runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Holst (V), 2016-10-14:
Som de to foregående ordførere støtter Venstre også lovforslaget.
Vi støtter formålet med lovforslaget om at styrke inddrivelsen af underholdsbidrag på tværs af landegrænser.
Og vi støtter, at det gøres lettere at inddrive bidragsgæld i udlandet.
Anders Johansson (KF), 2016-10-14:
Tak for det.
Vi kan også støtte lovforslaget.
Det vil betyde, at Danmark tilslutter sig Haagerkonventionen af 2007.
Haagerkonventionen vil særlig styrke mulighederne for international fuldbyrdelse, skabe klare regler for fri proces samt udveksling af oplysninger til brug for fuldbyrdelse.
I situationer, hvor forældre flytter fra hinanden og endda bosætter sig i forskellige lande, er det vigtigste hensyn selvfølgelig varetagelsen af børnenes tarv.
En strid om børnebidrag eller underholdsbidrag kan, særlig hvis forældrene bor i forskellige lande, skabe uro eller utryghed og usikkerhed.
Samtidig ved vi, at det netop er stridigheder om bidrag, som skaber allerflest konflikter i forbindelse med f.eks. skilsmisse.
Derfor synes jeg og vi, at det er vigtigt at sikre effektive regler først og fremmest af hensyn til børnenes situation, så usikkerhed ikke får lov til at vokse til frustration, som kan udvikle sig til stridigheder mellem forældrene.
Så bredt set
må det være i alles interesse at få afgjort sagerne hurtigt hos myndighederne af hensyn til bidragsyderne og bidragsmodtagerne, og derfor støtter vi L 7.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-14:
Jeg skal gøre det meget kort og vil ikke gennemgå alle elementerne i det her forslag igen, når nu de forrige ordførere har gjort det så godt.
Jeg skal blot bemærke, at der er tale om en række mindre og fornuftige justeringer af en fælles aftale, og det kan vi selvfølgelig støtte fuldt op om.
Carl Holst (V), 2016-10-14:
Tak, formand.
Venstre støtter lovforslaget og gør det med samme begrundelser som dem, der er fremkommet hos de to foregående talere.
Vi støtter formålet med at fremme effektiviteten og kvaliteten i socialtilsynet, men det er også vigtigt for Venstre, at den gældende lovgivning fremover skal være mere hensigtsmæssig og mere målrettet.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-14:
Det er nogle mindre tilrettelser, som også andre har været inde på, nemlig at man får alle botilbudslignende tilbud omfattet, f.eks. sådan at det ikke er så afgørende – hvilket det jo ikke er for beboerne – om de falder ind under serviceloven eller de er lejere og dermed under almenboligloven.
Som beboer, som person, der har brug for hjælp og støtte på den ene eller den anden måde, er det jo fuldstændig ravende ligegyldigt.
På samme måde synes jeg også, at det er værd at fremhæve, at de anmærkninger, som skal gives, og som jo skal gives i nogle tilfælde, hvilket er rigtig, rigtig vigtigt, selvfølgelig heller ikke skal have konsekvenser, som ikke står mål med anmærkningens forhold.
Der har bare været nogle eksempler på, at især nogle mindre privatdrevne botilbud, som på grund af en anmærkning og en klage, som venter i Ankestyrelsen, er blevet så pressede økonomisk, at deres eksistensgrundlag sådan set blev truet, selv om anmærkningen slet, slet ikke var på et niveau, hvor tilbuddet burde lukke.
Det er jeg også glad for at vi har fået rettet.
Socialtilsynenes formål er jo at sikre – og det var derfor, vi lavede dem – at vi kunne få et reelt og uafhængigt tilsyn med kvaliteten, med økonomien, med forholdene for nogle af de mest udsatte grupper af borgere, der er i vores samfund, borgere, som ikke kan klare sig selv, og som har behov for fællesskabet.
Vi havde nogle historier, hvor det viste sig, at nogle af de mennesker, som virkelig ikke kan tåle flere svigt, faktisk var blevet svigtet i en rigtig ubehagelig grad og på en måde, som ikke burde ske i vores velfærdssamfund.
Derfor var det så vigtigt, at vi nu har fået tilsyn, som har ordentlig med ressourcer, som er reelle – vi har fået en whistleblowerordning – men også, at det er uafhængigt, sådan at det ikke er kommunerne, der tjekker sig selv, særlig i en tid hvor kommunekasserne er så pressede, som de er, og i øvrigt også var for nogle år siden.
For så går det selvfølgelig ikke, at kommunerne holder øje med sig selv og på den måde kan bøje reglerne eller se bort fra ting, fordi det ikke passer ind i et kommunalt budget.
Så i det hele taget synes jeg, at det her er et eksempel på, når det samarbejdende folkestyre fungerer allerbedst.
Alle partierne var med, da vi startede, og alle partierne er stadig væk med, og vi lytter til hinanden, og vi retter, når der er behov, og vi lytter til organisationerne og høringssvarene.
Det synes jeg bare at vi skal fortsætte med.
Det er en rigtig god stil på det her område, og det kan vi sådan set godt være stolte af.
Karen Ellemann (V), 2016-10-14:
Tak til hele rækken af ordførere, først og fremmest for den gennemgående ret positive modtagelse af lovforslaget og de startdrøftelser, vi nu har haft her i Folketingssalen i dag.
Jeg er med på, at der vil være spørgsmål, som vi nu kan få uddybet i udvalgsbehandlingen, men jeg vil da i hvert fald allerede her bekræfte, at det er rigtigt – det var Liberal Alliances ordfører også inde på – at en afgørelse om bidrag som udgangspunkt vil skulle fuldbyrdes, selv om det er væsentlig højere, end hvad der ville være blevet fastsat efter de danske regler om bidrag.
I den diskussion må man jo også se på, hvad det er, bidraget går til – ikke underholdningsbidraget, men underholdsbidraget, om end det formentlig kan være meget underholdende – i forhold til børnene, men det er det klart at vi også må komme nærmere ind på i udvalgsbehandlingen.
For lovforslagets overordnede formål – som flere også har været inde på – er jo netop at styrke inddrivelsen af underholdsbidrag på tværs af landegrænserne, og med det her forslag underbygger og supplerer vi det allerede eksisterende samarbejde på området.
Så jeg forventer, at vi lige præcis med det her lovforslag vil gøre det lettere at inddrive bidragsgæld i udlandet.
Men det er klart, at vi må få besvaret de spørgsmål, der måtte være, og det vil vi gøre under udvalgsbehandlingen.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-25:
Tak for ordet, og tak for en god ordførertale.
Jeg er også nødt til lige at italesætte Venstres ordfører i forhold til ansvarsfralæggelse, som der jo implicit er tale om i de kommentarer der.
Jeg synes, det er uheldigt, og jeg synes, at vi jo først og fremmest i rigsfællesskabet skal se at få gjort noget ved at få ryddet op efter Camp Century.
I den forbindelse vil jeg høre: Er ordføreren blevet inviteret ind i den dialog, som regeringen har med USA p.t.?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Jeg ser frem til de drøftelser.
Jeg synes generelt, det er vigtigt, at debatten først og fremmest foregår i Grønland.
Vi ser desværre, at der er et flertal, som ønsker uranudvinding og uraneksport.
Men jeg synes stadig væk, der er behov for den her folkeafstemning, og at man på en eller anden måde sikrer en bred politisk enighed om, hvilken vej Grønland skal gå, og hvad Grønland skal leve af i fremtiden.
Det er ærgerligt, at vi graver grøfter i stedet for at bygge broer mellem de politiske uenigheder, der nu engang er.
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Jeg kan forstå, at der er folk, der arbejder på, at vi igen skal tage debatten i Nordisk Råd om Norden som atomvåbenfri zone og udvide den og sige, at det burde være hele Arktis, der er atomvåbenfri som et skridt i retning af en atomvåbenfri klode.
Det har stået i stampe i nogle år, og nu er det vel på tide, at nogen gør et eller andet.
Nu er der en rigtig, rigtig god anledning, især når vi skal snakke om Arktis.
Hvordan ser ordføreren på det standpunkt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Jeg tror, det er vigtigt, når vi taler om Arktis og den interesse, der er for ressourcerne i undergrunden og i havet omkring Grønland, at man netop har sig for øje, at det er befolkningen, der skal deltage, det er befolkningen, der skal være med i beslutningsprocesserne, det er befolkningen, der skal være med, når der bliver skabt arbejdspladser og erhvervsmuligheder, så de tager aktivt del i den udvikling.
Igen vil jeg sige om det at være rollemodel for en bæredygtig udvikling i Arktis, at netop Grønland burde gå forrest og vise vejen for, hvordan man kan skabe det.
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Jeg hørte, at Venstres ordfører prøvede at vaske hænder og sige, at det ikke var deres skyld, at der ikke er blevet ryddet op i Grønland.
Det er sådan, at regeringen altid har initiativpligten og -retten, så det er efter min mening om at komme ud af hullerne og komme i gang.
Jeg vil også gerne høre om ordførerens syn på militærets tilstedeværelse i Arktis.
Jeg frygter jo, at når de store magter er der, vil de også have våben, skibe, fly og måske atomvåben i Arktis.
Hvordan ser de mennesker, der bor i Arktis, på det spørgsmål?
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-25:
Tak for det.
I forhold til udenlandske investorer, der sætter sig på minedriften i Grønland, hvad tænker ordføreren så om, at Danmark skulle have en mere aktiv rolle i forhold til minedriften – ikke, når vi snakker om olie og gas, men mere i forhold til mineraler – og hvad der ellers kunne være af interessante projekter?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Når det drejer sig om den mistede servicekontrakt på Thule, er det ikke et spørgsmål om, hvem der sad der som person, og hvem der skal stilles til ansvar for det, sådan som spørgeren prøver at gøre det til.
Det her er et spørgsmål om det samarbejde, der har været, mellem Grønland og Udenrigsministeriet.
At de grønlandske myndigheder har en tæt relation til Udenrigsministeriet, er også i den grad af stor betydning for udfaldet, i forhold til den mistede servicekontrakt.
Det er også derfor, jeg mener, at det er vigtigt, at i den næstkommende forhandling af servicekontrakten skal Grønland være til stede, således at vi til enhver tid sikrer, at Udenrigsministeriet også har Grønlands interesser med i bagagen allerede fra day one.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Mange tak.
Nu siger rapporten jo noget andet; den siger jo netop, at det var ordføreren, som, dengang hun sad som formand for naalakkersuisut, ikke blev inddraget nok i den her proces, fordi man administrativt ikke var nok opmærksom på det, men heller ikke politisk var nok opmærksom på den her sag.
I forhold til kommunefogederne, som ordføreren også nævner, har IA jo kæmpet for en ret stor stigning, fra 600 kr. til 6.000 kr. pr. måned, til kommunefogederne.
Hvordan kan vi sikre fremadrettet, at der kommer kommunefogeder i alle bygder, sådan som der er behov for?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi går helt tilbage til den tid, hvor IA selv sad i regering, stod i spidsen for den, for da var forhandlingerne og de administrative forberedelser allerede sat i gang.
Der var ikke et særligt fokus på området overhovedet; man kendte også til procedurerne for, hvordan det nu måtte være; og omverdenen hørte intet til det.
Jeg tror, at det her ikke drejer sig om, hvem der sad i regering.
Jeg tror, at det her er et spørgsmål om, hvad det betyder for Grønland – den relation, vi har med Danmark og Udenrigsministeriet, når det drejer sig om forhandlinger med et tredjeland, med amerikanerne.
I den her sammenhæng synes jeg også at Udenrigsministeriet i den grad har forsømt deres ansvar for til enhver tid at sikre, at Grønland og Danmark står stærkest, når der laves en kontrakt, når det drejer sig om servicekontrakten i Thuleområdet.
At Grønland og rigsfællesskabet dermed mistede den, er en katastrofe.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Det er lige præcis min pointe.
Nu har vi efterhånden brugt ret lang tid på at høre på visse ordførere, som har prøvet at skubbe ansvaret for det her over på den danske regering, men er det ikke mere, som ordføreren var inde på her til sidst, reelt Grønlands selvstyreregering, der har et ansvar?
For som sagt har vi ikke fået et svar, og det er 3 år siden, vi skulle have haft det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Nu tror jeg, at ordføreren lægger mig ord i munden, som egentlig er fra Venstres ordfører, for det er jo ikke det, jeg har sagt.
Jeg har sagt, at har man ikke leveret noget information fra naalakkersuisut, skal man selvfølgelig sikre, at man gør det.
Og så må jeg minde om, at ordføreren jo selv har været formand for naalakkersuisut i en del af den her periode og netop været med til at sikre, at de informationer bliver givet videre.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at Grønland har et ansvar, men Danmark har i høj grad også et ansvar, og jeg synes ikke, det her skal blive en kastebold imellem Grønland og Danmark.
Men det handler om, at vi, netop fordi vi politisk er enige om, at det her skal på plads, får det på plads.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Jeg vil gerne lige nævne, at ordføreren siger, at Grønland ikke har gjort sin del af opgaven, hvad angår at komme med en liste, som skal bringes til en dansk regering, om amerikanernes efterladenskaber i Grønland, hvad angår miljøproblemer.
Det spørgsmål ligger ikke bare hos IA: Det er den samlede grønlandske befolkning, der gennem mange, mange år har påpeget over for Grønlands regering, at de skal rette henvendelse til den danske regering om de store problemer, der er i Grønland.
Det ligger ikke bare i, at man afleverer en liste.
I spørgsmålet om Camp Century vil Danmark ikke erkende, at der er et stort miljømæssigt spørgsmål, der er værd at tage op.
Det er en træg kamp mellem Grønland og Danmark, som alle partier bakker op omkring.
Og vi er kun nået dertil, at vi skal til at have et samråd i udvalget her i Folketinget.
Længere er vi ikke nået.
Jeg tror også, at det er meget vigtigt i den her sammenhæng, at det ikke er et spørgsmål om, om Grønland har skylden eller Danmark har skylden.
Danmark har på vegne af rigsfællesskabet lavet en aftale med amerikanerne, og den skal de stå til ansvar for.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi breder det ud, så råstoffer ligesom bliver det ene ben, vi baserer vores erhvervsudvikling på.
For kigger man på debatten i Grønland de sidste 5-10 år, kan man se, at det har handlet rigtig meget om råstoffer.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi også ser på andre ting, som kan være med til at skabe en mere solid økonomi.
Så tror jeg også, det er rigtig vigtigt, at man netop husker på – og nu kalder jeg det human kapital, menneskelig kapital eller menneskelige ressourcer – at netop uddannelse af vore egne er enormt vigtigt i forhold til at sikre, at man har kompetencerne til de her lokale arbejdspladser.
Igen kan jeg jo bare understrege, at fra IA's side synes vi, der er behov for en fuld miljøoprydning, og vi synes, det går for langsomt.
Og i forhold til Camp Century og de få baser, der er omkring den, siger jeg, at der bare også er behov for, at vi breder det ud og ser på det, for når der har været op til 500 forskellige militære aktiviteter fra amerikansk side tidligere, er der måske behov for, at vi netop får lavet en kortlægning og en plan for, hvordan vi får ryddet op.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Tak for rosen.
Det glæder mig meget, at fru Aaja Chemnitz Larsen kan mærke, at mit hjerte banker for Grønland, for det gør det.
Jeg er meget, meget begejstret for Grønland, og jeg har lige været deroppe – jeg har været deroppe mange gange.
Og jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi får en bedre dialog med Grønland, så der ikke er så stor afstand, sådan mentalt i hvert fald.
Og ligeværdighed er det, vi skal have.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at Grønland er verdens 12.-største land – så vidt jeg husker – og Danmark er uden Grønland et ret lille land.
Jeg ved ikke lige, hvor vi ligger på ranglisten, men vi er blandt de mindre lande i verden i hvert fald.
Og omvendt forholder det sig så med befolkningstallet.
I forhold til det politiske samarbejde er det klart, at i og med at regeringen for rigsfællesskabet ligger i København og Folketinget er den øverste myndighed osv., er det hele tiden en udfordring at sikre, at Grønland ikke føler, at der bliver truffet beslutninger hen over hovedet på dem.
Og der har vi en meget vigtig opgave, som jeg kunne tale meget længe om, men det får jeg ikke lov til.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at rose ordføreren for at engagere sig i spørgsmål om Arktis, om Grønland – jeg synes faktisk, det er rigtig positivt, at man er fortaler for en tæt dialog og en inddragelse af Grønland.
Så selv om man ikke nødvendigvis altid er enige, kan man i hvert fald tage en dialog.
I forhold til det her med ligeværdighed nævner du den befolkningsmæssige størrelse.
Man kunne også vende det om og sige, at med hensyn til den geografiske størrelse er Grønland jo langt større end Danmark, 50 gange større end Danmark, og netop derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt at holde fast i princippet om at fremme ligeværdighed, som jo både står i grundloven, i forhold til at vi er folketingsmedlemmer på lige fod alle sammen, men også i forhold til det, der står i selvstyreloven om, at man skal fremme ligeværdighed.
I forhold til forsvarets opgaver i Arktis fremadrettet lægges der jo op til en lang række anbefalinger, og fra IA's side mener vi, det er helt afgørende, at man får sikret en inddragelse af lokalbefolkningen i forbindelse med de opgaver, der skal løses fremadrettet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-25:
Det er faktisk min helt oprigtige opfattelse, at de diplomater, vi hver især og sammen har i Bruxelles, har kæmpet en meget, meget stor kamp for at sikre både færøske og grønlandske interesser i Bruxelles.
Jeg forstår godt, at man stadigvæk ikke er helt tilfreds med de aftaler, man har fået i Færøerne, men de er nok mere et udtryk for, at Færøerne jo er et tredjeland, om man så må sige, ligesom alle mulige andre tredjelande er.
Og det er også noget af det jeg tænker på, nemlig at hvis man nu løftede barren lidt og sagde til EU: Prøv at høre her, vi vil egentlig gerne invitere jer med i forskningsindsatser og investeringsindsatser – så er muligheden for også at lave bedre aftaler for Færøerne og Grønland sikkert også større.
Der er jo for nylig kommet nye ting frem med hensyn til hele det kompleks, som fru Aleqa Hammond spørger ind til, som gør, at jeg finder det helt relevant at få foretaget de undersøgelser, der nu er på vej.
Det er jo rigtigt nok, at det ikke er alting, Grønland og Danmark er enige om i forhold til EU.
Det er lige så rigtigt, at det ikke er alting, vi er uenige om, og en af de ting, jeg i hvert fald har bemærket at både Grønland og Danmark ad mange forskellige omgange har forsøgt at fremme, er da at bibringe større forskningsressourcer og større investeringer til Grønland.
Der har vi da i hvert fald noget, som vi har en fælles interesse i at fremme, og hvor jeg tror at en større målrettethed, en større opmærksomhedsskabelse på potentialet i den arktiske region med fordel kunne forsøges løftet i fællesskab i stedet for hver for sig.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Grønland har forhandlingsretten på alle hjemtagne sagsområder, også på handel med andre lande uden om Danmark.
Når det er sagt, nævner ordføreren, at EU er en vigtig platform for os alle sammen i rigsfællesskabet.
Men Grønland har jo i form af sin OLT-status helt andre interesser, hvad angår vores samarbejde med EU, og det ser vi jo også på nuværende tidspunkt.
Det sagde ordføreren i sin indledning.
Jeg vil gerne spørge til, hvilke konkrete tanker man har bag sådan en udmelding.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-25:
Der er for mig at se ingen tvivl om, at eksportfremme er en meget konkret ting, der er ligetil at gå til.
Jeg tror, det også er sådan med tiltrækning af udenlandske investeringer.
Det er bare min egen oplevelse.
Jeg havde med den daværende landsstyreformand ret stort held, synes jeg, med en gang imellem at tage nogle gode samtaler med udenlandske regeringer.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Jeg vil også sende bolden videre til Grønland og selvfølgelig også forsøge at bringe debatten op der.
Ordføreren har jo også været udenrigsminister, og nogle af de ting, man kunne pege på man kunne samarbejde om, er jo bl.a. i forhold til Eksportrådet og det at skabe erhvervsfremstød i fællesskab.
Bl.a. er man lige nu i gang med at lave et erhvervsfremstød i Taiwan – eller kommer til at gøre det her i næste uge.
Er der andre områder, man kunne forestille sig man kunne samarbejde om i forhold til netop at sammenkoble udenrigspolitikken og handelspolitikken?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Camp Century er et område, som får større og større international opmærksomhed, også hvad angår forskning i det arktiske område.
Ordføreren har jo selv været udenrigsminister, og i sin egenskab af udenrigsminister fik han en officiel melding fra Grønlands side om, at man nærede stor bekymring, hvad angik forureningen i Grønland – den største miljøkatastrofe i rigsfællesskabets historie.
Har ordføreren stadig den samme holdning?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
For at følge op på ordførerens forslag om, at det i princippet kunne være en grønlandsk udenrigsminister, man havde, vil jeg sige, at IA tidligere i valgkampen har foreslået, at vi fik en arktisk minister.
Så det forslag er i hvert fald givet videre her.
I forhold til redningsberedskab og miljøberedskab er der jo en lang række erfaringer i Grønland, som er rigtig vigtige at tage med, og det er i forhold til alt lige fra Greenland Oil Spill Response til politiets reservebetjente og brandvæsenet, som jo også har rigtig mange erfaringer med at bruge frivillige.
Så jeg tror, at det at bruge de erfaringer, der er, med frivillighed i Grønland, også på de områder, som lægger sig op ad det, som forsvaret skal løse fremadrettet i Arktis, er enormt vigtigt i det fremadrettede arbejde.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Jeg er enig i begge dele.
Jeg synes, at ideen om en arktisk minister er god, og jeg noterer mig, at fru Aaja Chemnitz Larsen hermed har meldt sig som kandidat.
Det synes jeg er spændende.
Det har vi skrevet lidt sammen om her de sidste par dage i forhold til den høring om Arktis, som vi skal have snart i Forsvarsudvalget.
På forsvarsområdet, som jeg arbejder mest med, er det i hvert fald meget oplagt at vi får inddraget lokalbefolkningen noget mere.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Tak for det.
Ordføreren berører jo et emne, som vi har diskuteret igennem et stykke tid nu, nemlig miljøoprydning efter militær tilstedeværelse.
Jeg er helt enig i, at det er et område, som er vigtigt, men vil ordføreren så ikke give mig ret i, at tilbage den 18. december 2012 traf den daværende forsvarsminister hr. Nick Hækkerup og selvstyreregeringen på Grønland en beslutning, der gik ud på, at selvstyret skulle komme med en konkret liste over de steder, hvor man mente der skulle ryddes op efter det danske forsvar?
Der var en deadline, nemlig ultimo 2013.
Nu er vi så i ultimo 2016, og meldingen er, at der stadig væk ikke er kommet en liste fra selvstyret.
Vil ordføreren så ikke give undertegnede ret i, at det så er ret svært at blive ved med at beskylde den danske regering for såkaldt nøleri i den her sag?