Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Den ændring af husdyrbrugsloven, som vi så skal førstebehandle her i dag, har været diskuteret i meget lang tid, faktisk i flere år, og derfor er det også rigtig positivt, at vi nu så får et forslag til nye regler for vores husdyrbrug – et forslag til nye regler, som kan være med til at sikre forenkling, både for landmanden og for kommunerne.
Med lovforslaget fjerner vi så en række bureaukratiske hindringer, og det er positivt for både landmændene og hensynet til vores fælles miljø og natur, at der nu bliver gjort noget ved det her.
Ud over forenkling er fleksibilitet inden for givne rammer og hurtig sagsbehandling grundstenen i den nye husdyrbrugslov – grundstenen, som skal sikre, at husdyrproduktionen i fremtiden kan udvikle sig smidigt.
Loven lægger op til at få adskilt reglerne for udbringning af husdyrgødning fra de regler, der regulerer udledningen fra stalden.
Det vil sige, som det også har været sagt, at man så at sige får adskilt mark og stald i reguleringen.
Det er vigtigt for mig at pointere, at det ikke er intentionen at ændre på beskyttelsen af naturen eller miljøet med dette forslag; det sigter alene mod at gøre det lettere for landmanden at omstille sig til markedets behov og bruge mulighederne for at indføre ny teknologi.
Forslaget er så at sige
miljømæssigt, beskyttelsesmæssigt neutralt.
Udspredningen af husdyrgødning på arealerne skal fremadrettet reguleres i generelle regler, og det betyder faktisk, at alt husdyrgødning i fremtiden bliver omfattet af en generel regulering og ikke som hidtil kun den husdyrgødning, der kommer fra miljøgodkendte anlæg.
Og i den forbindelse bliver der som noget nyt indført fosforkrav – fosforlofter, som det hedder – som også er med til at sikre miljøbeskyttelsesniveauet.
Hvis der kommer et stigende husdyrtryk i et område, vil der desuden blive taget hånd om vandmiljøet med f.eks. ekstra husdyrefterafgrøder, altså lige præcis et udtryk for den nye målrettede miljøregulering.
Staldanlæggene bliver fremadrettet reguleret, i forhold til hvor meget de udleder, frem for hvor mange grise eller kyllinger eller køer der går i stalden.
Altså, man kigger så at sige lidt på staldanlæggene på samme måde, som man også kigger på erhvervsejendomme i anden forbindelse.
Det giver bedre mening i forhold til miljøet.
Naturen påvirkes nemlig ikke af antallet af grise i en stald, men af den udledning, som måtte komme fra dem.
Derfor er fokus jo bedre og mere rigtigt og målrettet.
Det vil også give incitamenter til at investere i miljøteknologi, når man vil tilpasse og udvide sin produktion.
Det er en lovændring, der som sagt har været længe undervejs, og jeg har også noteret mig, at Husdyrreguleringsudvalget tilbage i 2011 kom med anbefalinger, som er i tråd med det forslag, som vi nu står her med.
I Husdyrreguleringsudvalget sad både grønne organisationer, KL, særlige eksperter og erhvervet med omkring bordet og anbefalede en adskillelse af areal og anlæg, som vi jo også er inde på.
Natur- og Landbrugskommissionen kom med samme anbefaling, og det samme gjorde den daværende socialdemokratisk ledede regering i deres vækstplan for fødevarer.
Nu er det så blevet tid til at sætte handling bag ordene og få realiseret de her ting.
Jeg håber selvfølgelig derfor også, at vi kan få en god udvalgsbehandling senere og dermed få en bred opbakning til forslaget.
På det grundlag støtter Venstre naturligvis lovforslaget og vil stemme for det senere.