runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-31:
Tak for det.
Ministeren nævner ganske rigtigt, at der siden 2020 er blevet taget en række initiativer i de danske regioner for at prøve at komme kritikken i møde, og vi er ikke i mål.
Det er jeg fuldstændig enig i; der er stadig væk et stykke vej endnu.
Men det har selvfølgelig været inden for de økonomiske rammer, der er.
Så jeg vil blot spørge ministeren, hvis ministeren mener, at det her er et område, der skal løftes yderligere, om det er noget, man vil tage med til økonomiforhandlingerne her om et par måneder.
For hvis vi skal løfte det i regionerne, skal vi selvfølgelig have penge til at løfte det med.
Ministeren nævnte, at der er flere måder at gøre det på.
Hospicepladser er godt, men dyrt; der er andre måder, man kan gøre det på, med de udgående teams, som ministeren også er inde på her.
Men er det noget, som man vil prioritere?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Det korte svar er ja.
Og det er derfor, at vi allerede har afsat 600 mio. kr. årligt til arbejdet med den kommende kræftplan V, herunder arbejdet med at styrke palliationsområdet.
Så vi afsætter sådan set penge og kommer også til at afsætte øremærkede penge ud over de penge, som regionerne måtte modtage i forbindelse med afslutningen på økonomiforhandlingerne for næste års budget, som jeg tror jeg vil undlade at begynde at tage forskud på her i januar måned.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-31:
Først tak til hr. Flemming Møller Mortensen for en rigtig fin tale.
Jeg ved jo, hvor meget hr. Flemming Møller Mortensen har hjertet med, i forhold til at vi kan gøre mere for at sikre en mere værdig død for rigtig mange mennesker derude.
Så tak for det.
Den anerkendelse vil jeg gerne give ordføreren.
Vi har jo rigtig mange, som står på venteliste i dag til en hospiceplads, og som ikke får det.
De når altså at dø, inden de rent faktisk kan komme på hospice og få den her specialiserede, tværfaglige indsats, som der er på et hospice.
Tænker ordføreren ikke, at det kan være med til at give en eller anden form for mistillid i befolkningen, så man tænker: Hvad så, når min tur kommer?
Så får jeg måske heller ikke mulighed for at få det, der skal til, for at jeg kan sove ind i trygge og rolige rammer.
Det kan jeg i hvert fald frygte, og det er også derfor, at det da – tænker jeg – nærer til en debat om, hvordan vi så ellers kan komme herfra.
Jeg håber, at ordføreren ved, hvad jeg hentyder til.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Jeg hører ordføreren sige, at det er væsentligt, at man kan debattere hinandens argumenter.
Det er jo sådan set det, der er sket med den pågældende kampagne, og derfor kan jeg ikke helt se, hvad det har at gøre med forslaget, at der ved det her skolevalg har været en kampagne fra et ungdomsparti, som er blevet kommenteret af andre partier.
Det mener jeg sådan set vil være en del af det.
Så skal vi tage en snak om, at landspartierne ikke skal have holdninger til skolevalget.
Jeg synes bare egentlig ikke, at det har noget at gøre med forslaget her.
Lotte Rod (RV), 2024-01-31:
Men selv om ordføreren selv har det sådan, kan ordføreren jo ikke tage fra de unge, at der er mange unge, der har lige præcis den oplevelse.
Alligevel skal tingene tage så lang tid herinde.
Derfor synes jeg, det ville klæde os at lytte mere til de unge og også give de unge en stemme.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-31:
Men det er jo én politisk dagsorden.
Altså, vi skulle meget nødig sætte valgretsalderen efter specifikke politiske dagsordener, som passer til, hvad enkelte partier herinde ønsker der skal ske.
Det er jo det, der er problematikken ved, at man siger, at på grund af klimadagsordenen burde vi give de unge den stemme.
Der er da også mange derude, mange smede, tømrere og alt muligt andet, og der er førtidspensionister, som kigger på os og spørger: Hvorfor gør I ikke noget ved det her?
Der er mange danskere, der kigger på den kriminalitet, der er med udlændinge, og hvor man ikke udviser dem alligevel, og spørger: Hvorfor gør I ikke noget?
Der er en lang række områder, hvor man siger: Hvorfor gør I ikke noget?
Men det er jo ikke en argumentation i sig selv for at sænke valgretsalderen, for den skulle gerne gå på alle politiske områder.
Lotte Rod (RV), 2024-01-31:
Det er jo hele idéen med vores demokrati.
Det er jo også derfor, at jeg faktisk går så meget op i, at politikere siger, hvad de mener, så folk har en chance for at vide, hvem det er, de er mest enig med, og der er det da med unge ligesom med alle mulige andre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-31:
Tak, formand.
I lighed med mange af mine ærede ordførerkolleger kan vi heller ikke støtte dette beslutningsforslag.
Som mange allerede har fremført de gør, sætter vi også lighedstegn mellem myndighedsalder og valgretsalder.
Så det bliver et nej fra Dansk Folkeparti.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Tak for at ønske mig velkommen tilbage.
Det er også rart at se ordføreren igen i sædvanlig god form, og det er rart, at ordføreren har tænkt over det her, vurderet det og tænkt frem og tilbage modsat DF lige før, som åbenbart ikke ved, hvorfor de stemmer nej, eller i hvert fald ikke ønsker at delagtiggøre nogen som helst i det.
Der er også mange argumenter på negativsiden, som jeg godt kan være enig med ordføreren i.
Jeg synes da også, at vi skal kigge på nogle af argumenterne på plussiden.
Hvad tænker ordføreren om, at vi som politikere er dem, der har den laveste troværdighed i alle målinger og på alle samfundsområder?
Vi ligger under brugtvognsforhandlerne, journalisterne og ejendomsmæglerne i sådan en helt særlig position helt nederst.
Tror ordføreren måske ikke, at vi, hvis det er sådan, at vi åbner demokratiet, lader unge komme med i flere mellemregninger og underviser dem ordentligt om det i skolen, på en eller anden måde kunne hæve tilliden til os politikere?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-31:
Nej, hvis man skal hæve tilliden til politikerne, skal politikerne stoppe med at lyve for befolkningen, og så skal de gøre, som de vil.
Så skal vi ikke have en hr. Jakob Ellemann-Jensen fra Venstre, der går ud og siger, at han ikke vil gøre Mette Frederiksen til statsminister, og så gør han det alligevel.
Politikerne skal jo stoppe med at lyve over for befolkningen og stå ved det, de siger.
Så tror jeg, man vil komme meget længere med de ting, og så kan politikerne begynde at starte med at sige det, de rent faktisk mener, i stedet for tre sætninger, de har fået sendt ud fra et pressekontor, og som de er bange for at sige noget som helst andet end.
Så hvis man fik en selvstændig holdning, tror jeg faktisk, der ville være større respekt blandt befolkningen over for de politikere.
Men jeg vil godt adressere nogle af de positive elementer, som der kunne være ved det her.
For det kunne jo være, at man kunne kigge på, hvordan man måske kunne ændre holdning i folkeskolen til nogle af fagene.
Samfundsfag i dag synes jeg er blevet et udhulet fag, i forhold til hvor meget det skal fylde.
Så det kunne jo godt være, at man fra folkeskolens side skulle begynde at tage dannelsesaspektet lidt mere alvorligt og danne folk til at tage del i det samfund, som de skal leve i.
Det er, hvis jeg skal kigge på et positivt element ved at sænke det.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Jeg er meget enig i, at der er et enormt demokratisk svigt i før et valg at sige en ting og så bagefter at gå ud og gøre det diametralt modsatte.
Det er så svækkende for vores demokratiske tillid, at det er helt utroligt.
Men vi må jo prøve at genvinde den, så godt vi kan.
De unge er utrolig interesserede i EU, og 90 pct. af dem anser sig selv som europæere.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-31:
Jeg er altid villig til at blive klogere, og jeg er ikke typen, der, hvis der er evidens og der er meget, der tyder på, at noget vil være en god beslutning, er bange for at ændre min holdning på nogle spørgsmål.
Jeg tror ikke, at jeg p.t. og de næste par år ændrer holdning, for jeg har en frygt for, hvad hele det her system herinde, alle de penge og alle de markedsføringsmillioner, som man vil bruge, gør ved vores børn, og jeg tror, at det skader mere, end jeg tror det andet vil gavne.
Det samme gælder den påvirkning og det, jeg har set efter at have været herinde i 4-5 år, altså hvordan man målretter sin markedsføring.
Det er min holdning lige nu, og det vil det være, indtil jeg ser noget, der modbeviser det.
Men man kan jo prøve at lave et skolevalg derude, hvor vi voksne holder os væk og så lader børnene debattere med børn.
Det kunne være et godt skridt på vejen til, at jeg måske også ville finde større tryghed i, at man kunne lade børn deltage i valg på den måde.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-31:
Tak for det.
Min bekymring, som jeg også sagde på talerstolen, er, at de voksne blander sig for meget i det.
Jeg synes, at man så det klareste eksempel på det her for nylig, hvor mange fra Alternativets folketingsgruppe og medlemmer af Alternativet desværre gik meget, meget hårdt til Dansk Folkepartis Ungdom, som havde lavet en kampagne.
Jeg taler ikke om indholdet af kampagnen.
Jeg skal ikke stå og forsvare DFU eller noget som helst, men det, at der er voksne, som angriber ungdomspartier i et skolevalg, synes jeg er det klareste eksempel på, at man som voksen ikke evner at træde et skridt tilbage og lade børnene have deres skolevalg.
Man blander sig i det og lægger et massivt pres på dem.
Vi har en skolelederforening, som går ud og tager stilling til det.
Det er uhørt.
For man tager stilling til, at der er bestemte holdninger, der er bedre end andre.
Det er der, min bekymring ligger.
Kan ordføreren ikke se, at den adfærd, som jeg synes desværre også udvises af nogle fra Alternativet, altså at man går ind og presser og virkelig, virkelig går hårdt til nogle børn og ungdomspolitikere, som har lavet en kampagne, er med til at fostre frygten for – den, jeg også har – at man vil prøve på at påvirke nogle endnu yngre, hvis vi sænker valgretsalderen.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Det er jo meget svært at svare på det spørgsmål uden at tage udgangspunkt i den konkrete kampagne, som er dybt diskriminerende, og som Danske Skoleelever foruden Skolelederforeningen jo også har taget afstand fra.
Når det så er sagt, kan jeg sådan set
godt se ordførerens bekymring for markedsføring i dansk politik.
Jeg tror, at det er meget forskelligt fra parti til parti, hvad for et markedsføringsbudget man har, og jeg tror, at det, ordføreren taler om her, er forholdsvis voldsomt.
Men jeg vil bare gøre opmærksom på, at unge i dag jo allerede er udsat for massiv markedsføring fra virksomheder, eksempelvis techgiganter, så den problematik, som ordføreren rejser, er jo meget, meget større end det forslag her.
Derfor kan jeg ikke se, at det kan adresseres lige her.
Det er egentlig en større debat, som jeg gerne tager.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-31:
Det er jo netop, når man er lodret uenige om noget, at principperne og præmisserne skal bestå.
Det hjælper ikke noget, man kun har nogle flotte principper, når man er enig i det budskab, der kommer.
Nu nævnte jeg DFU's kampagne.
Jeg kunne også have nævnt unge fra Enhedslisten, som havde delt foldere ud, hvorpå der stod »Fuck the police«, og som opfordrede til at genbruge flasker ved at lave brandbomber til brug mod politibiler.
Det kunne man også gøre.
Det kunne jeg også have brugt som eksempel.
Nu brugte jeg bare DFU som eksempel.
Pointen er, at man laver et skolevalg, at der er et ungdomsparti og nogle børn, som skal ud at debattere på nogle skoler med deres klassekammerater, og at så sidder der voksne professionelle, altså folkevalgte politikere, der lægger et massivt pres og skænder et enkelt partis kampagne på den måde.
Det gør bare, at jeg siger: Det massive pres, som jeg kan se at man allerede nu udøver på 16-18-årige, skal endnu yngre børn ikke udsættes for.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-01-31:
Nu er det jo mig, der på Liberal Alliances vegne står på talerstolen, og når det drejer sig om, hvad ordføreren synes, jeg skal eller ikke skal, har jeg heldigvis retten til at være klar, tydelig, kontant og præcis, i forhold til hvad Liberal Alliance mener, og vi mener, at valgretsalderen ligger godt der, hvor den er.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Den der snak om generalisering er noget, som jeg synes er svært.
For hvis vi f.eks. tager mennesker, der er storrygere, så kan vi jo godt sige, at når man ryger rigtig meget, er der en tendens til, at man kan få lungekræft, men derfor kan Lise Nørgaard godt dø i en alder af 105, selv om hun har røget cerutter hele sit liv.
Vi kan også godt diskutere metoo, uden at vi lægger til grund, at alle mænd, vi møder på vores vej, er krænkere.
Men på det her område er det, som om vi har svært ved at tage kultursnakken, uden at vi på en eller anden måde er nødt til hele tiden at få med, at det ikke er alle.
Udgangspunktet er jo, at det ikke er alle, ligesom det er det i alle mulige andre kulturdiskussioner.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-01:
Det tror jeg bestemt på.
Jeg betvivler ikke, at der foregår social kontrol, og at der er folk, der udnytter deres position osv., og det skal vi kunne tale om.
Det, som jeg er meget påpasselig med, er jo at skabe billeder, som smitter af på perceptionen, altså opfattelsen af alle muslimer fra Mellemøsten og Nordafrika, eller som gør, at når sygeplejersker med tørklæde møder ind, skal de være bange for at blive mistænkt for at stikke voldsofre, eller hvad det var for et eksempel, hr. Frederik Vad nævnte.
Det synes jeg er farligt.
Men jeg synes, man skal finde en balance, hvor vi adresserer de problemer, der er, og som ikke bare er enkeltsager, men hvor der selvfølgelig også er flere enkeltsager og det derfor er et fænomen, men hvor fænomenet ikke er reglen.
Altså, kan vi på en eller anden måde kan finde en måde at snakke om de problemer og løse dem på, hvor vi netop ikke kommer til at give konspirationsteorier for meget vind i sejlene?
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Tak for en på mange måder rigtig fin tale, og specielt det der med at tage en diskussion i et lukket udvalgsrum synes jeg er en virkelig god idé.
Jeg har en lille kommentar til det der med, at noget måske kan virke lidt konspiratorisk eller rører ved nogle fornemmelser i forhold til det – og jeg forstod nuancerne i det, fru Zenia Stampe sagde.
Der er nogle ting, vi ikke ved så meget om, og så er der noget, vi ved en hel del om.
Jeg var i radioen hos Yaqoub Ali i går.
Han har været en del af Kaldet til Islam og LTF i mange år, og han fortalte, hvordan han selv flere gange har truet støttekontaktpersoner og sagsbehandlere til at stoppe børnesager mod hans børn.
Vi har også tal, der viser, at der skal mange gange flere underretninger til at tvangsfjerne et barn med muslimsk baggrund kontra et barn med en etnisk dansk baggrund, og der er eksempler på politibetjente, der har krævet svar om konkrete personer på kvindekrisecentre.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Men nu, når jeg lige tænker over det, tror jeg faktisk, jeg var til stede ved en eller anden behandling af koranloven hernede.
Jeg kan da i hvert fald huske, at hr. Bjørn Brandenborg fra Socialdemokratiet ikke syntes, at situationen var særlig rar heroppe på talerstolen.
Så jeg tror faktisk, jeg har været med til nogle af de her diskussioner.
Men altså, når alt kommer til alt, er det jo også Venstre, som dukker nakken for islamister nede i Mellemøsten.
Det havde jeg godt nok ikke regnet med.
Det gjorde Anders Fogh Rasmussen ikke under Muhammedkrisen; han stod fast.
Der kan vi jo se forskellen på Venstre dengang og Venstre i dag.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-01:
Nu kan jeg så høre, at man godt kan diskutere koranlov her, selv om man ikke er udlændingeordfører, som der bliver sagt.
Så nogle gange kan man, og andre gange kan man ikke.
Hun kunne have hørt japartierne svare på 160 spørgsmål, og hun kunne have erfaret, hvordan PET havde advaret imod det, hvis vi ikke fik en koranlov, og hvordan situationen var i Bruxelles, hvor to blev myrdet, og en mere overfaldet.
Det spidsede til, og i det hele taget kunne hun have hørt en utrolig tæt debat der.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Altså, nu er jeg ikke udlændingeordfører.
Jeg ved ikke, om det er sådan i Venstre, at Venstre stiller med alle mulige andre ordførere, når der er noget, der bliver behandlet.
Men jeg har været med til flere behandlinger af koranloven, bl.a. tredjebehandlingen, som foregik hernede, og som foregik i rigtig mange timer.
Vi har været en stor del af det her hele vejen igennem.
Så selvfølgelig har vi engageret os i den her sag.
Det håber jeg da også at hr. Preben Bang Henriksen kan bekræfte.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-01:
For det første synes jeg, der er en ret grundlæggende forskel på, om man taler om de her problemer og bringer dem frem i lyset for at løse dem, eller om man taler om dem og bringer dem frem i lyset for at bevise, at de ikke kan løses.
Jeg oplever ikke hr. Frederik Vads indgang til den her diskussion som et forsøg på at vise, at integrationen ikke kan lykkes, men det oplever jeg at der er ret mange andre der gør.
Det er jo det, der gør den her debat vanskelig, også for hr. Frederik Vad, tror jeg, fordi der jo så også er nogle i det kor og med det sprog, som har en helt anden motivation for at bringe de her ting frem.
Jeg tror måske godt, vi kan finde hinanden herinde på en måde, hvor vi prøver at adressere de problemer og finder konkrete løsninger – det er jo det vigtigste – men hvor vi også prøver at passe på, at alle de helt almindelige velfungerende demokratisk sindede borgere med anden etnisk baggrund og islam som religion ikke føler sig truffet.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-01:
Nu kan jeg høre, at koranloven ligesom er ved at blive centrum for dagens debat.
Og så vil jeg godt høre ordføreren: Var hun til stede i de 6½ time, hvor vi debatterede koranloven den 14. november ved førstebehandlingen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Tak for det.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Jeg havde heller ikke forventet ros fra fru Pia Kjærsgaard til Danmarksdemokraterne.
Men det er også bare lidt påfaldende.
Det har Socialdemokratiet selv givet udtryk for tidligere, men det hører vi ikke meget om i dag.
Det er jo også bare for at sige, at jeg synes, at nu vi har den her diskussion, er det påfaldende, at vi har den nye store frontkæmper fra Socialdemokratiet, som egentlig bare står og hælder de samme ting ud af ørerne, som vi har hørt tidligere socialdemokrater stå og sige.
Men tak, fordi fru Pia Kjærsgaard har taget den her debat op.
Det er jeg egentlig glad for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Jeg tror ikke, at der er en socialdemokrat, der tør stå heroppe og sige, at Dansk Folkeparti ikke er stuerene.
Det tror jeg faktisk ikke.
Så der er vi kommet et stykke vej.
Men ellers er det jo rigtigt, at man sender en i byen – jeg kan nævne hr. Mattias Tesfaye, hr. Kaare Dybvad Bek og nu hr. Frederik Vad, som er god til at formulere sig og faktisk også mener det, tror jeg.
Det tror jeg da.
Det tror jeg.
Men derfra og så til udført gerning må jeg nok sige at der er et stykke vej.
Men tak for spørgsmålet, fru Susie Jessen, men jeg ville jo også ønske, at Danmarksdemokraterne var med hele vejen.
Jeg ved godt, at Danmarksdemokraterne er med et stykke, men i virkeligheden ikke hele vejen.
Altså, i forhold til hele konventionspolitikken har – ja, det kan jeg jo rolig sige – mine gamle kampfæller, som nu er gået til Danmarksdemokraterne, ændret opfattelse.
Det har man i forhold til rigtig mange andre synspunkter.
Nu er Nye Borgerlige her ikke, men det er så en anden historie.
Så nu er der faktisk kun Dansk Folkeparti til at kæmpe imod det.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Tak for talen til fru Pia Kjærsgaard.
Jeg vil egentlig bare lige høre om noget i forlængelse af hr. Frederik Vads oplæg.
Altså, Socialdemokratiet kom med et udlændingeudspil i 2018.
Hvad er der egentlig sket med det?
Er det egentlig ikke lidt påfaldende, at nu er det hr. Frederik Vad, som er den store frontkæmper på udlændingeområdet?
Hvor meget mener fru Pia Kjærsgaard egentlig at Socialdemokratiet har bidraget med på udlændingeområdet, siden fru Pia Kjærsgaard startede i Folketinget helt tilbage i tiden?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Det er, fordi det er blevet normen – det er blevet normen.
Det er politikerne, og det er godt nok fint , at hr. Frederik Vad protesterer, men hvor har hans eget parti været i den her debat?
Men det er ikke godt nok, og det er ikke godt nok, når det er blevet normen.
Og jeg må også sige til hr. Frederik Vad, som jo har været ude at sige, at islamiseringen af Danmark er lige så alvorlig som klimaforandringerne, at der er vi jo igen dernede, hvor jeg ikke synes at vi hører hjemme.
Islamiseringen af Danmark er det allerallermest alvorlige.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Men det er jo netop det, der er pointen.
Det er ikke fru Pia Kjærsgaard, der inviterer imamer til festgudstjeneste i Aarhus Domkirke.
Har vi ikke den udfordring, at vi på vores lederuddannelser, på vores professionshøjskoler, på vores universiteter og i vores skolesystem ved for lidt om det her og lærer for lidt om det, og at de mennesker og de fagfolk, som står derude og skal håndtere det, ikke ved, hvordan de skal møde et kulturelt og religiøst sprog, altså at de ved ikke, hvordan de skal møde det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Det var en skændsel, og han burde være blevet vist ud, hvis det stod til mig – en skændsel ud over alle grænser.
Og jeg synes slet ikke, at der er taget nok afstand fra det i den sag.
Altså, det er jo igen lidt, som om man ikke rigtig tør det.
Hvad gør man i forhold til biskoppen?
Hvad gør man i forhold til folk, der har besluttet det her?
Det fortsætter jo bare.
Vi kan godt stå her og sige, at det er en skændsel, og at det er forfærdeligt, og at man burde gøre noget, men vi gør det ikke, og det er jo det, der er så grotesk.
Det var virkelig en skændsel på en meget, meget flot dag, hvor en mand som ham skulle provokere, og det er de rigtig, rigtig gode til.
Og vi finder os i det, og vi bøjer nakken.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Jeg kan også se, at folk har nemmere ved at diskutere indre mission end den her kultur på de bonede gulve.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Pia Kjærsgaard om noget, for fru Pia Kjærsgaard har jo selv været bannerfører for de to første sådan store udlændingepolitiske erkendelser, altså dels at antallet betyder noget, dels at folk, som kommer hertil, ikke skal begå kriminalitet, men at de skal arbejde og uddanne sig.
Nu er vi så kommet et tredje sted hen.
Vi står over for en tredje erkendelse, som handler om, hvad det er for et værdisæt – selv om man har gået på universitetet og kan flydende dansk og overholder loven – man så møder befolkningen og samfundet med.
Vi så jo den her imam, der var inviteret med til kongeparrets festgudstjeneste i Aarhus Domkirke.
Er det ikke et eksempel på, at der sidder nogle med et stort ansvar forskellige steder i vores samfund, som er et højtbegavede mennesker, men som alligevel ved så lidt om kultur og religion, at de ikke er klædt godt nok på til f.eks. at kunne træffe et valg, der gør, at sådan en mand ikke får mulighed for at eksponere sine værdier på landsdækkende fjernsyn.
Er det ikke en form for værdimæssig oprustning, vi mangler nu?
Steffen Larsen (LA), 2024-02-01:
Jamen hr. Frederik Vad, De har jo ret.
Der er nogle elementer, vi kan overveje her.
Der kan jo ske det, som man kan kalde for infiltration af vores institutioner, hvor de simpelt hen begynder at modvirke de værdier, som vi egentlig helst ser er det, som det danske samfund skal være baseret på.
Her kan vi jo bl.a. påpege, at hvis pædagoguddannelsen reelt set begynder at undervise i kontrafaktisk holocaustbenægtelse, må vi stå i den situation, at vi selvfølgelig må kigge på, hvordan vi kan modvirke det.
Men jeg synes sagtens, at vi fra Christiansborg af kan udpege nogle værdier, som vi synes der f.eks. skal undervises i, og som skal være ledende for, hvordan man egentlig deltager i visse institutioners arbejde.
For institutionerne er jo værdibærere i vores samfund, og så kan det godt være, at der ikke er nogen, der lige har kræfterne til at løfte det i den der enkelte samfundsfagsundervisning, men det burde der jo være.
Der burde jo være nogle voksne til stede, og i det tilfælde, at det bliver et meget udbredt problem, må vi se på netop at sætte de her værdier i højsædet igen.