runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Tak for det, formand, og også tak for rosen.
Det forslag, som nu er på dagsordenen, handler om beskyttelse af offentligt ansatte i sager om aktindsigt.
Vores offentligt ansatte gør hver dag en enormt vigtig indsats, for at vores danske velfærdssamfund kører rundt, og når det så handler om vores sundhed, uddannelse, sikkerhed eller velfærd, påtager de sig et stort ansvar, hvor de stiller sig selv i første række.
Det skal de kunne uden at blive udsat for chikane eller ubehagelig og uønsket kontakt, men det er desværre ikke altid tilfældet.
Som aktindsigtsreglerne er lige nu, kan man få oplysninger om en ansats navn, som så videre kan bruges til at komme i kontakt med den pågældende eller dennes familie.
Det er selvfølgelig ikke hensigten med aktindsigtsreglerne, at de skal kunne bruges til at foretage chikane, men det er klart, at det skaber utryghed, når man eksempelvis er fængselsbetjent, og reglerne kan bruges af folk med dårlige hensigter.
Det mener vi ikke er rimeligt.
Det skal simpelt hen ikke være en del af jobbeskrivelsen, at man som fængselsbetjent, lærer eller social- og sundhedsmedarbejder skal leve med utrygheden over, at man selv som privatperson eller ens familie kan blive kontaktet eller sågar antastet eller chikaneret.
Med det her lovforslag bliver der sørget for, at de offentligt ansatte kan blive skærmet bedre, så det forhåbentlig bliver sværere at få oplysninger om en ansat, som man kan chikanere og være ubehagelig over for.
Vi mener, at det rammer en rimelig balance mellem hensynet til den offentligt ansattes sikkerhed og tryghed og så hensynet til den åbenhed og den gennemsigtighed, som ligger i aktindsigtsreglerne.
Vi støtter dermed lovforslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg bemærker, at Socialdemokratiet nu er interesseret i at beskytte systemet mod borgeren, og at man har en meget negativ tone omkring borgerne, i forhold til at de vil chikanere.
Ofte har de jo meget berettigede, legitime kritikpunkter og et ønske om og et behov for at få indsigt i den offentlige forvaltning.
Så der er det her store skifte i forhold til at have embedsfolk, som vi ser som en del af magten, som vi skal have indsigt i, så borgerne får den indsigt, og det har Socialdemokratiet så ændret holdning til.
Rosa Lund (EL), 2024-03-19:
Og tak til ministeren for lovforslaget, som jo er en udløber af en fælles aftale.
Nu har jeg talt, og vi har i Enhedslisten talt med flere af lejernes organisationer, som mener, at det vil stille lejere dårligere, f.eks. i sager, hvor man er oppe imod store giganter som f.eks. Blackstone.
Så vores forslag er egentlig, at man fritager boligsagerne fra enkeltsagsgrænsen på de 100.000 kr.
Jeg vil bare høre, om det også er et problem, ministeren er stødt på.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Jeg er ret sikker på, at Dansk Socialrådgiverforening sammen med samtlige andre fagforbund, der har interesseret sig for den her dagsorden, er uenige i den holdning, som fru Theresa Scavenius giver udtryk for.
Man kan så kigge lidt på, hvorfor vi har den her diskussion, og der var så en eller anden snak om systemet eller noget andet, og hvis man kigger på tallene, kan man bare se, at der i 2010 var 2.324 tiltaler, 3.183 anmeldelser og 2.800 sigtelser for chikane, vold og trusler mod offentligt ansatte, og at de tal i 2022 lød på henholdsvis 4.900, 8.300 og 6.500.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg er ærgerlig over, at ordføreren ikke anerkender den principielle diskussion, der er tale om her i forhold til vores demokrati og beskyttelsen af borgerne i det her samfund, hvor ordføreren står som repræsentant for et stort, magtfuldt parti.
Det er jeg meget ked af.
Men det, der var mit spørgsmål, var, om ordføreren forstod, at det bagvedliggende problem, som ordføreren siger det her lovforslag skal løse, ikke bliver løst, og at det tilmed kan øge konfliktniveauet imellem en medarbejder og den borger, der er frustreret.
Anerkender ordføreren, at det her lovforslag kan øge konfliktniveauet, hvilket bl.a. Dansk Socialrådgiverforening nævner?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Men det er jo, fordi det ikke er noget principielt.
Det ønskede vi faktisk også at gøre i sidste periode, og det var der desværre ikke opbakning til, og derfor behandler vi det så nu, hvor der forhåbentlig er opbakning til det.
Hvis jeg skal forstå det, som spørgeren giver udtryk for, så skulle det være sådan, fordi vi vedtager de her regler, at en borger, der potentielt ikke kan få aktindsigt i sin sag og er frustreret over det, vil blive endnu mere frustreret, og at vedkommende vil blive rigtig, rigtig sur, og nej, det ser jeg ikke for mig.
Jeg ser det tværtimod sådan, at man kommer til at sørge for, at de mennesker, som håndterer alle mulige svære sager i dagligdagen, bliver beskyttet bedre.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg må ligeledes sige, at jeg er meget skuffet over at høre, at ordføreren for Venstre heller ikke forstår det principielle i det her lovforslag.
For mig er det her lovforslag jo lige så slemt som koranlovforslaget.
Det her skærer et hjørne af en meget, meget vigtig komponent i det danske demokrati, og det kan jeg forstå på ordførerens ansigtsudtryk at ordføreren heller ikke forstår.
Det siger ordføreren jo også ved, at han siger, at han ikke har sympati for de høringssvar, som er meget kritiske.
Men anerkender ordføreren, at det her lovforslag ikke kun handler om personalesager?
Lovforslaget er ikke begrænset til personalesager.
Det angår også journalister, der har interesse i at undersøge habilitetssager i forskellige udmøntninger.
Det er et eksempel, der bliver nævnt i lovforslaget.
Det er ikke begrænset til personalesager, det kan være alle sager.
Det gælder heller ikke kun embedsmænd på laveste niveau.
Det kan være alle i hele den offentlige administration.
Anerkender ordføreren den brede vidde af det, som det her lovforslag handler om, og at det derfor ikke kun gælder den enkelte politibetjent?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-19:
Først og fremmest konstaterer jeg, at fru Theresa Scavenius åbenbart mener, at koranafbrændere og folk, der chikanerer offentligt ansatte, fortjener en særlig form for beskyttelse.
Og jeg anerkender overhovedet ikke præmissen om, at hverken det ene eller det andet for den sags skyld skulle være et eller andet voldsomt indgreb i nogen som helst frihedsrettigheder, som vi har i Danmark.
Så jeg anerkender ikke præmissen.
Med hensyn til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at det primært er rettet mod frontlinjepersonale, og kun undtagelsesvis vil chefer og andre kunne være omfattet.
Altså, det er jo kun de oplysninger, det er nødvendigt at hemmeligholde, som vil blive hemmeligholdt.
Det er de oplysninger, der kan bruges til chikane, som kan hemmeligholdes.
Andre ting ville jeg da ud fra ekstraheringspligten umiddelbart mene ville kunne udleveres, også på trods af den her lovændring.
Men det kan spørgeren jo spørge ind til under udvalgsbehandlingen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Spørgsmålet er så, om ordføreren har læst hele lovforslaget.
For ordføreren har en særlig fortolkning af, hvordan det her vil blive brugt.
Det er jo sådan, at der står i lovforslaget, at der nu er en subjektiv vurdering af det, i forhold til at man har en følelse af, hvorvidt der er en risiko for chikane, og det er en begrundelse for at give afslag på aktindsigt.
Den er meget bred, og derfor kan jeg ikke rigtig finde den snævre forståelse, som ordføreren har, i forslaget.
Men det, der er vigtigt at få nævnt, er, at vi bare må konstatere, at heller ikke Venstre forstår det dybe problem ved det her i forhold til vores retsstat.
Og ja, det er rigtigt, at jeg står på borgernes side, også når de er kritiske over for regeringen, magten og de store partier.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Tak for ordet.
Lad mig starte med det negative.
Generelt står det skidt til ved domstolene.
Sagsbunkerne hober sig op, og ventetiderne er urimelig lange.
De urimelig lange ventetider ved domstolene gør, at kriminalitetsraten stiger.
De lange sagsbehandlingstider udfordrer også retssikkerheden; det er noget, jeg som bistandsadvokat selv oplever sker for mange af mine klienter, og det er ikke holdbart.
Derfor vedtog regeringen og alle Folketingets partier også en aftale om domstolenes økonomi tilbage i november.
Så til det positive, for i dag er en rigtig god dag.
Lovforslag L 115 gennemfører nemlig flere af de gode elementer fra den ambitiøse flerårsaftale for domstolene, og det er rigtig, rigtig godt.
Jeg vil ikke gå nærmere i detaljer omkring indholdet i forslaget, som vi alle er bekendt med, men jeg vil dog sige, at jeg både som advokat og som politiker er stolt af aftalen, hvor vi så at sige ruster domstolene langt bedre, end vi gør i dag.
Med ansættelse af flere dommere kan vi komme til bunds i sagsbunkerne, og med mere retssalskapacitet kan vi komme til bunds i sagsbunkerne, og med bedre it-understøttelse kan vi komme til bunds i sagsbunkerne, og det vil virkelig gøre en forskel for danskernes retssikkerhed.
Jeg vil ikke tage så meget mere tid her fra talerstolen, men blot sige, at vi selvfølgelig støtter forslaget, og vi glæder os over, at vi nu tager et stort skridt mod at få løst domstolenes udfordringer med lange sagsbehandlingstider.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Jeg kunne ikke undgå at bemærke, at ordføreren sagde, at han både var stolt af det som politiker og som advokat.
I den henseende må jeg bare henvise til nogle ret hårde høringssvar, der ligger fra Advokatsamfundet, og spørge, om det gør indtryk på ordføreren, at Advokatsamfundet ret tydeligt siger, at det her er at gå på kompromis med retssikkerheden, når det er, at man laver de her besparelser og forenklinger.
Så jeg vil bare lige høre som politiker og måske også som advokat: Er ordføreren enig i det?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Det er rigtigt.
Det er den balance, man skal finde i forhold til retssikkerheden, og det er klart, at jeg tager de høringssvar, der er kommet, seriøst, og det har vi også gjort i regeringen.
Jeg mener også, at der, når vi taler om lange sagsbehandlingstider, også er tale om retssikkerhed.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Det er i virkeligheden bare en lille præcisering.
Det er jo ikke sådan, at Rørdamudvalget i alle henseender gav en anbefaling.
Som jeg lige husker det i hovedet, lagde man på en række af de forslag, som genererede de største besparelser, lige præcis ikke en anbefaling ind, fordi man ret tydeligt skrev, at det var op til en politisk diskussion.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Mig bekendt er det ikke sådan, at Rørdamudvalget eller Retsplejerådet har været decideret imod nogen af de tiltag, som domstolenes flerårsaftale omhandler.
Men det, jeg igen vil påpege, er, at for mig at se er de lange sagsbehandlingstider et retssikkerhedsmæssigt problem, og det gør vi noget ved.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Mange tak for det.
Og også tak for de mange, synes jeg, overvejende positive indlæg.
Som alle har været inde på, er formålet med det her lovforslag jo at forkorte sagsbehandlingstiderne ved domstolene.
Vores evne som samfund til at skabe retfærdighed over for ofre for kriminalitet skal ikke dikteres af lange sagsbehandlingstider ved domstolene.
Lange sagsbehandlingstider kan vanskeliggøre og i realiteten hindre adgangen til retfærdighed i konkrete tvister for almindelige borgere og virksomheder.
Og domstolenes sagsbehandlingstider er problematiske, og forsinket retfærdighed er lig med nægtet retfærdighed.
Det var også derfor, at regeringen sammen med alle Folketingets partier i november 2023 indgik en ny solid flerårsaftale for domstolene.
Med aftalen løfter vi domstolenes økonomi med omkring 2,3 mia. kr., som skal understøtte en flerårig indsats for at håndtere domstolenes udfordringer med sagsbehandlingstiderne, retssalskapaciteten og it-understøttelsen.
Med baggrund i arbejdet i Rørdamudvalget og Retsplejerådet er aftalepartierne enige om en række målrettede tiltag, der har til formål at smidiggøre centrale dele af retsplejen.
Lovforslaget gennemfører de aftalte initiativer, som vil frigøre ressourcer ved domstolene, der skal bruges til at nedbringe sagsbehandlingstiderne.
Lovforslaget medtager herudover andre anbefalinger fra Rørdamudvalget og Retsplejerådet, som samlet skønnes at medvirke til en mere effektiv retspleje, selv om det enkelte forslag ikke vurderes at kunne frigøre ressourcer af betydning.
Endelig indeholder lovforslaget enkelte andre mindre ændringer – ligeledes med henblik på at effektivisere retsplejen – samt nogle præciseringer.
Folketinget vedtog allerede i december at forhøje antallet af byretsdommere med 12 dommere, og de er nu ansat eller ved at blive det.
Andre dele af flerårsaftalen, herunder bygnings- og it-delen og ansættelse af yderligere jurist- og kontorpersonale, vil blive gennemført administrativt af Domstolsstyrelsen, som aftalt i flerårsaftalen.
Der vil også i løbet af flerårsaftaleperioden som aftalt skulle ansættes yderligere dommere, ud over de 12 nye dommere, jeg nævnte før.
Det vil ske, i takt med at Domstolsstyrelsen vurderer det muligt at rekruttere det fornødne antal kvalificerede dommere, og jeg vil senere i flerårsaftaleperioden fremsætte lovforslag om at øge antallet af dommere, som er fastsat ved lov.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte opstå undervejs.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Nu fik vi 5 minutter om alt det, der er galt med lovforslaget og dermed aftalen her, og så vil jeg bare spørge, hvorfor De Radikale egentlig er gået med i aftalen; altså, der var jo et rigeligt flertal i Folketinget.
Man går med i aftalen, og så holder man en lang tale om alt, hvad der er galt i den aftale.
Havde det ikke været lidt smartere at blive uden for og eventuelt komme med sit eget forslag til, hvordan domstolene kunne komme til at fungere lidt mere effektivt?
Zenia Stampe (RV), 2024-03-19:
Nej, for vi ønsker jo netop at være med i kompromiser.
Vi ønsker ikke bare at stille os på sidelinjen.
Og vi er jo enige med de øvrige aftalepartier om, at det her problem skulle løses.
Det er måske en plan C, men en plan C er bedre end ingen plan, og det her er et akut problem for retssystemet.
Men jeg synes godt, at man kan være enige om, hvor man står; man behøver ikke at gøre kompromiset til sin egen holdning.
Men kompromiset var bedre end ingenting, og for os er det også bedre at være inde i løsningsrummet, også selv om vi i den bedste af alle verdener havde foretrukket en anden løsning.
Men den her aftale og det lovforslag, der ligger, er klart bedre, end hvis vi ikke havde gjort noget.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-19:
Jeg synes, at fru Theresa Scavenius skulle overveje sin stil i det her Ting.
Bare fordi man er uenig med fru Theresa Scavenius, er det ikke ensbetydende med, at der er noget, man ikke har forstået.
Så er det nok bare, fordi man er uenig.
Det betyder heller ikke, at man ikke har læst lovforslaget.
Så jeg synes, man skulle pakke den der flabede facon, som fru Theresa Scavenius lægger for dagen, sammen.
Det kan godt være, at fru Theresa Scavenius mener, at hun er mere begavet end os alle sammen tilsammen, men jeg tror ikke, det er tilfældet.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Jeg synes, at det, ordføreren står og siger nu, lyder helt vildt.
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg har forstået det rigtigt: Altså, det svar, de fængselsbetjente, politibetjente og sågar sygeplejersker, der har henvendt sig til mig og fortalt deres historie, kan regne med fra Liberal Alliances side, er, at man ikke er villig til at beskytte dem på forhånd, men at man vil vente på, at de pågældende bliver udsat for et overfald eller meget, meget grov chikane, før man har tænkt sig at hjælpe dem.
Er det rigtigt forstået?
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Nu skal jeg lade være med at lægge ord i munden på hr. Bjørn Brandenborg, hvis han så også vil lade være med at lægge ord i munden på mig.
Nej, jeg siger ikke, at man skal vente med at gøre noget.
Jeg siger, at der er flere andre steder, man kunne gøre noget, end lige at gribe ind i aktindsigten og offentlighedsloven.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Men det er jo det, som de organisationer beder om for at beskytte dem endnu bedre, altså at tidligere indsatte ikke skal have mulighed for at slå fængselsbetjentes navn, adresse, families navn og børns skole op, for det er det, de oplever, altså at blive chikaneret.
Liberal Alliance siger så, at man ikke har tænkt sig at hjælpe dem med det og beskytte dem.
Man siger, man vil kigge på andre foranstaltninger.
Jeg skal så bare lige bede ordføreren om at uddybe, hvad for nogle andre foranstaltninger det så er ud over at beskytte de her mennesker.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
F.eks. har vi lige nu en lovgivning, der gør, at de her mennesker hvert år skal opdatere sig inde på borger.dk for f.eks. at bevare deres adressebeskyttelse.
Vi kunne jo indføre, at de ikke skulle gøre det årligt, men at det, når man har slået det til, bare kører permanent.
Det kunne bl.a. være en løsning.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Jeg tror, at der er behov for at tilføje lidt flere nuancer til det her.
Det er jo et spørgsmål om, at man igennem den her chikanøse adfærd får adgang til oplysninger, som man så kan bruge til eksempelvis at søge fritidsinteresser frem og finde frem til, hvor børnene går i børnehave, og så kan man jo helt subtilt bare stille sig op ved havelågen og på den måde udøve en ekstrem pression og skabe en enorm utryghed for den fængselsbetjent, politibetjent, sygeplejerske, eller hvem det end måtte være, som bliver udsat for den pression.
Og der vil det jo hjælpe, hvis man i højere grad har en anonymisering og kan undtage fra aktindsigt, for så vil man ikke kunne få det pågældende navn og dermed heller ikke bruge det til at finde ud af, hvor netværk og familie befinder sig.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Altså, vi bruger jo ikke kun det at straffe, men også det at retsforfølge som en straf.
Vi bruger det jo også præventivt, må jeg forstå.
Det er jeg overbevist om at Venstre også mener.
Derudover nævner jeg jo også flere andre ting, man kunne gøre, end nødvendigvis kun at straffe.
Vi kan også kigge på nogle af de andre foranstaltninger, der er på det område her, og der synes jeg jo, det er fornuftigt med mange af de regler, der allerede er på området, f.eks. i forhold til at hvis nogen går i gang med chikane, eller hvis der forekommer noget sådant, kan man få en ekstra sikkerhed.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Det er bare for at sige, at vi jo i forvejen har indrettet et system, hvor man har lavet særlige regler og giver en særlig beskyttelse til eksempelvis offentligt ansatte.
Altså, hele begrebet om vold mod embedsmænd i funktion er jo en erkendelse af, at der er personer, som bestrider et offentligt erhverv, og som er i en risiko, som andre ikke er i.
Hvis man bliver udsat for et voldeligt overfald, bliver gerningsmanden straffet hårdere.
Det er jo derfor, at det er klogt, at man kan gå ind og undtage fra aktindsigt ved den her måde at chikanere på, således at man i højere grad kan beskytte de offentligt ansatte.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Det er der, hvor jeg siger, at jeg er bange for, at det her kan blive brugt for arbitrært.
Her er det alene formodningen om, at nogle måske kunne gøre noget.
Hvordan skal det bevises?
Kan der være en retsprøvning af det her?
Tilsyneladende ikke.
Og det er jo der, hvor min bekymring er, altså at vi får et system, hvor man kan lukke ned ved at sige, at den journalist nok er chikanerende.
Hvad så?
Så har vi så lukket ned for aktindsigter.
Det tror jeg er en farlig vej at gå.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Jeg ved ikke helt, om ordføreren og jeg har læst det samme lovforslag; altså, jeg læser ikke lovforslaget sådan, at det gælder journalister og forskere.
Men noget helt andet er, at jeg egentlig har et konkret eksempel, og jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren mener, at en anmodning om aktindsigt skal imødekommes eller ej.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Nu bliver der ikke sagt noget om relevansen i de aktindsigter.
Altså, normalt skal man begrunde en anmodning om aktindsigt, så der kunne jeg godt tænke mig, at man, hvis man beder mig om at svare på det, fortæller mig, hvilke begrundelser der ligger for anmodningen om aktindsigt.
For jeg står jo sådan set lidt på bar bund her, når man siger, at en borger har opsøgt en betjent.
Hvis betjenten er blevet opsøgt efterfølgende, så nej – så burde man jo egentlig sige: Okay, den her person er gået i gang med at udvise chikanøs adfærd, og så burde vi jo stoppe med at imødekomme det her.
Men det er jo, fordi personen er gået i gang med at gøre noget, der er retsstridigt i forvejen.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Men her vil jeg igen sige, at jeg ikke helt ved, om vi har læst det samme lovforslag, for det er jo lige præcis det, der er hele hensigten med lovforslaget; altså, hvis der ligger nogle intentioner bag som dem, jeg kom med et eksempel på her, hvor man søger aktindsigt, bruger de informationer og opsøger den politiansatte eller andre offentligt ansatte, så er der lige netop tale om en chikanøs henvendelse.
Og derfor forstår jeg det ikke rigtig, hvis Liberal Alliance ikke er for det her lovforslag, for hvad har man ellers af muligheder for ligesom at kunne undgå, at der sker de her chikanøse anmodninger om aktindsigt?
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Som jeg også har nævnt heroppefra, er vi gerne med til at kigge på, hvordan det her lovforslag kan laves, så det f.eks. ikke kommer til at ramme journalister og forskere.
Det er jo en del af det nuværende lovforslag, at det også skal kunne ramme dem.
Det synes vi er problematisk.
Hvis det her udelukkende gjaldt civile borgere, som er parter i en sag, kunne jeg forstå, hvis man så sagde, at det her er vi nødt til at kigge på.
F.eks. med fængselsbetjente og politibetjente kan jeg godt se et særligt behov for, at de kan få beskyttelse, men når det så gælder en kommunal sag, er jeg ikke sikker på, at det samme behov gør sig gældende.
Der må vi jo tage og veje, om vi skal gøre det her gyldigt og helt lige for alle.
Og hvordan skal vi gøre det?
Jeg synes, at der er et problem i, at vi bl.a. begrænser forskere og journalister også med det her forslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-19:
Så altså, LA's svar til den politibetjent eller den fængselsfunktionær, som med rette er bange for en indsat, en kriminel, som udøver chikane mod vedkommende, er, at jamen hvis han udøver chikane, eller hvis han overfalder dig eller noget, sørger vi for, at han kommer i fængsel og i lidt længere tid end i dag.