runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2019-02-21:
Jeg ved da ikke, hvad ordføreren bilder sig ind, men det må Enhedslisten da selv om.
Jeg har ikke noget problem med at være uenig med Enhedslisten eller få kritik af Enhedslisten.
Jeg opfatter det som et adelsmærke, altså så må jeg da have gjort noget rigtigt og sagt noget rigtigt.
Jeg siger bare, hvordan det er.
Det kan ordføreren tro på eller lade være, ligesom jeg så kan lade være med at tro på, hvad ordføreren siger.
Jeg synes ikke, at der er noget som helst i det her lovforslag, L 150, som er problematisk.
Selvfølgelig kan man ikke i løbet af 2, 3 eller 4 år få fornyet sit pas fire til fem gange – så er der da eller andet galt – selvfølgelig ikke.
Det er da et kostbart og værdifuldt og dyrebart dokument, man går rundt med.
Og der foregår svindel.
Jeg har set på et billede nede fra en somalisk lufthavn, at der er pas, der står i standere, som man kan købe.
Det er sådan noget, som ordføreren siger han ikke ved noget om.
Nej, men det er så ærgerligt for ordføreren.
Det er nok, fordi ordføreren ikke sætter sig ind i tingene.
Mads Fuglede (V), 2019-02-21:
Tak for ordet.
I Venstre mener vi, at det er helt afgørende, at der er styr på, hvem der rejser ind og ud af Danmark.
Regeringen har derfor i løbet af de seneste år styrket kontrol- og sikkerhedsindsatsen på udlændingeområdet, herunder bl.a. for at eliminere misbrug af rejselegitimation.
Vi mener derfor, at der er brug for yderligere stramninger, så vi sikrer, at myndighederne har de nødvendige redskaber til at komme problemet til livs.
Med dette forslag bliver det fremover muligt for Udlændingestyrelsen i højere grad end i dag at nægte at udstede rejsedokumentation for flygtninge og fremmede pas til udlændinge, hvis der er mistanke om eller konstateret misbrug af rejselegitimation.
Det mener vi er et vigtigt kontrolredskab, som også kan have en præventiv effekt.
Venstre støtter derfor op om forslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Er ordføreren uenig i, at vi nu strammer en vigtig lovgivning, men at vi strammer den på et skønsbaseret, administrativt grundlag og ikke på et retsbaseret grundlag og heller ikke på et grundlag, som der er dokumentation for, at der er behov for?
Mads Fuglede (V), 2019-02-21:
Jeg er i hvert fald enig så langt, at det er vigtigt med det her område, at vi sørger for, at vi har så stor kontrol ved grænsen med, hvem der kommer her til landet, og at vores kontrol med de områder aldrig kan blive striks nok.
Det er jo meget, meget vigtigt for statens integritet og for at sørge for, at grænseoverskridende kriminalitet ikke fylder mere, end den gør i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg er enig i, at vi skal have kontrol med dem, der kommer her til landet, og dem, der krydser grænsen.
Derfor stillede jeg heller ikke det spørgsmål.
Jeg stillede spørgsmålet, om ordføreren virkelig mener, at det er okay, at man laver en administrativ og skønsbaseret afgørelse og en stramning af loven, og at man gør det uden at have en dokumentation for, at der er behov for det.
Mads Fuglede (V), 2019-02-21:
Jamen, altså, det er min vurdering, at man altid bør holde meget øje med det her område, og at man skønsmæssigt hele tiden skal være foran den udvikling, der er.
Vi ved jo sådan fra historier i pressen og andre steder, at det at svindle med rejselegitimation og det at få adgang til andre lande ved at bruge falsk rejselegitimation er vigtigt for at kunne komme dertil.
Så vi kan jo aldrig blive, skal vi sige strikse nok på det område.
Vi har jo ikke nogen interesse i, at der kan findes huller i den ost så at sige.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Tak for det.
Det er allerede i dag strafbart, hvis en person ændrer i sit fremmedpas eller konventionspas, ligesom det er strafbart, hvis en person sælger sit pas eller udlåner det til et familiemedlem med henblik på ulovlig indrejse.
Selvfølgelig er det det, og sådan skal det fortsat være.
Det forslag, vi behandler her, indebærer, at personer, der er mistænkt for den slags lovovertrædelser, skal have en karenstid på 5 år, før de kan få et nyt rejsedokument.
Jeg kan forstå på lovforslaget, at den tillægsstraf, som en karenstid vil være, ikke idømmes ved en domstol, men besluttes administrativt af Udlændingestyrelsen ud fra et skøn.
Hvis en person, der ikke kan få fornyet sit fremmedpas eller konventionspas, har særlige grunde til at rejse, vil vedkommende kunne søge om at få et engangsrejsedokument, et såkaldt laissez-passer.
Det kræver, at personen har helt særlige grunde som f.eks. et dødsfald i den nærmeste familie eller en særlig vigtig rejse i forbindelse med personens arbejde.
Udstedelse af et laissez-passer bliver belagt med gebyrer og medfører øget sagsbehandling i Udlændingestyrelsen.
Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget, fordi det medfører, at mennesker, der mistænkes for misbrug, ved en administrativ skønsbaseret beslutning pålægges den meget vidtgående tillægsstraf, som det er ikke at kunne forlade Danmark i en 5-årig periode.
Samtidig vil lovforslaget føre til mere bureaukrati i Udlændingestyrelsen.
Under udvalgsbehandlingen vil vi bl.a. bede om dokumentation for det misbrug, som ministeriet fortæller om i lovbemærkningerne uden at dokumentere det, og spørge ind til personers klagemuligheder, hvis Udlændingestyrelsens beslutter, at de ikke kan få et rejsedokument i de næste 5 år.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Vi kan naturligvis også bakke op om det her lovforslag, som vi egentlig synes er ret ukontroversielt.
Det handler om, at myndighederne oplever, at der er snyd med rejsedokumenter, f.eks. pas.
Det er naturligvis et stort problem, fordi det potentielt kan medføre, at der rejser folk ind i Danmark under falsk identitet.
Det her forslag giver så myndighederne mulighed for at nægte at udstede f.eks. pas eller rejsedokumenter, hvis myndighederne konstaterer eller har mistanke om, at der finder et misbrug sted.
Det har vi tillid til at myndighederne godt kan finde ud af, altså dem, der sidder ude i marken og konstaterer de her ting – nogle af tingene er ret åbenlyse – og der er det selvfølgelig vigtigt, at de har de værktøjer, der skal til for at forhindre, at folk, som ikke har nogen ret til at rejse ind i Danmark, gør det.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg vil gerne høre, om Liberal Alliance kunne finde på at stemme for et forslag – lad os nu sige, at det var et forslag, hvor vi var enige i indholdet – om f.eks. at idømme folk en ekstra bøde for at have snydt med skat og så sagde: Det gør vi administrativt og skønsmæssigt og uden ankemulighed.
Hvad ville ordføreren så stemme til det, altså rent bortset fra det med skatten?
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Nu nævnte ordføreren lige det her med klimaindsatsen, og at der nok ikke var noget andet parti i Europa, der præsenterer noget lignende.
Og der vil jeg bare sige, at det har vi jo gjort.
I vores klimaplan har vi bare ikke koblet den direkte sammen med vores socialpolitik, men tager man socialpolitikken sammen med klimapolitikken, er vi på samme niveau.
Men det, jeg egentlig også lige ville høre ordføreren om, er jo OECD-forløbet, som det her også handler om.
Der har ministeren jo sagt, at vi fra dansk side gerne vil gå ind i det, og det er jo godt.
Ser Enhedslisten for sig, at det er den vej, vi skal gå for at pushe det?
Eller skal vi bare gøre det i Danmark?
Hvordan er samspillet mellem de to ting?
Jeg havde også forventet, at det var positionen, men jeg tænker, at Liberal Alliance plejer at være glade for at have en vis gennemsigtighed også i forhold til de eksternaliteter, altså samfundspåvirkninger, der er, når vi bedriver politik.
Det, vi efterspørger her, er jo, at vi simpelt hen med en systematisk tilgang gennemgår alt, hvad der ligger i finansloven og præsenterer det, sådan at vi får en gennemsigtighed, der viser, hvad miljøbelastningen, klimabelastningen osv., er.
Et eksempel kunne jo være, at vi fra forskerne har hørt, at hvis vi fritstiller 70.000 ha skov, ville vi faktisk kunne vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang, og regeringen er så gået ud med 0,4 pct. mere natur.
Der kunne man jo simpelt hen få et tal på, hvor stor en del af problemet det løser i den sammenhæng.
Er det ikke den slags, vi gerne vil have?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-22:
Det, som vi synes er vigtigt, er, at vi sætter os nogle mål for, hvad det er, vi gerne vil nå, f.eks. med hensyn til nedbringelse af CO 2 , at vi lever op til de forpligtelser, vi har, og så gør vi det på en omkostningseffektiv måde, så vi kan gøre det med de færrest mulige ressourcer, fordi der er utrolig mange hensyn, som vi skal tage herinde til en balanceret udvikling af vores samfund.
Den type information og viden er utrolig vigtig, og den synes vi i øvrigt der bliver lyttet for lidt til.
Vi synes, at der er for meget populisme i den her klimadebat.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Det omkostningseffektive er jeg jo også meget tilhænger af, og det kan man jo netop få, når man har gennemsigtighed, når man ved, at hvis vi folder 0,4 pct. mere natur ud i Danmark, får vi sådan en lille effekt, mens hvis nu vi foldede så meget mere natur ud, ville vi få den her store effekt.
Så hvis vi dokumenterer det hvert år i forbindelse med finansloven, vil vi jo netop kunne sige: Det der initiativ vil være omkostningseffektivt, og så er det det, vi gør, mens det der har alt for store negative konsekvenser, så det kan ikke betale sig at gå den vej.
Det er jo netop det, vi gerne vil med det forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-22:
Tak, formand.
Vi kan så til gengæld ikke støtte det her beslutningsforslag.
Det er jo ikke et forslag, der sådan bidrager til at nedbringe udledningen af CO 2 .
Og så støtter vi det heller ikke, fordi vi allerede har utallige muligheder for at trække på faglig ekspertise, når vi skal vurdere de klima- og miljømæssige følgevirkninger af de love, som vi vedtager.
Og det gælder også finansloven.
Jeg kan nævne Klimarådet, det grønne nationalregnskab, klimapolitisk redegørelse, basisfremskrivning af udledningen af drivhusgasser og Miljø- og Fødevareministeriets mange rapporter om miljøtilstanden i Danmark.
Så jeg kan ikke rigtig se, at det ville gavne, at vi skulle bruge mere tid og flere ressourcer på at få at vide, hvad vi allerede ved gennem de værktøjer og rapporter, som jeg lige har nævnt.
I stedet bør vi jo bruge vores ressourcer og tid på at diskutere, hvordan vi får løst de klimaudfordringer, som helt bestemt findes, på en omkostningseffektiv måde, for det er den eneste måde, hvorpå vi kan nå frem til at løse udfordringerne.
Anni Matthiesen (V), 2019-02-22:
Jamen det er jo korrekt, som finansministeren også sagde, at vi har rigtig mange af oplysningerne.
Det er jo egentlig også det, vi prøver at understrege: at vi faktisk ikke synes, at der er grund til den her bekymring.
Vi mener heller ikke, det er passende, at man i forbindelse med finansloven også skal begynde at lave en budgettering på det her område.
Og det er egentlig derfor, at vi også afviser det her beslutningsforslag.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Nu skal jeg forsøge at gøre det kort nok.
Hvis det er tydeligt, hvilke effekter det har, når vi laver et lovforslag, så kunne vi jo nemt summere det op til alle lovforslagene, som ligger i finanslovspakken.
Så jeg vil igen bare spørge: Hvad er det, vi egentlig mangler for at kunne samle det hele i en systematisk tilgang?
Anni Matthiesen (V), 2019-02-22:
Jeg kan sagtens forstå det, som Alternativet begynder at efterspørge, men jeg må også sige, at jeg faktisk synes, at vi med alle de værktøjer, som vi allerede har, netop har gennemsigtigheden, og at man er opmærksom på de her ting, også når man laver lovgivningen her på Christiansborg.
Så jeg synes måske, det er en lidt unødig bekymring at have, men jeg deler helt klart Alternativets understregning af, at det her er vigtigt.
Det mener vi også i Venstre det er, altså at det er vigtigt.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Tak for det.
Det er da ærgerligt, at jeg ikke kan finde støtte her, men det havde jeg nu heller ikke ventet.
Jeg ved godt, at vi har en række opgørelser i forbindelse med lovforslag, at vi har nogle initiativer omkring et grønt nationalregnskab og en række andre ting.
Og derfor er det simple spørgsmål: Hvad er det så egentlig, vi mangler?
For man kunne jo bare ligesom tage summen af alle de ting og systematisere det ind i en proces omkring finansloven.
Og er det ikke netop nu i de her år, hvor vi står i en meget alvorlig klimakrise og faktisk også står i en meget alvorlig naturkrise, at det vil være helt naturligt, at man så tager den her systematiske tilgang og siger: Hver eneste million på finansloven skal vi lige vurdere hvad egentlig betyder for klimaet, naturen, miljøet osv.?
Jeg har før nævnt landbrugspakken, som har indeholdt en række elementer, der skulle bevilges penge til, og at forskerne jo faktisk har været ude at sige, at hvis man gør det der, kan man forvente den her miljøeffekt, og at hvis man gør det der, kan man forvente den miljøeffekt.
Der ligger faktisk ret mange ...
Anni Matthiesen (V), 2019-02-22:
Tak for det.
Da Venstres finansordfører desværre ikke har mulighed for at være her i salen i dag, har jeg lovet at holde talen.
Vi behandler jo som sagt Alternativets beslutningsforslag om grøn budgettering på finansloven.
Og jeg vil egentlig gerne starte med at takke Alternativet for at sætte fokus på det her område, for vi mener faktisk også i Venstre, at det er rigtig vigtigt, at vi netop taler om den her grønne omstilling.
Men når Alternativet så egentlig brænder for og har et stort ønske om, at der skal være et øget fokus på de grønne områder i forbindelse med finansloven, må vi desværre sige, at det kommer vi fra Venstres side ikke til at bakke op om.
For vi mener jo, at de elementer, vi allerede har – i forbindelse med finansloven, men også andre steder – egentlig giver os en rigtig stor indsigt, og vi mener faktisk også, at man på den her måde har en åbenhed om, hvordan tingene ser ud.
Der gennemføres jo faktisk allerede i dag en række faglige vurderinger af de konsekvenser, som tiltagene har for både miljø og natur.
Og det omfatter jo, som også nogle af de tidligere ordførere har nævnt, bl.a. analyser fra Det Miljøøkonomiske Råd, Klimarådet, Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet og Miljø- og Fødevareministeriet; de kommer jo også løbende og hele tiden med oplysninger om de her områder.
Så vi mener faktisk, at vi har et solidt fagligt grundlag for at vurdere de miljømæssige konsekvenser, også af ny lovgivning.
Så er der jo også – jeg tror, det var ministeren, der nævnte det – altid muligheden for, at man i forbindelse med bl.a. finansloven kan stille spørgsmål, og det ved vi at rigtig mange partier også gør brug af.
Der har man jo så altid muligheden for – hvis der er ting, man synes man har brug for yderligere oplysninger om – at stille ekstra spørgsmål til de her områder.
Så alt i alt mener vi faktisk, at regeringen allerede er rigtig godt på vej med hensyn til de her ting, og vi mener, at der er en høj grad af gennemsigtighed i forhold til miljø- og klimamæssige konsekvenser af ny lovgivning.
Så desværre kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget.
Jeg har samtidig lovet at hilse fra De Konservative og sige, at det gør de heller ikke.
René Christensen (DF), 2019-02-22:
Jeg er jo glad for, at vi får den ros, vi også fortjener, for det er nemlig rigtigt.
Dansk Folkeparti har været et af de få partier, der har kæmpet for, at vindmøller skulle stå på havet, og at de ikke skulle stå på land.
Det er fuldstændig rigtigt.
Vi har kæmpet med det hver eneste gang og sagt: Hvorfor i alverden skal de blive ved med at stå på land?
Det er nok en af årsagerne til, at vi er blevet verdens bedste til at sætte havvindmøller op til havs, og det er jo, fordi man har truffet nogle politiske valg.
Jeg er da glad for, at vi også sammen med andre har været med til at presse på den dagsorden, og at vi nu har vundet den dagsorden.
Så ja, det betyder også noget, hvad det er for nogle valg, man træffer i Danmark, og vi er glade for, at vi nu er blevet verdensførende på det: ikke så mange vindmøller på land, nu skal de stå ude på havet.
Martin Lidegaard (RV), 2019-02-22:
Jeg synes godt nok, hr. René Christensen gør det meget kompliceret.
For mig er det rimelig enkelt: Der er en direkte sammenhæng mellem det, vi vælger at gøre i Danmark, og det, der sker i resten af verden.
Danmark er, for at tage et eksempel, ene land – på trods af at Dansk Folkeparti har strittet imod hele vejen – blevet et enestående foregangsland på grøn energi.
Det tjener vi så i øvrigt godt på nu, og det er jo glædeligt.
Det samme kunne vi gøre inden for dansk landbrug, det samme kunne vi gøre på transportområdet.
Derfor synes jeg, der er en meget direkte sammenhæng mellem de valg, vi foretager herhjemme, og det, vi kan påvirke verden med.
For selvfølgelig er jeg enig i, at verden er større end Danmark, og skal vi redde klimaet, er det bestemt også ude i den store verden, det foregår.
Vi kan bare ikke gøre rigtig meget for resten af verden, hvis ikke vi starter her.
René Christensen (DF), 2019-02-22:
Det vil Dansk Folkeparti rigtig gerne være en del af.
Det nemmeste i verden er at blive grøn nede på H.C. Andersens Boulevard.
Det kan vi godt blive.
Klimadagsordenen handler jo ikke kun om, hvad der sker i Danmark.
Klimadagsordenen handler jo om, hvad der sker i verden.
Altså, hør nu her, det er jo rigtigt, at det da betyder noget, hvor vores produkter kommer fra.
Jeg sagde: fra tomaten til elbilen.
Det betyder da noget, hvor den tomat kommer fra.
Hvad er det for en vej, den tomat har haft?
Er den kommet ovre fra Fyn, eller er den kommet nede fra Sydspanien?
Køber vi frugt, der er fløjet ind, eller frugt, der er sejlet ind?
Det betyder da noget for klimaet.
Men den diskussion må man ikke have, for den er svær.
Nej, man taler jo til borgerne her, man taler til vælgerne, og man vil fortælle noget, som er nemt at forstå, så man vil fortælle, at en elbil er god, for det kan man jo se, når man kigger på den.
Det lugter ikke, når man står og kigger på den.
Men det, der betyder noget, er jo klimaet.
Nærmiljøet betyder også noget, men vi vil altså godt op på den store klinge og sige: Når vi skal gøre det her, og vi vil gerne måles på det, så skal vi måle på hele cyklussen, også på klimaet.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-22:
Men vi er jo ikke så langt fra hinanden, fordi hele intentionen med at sige, at man har nogle mål, og hvordan vi når dem på en omkostningseffektiv måde, deler jeg.
Det er det, jeg sådan set står og plæderer for her.
Det har bare ikke så meget med finansloven at gøre.
Finansloven er én lov, det er den store lov.
En af de muligheder, vi har for at bruge penge, er jo på finansloven, ellers er det aktstykker i Finansudvalget.
Men finansloven bliver også vurderet; de initiativer, der bliver taget på finansloven, kan også vurderes, og det bliver de også i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2019-02-22:
Jeg kan ikke lade være med at benytte anledningen til lige at stikke en finger i jorden, med hensyn til hvor langt Liberal Alliance er kommet i deres klimapolitik.
Der har jo været en rivende udvikling i Liberal Alliances tilgang til klimaet.
Oprindelig mente man jo slet ikke, at der var et menneskeskabt problem osv., men heldigvis – og det glæder jeg mig oprigtigt over – er man kommet lidt med.
Man er også kommet med i det nye energiforlig osv. Mener ordføreren sådan helt basalt set, og mener Liberal Alliance, at det er en fordel, at Danmark går foran på klimaområdet – altså, både med hensyn til klimaet, fordi det kan smitte af på andre lande og skabe ny teknologiudvikling, men også for Danmark og for dansk økonomi, altså at det er et mål, at Danmark går foran på klimaområdet?
Er det Liberal Alliances politik i dag?
Merete Riisager (LA), 2019-02-22:
Jeg vil gerne sige tak til hele fgu-aftalekredsen, som bakker op om lovforslaget.
Vi har sammen hurtigt kunnet finde en konstruktiv løsning, der sikrer, at alle de nye fgu-institutioner får den bedst mulige start og de bedste rammer.
Det er først og fremmest til gavn for eleverne.
Sidste år fastsatte jeg landskabet for de nye institutioner: 88 skoler samlet i 27 selvejende institutioner rundtom i hele Danmark.
En stor gruppe unge får en helt ny forberedende grunduddannelse og én dør at gå ind ad i stedet for et utal af svingdøre.
Målgruppen for den nye uddannelse er de unge under 25 år, som er uden job og heller ikke er i gang med eller har gennemført en ungdomsuddannelse.
Arbejdet med at opbygge de nye institutioner er kommet godt fra start, og kommunerne har arbejdet hårdt for at finde gode lokale løsninger.
Der har imidlertid været lidt grus i maskineriet for nogle af institutionerne.
En bestemmelse i loven om det maksimale antal medlemmer i de nye bestyrelser har betydet, at ikke alle kommunalbestyrelser har haft mulighed for at udpege et medlem.
Derfor er det vigtigt, at alle kommuner er med omkring bordet.
Der vil altid vise sig nogle små skønhedsfejl, når man skal implementere en stor reform, og det skal der naturligvis rettes op på.
Det gør vi nu med dette lovforslag.
Vi ændrer bestemmelserne om antallet af bestyrelsesmedlemmer.
Det vil betyde, at alle kommuner har mulighed for at udpege medlemmer til de første ordinære institutionsbestyrelser uanset antallet af kommuner i institutionens dækningsområde.
Den mulighed for at udvide antallet af bestyrelsesmedlemmer udløber igen til april 2022.
Loven træder i kraft den 1. april i år.
Tak for ordet.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-02-22:
Omkring 70.000 unge i Danmark har hverken job eller er i gang med en uddannelse, altså unge i alderen 15-29 år.
Det er selvfølgelig trist, og det skal vi gøre noget ved, og derfor er Alternativet jo også gået med i den her aftale om fgu.
Det, vi behandler i dag, er et forslag, der handler om bestyrelser.
Vi støtter forslaget, og vi mener, det er godt, at der er fundet en løsning på problematikken om kommunernes repræsentation i bestyrelserne.
Det virker uhensigtsmæssigt, at kommunerne i institutionens dækningsområde ikke har mulighed for at udpege et medlem.
Vi mener, at demokratisk bæredygtige forhold er helt afgørende, så derfor støtter vi også op om forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-22:
Tak for ordet.
Det er jo desværre ikke muligt at lave en fjerde behandling af det oprindelige lovforslag med flere ændringsforslag, men så kan vi heldigvis lave en første behandling af et nyt lovforslag, og det er det, vi gør i dag, hvor vi får rettet op på nogle uhensigtsmæssige ting i den måde, bestyrelsen oprindelig var konstrueret på.
Det bakker vi naturligvis op om.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det også er tilfældet, hvad dem angår.
Tak for ordet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-02-22:
Vi synes i Enhedslisten, det er rigtig vigtigt, at vi får lagt de bedst mulige rammer for at give den forberedende grunduddannelse en god start.
Jeg tror, at det i den forbindelse er vigtigt, at vi er opmærksomme på, at vi skal have forpligtet alle landets kommuner til at trække med for at gøre den her uddannelse til hovedvejen for de målgrupper, som uddannelsen retter sig imod, og derfor tror jeg, det er rigtig klogt, at der med forslaget her skabes en sikkerhed for, at alle kommuner kan sidde med ved bordet.
Så vi tror, det er en fornuftig måde at være med til at forpligte kommunerne på, sådan at alle trækker med for at få givet den forberedende grunduddannelse en rigtig god start.
Vi støtter forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2019-02-22:
Som det også er blevet sagt, er det her et lille, men selvfølgelig vigtigt lovforslag, som vi behandler nu her i salen.
godt i gang.
Som Dansk Folkepartis ordfører også sagde, er det en fantastisk god aftale, vi har fået lavet her, om de her nye fgu-institutioner, som jo skal i gang her fra august 2019, og vi kan heldigvis mærke, at man er godt i gang med at få styr på tingene derude.
Den her lille tilpasning har vi så også været enige om var nødvendig, for at kommunerne også kunne få sæde i de her institutionsbestyrelser.