runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-17:
Tak for ordet, formand.
Og også tak til Enhedslisten og hr. Søren Søndergaard for at fremsætte de mange beslutningsforslag i dag.
Man har jo lidt på fornemmelsen, at det er Enhedslistens valgprogram, der lige skal testes af i Folketingssalen.
Men det er også vigtige og afgørende emner, som vi står over for.
Så lad mig også starte med at sige omkring nærværende beslutningsforslag, at vi fuldstændig deler Enhedslistens og for den sags skyld også regeringens ambition om, at Danmark ikke skal bidrage med mere end 1 pct. af bni.
Og vi har også hele tiden gjort gældende i debatten, at brexit, hvor ulykkeligt det end er både for fællesskabet som helhed, men også for briterne i særdeleshed – det ved jeg at der er forskellige holdninger til i Folketingssalen – også var en mulighed for at trimme budgettet og prioritere skarpere; at det var en mulighed for også at tage et opgør med nogle af de landbrugsstøtteordninger og de strukturfonde og andre ting, som tiden måske i høj grad var løbet fra.
Når vi ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag i dag, handler det ikke så meget om den tekniske måde, Enhedslisten har skrevet forslaget på, sådan som finansministeren gjorde gældende, men mere om fleksibiliteten i forhandlingerne.
Vi synes faktisk, det er ret vigtigt, at Danmark kan have en vis fleksibilitet i de forhandlinger, og vi er udmærket klar over – for det ved vi fra hver evig eneste gang, der er forhandlinger om EU's budget – at alle mulige andre spørgsmål også bliver inddraget.
Vi mener jo f.eks., at hele den meget alvorlige situation, Danmark står over for, med en kommende vedtagelse af forordning 883, hvor Europa-Parlamentet har skærpet forslaget til, at udenlandske lønmodtagere kan få adgang til dagpenge efter 1 dags arbejde i Danmark, ville være et godt punkt at smide ind i budgetforhandlingerne – så man kan forhindre de værste skader af det forslag.
Og hvis det så betyder, at det bliver mere end 1 pct. af bni, er det jo også klart en overvejelse værd, om ikke den type forhandling på den lange bane er mest gavnlig for Danmark.
Vi går klart efter – og bakker den nuværende regering op i det, og hvis vi selv vinder regeringsmagten, vil det også være en ny regerings ambition og mål – at Danmark ikke kan bidrage med mere end 1 pct. af bni, men vi vil også gerne tillade, at der er fleksibilitet i forhandlingerne, uanset hvilken farve regeringen har på det tidspunkt.
René Gade (ALT), 2019-01-17:
Svaret til De Radikale giver egentlig et godt billede af det, jeg også var ude efter, fordi jeg synes, at det har været ærgerligt i debatten, at det måske mere har været visheden om, at man ønsker, hvis ikke besparelser, så i hvert fald en fastholdelse, altså at det meget bliver talen om, hvorvidt vi putter flere penge ind i det europæiske samarbejde, end om, hvad der kommer ud af det.
Men der hører jeg egentlig ministeren, selv om han står skarpt på procentsatsen, sige, at man selvfølgelig, hvis der er behov, jo må korrigere for det gode indhold, og det er måske det, der i debatten har skabt grundlag for et beslutningsforslag som det her, tænker jeg, hvor man kommer til at fokusere for meget på, om vi vil investere i Det Europæiske Fællesskab, eller om det er vigtigt for os at se, hvor lidt vi kan slippe afsted med.
Men jeg synes faktisk, at ministeren redegør fint for det her, så det er ikke et spørgsmål – det er mere en kommentar efter svaret til De Radikale.
Kristian Jensen (V), 2019-01-17:
Nu er der noget tid til, at regeringen skal have et forhandlingsmandat, et forhandlingsoplæg.
Og jeg kan jo ikke stå og garantere, at det er mig, der er finansminister på det tidspunkt, hvor forhandlingsoplægget skal tages.
Men hvis jeg er, vil jeg godt love her, at jeg søger et meget, meget stramt forhandlingsmandat, måske mere stramt, end ministre normalt plejer at bede om at få.
For jeg mener, at vi skal stå stærkt i forhandlingerne i forhold til at kunne komme så tæt på 1,00 pct. som muligt – og samtidig så tæt på en modernisering af budgettet som overhovedet muligt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-17:
Jamen så langt er vi sådan set enige.
EU skal fokusere på det, som vi har brug for bliver løst på tværs af grænser, og måske også mere på det, som jeg tror, jeg er enig med ministeren i, nemlig støttefinansiering til lande, hvor det ikke er merværdi over grænserne.
Så jeg tager det som en bekræftelse på, at det er indholdet, der bliver søgt, og jeg er med på, at rammen er den, regeringen har lagt frem.
Men det her forslag vil jo netop begrænse det forhandlingsrum, som jeg håber regeringen vil udnytte til at komme i den rigtige retning, altså mere over mod klima, uddannelse og sikkerhed, end det er nu.
Kristian Jensen (V), 2019-01-17:
Vi har en klar målsætning om 1,00 pct., det er helt sikkert.
Vi har også en klar målsætning om, at vi skal have moderniseret EU's budget og flytte pengene væk fra strukturfonde og landbrugspolitik over på forskning, på miljø, på klima, på migration, på sikkerhed, altså det, som jeg startede med at kalde en modernisering af EU's budget.
Og de to forhandlingsmål skal jo balanceres med hinanden.
Hvis vi får verdens allerallerbedste budget, men det er på 1,000001 pct. af bni, så ville jeg da overveje, om det var den klogeste ting i verden at forkaste alt det gode, vi kunne have fået, på grund af en meget, meget marginal overskridelse.
Men det ændrer ikke ved, hvad vores målsætning er.
Det er de 1,00 pct., og det er helt grundlæggende.
Jeg mener ikke, at EU skal bruge brexit til at kræve mere op hos andre lande.
Jeg mener, at EU skal bruge brexit til at redefinere, hvad det er, EU tager sig af.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-18:
Yderområderne får med det her forslag yderligere muligheder for transport, som yderområderne ikke har i dag, nemlig via private fjernbusruter.
Indtægtstabet hos DSB forventes at være 23 mio. kr.
Overskuddet på DSB's regnskab i 2017 var næsten 300 mio. kr.
DSB havde et overskud på næsten 300 mio. kr.
Følgen af det her forslag er et tab i billetindtægter for DSB på 23 mio. kr. Det synspunkt, som Enhedslisten står for i dag, er jo simpelt hen bare helt på månen.
Det handler om, at man vil beskytte alt statsligt og er imod alt privat, fordi man ønsker, at alt skal være statsligt, og at der ikke skal være noget privat, og så er man ligeglad med fra Enhedslistens side, at dem, der skal rejse, taber på den her tilgang til det, nemlig at alt privat er dårligt og alt statsligt er godt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-01-18:
Men jeg har jo også givet udtryk for nogle bekymringer.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren anerkender den bekymring – jeg tager to dele her, det kan være, at jeg kan nå den ene i det ene spørgsmål og den anden i det andet – der har været rejst i forbindelse med digitaliseringen, og hvad den kommer til at koste.
Nu kan vi se, hvad andre statslige it-programmer er kommet til at koste.
Vi har i hvert fald en bekymring for, hvis det bliver voldsomt dyrt, at det faktisk vil have en påvirkning på den pris, som forbrugeren skal betale derude for sin fine rejse fra sin dør og ud til sin endestation, sådan at den pris bliver påvirket for meget af, at den her digitalisering bliver for dyr.
Deler ministeren den bekymring, og vil ministeren være med til at se på, hvordan vi sikrer, at det ikke kommer til at påvirke billetpriserne?
I forbindelse med den anden del af lovforslaget, der så handler om fjernbusserne, havde jeg jo en glimrende drøftelse med ordføreren fra Venstre om mulige konsekvenser af det.
Ministeren siger jo også, at folk, der bor længere ude, altså i udkanten af Danmark, vil få bedre muligheder med fjernbusserne, og det anerkender jeg sådan set også.
Men der er folk, der bor længere ude end det.
Man kan ikke på nuværende tidspunkt sige, om det vil få en betydning, altså om det vil være sådan, at man bliver nødt til at skære ned på den lokale bustrafik, eller hvad det måtte være.
Så mit spørgsmål her går egentlig på, om ministeren vil anerkende, at der kan være en problemstilling, og om ministeren også vil være med til at sikre, at det ikke får betydning for dem, der bor længere ude igen, hvis ministeren kan følge mig, altså at vi sikrer, at de stadig væk kan have en god betjening, uanset om det nu er offentlig eller privat, så de også har en ordentlig betjening, også i fremtiden, hvis det her forslag bliver vedtaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-18:
Det er jo en relevant bekymring, om det her kommer til at koste for meget i forhold til den gavn, som man får af det.
Jeg synes dog, at bekymringen er forkert.
Vi har set i Sverige, at lignende reformer har ført til øgede billetindtægter på 25 pct. – 25 pct.
Hvis blot vi får øgede billetindtægter i Danmark på 5 pct., giver det øgede billetindtægter på næsten 0,5 mia. kr.
Det kan godt finansiere den her lille øvelse.
Så jeg tror på, at det her vil gøre kollektiv transport, mestendels offentlig, men også privat kollektiv transport så attraktiv, at vi får øgede billetindtægter, som rigeligt vil kunne finansiere den øgede omkostning, som er forbundet med de her digitale løsninger, som altså vil give brugerne en bedre oplevelse og en nemmere adgang til den kollektive transport.
Nu er det jo lidt svært at vide, hvor langt ude dem, som bor endnu længere ude, bor.
Derfor er det også svært at vide, om det egentlig er relevant med et kollektivt transporttilbud helt derude, eller om man i stedet i højere grad burde benytte sig af – som man bl.a. gør i Nordjylland – noget flekstrafik til at sikre, at man kommer fra det yderste Danmark og ind til den nærmeste busstation eller den nærmeste togstation.
Henning Hyllested (EL), 2019-01-18:
Nej, hr. transportminister.
Det er, fordi vi virkelig bekymrer os for, om det her ikke kommer til at betyde en række forringelser af den eksisterende offentlige kollektive transport, og det er hverken DSB eller Arriva, vi bekymrer os om.
Vi bekymrer os om, at det, hvis man er nødt til at skære ned på det eksisterende kollektive transportudbud, betyder forringelser.
Jeg har været inde på det i min ordførertale.
Yderområderne risikerer at blive skoldet på det her forslag.
Så det er det, der bekymrer os.
Høringssvarene fra Arriva, fra regionerne og fra trafikselskaberne siger jo klart, at det her betyder, at de må spare andre steder, og at de må skære ned i den trafikbetjening, de har.
Der er det så at jeg også spørger, for jeg fik ikke svar på det: Har man overvejet, om Arriva f.eks. vil stille op med krav om kompensation, fordi forudsætningerne for deres kontraktindgåelse jo ændrer sig væsentligt med det indhug, man vil gøre i også Arrivas passagererunderlag?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-18:
Jeg synes, at Enhedslisten bekymrer sig utrolig meget om dem, der allerede i dag har en transportmulighed, og utrolig lidt om den halvdel af de 600.000 nye passagerer til fjernbusserne, som i dag ikke føler, at de har en transportmulighed, men som får det i kraft af udvidede muligheder for fjernbusser.
Det er mennesker, der har lave indkomster, som pludselig får en mulighed for at transportere sig på familiebesøg, til turistoplevelser osv., som i dag ikke har muligheden, fordi de ikke har råd til det.
Og Enhedslisten er bare ligeglad.
Enhedslisten går i stedet op i, at DSB mister en billetindtægt på i omegnen af 23 mio. kr., hvilket svarer til under 1 pct. af DSB's billetindtægter, fordi DSB er for Enhedslisten vigtigere end de danskere, som benytter sig af transportmulighederne, og som får nye transportmuligheder.
Enhedslisten er et institutionsparti.
Enhedslisten går op i statslige institutioner.
Det er det vigtigste.
Borgerne er mindre vigtige.
Henning Hyllested (EL), 2019-01-18:
Jeg vil gerne høre lidt til, om man har gjort sig nogen overvejelser i Transportministeriet – det må man gå ud fra at man har – om, hvad det her får af konsekvenser for henholdsvis DSB- og Arrivakontrakten.
Der er en almindelig enighed om, at det her kommer til at betyde manglende indtægter for DSB og Arriva.
Man kan diskutere størrelsen, og jeg betvivler bestemt nogle af de regnestykker, der er lavet med hensyn til regionale busruter under trafikselskaberne og regionerne.
Der er jo i forvejen lavet et indhug i DSB-kontrakten.
Regeringen har i forvejen sparet på DSB-kontrakten – jeg tror, at det er godt 300 mio. kr. om året – men hvad får det her så af yderligere konsekvenser?
DSB kommer jo til at mangle indtægter fra de indtægtsgivende strækninger til at dække de strækninger, hvor der ikke er så mange passagerer.
Har man overvejet, om Arriva vil stille op med et krav om kompensation?
For man må jo sige, at forudsætningerne for Arrivakontrakten jo også forandrer sig voldsomt, når der pludselig pilles i omegnen af 250.000 passagerer ud af den kollektive trafik, ganske vist i hele landet og nok ikke alle sammen hos Arriva, men en del bliver jo også Arrivas passagerer.
Karsten Hønge (SF), 2019-01-18:
Fuldstændig, som jeg konkluderede: Hvis vi deler det op, stemmer vi for den del, og så stemmer vi imod den anden.
Samlet stemmer vi imod, hvis det ikke bliver delt op altså.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-01-18:
Ja, tak for det.
Tak til ordføreren for talen.
Alternativet støtter, hvis lovforslaget kan blive delt op.
Hvis det ikke kan blive delt op, hvor står SF så i forhold til lovforslaget?
Karsten Hønge (SF), 2019-01-18:
Men vi bliver jo nødt til at tage stilling til, hvad vi overhovedet vil med den kollektive transport.
Og det er da klart, at et selskab, som kan plukke de mest modne og lækre frugter ved at køre udvalgte populære strækninger, selvfølgelig kan klare sig.
Danske Regioner skriver, at Transportministeriet undervurderer den økonomiske effekt på den regionale bustrafik, for med det nye afstandskrav kommer fjernbusserne også til at udføre regional bustrafik, herunder pendlertrafik.
Transportministeriet skriver, at det er Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsens vurdering, at den foreslåede ændring af afstandskravet for fjernbusser vil få marginale konsekvenser for pendlernes rejsemønster.
Når man skriver det, er det, som om man glemmer, at 240.000 mennesker hver dag pendler over 50 km.
Og en del af de her mennesker vil jo skifte til fjernbusser, og så vil pengene til gengæld mangle andre steder, nemlig hos DSB og den regionale bustrafik – altså mindre offentlig trafik med færre ruter, højere priser eller højere udgifter til staten, kommunerne og regionerne.
Arriva skriver i høringssvaret: »Men andre ord risikerer regeringen med forslaget, at passagergrundlaget i yderområderne – hvor den kollektive trafik i forvejen ikke i sig selv er profitabel – presses.
Det vil betyde, at trafikselskaberne i højere grad vil miste billetindtægter og have sværere ved at opretholde den politisk bestemte service.
Det er jo logik, og derfor er det fuldstændig forunderligt, at man i Transportministeriet kan skrive noget som helst andet.
Arriva henviser også til det eksterne analysebureau, som har udført analyserne for Trafikstyrelsen, som konkluderer: »... at et kilometerkrav på 75 km vil øge antallet af fjernbusrejser med op mod 38 pct. svarende til 560.000 ekstra fjernbuspassagerer årligt.
Ca. 300.000 passagerer forventes at være nye rejsende, imens ca. 260.000 rejsende forventes at komme fra øvrig kollektiv transport.«
Derfor stiller lovforslaget os altså over for et valg: Vil vi gøre livet sværere for jernbanen og de regionale busruter?
Nej, siger SF.
Så lidt godt kommer der da ud af lovforslaget.
Den del støtter vi.
Og hvis vi kunne dele lovforslaget op, ville vi indlysende stemme for den del og imod den anden.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-01-18:
Tak for det, og også tak til ministeren for en, synes jeg faktisk, god motivation i forhold til lovforslaget.
Jeg ved ikke, om ministeren selv ville acceptere, at ministerens eget selskab fik et tab på 23 mio. kr. på baggrund af unfair konkurrencevilkår på grund af disruption.
Kunne det ikke være interessant, at vi begyndte at arbejde på nogle løsninger, hvor vi samler så mange partier, vi kan, og så kan I stadig få jeres flertal, hvis I vil, for den anden halvdel, altså den, der omhandler fjernbusser.
Vil ministeren overveje at dele forslaget op?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-18:
Det vil jeg da selvfølgelig overveje, men jeg vil sige, at i min optik hænger tingene sammen.
Det her handler om at integrere private og offentlige tilbud – digitale betalingsløsninger og digitale dataløsninger, som kan deles på tværs af private og offentlige aktører; salg af billetter på tværs af private og offentlige aktører.
Og så handler det altså også om at give de private aktører en yderligere adgang til at transportere folk der, hvor der er et kundegrundlag.
Lad mig lige nævne en gang til, at det handler om næsten 300.000 mennesker, som i dag ikke har råd til at foretage den transport, de gerne vil foretage, men som får en mulighed, ved at private fjernbusser får øget adgang til at levere en ydelse, som de mennesker så har råd til.
Altså, de har i dag ikke råd til at benytte de transportmuligheder, der er.
Og hvis man stemmer imod det her forslag, stemmer man imod, at ca. 300.000 mennesker kan transportere sig til steder, de gerne vil transportere sig hen, fordi man vil tvinge dem til at benytte nogle tilbud, som ganske vist er offentlige, men som også er dyrere end de private fjernbusser, og som de derfor ikke har råd til.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-01-18:
Det var netop det spørgsmål, jeg tidligere i dag stillede til Socialdemokratiet, altså om de er interesserede i at dele det op, og det vil de se på i udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil bare sige, at Alternativet helt klart støtter det, hvis det er en mulighed, for det her er på baggrund af alle de høringssvar, der er kommet, klart det vigtigste element at få isoleret.
Så tak for, at De Radikale også giver den melding.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-18:
Tak for det, og tak for indlæggene.
Med dette lovforslag foretager vi en justering af den retlige ramme for selskaberne i Sund og Bælt Holding-koncernen.
Koncernen er kendetegnet ved både at indeholde offentligretlige selskaber baseret på statsgaranterede lån, som primært løser større samfundsopgaver, og kommercielle selskaber, der opererer på det frie marked.
Det er vigtigt for regeringen, at rammerne for selskaberne løbende justeres, så koncernen kan drive selskaberne effektivt og følge med udviklingen.
Og så er det vigtigt for regeringen, at koncernens særlige kompetencer så vidt muligt udnyttes til gavn for samfundet, dog uden at det frie marked lider skade.
Det foreslås med dette lovforslag, at Sund og Bælt Holding A/S skal kunne igangsætte forberedende aktiviteter med henblik på senere at være klar til at kunne varetage opgaver med regulering af vejtrafik.
Der er et konkret potentiale for, at de erfaringer, kompetencer og it-systemer, som Sund og Bælt Holding-koncernen har i relation til de brugerfinansierede faste forbindelser, kan udnyttes til andre typer af opgaver.
Det kan eksempelvis være opkrævning og kontrol med de vejbenyttelsesafgifter, som regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet at indføre fra 2020.
Selskabet tildeles ikke med dette lovforslag en egentlig opgave, men alene hjemmel til at forberede, at denne type opgaver kan blive en del af deres virksomhed.
De opgaver, som selskabet eventuelt vil få tildelt, vil blive tildelt ved anden lovgivning efter vedtagelse i Folketinget.
Det foreslås, at selskabet som led i dets rådgivningsvirksomhed kan sælge ydelser.
Der vil f.eks. være tale om de unikke data, som koncernen ligger inde med i relation til drift og vedligehold af de store faste forbindelser, og som rådgivningsmarkedet i øvrigt efterspørger.
Endvidere foreslås det at give de kommercielle selskaber i Sund og Bælt Holding-koncernen mulighed for at indgå samarbejdsaftaler med andre virksomheder, myndigheder m.v.
Med denne hjemmel kan koncernens selskaber i højere grad benytte sig af de kompetencer, som allerede findes på markedet med henblik på at drive og udvikle selskaberne mere effektivt. Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2019-01-18:
Sund og Bælt er en god, fornuftig og velfungerende konstruktion, og så er der ingen grund til at sidde og bryde sit hoved med at opfinde flere dybe tallerkener og mere varmt vand.
Det er en god idé at udvide den her konstruktion til også at påtage sig nye opgaver.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-01-18:
Tak for det.
Radikale Venstre er også enig i forslaget.
Kort og godt lyder det klogt at ændre loven, så Sund og Bælt kan deltage i f.eks. at lave betaling af andre steder end på brugerne.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-01-18:
Tak for det.
Jamen så lad mig komme op og ødelægge den gode stemning.
Nej, det vil jeg faktisk ikke.
Jeg synes, at det er en meget god idé, at vi trækker på viden hos selskabet, en god idé, at vi udnytter de kompetencer, de har opbygget, og en god idé, at vi i henhold til tidligere ordførere også her på dette område gør brug af rettidig omhu, i forhold til at vi selvfølgelig skal harmonisere vores bilmarkeder og ikke mindst afgifter.
Dermed er det her en byggesten til roadpricing.
I forhold til datadeling håber jeg da, at vores GDPR-lovgivning osv. er med til at sikre, at der ikke sker uhensigtsmæssig deling.
Så grundlæggende er vi positive, og vi glæder os til udvalgsbehandlingen.
Leif Mikkelsen (LA), 2019-01-18:
Tak for det.
Det burde jo være en grundregel, at de her ting skal skabe muligheder og ikke begrænsninger.
Det her lovforslag er et godt eksempel på, at der skabes øgede muligheder, og det er betimeligt at sige, at der er nogle selskaber, der skal have nemmere ved at indgå i samarbejder i forbindelse med det gode arbejde, de allerede gør.
Det er sådan set rigtig godt.
Så synes jeg, at vi her ved slutningen af sådan en fredag formiddag skal glæde os over, at det kunne tegne til, at der er bred opbakning til det synspunkt, når nu selv Enhedslisten er blevet positiv over for det.
Det er en dejlig fredag, og solen skinner udenfor.
Med de ord skal jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de er enige i det, jeg har sagt nu, sikkert også i rosen til Enhedslisten – den tror jeg de er helt enige i.
Henning Hyllested (EL), 2019-01-18:
Også Enhedslisten er positive over for det her lovforslag.
Vi mener, det er positivt, at der med lovforslaget åbnes for tests og udvikling af løsninger til – med et fint ord – periodebaserede vejafgifter, og i den her sammenhæng altså i regi af Sund og Bælt Holding A/S.
Der er ingen tvivl om, at med en fremtidig udfasning af benzin- og dieselbiler er der behov for en omlægning af afgifterne på transportområdet, herunder sandsynligvis en overgang til afgifter, der i højere grad er baseret på vejbenyttelse, den såkaldte roadpricing.
Enhedslisten er også positive over for, at Sund og Bælt kan udvikle og sælge ydelser forbundet med udførelse af rådgivning vedrørende planlægning, forberedelse, finansiering og anlæg samt drift og vedligehold af infrastrukturer, og man er jo allerede nået rigtig langt ved Sund og Bælt.
Vi er derimod noget skeptiske over for lovforslaget, i forhold til at Sund og Bælt skal kunne sælge data til et kommercielt marked.
Det behøver ikke nødvendigvis være et problem, men det kommer sandelig an på, i hvilken form man sælger de der data.
En del af de data, man vil samle og ophobe i forbindelse med f.eks. vejafgifter, kan være af personfølsom karakter, og vi mener ikke, det er en god idé, at de bare sådan kan sælges og flyde rundt på et såkaldt kommercielt marked.
Men de kan jo også gives i form af anonymiserede og større klumper, eller hvordan man formulerer det, og så har vi ikke det store problem med det.
Men vi ser faktisk frem til det, og lige nøjagtig det problem vil vi gerne have belyst nærmere i forbindelse med forslagets behandling i udvalget.
Men ingen tvivl om, at vi er positive over for lovforslaget.