runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Jamen jeg skal starte med at beklage, at jeg stiller spørgsmål til ordføreren heroppefra.
Når jeg gør det, er det jo, fordi der er en årsag til, at jeg er lidt forbeholden i min afvisning af Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Det er jo, fordi der i nogle tilfælde er tale om stærke, selvstændige kvinder, der vælger at tage et tørklæde på, fordi de ønsker at signalere, hvilken religion de har bekendt sig til, men det er også et instrument for social kontrol.
Man kan jo se, at i de områder, hvor islamister og reaktionære kræfter vinder frem, vinder tørklædet også frem, og at de steder, hvor progressive, liberale frihedsværdier rykker frem, er der færre og færre tørklæder, der går ned ad gaden.
Det kan vi jo se, hvis vi kigger ud i verden.
Jeg synes selv, at et af de stærkeste billeder, jeg har set nogen sinde, var af en kæmpe demonstration i Teheran, inden man påførte kvinder i Iran et påbud om at tildække deres hår – det var på en og samme tid et utrolig skræmmende og utrolig sigende billede: Tusindvis af iranske kvinder, der, dagen før det påbud træder i kraft, vælger at gå i demonstration i Teheran.
Så man kan ikke adskille tørklædet som instrument fra politisk og social kontrol af kvinden som menneske.
Men jeg tror bare, det er utrolig vigtigt, at vi ikke er sort-hvide i den her diskussion, men hele tiden insisterer på, at det er selvstændige mennesker, men at det også er et politisk instrument.
Og det er derfor, at jeg er lidt forbeholden i min afvisning af Dansk Folkepartis beslutningsforslag her, men hvis vi skal stemme om det i den form, det ligger her, kan vi i hvert fald ikke støtte det.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-01:
Og Frie Grønnes holdning er fuldstændig klar: Negativ social kontrol skal bekæmpes, uanset om den er religiøs eller politisk.
I forhold til vores beslutningsforslag, som kommer til behandling på torsdag, glæder jeg mig til at have en supergod debat med regeringen og ministeren.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Jeg tager selvfølgelig altid imod tak.
Og når jeg nu har ordet og Frie Grønne netop har haft ordet, synes jeg også, det er værd at bemærke to ting.
Punkt 1: Kan Frie Grønne være sikre på, at alle, der bærer tørklæde i det danske samfund, gør det af egen fri vilje, og at tørklædet ikke også i nogle tilfælde kan bruges som et instrument for kvindeundertrykkelse?
Det er det ene.
Punkt 2: Jeg kan jo se, at Frie Grønne har fremsat et beslutningsforslag om, at man skal kunne bære tørklæde i forsvaret og i politiet, og til det vil jeg bare sige, at det er jeg utrolig stor modstander af.
Så tak.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-01:
Tak til ministeren.
Det er jo ingen hemmelighed, at Frie Grønne og Socialdemokratiet tit og ofte, faktisk det meste af tiden, er fuldstændig uenige om værdipolitikken og hele integrationsspørgsmålet.
Og derfor vil jeg også benytte lejligheden til at sige tak til ministeren.
Det er simpelt hen forfriskende at opleve, at der trods alt stadig er forskel på Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Når ministeren så klart og tydeligt siger nej til det her meget kvindeundertrykkende forslag, som kan have vidtgående konsekvenser for vores velfærdssamfund, så har jeg behov for at sige tak til ministeren og Socialdemokratiet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Nogle skal være her midlertidigt, men et stort flertal har jo en permanent opholdstilladelse eller har måske endda fået statsborgerskab.
Det er jo vores naboer, det er vores medborgere, det er vores kolleger, og måske er det endda os selv.
Vi kan jo ikke have en politik for at deportere alle eller tvangskonvertere alle.
Det skal vi jo have til at fungere, og ligesom at andre trosretninger i Danmark arbejder sammen med det danske samfund og det danske folkestyre, skal islam selvfølgelig også bringes derhen.
Og jeg synes ikke, at vi som parlament kan sige: I er ikke en del af fremtiden; muslimer er ikke en del af fremtiden i Danmark; islam er ikke en del af fremtiden.
Vi bliver nødt til at insistere på, at de er her.
Det er vores naboer og vores kolleger, og det kan være os selv.
Der er folk her i vores Folketingssal.
Vi skal have det til at fungere.
En af måderne at få det til at fungere på er at sige til muslimer i Danmark: I er nødt til at sørge for, at jeres religion bliver til en partner – til noget, der kan understøtte vores samfund, og ikke noget, der undergraver vores samfund.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-01:
Der er vi så meget uenige.
For nogle uger siden var jeg i samråd med ministeren.
Det var et samråd, hvor vi drøftede moskéer, der blev sneget ind under radaren rundtomkring i de forskellige kommuner, og der sagde ministeren, at islam skulle være en partner til det danske folkestyre.
Mener ministeren stadig det?
Jeg er selv skolelærer, og jeg har oplevet, at der kom en praktikant ud, som var fuldstændig tildækket; man kunne kun se hendes ansigt.
Hun skulle ned og undervise børnene i frihed, demokrati og alle de ting, som vi nu underviser i i den danske folkeskole.
Mener ministeren, at det også er en god idé, eller er det kun selve hovedtørklædet, ministeren er imod et forbud mod?
Eller mener ministeren sådan set ikke, at der skal være nogle grænser for, hvordan man må agitere religiøst i eksempelvis den danske folkeskole?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Jeg ser ikke selv sådan på det, altså at alle, der går med tørklæde, kan sammenlignes med nogle, der har en T-shirt på, hvorpå der står et politisk budskab.
Det er det nok for nogle, der går med tørklæde, og det er det nok for endnu flere, der går med niqab, hvor man slet ikke kan se hele ansigtet.
Men der er også en del, der går med tørklæde, som slet ikke har noget ønske om at skulle påvirke deres omgivelser eller virke anmassende, men som gør det som en del af en kulturel og religiøs baggrund.
Den balance tror jeg også det er vigtigt vi som lovgivere finder.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Når man har et islamisk tørklæde på, svarer det til, at man har en stor T-shirt, hvorpå der står »Allah er størst, og jeg har ret« eller sådan noget i den retning.
Det er selvfølgeligt agitation, og det er en meget tydelig agitation.
Det er helt ude af trit med, hvad vi normalt tillader i offentlige institutioner.
Jeg har arbejdet på skoler, hvor man ikke måtte hænge valgplakater op.
Det syntes jeg var rigtig, rigtig fornuftigt, for man skulle ikke have politisk agitation på selve skolen.
Der skulle man have en form for neutralitet.
Så man kunne heller ikke gå med en T-shirt der, hvorpå der stod, at folk skulle stemme på det ene eller på det andet, når man underviste.
Jeg mener, at det samme må gælde, når det drejer sig om islamiske tørklæder.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Jeg slår mig heller ikke på, at folk er religiøse.
Jeg synes, at der er nogle funktioner i samfundet, som vi skal gøre en ekstra indsats for at holde neutrale.
Dommere nævnte jeg i talen.
Der synes jeg det er indlysende, at vi må forvente en anden grad af neutral uniformering, end vi kan med en gartner i en kommunal park.
Det er det ene, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg ikke betragter tørklædet i sig selv som propaganda og en anmassende måde at signalere en religion på – ikke i sig selv.
Det kan det være for nogle mennesker, men jeg mener ikke, at man generelt kan sige, at det at tage et tørklæde på i sig selv er anmassende som f.eks. et bønnekald fra en minaret.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Vil ministeren acceptere, at ministerens embedsmænd foretager politisk eller religiøs agitation i ministeriet?
Ville det være okay, hvis ministerens børn blev undervist af en folkeskolelærerinde med en T-shirt med påskriften »Kun Jehovas Vidner bliver frelst, alle andre dør og fortabes«?
Ville ministeren synes, at det var okay?
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Mener ordføreren, at det er tyrannisk, at man ikke må gå med T-shirts, hvor der står »Stem på Venstre« eller »Stem på Socialdemokratiet« på mange folkeskoler og gymnasier, når man underviser dér?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Det går jeg ud fra er op til den enkelte ledelse på sådan en undervisningsinstitution at finde ud af, altså hvordan reglerne skal være der.
Jeg ved ikke, om der er sådan et påklædningsreglement generelt, der gælder for undervisere i den offentlige sektor.
Det er jeg ikke bekendt med.
Men jeg synes egentlig, at det lidt er noget andet, fordi det jo er et tydeligt politisk budskab, altså hvor der netop står noget.
Nu er det ikke det mest kontroversielle i verden, end ikke hvis der stod, at man ville stemme på Venstre, for der kunne stå noget, der var endnu mere hadefuldt end det, og så kunne man jo måske overveje, om det var passende at gå med det på et gymnasium.
Jeg ved det ikke, og det er ikke noget, jeg har tænkt nærmere over; men nu var det jo også tørklædet, vi var blevet bedt om at komme at diskutere i dag.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Jamen som jeg også sagde i min ordførertale, betragter jeg ikke det at gå med tørklæde som agitation; jeg betragter det som den enkeltes ret til at udøve og dyrke sin religion.
Og det synes jeg faktisk, fru Marie Krarup, er helt i orden, og det synes jeg at alle skal have lov til.
Det er fuldstændig langt ude i forhold til ligestillingen.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Men det kan da ikke være rigtigt, at vi står her i 2020 i Folketingssalen og diskuterer noget, hvor det viser sig, at ordføreren overhovedet ikke har den ringeste idé om, hvad det er for et værdisystem, man kommer med, når man har et islamisk tørklæde på.
Ville ordføreren synes, det var fint nok, hvis en sygeplejerske klistrede et stort kommunistflag eller et naziflag på sin uniform?
Ville ordføreren sige: Jamen er det da fint nok; kvinder skal selv bestemme, hvad de vil have på?
Det er da ikke okay med den form for agitation.
Og man er da nødt til at sætte sig ind i, hvad det er for et værdisystem, der ligger bag.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Jeg synes, det er meget, meget mærkeligt, at man om et forslag, der handler om at bestemme, hvordan kvinder skal klæde sig, mener, at det handler om frihed.
Og jeg må sige, at der da er væsentlig forskel på, at sygeplejersker og hjemmehjælpere går med uniformer, bl.a. af hygiejniske årsager, og så at der er nogle kvinder, der bærer tørklæde.
Jeg troede ærlig talt, vi var kommet derhen, hvor vi selv måtte bestemme, hvad for noget tøj vi gik i, uanset om vi gik i meget nedringet tøj eller meget tildækkende tøj.
Det er da noget, vi selv bestemmer.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Ja, det er lige præcis år 2020, og vi står virkelig med en udfordring over for en indvandring og en islamisk trussel, som vil tage friheden fra os.
Det synes jeg at man bør være opmærksom på, og derfor er det, at det her forslag selvfølgelig kommer på rette tid.
Det er jo ikke diskriminerende på den måde, at man udelukker folk fra at arbejde i den offentlige sektor, som ordføreren siger.
Det er ikke rigtigt – det er noget vrøvl.
Der skal være religionsfrihed – det er så vigtigt – men det er da ikke det samme, som at man har agitationsfrihed.
Man kan også godt på et hospital blive bedt om at tage en sygeplejerskeuniform på.
Er det at fratage kvinder enhver form for frihed?
Nej, det er ej.
Man kan da sagtens være muslim og have en halvmåne på som et smykke – det er da ikke noget problem – men det er det at gå rundt med kæmpestore agitationssymboler som T-shirts eller tørklæder, der sender nogle bestemte politiske eller religiøse signaler, i forhold til at være i vores offentlige sektor, når man skal behandle folk på sygehusene eller undervise børn i skolerne.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Tak for det.
I Enhedslisten har vi den meget klare opfattelse, at hverken Folketinget eller regeringen skal blande sig i, hvordan man går klædt – aldrig nogen sinde under nogen omstændigheder.
Vi skal heller ikke blande os i, hvad folk tror på, så længe det ikke skader andre mennesker.
Man kan være enig eller uenig i, hvad andre går rundt og tror på, men ligegyldigt hvad, er det ikke noget, staten skal blande sig i, så længe man ikke tror på noget, der skader andre.
Derfor vil vi i Enhedslisten selvfølgelig også stemme imod det her forslag, ligesom vi stemte imod det såkaldte burkaforbud.
Vi mener simpelt hen ikke, at det er Folketingets eller regeringens opgave at blande sig i, hvordan folk går klædt, og måske særlig ikke, hvordan kvinder går klædt.
Der er flere grunde til, synes jeg, at der er problemer med det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Ud over at det er formynderisk i forhold til kvinders påklædning, bygger det også på nogle meget ubehagelige antagelser, synes jeg.
Det bygger på, at der er nogle danskere, man i DF ikke bryder sig om, nogle danskere, man ikke mener der skal være plads til på arbejdsmarkedet og på vores uddannelsesinstitutioner, nemlig de kvinder, som er praktiserende muslimer.
Det fremgår af forslaget, at forslagsstillerne ser på det at gå med tørklæde som et udtryk for, at kvinderne udfører en bevidst eller ubevidst mission for islam.
Der må jeg bare sige, at det er jeg dybt uenig i.
At gå med tørklæde handler ikke om at missionere, det handler om at dyrke sin tro, og det er en ret, som er sikret i grundloven og i de internationale konventioner.
Så er jeg med på, at Dansk Folkeparti ikke går så meget op i de internationale konventioner, men jeg har dog lagt mærke til, at Dansk Folkeparti her på det sidste har snakket rigtig meget om, hvor vigtig grundloven er, og religionsfriheden er sådan set også en del af vores grundlov.
I Enhedslisten betragter vi det som et uacceptabelt indgreb i religionsfriheden, nemlig den troendes mulighed for at praktisere sin religion.
Det er samtidig et indgreb i den enkeltes ret til at klæde sig, som man vil.
Derfor skal muslimer selvfølgelig have ret til at bære tørklæde i offentlige institutioner, ligesom alle andre sådan set skal have ret til at bære de tørklæder, de vil.
Derfor mener de, at livet skal gøres så svært som muligt for vores muslimske medborgere.
Men jeg har svært ved at tro på, at det gavner nogen som helst form for integration, jeg har svært ved at tro på, at det gavner de kvinder, der er tale om her, med muslimsk baggrund, andet end at det faktisk lægger endnu flere snubletråde ud for de mennesker, som er praktiserende muslimer i Danmark.
Jeg vil forsvare enhver kvindes ret til at have tørklæde på, ligesom jeg vil forsvare enhver kvindes ret til at tage tørklædet af.
Det er simpelt hen noget pjat for at sige det mildt, at vi nu her i Folketinget har en diskussion om, hvordan kvinder må klæde sig.
Helt ærligt, det er år 2020.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2020-12-01:
Tak for det.
Jeg har fået stukket en tale i hånden fra vores ordfører, fru Halime Oguz, så den vil jeg læse op.
I SF kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Beslutningsforslaget lægger op til et forbud, som alene vil ramme én bestemt trosretning.
Det bryder med grundloven, der forbyder diskrimination på baggrund af trosbekendelse.
Vi ønsker ikke at lave lovgivning, der strider imod de grundlæggende frihedsrettigheder, som har lagt grundstenene for det danske demokrati.
Når det er sagt, synes jeg, at det er værd at tale om de unge piger, der ufrivilligt pålægges at bære tørklæde.
Ligesom det er en demokratisk ret at klæde sig, som man vil, er det en demokratisk ret at fravælge tørklædet.
Lige præcis det sidstnævnte mener jeg bliver tysset ned.
Vi må ikke lukke øjnene for den virkelighed, der findes derude, for hvem skal tale sagen for den pige, der fik tørklæde og lange kjoler på helt ned til anklerne som 6-årig, eller pigen, der som 12-årig blev klippet helt skaldet af sin far, så hun dermed blev tvunget til at bære det?
Det er den ufrivillighed, som vi skal gøre op med.
Vi skal hjælpe de unge piger, som af ufri vilje tvinges til at bære slør, og det skal vi bl.a. gøre ved at styrke uddannelsesinstitutioner, således at lærerne har de rette ressourcer til at hjælpe de piger, som ønsker at bryde ud.
Men et forbud mod at bære tørklæde i offentlige institutioner er på ingen måde SF's politik, og vi kan ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Nu er jeg desværre ikke så god til at skøjte, men det kunne ellers være meget sjovt at prøve det en dag.
Men helt grundliggende anerkender Radikale Venstre da også, at der kan være nogle, som bliver presset til at gå med et tørklæde, selv om de ikke ønsker det, og vi vil da gerne være med til i høj grad at bekæmpe negativ social kontrol.
Så det er en indsats, som vi synes er meget vigtig, og det vil vi gerne være med til at bekæmpe.
Radikale Venstre har bestemt sat sig ind i, at der er nogen, der af religiøse årsager vælger at bære et tørklæde, og det ser vi sådan set ikke er i modstrid med, at man kan gøre et godt stykke arbejde i det offentlige, og derfor ser vi ikke nogen grund til at støtte det her beslutningsforslag.
Det lød, som om at det med at have en Venstretrøje på nærmest var det værste, man overhovedet kunne have på.
Det synes jeg nu ikke, så mange tak for spørgsmålet.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Jeg havde egentlig tænkt mig at ignorere den slags udtalelser, som jo er kommet fra Radikale Venstre – jeg ved ikke – i årtier, altså med, at tørklædet bare er 7 g stof, og at det ikke betyder noget og blablabla.
Men når man så sammenligner det med en nissehue, må jeg altså sige, at så blev målet altså alligevel for fuldt.
Så derfor vil jeg alligevel spørge: Har Radikale Venstre ikke fået sat sig ind i, hvad islam går ud på, og hvad det muslimske tørklæde symboliserer?
Har den radikale folketingsgruppe sat sig ind i, at der altså er tale om et fuldstændig anderledes værdisæt, som er i modsætning til det kristne, og at når/hvis det islamiske værdisæt bliver dominerende i ghettoer og steder, hvor der er udpræget social kontrol osv. osv., så forsvinder friheden fuldstændig?
Har Radikale Venstre sat sig ind i det, eller kører man bare videre på det her med 7 g stof, og at nissehuer er det samme, eller hvad?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Tak for ordet.
Igennem mange år har danske kvinder gået med tørklæde i mange forskellige farver og ofte gjort det, hvis det har været lidt halvkøligt, for i Danmark må man grundlæggende klæde sig, som man vil.
Nogle vælger at ligge topløse på stranden, andre har det bedst med et tørklæde, og begge dele skal man være så hjertelig velkommen til at gøre, hvis man har lyst til det.
Beslutningsforslaget her vil så forbyde, at der kan bæres tørklæde af religiøse årsager.
Argumentationen i beslutningsforslaget synes noget fraværende.
Beslutningsforslaget anfører i hvert fald ikke andre argumenter, end at Danmark er et kristent land, men mig bekendt er der ikke i kristendommen forbud mod at bære tørklæde, så her falder Dansk Folkepartis argumentation altså fuldstændig til jorden.
For to uger siden fik jeg selv taget en blodprøve hos en kvindelig laborant, der bar et tørklæde, så Radikale Venstre ser ingen grund til at indføre et nyt tøjpoliti, der skal kontrollere folks påklædning.
De har i forvejen masser at tage sig til, og i øjeblikket er der også mange, der bærer hovedbeklædningen nissehue, og det skal også stå dem frit for.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Jeg er skeptisk over for argumentet om, at det i sig selv er udtryk for at missionere at gå rundt med et tørklæde.
Altså, den logik abonnerer jeg simpelt hen ikke på.
Jeg opfatter det ikke sådan, at hvis jeg møder en kvinde med tørklæde, forsøger hun at konvertere mig til islam – det må jeg indrømme.
Men derfor kan jeg jo godt have den holdning, som jeg indledte min ordførertale med, at jeg – med mit kendskab til, hvad tørklædet symboliserer – synes, at det i sin essens og oprindelige form er et undertrykkende symbol, som jeg egentlig ikke bryder mig om.
Jeg tror bare ikke, det er derfor, at alle kvinder vælger at bære tørklæde.
Marie Krarup (DF), 2020-12-01:
Jeg synes bare, det er et meget dårligt argument at sige, at det er tyrannisk, at man ikke må udøve politisk-ideologisk-religiøs agitation, når man er embedsmand.
Det er jo et helt almindeligt kodeks, det gør vi ikke i Danmark.
Det er der ikke nogen der gør, og hvis man gør det, så vil man få det påtalt.
Derfor er det faktisk sjældent, at man har direkte regler om det, for der er ikke nogen, der gør det.
Problemet er jo nu, at når man går rundt med et tørklæde, hvor der faktisk står, at Allah er størst, og at alle andre er ligegyldige – og det er en tydelig agitation – så får man ikke noget at vide, fordi vi ikke har de her tydelige regler.
Og der er det, at det ville være klogest at sige, at det altså også gælder for det her.
Skabet står på den her måde.
Den agitation er heller ikke okay.
Jeg vil nu mene, at det var meget værre, hvis man havde en Radikale Venstre-trøje på.
Det ville være det allerværste.
Men det, der er så skuffende, er jo, at man har haft temmelig mange år til at sætte sig ind i, hvad det er, vi er oppe imod, og at man bliver ved med ikke at tage det alvorligt.
Man bliver stadig væk ved med at lalle om, at der bare er tale om en religion på linje med kristendommen eller buddhismen – nu nævnte ordføreren godt nok ikke præcis de ord, men jeg tror, at det er det, der ligger i udtalelsen – og det synes jeg er meget, meget sørgeligt.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Jeg synes bestemt, at man, hvis man er slidt ned og som ordføreren har været 50 år på arbejdsmarkedet, så skal have mulighed for at træde ud på en værdig måde.
Det er jo derfor, vi har etableret en seniorpensionsordning, så hvis man kan arbejde mindre end 15 timer om ugen, skal man træde ud på en seniorpension.
Hvis man kan arbejde lidt mere, er der faktisk også flere muligheder for fortsat at blive som en del af arbejdsmarkedet.
Det kunne være et fleksjob.
For så kan man nemlig ikke komme i betragtning til en ret til tidlig pension.
Jan Johansen (S), 2020-12-01:
Jamen, hr. Hans Andersen, de starter jo ikke på samme tidspunkt, som jeg startede som 14-årig.
Der er da en væsentlig forskel på, hvornår man kommer ud, og hvad for et arbejde man har haft.
Helt ærligt, det synes jeg sådan set, og så foreslår hr. Hans Andersen, at de kan komme på en seniorpension.
Ser jeg ud, som om jeg kan få en seniorpension, selv om jeg er slidt op?
Nej, det gør jeg ikke, for der er nogle restriktioner, og hr. Hans Andersen taler om fleksjob.
Der er også restriktioner.
Men her kan man, når man føler det, gå på en pension, som man har fortjent, og der er ingen restriktioner, i forhold til hvad der skal gøres.
Og tror hr. Hans Andersen, at de vil gå for den løn, hvis de kan tjene meget mere?
Sådan er livet ikke derude, hr. Hans Andersen.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Men jeg kan ikke forstå, at det skulle være retfærdigt, at man, fordi man er startet i tømrerlære for mange år tilbage, så kan træde ud på en ret til tidlig pension, og man har måske haft ledighedsperioder i løbet af sit arbejdsliv – det kan jo godt ske: 3, 4, 5 år – hvorimod man, hvis man er startet som socialrådgiver, men er startet med at uddanne sig, hvor man har fået su, så ikke er berettiget til en tidlig pension, selv om man måske godt kan være slidt ned.
Bjarne Laustsen (S), 2020-12-01:
Debatten i dag startede jo med at handle om, om man var glad, og der kan jeg sige: Jeg glæder mig usigeligt både over det her forslag og den her aftale og hver eneste dag, der er gået, siden vi slap af med den tidligere borgerlige regering.
For det er jo årsagen til, at vi kan stå her i dag og har fået en ret til tidlig pension.
Jeg husker om nogen en fredag aften den 13. maj 2011, hvor den daværende borgerlige regering sammen med Det Radikale Venstre afskaffede efterlønnen, og det var jo oven på finanskrisen, og vi havde lige set, at man havde halveret dagpengeperioden osv.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvorfor er det altid, når der er en krise i samfundet, de arbejdsløse, der skal betale, og dem, der har været længst på arbejdsmarkedet og haft det hårdeste arbejdsliv, der kommer til at betale regningen?
Hvorfor er Venstres optik sådan?
Kan man slet ikke se, at man skader nogle ved at fratage dem de muligheder for at træde tidligere tilbage, hvis de har haft et langt og hårdt arbejdsliv?
Hvor er den forbindelse henne?