runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Først vil jeg sige, at vi jo har forhandlet en klimalovsaftale, som sikrer, at der nu hvert år skal redegøres fra den til enhver tid siddende regerings side for, hvad man gør på den internationale front, dvs. ting, der har at gøre med import, ting, der har at gøre med bilateralt samarbejde, og hvordan vores udviklingsbistand påvirker det osv.
Så allerede der har vi jo nu et strukturelt tiltag, der gør, at man politisk skal kunne se, hvad der sker, og om man vil kunne forhandle, hvis ikke man synes, at det, der sker, er godt nok, fordi vi jo hvert år skal have en godkendelse af en klimaredegørelse her i Folketinget.
Men dertil kommer, at vi jo allerede har sat ting i gang, som jo ikke er ting, der skal forhandles.
Vi har øget klimadiplomatiet.
Vi har ansat en klimaambassadør.
Vi kommer til at have flere diplomater ude i verden til at beskæftige sig med det her.
Jeg er selv ganske aktiv, tror jeg godt jeg tør sige, både i Det Internationale Energiagentur og i EU lige nu for at sikre, at den genopretningspolitik, der skal føres rundtomkring i verden, også bliver grøn og underbygger den grønne omstilling.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-29:
Tak for det.
Mit spørgsmål lyder: Er ministeren enig i, at det er en dårlig idé at give grønt lys til at igangsætte ottende udbudsrunde i Nordsøen, når der er en risiko for, at det ud over at være skadeligt for klimaet også vil medføre et tab for statskassen, særlig set i lyset af den seneste udvikling i både oliepris og ustabilitet på oliemarkedet?
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Som spørgeren ved, er vi i gang med en analyse af både de klimamæssige dele af den her diskussion og selvfølgelig også de økonomiske, det er klart.
Vi har som land tjent mange hundrede milliarder kroner på olien og gassen fra Nordsøen.
Hvordan det fremtidsbillede ser ud, skal vi selvfølgelig have klart belyst, før vi kan træffe en endelig beslutning.
Omvendt er det også klart, at vi gerne vil være foregangsland på klimaområdet, og derfor skal det selvfølgelig tænkes ind.
Den nuværende oliepris indgår selvfølgelig i beregningsgrundlaget, fordi det viser noget om, hvor volatile priserne er, men det er også klart, at det er et øjebliksbillede.
Vi taler jo om en ottende runde, der i givet fald vil kreere hovedparten af sin indtægt efter 2035.
Så det øjebliksbillede har nok ikke så stor betydning, men det indgår selvfølgelig ligesom alle elementer med betydning i vores analyse.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-29:
Jeg mener slet og ret, at vi skal sige nej til nye olieboringer.
Det har jeg også gentaget adskillige gange over for ministeren.
Vi skal lade størstedelen af den olie, der allerede er fundet på verdensplan, blive i jorden, hvis vi skal leve op til Parisaftalen, og hvis vi ikke skal risikere helt katastrofale klimaforandringer, som jo allerede ræser derudad.
Derfor har vi også i Enhedslisten stemt nej til den ottende udbudsrunde.
Jeg synes jo, det er meget, meget bekymrende, hvis vi begynder at binde os til en sort mast helt frem til 2054, når vi godt ved, at verden skal være CO₂-neutral langt, langt før.
Det bekymrer mig alvorligt.
Ergo er det dårligt for klimaet og dårligt for økonomien.
Bekymrer det virkelig ikke ministeren?
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Hvis vi fremlagde en sag, som er enormt dårligt for klimaet, enormt dårlig for velfærden, enormt dårligt for skatteyderne og enormt dårligt for arbejdspladserne, ville det bekymre mig.
Men det, den her regering jo har gjort, som den første i Danmark, er at sige, at vi faktisk trænger til, at vi får det her ordentligt belyst.
Så på trods af at der lå en beslutning, som jeg tror at de fleste havde regnet med, at jeg som noget af det første bare ville underskrive, da jeg satte mig i stolen som klima-, energi- og forsyningsminister, valgte jeg på vegne af regeringen at gøre noget andet, nemlig at sætte gang i en analyse.
Den analyse er jo ikke helt ligetil.
Det er også derfor, at den ikke ligger færdig endnu.
Jeg tænker, at spørgeren nok er enig i, at Klimarådet vil kunne bidrage med gode argumenter i det her spørgsmål.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-29:
Altså, det var alle partier i Folketinget undtagen Enhedslisten og Alternativet, der stemte ja, og nu siger ministeren så, at det ikke var ordentligt belyst.
Bevares – jeg er rigtig glad for, at ministeren ikke bare satte sin underskrift og sagde: Nu kører vi.
Og det kan jo også vidne om, at der er en ny grøn bevidsthed, også i Folketinget; det håber jeg virkelig at det er udtryk for.
Men jeg er også dybt bekymret for, at det her bare er at trække pinen ud, og på et tidspunkt bliver der skrevet under alligevel.
Så jeg vil gerne høre: Hvor langt er vi i de her undersøgelser?
Og hvornår regner ministeren i virkeligheden med forhåbentlig at træffe den beslutning om at droppe ottende udbudsrunde?
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Jamen når størstedelen af Folketingets partier traf den beslutning, gjorde de det formentlig ud fra den logik, at det jo hidtil selvfølgelig har været en god idé for Danmark at gøre det her.
Det, der så er sket, som er nyt, er jo bl.a., at oliepriserne udvikler sig, og at markederne udvikler sig, og at der er forskellige studier, der sætter spørgsmålstegn ved f.eks. carbon leakage-effekten, og det er jo det, som vi har sat os for at undersøge.
Så jeg kan ikke se, at det er så underligt, at vi, når vi får regeringsmagten, iværksætter yderligere undersøgelser.
Måske skulle jeg drille spørgeren lidt og sige, at det måske var sådan lidt underligt, at man så skråsikkert kunne sige nej uanset hvad og uden at kende grundlaget – men fred være med det.
Når vi får grundlaget, kan vi jo tage den diskussion på et lidt mere oplyst grundlag.
Så kan det også være, at spørgeren måske vil være villig til at se på, at der er argumenter både for og imod, som hun ikke tidligere har kendt.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-29:
Jeg ser da frem til at se det grundlag.
Jeg kan altså sige til ministeren, at vi har Frank Aaen i Enhedslisten, så vi har en dedikeret graver.
Men jeg er faktisk dybt bekymret for, at vi lige nu står i en situation, hvor olieprisen er så lav, og samtidig er Nordsøfondens egenkapital nærmest ved at forsvinde.
Altså, det kan jo vitterlig betyde, at alle skatteborgere får en utrolig lang næse, når det viser sig, at det her kommer til at koste.
Det kommer til at koste os alle sammen; vi skal simpelt hen have penge op af lommen for at hive mere olie op af jorden, måske helt frem til 2054.
Altså, jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at forestille mig, at der kommer et beslutningsgrundlag, som ikke netop siger, at det er skidt for klimaet, og at det er enormt risikabelt for økonomien.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-29:
Tak for det, og tak for ministerens tilsagn om, at der nok skal endnu mere til end det, vi kender og har på bordet i dag.
Noget af det, som vi er bekymrede for i Dansk Folkeparti, er, at selv her under coronakrisen, hvor vi alle sammen skulle belave os på at tage den med ro i forbindelse med lukningen af samfundet, vejrer nogle af de her bander altså morgenluft og lader deres konflikt bryde ud i lys lue.
Allerede før byretsdommen vedrørende LTF kom, var det jo sådan, at fra det øjeblik, man indledte sagen, var banden forbudt, men vi ser nu, at selv den bande, som vi egentlig havde lukket fuldstændig ned for, altså forbudt, åbenbart stadig eksisterer under en eller anden form og er åbenbart i en konflikt med en anden bande.
Det andet spørgsmål er: Hvordan ser ministeren behovet for at forstærke lovgivningen i forhold til både den forbudte bande her, men også behovet for at sikre, at andre kan blive forbudt?
Der er jo ikke ret stor forskel på LTF og flere af de andre bander, som opererer i øjeblikket, og som er i konflikt med hinanden.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-29:
Vi husker jo nok alle sammen de forfærdelige billeder, der var i sommer, af skovbrande fra Amazonas.
Det er soja, som svinene i Danmark bliver fodret med faktisk hver eneste dag.
I Danmark producerer vi jo mange af dem, faktisk over 30 millioner.
Så man kan jo virkelig godt sige, at det danske landbrug også har en stor del af skylden for den store udledning, vi har som følge af sojaproduktionen.
I sidste uge kom der jo en rapport fra Københavns Universitet, som virkelig viste, hvor stor den udledning er.
Faktisk kan man jo sammenligne den udledning med nøjagtig den størrelse, som personbiludledningen i Danmark har.
Derfor håber jeg også, at ministeren er enig med mig i, at vi ikke bare kan bruge hensigtserklæringer fra landbruget og have en tro på, at der faktisk kommer til at ske noget, men at vi også politisk bliver nødt til at gå ind og regulere, som man jo f.eks. har gjort i Sverige, hvor der er et krav om, at alt soja, man importerer, er soja, som ikke er produceret som følge af afskovning.
Det vil i hvert fald betyde noget for de udledninger, der er i Amazonas.
Det håber jeg ministeren er enig i, og at det er noget, vi kan drøfte, også når vi skal snakke om det internationale perspektiv i vores klimahandlingsplan.
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Ja, det er jeg meget enig i.
Jeg vil endda gå så vidt som til at sige, at jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi ikke kun stirrer os blinde på 70-procentmålsætningen.
Det er den, der følger FN's opgørelsesmetoder.
Det er klart, at det er en hjørnesten i vores klimapolitik.
Men netop på grund af den måde, man gør tingene op på i FN-systemet – det har sine naturlige grunde, og nogle af årsagerne er også legitime – så betyder det jo, at det ikke giver et helt retvisende billede af, hvad for et land vi er på det grønne område.
Vi skal også have fokus på de produktioner i vores samfund, som måske målt på nogle parametre er ganske grønne, også set ud fra et klimaperspektiv, men hvis man tager hele værdikæden med, herunder også hvad der foregår i udlandet, så forholder det sig måske ikke så godt.
Der synes jeg, at det her tilfælde med sojaimport er et ret godt eksempel på, at der er noget, der er behov for at tage hånd om.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-04-29:
Vi kan da godt bytte plads.
Jeg ville da også gerne stå som minister og have ansvaret for det område.
Nu er det så ministeren, der har det.
Det har jo også derfor, at jeg også i udtalelser til medierne har sagt, at vi gerne vil være med til at vende hver en sten, og vi vil også gerne være med til det, hvis ministeren indkalder til et møde.
Jeg går ud fra, at ministeren med det gode og dygtige ministerium og med de embedsmænd, man har, har mulighed for at komme med nogle andre nødløsninger.
Det er et spørgsmål om, at der skal være nogle nødløsninger, der skal være fagligt forsvarlige og sundhedsfagligt forsvarlige.
Men vi ser, at andre ministerier kommer med nogle helt ekstraordinære løsninger.
Det er det, vi mangler nu.
Astrid Krag (S), 2020-04-29:
Men det er jo meget nemt at stå og sige: Jeg ved ikke, hvad der skal gøres, men nogle må gøre mere.
Og det er tilmed i en situation, hvor det er nogle andre partier, der har måttet afsætte et trecifret millionbeløb for at prøve at rette op på et underfinansieret skilsmissesystem.
Jeg vil meget gerne være lydhør over for Venstres ordfører og partiet Venstre, hvis man har nogle konkrete forslag, så vi kan vurdere, om de er sundhedsfagligt forsvarlige, og om de ikke mindst er fagligt forsvarlige over for de her børn, som jo virkelig skal skærmes i den her svære situation.
Familieretshuset arbejder f.eks. med at udrulle videomøder, men jeg går ikke ud fra, at Venstre mener, at de skal gøre det, før de lever op til den sikkerhed, man stiller til behandling af f.eks. personfølsomme oplysninger.
Signe Munk (SF), 2020-04-29:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvilke overvejelser gør ministeren sig om den ottende udbudsrunde i Nordsøen med den seneste udvikling i olieprisen og ustabiliteten i oliemarkedet taget i betragtning?
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Olieprisen er jo grundlæggende en volatil størrelse.
Den svinger op og ned – lige nu mere end normalt.
I begyndelsen af året var prisen på en tønde nordsøolie ca. 60-65 amerikanske dollar
, en uge efter at WHO definerede covid-19 som en pandemi, var prisen nede på 25 dollar.
Olie handles også på det såkaldte futuremarked, hvor man betaler for olie til fremtidig levering.
Den amerikanske olie kaldet WTI nåede negative værdier på futurekontakter på olie med levering i maj.
Den blev handlet ca. 20 dollar pr. tønde med levering i maj.
Med andre ord er der altså fortsat købere til olien, om end efterspørgslen også her er lavere end tidligere.
Faldet skyldes en overflod af olie på markedet, primært som et resultat af den globale lockdown og forudgående uenigheder mellem de store olieproducerende lande.
Så kunne man selvfølgelig godt ønske sig, at et fald i olieprisen globalt var lig med, at verden ikke i fremtiden ville forbruge olie og gas, men sådan er virkeligheden desværre ikke.
Det er jo en af de ting, vi arbejder på ved netop at nedbringe efterspørgslen.
I forhold til det konkrete spørgsmål om, hvad det betyder for vurderingen af den ottende udbudsrunde og de danske interesser i Nordsøen, er det klart, at oliepriserne og den volatilitet, der hører til der, selvfølgelig indgår i analyserne, men det er også klart, at den nuværende situation jo er et øjebliksbillede, ligesom jeg godt kender ordførerens holdning til spørgsmålet.
Derfor vil jeg også tillade mig at sige, at jeg tror, at ordføreren, hvis situationen havde været den modsatte, altså at priserne var gået meget højt op i nogle få måneder på grund af et eller andet eksternt chok til markedet, nok også ville have frabedt sig, at man brugte det som et argument for i hvert fald at opretholde udvindingen af olie i Nordsøen.
Signe Munk (SF), 2020-04-29:
Ministeren har ganske ret i, at min holdning til den ottende udbudsrunde bestemt ikke er på baggrund af et øjebliksbillede.
Det er en afklaring, vi i SF er nået til efter nøje overvejelser.
Det er jo et øjebliksbillede – det anerkender jeg fuldt ud – og det er jo også helt vildt, at vi kan opleve, at der er en negativ pris på olie.
Og det er selvfølgelig en konsekvens af, at samfundet er sat på vågeblus ikke kun i Danmark, men jo også i resten af verden.
Som reaktion på den aktuelle oliepris var miljøvismand Lars Gårn Hansen ude og sige, at den nuværende oliepris viste en større usikkerhed, end man hidtil havde regnet med, på oliemarkedet.
Det er lige præcis det, som jeg gerne vil kredse om.
For når vi snakker om den ottende udbudsrunde, er det jo en forlængelse af de koncessioner, der vil være ude i Nordsøen, og det vil også være forbundet med en række investeringer.
Både ministeren og jeg ved jo, at statens engagement i Nordsøen er igennem Nordsøfonden, hvor man medfinansierer 20 pct. af efterforskningsudgifterne og investeringerne i de anlæg, der skal til for at hente olie eller naturgas op, såfremt man finder det.
Det, man så bare kan se, er, at der har været et kraftigt fald i egenkapitalen i Nordsøfonden fra 2012 frem til 2018.
Og det er jo også bare sådan, at kommer der et underskud i Nordsøfonden, er det staten og de danske skatteydere, der holder for.
Det bringer mig hen til det grundlæggende spørgsmål.
Såfremt ministeren ønsker at gennemføre den ottende udbudsrunde, skal 20 pct. af udgifterne jo betales af fonden, hvis man ikke kan afsætte olien til en høj nok pris eller der ikke er tilstrækkelig efterspørgsel på det.
Kan ministeren så ikke være bekymret for, at man kommer til at lave investeringer, som strander, og som i yderste konsekvens bliver en omkostning for de danske skatteborgere?
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Det er klart, at alle prognoser, alle fremskrivninger selvfølgelig indgår i de samlede beregninger og den samlede vurdering af, hvorvidt noget er rentabelt eller ej.
Jeg tror, man skal passe en lille smule på med at bruge det her argument om en lav oliepris som et argument for en grøn omstilling.
Det vil være spørgeren bekendt, at jeg bestemt også går ind for en grøn omstilling, og jeg går også ind for, at den skal gå meget hurtigere, end den gør nu.
Men i de internationale samtaler, jeg er en del af, og nogle af dem har jeg selv initieret, går bekymringen lige nu sådan set lidt den anden vej, nemlig at markedet vil føre til, at det, fordi oliepriserne er så lave, er mere rentabelt at blive ved med at bruge olie.
Og hvis der er nok, der vil bruge det i stor nok mængde, vil det stadig væk, selv om indtjeningen pr. liter vil være mindre, være rentabelt at hive den op af undergrunden og bruge den til de formål, der kan være.
Så analysen går altså begge veje, og derfor tror jeg også, at Danmarks strategi først og fremmest skal være at sikre mindre efterspørgsel efter olie ved at lave en grøn omstilling af landet.
Det tænker jeg at ordføreren nok er enig i.
Det betyder selvfølgelig ikke, at vi ikke laver den analyse, vi hele tiden har tænkt os at lave, og som vi har lovet at lave, af Nordsøen, fordi den ottende udbudsrunde jo er en faktor, der skal tages stilling til.
Signe Munk (SF), 2020-04-29:
Den aktuelle oliepris og det, man fremskriver den med, fremgår jo også f.eks. af den økonomiske redegørelse, som kom fra Finansministeriet her for nylig.
er, at sætter man den ottende udbudsrunde i gang, sætter man jo efterforskning i gang, sætter nogle omkostninger i gang.
Er det ikke korrekt forstået, at når man først har investeret milliarder i etableringen af en olieboring, vil det altid være rentabelt at udvinde den olie?
Og når man så udvinder den olie, bidrager man jo egentlig også til at producere mere olie, hvilket står i modsætning til de mål, der er i Parisaftalen, om, at vi faktisk skal lade en tredjedel af den kendte oliereserve blive i jorden for at nå 2-gradersmålet i Parisaftalen.
Så kan man ikke med den her investering risikere at undergrave Parisaftalen?
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Nej, det er ikke et rigtigt billede.
Altså, i første omgang giver man tilladelse til at lave efterforskning, og på baggrund af den efterforskning vurderer man så, hvilke investeringer der i givet fald skulle komme senere, og de investeringer er så af en størrelse og en karakter, hvor det er klart, at man selvfølgelig også vil have en forventning om, at de skal føres ud i livet.
Det er klart, at man formentlig heller ikke laver efterforskninger steder – det kan jeg ikke forestille mig at nogen vil byde ind på – hvor man overhovedet ikke ser, at der kan være nogen god chance for at få investeringen forrentet.
Men i første omgang er det altså efterforskningen, man giver tilladelse til, også selv om den ikke nødvendigvis fører til udvinding.
Signe Munk (SF), 2020-04-29:
Det fører tilbage til, at den efterforskning jo vil være forbundet med udgifter.
Det fremgår jo derudover i skitseringen af den ottende udbudsrunde – et materiale, der er sendt ud – at man forventer nogle mindre forekomster.
Så hvis man nu skulle kere sig både om klimaet, men også om den danske økonomi, vil jeg bare gentage spørgsmålet: Er ministeren ikke bekymret for, at den ottende udbudsrunde reelt kan ende som en underskudsforretning, som en udgift, frem for som en forventet indtægt?
Dan Jørgensen (S), 2020-04-29:
Det ville jeg i givet fald selvfølgelig være.
Det er jo det, som den analyse, vi er i gang med at lave, skal vise, altså hvilke risici der er forbundet med det.
Altså, fra regeringens side har vi den holdning, at det her skal belyses i forhold til både den økonomiske side af sagen og også den miljømæssige side af sagen.
Med den måde, som spørgeren lægger det op på, er det næsten, som om det er helt sikkert, at det her ikke er nogen økonomisk rentabel øvelse, og at den ottende udbudsrunde derfor skal aflyses.
Altså, jeg tror, at man vil se, at de meget, meget store beløb, vi har tjent på Nordsøen i fortiden, og de penge, vi kommer til at tjene i fremtiden – både med de allerede givne tilladelser og eventuelle potentielle tilladelser i fremtiden – samlet set og måske endda også isoleret set vil vise, at der vil være penge at hente.
Er det så det samme, som at man nødvendigvis skal træffe den beslutning at videreføre det?
Det er det jo ikke.
Men et rent økonomisk argument er ikke – i hvert fald ikke, som jeg ser det – så entydigt i den retning, som spørgeren gerne vil have sagen til at gå, men nok snarere den anden.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-29:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at når vi med klimaloven aftalte, at Danmark skal være et internationalt foregangsland, og vi ikke kun skal se på nationale reduktioner, så bliver vi nødt til at tage hånd om den massive klimaeffekt af sojaimporten og få denne nedbragt?
Joy Mogensen (S), 2020-04-29:
Det er jo svært for mig at stå her under ministeransvar og sagsbehandle helt ned på institutionsniveau.
Men nu har vi tre store musicalproducerende teatre – Fredericia Teater, Det Ny Teater og One and Only Musical Teater – og der var blandt de partier, der indgik den her aftale, en gensidig forståelse af, at vi skulle sikre, at der også var selskaber, der kunne lave professionelle musicals bagefter.
Og det arbejder vi på en løsning på.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-04-29:
Venstre har tidligere været ude flere steder i aviserne og sige, at det er helt afgørende, at behandlingsgarantien træder i kraft så hurtigt som muligt, og at folk kan få behandling, bl.a. på privathospitalerne.
Derfor vil jeg spørge hr. Jakob Ellemann-Jensen, om det ikke bekymrer ham og Venstre, når vi nu kan se, at vi mangler anæstesisygeplejersker i det offentlige, og vi kan risikere, at de, hvis vi åbner i det private, så forsvinder i forhold til det offentlige, og vi så ikke vil kunne behandle coronapatienter i det offentlige.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-29:
Der var søreme mange hvis'er i det her.
Altså, er man, hvis nu der sker A, B, C og D, så ikke bekymret for at ... ?
Jeg er oprigtigt bekymret for, at man har lukket privathospitalerne ned, uden at der lader til at være grund til det.
Jeg er rigtig bekymret for, at danskere, som går med sygdomme, som ikke bare er skavanker, som ikke bare er småting, ikke kan blive behandlet, fordi vi har tilsidesat så stor en del af behandlingskapaciteten til corona.
Jeg er også dybt bekymret, ligesom fru Pia Olsen Dyhr, for, at vi ikke har kapacitet nok til at behandle corona.
Det skal vi sikre at vi har, men når nu udviklingen er, som den er, så skylder vi altså også danskerne, at vi ikke bare lader folk vente, fordi vi har et ideologisk korstog mod privathospitaler.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-29:
Tak for det.
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Jeg er helt enig med hr. Morten Østergaard i, at det er vigtigt, at vi taler optimismen op, og at det er vigtigt, at vi taler håbet op.
Det er jo også det, der er grundlaget for, at jeg igennem nu mere end en måned har efterlyst en plan, sådan at der er et perspektiv, og så der er et lys for enden af tunnellen, og det fornemmer jeg sådan set er en ambition, vi deler – en plan, som kobler sundhed og økonomi.
Og jeg skal bare høre, om hr. Morten Østergaard også deler min undren over, at statsministeren hidtil har sagt, at de to ting kan man ikke meningsfyldt sætte sammen og lave en plan for i forbindelse med genåbningen.
Morten Østergaard (RV), 2020-04-29:
Jamen vi har begge deltaget i debatten, og det er jo en afvejning, man gør.
Altså, man er jo nødt til at se tingene i sammenhæng.
Hvis vi valgte at indføre en total undtagelsestilstand, som man har set det i nogle dele af verden, kunne vi formentlig have endnu lavere tal for smittespredning og den slags ting.
Så derfor giver det i min verden ingen mening – selvfølgelig må man afveje det.
Og derfor er jeg også glad for det her forslag til vedtagelse i dag, som i hvert fald indtil videre har et flertal bag sig, og som pålægger regeringen, at der indgår åben uvildig rådgivning, der kobler økonomi og sundhed fremadrettet.
Det synes jeg er et positivt udkomme af dagens debat.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-29:
Jeg kan forsikre hr. Morten Østergaard og resten af Tinget og Danmark i al almindelighed om, at vi deler den bekymring.
Og den bekymring har vi jo delt hele vejen undervejs i det her, og det tror jeg sådan set gælder bredt.
Det er jo også derfor, vi har slået bremserne i i forhold til nogle af de tiltag, som kom fra regeringen, hvor vi altså også insisterede på, at man fortsat skal have en dommerkendelse, inden man trænger ind i folks hjem.
Altså, vi er opmærksomme på, at det er nogle ekstreme midler, der tages i brug nu, og det kræver, at vi har en meget, meget stor opmærksomhed på, hvad det er, vi foretager os.