runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2021-05-05:
Tak for ordet.
I Venstre mener vi, at vi kan være vores indsats over for syriske flygtninge bekendt.
Vi har overordnet set den holdning, at det er helt naturligt, at når vi i Danmark har hjulpet folk, der flygter fra krig og ufred i deres hjemlande, så skal de også vende tilbage dertil, når det vurderes af danske myndigheder, at der er sikkert nok.
Når vores myndigheder vurderer og anbefaler, at man kan begynde at sende nogle flygtninge tilbage til nogle dele af Syrien, så er det en indstilling, vi med andre ord bakker op om.
Så lad mig slå det helt fast: Vi stoler på, at vores myndigheder fuldt ud er i stand til at afgøre og foretage de her vurderinger.
En af grundene til, at hasteforespørgslen er blevet stillet, tror jeg, er de mange sager, som der er kommet frem i medierne, og det er altid svært at basere vores hjemsendelsespolitik på sager, som verserer derude, men de er alligevel vigtige til at sende en indikator om, at det her forsigtighedsprincip, myndighederne skal arbejde ud fra, er meget vigtigt: Vi må aldrig sende folk tilbage, der risikerer at blive personligt forfulgte, vi skal følge de regler, der er på området.
Vi forstår også godt, at det er hårdt at få afslag på ophold i Danmark og få at vide, at man skal vende tilbage til Syrien, hvis man havde forestillet sig, at livet skulle folde sig ud her, men det er bare ikke en del af den kontrakt, som man har indgået, når man søger asyl i Danmark.
Det er en midlertidig kontrakt: Man kan blive meget glad for at komme her, men man ved også, at det ikke er permanent, hvis det forholder sig sådan, at dér, hvor man kommer fra, ophører krigshandlingerne.
Vi mener grundliggende, at der også er en moralsk dimension i, at man rejser tilbage igen, ikke et moralsk blik, jeg vil kaste på dem, der søger asyl, men på den debat, der er omkring, hvordan hele området ser ud.
Vi har begrænsede midler, vi kan ikke hjælpe alle.
Hver gang vi hjælper her frem for i nærområdet, så hjælper vi færre, end vi kunne før.
Hver gang vi hjælper nogle, som vi har vurderet til ikke at have behov for beskyttelse, men som stadig væk er her, og som stadig væk trækker på det danske system i form af udgifter, jamen så er der andre, der burde have fået den hjælp, som ikke får den.
Vi vil meget gerne hjælpe mennesker på flugt.
Derfor stiller den danske velfærdsstat sig til rådighed med alle de muligheder, der er her til de flygtninge, som kommer til Danmark, i en periode.
Vi sørger for, at de føler sig trygge og får nogle redskaber, som de kan bruge, når de vender tilbage til et hjemland, der har brug for, at man får det rejst op igen.
Vi mener også, det er kritisabelt, hvis vi bryder med det her princip, fordi det i bund og grund fører til, at det at være flygtning bare er en anden måde at være indvandrer på.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at vi har fuld tillid til de danske udlændingemyndigheder, og at vi fortsat bakker op om deres vurderinger og ser ingen anledning til at ændre herpå.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Ja, det er klart.
Hvis man ikke respekterer en dansk dommers afgørelse og man ikke rejser ud, ligesom andre udlændige gør, når de får en afgørelse, så må det jo have den konsekvens, at man så bor på et udrejsecenter, for ellers har vi jo i praksis fri indvandring til Danmark.
Det er man ikke, og så er man det jo nødvendigvis heller ikke, fordi man er fra Damaskus.
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Jamen jeg beder sådan set ikke hr. Rasmus Stoklund om at være Syrienekspert.
Hr. Rasmus Stoklund siger jo selv, at det her i bund og grund handler om lovgivningen.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg er bare uenig i den lovgivning, som hr. Rasmus Stoklunds parti har lavet, og som betyder, at vi nu står i den situation, vi står i, og som jo også, hr. Rasmus Stoklund, er en situation, hvor de her mennesker, som har fået frataget deres opholdstilladelse, når de vælger at blive Danmark, fordi de er på flugt fra Assadregimet, så skal bo på et udrejsecenter.
Eller hvad er det, der skal ske med dem, hr. Rasmus Stoklund?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Altså, hele pointen ved det her er, at det ikke er Socialdemokratiets opgave at tegne de her entydige billeder.
Det er ikke Socialdemokratiet, der har udråbt sig selv som konventionsjuraeksperter eller som Syrienskendere, det er visse andre, og når jeg altså siger, at der ikke er et entydigt billede, er det jo, fordi jeg fuldstændig anerkender, at der er nogle, som er personligt forfulgt og derfor ikke skal sendes tilbage,
selvfølgelig ikke, fordi de så ville blive udsat for f.eks. tortur.
Så selvfølgelig skal de ikke sendes tilbage.
Men der er det så bare, at de eksperter og de myndigheder, som vi er nogle, der har tillid til, vurderer, at det ikke er et entydigt billede, det er ikke sådan, at det gælder for alle, og derfor er der nogle, der godt kan vende tilbage, og det er det, der er kernen i det her.
Det er ikke mig, der så skal vurdere, hvem der kan vende tilbage, og hvem der ikke kan vende tilbage.
Men jeg hæfter mig bare ved, at bl.a. Henrik Bloch Andersen, som er formand for Flygtningenævnet, jo har redegjort for, at man arbejder ud fra et forsigtighedsprincip og siger: Er der en risiko – en begrundet, troværdig risiko – for, at der kan være en fare forbundet med, at en given person vender tilbage, skal man selvfølgelig ikke hindres en opholdstilladelse.
Nej, jeg går ikke rundt og er bekymret over afgørelserne, som dommerne når frem til.
Men for at svare lidt mere fyldestgørende vil jeg sige, at i forhold til den lovgivning, som Radikale Venstre selv var med til at vedtage, fik vi jo et fint udvalgssvar i Udlændingeudvalget i går eller i forgårs, tror jeg det var.
Her kan man jo læse, at udgangspunktet fortsat vil være, at den generelle voldstilstand og den blotte mulighed for overgreb som følge af en ustabil situation eller en generel voldstilstand i ansøgerens hjemland ikke i sig selv vil kunne begrunde beskyttelse.
Det stod i bemærkningerne til lovforslaget, og det har Radikale Venstre stemt for.
Hvorfor man så ikke står ved den lovgivning nu, forstår jeg jo så ikke.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Nu ved jeg godt, at ordføreren synes, det er vigtigt at fremhæve afgørelserne og sige, at det er det, der er sagt, og det må man så rette sig efter.
Det, der jo er afgørende, er de politiske beslutninger, som det hviler på.
Derfor synes jeg bare, hr. Rasmus Stoklund må spørge sig selv, om det er rigtigt.
Og giver det slet ikke anledning til – det må jeg forstå det ikke gør – til nogen form for bekymring hos hr. Rasmus Stoklund, hos Socialdemokratiet, at Danmark som det eneste land systematisk foretager det her?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Ja, fordi jeg skulle jo også lige svare på den anden del om landerapporten.
Der er 1.400 rapporter.
Det har nævnets formand redegjort for.
400 af dem er nyere end den her.
Derudover er der alle mulige andre baggrundsoplysninger.
Endelig har den her landerapport jo været i høring.
Det er der redegjort fyldestgørende for på styrelsens hjemmeside, og nævnets formand har også redegjort for det.
Jeg mener ikke, der er noget at komme efter.
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det er det, der står i bemærkningerne til lovforslaget, hvilket var en af grundene til, at Enhedslisten stemte imod.
Vi er selvfølgelig glade for, at Radikale Venstre har ændret holdning.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Rasmus Stoklund, for hr. Rasmus Stoklund siger selv, man ikke kan tegne et entydigt billede af det.
Dejligt, tak for det, for det kan man nemlig ikke, og derfor kan man heller ikke sætte lighedstegn mellem, at der er mennesker, der tager tilbage til Syrien, og at der er mennesker, som vælger at blive at blive i Danmark, fordi det stadig er farligt for dem at være i Syrien.
Altså, anerkender Socialdemokratiet slet ikke, at der foregår vilkårlige anholdelser; at der foregår vold; at der foregår forfølgelse; at Assads efterretningstjeneste sådan set er dem, der bestemmer i Damaskusområdet?
Så når nu Socialdemokratiet selv anerkender, at man ikke kan tegne et entydigt billede, må man jo også anerkende, at der er en grund til, at folk bliver i Danmark.
Men jeg kan da sige så meget, at vi gør alt, hvad vi kan hver eneste dag, og det er jeg ret sikker på ministeren kan skrive under på, for at presse regeringen i vores retning.
Derfor tror jeg heller ikke, at det var lykkedes at få Danmark til at tage kvoteflygtninge igen, at børnene var kommet ud af Sjælsmark, og at § 7, stk. 3-flygtninge – netop de flygtninge, som vi snakker om i dag – kunne få lov til at tage uddannelse, hvis ikke det havde været for Enhedslisten i forhandlingerne om forståelsespapiret.
Jeg håber, jeg har svaret på det, ordføreren spurgte om, for det var lidt uklart, må jeg sige.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-05:
Tak for det.
Grunden til, at vi overhovedet står her, er jo, at der var et massivt svigt i 2015.
Situationen dengang var, at der var et enkelt parti, som ønskede noget andet, og som var villige til at passe på Danmark, sagde de før valget.
Da det så kom til stykket og Lars Løkke Rasmussen sad med magten, undlod man at gøre det, som der nu bliver spurgt ind til her.
Nu taler jeg selvfølgelig om DF i den situation.
Vi har siden kritiseret DF og spurgt: Hvorfor gjorde I det ikke?
Jeg er sikker på, at DF dengang ville være vokset til et kæmpe parti, fordi der var massiv opbakning til det, som DF dengang stod for.
Men man vaklede, man sad på hænderne, og man lod hr. Lars Løkke Rasmussen køre med klatten, og migranterne væltede ind.
Kan Enhedslisten ikke se, at hvis ikke man er villig til at vælte regeringen, er det her bare et paradeforslag?
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Jamen hvorfor det lige præcis er dem, der er forfulgte, kan Enhedslisten jo ikke svare på, men det kan Assad nok svare på.
Altså, pointen er jo, at de, der rejser frivilligt tilbage, kan gøre det nu, og at de, der endnu ikke er rejst frivilligt tilbage, ikke er det, fordi de stadig væk, hr. Kristian Thulesen Dahl, er forfulgte og det er farligt for dem at være i Syrien, og det vælger jeg og Enhedslisten at tro på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Lidt i samme spor: Ifølge UNHCR er der i de sidste par år 140.000, der er rejst tilbage fra nærområderne til Syrien.
Vi kan også her i Danmark læse historier fortalt af folk, der ved, at syrere tager tilbage på besøg i deres land, mens de stadig væk har opholdstilladelse her i Danmark.
Hvordan kan det være, fru Rosa Lund, at lige præcis de syrere, der er i Danmark, er sådan nogen, der er i en særlig gruppe i forhold til alle dem, der vender tilbage til Syrien?
Hvordan kan det være, at det lige præcis er dem, der er forfulgte, mens alle de andre godt kan vende tilbage?
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Jamen, hr. Marcus Knuth, alt det her postyr skal til, fordi der ikke er fred i Damaskusområdet, fordi Assads efterretningstjeneste stadig væk bestemmer der, og de mennesker, som er i familie med eller har relationer til mennesker, som er personligt forfulgt af Assadregimet, er sådan set også i fare, hvis de tager tilbage, og det er der masser af eksperter og kilder der peger på.
Stod det til mig i den ideelle situation, havde vi slet ikke § 7, stk. 3.
Så havde syrere fået opholdstilladelse efter § 7, stk. 2.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-05:
Men hvis det ikke kommer som en overraskelse, hvad skyldes alt det her postyr så?
De har fået midlertidigt ophold, og det er jo ikke, som fru Rosa Lund siger, dem, der er forfulgt.
Dem, der har fået midlertidigt ophold efter § 7, stk. 3, er jo netop ikke individuelt forfulgt.
De har fået beskyttelse på grund af områdeomstændighederne, som nu er gode nok til, at de bliver sendt tilbage.
Og hvis det er sådan, at vores myndigheder vurderer, at det er sikkert nok at vende tilbage, hvilket også bliver bakket op af de hundredtusindvis af mennesker, der frivilligt rejser tilbage, hvorfor skal de her mennesker så ikke rejse tilbage?
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Jeg anerkender da fuldt ud, at der er syrere, der tager tilbage.
Det kan vi jo se på tallene, og det er jo så, fordi de ikke længere er forfulgt.
Når de ikke længere frygter for deres liv, tager de tilbage.
Det har jeg da intet at udsætte på.
Jeg må også sige til hr. Marcus Knuth, at jeg sådan set ikke er overrasket.
Som jeg også sagde i min tale, advarede Enhedslisten allerede tilbage i 2015, da man lavede § 7, stk. 3, om, at vi kunne komme til at stå i den her situation, ligesom vi også, for at bruge ministerens ord, forsøgte at lave en opstandelse, dengang somalierne fik frataget deres opholdstilladelse.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-05:
Anerkender fru Rosa Lund, at massevis af syrere fra nærområderne frivilligt rejser tilbage til Syrien lige nu, fordi de selv vurderer, at det er sikkert nok, især til Damaskusområdet, og anerkender fru Rosa Lund, at de syrere, der kom til Danmark og fik ophold under § 7, stk. 3, vidste, at det var et midlertidigt ophold, og at de den dag, hvor vores myndigheder vurderer, at det er sikkert nok, skulle tilbage?
Det er jo præcis det, de vurderer nu.
Så hvorfor kommer det her så som sådan en kæmpe overraskelse for fru Rosa Lund?
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
»Folketinget opfordrer regeringen til at stoppe med at fjerne opholdsgrundlaget for syrere blot for at placere dem på et udrejsecenter.
Syrien er ikke sikkert for mennesker eller pårørende til mennesker på flugt fra Assadregimet.
Folketinget tager afstand fra at lave hjemsendelsesaftaler med Assadregimet om tvangshjemsendelser, da det kræver anerkendelse af regimet.«
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Det er jo topmålet af naivitet!
Det er jo topmålet af naivitet, at de syrere, der er i Danmark og synes det er rarere at være i Danmark end at være i Syrien, ved at lade være med at tage de Syrien kan illustrere over for Enhedslisten, at de jo vil blive forfulgt, hvis de kom til Syrien, mens de, der er i nærområderne, og som jo lever under nogle mere kummerlige forhold, så åbenbart ikke er forfulgte, for de kan godt vende tilbage til Syrien.
Det kunne jo også godt være, at det har noget med velfærdsområdet at gøre, og at man faktisk hellere vil bo og leve sit liv i Danmark end i Syrien.
Det kan man jo ikke fortænke nogen mennesker i, men det kan vi jo ikke bygge flygtningepolitikken på.
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Jeg må sige, at topmålet af naivitet kommer fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
For at tro, at bare fordi én syrer ikke længere er forfulgt, er der ikke nogen, der er det,
er da at stole fuldstændig blindt på Assadregimet, og det synes jeg da er naivt.
Jamen det er jeg sådan set fuldstændig enig med fru Inger Støjberg i, nemlig at det ikke er nogen munter situation.
Men hvis jeg stod her og afslørede Enhedslistens parlamentariske strategi, ville det stille os rimelig dårligt i forhold til at lægge et pres på regeringen.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-05:
Jeg mener, at vi har en forpligtelse til at passe godt på Danmark, og derfor bliver der ført en stram udlændingepolitik.
Og fru Rosa Lund kan jo sagtens stå og prøve at gøre sig munter, men i virkeligheden er det her jo ikke en særlig munter diskussion, altså om, hvorvidt Enhedslisten i yderste konsekvens vil bruge sine mandater på at vælte regeringen på den udlændingepolitik, som regeringen fører.
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Jamen hvis det, som jeg hører fru Inger Støjberg sige, er, at fru Inger Støjberg har ændret sin udlændingepolitik og er klar til at stå sammen med Enhedslisten og lægge et pres på regeringen, så vi lige pludselig har 14 mandater, så er det velkomment.
Men det har jeg svært ved at se for mig.
Fru Inger Støjberg ved lige så vel som jeg, at der er et stort flertal i den her sal for en umenneskelig udlændingepolitik.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-05:
Ja, man kunne jo være fristet til at følge op på det her spørgsmål, for det er jo i virkeligheden et spørgsmål, som jeg tror interesserer os alle sammen, nemlig hvor langt Enhedslisten egentlig er villig til at gå i forhold til at få gennemført den politik, som Enhedslisten nu mener skal gennemføres.
Så på en eller anden måde vil jeg egentlig bare – for første gang nogen sinde, tror jeg – lade fru Rosa Lund svare på hr. Sikandar Siddiques spørgsmål, for det gik ikke så godt de to første gange, da fru Rosa Lund forsøgte at få svaret på det.
Så det tror jeg egentlig bare at jeg vil lade fru Rosa Lund gøre nu.
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Jeg er virkelig glad for spørgsmålet, hr. Sikandar Siddique, fordi der, synes jeg, hersker nogle misforståelser om, hvad det vil sige at være parlamentarisk grundlag.
Hvis det var sådan, at vi kunne få en ny udlændingepolitik ved at vælte regeringen, så kan jeg love for, at vi ikke havde tøvet et eneste sekund.
Nu er det bare sådan, at der er et flertal herinde på Christiansborg, som mener noget andet end Enhedslisten.
Det synes jeg er ærgerligt.
Jeg bruger hver dag i den her sal – sådan føles det i hvert fald – på at overbevise både mine kollegaer, men også befolkningen, om noget andet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-05:
De 13 mandater er jo også afgørende mandater.
De 13 mandater er 13 ud af det flertal, som udgør støttegrundlaget.
Så det er ikke bare 13 mandater.
Det er vigtigt for mig helt principielt at høre, og det tror jeg også det er for mange derude, om det her er et kardinalpunkt og simpelt hen så afgørende et svigt af medmenneskelighed og humanisme, at Enhedslisten er klar til ultimativt at vælte regeringen ved at trække sin støtte til regeringen på dette spørgsmål.
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Tak for det spørgsmål.
Hvis Enhedslisten sad med en eller anden nøgle, der kunne få regeringen til at ændre udlændingepolitik, så kan jeg love for, at vi havde brugt den for lang tid siden.
Nu er det bare sådan, at Enhedslisten gik til valg på én udlændingepolitik, Socialdemokratiet, som danner regering, gik til valg på en anden udlændingepolitik.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, hverken herinde eller uden for Christiansborg, at Enhedslisten og regeringen er uenige om udlændingepolitikken.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-05:
Tak til ordføreren først og fremmest for at indkalde til debatten.
Jeg ved, at ordføreren personligt er optaget af det her område.
Så tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om Enhedslistens position i forhold til regeringen.
Hvor langt vil Enhedslisten gå for de her syriske krigsflygtninge?
Stopper vi her ved en hasteforespørgsel?
Bruger man nøglen, som man sidder med i form af de afgørende mandater?
Det er et åbent spørgsmål.
Hvor langt vil Enhedslisten gå, hvis regeringen vælger at sige, at de vil sende de her krigsflygtninge, de syriske flygtninge, hjem?
Hvor langt vil Enhedslisten gå?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-05:
Jeg ved ganske enkelt ikke, hvilken la-la-virkelighed ordføreren lever i.
Prøv at kigge på de afrikanske samfund, kig på de der diktatorer dernede og den luksus, de lever i.
Det er der, de her udviklingskroner ryger hen.
Ellers ville de jo ikke have deres guldbelagte biler og deres privatfly og alt muligt andet.
Det er der, pengene ryger hen.
Og når man giver så mange penge, at et samfund kan bygges op på almisser, så sikrer man jo, at magtregimerne ikke er afhængige af borgerne i samfundet, for de får bare pengene alligevel, og så skal de ikke behandle borgerne ordentligt.
Og det minder jo præcis om kommunistiske samfund, hvor der også bare sad en magtelite, som var fuldstændig ligeglade med borgerne og deres rettigheder.
Det er det, man får med den socialistiske og den kommunistiske tankegang; det er det, der er sket i afrikanske regimer.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Nu går jeg ikke ud fra, at ordføreren har stemt på Socialdemokratiet, men omsorgen er jo rørende.
Som ministeren redegjorde for, var der ved regeringens tiltrædelse en række lande, som ikke tog imod deres egne borgere, men som modtog udviklingsbistand.
Der er man jo så i en dialog med dem gået kritisk til værks og har sagt: Det her skal vi have ændret, I skal tage imod jeres egne borgere.
Det er et stort flertal af dem så begyndt på.
Og eftersom vi forhåbentlig er på vej i mål, synes jeg da, man skal forfølge det gode arbejde, som ser ud til at bære frugt, i stedet for at slutte det af nu.
Men vores politik står jo dermed også intakt i forhold til det, vi lagde frem i »Retfærdig og realistisk«.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Alle de der gode intentioner tror jeg da vi er enige om.
Det er jo også derfor, vi som land giver udviklingsbistand – for at fremme de projekter og gøre det tåleligt at leve i de pågældende lande, sådan at folk ikke kommer herop og destabiliserer vores.
Men det ændrer bare ikke på, at regeringen og Socialdemokratiet jo sagde, at man ville standse udviklingsbistanden til de lande, der ikke tager imod.
Så kan det godt være, at det er lykkedes at forhandle nogle ting igennem i forhold til Indien og Myanmar osv.
Men nu her, hvor vi snart kan fejre 2-årsfødselsdag for regeringen, ja, så må jeg sige, at der jo stadig væk er noget, der mangler i forhold til at realisere det, man har lovet sine vælgere.
Så hvis nu man har stemt på Socialdemokratiet, hvornår kan man så regne med, at det bliver virkelighed?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Det er jo rigtigt, at det er vores politik, men jeg synes måske ikke, det er helt rigtigt at fremstille det, som om det så ikke også er den politik, vi følger.
Det synes jeg egentlig ministeren redegjorde for og at jeg også selv i al beskedenhed redegjorde for at det er.
Når jeg så skal svare lidt mere specifikt på, hvorfor man ikke bare lukker kassen i over for eksempelvis Irak, så synes jeg jo, det var en anden sag, hvis det var et spørgsmål om, at vi sådan bare sendte checks af sted til den irakiske regering og så lod tingene gå deres gang.
Jeg synes, at der trods alt også er en dansk interesse i nogle af de indsatser, der bliver lavet med udviklingsmidlerne, f.eks. at bekæmpe radikalisering og bekæmpe terrorisme.
Der har vi jo også en interesse i, at den slags ikke breder sig og med tiden også spredes til vores egen verdensdel.
Derudover synes jeg egentlig, at der for et land som vores er et overskud til at være med til at bekæmpe noget af den nød og ulykke, som rammer nogle af de her lande.
Det kunne jo også være noget af det, som gør, at befolkningen eksempelvis ikke kan bo i et land som Irak eller i dele af et land som Irak, hvis der f.eks. ligger landminer.
Så kan vi med de her midler understøtte, at landminerne bliver ryddet væk og bliver fjernet, og vi kan undgå, at folk begiver sig væk fra deres hjemland.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om ordføreren godt kan høre, at det virker lidt paradoksalt, at man ikke vil støtte et forslag, der jo er fuldstændig kalkeret fra Socialdemokratiets eget program.
Kan ordføreren – nu spurgte jeg også ministeren før, men det kan være, at ordføreren kan bygge videre på ministerens svar – sige noget om, hvad det egentlig er, der er problemet i bare at smække kassen i over for Irak?
Altså, hvorfor er det, man skal gå på kompromis over for Irak med det, som jeg jo må forstå er den socialdemokratiske regerings politik?
Ville det ikke være smartere og måske også diplomatisk nemmere bare at sige: Hvis ikke I makker ret, jamen så sender vi ikke checken af sted?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Tak, formand.
Med beslutningsforslaget her foreslår Dansk Folkeparti at sikre, at Danmark ikke giver udviklingsbistand til lande, der nægter at tage imod deres egne statsborgere.
I Socialdemokratiet mener vi jo ligesom forslagsstillerne, at lande, som modtager danske bistandskroner, selvfølgelig skal tage imod deres egne statsborgere, når disse får afslag på asyl eller af andre årsager skal forlade Danmark.
Som udviklingsministeren redegjorde for, har der, siden vi kom til regeringsmagten i sommeren 2019, været et arbejde i gang med at få modtagerlande af danske bistandskroner til at tage imod egne statsborgere.
Der har været en kritisk dialog imellem Danmark og de pågældende modtagerlande, og denne dialog har fungeret efter hensigten.
I juni 2019 var der fem lande, der ikke tog imod deres egne statsborgere, og som samtidig fik danske bistandskroner.
I dag er det kun tilfældet for ét land, nemlig Irak, og her går det, som ministeren redegjorde for, jo fremad med arbejdet, og på den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.