runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Tusind tak.
Det tror jeg ikke nogen af os har kunnet undgå at bemærke, og det betyder faktisk noget.
Nu blev jeg kaldt boomer lige før, selv om jeg trods alt stadig er i tyverne, men jeg vil sige, at det her på en eller anden måde også er noget, der har haft en betydning for den måde, det politiske arbejde har foregået på for mig og for rigtig mange, som er aktive i dag.
Jeg kan huske, at jeg var i Norge for at lave en aktivitet, som var en af de første aktiviteter, vi lavede på tværs af grænser.
Det er nok ikke sådan en aktivitet, som jeg vil lave i dag, men vi havde nogle klistermærker ligesom dem, der er på cigaretpakker, hvor vi faktisk gjorde opmærksom på, at billeder var retoucheret.
Jeg blev faktisk overrasket over, hvor vanvittige nogle af de retoucheringer faktisk var.
Jeg kan huske, at der var reklamer for et modetøjmærke, og hvis man faktisk tog sig tid til at stoppe op og kigge på dem, så kunne man slet ikke forstå, at man ikke så det, når man cyklede eller kørte forbi.
Men det var sådan, at benene simpelt hen var en numse, og så manglede der nogle ribben i forhold til taljen, og brystet var så med bryster.
Det vil sige, at når man kører af sted og bare lige ser det i farten, ser man en masse former og en masse billeder, som gør, at det sætter nogle tanker i hovedet på en om, at sådan noget tøj vil man også gerne have.
Det, at en krop på den måde bliver fordrejet så vildt, var alligevel med til at vise mig, at retoucheringer ikke altid bare handler om de små detaljer.
Nogle gange er det sådan, at et billede bliver lavet helt grundlæggende og meget unaturligt om.
Det er jo noget, som mange børn og unge spejler sig i, og som jo også, som flere er kommet ind på, har en betydning for deres trivsel.
De får et forvrænget billede af, hvad der er normalt, hvordan man skal se ud, hvis man skal være kendt, hvis man skal blive accepteret, hvis man skal kunne blive vellidt, hvis man skal være populær.
Selv kendte mennesker har jo faktisk henvendt sig til modemagasiner og sagt: Hov, stop lige!
Jeg har ikke lyst til at blive retoucheret på den her måde.
De har oplevet, at der så lige forsvandt nogle ribben, eller at deres ben er blevet gjort tyndere.
Jeg vil gerne anerkende den her kampagne for at være positiv, og jeg synes faktisk, det er ærgerligt, at der ikke er flere, der embracer den
hundrede procent, fordi jeg vil egentlig også være frisk nok på de der mærkater, som siger, hvor mange unge, hvor mange børn, både drenge og piger, der har spiseforstyrrelser, og som lever med de konsekvenser, det forvrængede billede har i dag
Men det her er på den positive måde.
Okay, vi griber til en beretning.
Så tusind tak.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Jamen hvis vi havde ment, at det skulle være obligatorisk, havde vi jo fremsat det som et forslag om en obligatorisk ordning.
Vi mener faktisk, at der er noget positivt i, at børn og unge får noget, de kan navigere efter, at vi fremhæver noget af det, som vi gerne vil have mere af, at virksomheder kan bruge muligheden for at brande sig og sige: Vi gør det, som I gerne vil have med det her forslag.
Jeg har måske nok en anden holdning end spørgeren.
Jeg synes jo ikke, at vi skal fratage forældrene muligheden for at danne deres børn og tage snakken med dem omkring det her.
Jeg ser det her mærke som et supplement til det arbejde.
Det er to ting, som ligesom skal gå hånd i hånd.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Jamen skal det så også gælde for private, der poster noget på Instagram?
Skal det så også gælde dér?
Og nu drejer det her sig om retouchering, men hvad så, hvis der bliver lavet om på skygger og kontraster i et billede?
Det er jo også en manipulation af virkeligheden – der kan man godt forskønne en masse ting ved at ændre på farver og skygger.
Og er det så også efter ordførerens holdning retouchering, som skal mærkes – altså hvis man ændrer på skygger og kontraster og alt muligt andet?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Jeg siger heller ikke, at man skal komme med sådan en facitliste for det hele, men jeg synes jo, at man, når man kommer med et beslutningsforslag, godt kunne give en indikation af, hvad det er, man forestiller sig, f.eks. hvad det må koste af penge, hvilken type kontrollør, hvorhenne opgaven eventuelt skulle ligge, og hvad for en type sanktionering man så ville kunne udstede til de influencere, der forbryder sig.
Det er jo ikke uvæsentligt, når man nu diskuterer en ny lov, man vil pålægge regeringen, at man også har lidt styr på den anden del af det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Nej, men det heldige er jo, at hvis Dansk Folkeparti bakkede op om det her og indgik i et beretningsarbejde, fik man jo indflydelse på, hvordan det skulle se ud, for det har vi netop ikke taget stilling til.
Så det er vi da meget åbne over for at diskutere, hvis Dansk Folkeparti er klar til det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Vi har netop ikke lagt os fast på, hvordan sådan en kontrol skal gennemføres, men det giver jo ikke mening at have et mærke, som man ikke på en eller anden måde fører tilsyn med, når man anvender det.
Tanken er jo, at det skal handle om, at billederne er ægte, og derfor bliver man selvfølgelig nødt til at have måske en eller anden form for kontrolinstans.
Vi har ikke lagt os fast på hvordan, men sådan et det jo også med Ø-mærket og med alle mulige andre mærker.
Der bliver man jo nødt til i en eller anden udstrækning også at kigge på, hvordan det så fungerer.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Tak for talen.
Uanset om man lytter til GRAKOM, eller om man lytter til Miljøstyrelsen, er det jo vanvittige mængder af reklamer, som uddeles hvert eneste år i Danmark.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt at tage fat i det her.
Jeg kan forstå på ministeren, at man henviser til det arbejde, man laver i EU – det har man så henvist til i et år nu.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre sådan mere principielt, hvad regeringens holdning til det her er.
Har regeringen et ønske om at ændre lovgivningen og lave en ja tak-ordning, hvis man må for EU?
Det er jo i virkeligheden også det, der er relevant at diskutere i dag.
Altså, synes man, det ville være fornuftigt at vende ordningen på hovedet?
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er meget enig i, at det er vigtigt at tage debatten, og den har været undervejs længe.
Jeg tror nu, at Europa-Kommissionen og i øvrigt også os herhjemme jo har været lagt ned af coronahåndtering, så jeg håber, at der er en vis forståelse for, at der lige præcis det år, der bliver peget på, kan have været andre ting på tallerkenen i de forskellige sammenhænge.
Jamen altså, jeg synes, det er dilemmafyldt for at være helt ærlig.
Jeg kan sagtens se papirargumentet, og jeg kan sagtens se miljøargumentet.
Jeg kan altså også godt se et argument i forhold til et foreningsliv og nogle lokalsamfund, som har adgang til nogle muligheder – lokalaviser, foreningsblade, arbejdspladser osv. – hvor jeg har en bekymring for, hvad det ville få af konsekvenser, hvis man gik
ja tak-vejen
Det synes jeg er et dilemma, og det vil jeg gerne have mulighed for at kunne drøfte videre, også med forslagsstillerne.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Jeg synes, vi har haft mange lejligheder til at drøfte det, og vi gør det også nu.
Jeg håber, at regeringen snart har en lidt mere klar linje i forhold til, hvad den egentlig mener her.
Jeg bliver nødt til lige at sige noget i forhold til lokale foreninger osv.
Altså, hvis nogle lokale spejdere ønsker at dele et lille blad ud om deres aktiviteter, kan de jo stadig væk det inden for rammerne af det her.
Men jeg vil egentlig gerne høre ministeren, for han siger, at Reklamer Nej Tak-ordningen er velfungerende, om han mener, at ordningen er velfungerende, hvis tusindvis af danskere modtager reklamer, selv om de egentlig ikke vil det, bare fordi de ikke har fået sig afmeldt.
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Så kan man altid diskutere, om den bliver brugt tilstrækkelig meget, altså om den bliver anvendt og udbredt, og det tror jeg da nok også kunne være noget, man kunne tage med ind i sådan nogle drøftelser, som vi jo så skal have i aftalekredsen, når dialogen med Kommissionen er tilendebragt.
For der er jo også muligheder for, at man kan opnå en større grad af udbredelse på Nej Tak+-ordningen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Jeg synes, det er lidt sjovt, at ministeren står og snakker om lokalaviser osv.
For det behøver netop ikke være en del af det her.
Tværtimod kunne man sige, at der ville være et blomstrende marked for lokalaviser i forhold til annoncører, som der ikke er i dag, fordi man laver sine egne reklamer.
Om der er corona eller ikke corona, er et år jo lang tid, og Kommissionen plejer at svare rigtig hurtigt.
Så jeg er egentlig bare nysgerrig på, hvornår man har startet den dialog med Kommissionen, og hvornår man forventer at få svar.
For jeg synes, at et år – også med corona – er lang tid, i forhold til hvordan jeg kender Kommissionens normale svartider, som er meget hurtige.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Jeg håber, at spørgeren har læst forslaget, for det omhandler nemlig reklamer.
Så det er helt klart ikke noget, der omhandler private – ja, det kan det selvfølgelig godt gøre, hvis det er influencere, men så er vi jo igen ovre i det kommercielle område, hvor vi allerede har ordninger for, at man skal markere det som reklame.
Det, som vores forslag sigter på, er retouchering, og det betyder jo i virkeligheden, at det er efterbehandlingen af billedet, hvor man snyder på vægten, kan man sige, og gør folk tyndere, giver dem slankere kindben, eller hvad det nu kan være.
Mona Juul (KF), 2021-05-11:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg synes nu ikke, at det var sådan, at alle erhvervsordførerne fejede det her af brættet af hensyn til byrderne for erhvervslivet; det lyttede jeg mig ikke til.
Det er i hvert fald ikke sådan, det var herfra.
Mine argumenter er jo, at der er et mærke; at der er en lovgivning; at det er svært at se, at det skulle kunne gøre en forskel at indføre mere; og at vi skal tilbage til at finde ud af, hvad det egentlig er, der sker med unge mennesker og børn lige nu her
: Hvem er det, der har ansvaret, og hvad ligger der af andre muligheder, som måske i højere grad kan løse tingene?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Men det får jo nok næppe den samme validitet, hvis ikke vi sætter noget kraft bag det og også gør noget for at kontrollere, om dem, der nu anvender det frivilligt, også bruger det korrekt.
Så jeg mener sådan set, at der skal mere til, og det tror jeg egentlig også ejeren bag mærket ønsker der kommer noget action på.
Når jeg sagde det her med børneordførerne, er det, fordi børneordførerne typisk er meget mere villige til at handle end erhvervsordførerne, som rigtig meget tænker erhvervspolitik og virksomheder osv.
Men sådan er det nu; man kan nu engang ikke bare altid lige vælge, hvor ens beslutningsforslag bliver behandlet henne.
Mona Juul (KF), 2021-05-11:
Nej, det kan man ikke, men vi er jo heldigvis alle sammen mennesker og har forskellige ordførerskaber, og jeg lyttede mig til, at dette beslutningsforslag blev taget meget positivt ned, men at det ikke lige præcis var det, der var løsningen.
Jeg har egentlig bare en bemærkning, der hedder, at den mærkning, der allerede findes, kan man anvende.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Tak, hr. formand.
Jeg hæftede mig lige ganske kort ved, at ordføreren i sit svar til fru Mona Juul fra De Konservative var inde på noget med – jeg hørte i hvert fald ordet kontrol blive nævnt – at man ikke kunne udelukke kontrol.
Der er jeg i hvert fald meget interesseret i at vide, hvad det er for en type kontrol, som SF så kunne tænke sig.
Hvad skal sanktioneringen være?
Altså, nogen skal jo også udstede en sanktionering, hvis nogen i forbindelse med en kontrol bliver grebet i at have forbrudt sig.
Hvordan har SF udtænkt den del af det?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-11:
Som mand er det sådan en lidt underlig debat at være i, fordi hvis der er nogen, der er udsat for urealistiske idoler og forbilleder, så er det unge drenge.
Det er jo Superman, og det er Edderkoppen, og det er Arnold Schwarzenegger og sådan nogle.
Det er forbilleder, der bliver holdt op for drenge, og de er godt nok svære at leve op til; det må man sige.
Men jeg vil gerne spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om der er noget vundet ved, at man ligesom slår ned over for det at photoshoppe billeder, hvis de kvindelige modeller i stedet får lagt fillers i deres læber og i deres bryster og i deres baller.
Er der noget vundet ved, at man ligesom lukker den der vej med, at man kan gøre det digitalt, for så til gengæld at sige, at den eneste måde, man kan gøre det på, er ved at lægge sig under en kirurgisk kniv?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Jeg tror ikke på, at man kan sætte lighedstegn mellem det og den udvikling, fordi det, som den her ordning skulle afstedkomme, jo er, at vi får skabt noget positivitet omkring den måde, som man ser ud på, så vi alle sammen kan spejle os i det.
Der vil det jo slet ikke være nødvendigt at lægge sig under kniven, fordi man vil foretrække det, der er anvendeligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-11:
Jo, men hør her: Pamela Anderson kan jo leve op til det her mærke.
Hun er jo ikke nødvendigvis retoucheret, men vi ved da alle sammen godt, at hun er fyldt op med alle mulige kunstige ting for at komme til at se ud sådan, som hun ser ud.
Så hvad er der vundet ved, at piger bliver præsenteret for nogle glansbilleder, som ikke er blevet retoucheret via computer, men som er blevet retoucheret af kirurgerne, og som derfor kan leve op til fru Karina Lorentzen Dehnhardts kvalitetsmærke?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Pointen er, at i dag behøver man slet ikke at lægge sig under kniven.
Det er ikke nødvendigt, fordi man jo kan bare retouchere det hele, og det er jo så det, man gør, og jeg synes, der er et problem, når børn og unges verden består af billeder og massivt mange flere billeder, end dengang jeg selv var barn.
Det gør det bare ret meget sværere at navigere i, og jeg vil da påstå, at der også er mange på min alder, som måske får sværere og sværere ved at navigere i den her digitale verden, bl.a. også fordi vi får deepfakes.
Vi kan simpelt ikke længere stole på det, vi ser, og derfor vil en mærkningsordning, hvor man kan stole på, at billedet ikke er photoshoppet, være noget, som børn og unge kunne navigere efter.
Jeg tror også godt, ordføreren ved, at hvis vi politisk står bag et mærke, har det en anden vægt og en anden værdi, og det vil være noget, som virksomheder i højere grad vil orientere sig mod.
Det er også baggrunden for, at vi står bag alle mulige andre mærker, fordi vi ønsker at fremhæve noget positivt som f.eks. Ø-mærket, som jo netop handler om at vise, at her er noget, som ikke er sprøjtet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Det er rigtigt, men det er på udenlandske platforme, de lægger noget op, er jeg nødt til at sige.
Det er udenlandske platforme, og derfor er det meget vanskeligt at lave rigid lovgivning om det.
Jeg vil ikke sige, at det er et quickfix, SF er ude i med det her beslutningsforslag, men det er jo lidt derhenad, for der er bare så mange spørgsmål stadig væk, rent praktiske spørgsmål, som jeg synes vi er nødt til at tage væsentlig hånd om, inden vi begiver os ud i noget som det, SF foreslår.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Kan Dansk Folkeparti slet ikke se noget positivt i, at vi mærker de billeder, der ikke er retoucheret, så børn og unge ret tydeligt kan se, at her er der tale om nogle helt almindelige mennesker og nogle, der ligner mig, med alle de skavanker, som jeg nu måtte have, og som giver dem en betryggelse i, at de er gode nok, som de er, og at det faktisk er det, vi kan opnå med den her mærkningsordning?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Vi har sagt fra starten, da vi fremlagde vores forslag, at det var forhandlingsudgangspunktet.
Og det har også noget at gøre med, hvilket tidspunkt man ville forhandle det.
Vi sagde, at det måske var meget fornuftigt at vente med det, til vi havde set den nye klimafremskrivning, og til vi havde set et samlet landbrugsudspil.
Hvis vi skal fremlægge det før det, hvilket blandt andre Venstre og Konservative insisterede på at vi skulle, så er det klart, at så bliver vi nødt til at lægge os i den forsigtige ende.
Derfor betyder det, at mankoen er bragt ned.
Den er stadig stor.
Det er stadig ambitiøst.
Det ændrer altså ikke på – på trods af at I har nøjagtig de samme oplysninger som os, og på trods af at I har presset på og presset på og sagt: Nu vil vi have en mere ambitiøs politik – at når den politik så kommer, kan I ikke bide til bolle.
Mona Juul (KF), 2021-05-11:
Det ved ministeren jo så ingenting om endnu.
For det, jeg glæder mig til, er at høre, hvordan ministeren har fundet ud af, at vi rent faktisk kan flytte os helt op til 50-54 pct.
Hvis ministeren kan overbevise Konservative om det, tilslutter vi os naturligvis målet.
Vi synes, at det er stærkt , at målet er blevet større, og det vil vi rigtig gerne kvittere for.
Men betyder det her også, at ministeren fremadrettet kan finde på at lave aftaler inden for klimaloven, som vi troede at vi var fælles om, f.eks. sammen med blå blok – hvis man kan kalde den det – i forhold til landbrugsudspillet, og at vi så skulle lave en aftale dér?
For det kunne vi måske blive enige om lige nu, måske endda også på 1 time.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Det kommer jo helt an på ambitionsniveauet.
Vi vil helst have brede aftaler, men det er jo ikke brede aftaler for enhver pris – ligesom det heller ikke var i forhold til klimaloven.
Hvis ikke de borgerlige havde bakket op om de 70 pct., jamen så var det jo blevet uden de borgerlige.
Nu gjorde I heldigvis dét.
Jeg håber også, at I kommer til at bakke op om 2025-målet, men hvis ikke I gør det, må vi selv søge at få det igennem.
Tommy Ahlers (V), 2021-05-11:
Tak til ministeren.
Jeg er nok lige nødt til at anholde den der sammenligning mellem 70-procentsmålet og 2025-målet, for 70-procentsmålet blev jo aftalt, før vi lavede en klimalovsaftalen.
Det er da rigtigt nok, at retorikken var, at hvis man sagde ja til 70-procentsmålet, var det en adgangsbillet til forhandlingen.
Men nu forhandler vi jo i regi af klimaloven, og det er jo der, vi har den brede aftale, så jeg deler fuldstændig den tidligere spørger fru Mona Juuls opfattelse af, at det jo er – og det sagde jeg også i min tale – glædeligt, hvis vi kan nå de 50 pct., og vi vil også gerne overbevises om, at det kan vi godt, for så er det da det, vi skal gøre, og så skal vi holdes fast på det ligesom med 70-procentsmålet.
Men når vi ser den information, der er til rådighed for os, kan vi, som jeg også sagde tidligere, ikke helt se vejen derhen, så jeg kunne også godt tænke mig at spørge, hvad der er sket, siden ministeren under forhandlingen af R 11 den 21. december sagde: »Det er jo en af grundene til, at vi ikke ligger så højt.
For vi synes ikke, at vi vil være et foregangsland, hvis det, som vi reducerer, fører til, at vi flytter arbejdspladser ud af landet.«
Det var altså argumentet for at ligge på 46 pct.
Hvad er det så, der har ændret sig i mellemtiden?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Det har jeg sådan set lige svaret på, men det er dog alligevel bemærkelsesværdigt, at sidst hr. Tommy Ahlers stod på den plads og talte til mig om præcis det tema, sagde han: Sådan et mål må ikke blive en sovepude – man bliver nødt til at sætte målet så ambitiøst, at man presser sig selv.
Det udsagn kan slås op.
Og nu, hvor vi så gør det og sætter et mål, der er så ambitiøst, at vi bliver nødt til at presse os selv, så ved hr. Tommy Ahlers ikke rigtig, om han er med.
De to nye ting, der er sket – der er sket flere ting, men det her er de to vigtigste – er, at vi har fået en ny klimafremskrivning, der viser, at vi er tættere på, og at vi har fremlagt et landbrugsudspil, der bringer os et godt stykke hen ad vejen.
Der vil stadig væk være en manko på omkring 1 mio. t og måske lidt mere frem til 2025, som vi jo så skal søge flertal i Folketinget for at finde.
Tommy Ahlers (V), 2021-05-11:
Det er jo præcis det, jeg siger, nemlig at det, regeringen spillede ud med, var for uambitiøst, og at I skulle presses til at blive mere ambitiøse, men vi havde brug for noget information, og så kom der mere information, og så er det da naturligt at indkalde de partier, man laver en lov med, når det her så er en delaftale i den lov, og sige: Nu ved vi det her, og vi er parate til at rykke os herhen – er I med på det?
Så lad os da tage den diskussion.
Jeg har min kalender med, så lad os sætte et møde i kalenderen, hvor vi tager den diskussion, og hvor ministeren så kan redegøre for, hvad det er, der er sket.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Jeg tror godt, hr. Tommy Ahlers selv kan høre det.
Han siger, at man har brug for nogle informationer, og at lige så snart man får de informationer, er man med.
De informationer ligger fremme, og hr. Tommy Ahlers har også læst klimafremskrivningen, og han har også fået en teknisk gennemgang af den.
Hr. Tommy Ahlers har også læst landbrugsudspillet, og han har også fået endog rigtig mange tekniske gennemgange af det – der var vist også lidt kritik af, at der var for mange af dem – så man kan vist ikke rigtig påstå, at man mangler information.
Så det, der er spørgsmålet, er, om man vil være med til at sige: Godt, nu mangler vi cirka 1 mio. t og måske lidt mere – vi vil gerne gå med til at sætte det mål og dermed også forpligte os til at være med til at forsøge at finde vejene dertil.
Det vil Venstre åbenbart ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-11:
Nu er debatten jo ved at gå over til sådan lidt mere at være en klimadebat, så det er vel legalt at køre videre i den retning.
Nu nævner ministeren jo selv udspillet på landbrugsområdet, hvor der er noget, der handler om sådan et udviklingsspor, som fylder mest.
Dér er der lige en CO 2 -reduktion på 1 mio. t ved fedtfodring af kvæg.
Det er jo ikke, fordi der ligger de store beregninger bagved – andre tal, som er meget store tal.
Jeg kunne godt tænke mig høre ministerens refleksionen, i forhold til hvis det nu ikke bliver mere konkret, end det er nu med det udviklingsspor.
Hvad tror ministeren så Klimarådet vil bedømme det til?
Vi havde ligesom et skema, hvor der var noget, som vi har opnået, noget, der kan tælle helt og fuldt med.
Og så var der sådan et hvidt felt midt i illustrationen, som ikke rigtig talte med, fordi det var noget, der var for luftigt, til at Klimarådet kun tælle det med i sin opgørelse.
Er der ikke stor risiko for, at regeringen ender samme sted, hvis ikke vi får konkretiseret det der udviklingsspor mere i de forhandlinger, der kører?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Nej, det er der ingen risiko for, al den stund at vi allerede har bevæget os i det diagram.
Det diagram starter med et teknisk potentiale, analyse, strategi, udspil, vedtaget politik, implementering.
Allerede nu er vi jo i gang med et udspil, så det er der ikke risiko for.
Men jeg bliver nok også nødt til at sige, at hvis man ser på, hvad Klimarådet skriver, fremgår det, at de siger, at det i implementeringssporet – altså det, der handler om de ting, hvor vi kender virkemidlerne, og der, hvor vi bare kan gennemføre dem nu – gælder sådan 10-11 mio. t.
Nu er vi jo allerede over 8 mio. t, og lægger man dertil det, der er i det udspil, der ligger nu, på 1,7 mio. t, tror jeg det er, så nærmer vi os jo meget det, som Klimarådet siger er det, man kan i forhold til implementeringssporet.
Hvad betyder det?
Ja, det betyder, at vi jo skal over i udviklingssporet.
Det er ikke et valg det der med, om vi skal udvikle og opskalere teknologier.
Det skal vi, også ifølge Klimarådet, for der er ikke så mange af de her virkemidler tilbage, man bare kan gennemføre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-11:
Hvis øvelsen kun drejer sig om at finde 1 mio. t, har jeg allerede en ½ mio. t her.
Det er ved at flytte økologien fra udviklingssporet over til det, der er realiserbart.
For vi kan jo kigge ind i noget, hvor det jo via det, vi har besluttet med finansloven, og via den tendens, der er for økologien, sådan set er realistisk, at vi vil fordoble økologien frem mod 2030.
Og hvis det går for langsomt, kan vi tage nogle politiske initiativer.
Så der kan jeg godt flytte ½ mio. t. Kan ministeren så ikke lige finde den anden ½ mio. t?
Så er vi i mål.