runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alexander Grandt (S), 2021-12-09:
Tak for ordet.
Men der er stadig væk virksomhedsejere, der systematisk forsøger at undlade at betale skat, og derfor er det helt centralt, at Skatteforvaltningen har de nødvendige kontrolværktøjer.
Det er baggrunden for, at der de seneste år har været øget politisk fokus på at sikre styrkelsen af skattekontrollen i Danmark.
Det lovforslag, vi nu skal til at behandle, handler om at udmønte dele af aftalen »En styrket skattekontrol – etape 2«, som regeringen og et bredt flertal af Folketingets partier indgik den 10. marts sidste år.
Lovforslaget består af fire initiativer, som har til formål at gennemføre en række sanktionsskærpelser over for virksomheder, som begår svig, har sort økonomi eller undlader at indsende regnskaber.
Det første initiativ handler om at indføre en mulighed for at inddrage eller nægte registrering af virksomheder, der gentagne gange undlader at efterkomme Skatteforvaltningens anmodninger om at indsende materiale.
Det andet initiativ skærper sanktionerne ved uregistreret virksomhed ved at udvide muligheden for at pålægge ledelsen i uregistrerede virksomheder at hæfte for skatter og afgifter, så den mulighed omfatter alle tilfælde af uregistreret virksomhed og bagmænd i stråmandskonstruktioner.
Som det tredje foreslås en række skærpede regler om sikkerhedsstillelse i forbindelse med registreringen, så man ikke kan undgå sikkerhedsstillelse ved at anvende stråmandskonstruktioner.
Lovforslagets sidste initiativ handler om, at tvangsbøder bør placeres først i dækningsrækkefølgen sammen med almindelige bøder.
På den måde kan tvangsbøder anvendes som et mere effektivt pressionsmiddel, fordi ubetalte tvangsbøder bortfalder, når grundlaget for tvangsbøden, f.eks. manglende indsendelse af regnskab, ikke længere er til stede.
Folketinget har arbejdet målrettet med at genoprette tilliden til det danske skattesystem, herunder særligt skattekontrollen.
Det samlede lovforslag udgør et vigtigt bidrag til det fortsatte arbejde med at genopbygge vores skattevæsen.
Det er en afgørende forudsætning, at Skatteforvaltningen har værktøjerne til at sikre, at virksomhederne betaler den skat, de retmæssigt skal, særligt i de tilfælde, hvor vi kan se, at nogle virksomheder ikke vil samarbejde med skattemyndighederne, og hvor ejere og ledelse forsøger at dække sig ind under stråmandskonstruktioner, og i de tilfælde, hvor en konkret virksomhed udgør en risiko for statskassen.
De, der bevidst og systematisk forsøger at unddrage sig skatter og afgifter, skal vide, at Skatteforvaltningen har effektive værktøjer til at sætte en stopper for de ulovlige aktiviteter.
Det mener vi kun er rimeligt, og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget, og jeg skal hilse fra Enhedslistens hr. Rune Lund og sige, at Enhedslisten også støtter lovforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2021-12-09:
Tak for ordet.
I dette lovforslag er der fire tiltag, som den socialdemokratiske ordfører lige har nævnt: muligheden for at inddrage eller nægte virksomheders registrering , udvidelse af muligheden for at pålægge ledelsen i uregistrerede virksomheder at hæfte for skatter m.v. for at undgå stråmandskonstruktioner, udvidelse af muligheden for at kræve sikkerhed fra virksomheder, der udgør en risiko for tab for statskassen, og hurtigere dækning af tvangsbøder.
Det er et relativt kompliceret forslag, og det er nok svært for helt almindelige danskere lige at gennemskue, hvad det handler om.
Det var en samlet pakke, hvormed der også blev ansat 250 flere medarbejdere til skattekontrol, og vi ser det som en måde at prøve at få genopbygget skattevæsenet på.
Det var noget, som vi satte i gang, da vi havde regeringsmagten sidste gang, i forbindelse med en genopbygning af skattevæsenet, og derfor vil vi meget gerne følge det til dørs.
Det er nemlig vigtigt, at det danske skattevæsen er et, man kan regne med, og at folk også kan forvente, at hvis andre ikke betaler deres skat, gør skattevæsenet alt, hvad det kan, for at få den opkrævet.
Så det er selvfølgelig vigtigt, og derfor synes vi, det er en rigtig god idé at gennemføre det.
Vi bakker også op om de her forslag.
Vi har dog bemærket, at der er nogle, der er bekymret for noget med retssikkerheden, og det vil vi selvfølgelig udbore mere i udvalgsbehandlingen.
Men ellers vil jeg sige, at det her er et lovforslag, som vi i Venstre vil støtte, og jeg skulle også hilse fra De Konservative og sige, at de også kan støtte lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-09:
Baggrunden for det her lovforslag er, at der er indgået en aftale om en styrket skattekontrol.
Dansk Folkeparti er ligesom et bredt flertal i Folketinget en del af den aftale, og derfor støtter vi lovforslaget.
Lovforslaget indeholder fire forskellige initiativer, som alle har til formål at sikre, at man bedre kan komme efter dem, som snyder med skatter og afgifter.
For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at vi kommer efter dem, som snyder.
Det er sådan, at hele 10 pct. af alle virksomheder snyder bevidst, og der er derfor tale om rigtig mange virksomheder.
Nogle af beløbene er naturligvis ret små, men der er også systematisk svindel i nogle virksomheder.
De fire initiativer i det her lovforslag er redskaber, som kan bruges til at komme efter de virksomheder.
Der er flere grunde til, at vi skal slå hårdt ned på dem, som groft snyder staten for penge.
Det er for det første, fordi det koster staten penge, for det andet, fordi det krænker folks retsfølelse, at nogle slipper af sted med svindel, og for det tredje, at det er konkurrenceforvridende for dem, som betaler det, de skal.
Er der to virksomheder, hvoraf den ene betaler en høj skat og den anden ikke betaler noget, så ved man godt, hvilken en der overlever, og det er naturligvis ikke i orden.
Derfor kan jeg sige, at Dansk Folkeparti kan støtte indførelsen af disse fire initiativer, og dermed, at vi støtter lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2021-12-09:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, er jo i store træk en udmøntning af aftalen om kontroletape 2 om en styrket skattekontrol i Danmark.
Socialistisk Folkeparti var med i den aftale, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om lovforslaget.
Vi noterer os, at aftaleelementerne bliver udmøntet, bl.a. ved at Skatteforvaltningen nu skal kunne inddrage forskellige registreringer fra virksomheder, hvis de ikke vil arbejde sammen med Skatteforvaltningen og give det nødvendige materiale til kontrol.
Det finder vi helt rimeligt.
Ligeledes vil aftalen sikre, at ledelser i uregistrerede virksomheder kan pålægges at hæfte for skatter og afgifter, som virksomhederne ikke selv betaler.
Alle de tre lovændringer er gode og rimelige forslag, som udmønter sig i en god og rimelig aftale, og vi er i SF glade for, at man også i sin tid tilførte området penge, så vi får skruet op for kontrollen med vores skattesystem og inddraget de penge, vi skal fra statslig side.
Vi ser også frem til snart at kunne arbejde videre med opgaven om at sikre ordentlig kontrol med skatte- og afgiftsbetalinger i den nye kontroletape 3. Ud over de fine udmøntninger af kontroletape 2 noterer vi os, at der er sådan en ret teknisk ændring af måden, man opkræver tvangsbøder på.
SF stemmer for det her lovforslag.
Kathrine Olldag (RV), 2021-12-09:
Tak, formand.
Radikale Venstre er også med i aftalen »En styrket skattekontrol – etape 2« fra marts måned i år, så vi bakker naturligvis også op om de her sanktionsmuligheder i forhold til virksomheder, der snyder i skat.
Noget af det, jeg også synes er interessant at kigge på – også i forhold til at vi lige om lidt skal til at forhandle om en ny aftale for gældsinddrivelse – er jo, at der er temmelig meget virksomhedssvindel eller momssvindel, momskarruseller osv., der ender med at være store gældsposter ovre i Gældsstyrelsens apparatur.
I den rapport, vi fik fra Gældsstyrelsen i går, altså som blev offentliggjort der, kan vi jo se, at langt over halvdelen af den samlede gæld kommer fra virksomheder, og der er jo i rigtig høj grad tale om folk, der bevidst svindler ved at oprette en virksomhed og så efterfølgende efterlader momsgælden til de danske skatteydere.
For mig at se
I øvrigt vil jeg også sige en særlig tak til de gode mennesker ovre i Skatteministeriet og i Skattestyrelsen for det gode arbejde, som de er i gang med.
Det er en fornøjelse at være med til at genoprette et forvaltningsområde på den måde, som vi er i gang med i øjeblikket.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-09:
Jeg skal blot tilslutte mig de øvrige partier og sige, at Liberal Alliance også stemmer for lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2021-12-09:
Tak for det.
Det har været en del af en socialdemokratisk regerings eget regeringsgrundlag.
Udenrigsministerens kollega Nick Hækkerup holdt en flammende smuk tale, sidst det blev behandlet i Folketingssalen, hvor han erklærede, at han ville støtte det her forslag fuldstændig ordret, som det lå.
Hvordan kan det være, at Socialdemokratiet, så snart man er kommet til regeringsmagten, ikke kan bakke op om sådan et fuldstændig grundlæggende og fint demokratisk princip om, at vi faktisk skal have et ordentligt flertal, når der bliver truffet beslutning om noget så alvorligt som at gå i krig?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-09:
Vi stod og snakkede om, at det næsten var synd for alle de unge mennesker, der var kommet i dag og skulle ind at besøge Folketinget, at det var den her sag, de skulle høre en debat om.
Jeg beklager, der er ikke så meget debat.
Det her er en meget, meget teknisk sag, men hvis man bliver hængende lidt – nu ved jeg ikke, hvor lang tid de unge mennesker kan være her – kommer det til at handle om, hvornår Danmark skal gå i krig, og hvordan man skal stemme for det, og det er måske noget, der er lidt mere guf i end det her, som er en meget teknisk skattesag.
Vi er med i aftalen, og vi synes, at det her rykker os den rigtige vej.
Der er i høringssvarene rejst nogle bekymringer omkring noget retstilstand og sådan nogle ting, men det har jeg en forventning om at vi får adresseret i udvalgsbehandlingen for at se, om der er noget at komme efter der, og om der er noget, der skal rettes.
Men grundlæggende er vi selvfølgelig positive over det her også.
Mark Grossmann (V), 2021-12-09:
Jamen i så fald er jeg jo lidt tilbage ved det spørgsmål, som jeg stillede til Enhedslisten, altså om det signal ikke skaber noget utryghed, ved at man rundtomkring i verden, altså hos NATO's allierede, sidder og venter på, at man i Folketinget i Danmark endelig har et kæmpe flertal, før vi kan sende vores fly på vingerne.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-09:
Danmark bør kun deltage i fredsbevarende og humanitære missioner.
Så vi vil fra Frie Grønnes side gøre det så svært som overhovedet muligt for Danmark at kunne deltage i angrebskrige.
Vi mener ikke, at vi bør deltage i angrebskrige, når vi kigger på de sidste mange krige, vi har deltaget i.
Mark Grossmann (V), 2021-12-09:
Nu skal det jo ikke blive ordkløveri, men det her er så alvorligt et emne, at vi er nødt til lige at bore lidt i det.
Og vi ved jo heller ikke altid, hvordan tingene udvikler sig rundtomkring i verden.
Vi skal være på forkant, og somme tider kan det være nødvendigt at lave indsatser, altså militære indsatser, for at gå ned og skabe rammerne i de lande, som ordføreren er så bange for bliver pulveriseret af bomber og massakrer osv., som det bliver nævnt.
Men for at være på forkant, sådan at de her ting ikke sker, kan det være nødvendigt at sende danske styrker derned.
Så jeg synes også, at det er lidt interessant, om vi kan få et ja eller et nej.
Hvor langt vil ordføreren gå?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-09:
Danmark bør kun deltage i humanitære og fredsbevarende missioner.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-09:
Kan vi få et klart svar, og ikke »som udgangspunkt« osv. osv. – ja eller nej?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-09:
Jeg vil igen sige, at når vi kigger tilbage på de sidste 20 år og de krige, der har været, og de konsekvenser, det har haft, så var det en kæmpe katastrofe og en kæmpe fejl i vores optik.
Derfor mener Frie Grønne ikke som udgangspunkt, at Danmark bør deltage i angrebskrige.
Så jeg vil sige: Nej, Danmark bør som udgangspunkt kun deltage i fredsbevarende og humanitære missioner, ikke angrebskrige.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-09:
Mange tak.
Men er vi ikke enige om, at det kan være nødvendigt at tage ned at rydde op, før man kan genopbygge?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-09:
Tak for ordet, formand.
Frie Grønne kan godt støtte forslaget.
Vi ved, at de her krige har voldsomme, voldsomme konsekvenser for de soldater, vi sender af sted, for pårørende.
De koster rigtig mange penge.
Der, hvor de her krige så foregår, har vi set, at mange, mange civile mennesker mister livet.
I Irak var det op imod en million mennesker.
I Afghanistan var der op imod 200.000.
Det smadrer samfund.
Det smadrer infrastruktur.
Altså, det er virkelig, virkelig voldsomt, og derfor mener vi i Frie Grønne, at der naturligvis skal være et kvalificeret flertal, så det bliver sværere at drage i krig.
Så Frie Grønne støtter forslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-09:
Nej, det har jeg ikke, men jeg må være ærlig og sige, at jeg har oplevet i Estland, at soldater har sagt til mig, at det var dejligt, at der var så bredt et flertal bag det.
Søren Espersen (DF), 2021-12-09:
Lad mig starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig i det, som den konservative ordfører siger.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-09:
Der vil jo altid kunne opstå situationer, hvor 1 mandat vil kunne gøre forskellen, og så er det jo sådan, det er.
Det, der er i forslaget til vedtagelse, er, at der er et bredt flertal for at søge så brede mandater som overhovedet muligt, og det er det, vi går efter.
Men det er klart, at hvis du står på dagen og skal have vedtaget noget og der kun er 1 stemmes flertal, så er det jo sådan, det er.
Og det må vi forholde os til.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Det er klart, at vi står ved det, for vi har alle sammen stemt for det.
Men i virkeligheden betyder det ikke noget.
Det er det, jeg vil frem til.
Altså, i virkeligheden på testdagen, hvor en regering ønsker at sende danske soldater i krig, så vil 1 mandat være nok for De Konservative.
Er det rigtigt forstået?
Man vil gerne have det flertal, men hvis det ikke kan være der, så er 1 mandat nok – er det rigtigt forstået?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-09:
Ja, det kan jeg sagtens.
Der er lavet en vedtagelsestekst, V 42, som hele Folketinget bakkede op om, nemlig at vi skulle have så bredt et flertal som muligt, og det står vi sådan set bag ved.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Det er jo klart, som vi har været inde på før, at alle partier gerne vil have bredest mulig opbakning til egne forslag.
Der er ikke så meget nyt i det, og sådan er det jo bare.
Den dag, hvor der skulle stemmes, er 1 mandats flertal nok for De Konservative, og så ser man stort på det forslag til vedtagelse, der var for et års tid siden, om det brede flertal.
Kan ordføreren lige udrede det lidt?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-09:
Mange tak.
Min første sag overhovedet her i Folketingssalen handlede om, hvorvidt vi skulle sende danske soldater til Mali.
Det var i efteråret 2019, og det var en svær sag.
Jeg kunne mærke åget på mine skuldre, da jeg stod på den selv samme talerstol som i dag.
Og der er ingen tvivl om, at det nok er noget af det sværeste for os alle, der er herinde, at skulle sende unge danskere ud i verden for at forsvare Danmarks interesser og sikkerhed.
Vores unge soldater gør en kæmpestor indsats.
De bliver rost, når vi møder vores allierede, for de er topprofessionelle.
Vi sender dem ikke kun i krig, vi sender dem også ud for at skabe fred og stabilitet.
Det forslag, som forslagsstillerne er kommet med i dag om at pålægge regeringen et princip om at have et kvalificeret flertal i Folketinget, er et forslag, som har været på bordet før, og jeg kan derfor sige det samme, som sidst vi behandlede forslaget – og det er et citat fra hr. Naser Khader, skal jeg sige: Vi er enige i, at det bredest mulige flertal er at foretrække, når der skal tages beslutninger om dansk krigsdeltagelse.
Det er med til at skabe legitimitet, hvis vi som samlet Folketing står bag det, når danske soldater sendes i krig.
Det er vi enige i, det er godt for Danmark og for de mænd og kvinder, der skal sendes af sted.
Så i princippet er vi tilhængere af forslaget.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget, er det, fordi det er den til enhver tid siddende regerings ret og prærogativ at føre nationens udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Derfor vil regeringen blot skulle indhente samtykke fra et simpelt flertal i Folketinget, når der tages beslutning om at anvende militære midler, jævnfør grundlovens § 19, stk. 2.
I Det Konservative Folkeparti frygter vi, at et krav om et kvalificeret flertal for en sådan beslutning vil være hæmmende, og at vi vil risikere, at Danmark som nation ikke vil være i stand til at handle, når vores allierede har brug for vores støtte og bistand ude i verden.
Demokratisk debat og grundig diskussion bør altid være til stede, når vi træffer vigtige beslutninger, f.eks. om krigsdeltagelse, og et bredt flertal vil således altid være at foretrække.
Men et krav om kvalificeret flertal, to tredjedeles flertal, og hvad der ellers har været nævnt af procentsatser herinde i dag, ville blive for rigidt og for firkantet.
Vi mener, at en regering bør kunne handle og skulle kunne handle, når der er behov for et flertal, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-09:
Nej, det tror jeg ikke.
Jeg tror ikke, at man i NATO eller hos vores andre samarbejdspartnere vil synes, det er problematisk, at vi kvalificerer vores mandat til at drage i krig – tværtimod.
Jeg tror, at det vil være glædeligt, hvis ikke, må Danmark være foregangsland her.
Det er fuldstændig afgørende, at vi i Danmark igen bliver en humanistisk stormagt og er dem, man kigger hen imod, når der skal skabes fred, og når diplomatiet skal sejre.
Søren Espersen (DF), 2021-12-09:
Men vil hr. Karsten Hønge så ikke medgive, at i hvert fald som det har været de sidste mange, mange år, er der ingen soldater, der bliver sendt på missioner fremmede steder med tvang?
Man kunne godt gøre det.
Der er ingenting til hinder for, at man kunne indkalde værnepligtige og sende dem til fronten, men det gør vi ikke.
Så de folk, der melder sig som soldater, er, kan jeg forsikre hr. Karsten Hønge om, modne nok til at vurdere, præcis hvad de gør.
De adlyder en ordre, som de får fra regeringen, fuldstændig som det skal være, og så gør de deres pligt som soldater, og vi beder alle sammen til, at de kommer helskindet hjem.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Der er jo andre politiske områder, der er ekstremt vigtige.
Men jeg synes, at det her adskiller sig, uanset at der vil være patienter, der dør, hvis ikke vi investerer nok i vores sundhedsvæsen, og uanset at der kan være en sociallovgivning, der er så ringe, at der er folk, der simpelt hen begår selvmord – og det anerkender jeg fuldstændig kan være sådan.
Forskellen, som jeg ser det, er, at vi her beder specifikt navngivne personer – helt personligt og direkte – om at risikere deres eget liv.
Det er jo ikke noget, vi gør på andre områder, altså det, at vi simpelt hen peger på bestemte soldater, der skal sendes til udlandet, og siger til dem: I skal i tjeneste og risikere jeres eget liv.
Det er så ekstraordinært og dramatisk, at jeg synes, at det fortjener en særlig folkelig opbakning.
Søren Espersen (DF), 2021-12-09:
Er det ikke rigtigt, hr. Karsten Hønge, at der er mange, mange gange i Folketinget, hvor vi går ind på nogle områder, der handler om liv og død?
Er det ikke rigtigt, at med den måde, vi laver sundhedspolitik på, den måde, vi laver socialpolitik på og måske med den måde, klimapolitikken kører på, så kan vi med lige så fuld ret sige, at det også skulle være områder, der skulle omfattes af det her nye forslag?
Er det ikke præcis det, vi sidder og gør, nogle gange med tilbageholdt åndedræt?
Det synes jeg da er rigtigt, når man stemmer om noget, men sådan er vores tilværelse herinde jo.
Vi er med til at bestemme over liv og død.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Ja, det vil jeg gerne bekræfte.
Jeg synes, at det at deltage i krig er meget, meget voldsomt, og jeg synes i øvrigt ikke, jeg har tillagt højrefløjen mere krigsbegejstring, end den har.
Jeg påstår ikke, at man sådan generelt går rundt og er begejstret for at gå i krig – det ville jo være en helt urimelig beskyldning – men jeg kan bare konstatere, at den militaristiske udenrigspolitik, som Anders Fogh Rasmussen stod for, bragte os i uføre en række steder.
Og så stod det i øvrigt i regeringsgrundlaget fra 2011, hvor Socialdemokratiet var det ledende parti, at man skulle have det her to tredjedeles flertal.
Mark Grossmann (V), 2021-12-09:
Altså, Karsten Hønge, jeg bliver nødt til at bede dig om at svare, når du nu i dag har været så krigerisk i din retorik, med hensyn til hvem der stemmer for at gå i krig: Hvad er det præcis, der er årsagen til, at SF i 2011 og 2013, med kun 2 års mellemrum, stemmer for krigsdeltagelse, og at Enhedslisten ikke gør?
For der er jo ikke så stor forskel på jer, men i forhold til den debat, der har været i dag, kan jeg forstå på hr. Karsten Hønge, at det at deltage i krig, er meget, meget voldsomt.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Vi taler om meget alvorlige ting her, nemlig om at risikere danskeres liv i krig, og derfor vil vi insistere på, at det skal ske på et bredt folkeligt fundament.
Og jeg har jo allerede leveret en forklaring på, hvorfor det var godt at have debatten i dag, for vi fik jo afklaret, hvad et bredt flertal betyder.
For hr. Mark Grossmann betyder et bredt flertal 51 pct., når det kommer til stykket – det var da en utrolig spændende og vigtig ting at få afklaret – og det betyder det også for De Konservative og Dansk Folkeparti.
Og jeg kan faktisk sagtens følge den stringente argumentation; den er jo ikke svær at følge, men jeg synes bare, den er forkert.
Så vil jeg sige – og sådan er det jo med alle partier – at på lange stræk bevæger Enhedslisten, SF og Radikale sig i samme retning, og så er der andre punkter, hvor vi uenige.
Vi syntes jo også, det var fint nok at tage til Afghanistan og forsøge at banke al-Qaeda flade som fregner, men det syntes Enhedslisten ikke.
Vi syntes så, vi skulle have trukket os ud igen hurtigt efter, men sådan er der da uenigheder mellem Enhedslisten, Radikale og SF, men det her er vi altså enige om.
Mark Grossmann (V), 2021-12-09:
Tak for det.
Vi satte det på spidsen for simpelt hen at punktere den ballon af ordkløveri.
Jeg har et spørgsmål til ordføreren.
Du taler jo om, at de højreorienterede partier er forblændet af krig, at vi simpelt hen ikke kan få krig nok, og at vi ikke kan være amerikanske nok, men vi skal jo ikke mere end 8 år frem siden starten på krigen i Irak, og så lander vi direkte i Libyen i 2011, hvor det kun er Enhedslisten, der bakker ud, og i 2013, da det handler om Mali, vil Enhedslisten slet ikke deltage – de stemmer i hvert fald imod det, og de er meget direkte og meget kontante.
Det forekommer mig jo lidt, at Enhedslisten og SF følger hinanden i tykt og tyndt i dag, og med hensyn til forblændelsen af krig kan ordføreren for SF så ikke lige prøve at forklare: Når nu forslaget blev stemt ned i 2019, hvad er det så for nye argumenter, der er kommet til, siden vi skal have forslaget op igen i 2021?
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Det kan jeg rigtig, rigtig nemt forklare.
Det handler simpelt hen om, at hvis vi vedtager, at der skal være to tredjedeles flertal for at sende Danmark i krig, er det to tredjedele.
Vi kan så diskutere, om det skal være med et kvalificeret flertal eller to tredjedele, om det skal være 70 pct. eller de her 66 pct. eller 60 pct., hvis det er det.
Det er ikke til at komme uden om.
Men fru Annette Lind må bare erkende, at den vedtagelse blev slået til pindebrænde i dag, for de borgerlige siger nu, at et bredt flertal er 51 pct. – og der er præcis forskel mellem to tredjedele og 51 pct.