runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-03-18:
Tak, formand.
For tiden fylder behovet for et større europæisk fællesskab omkring investeringer i vores forsvar og vores fælles forsvarsindustri i Europa jo selvfølgelig rigtig meget.
Men noget, der ikke fylder helt lige så meget, men som måske burde fylde en del mere, er et tilsvarende behov for, at vi styrker vores fælles sikkerhedspolitiske interesser og varetagelsen af dem i Europa.
Det afrikanske kontinent er præget af uro.
I Europa er der en klar sikkerhedspolitisk interesse i at lave stabiliserende og fredsbevarende trænings- og kapacitetsopbyggende indsatser på det afrikanske kontinent, og jeg ser det her som en naturlig del af afskaffelsen af forsvarsforbeholdet, som det også har været nævnt tidligere i debatten.
Danmark er nu fuldt medlem af det europæiske forsvarssamarbejde, og en del af det forsvarssamarbejde er også at kunne bidrage til tilstedeværelsen i trænings- og kapacitetsopbyggende missioner, f.eks. i Afrika.
Derfor støtter SF det her forslag.
Jeg har dog en lille bemærkning, og jeg vil ikke mene, at det skal være udenrigsministeren, der skal svare på den, men måske nærmere forsvarsministeren.
Jeg tror, at det kunne være kærkomment på nuværende tidspunkt at få et overblik over, hvor vi har vores soldater rundtomkring i verden sendt hen, og hvad vi egentlig har af kapacitet.
Når vi fremover i Folketinget og i Det Udenrigspolitiske Nævn skal tage stilling til at sende bidrag ud, hvilket kan give rigtig god mening under forskellige omstændigheder, bliver vi også nødt til at gøre det, under forudsætning af at vi faktisk har de soldater, der er behov for, samtidig med at vi kan varetage vores eget beredskab, både inden for NATO, og hvad vi ellers finder på.
Og der tror jeg, at vi i Danmark indimellem kan blive lidt udfordret af, at vi ikke har så mange hænder i forsvaret, så vi bliver nødt til at prioritere.
Den her mission er rigtig fornuftig, og det vil mange af missionerne i rammen af det europæiske forsvarssamarbejde være, men vi skal kunne træffe de beslutninger med åbne øjne og have en idé om, hvad det så er, vi ikke kan prioritere, og det tror jeg forsvarsministeren bliver nødt til at give et overblik over.
Og så vil jeg lade udenrigsministeren slippe i den her debat.
Tak for ordet.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-18:
Tak for svaret.
Selv for en radikal er det nok er nok ikke realistisk, at Danmark skal udfylde hele det hul, som USA efterlader sig som verdens største bistandsdonor; det er klart.
Og jeg er også med på, at vi ser ind i en økonomisk fremtid, hvor vi i forvejen har svært ved at lave en realistisk økonomisk plan, der både gør det muligt at opjustere forsvaret og gøre alt det andet, vi gerne vil i forhold til grøn omstilling, klimasikring osv.
Nu er vi så i den situation, at vi både bruger mange penge i Ukraine, og at USA skærer ned, så selv om man ikke kan udfylde hele hullet, vil jeg dog bare i al mindelighed sige, at det jo godt kunne være, at man situationens alvor taget i betragtning og som følge af den kæmpe interesse, vi selv har, og som udenrigsministeren lige gjorde opmærksom på, måske ud fra et geopolitisk hensyn kunne overveje en midlertidig opjustering af et vist omfang.
Lise Bech (DD), 2025-03-18:
Tak, formand.
Som det er sagt, går det her beslutningsforslag ud på, at Folketinget giver samtykke til, at danske militære bidrag indsættes til træning og kapacitetsopbygning i Afrika i rammen af EU's militære indsatser.
Som det også er blevet sagt, havde vi folkeafstemning den 1. juni 2022, og der besluttede et flertal af danskerne at afskaffe EU-forsvarsforbeholdet.
Det har vi jo selvfølgelig taget til efterretning i Danmarksdemokraterne.
For os er det dog stadig væk vigtigt, at kernen i forsvaret af Danmark og Europa ligger i regi af NATO, og derfor er vores tilgang til EU-missioner, at vi tager stilling fra mission til mission og ser, om det giver mening.
Med det her forslag gives der konkret samtykke til et bidrag på to personer til en indsats i Somalia.
For os at se
har Danmark en interesse i, at sikkerhedssituationen i området bliver forbedret.
Det er vigtigt, at Somalias evne til at bekæmpe pirateri ud for Afrikas Horn forbedres, hvilket ikke mindst danske rederier har en stor interesse i.
Og en forbedret sikkerhedssituation i Somalia kan også forbedre mulighederne for at kunne sende afviste somaliske asylansøgere retur, og det kan Danmarksdemokraterne støtte.
Forhåbentlig kan det militære personel bidrage positivt til missionen i Somalia, og vi håber jo også, at de kan erhverve sig noget vigtig og nyttig viden, der kan viderebringes til det danske forsvar, når de vender hjem.
Vi har noteret os, at FE vurderer, at terrortruslen i Somalia er høj og i hovedstaden Mogadishu meget høj.
Vi går derfor ud fra, og vi forventer også, at regeringen gør, hvad der skal gøres for at håndtere sikkerhedssituationen for de udsendte bedst muligt.
Men med de få bemærkninger kan Danmarksdemokraterne bakke op om forslaget.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-03-18:
Tak for det, formand.
Med afskaffelsen af EU-forsvarsforbeholdet ved afstemningen den 1. juni 2022 tiltrådte Danmark formelt EU's fælles sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde.
Danmark lægger vægt på, at EU bidrager aktivt til at fremme international fred og sikkerhed, og det gælder selvfølgelig også på det afrikanske kontinent, hvor Europa og Afrika står over for en række fælles udfordringer i form af bl.a. klimaforandringer, voldelig ekstremisme, væbnede oprør og grænseoverskridende organiseret kriminalitet til lands og til vands.
Men vi skal heller ikke lukke øjnene for, at de geopolitiske interesser i stigende grad gør sig gældende på det afrikanske kontinent.
Ikke mindst lande som Rusland og Kina udvider deres økonomiske og militære indflydelse på kontinentet.
I Europa skal vi kende vores besøgelsestid og også løbende styrke vores forhold til Afrika.
Konkret skal beslutningsforslaget tilvejebringe mandat til, at vi kan udsende to personer til EU's mission i Somalia senere i år.
Men med afskaffelsen af forsvarsforbeholdet må man forvente, at Danmark i fremtiden skal bidrage til EU's militære indsatser i Afrika.
Der er tale om afgrænsede bidrag til EU's trænings- og kapacitetsopbygningsindsatser.
Venstre støtter forslaget.
Simon Kollerup (S), 2025-03-18:
Tak, formand, og det er jo et centralt beslutningsforslag, vi her behandler.
Det er et beslutningsforslag, som vil danne rammen om både det første danske militære bidrag, der bliver udsendt til Afrika i rammen af EU, og det er et beslutningsforslag, som samtidig også giver mulighed for i det hele taget at udsende danske bidrag til EU's øvrige militære indsatser i Afrika med fokus på træning og kapacitetsopbygning.
I Socialdemokratiet mener vi, at Danmark skal tage ansvar og engagere sig i verdens brændpunkter, også militært, når det er nødvendigt.
Vi hverken kan eller vil være med til at vende verden ryggen.
Vi ønsker tværtimod at bidrage til at skabe en bedre verden, og det kræver nu engang et stærkt forpligtende internationalt samarbejde.
Derfor mener vi også i Socialdemokratiet, at Danmark i højere grad fremadrettet skal bidrage til EU's militære indsatser i Afrika.
Vi skal stå vagt om de helt grundlæggende værdier, som vores samfund og verdensorden bygger på med international fred og sikkerhed, det skal vi både herhjemme, det skal vi i Europa, og det skal vi resten af verden, og her spiller EU's sikkerheds- og forsvarssamarbejde en vigtig rolle.
Siden den danske befolkning med et overvældende flertal afskaffede EU-forsvarsforbeholdet, har Danmark allerede besluttet at bidrage til flere af EU's militære missioner og operationer, og derfor er det naturligt, at Danmark ligesom flere andre EU-lande også bidrager til EU's militære trænings- og kapacitetsopbygningsindsatser i Afrika.
Som det første konkrete bidrag under det her beslutningsforslag ønsker regeringen jo så at udsende et personelbidrag på to personer, som skal til EU's militære træningsmission i Somalia, og det skal være gældende her fra juli 2025 og så et år frem.
Det er en stor beslutning, når vi udsender dansk personel til verdens brændpunkter, og der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det er en tilspidset situation, som vi sender forsvarets soldater ned til.
Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer, at den generelle sikkerhedssituation i Somalia fortsat er meget ustabil.
Vi ser også, at Islamisk Stat, IS, har etableret sig i Somalia i løbet af de seneste år.
Det danske bidrag vil så kunne være med til at understøtte opbygningen af Somalias sikkerhedsarkitektur, som EU længe har været engageret i.
Missionen har til formål at styrke det somaliske forsvars egen effektivitet, troværdighed og ansvarlighed ved at gøre det somaliske forsvar i stand til at overtage sikkerhedsansvaret og bekæmpe truslen fra militante islamiske grupper i samfundet.
Det her er en rigtig vigtig indsats, også selv om det ikke er den største målt i personelomfang, men det er noget, vi kan være stolte af at det danske forsvar er i stand til at bidrage til.
Så med de ord skal jeg blot meddele, at Socialdemokratiet støtter beslutningsforslaget, og jeg skal også hilse fra kollegerne i Moderaterne og sige, at de også støtter selv samme.
Susie Jessen (DD), 2025-03-19:
Tak for det svar.
Jeg kunne forstå på ministeren, at begrundelsen for at droppe den her målsætning om en firdobling var, at efterspørgslen på grøn strøm ikke stiger så meget, som vi havde regnet med, og derfor dropper man målet om en firdobling.
Vi mener i Danmarksdemokraterne, at man skal få lavet en afdækning af, hvor meget man egentlig kan komme op på byernes tage.
Det kunne være en rigtig god måde at nå i land på uden at skulle smadre lokalsamfund rundtomkring.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor regeringen så desperat holder fast i, at de her statslige energiparker skal blive til noget lige nu og her.
Samtidig vil man ikke være med til at undersøge, om der er andre muligheder for at få det her op i nogle områder, hvor der ikke er så mange solceller, som der er andre steder i vores land.
Jeg mener sådan set, at landdistrikterne har bidraget enormt meget til den grønne energi.
Det er jo landdistrikterne, der er heltene her.
Nu beder man dem om endnu mere, selv om man godt kan se, at der kommer alt for meget op i forhold til behovet.
Det hænger jo simpelt hen ikke sammen, minister.
Derfor vil jeg bare gerne spørge, om ikke det giver god mening at træde lidt på bremsen nu og så prøve at få kortlagt, hvor meget vi kan få op på byernes tage, sådan at man ikke generer folk ude i landdistrikterne, der i forvejen bokser med dårlig infrastruktur, statslige arbejdspladser, som er dårligt fordelt, skoler, der lukker, og købmænd, der lukker.
Det her er bare en ekstra byrde på lokalområder, som jeg ikke synes at man kan være bekendt, især ikke, når man nu selv har erkendt, at en firdobling var alt for højt sat.
Lars Aagaard (M), 2025-03-19:
Der er ikke én af de solceller eller vindmøller, der nævnes her, som har fået lov til at stå det sted, uden at det er sket med kommunal opbakning.
Der har været lokal opbakning; byrådet har sagt o.k. til det, og det er for mig en af de fineste måder at udvikle vores land på, nemlig at sikre, at det administrative niveau, der er tættest på borgerne, er der, hvor man beslutter, hvor den vedvarende energi skal stå.
Det er supergodt.
Det er jo bare forskellen på os to.
Du vil jo have, at man her i Folketinget skal lægge bånd på det, som kommunerne gerne vil.
Det er forskellen.
Susie Jessen (DD), 2025-03-19:
Jeg ved ikke, om jeg vil kalde Køng Mark, hvor jeg bor, en fin salon.
Men jeg ved i hvert fald, at der er 350 ha på vej nærmest i min egen baghave.
Jeg ved også, at der er seks vindmøller af 150 m's højde på vej nærmest i min baghave.
Jeg ved også, at der er et solcellefirma, der er gået konkurs i det område, sådan at der kun står jern på den mark nu og ikke solcellepaneler.
Nu nævner ministeren selv borgerinddragelse.
Hvad betyder det ord egentlig?
Betyder det, at man holder nogle borgermøder?
Lars Aagaard (M), 2025-03-19:
Det var da noget af en talestrøm, der kom der.
Tak for den.
Der var mange elementer i, så jeg bliver nødt til at fokusere lidt.
I politisk forstand er målsætningen ikke ændret.
Målsætningen har hele tiden hvilet på, at der skulle være lokal opbakning, og at der skulle være økonomi i at sætte vedvarende energi op.
Ambitionen var så, at det skulle kunne muliggøre, at vi kom op på en firdobling.
Det er der ikke noget i tallene, der tyder på nu.
Det betyder ikke, at det ikke er godt, hvis vi når en firdobling; det skal vi endelig gøre.
Det betyder sådan set heller ikke, at opgaven lokalt har ændret sig.
De kommuner, der gerne vil, skal have mulighed for at stille arealer til rådighed efter gode processer.
Det er bare der, hvor kerneforskellen på os to er.
Susie Jessen (DD), 2025-03-19:
Tak skal du have, formand.
Idet regeringen har opgivet ambitionen om at firdoble mængden af vedvarende energi på land, mener ministeren så, at udbygningen af de statslige energiparker bør sættes på pause?
Lars Aagaard (M), 2025-03-19:
Tak for spørgsmålet.
I modsætning til spørgeren og spørgerens parti ønsker jeg, at vi opfører vedvarende energi i Danmark, både på land og på havet.
Det er godt for Danmarks konkurrenceevne og adgang til grøn energi, og det er godt for sikkerheden og for klimaet.
Danmark får i dag 80 pct. af sin strøm fra grønne kilder.
Det er godt, men vi har fortsat brug for mere grøn strøm, så danskerne kan få 100 pct. grøn strøm i stikkontakterne.
Vedvarende energi på land er både hurtigst og billigst, og det skal vi udnytte.
Vi skal derfor fortsætte udbygningen.
Det gælder også for de statsligt udpegede energiparker, eller som jeg plejer at kalde dem: statsligt anerkendte energiparker.
For parkerne skal jo kun gennemføres, hvis der er kommunal opbakning til dem.
De kommuner, der ønsker at lægge areal til vedvarende energi, skal gøre det.
De påtager sig et stort grønt ansvar, og det skal vi takke dem for.
Retningen for udbygningen af vedvarende energi på land er derfor uændret.
Men forudsætningerne for en firdobling er ikke rigtig længere til stede.
Efterspørgslen på grøn strøm stiger ikke lige så hurtigt, som vi havde regnet med, da ambitionen blev sat.
Det betyder ikke, at regeringen ændrer kurs, eller at vi ikke skal komme så tæt på firdoblingen, som vi kan.
Og så skal vi huske, at det jo ikke i sig selv er antallet af møller eller solceller, der er målet; det er jo grøn omstilling, og derfor skal udbud og efterspørgsel selvfølgelig også hænge sammen.
Der har aldrig været tale om en planøkonomisk firdobling, der skulle ske uanset prisen.
Forudsætningen er nemlig fortsat, at udbygning af vedvarende energi på land skal ske på markedsvilkår, dvs. uden støtte og med lokal opbakning.
Afslutningsvis vil jeg slå fast, at indsatsen for vedvarende energi på land ikke skal stå alene.
Konkurrencedygtig energi er fundamentet for vores samfund, og havvind og brint er også vigtige elementer i den rejse.
Susie Jessen (DD), 2025-03-19:
De her energiparker, de statslige energiparker er jo noget, man har en målsætning om fra Christiansborgs side af.
Man giver også puljer til kommunerne for at sætte vedvarende energi op på land.
Så jeg synes egentlig, det er at fraskrive sig et ansvar, at man tørrer det hele af på kommunerne.
Man har jo selv sat de her ambitioner i gang fra Christiansborg side af.
Det synes jeg simpelt hen at ministeren må erkende.
Og nu må man også erkende, at man må begynde at gå en anden vej, f.eks. at sætte det op på tagene, så der bliver en fair fordeling af de her solceller rundtomkring i vores land.
Mette Kierkgaard (M), 2025-03-19:
Jeg vil gerne understrege, at pårørende også er en af de allervigtigste faktorer i en ældrepleje, og selvfølgelig skal de kunne få nogle afstemte forventninger, i forhold til hvad deres opgave er.
Vi gør af en række ting med den ældrelov, der træder i kraft her den 1. juli, både i forhold til at understøtte implementeringen af, hvordan man er pårørende, og hvordan man kan navigere, og vi klæder fagpersonalet på til at være dygtige i det samspil.
Vi sætter helhedsplejen i centrum af vores ældrepleje, hvor det at arbejde med samspillet med pårørende er en kerneværdi.
Og så skal vi altid kunne snakke om at gøre det bedre, hvis det ikke er nok.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-19:
Vi kan lige nu og her se, at der er rigtig mange af de pårørende, som er deciderede arbejdsheste i forhold til omsorg for og pleje af deres nærtstående.
Mener ministeren, det er rimeligt?
Hvad er ministerens holdning til, at det offentlige tilbage i 1956 ved en fejl har ombyttet to matrikelnumre i Helsingør med det resultat, at ejerne af grundene med huse i virkeligheden ejer naboens grund og hus, og at det har vist sig umuligt at få det offentlige til at rette fejlen, selv om det offentlige alt andet lige burde få den sag ordnet?
Lars Aagaard (M), 2025-03-19:
Men det har domstolen jo kigget på og har peget på, at mageskifte er den vej, der er vejen frem.
Og det, jeg så siger, er, at for at også de fire boligejere føler, at de er blevet behandlet ordentligt her, så ville jeg synes, det var på sin plads, at Geodatastyrelsen kan give en mere uddybende forklaring på den kompleksitet, de ser i den løsning, som spørgeren efterspørger.
Fejlen er ikke sket i myndighederne, som jeg har fået det oplyst; det er sket i det privatretlige system.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-19:
Men nu er rammen jo også sådan set, at jeg også ønsker nogle politiske svar fra ministeren.
Én ting er, hvad der er jura og kompleksitet i det her.
Men jeg vil også bare gerne som danmarksdemokrat have svar på, hvad ministeren mener om, at man står med hele regningen selv her.
Alle parter er jo enige om, at der er sket en fejl.
Hvorfor skal den lille mand i Danmark, altså den menige husejer, lige pludselig stå med sådan nogle store udgifter og sådan nogle store regninger?
Det er noget, der kunne have være løst ved et snuptag i Geodatastyrelsen eller Tinglysningsretten.
Hvorfor skal de stå med det?
Lars Aagaard (M), 2025-03-19:
Det er her, at jeg mener, det ville være passende at få et uddybende og også mere detaljeret svar, end jeg synes rammerne er til her, på: Hvad er det for en kompleksitet, Geodatastyrelsen ser i at lave den ombytning?
Det er selvfølgelig ikke bare det at bytte to tal om, der er kompleksiteten; det er de potentielle følgevirkninger, der er af det.
Og det synes jeg de pågældende boligejere fortjener et mere uddybende svar på, end rammerne her giver.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-19:
Men hvis Geodatastyrelsen sådan set siger, at det bare handler om en ombytning af matrikelnumre, altså matrikelnummer 1ez og 1eæ, hvorfor skal det så være så svært at bytte det rundt?
Hvorfor skal man stå med advokatregninger og alt muligt andet, fordi der er sket en fejl i 1956?
Tak til ministeren for svaret.
Man kan jo alt andet lige godt forstå de her boligejere, at de selvfølgelig er noget chokerede over lige pludselig ved et tilfælde at finde ud af, at de ejer hinandens huse.
Nr. 7 ejer nr. 9, og nr. 9 ejer nr. 7.
Sådan har det jo aldrig været tiltænkt.
At der så er sket en fejl tilbage i 1956, er jo rigtig svært for dem at gøre noget ved, for det er jo ikke dem, der har lavet fejlen.
Og alle parter i sagen har sådan set være enige om, at der er sket en fejl, og at det ikke er de husejere, der er i dag, der har lavet fejl.
Nu havde jeg svært ved at høre ord for ord, hvad ministeren sagde, for der er nogle gange en lidt dårlig lyd hernede, så ministeren må undskylde, hvis jeg kommer til at spørge ind til noget, som ministeren sådan set allerede har svaret på.
Men som sagt er fejlen ikke begået af de nuværende ejere, den er begået af nogle andre, om det så er en advokat, eller om det er Tinglysningsretten, eller hvem det nu er.
Men alt andet lige står de her husejere nu i en situation, hvor de har mange udgifter til at få lavet det her om, og det kan jo ikke rigtig være meningen, at de, fordi der er begået en fejl for rigtig mange år siden, uanset om det er en tidligere advokat for nogle tidligere ejere for 60 år siden, der har lavet den her fejl, så skal stå med regningen for det.
Der synes vi jo i Danmarksdemokraterne, at man må vise en eller anden form for konduite i det og så sikre sig, at fejlen bliver rettet.
Prøv også at tænke på alt det bureaukrati, der nu bliver ud af, at der er lavet den her fejl, fordi den her fejl pludselig viser sig.
I stedet for kunne man i systemet sådan set bare have sat 2 dage af, hvor man gik grundigt ned i det og så fik styr på tingene, og så var det bare ud af verden.
Hvad tænker ministeren om det?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-19:
Nu har vi lavet en ældrelov, og så er alt bare godt.
Det mener vi jo ikke i Danmarksdemokraterne.
Vi mener i høj grad, at vi har en masse ting, vi kan gøre mere, bl.a. også, når det går ud over deres helbred, og med det, som seks ud af ti siger, nemlig at de rent faktisk må kæmpe for at få den hjælp, som de nærtstående har brug for.
Så der er mere at gøre.
Thomas Danielsen (V), 2025-03-19:
Tak for spørgsmålet fra spørgeren.
Hvis jeg skal svare helt konkret på spørgsmålet i forhold til dets ordlyd, vil jeg sige, at det siger sig selv, at hvis der er færre, som leverer breve, bliver der også mindre konkurrence.
Det skal så siges for rimelighedens skyld, at den situation med PostNords nedlukning af brevservicen i traditionel forstand havde man jo forudset og også kommunikeret om up front, endda også fra aftalens indgåelse af den nye postlov.
Men det kommer sig jo af, at man fra årtusindskiftet har haft en tilbagegang i antallet af breve i Danmark på 94 pct.
En tilbagegang på 94 pct. lyder helt absurd, altså det er jo en tilbagegang på næsten 100 pct.
Derfor ser vi de samme udfordringer med, hvordan man kan få brevene ud, i både Sverige, Tyskland og Danmark.
Hvor var det godt, vi fik lavet den her liberalisering af postloven, som gjorde, at der kom konkurrence, fordi det har jo resulteret i, at der nu er en endnu bedre brevservice for de ikkedigitale borgere, end der var inden.
Man kan så beklage, at de røde postkasser kommer ned, hvis det er følelser, vi skal snakke om, men man kan også kigge på realiteterne og så se, at der faktisk er kommet private leverandører ind nu, som henter brevet ude ved borgeren, den ikkedigitale borger.
Nu er der kommet en privat løsning, hvor de kommer ud og henter det for 10 eller 12 kr.
Så alt i alt glæder jeg mig over, at man har en bedre brevservice i dag, end inden vi lavede postaftalen.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-03-19:
Tak, og tak til transportministeren for troligt at stille op.
Mener ministeren, at PostNords beslutning om ikke længere at omdele breve bidrager til postaftalens mål om at skabe mere konkurrence og en bedre postservice?
Jacob Jensen (V), 2025-03-19:
Som en del af det arbejde kommer vi jo også til at kigge på, at man ikke – i gåseøjne – kan skjule sig, ved at man den ene vej er som person og den anden vej er som virksomhed, men at man rent faktisk skal stå til ansvar for de gerninger, man gør.
Det er en del af det arbejde og dermed også en del af det, som jeg forestiller mig, når vi skal kigge på strafskærpelser, at vi kommer til at have øje for.
For en ting er sikkert: Dyr i menneskers varetægt skal behandles ordentligt, og kan man ikke finde ud af det, så skal det selvfølgelig have nogle konsekvenser, også mærkbare konsekvenser.
Så anerkender jeg, at der et myndighedssamarbejde og i sidste ende en politi- og anklagemyndighed, der har opgaven med at vurdere bevisbyrden, og hvorvidt der kan føres bevis, og i sidste ende en dommer, der skal fælde dommen over den pågældende.