runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2025-03-19:
Det kan vi svare på eksplicit i vores udvalgsbehandling.
Når det handler om den her diskussion om implementering, tror jeg, man skal være opmærksom på en ting, nemlig at den proces, vi har valgt her, netop handler om at hjælpe virksomhederne.
Det handler netop om at sikre, at når det her er vedtaget, ved virksomhederne, hvad det er, de skal indstille sig på, og så har de god tid, inden fristen for implementering indtræffer, til at indstille sig på det.
Det er sådan set derfor, vi gør det, det er sådan set for at give virksomhederne en hjælpende hånd i implementeringen.
Hvis man udskyder det, bliver der kortere tid, og der vil være virksomheder, som står med de udfordringer, som spørgeren selv har stået med i sit tidligere arbejde.
Vi bidrager hjertens gerne til at skabe klarhed, hvis der er uklarhed; det er helt klart.
Vi har jo alle sammen en interesse i, at det her bliver så enkelt og nemt at håndtere som overhovedet muligt.
Der er ingen, der ønsker at stille unødige barrierer op for virksomheder, som rent faktisk vil gøre en grøn forskel, og derfor skal vi selvfølgelig sørge for, at det her kommer til at hænge ordentligt sammen, og vi skal sørge for, at de krav, der kommer til virksomhederne, er til at håndtere.
Så vi deltager selvfølgelig hjertens gerne i at skabe klarhed om det.
Men det er også klart, at der også godt kan være en årsag til, at de synspunkter, virksomheden har givet udtryk for i høringssvarene, er blevet afvist, og det ved De Radikale selvfølgelig også godt.
Men vi svarer på tingene, og vi vil meget gerne være med til at skabe klarhed, hvis der er uklarhed.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-19:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare lige meget kort spørge ministeren, om ministeren vil være indstillet på, at vi går ned og kigger på nogle af de her meget konkrete forslag, der stadig væk er udestående, med nogle lidt uhensigtsmæssige måder at implementere direktivnært på og nogle lidt kludrede formuleringer.
Måske kunne der findes nogle bedre veje frem, som det bl.a. er blevet påpeget af nogle af erhvervsorganisationerne, så vi rent faktisk gør det mere gennemsigtigt, hvad det er, man har med at gøre, så virksomheder, der gerne vil være grønne, faktisk har de bedste forudsætninger for at være det.
Morten Bødskov (S), 2025-03-19:
Altså, der er en, der taler i øst og i vest.
Hvis det er mulighederne for at udskyde implementeringen af den her del af direktivet, som Liberal Alliance spurgte til, så er regeringen ikke indstillet på det, og det er vi ikke ud fra fuldstændig det samme hensyn, som jeg også sagde i mit svar til den konservative spørger.
Det er det, der er pointen, altså at virksomhederne får tid til at indstille sig på de nye tilstande.
Så det gør det mere enkelt for virksomhederne, og det gør, at man som virksomhed ved, hvad man har at holde sig til.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-03-19:
Nu vil jeg sige, at en af de ting, der ligger mig meget på sinde – og det har jeg også sagt tidligere, så det kan jeg godt sige, selv om jeg står her på talerstolen – er jo, at vi måske skal ind i en større diskussion om det her med at være duksen i klassen, hvilket vi er i Danmark.
Så det her siger jeg for egen regning: Ja, det er måske noget, vi skal kigge ind i på sigt.
Jeg vil ikke afvise, at det måske kan være en god idé, at vi gør det og måske tænker lidt pragmatisk i forbindelse med de her ting.
Men lige i forhold til det her lovforslag er jeg faktisk ikke bekymret for, at vi kommer til at forårsage en skade, der gør, at der vil komme ekstra byrder på vores erhvervsliv.
Morten Bødskov (S), 2025-03-19:
Jeg tror da helt sikkert, at det her har konsekvenser for erhvervslivet.
Men det er da klart, at det, hvis der er uklarhed om, hvad der er grønt, miljørigtigt, bæredygtigt i dag, så gælder om at få skabt klarhed, og derfor skal de spørgsmål jo – i forlængelse af den konservative spørgers spørgsmål lige før – ikke opstå.
Så selvfølgelig har det da konsekvenser for erhvervslivet at indstille sig på det – det indrømmer jeg gerne – og det tror jeg også er det, som Erhvervsstyrelsen lægger til grund for deres svar.
Er det så godt, at vi gennemfører det her lovforslag?
Ja, det er godt for forbrugerne, og det er godt for de virksomheder, som rent faktisk gerne vil gøre en grøn forskel.
Det bliver lettere og mere enkelt, og man ved, hvad man har at holde sig til.
Derfor skærper vi jo så også konkurrencen om kundernes grønne valg i køledisken, om man vil, og det synes jeg er rigtigt.
Det kan Liberal Alliance være imod, men jeg synes faktisk, det er en rigtig måde at gå fremad på.
Pernille Vermund (LA), 2025-03-19:
Tak for det.
Da vi behandlede implementeringen af det direktiv, der handler om bæredygtighedsrapporteringen, altså CSRD, sagde ministeren fra talerstolen, at ministeren mente, at bæredygtighedsrapporteringen ville øge danske virksomheders konkurrenceevne.
Et eller andet sted må man jo sige, at det ikke både kan være sådan, at ministerens udmelding om, at det vil forbedre vores konkurrenceevne, og EU's vurdering af, at det vil hæmme vores konkurrenceevne, kan være rigtige.
Jeg vil ikke gøre mig til dommer over, hvad der ender med at være det rigtige, men i Liberal Alliance var vi imod det, fordi vi var bange for, at det ville hæmme dansk konkurrenceevne og også europæisk konkurrenceevne.
Nu står vi med et lovforslag, hvor Erhvervsstyrelsen selv siger, at det med stor sandsynlighed vil medføre væsentlige administrative konsekvenser for dansk erhvervsliv.
Vil ministeren med det her lovforslag lægge hovedet på blokken og sige, at det også kommer til at forbedre dansk konkurrenceevne?
Eller kommer man også til at bakke på det?
Morten Bødskov (S), 2025-03-19:
Nej, det mener jeg faktisk ikke, for det, der er formålet, er, som jeg sagde i min tale, at Forbrugerklagenævnet ikke bruger sin tid på at behandle klager, der ikke er udsigt til en løsning på.
Det er det, der er pointen.
I andre sammenhænge vil vi gerne have, at sager kommer hurtigt igennem vores klagesystemer.
Det synspunkt deler vi også i andre sammenhænge, og det er det, der er pointen her.
Så jeg synes faktisk, at det hensyn er helt rigtigt her.
De sager, som skal behandles, skal selvfølgelig behandles, men er der sager, som ikke har udsigt til at blive løst eller ligner andre, synes jeg, at den model, vi har lagt op til her, er den rigtige.
Helle Bonnesen (KF), 2025-03-19:
Nu er det jo, fordi vi har et par direktiver, som har en lidt skummel fortid, fordi vi netop var nogle af de første og dermed har slået nogle kolbøtter, når vi har rullet det ud.
Så jeg tror altså, det er ret væsentligt, at vi ligesom balancerer de her ting, så vi giver noget til virksomhederne og ikke laver noget, der ikke holder.
Nu nævnte ministeren også det her med forbrugeren, og at det ville være en god idé, hvis Forbrugerklagenævnet ikke bruger unødig tid på håndteringen af det, men er det ikke også netop der, hvor man så mister noget retssikkerhed for forbrugerne, hvis der er opgaver, der bliver sværere for forbrugerne at få anket eller analyseret?
Pernille Vermund (LA), 2025-03-19:
Man skulle jo ikke tro, at det var ministerens eget lovforslag, ministeren stod og talte om nu.
For det høringssvar, der kommer fra Erhvervsstyrelsen, er et høringssvar til den anden del af direktivimplementeringen, og det handler ikke om den del om greenwashing, men det handler om at indføre nye dokumentationskrav, og det er jo også krav, som ministeren i hvert fald i sit lovforslag selv siger at EU endnu ikke har stillet.
Det er jo også derfor, at både Dansk Industri og Dansk Erhverv spørger, om vi ikke kunne skubbe behandlingen af den del, til vi kender EU-kravene, og så vi ved, hvad det er, vi skal forholde os til.
Så det er, som om ministeren ligesom blander de her ting sammen, og jeg er med på, at det er enormt populært er bunke en masse ting sammen, og så kan man jo tale i øst og vest og altid få svar og alting.
I Liberal Alliance er vi, som jeg sagde i min ordførertale, positive over for dele af forslaget, men der er også dele af forslaget, som vi ikke er positive over for.
Det er de dele af forslaget, som har et ophæng i direktivet, og hvor de krav, der kommer til at blive stillet til danske virksomheder, ikke er udspecificeret endnu.
Derfor foreslår vi, at man skubber lovbehandlingen af de dele af lovforslaget, som angår direktivimplementering – og det er jo de første to dele – til vi kender EU-kravene, til vi ved, hvad det er for byrder, vi ender med at risikere at lægge på danske virksomheder.
Så det er jo helt konkret der, hvor vi siger: Lad os lige sætte foden ned og slå bremsen i, så vi ikke begynder at lovgive om noget, som pludselig skaber enormt store byrder for vores danske virksomheder.
Jeg synes, at hvis man ønsker at afbureaukratisere, kan man som minimum slå koldt vand i blodet, når nye regler potentielt kommer væltende ind fra EU a la det, vi risikerer at se her.
Hvorfor ikke slå koldt vand i blodet og vente, til vi har kravene fra EU?
Så kan man jo gennemføre lovgivningen derefter.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-03-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ser med rigtig stor bekymring på de historier, som bl.a. er bragt til torvs af DR i den seneste tid.
Servicehundene kan jo være livsændrende for det enkelte menneske, der f.eks. lever med angst eller er psykisk sårbar, og derfor er det også vigtigt, at hundene er ordentligt trænede, og at de er matchet med borgerne.
Kommunerne kan bevilge servicehunde efter serviceloven, og ligesom med andre hjælpemidler bevilget efter serviceloven har kommunerne et ansvar for at sikre, at det hjælpemiddel, der bevilges, opfylder borgerens behov, og dermed forventer jeg også, at man stiller krav til leverandørerne.
På den baggrund sendte ministeriet en skrivelse til kommunerne tilbage i december 2024, hvor ministeriet beskriver flere forskellige eksempler på praksis om, hvilke krav nogle kommuner har valgt at stille til kvaliteten af servicehunde, da det tydeligvis ikke er alle kommuner, der har problemer med det her.
Arbejdsgruppen skal undersøge, om der er behov for en samlet lov om servicehunde eller en certificeringsordning, og i det arbejde vil der blive skelet til, hvordan det foregår på førerhundeområdet, som er et område, hvor leverandører gennem 75 år har uddannet hunde til personer med et synshandicap.
Det er vigtigt at huske, at servicehunde til mennesker med en varig psykisk funktionsnedsættelse er en relativt ny måde at bruge hunde som hjælpemiddel efter sociallovgivningen på, og derfor er det også vigtigt, at vi indhenter de erfaringer, der har været indtil videre, og at vi bliver klogere på området, og vi inddrager de parter, som også er relevante i forhold til at fastslå, om nødvendigvis flere regler og mere statslig kontrol er løsningen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-19:
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om, at flere borgere har oplevet, at de er blevet tildelt en uegnet servicehund med et helbredsproblem, som følge af at der er et ureguleret system og manglende regler for bevillingen af servicehunde, hvor borgerne tildeles servicehunde uden krav om autorisation af servicehundene, og uden at der er krav til, hvad der egentlig skal til for at kalde en hund for en servicehund?
Lars Aagaard (M), 2025-03-19:
Nu ved jeg ikke stå og give karakterer eller bedømme mennesker, der har sagt noget, som refereres af en anden person, når jeg ikke kender konteksten, så det vil jeg ikke.
Men helt overordnet set er det fantastisk, at vi har lokalt demokrati i Danmark.
Vi skal have kommunevalg lidt senere i år, og den debat må så være lokalt om, hvad folk mener, og hvad de står på mål for.
Det skal jeg ikke blande mig i.
Jeg er glad for, at hr. Peter Skaarup gengav, hvordan målsætningen politisk er fastsat, og tak for det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-19:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg har selvfølgelig sådan lidt krammet på ministeren, for jeg har jo også trænet schæferhunde i rigtig mange år, og jeg har været avlsrådsformand i Schæferhundeklubben, og jeg ved om nogen, hvor meget specialiserede hunde kræver.
Men én ting, man ikke har brug for en arbejdsgruppe til, er jo at sætte 9-månedershvalpe ud, før de er blevet HD-fotograferet.
Der er jo ikke et menneske i verden, der putter tusindvis af timer ind i en hund, før man ved, om den er HD-fotograferet.
Så der er ikke brug for en arbejdsgruppe, men der er brug for et regelsæt, sådan at den her lillebitte gruppe, som har behov for en servicehund, får en ministers beskyttelse for, at man sørger for den hund, der kommer ud.
For det, man skal huske, og som man også så det, er selvfølgelig, at der er mennesker, som samtidig bliver stærkt afhængige af de her hunde, altså nogle af de allersvageste i vores samfund, og det er ministerens ansvar, og det er ikke noget, vi har brug for en gruppe til at se på.
Men vi har brug for et regelsæt til alle kommuner, og hvis ministeren allerede ved, hvad for nogle kommuner der har styr på det, så er det jo nemt, og så kan man, hvis man vil det, udbrede det til dem alle.
Det andet virker lidt som en syltekrukke, og jeg bliver nødt til at sige – bare med det, jeg så på fjernsynet og med min viden om hunde, og jeg er slet ikke i stand til at træne hunde på det niveau – at vi her har så store huller og så store fejl, at ministeren nok selv burde tage et ansvar for det nu, og at der ikke skal være den her syltekrukke med, at vi skal have folk til at se på det.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-19:
Så må jeg så bede ministeren om lige at slå op i arkiverne, for ministeren har faktisk allerede svaret skriftligt over for Folketinget, at det ikke er korrekt, hvad det er den her lokale udvalgsformand for Enhedslisten siger.
Det er ikke en målsætning for regeringen med en firdobling af VE på land, nej, det er en målsætning om, at rammevilkårene kan muliggøre en firdobling af den samlede elproduktion for solenergi og vind.
Den er sådan.
Så det vil sige, at der altså er en udvalgsformand, der siger noget, der ikke passer, til lokalområdet.
Kan ministeren så ikke godt her i Folketinget sige, at det tager man afstand fra, for det indgyder jo folk lokalt den tro, at det er regeringen, der vil det her, når det i virkeligheden åbenbart er en udvalgsformand fra Enhedslisten, der siger noget, der ikke passer?
Ude i virkeligheden er det sådan, at den lokale borgmester i Holbæk har sagt, at man vil lytte, men realiteterne er bare, at man ikke lytter.
Så siger ministeren, at der skal gives korrekte informationer, og at kommunerne har et stort ansvar.
Der må jeg lige sige til ministeren, at Karen Thestrup Clausen, der er formand for Udvalget for Klima, Miljø og Natur i Holbæk, altså det her udvalg, der har med det at gøre, siger, at det er på grund af en målsætning for regeringen om en firdobling af VE, altså vindmølleenergi, på land, at man gennemfører de her initiativer.
Er det overhovedet korrekt, at regeringen har en målsætning om en firdobling af vindmølleenergi på land?
Lars Aagaard (M), 2025-03-19:
Nu er det lang tid siden, jeg har været på Frederiksberg, så jeg ved faktisk ikke sådan helt præcis, hvad der sker på Frederiksberg.
Så det kan jeg ikke rigtig sige noget om.
I mit principielle udgangspunkt er der to ting.
Jeg har en klar forventning om, at det, de selskaber, som vil bygge noget, oplyser, er sandt, og at de professionelt arbejder med borgerinddragelse.
Det har jeg en klar forventning om at selskaberne skal gøre, og det er, uanset om det er vedvarende energi eller noget andet stort, man vil bygge.
Den anden del går på, at det her er en lokal beslutning.
Så kommunerne har et kæmpe ansvar for at sikre den borgerinddragelse, men jeg har lige så stor respekt for, at kommunerne på et tidspunkt når frem til en konklusion, hvor det lokale demokrati så taler efter alle høringsprocesser osv. og der træffer beslutningen om, hvor man lokalt vil have VE-anlæggene stående.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-19:
Tak til ministeren for besvarelsen her, og det lyder jo meget godt.
Det lyder meget fint med de her gode ord om borgerinddragelse.
Noget andet er jo så måske virkeligheden ude i det ganske land
, for vi oplever desværre, at der er mange borgere, der føler sig taget ved næsen ved den her borgerinddragelse og ikke synes, at man har fået de rigtige informationer.
Nu kan jeg som et eksempel nævne et energianlæg omkring Maglebjerg i den vestlige del af Holbæk Kommune, som har været ret meget i vælten i de her dage.
Som om det ikke var nok, vil Holbæk Kommune nu på den anden side af Maglebjerg opstille tre meget, meget store 150 m høje vindmøller, som også bliver til skade for beboerne, synes de, til skade for huspriserne i en nærliggende landsby, der hedder Sandby.
Det betyder jo så i realiteten, at sådan et lille område som Maglebjerg bliver pakket ind i solceller, jernmarker, på den ene side, og på den anden side de her skyhøje vindmøller.
Kan ministeren ikke godt se, at der er eksempler på, at der er små samfund i vores land, ikke inde i København eller på Frederiksberg eller i Aarhus, men ude på landet, ude i vores landdistrikter, som i alt for stor grad må bære den her byrde, som det er at have enorme vindmøller og jernmarker omkring sig?
Kan ministeren ikke godt se, at der er nogle borgere, der føler sig klemt, når man blev lovet, at der bliver lyttet til dem?
Lars Aagaard (M), 2025-03-19:
Tak til spørgeren.
Borgerinddragelse er absolut supervigtigt, især når vi snakker om vedvarende energi og i øvrigt også andre ting, der påvirker os lokalt.
Jeg mener, det er ret unikt, at vi i Danmark har fire kompensationsordninger til naboer og lokalsamfund.
Mig bekendt er det ikke noget, vi har på andre områder, når f.eks. landbrug får lov til at sprede gylle eller der bygges motorveje, biogasanlæg eller andre store konstruktioner, som også kan ses lokalt.
Den grønne omstilling af Danmark vil medføre, at flere end i dag kommer til at kunne se vindmøller, solceller, biogasanlæg, brintproduktion osv., også folk, som ikke ønsker det, og det skal vi selvfølgelig tage alvorligt, og de skal føle sig inddraget.
Udbygning af vedvarende energi på land er en holdsport, og det er en holdsport, hvor man skal være inkluderende, hvor naboer og lokalsamfund selvfølgelig skal inddrages.
I en succesfuld borgerinddragelse i min verden bliver der lyttet, og så skal man i fællesskab finde balancer mellem fremdrift og folkelig opbakning.
Jeg mener også, at borgerinddragelse skal ske tidligt og være et løbende element i udviklingen af nye projekter.
Det handler om at finde ud af, hvad der er vigtigt for lokale interesser, og indarbejde disse ønsker i den tidlige udformning af projekterne.
Derfor er det også godt, at det i Danmark er kommunerne, der bestemmer, om og hvor nye vedvarende energianlæg på land skal sættes op.
De kender lokalsamfundet bedst.
Så vil jeg bare afslutningsvis nævne, at sidste år øgede vi betalingen til grøn pulje og VE-bonus med henholdsvis 150 pct. og 50 pct., så naboer og lokalsamfund får en større andel af gevinsterne ved udbygning på land.
Og når pengene skal deles ud til f.eks. en ny lokal legeplads, har kommunen et stort ansvar for, at de også her tidligt inddrager borgerne i, hvordan pengene kan komme dem og lokalsamfundet til gode.
Målsætningen om firdobling af VE på land stammer fra et forlig, hvor spørgeren var medlem af et parti – vistnok på samme tidspunkt, som målsætningen blev indgået – som var en del af den aftale.
Så det er et bredt forlig i Danmark, der har den ambition, og som jeg svarede på et tidligere spørgsmål, bygger den på to ting: lokal opbakning, og at der er økonomi i projekterne.
Den ambition er uændret.
Det vil sige, at hvad angår spørgsmålet om, hvor og om man vil i et lokalsamfund, er regeringens tilgang, at det bygger på, at det er kommunerne, der afgør det.
Det synes jeg er rigtig, rigtig fint, og så er det kommunernes ansvar at lave den afvejning af lokale forhold.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad skal der efter ministerens opfattelse til, for at borgerinddragelse ved opsættelse af VE-anlæg på land kan betegnes som succesfuld?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-03-19:
Tak for ordet, formand.
En ting kan jeg i hvert fald sige: Min tale bliver ikke lige så lang som fru Pernille Vermunds.
Men først vil jeg starte med at anerkende, at vi har en kæmpe, kæmpe udfordring i forhold til vores bureaukrati og regler generelt.
Det er også noget, jeg faktisk har stået her på talerstolen og diskuteret med ordførerens kollega hr. Ole Birk Olesen.
Det var en sen aften, hvor vi var her ved halv ti-ti-tiden, og hvor vi talte om, at det også var for dårligt, at vi havde så meget bureaukrati, og hvor jeg sagde: Hvor kunne det dog være dejligt, hvis hr. Ole Birk Olesen kom med nogle konkrete bud på, hvad det er for nogle regler, vi skal fjerne her og nu, og hvad er det for nogle love, vi ikke skal have længere.
For vi har jo alle sammen et fælles mål.
Vi mener, at det her simpelt hen er hæmmende for vores vækst.
Det er hæmmende for vores virksomheder, og det er hæmmende for vores konkurrenceevne nu, hvor vi er i kamp med ikke mindst Kina og USA.
Så vi fuldstændig enige med Liberal Alliance i, at det her er alvorligt, og at vi skal sætte ind her.
Min opfordring herfra er, at vi nu sætter os sammen og finder ud af, hvor vi kan luge ud, og hvad det er for nogle regler, vi ikke skal have.
Her taler vi jo om et EU-direktiv i forhold til markedsføringsloven, og det handler igen selvfølgelig om flere regler og om mere bureaukrati.
Men jeg prøver også at vende det om og se lidt på det med virksomhedsbrillerne på.
De virksomheder bliver faktisk også beskyttet af det her, ligesom det giver forbrugerne den tryghed, at de har et frit valg, når de vælger, og at de kan vælge mere grønt.
Så lige her vil jeg ikke sige, at jeg synes, at det er noget, vi ikke skal implementere.
For det øger forbrugerbeskyttelsen, og samtidig øger det faktisk også en beskyttelse af de virksomheder.
Og her i Danmark vil jeg sige at vi er utrolig stærke i f.eks. tekstilindustrien, både designmæssigt og produktionsmæssigt, og vi tager faktisk de her hensyn.
Men virksomhederne er i en kæmpe kamp med alle de virksomheder, som er fløjtende ligeglade med de regler og krav, der er nu.
Ved at vi implementerer det her, sikrer vi faktisk også, at de virksomheder kan blive ved med at bestå i fremtiden.
Alt andet lige håber jeg også, at vi får sat ind på nogle af de parametre, hvor der jo også skabes mere bureaukrati, og at vi f.eks. får stoppet Temu og Shein og får sat nogle regler op.
Det kommer også til at betyde flere administrative stillinger.
Det er jo derfor, det er så stærkt nødvendigt, at vi sætter os ned og får pillet nogle af de der lagkager af, hvor vi bare har puttet mere og mere kontrol og mere og mere bureaukrati på.
For det er simpelt hen for alvorligt til, at vi ikke står sammen og arbejder sammen om det her.
Vi skal lade være med at baske hinanden i hovedet med udsagn om, hvem der vil afbureaukratisering mest, og i stedet sige: Vi er faktisk et Folketing, der står sammen, og i 2025 stod hele Folketinget sammen og sørgede for, at vi fik pillet noget af alt det bureaukrati ud.
Så Moderaterne støtter lovforslaget.