Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-18:
Lovforslaget indeholder som sagt en række delelementer, og Dansk Folkeparti er absolut tilhænger af de elementer, der indgår i lovforslaget.
Vi synes jo, det giver god mening, at man sikrer, at det i virksomheder, der fravælger revision, foregår på et lovligt grundlag, og at man ikke gør det i forhold til virksomheder, som ikke er berettiget til det.
Det er gode, sunde delelementer.
Som flere ordførere har sagt, flytter det ikke hele problemet med den her unødige registrering.
Noget af det er stadig væk underlagt noget EU-registrering, som jeg slet ikke kan forholde mig til, havde jeg nær sagt – jeg synes, det er forfærdeligt.
Men det ændrer ikke på, at det er det, der er kendetegnende ved det.
Men alt andet lige er en positiv nyhed jo altid værd at nævne, og det er selvfølgelig godt, at det bliver nemmere at være frivillig i en organisation.
Men lovforslaget indeholder jo også nogle dele om det her, som andre har talt om før, med øget kontrol i forhold til stråmænd i danske virksomheder, falske identiteter, og også virksomheder, som opererer fra falske adresser.
Dansk Folkeparti hilser det velkommen, at vi gør kontrollen bedre, men vi synes bare også, det måske er værd at notere sig en dag som i dag, at det her bestemt ikke gør det alene.
Det er da rigtigt, at vi kan øge kontrollen i forhold til stråmænd og folk, der ikke indleverer deres regnskaber, fiktive adresser, falske identiteter og alt muligt andet – udenlandske direktører, som aldrig nogen sinde har været i Danmark, og som lige pludselig står opført som direktører i flere hundrede dansk registrerede selskaber, sådan som vi så det på tv sidste år.
Man tog bl.a. til Ghana, tror jeg det var, og var nede at besøge en intetanende ghaneser, som ikke vidste, at han var direktør i flere hundrede danske selskaber – men han havde godt nok fået nogle penge, hver gang han skulle lægge navn til det.
Tit gør de det jo med falske pas osv., og man har ikke nogen adresser på folk i mange af de her afrikanske lande – de har ikke sådan et fint adressesystem, som vi har i Danmark.
Det foregår heller ikke elektronisk på samme måde, som det gør i Danmark, og det betyder jo, at det er et slaraffenland, hvis man ønsker at gå ud og begå økonomisk kriminalitet.
Så er det jo altid godt at indsætte en direktør, der hverken taler eller forstår dansk, og som aldrig har været i Danmark, og så kører man ellers med momskarruseller og penge ind og ud af transaktioner, penge ind og ud af Danmark.
Så forslaget er fint nok.
Men når vi nu diskuterer de her dele om stråmænd og ulovlige konstellationer, synes jeg bare, at vi også burde tage diskussionen med erhvervsministeren om, hvordan vi kan gøre træfsikkerheden bedre, i forhold til at komme efter dem, som også begår økonomisk kriminalitet på den korte bane.
For det er da rigtigt, at vi med det her lovforslag siger, at vi kan lave noget kontrol, og så kan vi sende et advarselsbrev til direktøren og sige: Hvis ikke I gør det her inden for en måned eller to, kommer vi efter jer.
Men det, vi jo kan se, er, at mange af de her selskaber ikke eksisterer så længe, som tålmodigheden åbenbart eksisterer hos danske myndigheder.
De lukker og slukker måske efter 6 måneder eller 9 måneder, og så er der en masse penge, der er væk, og så ligger der en stor regning ovre i Erhvervsstyrelsen, hvor man så skal rede trådene ud.
Og der er som regel også et provenutab i forhold til nogle penge, der er spekuleret ud af Danmark.
Også i forhold til terrorfinansiering og andre ganske sundhedsskadelige elementer for et frit og demokratisk land som Danmark, ser man bare passivt til, at penge suser ud af Danmark og ender i forkerte lommer i forkerte lande.
Så den del af det mangler vi, hr. minister.
Vi mangler den korte bane – det her er kun det langsigtede og vil kun kunne ramme dem, som driver deres virksomhed i flere år, og det er sådan set et skisma i sig selv.