runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Tak, fru formand.
Nu ved jeg udmærket, at erhvervsministeren ikke er dyrevelfærdsminister, men der er jo noget copycat over det her – der er noget copycat over det.
Man kunne også blive ved med at sige lidt morsomt, at selv en blind høne kan finde korn.
Det her er jo ikke noget, der er groet hos Socialdemokraterne.
Det er faktisk noget, der har været undervejs, længe før regeringen er blevet færdig med deres finanslov.
Jeg kan jo ikke dokumentere det, men jeg er ret sikker på, at ministeren i forhold til det forslag, som vi behandler her i dag, også har været vidende om, at det her projekt var undervejs.
Nu går ministeren meget op i, at det her ikke er en ekspertgruppe, det er en arbejdsgruppe.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren lægger i den forskel, der tydeligvis må være – man må næsten ikke sige ordet ekspertudvalg, kunne jeg se.
Hvad lægger regeringen i den forskelsvurdering?
Og holder regeringen fast i, at der også senest til december skal komme et konkret forslag til initiativer på området?
Simon Kollerup (S), 2021-03-11:
Jeg tænker, Uffe Elbæk, at det er et fælles opmærksomhedspunkt både i regeringen, men jeg også blandt de partier, der står bag finanslovsaftalen, at vi får både de rigtige kompetencer og fagligheder, men også forskellige syn ind på det her samlebegreb, paraplybegreb, som jo også er ret bredspektret.
Det er selvfølgelig noget af det, som vi drøfter i den kreds af partier, der står bag finanslovsaftalen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-11:
Tak for det.
Det her er også en aftale, som Nye Borgerlige ikke er en del af.
Jeg kan godt lide første skridt af det her – det er jo nogle gode skattelettelser til erhvervslivet.
Så jeg synes bare, at vi skal stemme det her igennem, og så skal vi glemme resten af den reform, som man så påtænker med de her stigninger – dem er der ingen grund til at vi får.
Og så kunne vi bare lave nogle gode skattelettelser for erhvervslivet, der vil være til gavn for dansk økonomi.
Det her kan vi jo godt støtte, men jeg går stærkt ud fra, at vi stemmer imod, når anden del af skattereformen kommer – men det må vi jo se.
Men der er ingen grund til at belaste folk, så lad os bare nøjes med at stemme det her igennem og så stoppe det derfra.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-11:
Vi synes, at erhvervslivet i Danmark betaler for høje skatter – der er for høj skat på det at investere i produktion i Danmark, og det kommer især til udtryk i form af selskabsskatten; altså hvis man investerer i en ny produktionsmetode eller en ny maskine, ny innovation.
Og grunden til, at man gør det, er jo, at man kan få et overskud af det, og lysten til at foretage den investering falder, i takt med at skatten på overskuddet er høj.
Og derfor er vores mål at sænke selskabsskatten betragteligt, så vi højner lysten til at investere i Danmark.
Det er der desværre ikke et flertal for i Folketinget for øjeblikket, og det var der sådan set heller ikke i noget nævneværdigt omfang i sidste valgperiode.
Men det synes vi er den ideelle måde, altså hvis man f.eks. har de 6 mia. kr., som er til skattelettelser i det her lovforslag, så at bruge de 6 mia. kr. på at sænke selskabsskatten i stedet for at bruge pengene på det, som det her lovforslag foreslår.
Det med at sige, at man synes, at der er nogle investeringer, der er meget bedre end nogle andre investeringer, så der får man en større ret til at afskrive sin investering i skatteregnskabet, hvis man investerer på den her måde frem for på andre måder – altså den form for central styring af, hvordan virksomhederne skal håndtere deres økonomi – er vi faktisk ikke tilhængere af.
Men vi er tilhængere af lavere skat for virksomheder, så derfor står vi i det der skisma, hvor vi siger: Jamen hvis man havde de penge til rådighed, burde man bruge dem på en anden form for skattelettelse, en mere generel skattelettelse, der tillod virksomhederne at gøre det, de synes er det mest fornuftige, men det er der ikke flertal for, og så må vi i stedet tage det næstbedste, og det er så det her, hvor man beslutter sig for, at der skal være nogle flere afskrivningsmuligheder ved bestemte former for investeringer.
Det tager vi så og stemmer for i mangel af det bedre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-11:
Nu hedder det jo en grøn skattereform, selv om der ikke er så meget, der bliver reformeret i den, men da den er solgt på, at den er grøn, vil jeg egentlig bare høre, om ministeren kan oplyse: Hvor meget CO 2 nedbringer den her grønne skattereform samlet CO 2 -mængden med?
Morten Bødskov (S), 2021-03-11:
Den nedbringer det med det, vi har snakket om, nemlig 0,5 mio. t. Og det er en stor øvelse, der skal til, og den bliver endnu større, ved at vi nu har bedt en ekspertgruppe om at se på, hvordan vi når målet om en ensartet CO 2 -beskatning for hele det danske samfund.
Så der er ingen tvivl om, at det er en meget ambitiøs reform og en stor omstilling af ikke bare vores skattelovgivning, men af hele det danske samfund, der nu lægges op til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-11:
Nu må ministeren korrigere mig, hvis jeg husker forkert, men er der ikke noget med, at den samlede øvelse er 15 mio. t, hvor det her udgør 0,5 mio. t?
Kan man så sige, at det her er ambitiøst?
Og er det her virkelig reform en , så man lægger sine æg i den kurv?
Altså, når den giver en reduktion på 0,5 mio. t, mens målet er 15 mio. t, er der måske ikke så meget grøn skattereform over det.
Morten Bødskov (S), 2021-03-11:
Nogle gange bliver man jo overrasket over, hvilken side af salen her angrebene kommer fra.
Nu springer hr. Dennis Flydtkjær ud som et helt nyt grønt medlem af Dansk Folkeparti og vil, må jeg forstå, have højere ambitioner for den grønne omstilling og have højere ambitioner for den grønne skattereform.
Det synes jeg er helt fantastisk, og det vil jeg meget gerne diskutere med Dansk Folkeparti, og det får Dansk Folkeparti mulighed for, når ekspertgruppen kommer med sin indstilling til, hvordan vi skal sikre, at vi når målet om en ensartet CO 2 -beskatning i 2030.
Der vil helt sikkert være muligheder for Dansk Folkeparti for at komme med.
Der er ingen tvivl om, at det vil være stærkt at have Dansk Folkeparti med som en grøn stemme.
Det er klart, at det også har en pris for det danske samfund at sikre en ambitiøs grøn omstilling.
Det er det, der er essensen i det her.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-03-11:
Tak for ordet, formand.
Det er vores klimaordfører, fru Mona Juul, der har forhandlet det her på vegne af Det Konservative Folkeparti, men hun er desværre her i sidste øjeblik blevet indkaldt til nogle andre møder, så jeg har lovet at læse hendes tale op for hende.
Vi ventede næsten et halvt år på, at regeringen fandt ud af, at den ikke var i stand til at indføre en mere ensartet CO 2 -beskatning.
Nu skal vi så afvente en ekspertgruppe, så vi venter lidt endnu.
I mellemtiden har vi lavet en aftale, som vi er godt tilfredse med, ikke mindst fordi vi med aftalen letter skatten for erhvervslivet med samlet set 5 mia. kr. – lettelser, der kompenserer for kommende grønne afgifter og genererer arbejdspladser; lettelser, der giver danske virksomheder bedre mulighed for at omstille sig til en grønnere produktion.
Investeringsincitamentet og den forhøjede grænse for straksafskrivninger er rigtig godt for dansk erhvervsliv.
Det samme er det forhøjede fradrag for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed, så virksomheder også i 2022 kan fratrække 130 pct. af udgifterne.
Den ordning mener vi i øvrigt godt må blive permanent.
Det Konservative Folkeparti er absolut tilfredse med aftalen og bakker derfor selvfølgelig op om lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-11:
Lovgivningen ligger selvfølgelig lidt efter det politiske.
Der kommer selvfølgelig nogle reguleringer i forhold til det, hvis man bliver enig om noget.
Men en måde at gøre det på er jo, synes vi i Dansk Folkeparti i hvert fald, at man i mindelighed anerkender, at det her er et bredt ønske, som har været længe undervejs, både fra den ene og den anden side i Folketinget.
Derfor synes vi jo, at det giver god mening, at vi i solidaritet går ind og finder en model for det her sammen, frem for at det bliver nogle trakasserier og noget pindehuggeri ovre ved regeringen, som skal lave lidt feinschmeckeri med deres parlamentariske bagland i en finanslov.
Der så vi gerne lidt mere transparens og åbenhed.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-03-11:
Tak for det, formand.
Jeg skal på vegne af vores ordfører hr. Niels Flemming Hansen tilkendegive Det Konservative Folkepartis holdning til L 168.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-11:
Nu ved jeg jo, at der er forskellige ønsker til, hvem der skal sidde i den her ekspertgruppe, og det, som jeg sådan er opmærksom på – skråstreg – bekymret for, er, at det bliver the usual suspects, altså at man får nogle repræsentanter fra de store organisationer.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvordan sikrer vi, at de nye stemmer, når vi snakker andelsbevægelse og kooperationsbevægelse, kommer i spil?
Hr. Bertel Haarder har jo allerede nævnt Demokratisk Erhverv som et nyt initiativ, men der er jo også gode initiativer som Logik & Co. eller Analyse & Tal.
Der er en hel række og en helt ny generation på vej.
Så hvad tænker ministeren om det?
Simon Kollerup (S), 2021-03-11:
Det har jeg jo mærket over flere omgange, så det er også kun rart at mærke det her i dag.
Men jeg tror jo, at spørgsmålet er todelt.
Hvordan holder vi gang i debatten?
Der tror jeg, at arbejdsgruppen selv i nogle af de debatter, de har der, sikkert vil spille ud i den offentlige debat, og det vil være noget, som vi skal drøfte som større temaer.
Det er jeg ikke så bekymret for.
Men jeg tror omvendt, jeg ville være lidt bekymret, hvis vi foregreb arbejdsgruppens arbejde ved at begynde at sætte initiativer i gang, før de havde afdækket dels vidensgrundlaget, som ikke er supersolidt på det her område, dels var kommet med deres konkrete anbefalinger.
Så debatten er jeg sikker på at vi holder gang i, og det vil jeg kun hilse velkommen, men jeg synes, at vi i respekt for det arbejde, der nu bliver sat i gang, skal afvente det, og se, hvad de måtte anbefale af konkrete initiativer.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-11:
Nu har jeg jo både diskuteret det her emne med ministeren, men også med hr. Bertel Haarder, og jeg er bare glad for, at der på tværs af blokkene er en fælles interesse i at styrke både andelsbevægelsen og kooperationsbevægelsen generation 2.0.
Nu bliver den her tænketank sat i verden, men har ministeren nogen overvejelse om, hvordan man, indtil den tænketank kommer ud med sin konklusion, alligevel kan holde debatten i gang?
Og er der nogle yderligere initiativer, som man kunne tage, mens vi venter på konklusionerne?
Simon Kollerup (S), 2021-03-11:
Altså, det, som jeg synes er, jeg vil ikke sige forkert – det synes jeg er, undskyld, et forkert udtryk at bruge – men overflødigt, er jo at sætte to mere eller mindre parallelle spor i gang, som skal afdække meget af det samme, og som i hvert fald har det samme formål, nemlig at se, hvor der er barrierer, som står i vejen for at udvikle eksisterende eller oprette nye demokratiske virksomheder.
Og jeg er meget opmærksom på den her spændende tænketank, som har bidraget indtil videre, og jeg kan da ikke forestille mig andet, end at de også skal bidrage herfra.
Bertel Haarder (V), 2021-03-11:
Kan ministeren uddybe, hvad der er forkert i det udvalg, der foreslås i det beslutningsforslag, som vi behandler i dag?
Og kan ministeren forklare, hvorfor han ikke lytter lige så meget til Andreas Pinstrup og den tænketank, som han repræsenterer, som forslagsstillerne gør?
For jeg tror, at vi alle sammen må give den tænketank en del af æren for, at vi står her i dag.
Simon Kollerup (S), 2021-03-11:
Jeg kan bekræfte, at jeg oplever en meget bred opbakning til, havde jeg nær sagt, konceptet demokratiske virksomheder og iver efter at gøre noget.
Så det synes jeg kun er positivt.
Altså, der er jo altid mulighed for at opnå meget stor politisk bredde, også omkring en finanslov, men det forudsætter selvfølgelig, at man kan blive enige om det fulde indhold.
Jeg vil sige det sådan, at sagen her er så vigtig – synes jeg og synes vi i regeringen – at det er godt, at vi kommer i gang.
Og det kunne have været et bredere flertal, men nu kommer vi i gang, og det tror jeg bliver rigtig godt for en modernisering af vores andelsbevægelse, for de medarbejderejede virksomheder, for alt det, som jeg oplever der bredt i Folketinget er et ønske om at arbejde videre med.
Så jeg er fortrøstningsfuld om bredden bag den konkrete igangsættelse, og jeg håber selvfølgelig, at der vil være en endnu bredere tilslutning til de initiativer, der måtte følge derefter.
Bertel Haarder (V), 2021-03-11:
Tak for redegørelsen, og tak, fordi regeringen har accepteret som led i finanslovsforhandlingerne at gøre noget af det, som står i dette forslag.
Når vi ikke har trukket det, skyldes det, at det jo ikke er helt det samme, der står i det forslag som det, regeringen har gennemført, og også at vi faktisk tror, at vi har været medvirkende til, at regeringen tog det op.
For det her forslag er jo fremsat den 1. december, og det blev sendt rundt til nogle ordførere længe, længe før, og så er det jo fint, at regeringen tager det op på foranledning af et støtteparti.
Det er fint, men havde det egentlig ikke været en god idé, at der blev lidt mere bredde omkring en så vigtig sag som det her, lidt mere bredde, hvor man altså havde talt med de partier, som faktisk har taget initiativ til det?
Simon Kollerup (S), 2021-03-11:
Tak for det, og også tak til forslagsstillerne for at fremsætte et meget relevant beslutningsforslag.
Det er jo Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, som har fremsat et beslutningsforslag vedrørende nedsættelse af et ekspertudvalg til fremme af erhvervsdemokratiske virksomheder.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at det er vigtigt for regeringen, at der bliver gjort mere for at fremme den demokratiske ejerform i virksomheder, som f.eks. medarbejderejede virksomheder.
Først skal vi dog have en mere grundlæggende viden om demokratiske virksomheder, så vi har et grundlag for, hvordan man politisk kan fremme og understøtte disse virksomheder.
Regeringen vil derfor styrke vidensgrundlaget om demokratiske virksomheder i Danmark, og derfor har vi på finansloven med det flertal, som har indgået finanslovsaftalen for 2021, afsat midler til netop at undersøge området nærmere gennem en nedsat ekspertarbejdsgruppe.
Regeringen finder ikke, at der er behov for at nedsætte yderligere et ekspertudvalg, som skal forestå et parallelt udredningsarbejde af demokratiske virksomheder, og jeg vil selvfølgelig gerne uddybe hvorfor.
Det er besluttet, at ekspertarbejdsgruppen skal undersøge og beskrive forholdene ved demokratiske virksomheder, herunder medarbejder-, producent- og forbrugerejede virksomheder.
Ekspertgruppen skal bl.a. afdække og sammenligne demokratiske virksomheder med andre virksomhedsformer.
Vi skal have belyst mulige barrierer for at oprette nye eller udvikle eksisterende demokratiske virksomheder samt omdanne eksisterende virksomheder til at blive demokratiske virksomheder.
I forlængelse heraf skal ekspertarbejdsgruppen komme med anbefalinger, der kan fjerne uhensigtsmæssige barrierer og forbedre forholdene for demokratiske virksomheder, herunder også fjerne potentielle barrierer for at oprette nye demokratiske virksomheder.
Ekspertarbejdsgruppen skal også foretage en sammenligning af reglerne på de udvalgte regelområder i forhold til øvrige EU- og EØS-landes regulering og beskatning, og der er dermed væsentlige sammenfald mellem de forhold, som ekspertarbejdsgruppen skal undersøge, og hvad der fremgår af beslutningsforslaget.
Regeringen kan derfor ikke se formålet med to arbejdsgrupper, der har til opgave at undersøge det samme forhold.
Vi er allerede godt i gang med forberedelserne, så på den baggrund støtter regeringen ikke beslutningsforslag B 99, da det allerede er besluttet på finansloven for 2021, at der nedsættes en ekspertarbejdsgruppe, der skal styrke vidensgrundlaget om demokratiske virksomheder i Danmark.
Theresa Berg Andersen (SF), 2021-03-11:
Tak for det.
SF har været fortaler for det her i rigtig mange år, og jeg ved, at Lisbeth Bech Nielsen har stået på talerstolen rigtig mange gange og talt det her op.
Der er ikke ret mange medarbejderejede virksomheder i Danmark, og der er færre af dem end i sammenlignelige lande.
Selvfølgelig skal vi nedsætte det her ekspertudvalg og en arbejdsgruppe, og det blev også slået fast i finansloven for 2021.
Vi skal nedsætte et ekspertudvalg, der ikke blot er indstillet på at undersøge fordele og ulemper ved demokratiske virksomheder.
Vi har allerede rigeligt med oplysninger om sektorens egenart.
Vi ønsker, at en ekspertgruppe skal komme med nogle anbefalinger til, hvordan man kan fremme vilkårene for demokratiske virksomheder.
Det betyder, at arbejdsgruppen som et minimum skal arbejde på at identificere aktuelle barrierer og skabe lige muligheder for, at det her kan lade sig give sig.
Alt sammen er noget, som et ekspertudvalg skal arbejde med.
Man kan så spørge sig selv, hvem der skal sidde i det her ekspertudvalg, og vi håber selvfølgelig, at det bliver bredt repræsenteret, og at man kigger på, hvad branchen kan bidrage med i dag.
Vi vil gerne have nogle repræsentanter for nogle organisationer og nogle foreninger samt nogle personer fra forskningsverdenen, som kan være med til at arbejde med det her.
Vi glæder os i SF til at komme i gang og støtter op om det initiativ, der er sat i gang fra Erhvervsministeriet, og derfor støtter vi ikke det her forslag, men støtter det initiativ, der allerede er igangsat.
Lea Wermelin (S), 2021-03-11:
Nu kunne jeg høre, at der var lidt forskel fra Enhedslistens ordfører til regeringen, i forhold til om man mener, at det, vi lige har vedtaget i fællesskab, er et meget lille skridt eller et vigtigt skridt på vejen, og fred være med det.
Men det er dog et skridt mod luftforureningen.
Jeg tror også, at vi hele tiden har været fuldstændig åbne og ærlige om, at det ikke bringer os hele vejen, og at vi derfor skal videre.
Det er jo også det, som ordføreren er inde på.
Så er det jo rigtigt, at der er forskellige veje til, hvordan man så kan gå videre, og det var nogle af de ting, jeg var inde på her.
Bl.a. bliver der noget EU-regulering, som jo også skal hjælpe os.
Et af de tal, jeg nævnte indledningsvis, var jo, at 75 pct. af den luftforurening, der er i Danmark, kommer flyvende hertil fra andre lande.
Derfor er vi selvfølgelig nødt til også at forholde os til de lande, der er omkring os.
Så det er en af de ting, som er på vej.
Så kigger vi bl.a. på de her filterløsninger, som jeg også har lyttet mig til der er stor interesse for her i Folketinget.
Det, vi behandler i dag, er jo spørgsmålet om et totalforbud af brændeovne, og det bakker vi ikke op om.
Men skal der ske noget mere?
Ja, det tror jeg sådan set at der er mange af os der er enige om her i salen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-03-11:
Ministeren sagde, at vi skal videre, og det er jo helt korrekt, for da vi behandlede det der lille lovforslag om at stramme op, i forhold til når der sker ejerskifte og der står en gammel kakkelovn, fik vi jo tal på, hvor lidt det var en del af løsningen i forhold til at leve op til NEC-direktivet i 2030, så derfor skal der ske mere.
Så jeg vil egentlig godt høre ministeren
, hvad ministerens næste skridt er.
Jeg synes selv, at det bør være at udfase flere brændeovne i de områder, hvor vi har fjernvarme.
Hvorfor skal der være 16.000 brændeovne i Københavns Kommune?
Når kommunen har sin energiforsyning fra afbrænding af flis og træpiller og affald, hvorfor er det så, at der er 16.000 brændeovne, der skal stå og tøffe?
Kan ministeren ikke se, at det er rimeligt at tage fat der?
Lea Wermelin (S), 2021-03-11:
Jeg synes sådan set, det er fint, at spørgeren har et blik for alle dem, som jo netop bruger brændeovne også som deres primære varmekilde, altså hvor det ikke er et spørgsmål om ekstra varme og ekstra hygge i pejsen, men hvor det er den varmekilde, der er til rådighed.
Det er måske også derfor, at jeg syntes, at det forslag, som er fremsat her i dag, rammer skævt, altså at man ikke har blik for, hvor indgribende et forslag det i virkeligheden er, når man kan løse det på andre måder.
Så vi er enige om udfordringen, men uenige om virkemidlerne.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-11:
Jeg hørte godt, at ministeren havde mange ting i gang, nemlig forskning osv.
Men konkrete tiltag var jeg egentlig ude efter.
Hvad er det næste skridt, som regeringen kommer med?
Og jeg tænker, at et af de steder, man kunne kigge på, er alle dem, der har brændeovne eller pejse osv. som primær varmekilde.
Kunne ministeren forestille sig, at man lavede en støtteordning til de 15.000 ejere, som har det som primær varmekilde?
Lea Wermelin (S), 2021-03-11:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt, og det er derfor, vi tog det skridt, hvor man for første gang sådan set er inde og regulere på de brændeovne, som står i danskernes hjem, med henblik på at de skal skrottes ved det her ejerskifte.
Og så er det jo rigtigt, når spørgeren spørger: Jamen er der ikke også andre ting, man kan gøre?
Det var præcis det, som jeg gik igennem, altså både nogle af de ting, som vi har gjort i Danmark, og som vi er i gang med at kigge på, men jo også, at vi skal have resten af EU med.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-11:
Tak, og tak til ministeren for den positive indstilling til den her store udfordring, vi har, og en erkendelse af, at den er så stor, som den er.
Det er jo rigtigt, at der sidst i oktober sidste år blev vedtaget en lov, der pålagde, at ved ejerskifte skulle brændeovne, der var ældre end fra 2003, enten outsources, eller der skulle nye til.
Men hvad med alle dem, som ikke skifter ejer?
Har regeringen og ministeren nogen tanker, i forhold til hvad man gør med dem?
For det er jo trods alt langt de fleste.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-03-11:
Jamen altså
, hvis ministeren genbesøger bilagene fra det lovforslag, vi behandlede, vil ministeren jo kunne se, at det var et lille skridt, der blev taget på det tidspunkt, som slet ikke lever op til NEC-direktivet, og derfor skal der jo ske noget mere.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren er bekendt med, at der er nogle kommuner, nogle byråd, som sådan set efterspørger, at de har flere redskaber til at forhindre, at der er så mange brændeovne i de områder, hvor der er en fjernvarmeforsyning.
Nu står der 41 sekunder endnu på min skærm her, og det er jo dejligt.
Det er mit indtryk, at der er større kommuner, også byrådsmedlemmer og borgerrepræsentationsmedlemmer i København, som sådan set er kommet til den erkendelse, at man skal gøre noget mere for at nedbringe partikelforureningen.
Når vi har de her tætte byer, hvor der er mange mennesker, der lever sammen på et lille areal, har det jo ekstra betydning der, at vi får nedbragt partikelforureningen.
I Enhedslisten differentierer vi meget, når vi ser på det.
Det er noget helt andet, når vi kommer ud på landet, og der bør vi forholde os anderledes til de brændeovne, der er.
Men i forhold til at tage fat på de områder, hvor der er tæt befolkning og der er en fjernvarme, der er en anden varmeforsyning, kan ministeren så ikke se, at vi bør imødekomme nogle byråd, som sådan set har et ønske om, at de skal have flere virkemidler?
Lea Wermelin (S), 2021-03-11:
Men det er jo et bidrag til at begrænse luftforurening, og jeg synes, det er et vigtigt skridt på vejen.
Bringer det os hele vejen?
Nej, det gør det ikke.
I forhold til det, der bliver spurgt ind til, altså det her med kommunerne og deres værktøj, vil jeg sige, at ja, jeg er bekendt med flere kommuner, som har rejst det her.
Jeg har også svaret på en række spørgsmål, der er kommet på baggrund af det, og vi har også socialdemokratiske medlemmer af byråd rundt i hele landet, ikke kun i de store kommuner, men også der, hvor det kan være en begrænsning på villavejene med meget luftforurening, og det er jo derfor, vi skal kigge på det.
Mette Gjerskov (S), 2021-03-11:
Først vil jeg svare, at vi tager det her meget alvorligt.
Vi har netop lavet en lov.
Jeg tror ikke engang, at den har nået at træde i kraft endnu.
Men det er jo kun første skridt.
Vi skal nok komme videre, og det er jeg sikker på at vi kan gøre i fællesskab.