runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Altså, det, jeg har set hr. Joakim B. Olsen citeret for, eller den artikel, som har overskriften: »Kære stat: Hold fingrene fra kassedamens arv«, er jeg sådan set helt enig med ham i.
Han har jo ikke sagt, at hele lettelsen, hvis man fjernede arveafgiften, ville gå til kassedamer, men han har sagt, at der er kassedamer, der ville få gavn af den her lettelse.
Det har han fuldstændig ret i, og det ville som sagt være rimeligt.
Men man skal finde pengene.
I forhold til det svenske eksempel tror jeg egentlig, at hvis man sådan går i dybden, vil man opleve, at vi i Danmark har noget af den højeste beskatning på boliger.
Det er rigtigt, at vi har en anden beskatning end i Sverige, men som med mange andre skatter er Danmark et af de lande, der beskatter sådan noget som bolig hårdest.
Så jeg køber ikke helt hr. Jens Joels argument mod at gøre noget ved arveafgiften, fordi man i Sverige har en hårdere beskatning af boliger.
Jens Joel (S), 2018-04-18:
Tak for det.
For det er klart, at meget af den gevinst, man måske også efterlader sig, måske kommer fra de ejendomme, som man har været heldig at købe på det rigtige tidspunkt.
Det hører jeg egentlig også ministeren anerkende: Pengene skal være der, ellers mangler de et andet sted.
Og så handler det om, at det jo øger uligheden, og det kunne jeg godt tænke mig at tage lidt fat i.
Med hensyn til det her med uligheden svarede ministeren også min kollega fru Lea Wermelin, at det sådan set var rigtig nok, at det isoleret set bidrager til at øge uligheden, hvis man sætter den her skat ned.
Det er vi jo så imod, men det, der er lidt interessant, er, at ministerens folketingskollega hr. Joakim B. Olsen og andre har gjort sig til talsmænd for, at det ligesom skulle komme særlig kassedamer og lagerarbejdere til gavn, og derfor kunne jeg i den forbindelse godt tænke mig at høre, om skatteministeren egentlig mener, at det er det, der er argumentet: at det i virkeligheden vender socialt rigtigt, og at det er de laveste indkomster, der får mest ud af en eventuel ændring i arveafgiften.
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at modtagelsen af arv er en arbejdsfri fortjeneste og derfor retfærdigvis bør pålægges en afgift?
Er ministeren enig i, at modtagelsen af arv er en arbejdsfri fortjeneste og derfor retfærdigvis bør pålægges en afgift?
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er i hvert fald ikke nogen hemmelighed, hvad der står i regeringsgrundlaget, nemlig at regeringen gerne vil afskaffe bo- og gaveafgiften for familieejede virksomheder og øge muligheden for at omdanne en familieejet virksomhed til en fond, for de to ejerformer er med til, efter regeringens opfattelse, at fastholde danske arbejdspladser i Danmark – ikke fordi vi principielt har noget imod kapitalfonde, men der har man måske et kort sigte med sin investering.
I fonds- og familieejede virksomheder har man et langt sigte, bl.a. fordi værdierne i familieejede virksomheder er bygget op over en længere årrække.
Tak for spørgsmålet.
Så jeg mener, at det ville være både rimeligt og retfærdigt, at vi ikke havde nogen afgift på arv i Danmark, men det har vi på nuværende tidspunkt.
Det ville koste 3,5 mia. kr. at gøre det, som man har gjort i Norge og i Sverige, og som en socialdemokratisk regering gjorde i 2005 - altså en socialdemokratisk regering i Sverige – nemlig at afskaffe afgiften på arv helt.
Sådan bør det også være i Danmark, men man skal som sagt finde pengene til det, og man skal prioritere den lettelse af skatten op mod andre potentielle lettelser.
Det kan trække op i rimelighed, at det er en urimelig skat og afgift.
Det kan trække ned, at hvis man brugte de 3,5 mia. kr. andre steder, ville det skabe mere vækst og mere rigdom for vores samfund.
Lea Wermelin (S), 2018-04-18:
Ja, det er en afgift, vi har valgt at have.
Vi synes i Socialdemokratiet, at det er både fornuftigt og rimeligt.
Men jeg har set, at ministerens kollega, finansministeren, også har været ude og udtrykke sig positivt om helt at afskaffe den her arveafgift, og det gør jo, at selv om ministeren nu står og siger, at man også vil bruge penge på nogle andre ting, så kunne både jeg og andre være interesseret i at spørge, om det så er noget, regeringen har på tegnebrættet, altså at den her arveafgift helt skal fjernes.
Er det noget, vi kan forvente i den her regeringsperiode?
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-18:
Hvad er ministerens holdning til Bornholms Regionskommunes nyeste spareforslag på ældreområdet, som netop er sendt i høring og er beskrevet i artiklen »Her er kommunens 13 spareforslag på ældreområdet« på www.tv2bornholm.dk den 7. april 2018?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-18:
Det overblik har jeg ikke på stående fod.
Jeg har et overblik over, hvad staten bidrager til med bl.a. den parkeringspulje, som DSB råder over.
Det er klart, at hvis alle partier bidrager til, at vi får flere penge til rådighed til infrastrukturinvesteringer, så vil man også kunne bruge en andel af de penge til at øge mulighederne for at etablere samfundsøkonomisk fornuftige park and ride-projekter.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-04-18:
Tak endnu en gang for spørgsmålet, som jo sætter fokus på den her problemstilling.
Jeg vil sige, at det ikke alene sætter fokus på det her, men også sætter fokus på, hvordan vi får et velfungerende demokrati i vores forsyningsselskaber, i de kommunaltejede selskaber.
Hvordan sikrer vi, at borgerne bliver inddraget på en ordentlig måde?
Det er faktisk en relevant problemstilling, og derfor takker jeg for spørgsmålet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-18:
Jamen det er jeg glad for, altså at få den imødekommelse, at man gerne vil tage dialogen med selskaberne.
Det her er jo, kan man sige, et skoleeksempel på, at der faktisk er nogle borgere, der rigtig gerne vil stemme til de her valg.
Der var sågar private, der havde lejet busser til at fragte især ældre medborgere til hovedkontoret, så de kunne stemme.
Så jeg vil bare til sidst sige tak til ministeren for, at man gerne vil gå ind i sagen og tage dialogen med selskaberne.
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Hvis du har en uretfærdig skat, en urimelig skat, og du så laver yderligere progression i den, gør du jo den ikke mere retfærdig.
Du gør den mindre retfærdig.
Så det er jeg ikke med på.
Men som jeg sagde til fru Lea Wermelin, vil jeg meget gerne drøfte lettelser af arveafgiften med Socialdemokratiet.
Jeg tror ikke, det bliver til noget, fordi Socialdemokratiets politik på det her område som på andre områder jo er, at danskerne skal betale mere i skat – og ikke mindre.
Det synes jeg er en ærgerlig politik, som Socialdemokratiet skulle tænke grundigt over.
Og hvis man når frem til, at man gerne vil gøre noget ved arveafgiften og sænke den for nogle, vil jeg hjertens gerne drøfte det og finde finansiering til det sammen med Socialdemokratiet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-04-18:
Det er noget, der optager mig, at det demokrati, der er, også fungerer.
Jeg er også optaget af, at det er vigtigt, at der er en høj stemmeprocent, og man må jo nok sige, når man kigger ud over landskabet, at det ikke er valget til de forbrugerejede eller kommunale selskaber, der har den højeste stemmeprocent.
Så helt at forestille sig, at vi skal op på at have lige så mange valgsteder som til et kommunalvalg, vil jeg jo nok sige vil være en overdrivelse.
Men det vil være naturligt, at vi tager en dialog med brancheorganisationen Dansk Energi og påpeger over for dem, at det er vigtigt, at vi sikrer, at også ikkedigitale borgere har mulighed for at stemme, og at der også er en rimelig mulighed for det, herunder også muligheden for almindelig brevafstemning.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-18:
Tak for besvarelsen.
Spørgsmålet er jo begrundet i den polemik, der har været om DIN Forsyning, som dækker Esbjerg og Varde Kommuner, som havde valgt den her løsning med, at det eneste alternativ til digital afstemning var fremmødevalg på forsyningsselskabets hovedkontor.
Ved kommunalvalget sidste år havde Esbjerg Kommune 24 valgsteder, og Varde Kommune mente, at 23 valgsteder ligesom var det antal, der skulle til, for at man kunne nå ud til borgerne – 47 valgsteder i alt.
Jeg er jo ligesom ministeren optaget af, at de her forbrugerrepræsentanter kommer ind i bestyrelserne med et stærkt mandat, og et mandat er alt andet lige stærkere, når man har en høj stemmeprocent og mange, der kan deltage i valget.
Derfor er jeg også glad for, at ministeren gerne vil gå lidt tættere på de her forsyningsselskaber.
Er det et brev med gode ideer, man sender ud til forsyningsselskaberne, eller kan det være, at vi går lidt tættere på og definerer, hvad der egentlig skal til i forhold til at sikre, at alle kan deltage i valget til de her bestyrelser, som de jo alle sammen betaler til?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-04-18:
Jeg er som forbrugernes minister meget interesseret i, at forbrugernes stemme bliver hørt i de kommunale forsyningsselskaber.
Jeg vil starte med at oplyse, at reglerne for valg af forbrugerrepræsentanter til forsyningsselskaberne er forskellige fra sektor til sektor.
Kravet om at holde valg af forbrugerrepræsentanter gælder for selskaber, der forsyner forbrugere med vand, varme eller el.
Vedtægterne for disse selskaber skal indeholde nærmere bestemmelser, der sikrer gennemførelse af valg af forbrugerrepræsentanter.
Ansvaret for planlægning og afholdelse af valg ligger lokalt hos de enkelte selskaber, som har en forpligtelse til, at valg bliver afholdt i overensstemmelse med loven.
Det er selvfølgelig vigtigt at gøre en indsats for, at alle borgere kan deltage på lige fod i valget af deres repræsentanter.
Digital stemmeafgivelse i forbindelse med valg af forbrugerrepræsentanter rummer muligheder for, at forbrugerne nemt kan afgive deres stemme.
Samtidig mener jeg, at det er vigtigt, at selskaberne overvejer, om der er nogle forbrugere, som ikke kan eller ikke har mulighed for at bruge digitale løsninger.
Her kan det være relevant at give dem flere muligheder for at afgive deres stemme.
Jeg vil opfordre til, at selskaberne overvejer, hvordan de bedst sikrer, at ikkedigitale borgere har nem adgang til at afgive deres stemme.
Det kan selskaberne f.eks. gøre ved at skrive principper for tilgængelighed ved valg af ikkedigitale borgere ind i bestemmelserne eller i en vejledning for valg af forbrugerrepræsentanter.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-18:
Tak for det.
Mener ministeren, at et enkelt fysisk valgsted er rigeligt til at tage hensyn til ikkedigitale borgere i forbindelse med de lovpligtige valg af forbrugerrepræsentanter i de kommunale forsyningsselskaber, når selskabets ansvarsområde dækker 1.982,5 km2?
Mener ministeren, at et enkelt fysisk valgsted er rigeligt til at tage hensyn til ikkedigitale borgere i forbindelse med de lovpligtige valg af forbrugerrepræsentanter i de kommunale forsyningsselskaber, når selskabets ansvarsområde dækker 1.982,5 km2?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-18:
Jeg har ikke detailkendskab til, hvordan kameraer hjælper på sikkerheden på broen.
Men jeg kan sige så meget, at det ikke har noget at gøre med, at man planlægger at fjerne brovagten og overgå til fjernstyring af klapbroen.
Det ligger fast, at det ikke er derfor, man har de kameraer der, men det er, fordi man af sikkerhedsgrunde vurderer, at det vil være godt at have et kamera.
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-18:
Jeg var lige ved at sige: Ja, og hvis der er politisk flertal for det, går jeg ud fra.
Når jeg har stillet spørgsmålet, er det, fordi jeg har fået en henvendelse fra brovagter, som spørger, hvorfor pokker der nu lige pludselig bliver sat kameraer op.
Og jeg har jo stillet et skriftligt spørgsmål til ministeren, nemlig spørgsmål nr. 463, hvor der i svaret også står: »På Hadsundbroen er der i 2017 af sikkerhedsgrunde sat kameraer op i forbindelse med etablering af et system til styring af klap og bomme«.
Jeg blev sådan lidt forundret, og så siger jeg: Hvad er det for nogle nye sikkerhedsgrunde, der lige pludselig er kommet, siden man er nødt til at sætte kameraer op?
Det bekymrer selvfølgelig også de folk, der arbejder der, fordi de er bange for at miste deres job.
Det er klart, sådan er det.
Jeg synes, sikkerhedsgrundene svæver lidt i det uvisse, så det vil jeg gerne spørge ind til.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen nuværende planer om at nedlægge brovagten på broen i Hadsund.
Kameraerne ved broen blev opsat i 2017, i forbindelse med at Vejdirektoratet etablerede et nyt system til styring af klap og bomme.
Kameraerne er alene opsat af sikkerhedsgrunde og har ikke noget at gøre med, om broen fjernstyres eller betjenes af en brovagt.
Som det nok er spørgeren bekendt, besluttede min forgænger på posten at henlægge de oprindelige planer om at fjernstyre alle fire klapbroer på grund af den lokale utryghed og bekymring for sikkerheden.
I stedet blev det besluttet, at Vejdirektoratet laver en 1-årig forsøgsordning på Kronprins Frederiks Bro i 2020, når den nye Kronprinsesse Marys Bro står færdig.
Denne beslutning bakker jeg op om.
Når forsøgsordningen er afsluttet, vil der blive foretaget en evaluering med henblik på at vurdere, om man skal gå videre med fjernstyring af de øvrige broer i Vejdirektoratets oprindelige plan.
Herefter vil jeg på baggrund af evalueringen drøfte sagen med transportordførerne.
Vi går naturligvis kun videre med fjernstyring af de øvrige broer, hvis forsøgsperioden er forløbet på en tilfredsstillende og sikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-18:
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Planlægger ministeren at nedlægge brovagten på broen i Hadsund, siden der er blevet opsat kameraer?
Planlægger ministeren at nedlægge brovagten på broen i Hadsund, siden der er blevet opsat kameraer?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-18:
Der er helt sikkert fordele ved, at der står parkeringsarealer til rådighed for pendlere nær stationerne.
I tilfældet Solrød Kommune husker jeg det sådan, at kommunen har vurderet, at de negative konsekvenser af, at de handlende ikke kunne komme til at parkere nær butikscentret, også vejede ind i overvejelserne, og den slags lokale hensyn synes jeg ikke vi her fra Christiansborg bare skal tilsidesætte.
Vi kan ikke bare sige, at vi ved bedre, hvad der skal gøres i Solrød Kommune.
Man har jo lokaldemokrati, hr. Rasmus Prehn, og man vælger lokalt nogle politikere, og de træffer nogle beslutninger for kommunen, og så skal vi ikke komme her og sige, at vi ved bedre.
Rasmus Prehn (S), 2018-04-18:
Vi vil gerne være med til at finde ud af, om vi kan prioritere anderledes, så vi kan fremme nogle parkeringspladser – det giver god mening.
Men jeg tænker også, at vi kunne starte med at lade være med at nedlægge eksisterende parkeringspladser eller at forbinde eksisterende parkeringspladser med højere betaling eller med tidsbegrænsning.
Der kan jo være masser af fordele for kommunerne ved at være et pendlertræfpunkt, og den form for dialog har ministeren og staten en interesse i at indgå i, så det bliver bedre for os alle sammen.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-18:
Så jeg har kontakt til pendlerne.
Men det, der spørges til her, er jo noget, der hører under det kommunale selvstyre.
Altså, hvad der bliver besluttet i Solrød om parkeringsarealerne omkring Solrød Station, er jo en del af det kommunale selvstyre.
Det, jeg har ansvaret for, er de statslige midler og de statslige indsatser, og de statslige indsatser kan godt blive større.
Men det kræver, at partier her i Folketinget er lige så villige til at finde penge, som de er til at bruge penge, og her kunne hr. Rasmus Prehn også gøre en indsats i eget parti.
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Jeg synes egentlig, at Danmark på nogle områder kan lære af de pågældende lande, hvor man har et væsentligt lavere skattetryk.
Jeg tror, at der kun er et land, vi ligger og konkurrerer med, og det er Frankrig.
Desværre har Danmark jo stadig væk verdensrekord i skattetryk, så nogle af de skattesystemer vil jeg gerne lade mig inspirere af, alene fordi man tillader folk at beholde lidt flere penge.
Min holdning er, at arveafgiften er en urimelig afgift, men det er jo en, vi har valgt at have.
Jeg ville gerne have den afskaffet, men det kræver 3½ mia. kr., og derfor skal det indgå i prioriteringen med alle de andre gode ting, vi gerne vil have, herunder at bruge rigtig mange penge på at sikre bedre velfærd for danskerne.
Rasmus Prehn (S), 2018-04-18:
Men jeg synes alligevel, det er lidt ærgerligt og på en måde også en smule foruroligende, at ministeren ikke rigtig har det her overblik.
Noget af det, der var en meget central pointe i ministerens eget mobilitetsarbejde, var jo den her voldsomt stigende trængsel og behovet for at kombinere transportformer, og hvis der er noget, der er et afgørende punkt i forhold til at få folk til at kombinere transportformer, så er det, at de f.eks. kan parkere deres bil ved en station.
Der er det da lidt ærgerligt, at ministeren ikke har et overblik over, om der er blevet flere, eller om der er blevet færre.
Altså, den tidligere minister, hr. Hans Christian Schmidt, gjorde meget ud af at have en tæt dialog med pendlerforeningerne.
Har ministeren ikke den slags kontakter, så man løbende kan få meldinger ind om, hvordan det ser ud med de forskellige stationer?
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-18:
Jamen det er jo så svært.
For hvis ministeren ikke lige ved, hvilke sikkerhedsgrunde der ligger til grund for, at man lige pludselig sætter kameraer op, så er det svært at komme videre.
Jeg kunne selvfølgelig have uddybet mit spørgsmål lidt mere, men så synes jeg også nogle gange, det bliver lidt kedeligt at stå her.
Men jeg vil bare spørge ind til det skriftligt.
Jeg er om ikke andet bare glad for, at ministeren bekræfter, at der ligger en aftale om, at det er et 1-årigt forsøg i 2020 på Kronprins Frederiks Bro i Frederikssund, og det er sådan, det er.
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Tak for spørgsmålet, der jo ligger i forlængelse af det tidligere spørgsmål.
Jeg ville ikke bruge den samme sprogbrug, som hr. Joachim B. Olsen bruger i sin artikel, men jeg må sige, at jeg i den grad synes, han har en pointe.
Jeg synes ikke som skatteminister, det er rimeligt, at vi har så høj en arvebeskatning.
Jeg ville synes, det var herligt, hvis vi kunne sige til folk, om de arver lidt eller meget, at det, de arver, er beskattede midler.
Det er der betalt skat af mange gange, og det skal man ikke betale afgift af.
Men omvendt er der mange andre afgifter, som jeg gerne ville lette, og jeg ville også gerne sænke skatten på arbejde.
Modsat arveafgiften er der jo nogle klare beskæftigelsesmæssige effekter her.
Så jeg kan godt følge hr. Joachim B. Olsen i hans argumentation.
Jeg synes ikke, man kan sige, at det er grådigt af staten, alene af den årsag, at der jo er et flertal i Folketinget, der har besluttet, at vi har den her finansieringskilde.
Det ville i så fald være politikerne, der har stemt for, der ville være grådige, og mon ikke der også kunne være en enkelt borgerlig politiker deriblandt?
Men jeg forstår godt synspunktet om, at folk føler, at arveafgiften er urimelig, fordi der er tale om penge, som ens forældre har sparet op i deres hus eller ved at skabe en virksomhed, som de har knoklet for, skabt en masse værdi i og betalt en masse skat af – vi har verdensrekord i at betale skat i Danmark – og så kommer der yderligere en arveafgift på 15 pct.
Det forstår jeg godt at rigtig mange danskere – uanset hvad de tjener – egentlig ikke synes er rimeligt.
Jeg ville ønske, at vi kunne afskaffe arveafgiften, men det kræver altså 3½ mia. kr., som jeg på nuværende tidspunkt i hvert fald ikke har til at prioritere det her område.
Altså, i Norge og Sverige har man ikke arveafgift, og derfor synes jeg som sagt også, det er helt rimeligt at have det politiske synspunkt – og det deler jeg selv – at det er en urimelig skat, en urimelig afgift, som man gerne vil afskaffe.
Man skal så prioritere det sammen med de andre ting, man måtte ønske, og jeg synes også, man bør kigge på, hvor man får skabt vækst og beskæftigelse.
Men det er også fair at have en politisk argumentation for at pålægge en afgift eller lempe en afgift.
Jeg er ikke enig med spørgeren i den her præmis om, at man fuldt ud moralsk kan forsvare, at vi har en arveafgift.
Omvendt vil jeg som sagt ikke bruge den samme sprogbrug som Joachim B. Olsen og sige, at det er grådigt at have den.
Lea Wermelin (S), 2018-04-18:
Jeg vil da gerne starte med at kvittere for, at ministeren trods alt ikke roder sig ud i samme sprogbrug som vores kollega Joachim B. Olsen, for det er meget voldsomt at sige, at det skulle være grådigt, at vi laver en helt almindelig progressiv beskatning af noget af det, som man netop ikke selv har skabt, og som vi jo også ved har en meget stærk ulighedsskabende profil.
Hvis det er sådan, at man afskaffer afgiften, jamen så er det, at man forgylder nogle af dem, der har de allerstørste formuer.
Det var egentlig ret interessant, synes jeg, at ministeren før også kom ind på det svenske eksempel, for det er jo rigtigt, at de har afskaffet deres arveafgift, men den var skruet sammen på en helt anden måde.
I Sverige beskatter man i langt højere grad boligværdi, og jeg hører ikke ministeren sige, at man skal kopiere det svenske eksempel.
Så nogle gange er der jo nogle mellemregninger, hvis man bare henter eksempler fra andre lande, som man ikke lige får med i de svar, man giver.
Men ministeren var også inde på det her med, at det skulle kunne betale sig at arbejde, og hvis man afskaffer arveafgiften, vil det jo faktisk være det stik modsatte, man animerer til.
Altså for alle dem, der er velhavende i forvejen, og som arver store formuer, vil det da i mindre grad kunne betale sig at arbejde, hvis man bare lader formuen koncentreres.
Så vil ministeren ikke bekræfte, at det i mindre grad ville kunne betale sig at arbejde, hvis man gør sådan, som Liberal Alliance foreslår?
Deler ministeren den opfattelse, at arvebeskatningen er moralsk forsvarlig, fordi der betales en afgift af værdier, som den, der arver, ikke har skabt, og er ministeren i forlængelse heraf enig i, at der ikke er tale om grådighed, når der i Danmark opkræves 15 pct. i bo- og gaveafgift af arv, der overstiger ca. 300.000 kr.?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-18:
Ja, der er kun grund til at være glad i det her vejr.
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-18:
Jeg var ved at sige, at jeg så ikke tror, jeg vil spørge om så meget mere, men bare sige, at det er dejligt sådan en onsdag eftermiddag i højt solskin og meget varme at være glad.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-18:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte, og jeg kan så glæde mig over, at det glæder fru Pia Adelsteen.
Lea Wermelin (S), 2018-04-18:
Nej, det er netop ikke grådigt.
Det er faktisk fuldstændig almindelig praksis at have en arveafgift, hvilket vi kan se, hvis vi kigger rundt på de lande, som ministeren nævner, selv Sverige.
Men der er jo også en lang række andre lande inden for OECD, som har den her afgift.
Hvis man anlægger en gennemsnitsbetragtning, ligger Danmark faktisk lige præcis på et gennemsnit.
Nu hører jeg ikke ministeren sige, at de lande er grådige, men mener ministeren, at lande som Tyskland eller USA har et helt urimeligt skattesystem?
Zenia Stampe (RV), 2018-04-19:
Det var egentlig en kort bemærkning til hr. Martin Henriksen.
Jeg var bare ikke hurtig nok.
Men nu når jeg alligevel er indtegnet, vil jeg bare høre, om det er en samlet folketingsgruppe, der stemmer for forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Det vil blive afsløret under afstemningen.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-19:
Nu har jeg mødtes med nogle af de her unge kvinder, som tildækker sig, og de lever det, jeg vil kalde et fuldstændig normalt liv.
De går på en uddannelsesinstitution, og nogle af dem har også arbejde.
De deltager også i foreningsaktiviteter.
Er Venstres krav til de mennesker, der bor i Danmark, at de skal være ligesom os?
Eller har de lov til at leve på en anden måde, så længe de overholder landets love og deltager i samfundet, som ordføreren siger?
Så snakker ordføreren om assimilation eller om integration?
Er det nok i ordførerens optik, hvis mennesker overholder landets love, eller skal de leve og klæde sig på en særlig måde, for at vi synes, de er gode nok?
Jeg vil gerne spørge, hvordan ordføreren mener at det her lovforslag hænger sammen med frihedsrettighederne og det at kunne klæde sig, som man vil.