runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-02-22:
Jeg skal gøre det kort.
Der er jo ikke så meget nyt at bidrage med, når man kommer længere nede i rækken.
Det skal man jo også lige vænne sig til.
Det er jo en aftale, som vi er med i, fra den 30. juni sidste år om, som sagt, en sammenlægning af Danske Spil og Det Danske Klasselotteri, og det synes vi da giver god mening.
Altså, det er to statslige selskaber, og det er oplagt, at man kan opnå nogle synergieffekter i driften ved at lægge dem sammen.
Det er klart, at når man gør det, kommer der nogle konsekvensændringer, og det er så det, vi tager højde for i det her lovforslag.
Det kan vi godt støtte fra Dansk Folkepartis side.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Tak, formand.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige velkommen til det vigtigste politikområde overhovedet, nemlig skat, som jeg jo ad flere omgange i hvert fald har givet udtryk for ret beset er det femte element.
Efter vi har vind, ild, jord og luft, har vi skat.
Så velkommen til ministeren for det femte element.
Det er en fornøjelse, og jeg ser frem til samarbejdet.
Så lægger vi selvfølgelig ud med et ganske fredeligt lille lovforslag, som jo er en del af hele det spilområde, som vi er i gang med at kigge på sammen.
Jeg sætter også pris på, at både Venstres og Socialdemokratiets ordfører gav udtryk for en bekymring angående ludomaniområdet.
Den bekymring deler vi hundrede procent i Radikale Venstre.
Men vi har jo også fået lovning på, at der er forskellige kapitler, og at der er forskellige forhandlingsrunder i hele den her spilgennemgang, som vi er i gang med, hvor ludomanien ligger til allersidst, og hvor vi samlet set skal kigge på det som område og på, hvordan vi kvalificerer det, hvordan vi gør det fagligt stærkere, og måske ovenikøbet, hvordan vi måske kan få tilført nogle flere midler til området og lave en stærkere indsats.
Så vi går selvfølgelig ind for det her lovforslag, og så skal jeg ikke tage mere af de travle politikeres tid.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-02-22:
Tak for ordet.
I Venstre står vi jo både bag, men også ved den politiske aftale fra sommeren 2021, og vi er derfor også positivt indstillet over for den sammenlægning af Danske Spil og Klasselotteriet, som vi behandler her i dag.
Hovedformålet er at nedbringe administrative omkostninger, men samtidig at øge investeringen i digitaliseringen af de her to selskaber.
Vi har to opmærksomhedspunkter, som vi lige vil bringe til torvs ved forhandlingerne her.
Det første opmærksomhedspunkt er jo, at det i bemærkningerne til lovforslaget nævnes, at det her vil øge danskernes spillelyst eller øge antallet af danskere, som spiller.
Derfor er det vigtigt, at der er et fokus på ansvarligt spil – og det var jeg glad for at høre Socialdemokratiets ordfører også adressere – og at der også er tiltag mod ludomani.
Jeg skal vedgå, at det også fremgår af lovforslaget her, men man kunne måske ønske sig lidt mere konkrete eksempler på, hvad det er for forebyggende tiltag, der kan være tale om, i forbindelse med at de her to statslige selskaber nu lægges sammen til et.
Det andet opmærksomhedspunkt, jeg vil nævne, er den del, der vedrører risikoen for krydssubsidiering mellem de to selskaber, som sammenlægges.
Og det er vigtigt for os i Venstre, at sammenlægningen her ikke fører til krydssubsidiering og dermed kan virke konkurrenceforvridende over for andre aktører på det her marked.
Men i Venstre bakker vi op om lovforslaget.
Vi ser frem til det videre arbejde med lovforslaget.
Og så skulle jeg bringe en hilsen i dag fra Det Konservative Folkeparti, som meddeler, at de også støtter op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Troels Ravn (S), 2022-02-22:
Tak for ordet.
Sidste sommer indgik regeringen sammen med et bredt flertal af Folketingets partier en aftale om at arbejde videre på en sammenlægning af de to statslige spilleselskaber, Danske Spil og Det Danske Klasselotteri.
Formålet med det var bl.a. at opnå synergieffekter i form af besparelser på driften og øget overskud.
Der blev samtidig lagt vægt på, at Klasselotteriet bør bevares med selvstændig identitet, herunder brand, produkter og kunder.
For at sikre, at Danske Spil vil kunne udbyde klasselotteri, samt at modtagerne af de beløb, der i dag udloddes i overskud og udbytte fra henholdsvis Danske Spil og Klasselotteriet, ikke påvirkes af sammenlægningen, er en række konsekvensændringer af den eksisterende lovgivning nødvendig.
Der lægges derfor op til, at Klasselotteriet fremover bliver et datterselskab i Danske Spil-koncernen, men at Klasselotteriet altså som nævnt bevarer sin identitet og sit brand.
Sammenlægningen skaber samtidig endnu bedre forudsætninger for, at Danske Spil-koncernen kan fortsætte sit arbejde for at sikre et ansvarligt og balanceret spillemarked i Danmark, og det er vigtigt, for statens spilleselskaber bærer et betydningsfuldt ansvar for at fremme et ansvarligt spillemarked i Danmark.
Forslaget forventes at indebære at varigt merprovenu for staten efter tilbageløb og adfærd på cirka 20 mio. kr. årligt.
Alt i alt sikrer lovforslaget derfor, at de mange foreninger og øvrige udlodningsmodtagere får gavn af det større overskud, som sammenlægningen vil give.
Socialdemokratiet støtter derfor forslaget, og jeg skulle hilse fra henholdsvis Rune Lund, Enhedslisten, og fra Carl Valentin, SF, og sige, at de to partier også støtter forslaget.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-22:
Først og fremmest tak for de gode bemærkninger og kommentarer, som er givet undervejs.
SF's ordfører beskrev så malende nogle af de situationer, som har været besværlige, grove og uhyrlige, og som er blevet beskrevet på forskellig måde.
Og man må sige, at sådan skal det bare ikke være i Danmark.
Det har ført til et ordentligt arbejdsmiljø, en hæderlig løn og feriepenge – det har i det hele taget ført til, at vi kan leve med det velstandsniveau, som vi har i Danmark.
Det bliver selvfølgelig undergravet, hver eneste gang der er nogle, der helt konsekvent sætter sig ud over det, og hver eneste gang der er nogle, som udnytter mennesker, og som nedbryder det her.
Det er skadeligt for hele den konstruktion, som vores samfund hviler på.
Vi har haft bestemmelserne om menneskehandel længe, og vi har dem sådan set stadig væk.
Vi har stadig væk reguleringen og straf for menneskehandel.
Det har været komplekst, som det også er blevet nævnt, at komme til at anvende de regler i en række sager.
Det problem vil det her forslag kunne afhjælpe, al den stund at noget af det, som man har stødt sig på i den tidligere regulering, har været det her med, at der skulle være tale om tvang, for det er ikke længere en betingelse.
Det, at gerningsmanden selv skal opnå en uretmæssig fordel, er heller ikke længere en betingelse.
Endelig er der ikke længere et krav om, at der skal foreligge et aftaleforhold.
Det betyder alt andet lige, at vi vil kunne straffe i nogle af de situationer, som man med undren har kigget på, og hvor man har tænkt: Det var dog utroligt, at det ikke skulle straffes hårdere, end tilfældet har været.
Så er der blevet rejst nogle spørgsmål.
Nogle af dem er rigtig gode at tage i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Jeg vil bare adressere et par af dem her.
Der er blevet rejst et spørgsmål om karensperioden for landbrugselever.
Lad os kigge på det.
Så er der blevet spurgt til prostitution.
Det er faktisk sådan, at det i nogle af de situationer, hvor der har været tale om prostitution, faktisk også er lykkedes at dømme for menneskehandel, hvilket jo er godt.
Så har vi jo endelig straffelovens § 233, altså reglerne om prostitution, at falde tilbage på, hvor man, hvis der er tale om et ansættelsesforhold, vil kunne dømme efter den.
Så er der opstået en ny og spændende alliance i dansk politik i dag, nemlig med Enhedslisten, som erklærer sig som tilhængere af hårdere straffe.
De siger, at den her strafferamme på 6 år måske er lige i underkanten.
Jeg vil gerne sige, at med en strafferamme på 6 år er vi altså oppe i den grovere ende, både hvad gælder selve strafferammen, men også de efterforskningsmidler, som det giver politiet anledning til at bruge.
Menneskeudnyttelse har en strafferamme på 10 år, og omvendt har rufferi en strafferamme på 4 år.
Derfor synes vi, at en strafferamme på omkring 6 år kunne være relevant og fornuftig her.
Men det er klart, at hvis der ses anderledes på det, kan vi arbejde med det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Så tusind tak for de hele vejen rundt positive tilkendegivelser.
Jeg tror, at det her bliver et af de forslag, som Folketinget vil kunne vedtage i fuldstændig enighed.
Tak for det.
Britt Bager (KF), 2022-02-22:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, har til formål at beskytte sårbare arbejdstagere mod udnyttelse.
Vi skal altid sikre rimelige forhold på det danske arbejdsmarked, og grov udnyttelse er på ingen måde acceptabelt.
Regeringen nedsatte i 2019 en tværministeriel arbejdsgruppe, som afrapporterede i september 2021, og den arbejdsgruppe fandt frem til, at det var særdeles svært at løfte bevisbyrden for tvangsarbejde med den ågerbestemmelse, som man har brugt til i dag – faktisk så svært, at der aldrig var sket domfældelse.
Sagt med andre ord er den nuværende lovgivning utilstrækkelig.
Vi kan ikke på det danske arbejdsmarked tillade, at man udnytter mennesker, og derfor støtter vi i Det Konservative Folkeparti selvfølgelig det her lovforslag.
Og jeg skulle hilse fra Nye Borgerlige og sige, at det gør de også.
Victoria Velasquez (EL), 2022-02-22:
Det er jo der, hvor det er vigtigt, at vi går ind og kigger på hvert enkelt sted, om det faktisk er noget, der gør, at den kriminelle gerning ikke kommer til at ske i første omgang, eller om det er nogle andre ting, der skal til, for at vi kommer til at få dét til at lykkes.
Og det er der, hvor vi gerne går ind og ser på hvert enkelt sted.
Det kan være, der er noget omkring økonomisk kriminalitet, hvor der også kunne være enighed imellem Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Peter Skaarup (DF), 2022-02-22:
Jeg siger egentlig tak for besvarelsen her.
Jeg må bare sige, at nu har jeg jo fulgt Enhedslistens ageren i en del sager omkring f.eks. noget af det, som fru Britt Bager også var inde på, nemlig bandekriminalitet, vold, voldskriminalitet, voldtægt osv., og der er det nyt for mig, at Enhedslisten mener, at det har den effekt, som ordføreren taler om her, altså en positiv effekt i form af at forebygge kriminalitet, at man forhøjer straffen på et område.
Så jeg kvitterer for, at det er argumentationen, og så håber jeg, vi kan bruge den også i andre sammenhænge, så vi kan få højere straffe for vold og voldtægt.
Det tror vi i Dansk Folkeparti på er nødvendigt.
Victoria Velasquez (EL), 2022-02-22:
Det er ikke noget nyt, at vi i Enhedslisten ser på, om det har en betydning, hvad strafferammen er, i forhold til at man kan forhindre, at en kriminel gerning sker i første omgang, og sådan forholder det sig selvfølgelig også her.
Peter Skaarup (DF), 2022-02-22:
Noget af det, vi så af og til diskuterer herinde i Folketinget, er jo dels, om højere straffe, f.eks. fængselsstraffe, er gode på den måde, at så sikrer man, at den pågældende, der har lavet kriminalitet, sidder i fængsel og dermed ikke kan begå ny kriminalitet, dels at det kan afskrække nogle fra at lave kriminalitet i det hele taget, hvis straffene er af en vis størrelse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Enhedslisten så mener, at begge ting kan være relevante her, eller om det kun er det med, at så længe en person sidder i fængsel, kan vedkommende ikke begå ny kriminalitet, der er godt.
Kan Enhedslisten gøre os lidt klogere på det?
Gitte Willumsen (KF), 2022-02-22:
Tak for det, formand.
Vi behandler i dag et beslutningsforslag fremsat af Dansk Folkeparti omkring et kvoteloft på 0-20 dispensationer for køb af sommerhuse i Danmark, når bopælspligten ikke er opfyldt.
Hos Det Konservative Folkeparti har vi stor sympati for forslaget.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at sommerhuse i Danmark skal være forbeholdt fastboende i landet.
Som man kan i dag, ved vi, at der kan søges tilladelse ved Justitsministeriet.
Vi må ikke gå på kompromis med sommerhusprotokollen af to grunde.
Dels kan vi miste vores særlige ret, som vi har, dels kan vi risikere, at store sommerhusområder kan komme til at ligge ubeboede hen det meste af året, hvilket kan påvirke sommerhuslandet negativt på mange parametre.
Mange danske sommerhusejere udlejer deres huse i 24-25 uger om året.
Denne udlejning giver liv og er til gavn for den samlede økonomi i udkantsområderne og på små ferieøer, hvor butiksliv, restauranter og caféer og hele turistindustrien har millionindtægter på feriegæsterne, ligesom håndværkere har opgaver med vedligehold af udlejningshusene.
Endelig er udlejningsbureauer med kontorfolk, rengøringsteams og booking også vigtige spillere i ferieområderne.
Det giver arbejdspladser til lokalbefolkningen i områder, hvor det ellers kan være vanskeligt at finde jobs.
Derfor skal vi holde fast i den danske sommerhusprotokol, som vi kender den i dag, som vi er så heldige at have som det eneste land i EU.
I Det Konservative Folkeparti er vi tilfredse med den praksis, vi finder i dag, hvor man kan søge om dispensation fra bopælspligten ved Justitsministeriet i særlige tilfælde, og vi kan derfor ikke støtte forslaget B 51 fremsat af Dansk Folkeparti.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-22:
Det var i hvert fald det, vi forhandlede os frem til, og det, som vi synes ligger inden for det mulige, nemlig at blive mere skarpe på den kontrol, der bliver ført, altså f.eks. med dokumentationen for tilknytningen til Danmark.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-22:
Så det, man kan sige, er egentlig, at det bare er selve kontroldelen, man er blevet bedre til.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-22:
Det er sådan set vigtigt at sige, at formuleringen med, at man har forsøgt ændre praksis, næppe er rigtig.
Altså, det, der er sket, er, at man skærper kontrollen med, at betingelserne for at få en tilladelse er opfyldt, hvilket jo kan reflekteres i antallet af tilladelser, som bliver givet.
Men noget af det, som er vigtigt, er også, at det er Justitsministeriets bekymring, at hvis vi skærper betingelserne for at få en tilladelse, risikerer vi at bringe den særlige ordning, vi har, med sommerhusprotokollen i fare og dermed stå et sted, som er værre end der, hvor vi er i dag.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-22:
Tak for talen.
Det, jeg egentlig godt vil have ministeren til at sige noget om – for det er jo fuldstændig korrekt, at tilbage i 2018 blev der lavet en beretning, som Socialdemokraterne var med i – er, hvad der mere konkret er sket, når man siger, at man nu har forsøgt at ændre praksis?
Altså, hvad er det for initiativer, man har taget fra justitsministerens side?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-22:
Tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på en vigtig dagsorden.
Det er vigtigt, at vi holder øje med udviklingen i antallet af tilladelser, der bliver givet til at købe sommerhus i Danmark.
Det er kun naturligt, at det er danskerne, der har fortrinsret til at nyde godt af den danske natur og det danske lokalmiljø frem for udenlandske opkøbere.
Det vil jeg komme tilbage til.
Lad mig lægge ud med at opridse reglerne for, hvornår udlændinge kan købe sommerhus i Danmark.
Det er sådan, at hvis man aktuelt har bopæl i Danmark, skal man ikke have tilladelse til at købe sommerhus.
Hvis man bor i et andet land, men tidligere har haft bopæl i Danmark i sammenlagt mindst 5 år, skal man heller ikke have tilladelse.
Hvis man derimod hverken har haft bopæl her tidligere eller har det nu, kræver det en tilladelse, hvis man ønsker at købe sommerhus i Danmark.
Her ser man på omfanget af tidligere ophold i Danmark og på, om der er en familiemæssig, sproglig eller kulturel tilknytning til Danmark.
Har man en sådan særlig tilknytning her til landet, kan man altså få tilladelse til at købe sommerhus i Danmark – det er helt i overensstemmelse med lovgivningen på området.
Sommerhusprotokollen sikrer, at vi i Danmark kan opretholde ordningen med krav om bopæl eller tilladelse, som var gældende den 1. november 1993, da Maastrichttraktaten trådte i kraft, og den sætter derfor grænser for, hvor meget vi kan lave om på ordningen.
Det er Justitsministeriets vurdering, at det ikke er muligt inden for rammerne af sommerhusprotokollen at skærpe betingelserne for at få en tilladelse, herunder at skærpe praksis for, hvornår en ansøger har den fornødne tilknytning til Danmark.
Hvis man indfører en ufravigelig kvote for antallet af tilladelser, vil det betyde, at vi ikke længere viderefører den ordning, som var gældende tilbage i 1993, og dermed vil sommerhusprotokollen falde bort.
Det indebærer, at vi ikke længere kan benytte os af den særordning, som vi fik forhandlet på plads med sommerhusprotokollen, og dermed falder vi ind under EU-rettens regler for fri bevægelighed, og så vil der blive åbnet op for køb af sommerhuse i Danmark.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, har til formål at indføre et kvoteloft på 0-20 tilladelser årligt for udlændinge, der ønsker at købe sommerhus i Danmark.
Forslaget er en delvis genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag – det, der hed B 19 – som blev fremsat af Dansk Folkeparti den 12. oktober 2018.
Dengang afgav Europaudvalget sin beretning – det var støttet af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og SF på baggrund af forslaget.
Beretningen pålagde den daværende regering at sikre, at der blev givet færre dispensationer til udlændinges køb af sommerhuse i Danmark.
Efter regeringsskiftet i 2019 overtog jeg og regeringen ansvaret for området.
Regeringen ønsker at værne om den særlige danske sommerhusregel, som giver danskerne fortrinsret til at købe sommerhuse her i landet, og vi vil samtidig gerne nedbringe antallet af tilladelser.
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Der synes jeg jo netop, at forslaget er strikket begavet sammen, fordi vi for det beløb, hvor staten stiller sin garanti, beder instituttet om at bidrage med en garantiprovision på 1,25 pct. og den pågældende borger eller parret, som ønsker at have statens hjælp til, at man kan købe sin ejendom herude i landdistrikterne, at bidrage med en garantiprovision på 1 pct.
Så garantiprovisionen gør jo, at det her ikke kan blive en ret stor regning.
Og jeg tror jo også bare lige, vi skal huske hinanden på, at det ikke er strandvejsvillaer og alt muligt andet, der her bliver solgt.
Men det er jo ganske beskedne beløb for boliger i de her dele af landet.
Så det er en meget, meget begrænset regning, der kan være tale om, og vi skal nok prøve at kvantificere det yderligere, måske endda skriftligt, så vi også kan få sendt det over til ordføreren.
Søren Søndergaard (EL), 2022-02-22:
Tak til ministeren.
Det er blot et enkelt spørgsmål.
Vi har den her sommerhusprotokol.
Ministeren siger, vi ikke kan ændre meget i den.
Men kan vi ændre noget i den?
Og hvis vi ændrer noget i den, kommer der vel et juridisk slagsmål, hvis EU synes, der er for meget, vi ændrer i den, og hvordan tager det form?
Tager det form af, at der kommer en eller anden form for åbningsskrivelse eller en eller anden henvendelse om, at vi skal rette ind, eller hvad kommer der mere konkret til at ske?
Jeg stiller selvfølgelig spørgsmålet, fordi det siger noget om, hvilke handlemuligheder der er i forhold til at afprøve, hvor nogle grænser går.
Det kan godt være, ministeren ikke kan svare her, men så kan vi også tage det op, når vi mødes den 24. marts.
Men hvis ministeren kan svare på det, ville det være interessant.
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Jeg ser ikke meget udlændingepolitik i det lovforslag, der er lagt på bordet i dag, i hvert fald.
Men jeg ser rigtig meget sammenblanding af landdistriktspolitik og erhvervspolitik i det lovforslag, der ligger her, og derfor er jeg, selv om det jo er inde ved kernen af erhvervspolitikken at tale om vores danske realkredit og hele vores finansielle sektor, faktisk også rigtig glad for, at vi behandler det i en landdistriktssammenhæng.
Det synes jeg er positivt.
Men jeg tænker ikke, at jeg vil begive mig ind i en længere udredning om en sammenblanding mellem erhvervspolitik og udlændingepolitik, for det mener jeg faktisk ikke ligger i det her forslag.
Så skal jeg i hvert fald have læst det væsentlig anderledes, end fru Kathrine Olldag har gjort.
Det er det fokus, det her lovforslag har.
Det er jo ikke inde på stenbroen; det er et forslag, der entydigt skal give en hjælp ude i landdistrikterne, en hjælp, der har manglet i mange, mange år.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg kan forsikre om, at det her ikke er crunch time, men regeringen og ministeren har jo selv lagt op til, at vi her har et handlingsforløb, der starter med et lovforslag, så der kommer jo en eller anden form for point of no return og et dramatisk højdepunkt på et langt senere tidspunkt.
Lad os nu bare få kigget på det i al mindelighed.
Jeg er nemlig også udlændingeordfører, og det er jo sådan, at der ovre i Ringkøbing-Skjern Kommune, hvor der er 57.000 indbyggere, er 6.000 indbyggere, som bor der og fylder landsbyskolerne og danser på trampolinerne, som kommer fra østeuropæiske lande.
De arbejder i produktionsvirksomhederne, og konerne arbejder måske så som sosu'er eller pædagoger, og børnene fylder de her landsbyskoler op.
Kunne man ikke forestille sig, at regeringen på et eller andet tidspunkt går ind i en præmis om, at vi skiller erhvervspolitik og udlændingepolitik ad og ovenikøbet også gør erhvervspolitik til landdistriktspolitik?
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg faktisk tror, vi begge to har været i Landdistriktsudvalget i 10 år, i hvert fald siden 2011, og at vi derfor har fulgt hinandens landdistriktspolitiske karrierer.
Hvis jeg bare skal sige noget om det der med de sorte pletter – for nu at gøre det færdigt – altså om der bliver nogle sorte pletter, om der bliver sådan nogle stempler, kan jeg sige, at ordningen jo faktisk er tiltænkt, at den gælder i hele landet, men at du så i nogle udvalgte områder til en lidt højere kvadratmeterpris kan være med på ordningen.
Så jeg er ikke så bekymret for, at det giver de her sorte pletter.
Det er svært at lave et præcist estimat for, hvor mange der kommer til at bruge den her ordning.
Men al den stund at der jo er en garantiprovision fra både instituttet og for den, der skal tage lånet hjem som borger, er jeg ikke bekymret for økonomien i det, og derfor er det også svært at sige præcis, om det bliver 100, om det bliver 200, om det bliver 1.000.
Det kan jeg ikke svare på, for det ved vi ikke.
Det, der hele tiden har været problemet i den her debat, er, at statistikken har været mangelfuld.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-22:
Jeg håber, at ministeren får ret, altså at det kommer til at give en positiv spiral.
Jeg er mest nervøs for, om det er modsat, altså at det bliver en negativ spiral, og det er egentlig også de bekymringer, som jeg kan være ærlig at sige at jeg også har givet udtryk for i forskellige sammenhænge.
Kan ministeren sige noget som helst om, om man i ministeriet har lavet – det må man jo have gjort – nogle beregninger på, cirka hvor mange man forventer der vil få gavn af den her model?
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Jeg deler ikke den bekymring, for i en i dag velfungerende landsby bliver der jo solgt boliger på helt almindelige lånevilkår, og gensalgsmulighederne er fornuftige.
Det, som jeg ser for mig her, er i højere grad de boliger, som måske ligger lidt uden for landsbyen, som ligger lidt langt fra hovedvejen, altså de steder, hvor der ikke bliver solgt i dag, fordi gensalgsmulighederne er begrænsede eller er svære, og hvor realkreditinstituttet og banken måske i virkeligheden hellere ville have, at man kiggede på huset inde i landsbyen.
Så jeg er ikke så bekymret for, at det her bliver et negativt stempel, for der, hvor statsgarantien vil blive brugt, er der, hvor man ikke på almindelige lånevilkår ville få købt den bolig.
Så det vil sige, at det er i områder, hvor der ikke i tilstrækkelig grad i dag bliver solgt ejendomme, og hvor et salg og et salg mere og måske et tredje salg kommer til at virke positivt på gensalgsmulighederne, på det økonomiske underlag for det lille lokalområde og dermed muligheden for, at man kan sælge igen siden hen.
Det er jo det ønske, der ligger bag forslaget her, altså at skabe en positiv spiral der, hvor den er negativ i dag.