runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2021-04-06:
Tusind tak til formanden for ordet.
Som det er Tinget bekendt, indgik regeringen den 25. januar sammen med et bredt flertal i Folketinget en aftale om erstatning til minkavlere og følgeerhverv i Danmark.
Ud over Socialdemokratiet er Venstre, Radikale Venstre, SF og Liberal Alliance med i aftalen.
Beslutningen om at aflive alle mink i Danmark vurderede man var en nødvendig beslutning af hensyn til folkesundheden under coronapandemien.
Og det er helt forståeligt, at det har været en utrolig hård og svær beslutning ikke mindst for minkavlerne, som pludselig måtte sige farvel til deres erhverv og aflive deres dyr.
Derfor har det også fået høj prioritet, at der blev fundet en god og rimelig løsning, som kan give minkavlerne og minkbranchen ro og vished for fremtiden.
Det var en sag, som helt naturligt optog såvel mange borgere som Folketingets partier.
Mange spørgsmål blev stillet, mange spørgsmål blev besvaret, og mange debatter har der været herinde i Folketingssalen om emnet.
Med aftalen af den 25. januar fik vi en aftale, som fastlægger den samlede erstatning til minkavlerne.
Partierne blev enige om en direkte erstatning til minkavlerne og en erstatning til de erhverv, der påvirkes indirekte – det er eksempelvis foderproducenter og pelserier.
Vi er klar over, at det var en meget stor aftale, der blev indgået, en aftale til rigtig mange milliarder.
Aftalen afspejler, at det var en helt ekstraordinær situation: coronaen ramte minkavlerne særlig hårdt.
Samlet set forventes den direkte erstatning til minkavlerne at være på mellem 10,9 og 11,9
mia. kr.
Det præcise beløb varierer, da hver enkelt minkavlers sag skal vurderes individuelt.
Erstatningen skal også ses i lyset af, at minkavleren vurderes at have en gæld for omkring 8,6 mia. kr., midler til at hjælpe medarbejdere videre i nye job og erstatning til de berørte følgeerhverv, som udgør 3,1-4,1 mia. kr.
Endelig er der også afsat mellem 1,6 og 2,8 mia. kr. til nedrivning af anlæg m.v. Nu står vi så her i dag, den 6. april 2021, og skal behandle L 206.
Forslaget udvider kredsen af de kompensationsberettigede følgeerhverv til at omfatte udleje af stald og burkapacitet til minkproduktion i Danmark samt pelserier, som betjener minkproduktion i Danmark.
Socialdemokratiet er med i aftalen af 25. januar og støtter ligeledes tidsplanen, hvorfor vi også gerne her vil tilkendegive, at vi ser frem til en god, saglig og ordentlig udvalgsbehandling, hvor vi naturligvis også vil stille os konstruktivt til rådighed.
At udbetalingsenheden nu har 75 medarbejdere tilknyttet, vidner om, at det er et forholdsvis stort setup, og jeg kan også forstå på de tilbagemeldinger, vi har fået fra bl.a. den ansvarlige minister, at der arbejdes på højtryk.
Det er vigtigt, at der arbejdes på højtryk, men det er også vigtigt, at den enkelte minkavler får klarhed og får en både individuel, men også korrekt behandling.
Vi har også noteret os, at regeringen er positiv over for bl.a. høringssvaret fra Finans Danmark, det hilser vi positivt.
Og med de bemærkninger ser vi frem til den videre behandling af lovforslaget, og vi ser frem til den videre debat.
Vi kan støtte lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2021-04-06:
Tak for de bemærkninger.
Fra regeringens side har det ene og alene, som jeg også nævnte før, været folkesundhed, der har stået i centrum.
Vi har intet ønske haft om at skade det her erhverv, som jo, som jeg også tror Venstres ordfører var inde på, har opbygget en helt særlig status i verden som nogle af de bedste minkavlere overhovedet.
Vi håber jo på, at vi kan fortsætte med dem, der er tilbage, uden sundhedsrisiko, men vi følger det tæt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-06:
Hvordan kan det være, at ministeren siger, at man ikke har haft ønske om at skade det her erhverv, når to af regeringens støttepartier åbent siger, at der er tale om et ekspropriativt indgreb?
Rasmus Prehn (S), 2021-04-06:
Som nævnt stod vi i den meget uhyggelige og ulykkelige situation, at den bedste rådgivning var, at der var en risiko forbundet med at fortsætte med at have mink.
Derfor valgte man at tage det drastiske skridt at slå minkene ned, simpelt hen for at undgå, at mennesker kom i sundhedsmæssig knibe.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-06:
Men det handler jo om, hvad det er for et forsæt, man går ind i en sag med.
Jeg vil bare høre, om ikke ministeren godt kan høre, at det lyder underligt, hvis ministerens egne støttepartier siger noget, og det ene – altså SF – i øvrigt åbent har et ønske om, at der ikke må være minkproduktion i Danmark, og ministeren så nu siger, at det var det modsatte, regeringen egentlig ville.
Når De Radikale og SF siger, at det helt åbenlyst var ekspropriation, hænger det da ikke sammen.
Mener ministeren, at det var ekspropriation?
Rasmus Prehn (S), 2021-04-06:
Vi har jo været nødt til at hidkalde de højere juridiske magter for at få en vurdering af det her spørgsmål.
Og der er det sådan, at det er Justitsministeriets vurdering, at aflivning af mink og det midlertidige forbud mod hold af mink som følge af covid-19 ikke i almindelighed vil udgøre et ekspropriativt indgreb over for de erhvervsdrivende.
Men om der kan være tale om ekspropriation i enkelte konkrete tilfælde, vil bero på en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde.
Det er det, der er Justitsministeriets vurdering.
Derfor valgte vi, da vi lavede aftalen, at sige, at vi giver en fuld og hel erstatning, som om der var tale om ekspropriation, men det er der ikke i alle tilfælde – i hvert fald ikke ifølge det, Justitsministeriet siger.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-06:
På trods af at mange danskere i dag har mulighed for selv at spare op eller er omfattet af en arbejdsmarkedspension, er der stadig rigtig mange danskere, der i dag kun har deres folkepension og ATP at falde tilbage på.
For de mennesker udgør checken fra ATP et meget vigtigt supplement til folkepensionen.
I Socialdemokratiet er vi optaget af at sikre, at den værdi, som ATP har for pensionisterne i dag, også er sikret i fremtiden.
Lovforslaget, som vi nu skal i gang med at behandle, handler om en ændring af ATP's forretningsmodel, som i øjeblikket er udfordret af det forventede fortsat lave renteniveau.
Ved at fastholde en uændret forretningsmodel vil det over tid skabe øget risiko for, at niveauet og realværdien af medlemmernes pensioner reduceres væsentligt.
Derfor kan vi på baggrund af det grundige analysearbejde af ATP anbefale de to konkrete ændringer af loven om Arbejdsmarkedets Tillægspension med henblik på at tilpasse ATP's forretningsmodel, så den tager højde for en længere periode med både lave renter og lavt afkast.
Den første ændring handler om en tilpasning af pensionsproduktet vedrørende fremtidige bidragsindbetalinger – livrente med markedseksponering.
Ændringen betyder, at op til 25 pct. af de fremtidige garantibidrag kan investeres i aktiver med et højere forventet afkast, men også med en risiko, indtil et passende antal år før pensioneringen.
ATP Livslang Pension vil ligesom i dag være garanteret i forhold til levetid fra indbetalingstidspunktet for det fulde garantibidrag.
Den anden ændring handler om en ændret afdækningsstrategi, som vedrører de opsparede midler.
Det foreslås, at rammerne for risikotagning for ATP's afdækningsportefølje ændres, med henblik på at ATP langsigtet kan påtage sig en større investeringsrisiko og dermed også et forventet højere afkast.
Den ændrede afdækningsstrategi påvirker ikke garantierne.
Det er Socialdemokratiets forventning, at et øget råderum for investeringerne fortsat vil betyde, at aktiver, som fremmer den grønne omstilling eller understøtter samfundsudviklingen bredere, bliver tilgodeset, sådan som det også er tilfældet i dag.
Det er også forventningen, at vi med ændringerne af ATP's forretningsmodel øger det investeringsmæssige råderum og giver mulighed for en større samlet ATP Livslang Pension, samtidig med at ATP fortsat kan levere økonomisk tryghed for ATP's medlemmer.
ATP's nuværende forretningsmodel har hidtil leveret nogle gode resultater og opnået international anerkendelse for afdækning af garantiernes renterisiko.
Men den nuværende model er også udfordret af det lave renteniveau, og derfor er der behov for at foretage enkelte justeringer, så forretningsmodellen fremadrettet fortsat er bæredygtig.
Derfor bakker vi i Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-04-06:
Lave og faldende renter har været en realitet igennem de senere år, og alt tyder på, at det lave renteniveau vil gælde flere år frem i tiden.
Dette udfordrer ATP's mulighed for fortsat at levere relevante livsvarige og garanterede pensioner, der følger med prisudviklingen og danskernes stigende levealder.
Det er baggrunden for dette lovforslag.
I dag har ca. 40 pct. af folkepensionisterne ikke andet forsørgelsesgrundlag end ATP og folkepension.
ATP udgør en del af den økonomiske grundtryghed, og for Venstre er det afgørende, at ATP har rammerne for at sikre et godt afkast.
Helt konkret foreslås det i lovforslaget, at ATP får mulighed for at investere mere frit og dermed mulighed for at skabe højere pensioner ved at tage en mere langsigtet investeringsmæssig risiko.
Venstre kan støtte, at ATP's bestyrelse kan tage en øget risiko i sine investeringer.
Det er en naturlig udvikling på baggrund af de meget lave renter igennem de senere mange år at give ATP lov til at øge risikoen i sine investeringer for at skabe tilstrækkeligt med afkast til opsparingerne.
Som tidligere sagt spiller arbejdsmarkedets tillægspension fortsat en central rolle for mange pensionister, og det er derfor vigtigt, at ATP får de bedst mulige rammevilkår, således at ATP kan levere et fornuftigt afkast til gavn for sine medlemmer.
Med disse ord kan Venstre stemme for lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-06:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag om ændringer i ATP skal sikre, at ATP kan give et højt afkast til deres medlemmer – medlemmerne er jo alle, der indbetaler til ATP, hvor man indbetaler 20 pct. selv og arbejdsgiverne de 80 pct. – og det er jo helt fint.
Det er et ønske fra ATP's bestyrelse, at man får lov at ændre det, så man kan investere op til 25 pct. som grønne investeringer.
Men det her ændrer ikke ved, at ATP selvfølgelig skal sikre sig, at man får så højt et afkast til medlemmerne som muligt, og vi skal huske på, at for 40 pct. af dem, der indbetaler til ATP, er ATP, når de bliver pensioneret, den eneste ekstra pension, de har, ud over folkepensionen.
Og det er faktisk et højt antal: 40 pct. af dem, der er berettiget til at få ATP.
Det skal jo selvfølgelig sikres, at de stadig væk fortsat kan få et godt afkast, når de går på pension.
Dansk Folkeparti har haft lidt bekymringer vedrørende loven i forhold til Finanstilsynets adgang til at kontrollere.
Det har vi fået en god forklaring på under den tekniske gennemgang, som viser, at Finanstilsynet stadig væk kan kontrollere ATP's investeringer i den forbindelse, og hvad der foregår dér.
Det sker vel igennem indberetning til beskæftigelsesministeren.
Men alt i alt synes jeg, at det er et udmærket forslag, der er med til at sikre, at folk stadig væk kan få et godt afkast på deres ATP, og så vil jeg ikke trætte mere med noget, de to tidligere ordførere har sagt, andet end at sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-06:
Det kan give god mening at give ATP nogle større friheder, bl.a. i forhold til at investere i aktier.
Men vi er noget i tvivl, i forhold til at bonus ikke tilskrives alle, men kun dem, der er gået på pension.
Og vi forstår faktisk heller ikke helt argumenterne for, at Finanstilsynets rolle begrænses.
Det er klart, at der er et andet grundlag for at vurdere ATP's dispositioner, hvis loven vedtages, men jeg kan faktisk ikke se, hvorfor Finanstilsynet ikke fortsat skal kunne kontrollere dispositionerne.
Fordelingen af bonusser er jo i højere grad et politisk spørgsmål, men det betyder ikke, at hvad som helst er ansvarligt.
Vi vil stille nogle forskellige opklarende spørgsmål under udvalgsbehandlingen og derfor først senere tage stilling til, hvordan vi endegyldigt stiller os til lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-04-06:
Mange tak.
Lovforslaget her handler om en ændring af ATP's forretningsmodel, og det handler jo grundlæggende om, at vi i lang tid har haft et lavt renteniveau og fortsat ser ind i at have et lavt renteniveau.
Det øger behovet for justeringer af loven, så der fortsat kan sikres et godt afkast af ATP's investeringer til gavn for ATP's medlemmer, og jo i særlig grad til gavn for de 40 pct., som alene har ATP ud over folkepensionen, som det er blevet nævnt af andre ordførere.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2021-04-06:
Selvfølgelig var det af sundhedsfaglige grunde, man aflivede alle minkene.
Der er jo ingen partier her i Folketinget, der har foreslået, at man så drastisk skulle aflive alle minkene af andre grunde end sundhed.
Så det er jo selvfølgelig det samme herfra.
Rasmus Prehn (S), 2021-04-06:
Først og fremmest skal det understreges, at den situation, der var i november måned, handlede om risikoen for vores folkesundhed.
Derfor var vi nødt til at slå de her mink ned.
Så det var en midlertidig situation.
Vi håber jo inderligt på, at vi er på den anden side af den risiko, når vi kommer et år længere frem, og det er det, der ligger til grund for den lovgivning, der er.
Det er klart, at vi følger det her meget nøje og søger at være bedst muligt forberedt til en situation, hvor det eventuelt ikke måtte være tilfældet, at der er styr på sundheden.
Som en del af den aftale, der blev lavet i Folketinget lige før jul, som handlede om opgravning af de nedgravede pop up-mink, blev det også aftalt at følge de her zoonotiske sygdomme tættere, og det arbejde er vi også i gang med.
Så vi prøver at forberede os bedst muligt, fordi det er åbenlyst, at den forberedelse, der var op til den her situation, ikke var god nok.
Vi havde simpelt hen ikke set det komme.
Så vi prøver at gøre vores bedste på at forberede os også til en sådan situation.
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-06:
Nu blev forhandlingerne jo foretaget hos skatteministeren, og noget af det, vi stod på, var, at den mængde af år, man gav erstatning for, havde været mindre.
Der blev så lavet et kompromis, som jeg sagde i min tale, som endte med det, der er aftalt, og den aftale står vi selvfølgelig ved, selv om de principper, vi stod på, havde gjort aftalen billigere.
Anders Kronborg (S), 2021-04-06:
Men det, som Enhedslistens ordfører her også siger til de minkavlere, der så vælger en dvalemodel i forhold til den ordning, som vi i et bredt flertal i Folketinget er blevet enige med hinanden om, er, at de ikke kan forvente Enhedslistens opbakning til, at en minkproduktion fortsætter i Danmark, hvis det vel at mærke er sundhedsmæssigt forsvarligt, og at der vil Enhedslisten gå ind og bekæmpe, at dem, der vælger en dvaleordning, skal have lov til at genstarte et erhverv?
Så bliver jeg et eller andet sted lidt forvirret i forhold til den radikale ordfører.
Og det er ikke for at komme malurt i bægeret, for jeg er glad for, at vi har en bred aftale, og jeg er glad for, at De Radikale er gået konstruktivt ind i de her forhandlinger.
Men den radikale ordfører fremførte jo selv fra Folketingets talerstol, at De Radikale gerne så en væsentlig billigere aftale, og det kræver jo, at der i givet fald er nogle principper, som så skulle have været ændret.
Jeg synes, vi står med en fair aftale, en rimelig aftale, der er bredt funderet.
Så kan De Radikale ikke kaste lidt lys over, hvad det er for nogle principper, som De Radikale ville kaste over bord?
For så er det jo ensbetydende med, at aftalen bliver billigere, og det synes jeg man mangler nogle svar på fra ordføreren.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Vi vægter dyrevelfærd enormt højt, og det er jo derfor, vi ikke vil acceptere, at der bliver gennemført minkavl i Danmark, og selvfølgelig vil vi da ikke støtte det.
Hvordan kan det komme bag på ordføreren?
Ordføreren kan jo gå tilbage og se, hvor mange gang vi her i Folketingssalen har fremsat et forslag om at afvikle minkavl, og vi har så foreslået det på en kontrolleret måde og en langt billigere måde end de her 18 mia. kr., det kommer til at koste, når man har Socialdemokratiet i spidsen.
Altså, vi havde helt klart en lovlig, kontrolleret, langsommere afvikling af minkavlen på vores dagsorden, og det har vi haft i adskillige år.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-06:
Tak for ordet.
Opklaringen af selve minksagen, som man efterhånden godt kan kalde den, kører jo i sine egne spor.
Det er nogle spor, som der er flere ordførere der allerede har været inde på, og jeg vil ikke tilføje noget til det.
Vi gik med i aftalen, som det her lovforslag er en videreudvikling af, fordi vi ønskede at sikre, at minkavlerne fik en passende og rimelig erstatning for de tab, de havde lidt.
Det betyder jo ikke, at vi på nogen måde foregriber eller tager stilling til, hvad granskningskommissionen eller fremtidens forskere og forfattere vil nå frem til.
For os at se
er det som sagt et udtryk for rimelighed over for et meget, meget hårdt ramt erhverv, og det ansvar ønsker vi gerne at løfte.
Derfor er vi også glade for, at vi med lovforslaget her forbedrer den aftale, der allerede er indgået, eller for at gøre en lang historie kort: LA bakker lovforslaget op.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2021-04-06:
Tak, og tak for talen.
Det er min vurdering, at det er ret usandsynligt, at man kan genstarte minkavl i 2022, grundet den sundhedsrisiko, der stadig væk vil være, og fordi corona nok stadig væk vil være i vores samfund på en eller anden måde, og i det hele taget er der jo nogle sundhedsfaglige risici forbundet med minkavl, uagtet hvor meget corona vi har i vores samfund.
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om regeringen er gået i gang med det arbejde, som ville skulle til, hvis man står i et scenarie, hvor minkavlerne, der vælger dvalemodellen, heller ikke kan starte i 2022.
Er man begyndt det forberedende arbejde, så vi kan få en smidig proces der, hvis vi nu træffer et valg om, at man heller ikke i 2022 skal kunne drive minkavl?
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-06:
Jamen det skal forstås på den måde, at jeg mener, at ATP's bestyrelse er bedre til at træffe de beslutninger, end hr. Rasmus Nordqvist er.
Anders Kronborg (S), 2021-04-06:
Tak til Enhedslistens ordfører for de bemærkninger.
Nu bringer Enhedslistens ordfører jo selv dvaleperioden på bane og fortæller også Tinget, at minkproduktionen, hvis alt vel at mærke er sundhedsmæssigt forsvarligt, kan genoptages efter den 31. december 2021, og at der forud skal udarbejdes et beslutningsgrundlag.
Nu har ordføreren fra Enhedslisten og jeg jo diskuteret mink ad en række omgange, og jeg forstår, at Enhedslistens synspunkt omkring minkproduktionen i Danmark har været af en sådan karakter, at man sådan set ikke har ønsket mink i Danmark.
Så hvis ordføreren kunne kaste lidt lys over det, ville det være dejligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-06:
Nu tog jeg ordet, fordi ordføreren blander Nye Borgerlige ind i det her, og det var også bare lige for måske at korrigere.
Der er jo ingen, der snakker om, at ATP skal stoppe nu, og at folk, som længe har indbetalt til det, ikke skal have deres penge.
Det er da for at være ærlig noget værre vrøvl, man står og siger fra talerstolen.
Det, der er tale om her, er, hvordan ATP skal indrettes, når vi ser måske 30 år ud i tiden, dvs. hvordan det skal være indrettet for folk, der kommer på arbejdsmarkedet nu og får brug for ATP om 35 eller 40 år.
Jeg har ikke hørt nogen, heller ikke fra Nye Borgerlige, sige, at ATP skal lukkes ned fra den ene dag til den anden, og at alle, der har betalt ind til det, ikke skal have deres penge udbetalt, og at de kun skal leve for en folkepension.
Så lad da være med at sige sådan noget.
Det er da noget værre vrøvl.
Men det er jo i en situation, hvor langt størstedelen i dag er omfattet af arbejdsmarkedspensioner, fuldstændig fair at spørge, hvorfor borgerne så lige præcis skal tvinges til at indbetale til den her pension.
Hvad synes DF om det?
Hvorfor skal vi tvinges til at betale ind til den her pension og ikke en anden, som man vælger selv?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Jeg kan ikke se, hvad der skulle være i vejen for, at vi kunne bruge atomkraftstrøm i spidsbelastningsperioder.
Nu har klimaministeren svaret udenom i to svar, og nu kan fru Signe Munk så også forsøge at svare udenom i to svar.
Men jeg forsøger dog alligevel: Er det ikke korrekt, at atomkraft er bedre for klimaet end biomasse, som vi benytter i Danmark?
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Hr. Ole Birk Olesen ved jo godt, at vi i forvejen handler energi i Nord Pool og på tværs af de danske grænser, altså også med Norge og også med Sverige og også med Tyskland osv.
Det energimiks, de har der, er vi jo som sådan ikke herre over.
Og det er jo rigtigt, hvad ordføreren også tidligere refererede, nemlig at der i stikkontakten i dag også er et element af atomkraft.
Træbiomassen er jo CO 2 , der bliver cirkuleret.
Det er kapslet ind og bliver frigivet til atmosfæren.
Og i den sammenhæng – for at gøre det endnu bedre i forhold til den måde, vi bruger biomassen på – skal den jo for det første være bæredygtig, men man skal for det andet også udvikle CO 2 -fangstanlæg på biomasseanlæg for at få negative udledninger og ikke bare CO 2 -neutrale som i dag.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Tak for talen.
Er ordføreren ikke enig i, at hvis vi i Danmark skal basere os på hundrede procent vedvarende energi, så er vi afhængige af backupforsyning fra udlandet, og også backupforsyning, som ikke kan bestå af hundrede procent vedvarende energi?
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Nu bevæger diskussionen sig jo ud i det, som den danske energiforsyning er, netop at Danmark både eksporterer og importerer energi.
Så det er jo helt rigtigt, hvad ordføreren siger, nemlig at den danske stabile energiforsyning og forsyningssikkerhed vil være afhængig af, at vi fortsat handler strøm med resten af Europa.
Så kan man sige: Jamen skal status quo for resten af Europa være, som den er nu?
Nej, det er da bestemt hverken den vision, der ligger i Europa-Kommissionen eller i vores nabolande.
Der går man jo netop også hen imod mere vedvarende energi.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Ordføreren mener godt, at man kan basere en energiforsyning på hundrede procent vedvarende energi, altså ikke har behov for backupforsyning, som ikke er vedvarende energi.
Det må være en forudsætning, for alt det, vi gør i Danmark, gør vi jo, fordi vi skal være et foregangsland.
Så det skal jo kunne udbredes til hele verden og være skalerbart.
Så mener ordføreren det er en mulighed?
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Jeg tænker, at ordføreren også er bekendt med power-to-x og elektrolyseteknologi, hvor man kan lave brint, der er lagringsbart på baggrund af grøn strøm.
Når vi snakker om vedvarende energi, kan man sige, at det jo nok først og fremmest er forstået som sol og vind, men jo også kan være fra gas, f.eks. fra ordførerens madaffald, og man kan have biogas og gasmotorer til at klare spidslastforsyning.
Man kan også godt have en træbiomassekedel på f.eks. indenlandsk dansk træbiomasse.
Det er jo et restprodukt fra den danske træproduktion, som også gør, at man f.eks. kan finansiere at rejse løvtræer her i Danmark.
Så på den måde kan man godt i en bred forståelse basere hele energiforsyningen på vedvarende energi, og det må da være målet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-06:
Tak for det.
Jeg blev en lille smule forvirret over ordførerens tale.
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Ja, det er rigtigt forstået, at SF ikke mener, at der skal bruges penge på forskning i kernekraft.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-06:
Tak for det klare svar.
Det er måske en del af forklaringen på, hvorfor det er svært at finde finansiering, når der bliver sagt den slags ting fra Folketingets talerstol.
Og jeg må jo bare sige, at jeg synes, det er lidt bekymrende, at vi ikke har et kompetenceniveau og en forståelse for det i Danmark, for der er en hel verden omkring os, hvor kernekraft kommer til at fylde rigtig meget, og hvor det kommer til at få en central rolle i den grønne omstilling.
Men tak for det klare svar.