runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2022-06-02:
Først og fremmest vil jeg sige tillykke til Annette Lind – den slags må vi ikke glemme.
Så vil jeg sige, at jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi allerede nu behandler Danmarks foreløbige optagelse af Sverige og Finland i NATO.
Det er jo, som flere har sagt, en kæmpe beslutning, ikke bare for NATO, men også for sikkerheden her i Norden.
Og tak til udenrigsministeren for at fremrykke processen, således at det danske synspunkt allerede nu står klart.
I mine øjne hænger tingene rent faktisk sammen, og det er mange af de samme allierede og partnere, vi har i NATO og i EU, og det bliver selvsagt i endnu højere grad tilfældet, når Sverige og Finland bliver medlem af NATO og Danmark af EU's forsvarssamarbejde.
Så vil jeg også sige, at det er en modig beslutning af Sverige og Finland.
Som flere har været inde på her fra talerstolen, er det en kæmpe ærgrelse, at lige præcis Tyrkiet bremser processen af optagelsen af de to lande i NATO.
Det er ikke så forfærdelig lang tid siden, at adskillige NATO-lande bidrog til kampen imod Islamisk Stat i Syrien og dermed bidrog til sikkerhed i Tyrkiets forhave.
Så jeg håber oprigtigt, at det er noget, som vi fra dansk side vil gøre alt for at bremse, altså Tyrkiets forsøg på at bremse den her proces.
I hvert fald sender vi med Danmarks beslutning i dag – så vidt jeg hører er det en enstemmig beslutning, og det er jo fantastisk – et meget klart signal om, hvad vi mener.
Med disse ord bakker Det Konservative Folkeparti helhjertet op om forslaget.
Søren Espersen (DF), 2022-06-02:
Mens Ruslands hær synes at sumpe til på slagmarken, delvis ydmyget, står præsident Putin over for et lige så stort skrivebordsnederlag, når Sverige og Finland bliver NATO-medlemmer som direkte konsekvens af Ruslands invasion.
Ruslands militære leder havde som præsidenten selv givet kalkuleret med hurtigt at kunne indlemme Ukraine som en del af et nyt Storrusland, og langt de fleste forventede, også udenlandske militære analytikere, en hurtig russisk sejr over den underlegne ukrainske hær.
Men sådan skulle det ikke gå.
Russerne har lidt et stort tab af mandskab og materiel og har sine steder givet indtryk af at være en kolos på lerfødder.
Samtidig har ukrainerne forsvaret sig bravt og dygtigt og står tilbage som et folk, der med deres mod over for en militær overmagt har påkaldt sig verdens respekt.
Som nævnt modtager Rusland nu et nyt nederlag af dimensioner: Udvidelsen af NATO mod øst.
Finland med mere end 1.000 km grænse til Rusland har en meget stor hær, 280.000 mand under våben og vel omkring 400.000 i reserven på meget kort frist.
Hvad angår Sverige, har man i årevis skåret kraftigt ned på forsvaret ud fra devisen om, at konventionel sikkerhedspolitik var en saga blot efter Sovjetunionens fald.
Ruslands invasion af Ukraine har ødelagt den illusion.
Men allerede inden Ruslands invasion var Sverige i gang med en meget markant oprustning og lever snart helt op til NATO's 2-procentskrav.
I den givne situation er det vigtigt, at de nordiske og baltiske lande kan gøre fælles front og gøre Østersøen og Den Botniske Bugt til et trygt og fredeligt hav.
Så tilgangen til NATO vil således ikke bare være en fordel for Sverige og Finland, men bliver mødt med jubel i hele alliancen – med en enkelt sur undtagelse.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at regeringen med beslutningsforslaget her vil kunne godkende Sverige og Finlands medlemskab så hurtigt som overhovedet muligt og takker udenrigsministeren for dette initiativ.
Yderligere skal der herfra lyde et hjerteligt velkommen i forsvarsalliancen til vores nordiske broderfolk.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-06-02:
Skandinavien, herunder Danmark, står lige nu i et forsvars- og sikkerhedspolitisk dilemma.
Politisk støtter vi Sverige og Finlands fuldstændig legitime nationale ret til valg af alliancer og selvbestemmelsesret.
Sverige og Finland vil naturligvis sikre sig sikkerhedsgarantier fra USA og igennem NATO, og det gør Finland og Sverige, fordi man godt er klar over, at man ikke kan stå militært alene.
Uden et medlemskab af NATO vil Sverige og Finland fortsat stå forsvarsmæssigt og militært svagt i forhold til at kunne imødegå en eventuel russisk aggression.
Magtens sprog er det eneste, som en diktator som Putin forstår.
I den nuværende sikkerhedspolitiske situation er det vanskeligt for et enkelt land eller to at stå alene, så Nye Borgerlige hilser det derfor velkommen, at der i Sverige og Finland er en erkendelse af, at landene står svagt uden for et alliancefællesskab.
Der er behov for klar tale.
Med yderligere militært materiel og støtte fra USA, Storbritannien og andre og flere boots on the ground er NATO i fuld gang med yderligere forstærkning af de baltiske lande.
Formålet er at sende et klart signal til Rusland om, at angreb mod de tre lande ikke vil blive tolereret.
Der er en tid for alting, og tiden er inde nu.
I denne tilspidsede situation, hvor NATO og Rusland er på kant med hinanden, er Østersøen ikke længere fredens hav.
Det vil være klogt for Danmark i enighed at byde Sverige og Finland velkommen i NATO, for det vil sende et kraftigt signal til Rusland om et enigt NATO og om et utvetydigt svensk og finsk alliancetilhørsforhold.
Vesten, herunder Skandinavien, finder os ikke længere i begrænsninger og krav fra en diktator som Putin – Putin, som anvender metoder, der strider imod alle internationale aftaler og måder at agere på.
Et er sikkert, og det er, at Rusland ikke har respekt for Vestens svaghed, hverken militært eller politisk, og det taler for en hurtig svensk og finsk optagelse i NATO-fællesskabet, og vi i Nye Borgerlige byder derfor vores nordiske brødre velkommen i NATO.
Nye Borgerlige kan støtte beslutningsforslaget.
Jeppe Kofod (S), 2022-06-02:
Jo, men man skal se – og det er derfor, jeg har brugt citatet fra den finske præsident her – det, Finland og Sverige gør, som et defensivt træk for at imødegå en ny sikkerhedssituation, som Rusland og Putin har skabt i Europa, og NATO er, vil jeg understrege, en forsvarsalliance, som forsvarer landenes ret til at leve i fred og frihed med deres naboer.
Så det er det, der er sagens kerne her.
Der er det min klare vurdering, at når vi er samlet i Norden og omkring Østersøen som NATO-lande, så står vi bare stærkere og kan beskytte vores sikkerhed, og det er derfor, vi skal byde Sverige og Finland hjertelig velkommen til NATO.
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-02:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Som sagt er det også sådan, at Enhedslisten naturligvis ikke vil modsætte sig Sverige og Finlands optagelse i NATO, og det er også klart, at vi i den tilspidsede situation, vi står i, kommer til at stemme ja til det.
Men det er klart, at noget af det, der bekymrer os, når vi læser beslutningsforslaget, er, at vi ikke kan se, at der ligger nogen risikoanalyse eller trusselsvurdering fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er trods alt en betragtelig udvidelse, hvor der pludselig kommer til at være godt 1.300 km grænse mellem NATO og Rusland, og derfor er det jo vigtigt, at man, når man træffer sådan en beslutning, også er klar over, hvilke implikationer det efterfølgende har både for sikkerhedssituationen i Østersøen, men jo også med hensyn til risikoen for en eskalation, og at man ved, hvilke vurderingerne der er blevet foretaget.
Derfor skal jeg bare høre udenrigsministeren, om der ikke findes sådan en trusselsvurdering, og i så fald hvorfor den ikke indgår i det her beslutningsforslag.
Jeppe Kofod (S), 2022-06-02:
Først må jeg slå fast, at NATO jo er en forsvarsalliance, som forsvarer landene mod aggression udefra, hvis det måtte komme.
Man kan også sige, at man kan se, at Putins reaktion på Finland og Sveriges ansøgning om NATO-medlemskab har været meget afdæmpet, men der skal nok komme en reaktion.
Men der er ingen tvivl om, at NATO sikkerhedsmæssigt vil stå stærkere med Finland og Sverige.
Vi er jo i forvejen meget, meget tætte partnere – Finland og Sverige er NATO's tætteste partnere – og man kan sige, at det, at vi med Finland og Sveriges ankomst vil se, at hele Norden og praktisk taget alle lande i Østersøområdet bliver medlemmer af NATO, betyder, at vi har vi en situation, hvor vi kan arbejde tæt sammen om vores sikkerhed, og det vil jeg vurdere er med til at styrke sikkerheden i vores region.
Det er klart min vurdering.
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-02:
Nu kan man sige, at det, det handler om, jo er at styrke sikkerheden og trygheden, og det er også derfor, at man altid, når man skal træffe beslutningen, bliver nødt til at lave en konkret analyse af, hvad det her har af implikationer, med hensyn til at det – hvad vi jo ikke håber kommer til at ske – kunne føre til en form for eskalation, der så kunne føre til det, som vi alle sammen frygter, nemlig en form for atomar konflikt.
Det er derfor, det undrer mig lidt, at der ikke ligger en sådan trusselsvurdering eller risikoanalyse, fordi det jo netop også giver muligheden for at kunne tage de forholdsregler, som vil være nødvendig for at undgå, at den situation kommer til at opstå.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Ja, det kan jeg sådan set godt følge et langt stykke hen ad vejen.
Vi forsøger virkelig at få sat fokus på det her, ikke mindst via den forhandlingsposition, vi har i EU, hvor vi arbejder for, at EU's mål skal hæves til et 40 procents bindende mål for energieffektivitet – en klar forøgelse i forhold til både den danske position, selvfølgelig, men også af det pres, der bliver lagt på EU generelt.
I forhold til energieffektivitet, og hvad vi sådan rent konkret gør i Danmark, er det jo klart, at det store udspil til en grøn skattereform, vi netop har fremlagt, som jo kommer til at omfatte dansk industri på en måde, som er hidtil uset, vil føre til en meget stor energieffektivisering, og det er jo ikke kun et spørgsmål om, at vi skal have strømmen og energien til at blive grøn, det er i særdeleshed også et spørgsmål om at spare på energien.
Torsten Gejl (ALT), 2022-06-02:
Tak, og tak for redegørelsen.
Jeg vil lige fortsætte lidt i det her spor om at spare på energien, og der siger klimaborgertinget jo til os, at hvis man i den danske offentlige bygningsmasse, altså i alle de offentlige bygninger, jeg tror, det er 43 mio. m² offentlige bygninger, hævede det to energiniveauer op, kunne man spare næsten 300.000 t CO 2 om året.
Det er sådan nogle tal, som begynder at blive interessante, for man skal jo ikke gøre det særlig mange år, så begynder det at blive de millioner, som vi regner i i vores CO 2 -sparemål i forhold til 70-procentsmålsætningen.
Hvad tænker ministeren om det?
Er det noget, som har fokus, er det noget, vi skal i gang med, hvad er planerne der, og hvilke initiativer kunne der komme?
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Jeg synes, at det på sigt selvfølgelig er vigtigt, at den biogene CO 2 også bliver anvendt til ptx, men der er jo også, kan man sige, en stor klimamæssig gevinst ved, at der trods alt også er noget, som bliver lagret, fordi vi dermed opnår klimareduktioner, som vi også har brug for for at nå vores 2025-mål og 2030-mål.
Karsten Filsø (SF), 2022-06-02:
Tak for det.
Tak til ministeren for redegørelsen.
Der var nogle gode ord i redegørelsen, og vi både håber og tror, at der kommer handling bag de ord.
Det vil vi meget gerne være med til at presse på for.
Det er ikke ret mange måneder siden – 5 måneder, faktisk – at jeg stod her sidste gang som stedfortræder for vores faste energi-, forsynings- og klimaordfører, men hvor er der dog sket meget siden dengang.
Der er nu en bred enighed om og forståelse for, at vi skal have flere solceller, at vi skal have mere landvind og langt, langt flere havvindmøller, og det ser også ud til, at vi snart kan lande en aftale, som vil gøre os uafhængige af russisk gas.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi husker at fejre vores fælles sejre, selv om vi stadig væk er langt fra at være i mål med den grønne omstilling.
Hvis vi glemmer at fortælle om de store fremskridt, som vi rent faktisk gør, hvis vi kontinuerligt siger, at der skal ske mere og mere, i stedet for også at huske at stoppe op en gang imellem og tjekke og sætte kryds ved de delmål, vi har nået, så tror jeg vi mister vores troværdighed.
Krigen i Ukraine er naturligvis det væsentligste skifte, der er sket, siden jeg sidst stod her.
Den har gjort det krystalklart, at energipolitik også i allerhøjeste grad er sikkerhedspolitik, og at EU spiller en væsentlig rolle i vores sikkerhedspolitik.
Derfor skal vi også i langt højere grad se energipolitikken i en europæisk kontekst.
Det betyder, at vi skal se på det helt enorme potentiale, der er i havvind i Nordsøen i et europæisk perspektiv.
Det er jo et stort, ret lavvandet område, og de aftaler, der her for nylig blev indgået mellem Danmark og vores tre naboer mod syd, viser, at der er meget fokus på de potentialer, der er.
Derfor skal det også være et bærende princip i vores energipolitik, at vi skal opstille så meget vedvarende energi som overhovedet muligt, og det kan kun gå for langsomt.
Vi skal hurtigst muligt have udbygge elnettet, så det ikke bremser udbygningen af sol- og vindenergi, og lige den her sætning har jeg sat to streger under – det er særdeles vigtigt.
Derudover skal vi have kigget på at få sat turbo på energibesparelserne.
Der er et stort potentiale i det.
Sidst, men ikke mindst, skal vi have udfaset naturgassen fra varmeforsyningen så hurtigt som muligt.
Tak for ordet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
»Gode rammevilkår«
– det lyder mere som et holdningsspørgsmål.
Og der er ikke afsat penge til etablering.
Den biogene CO 2 har vi jo netop brug for for at kunne lave power-to-x.
Synes regeringen, det er gode rammevilkår, at regeringen går ud og køber den biogene CO 2 , som markedet ellers har brug for?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Nu lagde ordføreren vægt på det internationale, og De Radikale er jo sammen med andre partier i Folketinget gået med i en aftale om hensigten om at bruge 2 pct. af bruttonationalproduktet på militær.
Jeg synes jo, det kunne være interessant, hvis man tog de hensigter, der er i Parisaftalen om at yde noget mere klimabistand til de fattigste lande, lige så alvorligt.
Kan ordføreren se, hvordan man ligesom kunne komme frem til, at man tager de hensigter lige så alvorligt som de hensigter, der måtte være i NATO om at øge sine militære budgetter, altså at man også fik draget parallellen over til, at vi så i Danmark tager det fuldt ud alvorligt, at klimabistanden skal op på et langt højere niveau?
Vi har jo f.eks. sidste år ved finanslovsdrøftelser oplevet, at der skulle kæmpes for bare at få det hævet med 100 mio. kr.
Kan ordføreren se, at der er noget internationalt engagement, som skal skrues op, ikke på det militære område, men på den civile måde med klimabistanden?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-06-02:
Tak for det.
Jeg synes, at ordføreren bjæffer op ad det forkerte træ.
Vi har netop fra radikal side været meget aktive i at få hævet klimabistanden, også i seneste finanslov, og det er et hensyn, vi absolut deler.
Jeg er ikke bleg for at diskutere, om man skulle bruge nogle af indtægterne fra CO 2 -kvoterne på f.eks. international klimabistand.
Men at lave sådan en erstatning og sige, at vi ikke skal bruge penge på forsvaret, og at vi hellere vil bruge dem sådan, er en logik, jeg ikke køber.
Jeg synes, der er et meget, meget stort behov i Europa for, at vi står sammen.
Efter at vi har set, at et totalitært styre har invaderet et demokratisk land, bliver vi også nødt til at komme med et militært svar.
Så for mig at se er det ikke sådan, at vi ved at stå op imod Putin dermed svigter klimaet.
Vi bliver nødt til at gøre begge dele.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Nu var ordføreren tidligere i et spørgsmål inde på, at Finansministeriet kunne have en negativ indflydelse på vores klimapolitik ved at have nejhatten på på mange måder.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre om den der idé om at få klimalovens forudsætninger lagt ind i finansloven, sådan at man ligesom tager for givet, at hvis man virkelig går så langt med sin udfasning af fossil energi, må det medføre, at indtægterne er langt lavere.
Er det noget, som ordføreren kan se som en model i en kommende grøn finanslovsproces?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-06-02:
Og vi vil selvfølgelig blive ved med at skubbe på Finansministeriet for at komme ind i den virkelige verden og lade være med at operere med fiktive indtægter, som vi politisk ikke mener at vi skal have.
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Ja, det er jo nogle komplekse regnestykker, det er rigtigt nok.
Men der er jo, kan man sige, CO 2 -besparelser ved, at man rent faktisk får nyttiggjort biogas, i stedet for at man ikke nyttiggør det og gassen bare kommer ud alligevel.
Derudover er noget af det, som vi jo også kigger på nu, om man kan sætte CO 2 -fangst på nogle flere biogasanlæg og dermed få samlet den CO 2 , som der udledes fra biogasanlæg, op, så det ikke kommer ud i atmosfæren, men i stedet kan nyttiggøres endnu en gang.
Så på den måde mener jeg, at biogas er et rigtig, rigtig vigtigt redskab i klimakampen.
Men det er selvfølgelig også vigtigt, som vi også har fokus på, at det skal være de rigtige ting, man anvender til biogas.
Altså, vi skal jo eksempelvis ikke have som mål, at vi skal til at producere en hel masse ekstra fødevarer, som kan proppes i biogastanke.
Så der er selvfølgelig de balancer, som er vigtige, når vi snakker biogas.
Susanne Zimmer (FG), 2022-06-02:
Det glæder mig, at ordføreren anerkender, at der er udfordringer i at bruge biomasse.
Men et andet spørgsmål: Lige nu er der jo olie- og gasselskaber, som tjener mange penge på de stigende energipriser.
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Det er ikke noget, som vi lige har på tegnebrættet.
Jeg tror også, man må sige, at selvfølgelig er der nogle, der tjener penge på det her lige nu, men for sådan den almindelige borger er det jo rigtig, rigtig dyrt, at vi oplever de høje energipriser, som vi gør, så måske er det heller ikke lige stedet at sætte en brandbeskatning ind, som alt andet lige vil blive overvæltet på forbrugerne.
Jamen jeg har ikke sådan helt konkret dato og tidspunkt for, hvornår de forskellige projekter går i luften.
Men der er jo rigtig mange forskellige ptx-projekter, som man er i gang med at bygge osv.
Det er der mange forskellige steder i Danmark, hvilket jeg synes er meget positivt.
Det er jo nærmest sådan, at enhver provinsby med respekt for sig selv nu skal have et ptx-anlæg.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Og tak for ordførertalen.
Jeg vil godt vende mig imod gas, men med et lidt andet udgangspunkt.
I det parti, jeg tilhører, Venstre, kan vi godt lide biogas, og vi mener faktisk, at biogas er en god måde at bruge restaffald, altså biomasserestaffald, på.
I den sammenhæng har Biogas Danmark jo sådan set sagt, at man er i stand til at erstatte det forventede gasforbrug i Danmark i 2027 med biogas, og der fornemmer vi ligesom, at regeringen er en lille smule fodslæbende med hensyn til at sætte de processer i gang relativt hurtigt.
Hvad er ordførerens indstilling på det punkt lige nu?
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Jeg mener ikke, at regeringen er fodslæbende på det her punkt.
Vi sidder jo og forhandler om det nu, og vi håber, at vi finder hinanden inde i forhandlingslokalet vedrørende det her.
Det er selvfølgelig rigtigt nok, at der er lidt forskel på det, som Biogas Danmark er fremme med, og så regeringens ret høje ambitioner om, at vi skal have 100 pct. grøn gas i det danske gasforbrug i 2030, men der ligger jo også, kan man sige, en række forudsætninger osv. til grund for Biogas Danmarks beregninger, som er af sådan mere teknisk karakter.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Hvad tænker ordføreren om det?
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Jeg tænker, at vi må se, hvordan vi kan møde hinanden i forhandlingslokalet vedrørende det her spørgsmål, og at det er en balancegang mellem, at det på den ene side skal gå hurtigt med at få noget mere biogas, og at vi på den anden side også skal tænke os om, med hensyn til hvordan vi bruger pengene på biogas og sikrer, at der er en effektivitet og en omkostningseffektivitet i den måde, vi bruger biogasmidler på.
For man kan sige, at historien måske skræmmer en lille smule, altså at det har været lidt svært at vurdere på det her område, præcis hvad det kommer til at koste.
Så det er jo et hensyn, vi må tage med i forhandlingerne.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævner, at det går godt med elektrificeringen, men hvor godt går det for den tunge industri?
Og her vil jeg tale om power-to-x.
Vi har jo endelig fået landet en aftale, og der er sat lidt midler af.
Kan ordføreren fortælle, hvornår man forventer at der kommer en power-to-x-produktion i gang, som kan elektrificere og hjælpe den tunge transport og den tunge industri?
Susanne Zimmer (FG), 2022-06-02:
Tak, og tak til ordføreren.
Biogas har jo fyldt meget i talerne i dag.
Mener ordføreren, at biomasse, som biogas er baseret på, er CO 2 -neutralt?
Eller anerkender ordføreren, at biomasse faktisk også er CO 2 -udledende?
Og tak for ordførertalen.
Jeg glæder mig over, at energieffektivisering og besparelser fylder så meget, for vi kan jo ikke bare blive ved med at generere mere og mere vedvarende energi.
Vi er nødt til at gå den anden vej.
Også når det gælder energifællesskaber og andelsforeninger osv., skal man se på bedre forhold for dem.
Nu er det sådan, at Enhedslisten ofte siges at være regeringens grønne vagthund, og det synes jeg er en rigtig fin ting.
Men det betyder så, at Enhedslisten ofte går med i aftaler og samtidig kritiserer dem.
Nu vil jeg så høre, hvordan den her redegørelse harmonerer med aftalepapiret.
Er det godt nok, når man samtidig kan høre Klimarådet kritisere regeringen for, at man stadig væk ser hockeystaven være i brug?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Jamen altså, det er jo rigtigt, at Klimarådet er kommet med noget kritik.
Og det er jo, fordi der i en række af de aftaler, som Enhedslisten også har været med i, er nogle indsatser, som kan reducere CO 2 -udledningen ved, at der sker en teknologisk udvikling.
Der er jeg jo tilfreds med, at vi i nogle aftaler, f.eks. landbrugsaftalen, har lagt ind, at vi skal genbesøge den aftale; så hvis det går for langsomt med den teknologiske udvikling, skal der sådan set laves andre tiltag.
Og det kan man sagtens lave i landbruget.
Man kan bare reducere antallet af husdyr.
Så kommer man meget hurtigt og meget let videre.
Så jeg er egentlig tilfreds med, at vi er med i mange aftaler.
Det er jo tit, vi står bagefter og siger, at vi gerne ville have haft noget bedre, og så kæmper vi videre for det.
Vi er ikke kun vagthund; vi er også arbejdsheste, og vi arbejder videre.
Jeg synes, det har været en fordel, når jeg kigger tilbage på alle de aftaler, som jeg har været med til at forhandle og indgå.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Og så skal vi se på, hvordan vi kan hjælpe de husstande, som ikke får fjernvarme, og som ikke konverteres til noget andet.
Så må vi se på, hvad der er af andre muligheder.
Det er jo det, vi sidder med.
Vi startede med at kigge på lige præcis det i januar.
Vi går jo ikke med i en varmecheck.
Vi synes, at man i stedet for f.eks. kunne sænke skatten, særlig i bunden i forhold til at give folk en bedre mulighed for at kunne betale deres regninger, bl.a. deres store energiregninger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Jamen så hård styring af, hvor der må være vindmøller eller ej, har vi jo ikke.
Nu ved jeg, at ordføreren kender til gamle biler.
Der er sådan set også nogle, der kan vedligeholde en ældre mølle, så den kan snurre videre.
Så kommer vi ind i, at der er nogle af de der små møller, som bliver stående, fordi der er nogle, der sådan set tjener lidt penge på dem og synes, at det er fornuftigt.
Så jeg synes, at det at holde fast i vindmølleloftet er lidt ærgerligt, for jeg ville hellere frem til, at vi havde et krav om, at alle kommuner skulle bidrage til, at der blev opstillet vedvarende energi.
Det synes jeg ville være mere fleksibelt.
Jeg kender til kommuner, hvor de ikke rigtig har kunnet få en vindmølleopstilling, men så føler de sig forpligtet til, at de skal være positive over for, at nogle solceller kommer op.
Hvis Dansk Folkeparti ikke er med på at ændre på vindmølleloftet, kommer det jo til at være blokerende for den udbygning af vedvarende energi, som jeg kunne høre sådan set bliver prioriteret i den vedtagelsestekst.
Kan ordføreren ikke se, at der er et dilemma i det?