runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det udspringer af en sympatisk tanke om, hvordan vi er noget for hinanden, også i familien, ikke kun fra forældre til børn, men i det hele taget, og jeg har stor forståelse for, at der er mange, der ønsker at kunne hjælpe på den måde, som spørgsmålet lægger op til.
Det, der jo kendetegner retten til barnets første sygedag, er, at den er reguleret af arbejdsmarkedets parter i kollektive overenskomster eller i den enkeltes ansættelseskontrakt, og det vil altså sige, at der ikke er en generel fraværsret ved børns sygdom, som er fastsat ved lov.
Når det så er sagt, har der siden den 2. august 2022 været en lovfastsat ret for alle lønmodtagere til omsorgsorlov i 5 arbejdsdage om året.
Retten til omsorgsorlov stammer fra det såkaldte EU-orlovsdirektiv.
Omsorgsorlov kan man bruge til personlig omsorg eller til støtte til sine egne børn, sine forældre, sin ægtefælle eller partner eller en person, der bor i samme husstand som en selv.
Man kan f.eks. ledsage en pårørende, der skal til demensudredning eller udredning for anden alvorlig sygdom, f.eks. kræft.
Man kan også følge en pårørende, der lider af alzheimer eller lignende, til en blodprøve, et læge- eller tandlægebesøg.
Tak for ordet.
Og hvis man i sin husstand har valgt at indrette sig med andre end de relationer, kan det faktisk også bruges der.
Det mener jeg da har en styrke, og den fleksibilitet og det at brede mulighedsrummet ud synes jeg kun er godt.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-01:
Jeg er sådan set meget enig, ikke overraskende.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi i langt højere grad italesætter det her og sådan set også indretter lovgivningen efter, at man som familie i langt højere grad kan klare sig selv, hvis man har muligheden.
Selvfølgelig skal vi have et stærkt velfærdssamfund, som holder hånden under dem, som ikke selv kan, men det skal jo heller ikke være sådan, at velfærdsstaten står i vejen for, at man som familie i langt højere grad, end det er muligt i dag, kan indrette sig, som man ønsker.
Så det er egentlig bare for at høre, om ministeren ikke er enig i, at det er den vej, vi skal gå.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
Men jeg er jo af hjertet tilhænger af, at vi har et velfærdssamfund, der er der for os alle sammen, og som også sørger for, at der i de perioder i livet, hvor vi har brug for noget, så også er et fællesskab, der er bredere end os selv, og dem, vi lige er i relation med.
For det er der en stor ulighed i hvad vi har med os af.
Men jeg ser overhovedet ikke, at det at have en tanke om velfærdssamfundet på den måde er i modsætning til også at have et blik for, hvad det er, vi kan være for hinanden som mennesker. Og det er faktisk, uanset om det er i opgangen, hvor man bor, eller nede ad villavejen, altså at vi er noget for naboer og griber bredere set og er noget for hinanden som mennesker, men også i den tætte, nære familie.
Det med faktisk at forpligte hinanden der, hvor det giver mening, og der, hvor relationerne kan bære det, synes jeg i den grad har en værdi.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-01:
Jeg vil egentlig bare gå ned ad den samme vej igen og så spørge ministeren, om ministeren ikke også kan se noget rigtig fint i, at vi alle sammen i langt højere grad føler os ansvarlige for både at tage os af de ældre i familien, men det kunne sådan set også være søskende eller andre, og vi måske ovenikøbet også i langt højere grad, hvilket der også er en bevægelse hen imod, flytter sammen under samme tag, altså alle de her forskellige ting, sådan at man i stedet for at styrke et velfærdssamfund eller en velfærdsstat i højere grad styrker samfundet gennem stærke familier.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
Ja, og på den måde bliver spørgeren jo selv et glimrende eksempel på, hvorfor det egentlig også er vigtigt, at vi ikke bare tænker i, hvad vi kan være for vores direkte børn, og hvad vi kan være for vores direkte forældre.
De er bl.a. til, at man, hvis der er nogen i ens husstand, der har brug for, at man er noget for hinanden, så faktisk kan gribe til en af de her 5 dage om året.
Det synes jeg er rigtig fint, fordi familien på den måde også bliver et bredere begreb, i forhold til at dem, der er nærmest, og som kan, faktisk har muligheden for at være noget for hinanden.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
Er vi i mål, hvis vi har fem af de her omsorgsorlovsdage om året?
Men vi kan også blive oppe på det principielle niveau, og der synes jeg sådan set, at vi i hvert fald har en god værdipolitisk drøftelse af, hvad familien egentlig er.
Jeg hører selv til dem, der mener, at vi skal passe på med at tænke, at der er et velfærdssamfund, der træder i stedet for familien, og at det er to meget forskellige ting, men kvitterer også for, at dem, der ikke har nogen, selvfølgelig stadig væk skal have fællesskabet i ryggen.
Helt grundlæggende vil jeg ikke stå og sige, at der er alt muligt, vi afviser, inden vi overhovedet har taget diskussionen.
Altså, det er en bredt forankret ambition i regeringen i alle tre partier, at vores seniorer er en uvurderlig ressource i vores land, men også på vores arbejdsmarked, og at vi både er nødt til at se på, hvordan vi gør det ekstra attraktivt for de mennesker, der kan og vil, at blive lidt længere, men jo også at se på nogle af de barrierer, der bliver sat op, hvor man ikke har muligheden, selv om man vil, og hvor man møder et sværere tilgængeligt arbejdsmarked alene på grund af sin alder.
Der er mange forskellige vinkler ind på den diskussion.
Og nu står formanden op, så jeg tænker, at det er rigtig godt, vi også får nogle drøftelser, der ikke er med begrænset taletid, om den her vigtige sag.
Det er rigtigt forstået, at de her omsorgsorlovsdage selvfølgelig både kan være til ens egne børn og ens egne forældre, men det kan også være til ens ægtefælle eller partner.
Det kan også være til en person, som bor i ens egen husstand, og det vil sige også folk, man ikke selv er direkte forældre til eller selv er direkte børn af
, så det at dele husstand faktisk også bliver omfattet af, at man kan træde ind og være noget for hinanden i svære tider, eller hvis man f.eks. skal til en svær undersøgelse på sygehuset eller andet, hvor der nogle gange er brug for at have en nær slægtning eller relation med.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-01:
Hvad mener ministeren om, at en undersøgelse af social kontrol som barriere for etniske minoritetskvinders beskæftigelse i Københavns Kommune viser, at mere end hver tredje jobcentermedarbejder har været i kontakt med ledige etniske minoritetskvinder, der har givet udtryk for, at de oplever pres fra deres familier eller omgangskreds i forhold til ikke at stå til rådighed for arbejdsmarkedet?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-01:
Tak, formand.
Det vil jeg gerne kvittere for og især for det med at få fjernet modregningsreglerne.
Det tror jeg også er ekstremt væsentligt.
Men så har jeg et konkret forslag, jeg vil komme med her i sidste runde, og som jeg håber at ministeren vil tage til sig.
Hvad med at indkalde til et topmøde mellem arbejdsgivere, arbejdstagere, Folketing/regering og Ældre Sagen og lave en firpartsdrøftelse af, hvordan vi kan sikre nogle rammer for et bedre seniorliv på arbejdsmarkedet?
Jeg tror kun, at vi kan blive klogere på hinanden ved at få sådan en samtale, og den behøver ikke at være begrænset til så kort tid, som det tager at afvikle store bededag.
Det kunne være noget, der måske kører over et halvt år, hvor man beriger hinanden med idéer.
Så vil ministeren tage initiativ til sådan en samtale mellem de fire parter?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
I det hele taget er der et fælles ansvar – det er der for os politisk; det er der også for arbejdsgiverside – i forhold til at se den fulde ressource i vores seniorer, og det er så også noget af det, vi sidder og kigger ind i.
Nu har vi et sundhedsvæsen, der i den grad mangler kompetent arbejdskraft, så vi ser da også til nogle af dem, der ellers var gået på pension: Hvordan kan vi gøre nytte af jer i det omfang, I overhovedet har lyst?
Hvordan kan vi gøre det mere attraktivt?
Vi vinder alle sammen på, at flere seniorer finder et arbejdsmarked, der er rummeligt og vil dem, og det vil jeg gerne arbejde for.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-01:
Tak for den imødekommende attitude.
Altså, vi betragter det som en helt klar nødvendighed, men også en meget, meget kær lejlighed til at se på netop seniorernes forhold på arbejdsmarkedet.
Der er jo i Danmark en høj grad af aldersdiskrimination.
Hvis vi sammenligner med de nordiske lande, er vi faktisk der, hvor flest seniorer føler sig presset ud af arbejdsmarkedet, for slet ikke at tale om de problemer, der er på boligmarkedet og mange andre områder, hvor der er en rigtig dårlig behandling af folk, der er fyldt 55-60 år.
Og det er vi simpelt hen nødt til at gøre noget ved – både for samfundets skyld, for vi har en interesse i, at folk er i vigør, så længe de har lyst og kan, men jo også for den enkeltes skyld, for jeg tror, at mange folk, der er kommet op i 60'erne, føler sig presset af strukturer, men også af lovgivning, til at sige: Nå, men nu skal jeg også til at planlægge min retræte.
Noget, man kunne gøre, var jo at kigge til Norge, hvor man bl.a. har lavet et nationalt center for at bekæmpe aldersdiskrimination.
Man har fået et retskrav på at få en kvalitetsvurdering af sin arbejdsevne, når man kommer op i 60'erne, hvor man også ser på, hvad man har lavet andet end lige den uddannelse, man tog 35 år forinden.
Man kunne lave en ordning, hvor man måske, i takt med at man nærmer sig pensionsalderen, får et retskrav på at gå ned på måske en 4-dages arbejdsuge.
Eller når man kommer på den anden side af pensionsalderen, hvis man så stadig bliver på arbejdsmarkedet, får man et ekstra skattefradrag eller, ja, en 3-dages arbejdsuge – hvad ved jeg?
Det er noget, som f.eks. i sundhedssektoren vil være en enorm gevinst, hvis vi kan få sygeplejersker og sosu'er osv. til stadig at have en tilknytning til arbejdsmarkedet, selv om de egentlig har krav på at gå på pension.
Man kunne måske også indrette systemet sådan, at man gradvis kan hæve af sin private pensionsopsparing, i takt med at man er på arbejdsmarkedet i de her år, sådan at man ikke går ned i indtægt.
Der er så meget, vi kan gøre.
Og derfor vil vi jo i Dansk Folkeparti blive ved med at rejse det her og også komme med vores egne forslag, men vi vil først og fremmest også gerne høre, hvad regeringens forslag så kunne være.
Er der nogen af dem, som regeringen kunne se sig i?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Det er en helt central opgave for regeringen, at man uanset sin alder skal have mulighed for at være en del af det danske arbejdsmarked.
Seniorer har vigtige erfaringer og kompetencer med i bagagen.
Det er derfor også en mærkesag for regeringen at give flere seniorer mulighed for at blive længere på arbejdsmarkedet.
Vi har brug for dem, ikke mindst når vi som nu står og mangler arbejdskraft på mange områder af vores arbejdsmarked.
Og som det også fremgår tydeligt af regeringsgrundlaget, vil vi arbejde for at fjerne barrierer for seniorer på arbejdsmarkedet.
Konkret vil regeringen arbejde med et bredt flertal i Folketinget om inden længe at afskaffe modregningen i folkepensionen og pensionstillægget som følge af egen arbejdsindtægt.
Det er jeg stolt af.
Men mange af de udfordringer, der udgør en barriere for seniorer, handler jo også om andre ting.
Det handler om kultur og om rammer på den enkelte arbejdsplads.
Og jeg tror, at hvis vi for alvor skal i mål med det her, kræver det, at alle i fællesskab skaber de bedst mulige betingelser for seniorer, for at man både har lyst til, men også mulighed for at indgå på arbejdsmarkedet.
Og det glæder mig meget, at Dansk Folkeparti deler interessen i at sikre seniorer en plads på arbejdsmarkedet, og jeg ser frem til at drøfte det med partiet i det videre forløb.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-01:
Tak, formand.
Når vi ved, at arbejdsstyrken frem mod 2050 vil øges med hele 196.000 danskere, der er over 60 år, og vi ved, at seniorer over 60 år i årene frem mod 2050 vil udgøre en stigning i arbejdsstyrken på i alt 102 pct., hvad gør regeringen sig så af overvejelser om et mere fleksibelt arbejdsmarked for seniorer, eksempelvis med nedsat tid, mere ferie eller øgede skattefradrag, så flere føler det overkommeligt at blive på arbejdsmarkedet i seniorårene?
Det er jeg enig i, men jeg synes alligevel også, at vi kan bruge den begrænsede taletid, for det er en vigtig sag.
Der er jo f.eks. rigtig mange seniorer, som bare sådan pr. automatik får at vide, at de ikke kan få det it-kursus eller den efteruddannelse, som man tilbyder på en arbejdsplads til folk, der måske er i ministerens og min alder, simpelt hen bare på grund af hvornår de er født, og det er vi jo nødt til at skride ind over for.
Det må handle om den enkeltes kvalifikationer.
Det kunne jo også være det, der gjorde, at medarbejderen så havde lyst til at blive, hvis man blev behandlet mere ligeværdigt, også med folk, der måske er 20 år yngre.
Karina Adsbøl (DD), 2023-03-01:
Jeg er glad for, at ministeren kan se alvorligheden i det her, for det er alvorligt.
Vi har immer væk flere borgmestre, der er ude og sige, at de ikke kender lovgivningen, at de ikke kender til, at man skal behandle danmarkskortet på et kommunalbestyrelsesmøde.
Jamen det er jo under al kritik!
Men min bekymring går på, minister, at vi åbenbart har et tilsyn, der ikke fungerer, når ministeren bliver nødt til at række ud til Ankestyrelsen for at sige, at de bliver nødt til at rejse en tilsynssag.
Det er da bekymrende.
For hvordan kan vi politikere herinde sikre os, at den lovgivning, vi laver, også bliver overholdt og fulgt, når vi har en tilsynsmyndighed, som ikke reagerer?
Det synes jeg er dybt, dybt bekymrende.
Det andet, jeg vil sige til ministeren, er i forhold til, at ministeren siger, at vi skal bruge de redskaber, der er.
Og så var min kollega også inde på det med, at det i dag er muligt at give tvangsbøder, og vi kan bare se, at der ikke bliver givet nogen tvangsbøder.
Udfordringen er jo også, at når der begås lovbrud på det sociale område, har det ingen konsekvenser for dem, der begår lovbruddene, men det har store retssikkerhedsmæssige konsekvenser for borgerne, som oplever de lovbrud.
Så derfor vil jeg spørge ministeren, hvad ministeren vil gøre ud over at rette henvendelse til Ankestyrelsen, som nu laver en tilsynssag.
Vi ser det jo gang på gang.
Der har lige kørt masser af sager også i forhold til anbringelsesområdet med børnesager på Langeland, og det er dybt, dybt bekymrende.
Så derfor, minister: Hvad agter ministeren at foretage sig ud over det på det her område?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Ja, og det har jeg allerede gjort.
Altså, nu kommer det i forlængelse af det sidste spørgsmål
, så for ikke sådan at starte fuldstændig forfra, fordi vi lige har været hen over den, og så jeg får bedre tid til at svare på flere dele af det, vil jeg sige, at jeg mener, det er vanvittig alvorligt.
Der skal være retssikkerhed; det er ret fundamentalt for en retsstat.
Og det skal også være sådan, at når vi vedtager og skærper nogle regler herinde, skal man faktisk følge op på det.
Og det vil sige, at jeg faktisk er ret forarget over, at det er så mange kommuner, der har valgt ikke at følge den skærpelse af lovgivningen, som vi har lagt op til.
Det er også derfor – og nu fik jeg sagt »dagen efter« tidligere, men det var totalt noget vrøvl, for den 22. får vi melding om i ministeriet, at der er den udfordring, at så mange kommuner ikke har levet op til det – at vi allerede den 25., altså umiddelbart efter, så vælger at bede det kommunale tilsyn i Ankestyrelsen om at rejse en tilsynssag.
Karina Adsbøl (DD), 2023-03-01:
Tak for det.
Jeg følger lidt i samme spor: Hvad er ministerens holdning til, at 70 ud af landets 98 kommuner kontinuerligt og i årevis har brudt loven om behandling af danmarkskortet, som loven om retssikkerhed og administration på det sociale område ellers foreskriver, og agter ministeren at foretage sig noget på denne baggrund?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Nej, det kunne faktisk også være, at de bare laver fejl ligesom alle andre.
Der behøver ikke at være en stor konspiration, der ligger til grund for, at der er noget, hvor der er blevet begået fejl.
Så jeg anerkender, at der med mellemrum bliver begået fejl.
Det skal man jo helst ikke, men det er ikke det samme, som at der ligger sådan en stor konspiration til grund, hvor det er, fordi der er nogle, der prøver at sidde og hytte nogle andres interesser.
Så jeg har ingen grund til at tro, at der ligger en eller anden konspiration til grund for de gange, hvor der er blevet begået fejl.
Katrine Daugaard (LA), 2023-03-01:
Tror ministeren det heller ikke, når man ser Ankestyrelsen gang på gang stadfæste afgørelser, f.eks. i Langelandssagerne, hvor det senere hen viser sig, at grundlaget for f.eks. en tvangsfjernelse slet ikke har været til stede?
Kan de ikke netop være ikkeuafhængige på grund af KL's ben ind i Ankestyrelsen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Til det sidste vil jeg sige nej.
Jeg mener faktisk, det er vigtigt, at de forskellige instanser er der.
Der har ikke været noget, hvor jeg sådan har tænkt: Uha, der må nok være ugler i mosen, eller de forsøger at dække over sig selv eller noget, der ligner.
Det har jeg faktisk ikke nogen grund til at tro.
Katrine Daugaard (LA), 2023-03-01:
KL har jo også et ben inde i Ankestyrelsen, eftersom de er med til at udvælge de beskikkede medlemmer.
Ankestyrelsen, som skal føre tilsyn, har ikke iværksat tilsyn eller gjort brug af sanktioner, selv om de har modtaget flere underretninger om, at danmarkskortet ikke er blevet behandlet i en lang række kommunalbestyrelser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Det vil jeg simpelt hen ikke stå og spekulere i, og altså, et eller andet sted er jeg, hvis jeg skal sige det ligeud, også lidt ligeglad med, hvad intentionen er, eller hvad intentionen ikke er.
Lovgivningen er fuldstændig krystalklar: De skal drøfte det her retssikkerhedsspørgsmål en gang om året.
Det har vi besluttet fra Folketingets side, og det skal de jo så gøre.
Og det vil sige, at om intentionen er det ene, det andet eller det tredje, jo for så vidt er underordnet.
Når vi har truffet en beslutning om det her, er det, fordi problemerne er for store, og dem skal der gøres noget ved, og så er det jo os, der er lovgivere og dermed bestemmer på det her område.
Katrine Daugaard (LA), 2023-03-01:
Det er jeg glad for at høre, og jeg deler din holdning til det.
Da man vedtog lovgivningen om danmarkskortet, var der jo en diskussion med KL, som bestemt ikke så det geniale i, at kommunalbestyrelsen skulle tvinges til at forholde sig til omgørelserne i deres sagsbehandling.
For nylig har KL udgivet en rapport, som tegner et helt andet billede af fejl på handicapområdet, så det er jo ikke, fordi de ikke er bevidste om lovgivningen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Jeg mener ikke, at der findes ét svar; så havde vi gjort det for længst.
Så jeg mener, at barnets lov er et skridt på vejen derhen.
Jeg mener faktisk også, at danmarkskortet, altså det, at man i den enkelte kommune i kommunalbestyrelsen hvert eneste år skal gå ind og kigge på, hvordan det står til med retssikkerheden, er et godt redskab.
Det er også derfor, jeg er skuffet over, at der ikke er flere kommuner, der lever op til den lovgivning, i forhold til at det skal man faktisk.
Så det er bare for at sige, at jeg tror, at der skal flere forskellige ting til, hvis vi skal komme tættere på at få en retssikkerhed og undgå, både at der er ting, der bliver omgjort, men jo selvfølgelig også i allerværste fald, at der er steder, hvor der bliver begået meget graverende fejl over for borgerne.
Lad mig komme med et par bud mere.
Jeg er enig i karakteristikken af det, altså at det er ganske alvorligt, hvis ikke man overholder den lovgivning, der er.
Og det har jo også rigtig store konsekvenser for de mennesker, vi taler om, hvor retssikkerheden ikke bliver opretholdt.
Men noget af det, som vi gør med reformen Børnene Først, altså den aftale, der er lavet om den, er, at vi sætter varige midler af til at styrke den permanente taskforce på området i forhold til udsatte børn og unge; så sætter vi varige midler af til at styrke det kommunale tilsyn på socialområdet, så tilsynet har mulighed for at tage flere sager op; så har vi lavet rådgivningsforløb målrettet kommuner med mange udsatte børn med henblik på at støtte dem økonomisk og via rådgivning at indfase reformen.
Og nu kan jeg ikke nå at sige mere, men jeg kan fortsætte, hvis spørgeren følger op.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-01:
Det tror jeg dog heller ikke at vi gør.
Men jeg var bare lidt nysgerrig på det, for vi mener helt grundlæggende set i Dansk Folkeparti, at der skal være en kulegravning af hele området, sådan at man kan se, hvad det er, der fungerer, hvad der ikke fungerer, også med hensyn til børne- og ungeområdet ude i kommunerne, altså om det er den rigtige måde at gøre det på, og med hensyn til Ankestyrelsen, altså om det reelt set også er en ankestyrelse for eksempelvis forældrene til de her tvangsfjernede børn – det er ikke det, jeg hører.
Så det er egentlig bare for igen at spørge ind til, hvad vi så kan gøre.
Hvis det ikke er barnets lov, der er svaret på de her problemer, hvad mener ministeren så vi kan gøre?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Jeg vil sige, at det jo er fuldstændig unægtelig rigtigt, at hvis al lovgivning bare var det samme og det aldrig blev overholdt, så blev vi hurtigt arbejdsløse, for så ville det bare være organiseret tidsspilde.
Det er faktisk ikke min oplevelse, at det er sådan, at det er organiseret tidsspilde.
For når vi f.eks. indskærper det her og spænder bardunerne og siger, at nu skal vi have danmarkskortet op, og at man skal drøfte det i kommunalbestyrelsen, og selv om 70 pct. ikke gør det – det er en ret dårlig hitrate – er der jo trods alt 28 pct., der gør det, og det vil sige, at lovgivningen flytter noget.
Bliver det perfekt?
Njah, der tror jeg ikke vi kommer hen.
Men man får dog skubbet tingene i den rigtige retning, så helt arbejdsløse bliver vi ikke herinde i morgen eller i overmorgen.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-01:
Det er jeg sådan set enig i.
Vi har desværre bare set rigtig, rigtig mange sager.
Nu nævner jeg selv eksempelvis Langeland Kommune, hvor man mildest talt må sige at der er rum til forbedring og i værste tilfælde jo kan se klart og tydeligt, at der simpelt hen er blevet tvangsfjernet børn på forkert grundlag, fordi der er nogle, der er blevet hjemgivet igen.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre ministeren igen om en ting i forhold til det her med barnets lov og Barnets Reform: Det nytter jo ikke noget, at vi bliver ved med at lave lovgivning, hvis man i mange kommuner ikke engang overholder den lovgivning, der allerede er, så hvad kan vi så gøre?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-01:
Jeg vil gerne lige starte med at varedeklarere.
Jeg har haft sådan en 80-20-regel, som er helt selvopfundet, og som der ikke er noget fagligt belæg for på den måde, men som bare er sådan en rettesnor, altså at vi altid skal huske at sige, at 80 pct. af kommunerne i 80 pct. af sagerne gør det vanvittig godt, gør alt deres bedste og overholder det ene og det andet.
Altså, vi skal passe på med, hvis man kigger hen over hele velfærdssamfundet, som kommunerne styrer, at skælde ud på alle de medarbejdere, alle de gode mennesker, der gør alt det, de skal.
Problemet er, at der er for stor en del, der ikke gør, og det er dem, vi skal have fat i.
Så det er bare for at sige, at vi, når vi nu har diskussionen om det her, får det skilt ad – skæg for sig og snot for sig.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-01:
Tusind tak.
Ja, altså, sanktioner er i hvert fald også noget, som vi i Dansk Folkeparti gerne vil have, så der er en konsekvens for kommunerne
Men når ministeren selv nævner det her med barnets lov, kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren lidt ind til det.
For i 2011 vedtog man det, der hed Barnets Reform, og problemet er jo bl.a., siger rigtig, rigtig mange fagfolk, at man ikke overholder lovgivningen ude i kommunerne.
Så kan vi jo blive ved med herinde fra Christiansborg at lave lovgivning på lovgivning, men hvis man ikke engang har implementeret det og holder sig til det, som blev indført i 2011 med Barnets Reform, så er vi jo lige vidt.