runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det, og jeg vil også sige tak til ordføreren for at understrege de internationale forpligtelser, EU-retten, det, at der sikre tredjelande, og at det skal ske i et samarbejde med andre EU-lande.
Det synes jeg er en god linje.
Men det, der bekymrer mig lidt, er de udtalelser, vi hører – vi hørte det faktisk også fra ministeren – om, at asylsystemet er dysfunktionelt og endda brudt sammen.
Hvis jeg arbejdede i Udlændingestyrelsen eller Flygtningenævnet, ville jeg blive lidt trist over at høre det.
Så derfor vil jeg bare lige være sikker på, om ordføreren mener, at Udlændingestyrelsen, Flygtningenævnet og det danske asylsystem faktisk fungerer relativt godt i forhold til at sortere i, hvem der er flygtninge og skal have beskyttelse, og hvem der ikke er og derfor skal sendes hjem.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Nej, det er jo, fordi der er et potentiale, som er endnu større, og som ikke var der tidligere, for at skabe en europæisk løsning, og det spor synes jeg man skylder at forfølge.
For det er klart, at jo flere lande der er med i sådan en løsning, jo mere effektivt vil det være og jo mere strukturelt vil det ramme.
For en stor del af bevæggrundene for det her er jo ikke kun, selv om det er vigtigt, spørgsmålet om at have kontrol over, hvor mange der kommer til Danmark og søger om asyl.
Målet er også at skabe et nyt system, som er mere retfærdigt, og hvor flere af verdens flygtninge bliver hjulpet.
Og det er klart, at jo flere lande der deltager i at ændre de mekanismer, der er på spil nu, jo bedre vil det jo kunne løse de udfordringer.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Jeg glæder mig søreme også over, at der er kræfter i Sverige, der forsøger at rette op på det og trække i en anden retning, selv om man må sige, at det er ved at være meget sent.
Men lad os sige det, som det er: Sagen er, at den danske regering jo har opgivet det her.
Hvis man ville gå ad den her vej, havde man gjort det selv, og så havde andre lande formentlig tilsluttet sig på et eller andet tidspunkt, for så ville det være sådan, at hvis man ville til Europa, fordi man havde lyst til at immigrere til Europa, ville man jo ikke vælge Danmark at flygte til.
Så det her havde jo løst det.
Når man siger, at man vil gøre det på europæisk plan, så er det vel, fordi man bare har opgivet det her.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Der er flere ting at sige til det.
Til det første spørgsmål om, hvad det er for nogle lande, man gerne vil arbejde med, så ved jeg ikke, hvordan de andre ordførere på det her område oplever det, men jeg oplever meget stor interesse, også fra europæiske medier, for at dække, hvordan Danmark går til udlændinge- og integrationspolitikken.
Det skyldes jo også, at der er nationale diskussioner, også i de nationale parlamenter, om det rundtomkring i Europa.
Så mit indtryk er sådan set, at der foregår en meget bred debat, og at der i de her år bliver flyttet noget.
Hvis man gerne vil have eksempler på konkrete lande, kunne man jo starte med de syv lande, som sammen med den danske statsminister var afsender på et brev til resten af Det Europæiske Råd om at gå nye veje i tilgangen til migrationspolitikken i EU.
Og apropos bevægelse: Den nye svenske regering sender jo helt andre signaler end det, Ylva Johansson giver udtryk for.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Jeg er glad for, at ordføreren starter med at understrege betydningen af, at Danmark har et retsforbehold.
Det var der ellers ganske mange, heriblandt ordførerens parti, der havde travlt med at få afskaffet for få år siden.
Jeg vil gerne spørge: Hvad er det for nogle lande i EU-regi, man vil lave det her med?
Altså, hvad det for nogle lande, der har den samme debat og som Danmark står på spring for at gennemføre det her?
For efter 3½ år i EU-systemet siger min selvfølgelig korte erfaring mig ikke, at der er lande, der er ved at kaste sig i Danmarks retning for at gennemføre det her.
Jeg synes heller ikke, jeg har indtryk af en Europa-Kommission, som er på vej i den retning, tværtimod.
Ordførerens partifælle fra Sverige, kommissær Ylva Johansson, har jo tværtimod understreget, hvor stolt hun er af den svenske udlændingepolitik, så man må jo tro, at Europa-Kommissionen er på en helt anden planet.
Det store flertal i Europa-Parlamentet har også for nylig vedtaget en meget stor migrationspagt, som jeg ikke engang vil sige minder om Radikale Venstres udlændingepolitik, for i virkeligheden ligger den nok til venstre for Radikale Venstres udlændingepolitik.
Så hvordan vil I lave det her i EU-regi?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Jeg synes, det er rimelig klar tale.
Altså, vi arbejder på den akutte udfordring her og nu sammen med andre europæiske lande, og så arbejder vi samtidig på at få flere europæiske lande til at bakke op om en strukturel løsning på den lange bane.
Om det kan være inden for 5 år eller det kan være inden for 3 år, eller hvad tidsperspektivet er for det,
aner jeg jo af gode grunde ikke, og det ville jo være skørt at stå her og udtale sig om det, men jeg synes sådan set, at det både er seriøst, men også er klar tale at kunne håndtere både det nuværende her og nu-perspektiv og den lange bane.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Jeg kommer til at tænke på gode gamle statsminister Poul Nyrup Rasmussen, der talte med uld i mund.
Det synes jeg lidt er det, ordføreren gør her.
Det må da være klart for enhver, at det er uholdbart, at man går, fra at man vil lave en løsning inden for 1 år – den siddende minister sagde før valget, at inden for 1 år kunne man begynde at sætte den her løsning i søen – til at man så nu taler om, at der kan gå 5 år.
Kan ordføreren ikke godt se, at der er et eller andet fuldstændig tosset her: at man under en kæmpestor migrantkrise, som vi har i øjeblikket, først vil lave den løsning, der skal bruges, om 5 år?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Jeg er meget bekymret over den situation, vi har i nogle europæiske lande med antallet af migranter, som er kommet til Europa.
Jeg havde også med i min tale, hvor høje tallene er.
Det er jo derfor, at statsministeren rejser Europa rundt og taler med europæiske ledere om, hvordan vi håndterer den krise, og at udlændinge- og integrationsministeren gør det samme med sine kollegaer.
Det er jo netop for at håndtere den nuværende og den akutte krise.
Der er den løsning, vi diskuterer nu her om et modtagecenter uden for Europas grænser, jo en strukturel løsning på den lange bane til at forhindre asyl- og migrationsstrømme og sætte en stopper for den spontane asylansøgning og migrationsstrømmene i Europa.
Det vil jo i virkeligheden afhænge af, hvor dygtige menneskesmuglerne er, og det påvirker så, hvor mange der kommer til Europa.
Der har vi jo ikke forladt en position, men jo i virkeligheden udvidet den skala, vi kan arbejde i, ved at invitere andre lande med og arbejde for en EU-løsning.
Det er jo, fordi der er bevægelse i Europa på det her spørgsmål.
Der er andre lande, der begynder at se, at den måde, Danmark ser den her udfordring på, er den eneste vej frem.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Tak til ordføreren for at fortælle om Socialdemokratiets bevæggrunde på det her område.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi er optagede af at få løst den igangværende migrantkrise.
Ministeren har sagt, at det kan være fint med en løsning om 5 år, mens man før valget sagde, at der skulle løsning til efter 1 år.
Så jeg kunne bare godt tænke mig lige at høre, hvad grunden egentlig er til, at man har forladt det her med, at der skulle laves en løsning efter 1 år, som man sagde før folketingsvalget, og til, at man vil lave den her brede EU-løsning.
Vi har jo et forbehold, som ordføreren selv er inde på, i forhold til flygtningesamarbejdet i EU, så vi har jo sådan set muligheden.
Altså, er det Moderaternes indtræden i regeringen, eller hvad er det, der har gjort, at Socialdemokratiet lige nu har valgt den næstbedste eller måske tredjebedste løsning, så vi først efter 5 år – måske efter 5 år – kan etablere den her løsning, som jo er den rigtige, hvad jeg er enig med ordføreren i?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for et godt svar, og flygtningekonventionen bygger jo så også på, at man tager et fælles ansvar.
Vil Venstre også gerne øge antallet af kvoteflygtninge, der kan komme til Danmark, for ligesom at aflaste de lande, der i nærområderne så faktisk tager et ansvar, men som måske ikke har en mulighed for at opretholde et ordentligt liv for nogle af de mest udsatte flygtninge?
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Der er to spor i forhold til at svare på det spørgsmål.
Vi har hele tiden sagt i Venstre, at vores holdning til kvotesystemet afhænger meget af antallet, der kommer til Danmark som spontane asylsøgere, og hvor godt de, der så er her, bliver integreret i Danmark.
Vi har igennem længere tid set, at det er gået i den rigtige retning på det område.
Men den store præmis for for alvor at melde sig ind i det kvotesystem, vi selv har været med til at opfinde, er jo, at man får et modtagecenter, der gør det at søge spontant asyl som sidste led af en menneskesmuglers forretningsmodel mindre interessant.
Så vil vi for alvor kunne tage kvoteflygtninge i stedet.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Tak til ordføreren for at redegøre for Moderaternes vurdering af de her ting.
Det er jo ekstremt vigtigt, at der sker noget, og at vi får løst de udfordringer, som der er med migranter og asylsøgere i Europa.
Jeg er enig med ordføreren i, at det jo ikke bare er et dansk problem; det er et grænseløst problem at få løst.
Når det så er sagt, er det klart, at vi er nogle, der har hæftet os meget ved, at den tidligere regering sagde, at man kunne lave en løsning inden for 1 år, hvilket briterne også har arbejdet med, og nu står man så med en prognose fra den siddende regering og minister, der siger, at det måske kan lade sig gøre efter 5 år.
Der er altså sket et eller andet fra den tidligere regerings til den nuværende regerings politik.
Det kunne jeg godt tænke mig at hr. Mohammad Rona kunne gøre os lidt klogere på: Hvad tror hr. Mohammad Rona der er sket, siden vi nu opererer med et tidsperspektiv, der hedder 5 år i stedet for 1 år?
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Nu har jeg desværre ikke været med til forhandlingerne på Marienborg, og jeg forholder mig bare til, at vi er tre forskellige partier, der er gået sammen om et regeringsgrundlag, og ud fra det kan jeg bare konstatere, at det, der er kommet ud af det regeringsgrundlag, er, at vi forfølger den ambition om at lave et fælles asylsystem, om det er EU eller Europa, i et tredjeland.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Det var bare heller ikke helt et svar på mit spørgsmål, som var, om ordføreren er enig i med Socialdemokratiet i, at såfremt EU-vejen ikke kan lade sig gøre, skal vi forfølge en bilateral aftale.
Og såfremt ordføreren ikke er enig i det, bekræfter han jo indirekte også dermed, at det er Moderaterne, der har fået skrevet ind i regeringsgrundlaget, at det her ikke længere er en løsning, der skal forfølges nationalt, såfremt det er den eneste vej at gå, men at det er en løsning, der alene skal kunne lade sig gøre i internationalt regi.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Det her er ikke et dansk problem.
Det her er et problem, vi har ved vores ydre grænser i Europa og i EU.
Derfor er jeg jo også, hvad kan man sige, i forhold til hvad der står i vores regeringsgrundlag, fuldstændig overbevist om, og det mener vi også i Moderaterne, at vi skal gå EU-vejen.
EU-vejen er den rigtige vej.
Vi bliver simpelt hen nødt til at stå sammen som EU og gøre det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for hans tale.
Det, jeg vil spørge ordføreren lidt ind til, er, om han er enig med ministeren og med Socialdemokratiets ordfører i, at såfremt det her ikke kan lade sig gøre i EU-regi, altså såfremt vi ikke kan finde fælles fodslag i en international løsning, så skal vi forfølge en bilateral aftale med Rwanda i forhold til at få det her modtagecenter i et tredjeland, i stedet for at vi ikke får en løsning.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Tak for det, og tak for ordet.
Vi forbeholder os ret til at bestemme, hvem der skal slå sig ned i Danmark.
Det tænker jeg de fleste partier er enige om.
Vi har en forpligtelse til at hjælpe mennesker på flugt, men Danmark kan ikke tage imod alle flygtninge, og det skal vi heller ikke.
Men med udsigt til fortsat krig, undertrykkelse og klimaforandringer er der desværre udsigt til en fortsat stigning i antallet af flygtninge.
Kig bare på vores ydre grænser; det problem kan vi ikke løse i Danmark alene.
Vi ønsker derfor at arbejde for en fælles EU-løsning, så vi kan få asylsystemet til at fungere bedst muligt.
Derfor er jeg også glad for, at vi i regeringen som udgangspunkt har valgt at fokusere på at arbejde om en fælles europæisk reformation af asylsystemet med eksempelvis et modtagecenter i et sikkert tredjeland uden for EU.
Lige nu er det sådan, at menneskesmuglerne har magt, i forhold til at de bestemmer, hvem og hvor mange der kommer til Europa.
Vi bliver simpelt hen nødt til at arbejde på tværs af landegrænser nu for at komme op med en fælles løsning i EU.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg er glad for at høre, at ordføreren ikke bakker op om den her idé om en fordelingsnøgle, og jeg er også glad for, at ordføreren bekræfter, at det er vores retsforbehold, som står i vejen for, at Kommissionen ville kunne vedtage sådan en lovgivning på vegne af Danmark.
Siger ordføreren dermed, at han kan stadfæste for fremtiden, at Venstre ikke kommer til at stå inde for, at vi ophæver det danske retsforbehold, som er det værn, vi har imod, at Kommissionen pludselig kommer og siger: Nu skal I tage så og så mange flygtninge?
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Jamen der er vi jo heldigvis allieret med en lang række lande, der i de dele af forhandlingerne har meldt klart ud og har sagt, at det ikke er en løsning, de ser for sig.
Det er her, vi som nationalstat skal hævde vores ret til at kunne bestemme selv, og hvis der måtte komme en europæisk aftale på det her område, der indeholder sådan en fordelingsnøgle, er det jo godt, vi har et forbehold, der gør, at vi ikke behøver at gå med til den idé.
Jeg ville overhovedet ikke være tryg ved, at man i Kommissionen afgjorde fordelingen af flygtninge i Europa.
Men når det så er sagt, er jeg, og det er vi i Venstre, også fuldstændig på det rene med, at der er nogle lande, der betaler en meget høj pris for den måde, systemet fungerer på i dag.
Det drejer sig om Italien og Grækenland, Østrig og andre, som oplever et ekstremt asylpres, og som ligger på de her ruter, og de har brug for vores hjælp til at løse det her problem, og derfor ville det være fint, hvis de også kunne møde vores dygtige og momentvis visionære minister og blive inspireret til at gå med i den her Rwandamodel.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det, jeg vil høre lidt ind til, er i forbindelse med de strømninger, der jo er i Europa, og som ønsker en fordelingsnøgle i forhold til fordelingen af asylansøgere.
Hr. Peter Kofod nævnte tidligere i dag den her migrationspagt, som man arbejder på nede i Europa-Parlamentet, og som bl.a. handler om en fordelingsnøgle, hvor det ikke længere er nationalstaterne, der på egen hånd skal beslutte, hvilken udlændingepolitik de vil føre nationalt, men i stedet for Europa-Kommissionen, som skal sidde og fordele flygtninge rundt til lande, alt afhængig af hvor mange de har taget og hvor de lige synes det passer bedst osv.
Hvad mener ordføreren om den idé, altså at man simpelt hen ophæver folkesuveræniteten i de enkelte nationalstater og så uddelegerer magten til at fordele flygtninge rundt i Europa?
I Dansk Folkeparti er vi selvfølgelig ikke glade for den idé, men jeg er lidt nysgerrig på, hvad ordføreren og ordførerens parti mener.
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Ja, og det kan jo vi måske samarbejde med briterne om.
Men i det her spørgsmål er det godt, at vi kan ligge lidt i slipstrømmen af et stort land i forhold til alt det, der foregår.
Vi så i sommer de meldinger, der kom om, hvordan man behandlede homoseksuelle i Rwanda, og der er det godt at vide, at der er et land, der har en større tyngde end os til at slå i bordet og sige: Hvis vi skal lave en aftale med jer, er der også nogle regler for, hvordan man behandler dem, der måtte få ophold i jeres land.
Og der tror jeg, vi vil være godt tjent med, at briterne går forrest her.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Jeg er jo faktisk meget enig med ordføreren i, at vi kan se en mulighed i det, briterne har gang i.
Man kan sige, at det kedelige på dansk side så er, at hvor man tidligere havde et indtryk af, at Danmark måske var lidt foran, så er vi blevet overhalet af England, og hvis det er sådan, at der f.eks. går 5 år, inden Danmark eventuelt sammen med nogle andre lande får lavet noget, er vi i den grad blevet overhalet af briterne, og så har vi jo ikke gavn af, at der er et stort land, der er gået foran.
Så jeg vil bare opfordre ordføreren til at arbejde for, at vi netop bruger det store land som eksempel, og at det sker snart.
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Jeg synes ikke, jeg kender nok til de interne britiske forhandlinger til, at jeg kan svare på, om det er det, vi læner os op ad.
Men jeg kan sige så meget, som at det, at man har et stort land, der går forrest på det område, tror jeg tjener vores bestræbelser på at få lavet et modtagecenter enten særskilt som land eller i samarbejde med andre europæiske lande.
Det tjener vores sag rigtig godt.
Altså, vores selvforståelse fejler ikke noget, men sådan i virkelighedens verden er vi jo ikke helt så store, som vi er i vores selvforståelse.
Derfor er det godt at have nogen med mere tyngde, et stort land som Storbritannien, der går forrest på det her område, sådan at de laver et spor, som Danmark så kan følge bagefter.
Det tror jeg er gunstigt for os.
Så bliver der spurgt til, hvornår det kommer på plads.
Jamen der tror jeg igen, at svaret er, at der er vi også meget afhængige af, at briterne skaber et spor, en præcedens, som vi kan følge ret langt ad vejen.
Så vi bør næsten rette det spørgsmål til den britiske regering.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Tak til ordføreren for at fremlægge Venstres vurdering af de ting, der foregår i øjeblikket, også omkring migrantkrisen – det er jo en meget interessant debat.
Briterne er jo lidt i samme båd – og måske ikke helt alligevel, men de har meget store udfordringer med asylsøgere og migranter, der transporterer sig over kanalen, og derfor er der noget lovgivning på vej i Storbritannien.
Jeg kunne bare godt tænke mig lige at høre ud fra de diskussioner, som regeringen og regeringspartierne har: Er det en lov, der svarer til den, som briterne er i gang med at gennemføre, man forestiller sig i Danmark, altså den samme model og med et center i Rwanda, og hvornår forventer ordføreren at en sådan plan kan komme på tale?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Mit spørgsmål er sådan set bare: Hvis der nu, selv med de ændringer her, ligger en klar vurdering, måske også internationalt, af, at vi ikke overholder vores juridiske forpligtigelser, vil ordføreren og Socialdemokratiet så bakke op om, at vi ændrer lovgivningen yderligere?
Maria Durhuus (S), 2023-05-04:
Så vil jeg som vikaren tillade mig at sige, at det må vi kigge på i udvalgsarbejdet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-04:
Jeg mener, at når vi har den her debat, som vi faktisk har i dag, og taler om det, så motiverer det også folk til at spise mere grønt.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan huske, dengang man herinde i Folketinget talte om det der med en kødfri dag.
Det var aldrig noget, man lovgav om, men det er der jo faktisk ret mange der har i dag.
Så det med, at vi har debatten og vi har samtalen, tror jeg også gør folk opmærksom på, at det kunne være en god, ny og spændende vej at gå, og jeg mener ikke, at det bør være nødvendigt at lovgive om det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-04:
Jeg skal bare forstå det.
Jeg er med på det her med, at det skal komme nedefra.
Det er der mange forskellige folkebevægelser og udviklinger i samfundet der gør.
Men det udelukker jo ikke, at man også kan sætte en politisk retning, i forhold til hvad det er for en vision, man har for samfundet.
Så kan det ikke være et både-og i stedet for et enten-eller?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-04:
Det er, fordi jeg mener, at den måde, det her vinder indpas og sætter sig allerallerbedst fast på, er, ved at det gror nedefra, altså at initiativet til at spise mere grønt kommer nedefra.
Jeg oplever selv – nu sidder jeg jo selv i en kommunalbestyrelse og kender flere rundtomkring – at man er meget optaget af det, og at man er meget nysgerrig.
Men vi mener bare ikke, at man skal lovgive om det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-04:
Tak til ordføreren for talen og for anerkendelsen af, at plantebaserede fødevarer har et potentiale både i forhold til klimagasreduktion og også folkesundheden.
Jeg går ud fra, at det også for Moderaterne er to virkelig vigtige politiske sager, altså klimakrisen og folkesundheden.
Når man nu anerkender grønne måltider som en vigtig del af det her, hvordan kan det så være, at man ikke hos Moderaterne ønsker at bruge det til en strukturel forandring, så vi får mere klimahandling og bedre folkesundhed?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-04:
Tak for det, formand.
I Moderaterne er vi enige med forslagsstillerne i, at grønne måltider bør fylde meget mere i offentlige køkkener.
Det er klogt at spise mere plantebaseret, og vi ser også, at flere og flere danskere vælger en plantebaseret kost til af hensyn til både klima og sundhed.
Vi ved, at langt de fleste grønne fødevarer har et lavere klimaaftryk end animalske produkter.
Vi ved også, at grønne måltider er godt for folkesundheden og kan mindske risikoen for en række sygdomme.
Alt i alt er plantebaserede måltider en god ting.
Som det er i dag, er det en decentral og lokal beslutning, hvorvidt der skal være et grønt alternativ, ligesom det også er en lokal beslutning, om maden skal være økologisk, eller om der f.eks. skal tages kulturelle og religiøse hensyn i forhold til måltider.
Mange kommuner og regioner har allerede taget mange grønne initiativer og serverer allerede nu plantebaserede måltider som et alternativ til kødet.
I Moderaterne mener vi, at vi skal holde fast i det lokale selvstyre.
Vi tror på, at kommunerne sagtens kan tage disse initiativer selv.
Vi ser jo faktisk, at mange allerede gør det og har ret høje ambitioner omkring det.
Derfor synes jeg også, det vil være ærgerligt, hvis vi her i Folketinget skulle gå ind og pille ved noget, som allerede er ved at ske organisk i kommunerne.
Moderaterne er langt hen ad vejen enige i, at plantebaserede måltider skal fylde langt mere.
Vi mener dog ikke, at det er vores opgave at sikre det.
På den baggrund kan Moderaterne ikke støtte forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2023-05-04:
Tak for det.
Det er superfint med flere plantebaserede fødevarer, i takt med at borgerne og brugerne selv tilvælger det.
Vi kan jo i øvrigt også glæde os over, at der er god gang i udviklingen på området.
De vil derfor naturligvis også indarbejde de ønsker, som deres brugere har, på en fornuftig måde.
Det er jeg overhovedet ikke et øjeblik i tvivl om.
Det er også min klare erfaring fra det kommunalpolitiske m.v., at det ønsker man et langt stykke ad vejen selv at styre; man ønsker egentlig ikke diktater af den slags her fra Folketingets side.
Vi skal sikre den lokale selvbestemmelse, og på det grundlag afviser Venstre derfor forslaget fra Alternativet.
Kasper Roug (S), 2023-05-04:
Nu vil jeg lige korrekse, kan man sige – på en pæn måde selvfølgelig – ordføreren for at sige eller i hvert fald antyde, at vi gerne vil se klimaforandringerne på lang sigt.
Det vil vi sådan set ikke.
Nu taler vi jo konkret om plantebaserede fødevarer i den her debat, og der bliver ikke rørt ved den klimamålsætning om 70-procentsreduktion af CO 2 i 2030.