jøder, mod overfald, had og chikane.
Vi har fået udvidet beskyttelsen mod hadforbrydelser og sikret bedre uddannelse af politiet.
Til bekæmpelse af hadforbrydelser har vi jo i Enhedslisten også længe arbejdet for, at det skal være muligt, når man anmelder et overfald, at anmelde det som en hadforbrydelse, og det synes jeg egentlig kun at den nuværende situation bestyrker mig i er nødvendigt.
Det ville jeg også synes kunne være dejligt hvis regeringen og Folketingets øvrige partier ville bakke op om i den situation, vi står i lige nu, hvor vi ser en stigning i antallet af forbrydelser, overfald og hadtale på baggrund af religion.
Enhedslisten kan fuldt ud bakke op om det her beslutningsforslag fra Liberal Alliance, ligesom vi fuldt ud støtter det arbejde, der allerede er i gang i de forskellige ministerier i forbindelse med handleplanen mod antisemitisme.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Nu taler fru Zenia Stampe om, hvordan man kan forhindre eller undgå, at der opstår antisemitisme, om man vil.
Hun nævner også selv Nørrebro, og at det er der, man har svært ved at gå med en kalot.
Man kunne jo sige, at den stramme udlændingepolitik, som Radikale Venstre kontinuerligt har været imod, er en af de ting, der bl.a. har været med til at begrænse omfanget af antisemitismen, selv om det er blevet et faretruende højt niveau, vi har i Danmark.
Kan Zenia Stampe medgive, at det måske kunne være en logisk forklaring på, hvorfor vi ikke ser et værre niveau i Danmark, end vi gør, selv om det er slemt nok, som det er?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Jeg havde egentlig håbet på, at vi ikke skulle diskutere det her.
Der var en klummeskribent i Berlingske, der for nylig sagde, at det klingede hult, når jeg gik med i en march mod antisemitisme, når jeg samtidig havde ført den udlændingepolitik, jeg havde ført.
Altså, konklusionen mellem linjerne, som også er den konklusion, jeg hører mellem linjerne fra hr. Steffen Larsen, er, at hvis man vil antisemitisme til livs, skal man lukke grænserne for muslimer.
Så vil jeg bare sige, at jeg ikke synes, man bekæmper én type racisme med en anden type racisme.
Og det eneste, jeg ikke bryder mig om ved det her beslutningsforslag, er måske, at der er så meget fokus på herkomst.
Det sagde hr. Steffen Larsen også, da han begrundede beslutningsforslaget, nemlig at der skal fokus på, hvilken herkomst folk med antisemitiske tilbøjeligheder har.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Nu prøvede jeg egentlig ikke at insinuere noget.
Jeg siger blot, at der må være en sammenhæng, og den logiske sammenhæng medgiver Zenia Stampe jo sådan set også.
Så er spørgsmålet, hvad man skal gøre ved det, og der har jeg jo ikke nævnt noget med, at man nødvendigvis skal lukke grænserne eller gøre alle mulige andre ting; så tror jeg, du skal kigge til andre ordførere her i lokalet.
Men jeg vil blot konstatere, at vi er nødt til også at kunne tale ærligt om, hvor problemerne kommer fra, for at løse dem.
Og det kan vi ikke gøre, hvis vi straks, når der bliver sagt, at det kunne være en etnisk gruppe, som også er blandt hovedårsagerne til det her, stikker hovedet mellem benene.
Så kan vi jo ikke få dem integreret, og så kan vi jo ikke få gjort de her ting bedre.
Og det er vi nødt til at kunne tale ærligt om.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Jamen det var også derfor, jeg vægtede ordene, som jeg gjorde, i forbindelse med min besvarelse af beslutningsforslaget her, for vi er i regeringen ikke afvisende over for, at der skal gøres yderligere.
Jeg tror bare, det er vigtigt lige at have dannet sig et overblik over de initiativer, der i forvejen er taget og er blevet udmøntet i handlingsplanen, og det, der udestår i handlingsplanen, og så at vi som en naturlig følge af den tragiske situation og også med den alvorlige situation, vi ser med en opblussende chikane af danske jøder, har en drøftelse med hinanden om, om der er behov for at supplere den eksisterende handlingsplan med yderligere initiativer.
Det vil jeg ikke afvise kan være i form af en kortlægning, men jeg tror bare, det er vigtigt, at vi får tænkt det ordentligt igennem, og det er jo det, vi kan drøfte i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og det, vi også skal drøfte efterfølgende.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Jeg vil bare sige, at jeg ser frem til at diskutere det her med regeringens ordførere i udvalgsbehandlingen.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Det ser jeg også frem til at ordføreren for forslagsstillerne gør med ordførerne, og vi vil selvfølgelig bistå fra sidelinjen.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-11:
Tak for ordet, og også tak til forslagsstillerne for et ganske udmærket forslag.
Der er ingen tvivl om, at antisemitisme er foragteligt, at antisemitisme skal bekæmpes, og at én hadforbrydelse er én hadforbrydelse for meget.
Samtidig er der ingen tvivl om, at antisemitismen desværre er stigende i Danmark, og det er i en situation, hvor andre former for diskrimination heldigvis går den modsatte vej.
Men antisemitismen er i kraftig vækst.
Derfor er der også allerede i 2022 lavet en handlingsplan, hvor den daværende regering bl.a. skriver – og det er adopteret af den nuværende regering – at noget af det, vi skal gøre, er at øge midlerne til forskning, undervise vores børn og unge i holocaust og antisemitisme gennem historien.
Der skal også forebygges i særlige miljøer, som det hedder, og jeg tror godt, vi ved, hvad det er for nogle miljøer, der tænkes på.
Og så skal vi selvfølgelig beskytte vores danske jøder og jødiske institutioner, og arbejdspladser og skoler skal blive klædt bedre på til at håndtere antisemitisme, når de møder det.
Hr. Steffen Larsens beretning om sin nabo er jo desværre ikke et enkeltstående tilfælde, og det kan ikke være rigtigt, at vi ikke kan beskytte de jødiske samfund her i Danmark.
Vi hører om unge mænd, som ikke tør gå med kalot igennem eksempelvis Nørrebro, og det ligner simpelt hen ikke noget.
Jeg har ikke hørt noget tilsvarende om, at andre ikke tør gå med deres religiøse beklædning, og derfor er det her en helt særlig situation.
Lad os prøve, om ikke vi kan finde hinanden i en eller anden form for fælles beretning, for de ting, som efterspørges, er jo sådan set allerede i gang, nemlig kortlægningen.
Sker der nok?
Det gør der ikke, men der sker heldigvis noget.
Meget af den stigning i antisemitisme, som vi ser ske, er jo formentlig et resultat af den meget ulykkelige krig i Gaza, men det må aldrig nogen sinde blive en undskyldning for antisemitisme vendt mod danske jøder, at man er uenig med den israelske regering.
Det har danske jøder hverken lod eller del i.
Så derfor igen tak for forslaget.
Lad os se, om vi ikke kan finde frem til en fin beretning, som vi alle sammen kan se os i.
Peter Kofod (DF), 2024-01-11:
Tak for det, og tak for talen, minister.
Jeg vil gerne spørge, om regeringen er tilfreds med antallet af tiltaler, der er rejst siden den 7. oktober.
For når man følger lidt med i, hvad der foregår i vores land, lyder det som et ret lavt antal.
Så jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig til antallet af tiltaler.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Jeg tror ikke, at jeg vil ytre mig hverken kritisk eller positivt om antallet af tiltaler.
For det er jo et arbejde, der stadig væk er igangværende.
Altså, man har jo ikke frafaldet de sigtelser, der er rejst.
Det vil sige, at mange af de sager jo stadig væk er under efterforskning, og indtil man har konkluderet på det, tror jeg ikke, at det er det rette for mig som justitsminister at konkludere, at der heller ikke vil blive rejst tiltale.
Peter Kofod (DF), 2024-01-11:
Er det ministerens indtryk, at muligheden for, at man bliver retsforfulgt, og at man i sidste ende ender med blive ikke blot tiltalt, men også dømt, er stor eller lille i et land som Danmark?
Når man ser på de beretninger og læser de beretninger om, hvad vores jødiske medborgere bliver udsat for, så har jeg en bekymring om, at myndighedernes grundighed – det kunne også mange steder opfattes som langsommelighed – og de få tiltalerejsninger jo i sidste ende betyder, at mange af de her forbrydelser vil være stort set straffrie.
Det ville jeg have et enormt problem med.
Så jeg vil bare bede ministeren om måske at forholde sig til antallet af tiltalerejsninger og også forholde sig til, om vi kan forvente flere af dem.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg mener, at det er vigtigt – og jeg har også udtrykt det her i direkte form, både over for Københavns Politi og Rigspolitiet, og alle de steder, jeg er kommet, også i den offentlige debat – at politiet skal tage de her sager meget, meget alvorligt.
Det er væsentligt, at vi som samfund og at myndighederne markerer nogle streger i sandet.
Derfor har jeg heller ikke et andet indtryk fra vores myndigheder, end at de tager det alvorligt.
Men anklagemyndigheden skal jo rejse de sager, som man mener kan føre til domfældelse, og derudover er en af udfordringerne også – det har jeg også snakket direkte med det jødiske samfund om – at de forbrydelser, hvor herboende danske jøder bliver udsat for chikane af den ene eller den anden slags, heller ikke i nok tilfælde bliver anmeldt.
Det er jo noget, de er opmærksomme på i samfundet, og jeg har i hvert fald tilskyndet dem til at gøre alt, hvad de kan, for at sørge for at anmelde de forbrydelser, de bliver udsat for.