runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til Danmarksdemokraterne for det her forslag, som går ud på, at ansøgere om dansk statsborgerskab skal underskrive en erklæring om, at de anerkender Israel som stat.
Forslagsstillerne har bl.a. henvist til de propalæstinensiske demonstrationer, der har været i kølvandet på det brutale terrorangreb på Israel sidste år, og forslagsstillerne begrunder bl.a. deres forslag med, at en nægtelse af Israels ret til at eksistere er en krænkelse af grundlæggende demokratiske værdier.
Først vil jeg gerne sige, at jeg tager dyb afstand fra Hamas' brutale angreb på Israel den 7. oktober.
Jeg er også forundret over og tager stor afstand fra den ekstreme måde, som personer her i landet har brugt deres frihedsrettigheder til at demonstrere imod Israel på.
Det er jo en påmindelse om, at der lever ekstremisme og antisemitisme i bedste velgående i Danmark, at folk lever i den gamle verden, som de har forladt for mange år siden, og som de måske ikke engang har en forbindelse til, og at man dyrker et billede af Vesten som et dårligt sted, selv om man har lyst til stadig at nyde alle de gode rettigheder og muligheder, som vestlige samfund giver folk.
Det er et problem, som er væsentligt, og som jeg også selv har forsøgt at adressere.
Men når det kommer til statsborgerskab, mener jeg ikke, vi løser den udfordring ved at indføre et krav om, at man skal skrive under på at anerkende Israel for at få et dansk statsborgerskab.
Det at få et dansk statsborgerskab er selvfølgelig ingen ret for udlændinge i Danmark.
Det er en stor tillidserklæring fra vores samfund, og det er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Det er derfor, vi stiller strenge krav til, hvad man skal leve op til for at få dansk statsborgerskab.
Man skal deltage i en grundlovsceremoni, man skal skrive under på at ville overholde grundloven og respektere grundlæggende danske værdier og retsprincipper.
Og vi er også i den nuværende aftalekreds bag indfødsretsaftalen enige om, at det er af væsentlig betydning, at ansøgere om dansk statsborgerskab har taget en række danske værdier til sig.
Derfor er der også, siden vi indgik aftalen i 2021, indført fem ekstra spørgsmål om danske værdier i indfødsretsprøven, og jeg mener, at vi i Danmark stiller en række gode, effektive og stramme betingelser til ansøgere om dansk statsborgerskab.
Jeg er optaget af, at de betingelser, vi stiller, er mere end et stempel.
Vi kan jo ikke kontrollere, hvad folk tænker, selv om de skriver under på et dokument, hvor der står, at man anerkender Israel.
Jeg tror også personligt, at dem, som måske vil få mest ud af at skrive under på sådan et dokument, nemlig de statsløse med baggrund i de palæstinensiske områder, slet ikke vil kunne omfattes af det her beslutningsforslag.
Så man vil altså ikke ramme dem, som det måske egentlig ville have den største effekt at få til at skrive under på sådan et dokument.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at Israel skal anerkendes som stat, men jeg mener ikke, at det tjener noget formål at stille det som et krav i forhold til dansk statsborgerskab.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-15:
Nogle gange må man også forholde sig til den forrykte virkelighed, der er.
Og den forrykte virkelighed er, at der jo efter min opfattelse er alt, alt for mange, der deltager i demonstrationer, hvor man ønsker staten Israel fjernet fra landkortet.
Det tror jeg at vi er enige om.
er nok alligevel at tro, at det her forslag kan mere, end det reelt kan.
Udfordringen er jo desværre også, at hvis man har skrevet under og efterfølgende mener noget andet, er det vanskeligt at bruge det til eksempelvis at tage statsborgerskabet fra folk.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Det er sådan set bare lige for at høre, om hr. Torsten Schack Pedersen anerkender, at den ceremoni, der indbefatter et håndtryk, når man skal have et statsborgerskab, er en ceremoni, hvor man jo viser, altså ved at man giver håndtrykket, at f.eks. ligestilling er noget, man har taget til sig, og dermed også de danske værdier.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det er godt, at SF tilsyneladende vil være med til at udelukke de mennesker.
Så er jeg nysgerrig på noget andet, og det er, at SF siger, at det er alle de opstramninger af reglerne, som vi har lavet, der gør, at der er opstået en masse administrationsfejl, så eksempelvis kriminelle får dansk statsborgerskab uden om reglerne.
Hvis ikke vi havde lavet de opstramninger, havde kriminelle jo haft direkte adgang til at kunne få dansk statsborgerskab.
Så jeg synes jo, det er lidt mærkeligt, at SF på den ene side siger, at folk skal kunne udelukkes fra at få statsborgerskab, hvis de har begået kriminalitet, mens man på den anden side siger, at det er de opstramninger, vi har lavet eksempelvis i forhold til kriminalitet, der er problemet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan lige finde passagen, for jeg tror, jeg sagde det meget tydeligt.
Selvfølgelig er der undtagelser, f.eks. når man har begået grov vold, som ordføreren beskriver.
Det er klart.
Og jeg anerkender også, at hvis man bakker op om antidemokratiske værdier, sætter sharia højere end retsstaten og alle de her ting, så er det jo dybt problematisk, og det er noget, som vi efter bedste evne skal forsøge at forebygge, når vi giver folk statsborgerskab.
Men der er jo også her i salen i dag opstået en diskussion, som Venstres ordfører tog fint hul på, og den handler om, at vi også kommer til et punkt, hvor vi bliver nødt til at spørge os selv, hvordan vi vil kontrollere, om det, folk siger til os, nu også er rigtigt.
Så det er balancen mellem – for nu at bruge et lidt fortærsket udtryk, regeringen selv har brugt – den skøre og den stramme udlændingepolitik.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg kan forstå på SF, at partiets holdning er, at man, hvis man er født i Danmark, automatisk skal have statsborgerskab, når man fylder 18 år.
Jeg er bare nysgerrig på: Gælder det også folk, der eksempelvis er tilhængere af et kalifat og måske har skrevet på Facebook, at de bakker fuldt ud op om terrorangrebet den 7. oktober mod Israel, eller som måske ovenikøbet er dømt for kriminalitet som f.eks. voldtægt, bandekriminalitet eller noget andet?
Er der nogle undtagelser, eller er det helt generelt, at hvis man er født og opvokset i Danmark, skal man automatisk have dansk statsborgerskab, hvis det står til SF?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Nu er det jo sådan, at det er SF's landsledelse, som afgør, om SF skal i regering og på hvilket grundlag.
Jeg sidder i SF's folketingsgruppe, og om end jeg kan have mange holdninger til sagen, kan jeg ikke på stående fod udlægge, på hvilke præmisser SF vil gå i regering.
Når det så er sagt, ser vi jo gerne ændringer af den nuværende indfødsretsaftale, men jeg synes ikke, at der er nogen grund til at beskrive det som, at vi ønsker en slap udlændingepolitik, for det gør vi ingenlunde.
Vi bakker som sagt grundlæggende op om idéen om, at det skal være svært, og at der skal være høje krav til at opnå et dansk statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Det er jo meget essentielt, om man faktisk vil kræve ændringer af den nuværende indfødsretsaftale.
Som jeg også tilkendegav over for hr. Mikkel Bjørn fra Dansk Folkeparti, er jeg sådan set villig til at se på, om vi kan finde nogle fornuftige stramninger i aftalen, men jeg synes på ingen måde, at vi skal gøre aftalen slappere, for det skal være svært at få et dansk pas.
Derfor synes jeg også, at SF skylder et svar på, om det er indfødsretsaftalen, man vil have indrømmelser på og gøre slappere for at ville gå med i en regering.
Det synes jeg sådan set burde være let for ordføreren at svare på.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Tak for det spørgsmål.
Jeg benytter selvfølgelig enhver lejlighed til at tale om SF's ambitioner om regeringsdeltagelse.
Svaret på spørgsmålet, som hr. Anders Kronborg stiller, er, at det kommer an på, hvad den regering består af, hvad den regering vil, og hvad den ellers indeholder.
Som hr. Anders Kronborg ved, er politik jo, at man giver lidt og tager lidt, og for SF har politik altid handlet om og vil altid handle om, hvad vi kan gøre for de mennesker, som vi repræsenterer, og som vi synes har behov for, at vi tilgodeser dem i det danske samfund.
Om det så indebærer en tilslutning til indfødsretsaftalen, som den ser ud i dag, må tiden vise.
Det vil jeg i hvert fald gerne takke ja til.
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg ved jo udmærket godt, at SF ikke er en del af aftalen om dansk indfødsret, men jeg noterer mig også, at jeg har kunnet se i flere medier, at SF langsomt og sikkert er ved at gøre sig til et regeringsdueligt parti igen – det fornemmer jeg.
Man har i hvert fald ambitioner om det, og der gøres tilnærmelser i forhold til det.
Bl.a. kan jeg også læse, at man ikke længere er så forskrækket over hr. Lars Løkke Rasmussen.
Så jeg kunne sådan set godt tænke mig at spørge SF: Er man klar til at gå med i en regering og dermed tilslutte sig indfødsretsaftalen?
For hvis man går med i en regering, vil det jo betyde, at man bliver en del af indfødsretsaftalen, ligesom Moderaterne blev en del af indfødsretsaftalen, da de gik i regering.
Eller er det et spørgsmål, der betyder, at SF ikke kan gå i regering?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til formanden for ikke at kalde mig Anna – det sker ellers ofte.
Tak til forslagsstillerne for at rejse den her diskussion.
Det er jo et stort privilegium at blive dansk statsborger, men det er også et stort ansvar, et kolossalt ansvar, og det gælder både for den enkelte og for staten.
Netop fordi statsborgerskabet jo er et enormt stort ansvar, har vi de sidste år skruet markant op for kravene til ansøgere af dansk statsborgerskab.
Selv om der er enkelte stramninger, som jeg og SF er inderligt imod, står vi sådan set bag den overordnede idé, nemlig at vi førhen har stillet for få krav, og at vi heldigvis med tiden har indset, at det var nødvendigt at stille nogle flere.
Dog kunne noget jo tyde på, at vi er gået for langt, når børn, der er født og opvokset i Danmark, stadig må kæmpe for at få et statsborgerskab som 18-årig, på trods af at de ikke har nogen pletter på nogen attester og har en fornuftig uddannelse bag sig, og når to på hinanden følgende udlændingeministre må snakke sort om stram, men ikke skør udlændingepolitik i medierne, fordi vi igen og igen ser sager, som folk, som de er flest, i hvert fald kan se er uretfærdige, med mennesker, der af uransagelige årsager ikke kan komme igennem nåleøjet på trods af at være danske.
Med dette in mente spørger Danmarksdemokraterne så i dag, om ikke vi også skulle kræve en anerkendelse af staten Israel for at give ansøgere lov til at erhverve dansk indfødsret.
Jeg forstår udmærket bagtæppet, nemlig at vi har set propalæstinensiske demonstrationer, hvor jødiske mindesmærker overhældes med rød maling, og hvor der er en ofte, synes jeg, meget bekymrende retorik og manglende villighed til at fordømme terrorangrebet på Israel, terrororganisationen Hamas og at anerkende ikke blot palæstinensernes ret til at eksistere i fred, men sådan set også israelernes.
Men er løsningen på de her problemer at tilføje yderligere kompleksitet til en lovgivning, som fageksperter allerede nu siger er fuld af sagsbehandlingsfejl, fordi Folketinget har øget og øget bureaukratiet omkring kravene til det at erhverve dansk indfødsret?
Og hvis navngivne landes eksistensberettigelse skal anerkendes, hvorfor så kun et?
Er det i det hele taget muligt at kræve den slags inden for konventionerne?
Det noterer jeg mig i hvert fald, hvad angår statsløsekonventionen, ikke vil have nogen effekt.
Og hvad så i øvrigt med anerkendelse af de samfundsinstitutioner, som spiller, i hvert fald i mine øjne, en langt større rolle for demokratiet herhjemme i Danmark?
Og vigtigst af alt er, om det her overhovedet løser problemet, hvad Venstres ordfører så fint tydeliggjorde.
Det mener jeg ikke.
Men jeg mener ikke, at det her beslutningsforslag løser det problem, som vi egentlig står over for, og derfor kan vi ikke støtte det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-15:
Så håber jeg, at vi senere får lejlighed til at få afklaret, om det her skal gælde alle, eller om det ikke skal gælde dem, der bliver optaget på baggrund af statsløsekonventionen, for der vil det ikke være muligt at stille det her som et krav.
Som jeg tror ministeren var inde på i sin besvarelse af et spørgsmål, anerkender Danmarksdemokraterne, at Danmark skal tilslutte sig og overholde internationale konventioner, og der vil det ikke være muligt, eksempelvis over for statsløse palæstinensere, der søger om dansk statsborgerskab, at stille det krav.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Det er også meget fint, men så har jeg bare svært ved at se, hvorfor man fra Venstres side ikke kan være med på det her.
Ordføreren nævner selv det med håndtrykket, og at det er en værdi, at man anerkender ligestilling.
Her anerkender man et frit demokratis ret til at eksistere.
Det kan være, der er nogle, der så ikke vil tage det danske statsborgerskab af samme grund, som man ikke vil på grund af et håndtryk.
Jeg kan slet ikke se, hvorfor man fra Venstres side ikke synes, det er en god idé i forhold til at vise, at man har taget værdier til sig, de danske værdier, frie, demokratiske værdier, og at man anerkender andre frie demokratier.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-15:
Jeg er rigtig glad for, at vi i Venstre, jeg tror, det var 2021, sagde, at danske værdier skulle spille en større rolle i forbindelse med opnåelse af dansk statsborgerskab.
Derfor er der på Venstres foranledning og forslag nu indført fem spørgsmål omkring danske værdier i indfødsretsprøven som et konkret eksempel på, at vi har sagt, at det med danske værdier skal fylde mere, når man ansøger om dansk statsborgerskab.
For vi synes, det er væsentligt, at man anerkender, at der er ligestilling mellem kønnene, og at man anerkender, at lovgivningen, vi vedtager her, står over religiøse forskrifter.
Og det har vi bl.a. med de ekstra spørgsmål omkring danske værdier sat ind over for.
For mig handler det grundlæggende om, at man tager de værdier til sig, som vi står vagt om i Danmark, og det er vi et skridt nærmere nu, end vi har været tidligere, og det er på initiativ fra Venstre.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Jeg kan ikke helt forstå det.
Vi får en rigtig fin tale fra hr. Torsten Schack Pedersen heroppefra om værdier og om, at man skal tage Danmark til sig, men alligevel er det, som om der ikke menes, at man skal have taget værdierne om et frit, demokratisk samfund til sig, for det forslag her er jo netop med til det.
Hvis man går ind og siger, at man anerkender, at staten Israel har ret til at eksistere, har man også taget værdierne om, at man vil leve i et frit, demokratisk samfund, og at man accepterer andre frie, demokratiske samfund, til sig.
Er hr. Torsten Schack Pedersen ikke enig i, at hvis man har taget de frie, demokratiske værdier til sig, anerkender man også andre frie, demokratiers ret til at eksistere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-15:
Vi vil ikke fjerne kravet om håndtryk.
Og hvis jeg ikke tager meget fejl, er der jo eksempler på, at der er nogle, der søger om dansk statsborgerskab, som, fordi de i min optik har et meget, meget forkvaklet syn på det modsatte køn, ikke mener, at det er i overensstemmelse med deres værdier at trykke hånd med en af det modsatte køn, og så afstår fra at blive danske statsborgere.
Det har jeg det fint med, for hvis man ikke kan trykke en person af det modsatte køn i hånden, er det helt fint med mig, at det har en konsekvens.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Præcis.
Det var nemlig mig som minister, der gennemførte det her, og det var jo i en tid, hvor Venstre måske så lidt anderledes på udlændingepolitikken.
Men lad det være, hvad det være vil – det må Venstre jo selv afgøre.
Jeg er færdig med at rådgive Venstre, og det tror jeg at alle er glade for.
Men når hr. Torsten Schack Pedersen er enig i det, må han jo sådan set også have tænkt tanken, at der jo godt kunne være folk, der gav et håndtryk, men som så alligevel ikke gik ind for ligestilling.
De to ting minder nemlig utrolig meget om hinanden i deres substans.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-15:
Det er jeg meget, meget enig med fru Inger Støjberg i, nemlig at vi stiller en lang række krav for at blive dansk statsborger.
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Og hvor man tidligere, hvis jeg husker rigtigt, jo bare modtog en besked med posten om, at man var blevet tildelt statsborgerskab ved lov her fra Folketingets side, så har vi – mens vi var i samme parti, hvis jeg ikke husker helt galt – jo indført den her grundlovsceremoni, som er en markering af, at det er noget ganske særligt at blive tildelt dansk statsborgerskab, og der er altså også et krav om håndtryk, som vi jo betegner som en helt naturlig del af de danske værdier.
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Det er jo sådan i dag, at når man går op til en indfødsretsprøve, er der selvfølgelig en række spørgsmål, man skal besvare, og det er fuldstændig rigtigt – det kom jeg sådan set også ind på i min tale – at man får en form for facitliste til de her spørgsmål.
Du får det selvfølgelig ikke på den måde, at der skal svares på spørgsmål 1 på den måde osv.; det er sådan lidt hulter til bulter.
Men det er klart, at indfødsretsprøven jo også er med til, at der er en del, der bliver bremset i forhold til at få statsborgerskab i dag, fordi de netop ikke består den.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det at give et dansk statsborgerskab handler jo netop at sige: Hvem vurderer vi har taget Danmark til sig fuldstændigt og fuldkomment?
Og det er, uafhængigt af hvor de er fra.
Altså, man kan jo være menneske, uafhængigt af hvor man bor på planeten, og være kommet til Danmark og fuldt og helt i hjertet have taget dansk kultur, dansk sprog og danske værdier, normer, kulturer, traditioner osv. til sig.
Det er jo det, der er vores udgangspunkt, og det er bare her, hvor vi siger, at hvis man insisterer på at opretholde statsløsekonventionen, så insisterer man også på at give nogle mennesker automatisk statsborgerskab uden den vished, og det kan vi ikke bakke op om.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Så virkeligheden er, at Dansk Folkeparti godt vil slå sådan lidt hårdt på dem, der er imod den der statsløsekonvention, men det, de faktisk gerne vil, er, at de bare vil indføre en anden type stramninger i forhold til at få dansk statsborgerskab, som hr. Mikkel Bjørn også kommer ind på i sin tale til sidst.
Og som jeg jo egentlig anerkender, er der masser af problemstillinger.
Jeg anerkender, at hr. Mikkel Bjørn er vidende på området, men kan hr. Mikkel Bjørn ikke se, at man godt kan sidde derude og blive forvirret og tænke: Dansk Folkeparti er faktisk imod alt det her med de statsløse på nær de statsløse, de godt kan lide, for de skal ifølge Dansk Folkeparti selvfølgelig have et dansk statsborgerskab?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Ja, selvfølgelig.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for støtten.
Det havde jeg nok også forventet, kan man sige.
Jeg vil godt snakke om de her principper, for Dansk Folkeparti skal jo naturligvis i det her politiske spil slå på Danmarksdemokraterne og sige det med statsløse, men hr. Mikkel Bjørn siger jo faktisk noget i sin tale, som jeg bare bliver nødt til at spørge om.
Man snakker om principper fra Dansk Folkepartis side, og så siger man: Hvis folk har gjort en ekstraordinær indsats, skal de selvfølgelig tildeles dansk statsborgerskab.
Men så skal jeg bare lige vide, om det så også gælder dem, der er statsløse, ifølge Dansk Folkeparti.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det er jeg helt enig i.
Det ville så ikke gælde alle.
Men det er rigtigt, at det kan indføres for en stor gruppe, og vi synes, det er en fin idé.
Altså, jeg vil eksempelvis hellere have en meget mere omfattende indfødsretsprøve, der dykker meget mere ned i værdier og synspunkter osv., og en mere besværlig danskprøve – i dag kan folk få statsborgerskab uden nærmest at kunne et ord dansk.
Altså, det er nogle ting, som jeg tror substantielt ville rykke noget, i forhold til hvor mange af de forkerte mennesker, der får et dansk statsborgerskab.
Men ikke desto mindre synes jeg, det er et fint forslag.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Så går jeg ud fra, at hr. Mikkel Bjørn også er enig i, at når andre partier herinde siger, at det kan vi ikke indføre på grund af det her, så kan vi selvfølgelig indføre det, hvis det er det, vi vil.
Vi kunne indføre håndtryksreglen.
Så kan vi også indføre det her, hvis det er det, vi vil fra Folketingets side.
Er hr. Mikkel Bjørn ikke enig i det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Mit gæt vil være, at statsløse også i dag er undtaget håndtryksreglen.
Jo, det her forslag vil ramme nogle.
Det er også derfor, vi stemmer for det.
Vi synes ikke, det er et fuldstændig nyttesløst forslag, men vi synes bare, at det er underligt, at man ikke insisterer på, at det skal være et princip, der gælder for alle, uafhængigt af om vi er medlem af nogle håbløse konventioner skrevet i en helt anden tid med et helt andet formål end det at forhindre eksempelvis kriminelle i at få dansk statsborgerskab.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-15:
Lad mig starte med at sige tak for opbakningen.
Det er dejligt, at hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti bakker op om det her.
Når hr. Mikkel Bjørn nævner lidt om, at der er nogle udfordringer ved det her, men at de selvfølgelig bakker op om det, så er jeg bare nødt til at sige: Man kunne indføre håndtryksreglen, som jeg ved at Dansk Folkeparti også bakker rigtig meget op om.
For det er nøjagtig de samme problemstillinger, der er dér med hensyn til konventionen, som hr. Mikkel Bjørn nævner.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Jeg vil nu nok mene, at der er mere effektive måder at bekæmpe antisemitisme og sikre jøders sikkerhed i Danmark på end ændringer af reglerne om statsborgerskab, også al den stund, som ministeren også understregede, de her regler jo ikke vil gælde for dem, som er statsløse palæstinensere i Danmark.
Så hvis det handler om at bekæmpe antisemitisme og skabe tryghed og sikkerhed for danske jøder, vil jeg mene, der er andre mere farbare og effektive veje at gå, og så mener jeg bare, at hvis man skal ind at politisere reglerne om dansk statsborgerskab, hvilket jeg ikke mener man skal, bliver der nødt til at være en eller anden konsistens og logik i det.
Det vil sige, at det så bør være alle ekstremister, som skal afskæres.
Det tror jeg bliver en rigtig svær øvelse for os at blive enige om.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Virkeligheden er jo bare, at vi ikke går ind for Hamas, og det mener vi faktisk den palæstinensiske befolkning nok er bedst tjent med, altså at de bliver fjernet, og så tager vi en tostatsløsning efterfølgende.
Men fru Zenia Stampe bliver også nødt til at forholde sig til, at vi har nogle mennesker, som vi gerne vil give et statsborgerskab, som skal tilkendegive en holdning til Israel, og som lige nu er med til at lave en problemstilling, sådan at vi har en befolkningsgruppe i Danmark, hvis børn skal have vagter for at kunne være på en legeplads.
Det er da en lillebitte ting at bede folk om at sige, at de anerkender en demokratisk stat, hvis man vil være i Danmark.
Er fru Zenia Stampe uenig i det?
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Det, jeg siger, er jo, at det så skal omfatte al ekstremisme, altså alle ekstremister, man afskærer fra at få et dansk statsborgerskab.
Jeg tror så egentlig også, det bliver ret svært for os at blive enige om, hvem der er ekstremister, og jeg tror, vi kommer til at se rigtig mange lange forhandlinger, som vi jo nok ikke bliver inviteret til, for at finde ud af, hvad det så er, der er værst, altså om det er værst at sige, at staten Israel ikke må eksistere, eller om det er værst at sige, at palæstinenserne skal fordrives, og at de ikke må få en stat osv. osv.
Jeg synes ikke, at det er vores ansvar som demokrater at stå og diskutere, hvilken ekstrem position der er den værste, men at det er at forsøge at bygge bro mellem de moderate kræfter på begge sider.
Det er den eneste holdbare, farbare vej for en løsning på den frygtelige situation, vi ser i Mellemøsten lige nu, og som både er frygtelig for israelere og palæstinensere.