runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-03-27:
Tak, formand.
I dag behandler vi et forslag, der ved første øjekast kan ligne teknisk lovarbejde, men som i virkeligheden handler om noget ganske centralt, nemlig hvordan vi bedst sikrer kvalitet i vores videregående uddannelser, samtidig med at vi rydder op i unødvendigt bureaukrati og papirnusseri.
Med dette forslag tager vi et vigtigt skridt i retning af en mere enkel og effektiv forvaltning.
Regeringen lægger op til at nedlægge Danmarks Akkrediteringsinstitution og i stedet samle opgaverne i et nyt sekretariat under ministeriet, og det giver god mening.
Vi ved, at de videregående uddannelsesinstitutioner i dag har solide kvalitetssystemer.
Mange har gennemgået to positive institutionsakkrediteringer, dvs. godkendelser.
Derfor er det klogt og også tillidsfuldt, at vi fremover forlænger gyldigheden af en akkreditering, altså en godkendelse, fra 6 år til 8 år.
Det sender et klart signal om, at vi stoler på institutionerne, at vi anerkender deres arbejde, og at vi ønsker at frigøre ressourcer, både hos dem og i systemet, så kræfterne bruges på kerneopgaven at skabe gode og relevante uddannelser til de unge.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2025-03-27:
Mange tak for ordet, formand.
Det Konservative Folkeparti bakker op om dette lovforslag, fordi det er et skridt i den rigtige retning – mod en mere effektiv anvendelse af vores skattekroner.
Ved at nedlægge Danmarks Akkrediteringsinstitution og overføre opgaverne til et sekretariat i Uddannelses- og Forskningsministeriet opnår vi en mere strømlinet proces, der sikrer kvaliteten af vores videregående uddannelser, men med en lavere omkostning for vores samfund.
Samtidig bliver det administrative arbejde for de videregående uddannelsesinstitutioner lettere, uden at det går ud over akkrediteringens faglige uafhængighed eller internationale standarder.
Det Konservative Folkeparti ønsker en stærk, men ikke unødig bureaukratisk offentlig sektor.
Vi mener som altid, at skatteborgernes penge skal bruges der, hvor de gør mest nytte.
Det er sund fornuft, og derfor støtter vi lovforslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-03-27:
Selv tak.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Tak til ordføreren for at forstå vigtigheden af det her forslag, og hvor farligt det er, at vi tager endnu en luns af vores uafhængighed og armslængdeprincippet og svækker universiteterne.
Jeg er også glad for at kunne genkende den liberale ånd i ordførerens tale i forhold til netop at sikre sig og sige, at vi ikke skal have for meget politisk styring, for så ender vi med et autoritært samfund, hvor den stærkeste kan bestemme, hvad viden er i det her samfund.
Det her er et lovforslag, der er inde at pille ved den politiske styring af vores uddannelser, og det er livsfarligt for et videnssamfund og et demokratisk samfund.
Så tak til ordføreren.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-03-27:
Jamen vi vil jo gerne være med til at afbureaukratisere, men vi skal jo ikke nedlægge en enhed, og dem, der skal kvalitetssikre vores videregående uddannelser, altså kvaliteten af vores videregående uddannelser, ligger vi direkte ind i ministeriet; det mener jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Men grundlæggende er vi jo enige i intentionen, vi vil rigtig gerne afbureaukratisere, vi mener bare ikke, at det her er den rigtige at gøre det på.
Trine Bramsen (S), 2025-03-27:
Men kan ordføreren ikke selv høre, at det er lidt barokt, at man eftersøger mulighederne for at afbureaukratisere, og når regeringen så lægger nogle forslag til at afbureaukratisere på bordet, så vil Liberal Alliance ikke være med til det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-03-27:
Er der noget, vi i Liberal Alliance værner om, er det for det første armslængdeprincippet.
Derudover er det kvaliteten af vores videregående uddannelser.
Det har en relativt høj prioritet hos os.
Som sagt er jeg enig i intentionen bag forslaget, og vi vil rigtig gerne kigge på, om vi kan afbureaukratisere også på det her område, men vi skal jo sikre armslængdeprincippet, og vi skal sikre, at vi har høj kvalitet af vores videregående uddannelser.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-03-27:
Ministerierne har altid været politiske, de skal servicere regeringen og ministeren, og det er vores opgave i Folketinget at være den modvægt.
Jeg er sikker på, at de ansatte i det kommende sekretariat lever op til den faglighed, vi forventer.
De skal overholde loven, de skal ikke lade sig beklikke, de skal ikke sænke standarden, og det er jo så bl.a. vores opgave at sørge for, at det ikke sker.
Jeg har tillid til de ansatte, og jeg frygter ikke, at den her mindre afhængighed bliver styrende for den slags.
Trine Bramsen (S), 2025-03-27:
Lovgivningen vokser og vokser, hvilket er med til at skabe tonsvis af bureaukrati, som langt hen ad vejen hverken gavner borgere eller virksomheder.
Det står på Liberal Alliances hjemmeside, og så er der en hel stribe af forslag til, hvordan vi skal afbureaukratisere: En regel ind, to regler ud, mindre lovgivning og færre administrativt ansatte i den offentlige sektor.
Altså, det virker jo lidt barokt, at Liberal Alliance, når det så kommer til stykket, stemmer imod nogle forslag, der netop skal gøre det, som Liberal Alliances sukker efter, hver gang Liberal Alliance åbner munden.
Så er det ikke lidt barokt at stemme imod noget, som lige præcis gør det, som Liberal Alliance slår sig op på igen og igen og igen?
Christina Egelund (M), 2025-03-27:
Jeg ved ikke, hvad det er for en ranking, spørgeren spørger til, og hun kan jo sende det skriftligt.
Jeg synes, at der er noget meget principielt på spil her.
For det er jo underliggende i spørgerens præmis, at i det øjeblik, der sidder en medarbejder i et departement eller en styrelse, som hører under et departement, at så er der ikke mere noget, der hedder uafhængighed; at så er det fuldstændig gået fløjten.
Er de så også underlagt politisk styring, altså så jeg kan gå ind og blande mig og sige: Jeg synes, at I skal tildele su til den borger, men ikke til den?
Det er jo en helt vild påstand – en helt vild påstand.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Det er stadig væk et spørgsmål om, hvordan vi definerer faglig uafhængighed.
Jeg er med på det her sofisteri, hvor man bare kan sige uafhængighed, når man har lyst til det, men det handler stadig væk om, at de er inde i kontoret i en styrelse eller i departementet, som der står i lovforslaget.
Men det, jeg måske kunne spørge om på en anden måde, er: Vil ministeren, når vi nu snakker om det fagligt korrekte, sige og anerkende, at det er fagligt korrekt, at Danmark er faldet i de internationale rankings på grund af de sidste lovforslag, der er blevet lavet siden 2017?
Og vil ministeren garantere, at det her lovforslag ikke fører til et yderligere fald i lige præcis de rankings?
Christina Egelund (M), 2025-03-27:
Men det, som ordføreren siger, hviler jo på en præmis, som er faktuelt forkert – som er faktuelt forkert.
Det er rigtigt, at der i høringssvarene var kommet nogle undringer og nogle kritikpunkter, i forhold til hvorvidt det her ville anfægte Akkrediteringsrådets sekretariats faglige uafhængighed.
Og derfor har vi som reaktion på det, fordi det for os er det mest selvfølgelige i verden, at det selvfølgelig skal være uafhængigt, fået skrevet eksplicit ind i loven, at Akkrediteringsrådets sekretariat er fagligt uafhængigt.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Kan ministeren svare på, hvorfor vi i dag har en uafhængig akkrediteringsinstitution?
Hvis nu ministeren siger, at det slet ikke er nødvendigt, at der overhovedet ikke er brug for det, hvorfor har vi det så?
Hvorfor er det en del af en Bolognaproces, at man lige præcis på det her område siger, at det skal være uafhængigt, og at det bl.a. er derfor, at vi opretter det?
Hvorfor står der, at en del af den måde, vi skal forstå universiteternes uafhængighed på, er som organisatorisk uafhængighed?
Jeg er ikke færdig!
Så det er den ene del af det: Kan ministeren svare på, hvorfor vi havde det?
Og når man går fra noget, der var uafhængigt, til noget mindre uafhængigt, er det jo en proces, som passer fint med den retning, vi har gået i de sidste 20 år.
Så det er en beskrivelse af den proces, at den bliver mindre uafhængig.
Det tror jeg også er det, der står i lovforslaget.
For ministeren kritiserer mine kritikpunkter, men kan vi snakke om DTU's høringssvar.
Der rejser de jo præcis den samme kritik.
Christina Egelund (M), 2025-03-27:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi behandler her, handler om, som mange ordførere også har sagt, at forenkle og afbureaukratisere de processer, der ligger til grund for akkreditering af vores uddannelsesinstitutioner.
Det mener vi at der er god grund til at gøre.
Som Dansk Folkepartis ordfører nævnte, er det sådan, at de fleste videregående uddannelses-institutioner allerede har været igennem to institutionsakkrediteringer med meget stor succes.
Det fungerer godt.
Vi har høj kvalitet i vores uddannelsesinstitutioner.
Det skal vi blive ved med at have.
Betyder det så, at man i bureaukratiet ikke kan gøre ting anderledes?
Nej, selvfølgelig betyder det ikke det; selvfølgelig betyder det ikke det, og det er jo sådan set det, som det her lovforslag handler om.
Det er regeringens opfattelse, at vi kan løse akkrediteringsopgaverne på en mere enkel måde og med færre ressourcer, samtidig med – som flere også har været inde på – at vi selvfølgelig fastholder et stift blik på, at vi følger de europæiske retningslinjer for kvalitetssikring, og at vi jo på den måde selvfølgelig lever op til vores ansvar som land i forhold til Bolognaprocessen.
Det var i forhold til indholdet af lovforslaget.
Jeg bliver også nødt til at nævne noget andet.
Der er blevet sagt mange og også ret voldsomme ting, synes jeg, under den her lovbehandling: anklager om politisk styring; anklager om knægtelse eller en forsvinding af armslængdeprincippet; en forestilling om, at dem, der skal bedrive akkrediteringen, jo nærmest så skal sidde inde på ministerens kontor; anklager om politisk styring af al forskning, må man forstå; anklager om politisk tilrettelæggelse af indholdet på uddannelser.
Det er anklager, som sådan set går videre end til den enhver tid siddende minister, men som jo sådan set også er anklager mod de centrale embedsmænd, som vi har ansat i staten.
Det kan man jo gøre, hvis man synes, at det er rimeligt.
Jeg synes, at det er helt urimeligt.
Vi har samvittighedsfulde, dygtige medarbejdere ansat i alle mulige forvaltningsled i det her land.
På den måde at stå her og beklikke deres hæderlighed og deres uafhængighed i forhold til det politiske system, som de er en del af, synes jeg må stå fuldstændig for fru Theresa Scavenius' egen regning.
Det er heller ikke sådan, at armslængdeprincippet bliver knægtet, fordi nogen påstår det.
Det er heller ikke sådan, at jeg eller den til enhver tid siddende minister pludselig får instruktionsbeføjelser.
Det står der ikke, og det er ikke en del af lovforslaget.
Jeg får ikke med det her, og det gør andre af mine efterfølgere som uddannelses- og forskningsminister heller ikke, instruktionsbeføjelser, som man ikke har i dag.
Så det om den forandring, som fru Theresa Scavenius på en eller måde maler meget malerisk op, er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, og jeg synes, at vi i folkestyrets allerfineste sal skylder hinanden at diskutere holdninger, ja, men det skal også være på et sandfærdigt grundlag.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-27:
Tak for ordet.
Lovforslaget sigter mod at ændre rammerne for akkrediteringen af videregående uddannelsesinstitutioner.
Forslaget indebærer bl.a. en nedlæggelse af Danmarks Akkrediteringsinstitution og en overførsel af opgaverne til et nyt sekretariat under Uddannelses- og Forskningsministeriet, der skal betjene Akkrediteringsrådet – det synes jeg er et lidt svært ord, må jeg indrømme.
Vi ser positivt på intentionen om at forsimple akkrediteringsprocessen, og Alternativet kan derfor støtte lovforslaget.
Samtidig vil vi også understrege vigtigheden af, at den vidensmæssige bredde i akkrediteringsarbejdet bevares.
Derfor opfordrer vi til, at ministeriet følger implementeringen af lovgivningen og evaluerer den og om nødvendigt justerer loven, hvis fagligheden tager skade.
Her er det særlig antallet af medlemmer i Akkrediteringsrådet og forkortelsen af akkrediteringsperioden, som vi i Alternativet gerne ser at ministeren følger.
Ellers kan vi støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-27:
Nej, jeg synes egentlig, at vi som de fleste andre seriøse partier går ind og kigger på de konkrete forslag, der er, når man taler om afbureaukratisering.
Det synes jeg sådan set vi skylder hinanden også.
Jeg synes, at vi skylder at se nuanceret på det og ikke male fanden på væggen for alting hele tiden, men rent faktisk tage de ting ned og se på det.
Som sagt vil vi rigtig gerne og naturligvis følge tingene til dørs, så vi kommer også til, når lovforslaget kommer ud i virkeligheden og kommer til at leve, at holde øje med det her, for vi synes, at det er vigtigt.
Men jeg deler ikke spørgerens så sorte syn på det her lovforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Jamen det er rigtig fint, og det er jeg også allerede i gang med at planlægge at spørge om, og så glæder jeg mig til, at ordføreren vil læse dem og tage stilling til dem efterfølgende.
Men jeg har et spørgsmål, der knytter an til det her.
Ordføreren siger, at det her handler om afbureaukratisering.
Betyder det, at Radikale Venstre nu går ind for, at man kan afbureaukratisere alle former for armslængde, uafhængighed?
Hvad med ligesom bare at lukke universiteterne og lave det som en styrelse så, hvis det handler om at gøre det mere effektivt?
Hvor går grænsen?
I forhold til det med at være bekymret er det jo ikke bare mig, der er bekymret, det er noget i forhold til de internationale standarder, plus at DTU skriver det meget præcist i deres høringssvar.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-27:
Jamen jeg henviste egentlig bare til at starte med til, at det her jo er en del af afbureaukratiseringen, som er en del af den finanslovsaftale, som Radikale Venstre også er med i.
Derfor kan det vel ikke komme som nogen overraskelse, at vi naturligvis støtter et lovforslag, der springer ud af den finanslov, Radikale Venstre selv er en del af.
Og så deler vi ikke analysen her af, hvordan den her styring kommer til at være.
Men de bekymringer, som spørgeren ligesom giver udtryk for, synes jeg da man skal få stillet på skrift så vi rent faktisk har svar på skrift også fra ministeren, så vi sikrer, at der ikke er de her uoverensstemmelser, så der ikke kommer problemer med det her.
For jeg ser ikke nogen partier i Folketinget, der ønsker, at vi ikke skal overholde reglerne for uafhængighed.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Ordføreren siger: Det kommer nok ikke som en overraskelse, at vi støtter forslaget.
For mig er det en kæmpe overraskelse.
Jeg havde virkelig forventet, at Radikale Venstre med jeres partihistorik selvfølgelig er imod den her slags.
Så jeg forstår det slet ikke.
Så vil ordføreren ikke uddybe, hvorfor det nok ikke er en overraskelse, for det bekymrer mig meget.
Som vi lige har hørt ordføreren for DF sige, er ministerierne jo lavet til, at de skal servicere ministeren.
Det er det, der hedder politisk styring.
Det kan man jo synes er en god idé, men så skal man bare være ærlig om det, og det undrer mig bare, hvis Radikale Venstre synes, at det er en god idé.
Så det er bare det her med igen at definere den organisatoriske uafhængighed, for ordføreren siger, at vi skal leve op til de regler, vi skal.
Jamen der er en af reglerne i Bolognaprocessen organisatorisk uafhængighed af lige præcis akkrediteringsinstitutionen.
Så er der så alle mulige andre regler, vi også forbryder os imod, men lige præcis den her regel er defineret, og den kommer man så med det her lovforslag til at forbryde sig imod.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-27:
Tak for det, og tak for ordet.
I forhold til Radikale Venstre kommer det jo nok ikke som nogen kæmpe overraskelse, at vi også støtter lovforslaget her.
Vi ønsker, at man rent faktisk kan kigge på vores offentlige sektor og se, hvordan man kan gøre nogle ting på en måde, som er mere nuanceret, ordentlig og integreret, uden at gøre tingene yderligere bureaukratiske.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne understrege, at vi naturligvis også kommer til at holde øje med, at uafhængigheden hos vores uddannelser og akkrediteringen varetages.
Jeg vil dog så også slå fast, at det har vi da den klare overbevisning om at det gør.
For så vil jeg nok advare om, at der ville være en del ordførere, der ville begynde at stille spørgsmålstegn ved, hvad det var, ministeren havde gang i og lavede, og om man eventuelt skulle begynde at kigge sig om efter noget andet, hvis det var sådan, at man lige pludselig ikke overholdt reglerne om armslængde.
Derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget, men vi vil naturligvis holde øje med, hvordan det her kommer til at fungere i praksis og bliver implementeret.
Tak for det.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-27:
Nu har vi ikke noget samarbejde med Talebanstyret i Kabul.
Det ved jeg ikke om spørgeren synes vi skal have.
Jeg nævner lige tallene igen.
Der er 125.000 afviste asylansøgere i Tyskland.
Der er 320 afviste asylansøgere i Danmark, og der er 125.000 i Tyskland.
Altså, uden at gøre det her til en konkurrence står jeg tilbage med en opfattelse af, at vi måske har håndteret den her udfordring på en måde, der i hvert fald godt kan måle sig med den tyske, og så har jeg endda udtrykt det diplomatisk.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-27:
Altså, jeg vil jo kalde det langsigtet, når man i år og næste år og næste år igen osv. giver Afghanistan penge.
Og vi ved jo fra diskussionerne, at Tyskland har klar bane for at kunne sende nogle mennesker tilbage til Afghanistan, som Danmark ikke har.
Og regeringen vil ikke gøre det samme som Tyskland.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge udenrigsministeren, om regeringen så vil sikre, når man nu giver 200 mio. kr. om året til Afghanistan – langsigtet eller kortsigtet, og jeg synes langsigtet – at man så får en aftale med Afghanistan om, at de tager deres egne borgere tilbage.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-27:
Jeg står ikke her for at skjule meningsforskelle, og der er klart nuancer i vores position.
Min pointe er netop at have nuancerne med.
Jeg siger, at vi ikke giver langsigtet udviklingsbistand, og det vil sige, at vi ikke har udviklingssamarbejde og partnerskabsaftaler med lande, som ikke i et vist omfang også samarbejder med os.
Jeg bruger ordene som udgangspunkt, og jeg bruger ordet langsigtet.
For hvis man lægger et princip ned over, at man aldrig nogen sinde vil sende en krone et sted hen til et land, som ikke har et samarbejde med os om hjemtagelse af egne statsborgere,
så ville man jo altså også – ud over det sådan, kan man sige, bogføringsmæssige problem i, at man så ikke ville kunne opgøre udviklingsbistand som udviklingsbistand, og det kunne man så vælge at være ligeglad med – være afskåret fra f.eks. at kunne give humanitær bistand til nogle lande, hvor man, hvis ikke man håndterer en aktuel katastrofe, vil skabe et enormt migrationspres for os selv, altså ud fra et eller andet princip om, at vi så ikke vil investere i at afværge en katastrofe, fordi I ikke på forhånd har givet os en accept af, at vi kan sende borgerne hjem igen.
Og det vil være en dårlig håndtering af en nations interesser, altså også vores egne, hvad kan man kalde det, mere sikkerhedsmæssige interesser.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-27:
Tak til udenrigsministeren for egentlig at gøre det klart i forhold til den her logik, som også er forslagsstillernes, altså at man ikke giver ulandsbistand til lande, der ikke vil tage afviste asylansøgere tilbage.
Det er et sundt og godt princip, og det er godt, hvis regeringen håndhæver det.
Hvis man så alligevel lige skal være djævelens advokat i forhold til det, udenrigsministeren siger – og det skal vi; vi er jo nogle, der er i opposition til udenrigsministeren også på det her punkt – vil jeg sige, at det, når man kigger i finansloven, er lidt påfaldende, at Danmark i 2025 vil give 200 mio. kr. til Afghanistan, uden at vi har den her sammenhæng, altså uden at Afghanistan tager deres egne borgere retur.
I 2026 er det det samme, og det samme er planlagt for 2027 og 2028.
Altså, er det ikke langsigtet, hr. udenrigsminister, at man bliver ved med at give 200 mio. kr. til Afghanistan, og så tager de ikke deres egne tilbage?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-27:
Men det er jo præcis også derfor, at det fremgår af den udviklingspolitiske strategi, at vi tænker de aspekter ind, og nu gentager jeg bare mig selv: Vi yder ikke langsigtet udviklingsbistand til nogen lande, der ikke i et eller andet omfang samarbejder med Danmark om hjemtagelse af egne statsborgere.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-27:
Udenrigsministeren bruger et ord som stabilitet, men stabilitet er jo også, at vi i Europa og i Danmark i særdeleshed har retten til selv at have kontrol over, hvem der kan opholde sig i Danmark, og at man, hvis folk begår kriminalitet, så kan sende dem hjem.
Det kan jo være svært, hvis der er lande, der nægter at tage imod deres egne borgere og vi så 2 sekunder efter sender adskillige hundrede millioner til selv samme lande.
Hver gang Danmark sender x antal millioner til et eller andet styre i den tredje verden, er det jo penge, som kunne være gået ældre, velfærd, handicappede, hospitaler, skoler osv. herhjemme.
Er det ikke den ansvarlige prioritering at prioritere danskerne først, særlig når vi har at gøre med lande, der ikke vil tage imod deres egne kriminelle statsborgere?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-27:
Jamen det gør OECD da heller ikke, så det kan man da bare vælge at se stort på.
Altså, man kan da vælge at se stort på det meste, men jeg ved ikke, om det er klogt.
Men selvfølgelig kan man se stort på det, det kan man da godt.
Så ville man jo så ikke kunne bruge det forhold, at Danmark som et af kun fem lande i hele verden lever op til FN's målsætning om udviklingsbistand og i øvrigt har gjort det i 40 år i træk, som et argument, når man i øvrigt rejser rundt i verden eller indgår i andre dialoger, der handler om, hvordan vi skal opretholde et regelbaseret internationalt system og sørge for en klode, der udvikler sig i en eller anden retning af stabilitet.
Altså, man kan jo gøre, hvad man vil, men det kommer regeringen så ikke til at gøre.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-27:
Tak for det.
Udenrigsministeren siger, at det ikke vil være i overensstemmelse med de krav, som OECD stiller, hvis vi i Danmark beslutter ikke at sende ulandsbistand til lande, der ikke vil tage imod deres egne kriminelle.
Men hvorfor skal OECD bestemme, hvad vi som folkets repræsentanter vælger at bruge skatteborgernes penge på, når vi stiller rimelige krav om, at vi ikke kaster millioner danske kroner, eksempelvis 660 mio. kr. til Syrien, og jeg tror, det var 75 mio. kr. til Gaza for nylig, efter lande, som ikke vil tage imod deres egne kriminelle borgere?
Hvorfor er det ikke Folketinget, der som folkets repræsentanter skal træffe beslutninger om brug af danske skatteborgeres penge?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-27:
Tak for det.
Danmark sender hvert år 22 mia. kr. i udviklingsbistand til lande, hvoraf en del nægter at tage imod deres egne kriminelle statsborgere.
Vi taler om lande, der med den ene hånd tager imod millioner af skattekroner fra danske skatteydere og med den anden hånd nægter at tage imod voldsmænd, voldtægtsforbrydere og bandemedlemmer, som Danmark gerne vil sende hjem.
Imens går de mennesker frit rundt i Danmark.
Det er grotesk.
Hvis man vil have hjælp, må man også tage ansvar, for ellers må kassen lukkes.
Det er sund fornuft, det er retfærdigt, og det er på tide.
Danske skatteydere skal ikke finansiere regimer, der modarbejder os, mens vi sparer på sygeplejersker, sosu'er og tryghed herhjemme i Danmark.
Så jeg vil opfordre partierne til at bakke op om forslaget og vise danskerne, at vi selvfølgelig sætter hensynet til deres behov før diktaturstater og andre obskure mellemøstlige styrer osv., som nægter at tage imod deres egne kriminelle borgere.