runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-03-20:
Jeg ser jo den her kæmpe undersøgelse, der er blevet lavet med mange tusind respondenter, hvor der er mange brancher og mange faggrupper, som en håndsrækning til os, der ønsker at gøre op med regneprincipperne, som betyder, at arbejdsudbuddet skal findes ved at slå på syge, slå på dem, som er arbejdsløse, og lave reformer, som fjerner rettigheder og ikke øger trivslen, men det modsatte.
Her taler den faktisk ind i, at forebyggelse og godt arbejdsmiljø kan skabe arbejdsudbud.
Skal vi ikke gribe den håndsrækning, som den her rapport er udtryk for?
Jeg har talt med flere, som faktisk har oplevet, at Arbejdstilsynet kom ud og var på pletten for at prøve at hjælpe med de røde lamper, der blinkede i apv'er, og de ting, der blev beskrevet.
Men noget af det, som jeg så har hørt fra nogen, der arbejder i Arbejdstilsynet, er, at de rammer muren, som er, at de får at vide, at det er ledelsesretten, man går ind og piller ved her, og der tænker jeg bare: Arh, der er ikke nogen, der har ret til at organisere arbejdet på en måde, der gør, at folk bliver syge af at møde på arbejde.
Det er derfor, jeg håber, at ministeren vil overveje at indkalde til en trepartsforhandling, for vi kan ikke kun gøre én ting; der er mange ting, vi skal gøre her, og der er et ansvar, som både handler om, hvad vi kan gøre i forhold til at tænke arbejdsmiljørepræsentantens rolle, og hvad vi kan gøre forebyggende, men vi kommer heller ikke uden om, at der er et kæmpe ansvar fra arbejdsgivernes side.
Så hvordan kommer vi så videre herfra?
For jeg er rigtig glad for, at ministeren anerkender, at det er et samfundsproblem, men hvad gør vi så rent samfundsmæssigt for at løse problemet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-03-20:
Tak for et virkelig vigtigt spørgsmål.
Jeg mener, at vi har med noget at gøre her, der rammer så bredt og så mange mennesker, og som er så indgribende, at det ikke giver mening kun at se på det fra menneske til menneske; det giver også mening at se på det i et samfundsperspektiv, også at se på samfundsøkonomien, som er det, der også bliver bragt ind her, men selvfølgelig også at forholde os til det politisk.
Vi har med noget at gøre, som både har store konsekvenser for den enkelte og for samfundet, og derfor er det helt enormt vigtigt, at det her bliver rejst.
For der er ingen tvivl om, at det her jo er indgribende, men det er også et arbejdsgiveransvar, og derfor har vi selvfølgelig også brug for, at arbejdsgiverne har råd og vejledning ved hånden.
Men jeg mener også, at det er et samfundsansvar at adressere det, især i det omfang vi ser det.
Derfor kan jeg sige, at nej, jeg står ikke med en invitation til en trepart her, men jeg synes, at det strukturelt er af en karakter, hvor vi er nødt til at tale om det på et højere niveau og mere end bare ud fra det enkelte menneske.
Victoria Velasquez (EL), 2024-03-20:
Mener ministeren, at det er udtryk for et samfundsproblem, at der er så mange mennesker, der bliver syge med arbejdsrelateret stress, og hvad skal der til, før ministeren vil indkalde til trepartsforhandlinger med fokus på mental trivsel og vi får mindsket, at alt for mange mennesker bliver syge i deres arbejdsliv?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-03-20:
Jeg er langt hen ad vejen enig i betragtningerne om, at det har en karakter, hvor vi både er nødt til at tale om det i Folketingssalen, men også er nødt til at tale om det på et niveau, der er større end den enkelte arbejdsgivers ansvar for at skabe et trygt og sikkert arbejdsmiljø.
Altså, det er en arbejdsgivers ansvar, og det er det, man er bundet af som arbejdsgiver.
Så derfor er der også brug for, at vi har aktier i det, og hvad det så er, følgerne bliver, hvis man ikke gør det.
Og de bliver bare potentielt ret katastrofalt store for den enkelte, men jo også for den virksomhed, der skal undvære en medarbejder i lang tid.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-03-20:
Kan vi, undertegnede her og ministeren, så ikke godt blive enige om, at i fremtiden taler vi lidt mere positivt om de danske fiskere?
For de forsøger faktisk noget.
Det er, som om man glemmer, at nogle af dem, der har den største interesse i et sundt hav med masser af fisk, er fiskerne.
Det er, som om man kører en eller anden heksejagt på dem og giver dem skylden for alverdens ulykker.
Magnus Heunicke (S), 2024-03-20:
Vi må vel bare sige helt nøgternt, at der er så mange faktorer, der gør, at vores have er i så alvorlig en krise, som jo også går ud over fiskeriet og går ud over os alle sammen.
Men der er mange faktorer, der gør sig gældende.
Kvælstof er selvfølgelig også et kæmpe element i det og også nogle af de ting, som spørgeren nævner her.
Men noget af det, der skal gøres, er, at vi skal have langt mindre fiskeri med bundslæbende redskaber.
Samira Nawa (RV), 2024-03-20:
Mange tak.
Mit spørgsmål er: Hvad er ministerens holdning til, at der er givet tilladelse til en demonstration på P. Knudsens Gade i København den 15. marts 2024 med den konsekvens, at den berørte skole måtte give alle elever fra 7. til 9. klasse fri fra kl. 11.30 og opfordre forældrene til at hente de resterende elever før kl. 12.00, da skolen ikke kunne garantere for, at børnene ikke ville blive udsat for en ubehagelig oplevelse?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-20:
Det vil jeg gøre mit til at sikre også sker.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-20:
Jeg vil bare slutte af med at takke ministeren for tilkendegivelsen om tiden til det, og jeg ser frem til, at vi får et svar inden tredje kvartal i år.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-20:
Det korte svar er: Nej, det finder jeg ikke tilfredsstillende.
Jeg tror, det er vigtigt at få sagt, at når det skal vurderes, om Dansk Sportsskytte Forbund kan optages på våbenbekendtgørelsen, så giver det anledning til en række spørgsmål, som skal afklares, før en beslutning kan træffes.
Der skal bl.a. tages stilling til, om Dansk Sportsskytte Forbund har den nødvendige kapacitet til at varetage de beføjelser, der følger med udpegningen som hovedorganisation, ligesom det skal vurderes, om forbundet er sammenligneligt med de eksisterende hovedorganisationer.
Og afklaringen af de forhold har taget længere tid end forventet og også for lang tid.
Altså, man skal jo altid være meget forsigtig med at udstede garantier, så det vil jeg ikke gøre.
Men jeg vil i hvert fald gerne sige det igen, så det kan høres af alle, herunder også de relevante parter i sagen:
Forventningen er, at en stillingtagen til, om man kan blive optaget på bekendtgørelsen, vil foreligge inden udgangen af første halvår 2024.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-20:
Men den 2. oktober 2023 svarede ministeren mig nærmest enslydende med nu, at man afventede ansøgningsprocessen afsluttet – dengang var det også hurtigst muligt, og det var så inden udgangen af 2023.
Nu skriver vi så den 20. marts 2024, og Dansk Sportsskytte Forbund har jo fortsat intet hørt, og når de henvender sig til Justitsministeriet, kan de ikke få at vide, hvornår de kan forvente et svar, eller hvor lang sagsbehandlingstiden reelt er.
Nu får vi så et svar her i salen, og nu mener ministeren så, at det er et halvt år senere end det, han sagde sidst, altså at det vil være til sommer, og det må vi jo så gå ud fra passer denne gang.
Men sidst passede det ikke.
Så har ministeren en eller anden form for garanti for, at det sker denne gang?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-20:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Der har siden 1984 eksisteret en særlig ordning efter våbenloven for visse skytteforeninger.
Disse skytteforeninger kan under visse nærmere angivne betingelser give en våbenpåtegning til skydevåben til foreningens medlemmer.
En våbenpåtegning træder i stedet for en våbentilladelse fra politiet og er således at sidestille med en våbentilladelse.
I dag er det kun skytteforeninger under DGI Skydning, Dansk Skytte Union og Dansk Firmaidræt, som har den her mulighed, og bestemmelsen er kun blevet udvidet to gange tidligere.
Dansk Sportsskytte Forbund har i august 2022 bedt om at blive optaget på våbenbekendtgørelsen som hovedorganisation, og det forudsætter en ændring af bekendtgørelsen.
Til brug for en stillingtagen til en sådan ændring af bekendtgørelsen er det væsentligt at afdække, hvilke konsekvenser en optagelse vil have, herunder for politiets kontrol med våbenpåtegningerne.
Jeg anerkender, at en sagsbehandlingstid på 2 år er lang tid, og jeg kan også godt forstå, at organisationen ikke finder det tilfredsstillende.
Jeg vil gerne understrege, at Justitsministeriet hurtigst muligt vil tage stilling til, om bekendtgørelsen skal ændres, og forventningen er, at en stillingtagen hertil vil foreligge inden udgangen af første halvår 2024.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-20:
Finder ministeren det tilfredsstillende, at Dansk Sportsskytte Forbund har ventet i mere end 2 år på at få svar på deres ansøgning om at blive optaget som hovedorganisation på våbenbekendtgørelsen?
Jeg vil gerne takke ministeren for at svare så klart, som han gør der.
Men nu bliver det jo så næsten 2½ år, de har ventet.
Finder ministeren den sagsbehandlingstid tilfredsstillende, altså at det kan tage 2½ år at få et svar på det spørgsmål?
Jeg vil sige, at vi jo lige har behandlet noget i forhold til retstab og alle mulige andre ting, hvor folk har ventet længe i både retsvæsenet og i alle mulige andre systemer, og der har vi talt om, at 2 år er alt for længe at vente.
Så finder ministeren det tilfredsstillende, at man kommer op på næsten 2½ år, før man får et svar?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-20:
Tak for ordet, og også tak for spørgsmålet.
Jeg kan også ud fra medieomtalen forstå, at Rasmus Paludan skulle have været til stede ved skolen.
Jeg vil bare gerne sige det så klart, som det overhovedet kan siges: Jeg tager skarpt afstand fra de ytringer, som Rasmus Paludan og andre ved flere lejligheder har fremsat, og jeg synes, det er helt utilstedeligt, at man kan finde på at stille sig op foran en skole og genere børn og ansatte med den konsekvens, at det går ud over børnenes skolegang.
Det er i min optik fuldstændig forvrænget at udsætte små børn for den slags hadske demonstrationer, og jeg synes, det er helt og aldeles uansvarligt, at børn skal opleve den slags i nærheden af og på deres egen skole.
Der er alene krav om, at de skal anmeldes til politiet, senest 24 timer før de skal finde sted.
I forbindelse med anmeldelsen kan politiet f.eks. give påbud om, at en demonstration skal afholdes et andet sted end det påtænkte, eller fastsætte andre vilkår for demonstrationens afholdelse.
Det kan f.eks. være i tilfælde, hvor der er fare for enkeltpersoners eller den offentlige sikkerhed.
I yderste konsekvens kan politiet også forbyde eller opløse demonstrationer, hvis demonstrationen er til fare for den offentlige fred.
Jeg har naturligvis en forventning om, at politiet skrider ind, hvis de overværer noget, som ikke er lovligt.
Derudover har jeg bedt Rigspolitiet om på det næste forligskredsmøde at redegøre for politiets overvejelser i forbindelse med den her type af demonstrationer.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2024-03-20:
Også tak for, at ministeren har taget initiativ til at høre fra politiet.
Når jeg spørger til det her, er det jo en helt konkret sag, men der har været flere tilfælde.
Men her er det jo konkret Ellebjerg Skole, som der har stået nogle demonstranter ude foran og også Paludan med et pressekort.
Lignende tilfælde har vi jo set ved Borup Skole, hvor der også lige pludselig var en stor, massiv pressebevågenhed, hvor den samlede danske verdenspresse var til stede.
Så hvad er ministerens holdning til, at man kommer så tæt på en skole, hvor skolens ledelse ser, at deres børn oplever den her utryghed, og at de ikke kan garantere dem mod de her ubehagelige oplevelser?
Hvordan ser ministeren på det, at der afholdes demonstrationer så tæt på en skole, som så netop også fører til, at en presse f.eks. kan være til stede og filme børn, filme forældre?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-03-20:
Hvis ikke det er ministerens holdning til det, er jeg selvfølgelig glad for at høre, at det ikke er sådan, man har det.
Men så synes jeg, det er en meget, meget uheldig og nedladende kommentar at komme med, for det sætter virkelig et helt erhverv i et dårligt lys, når man ved, at de danske fiskere i dag faktisk kun påvirker 19,7 pct. af det danske havareal, og det er for nedadgående.
De danske fiskere arbejder benhårdt på at udvikle nye produkter og nye redskaber, der gør, at de påvirker endnu mindre.
Der er ingen, der påstår, at det slet ikke har nogen påvirkning, når man trawler.
Det siger alle, det siger fiskerne også.
Selvfølgelig har det en påvirkning.
Men det hele er måske bare ikke så sort-hvidt, som der bliver lagt op til nogle gange.
Jeg anerkender fuldt ud, at torskebestanden er faldet meget, men det er måske også nogle lidt andre presfaktorer, der ligger på torsken, og bælthavet ligger også mange steder kystnært.
Det vil sige, at der er sæler, og det udgør en kæmpe påvirkning for torskebestanden, bl.a. med hensyn til hvad de spiser, sælorm.
Når man tager de kystnære områder, har vi skarven, der æder ufattelig mange, 25 millioner, stykker torsk hvert år i bare den vestlige del af Østersøen.
Der er en kæmpe påvirkning.
Der ligger også masser af undersøgelser fra DTU Aqua, der viser, hvor store mængder af f.eks. ål og rødspætter skarven også spiser og dermed påvirker.
En af de førende forskere på området her har jo udtalt, at vi kan glemme alt om at få flere af de kystnære fisk, hvis ikke vi laver en alvorlig regulering af skarv og sæl, og så længe vi ikke er inde og kigge på det, synes jeg det er meget problematisk, at vi på den måde her udlægger det, som om det er fiskerne, der er skyld i det hele.
De meldinger, der kommer fra fiskerne dernede, er, at det også er ganske fornuftige mængder af fisk, de fanger, bl.a. rødspætter – men ikke torsk, det anerkender vi.
Så jeg synes, det er en uheldig udtalelse, ministeren er kommet med i den podcast.
Magnus Heunicke (S), 2024-03-20:
Nej, det er det selvfølgelig ikke.
Jeg kender så mange fiskere, og jeg har en kæmpe respekt for den enkelte fisker.
Men vi kan ikke komme uden om, at fiskeri med bundslæbende redskaber påvirker havbunden og desværre i mange tilfælde ekstremt negativt og gør skade på den havnatur, som i forvejen er meget, meget presset.
Og når der trækkes sådan et trawl hen over havbunden bare en eneste gang, ved vi, at mange af bunddyrene dør, og det er jo dem, der udgør fødegrundlaget for en lang række andre arter.
Så er spørgsmålet: Hvad får man så ud af det?
Og i Fiskerikommissionens egen rapport kan vi se, at bare de sidste 10 år er fangstlandingsmængderne fra fiskeri med bundslæbende redskaber, som er det, vi taler om her, faldet drastisk.
For torsk er det faldet 43 pct., for fladfisk, altså rødspætter og skrubber og sådan noget, er det faldet 62 pct. på kun 10 år.
Så mængderne, man kan fange på den måde, er faldet drastisk.
Ødelæggelserne er jo desværre stadig væk derude.
Derfor har vi ikke råd til at fortsætte på den måde, hverken økonomisk eller miljømæssigt.
Jeg har ikke noget imod den enkelte fisker.
Han og hun udfører bare deres arbejde.
Men det er nødvendigt, at vi fra politisk side ændrer nogle af de rammer, som fiskeriet skal foregå under – også for at hele fiskeriet selv skal kunne overleve den her situation, hvor vi får fisket i en meget mere skånsom retning.
Og det er jo også det, som Fiskerikommissionen anbefaler.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-03-20:
Tak for det.
Er det ministerens holdning til de danske fiskere, at de »hyggehærger« i Bælthavet, som ministeren udtaler i podcasten »Den Dyriske Time« fra den 29. februar 2024?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-20:
Det har vi helt bestemt, og det er, uanset hvem børnene er, hvor de bor, hvad deres etniske ophav er, eller hvilken religion de dyrker.
Jeg synes, det er forstemmende, at der kan være voksne mennesker med bestemte politiske synspunkter, som mener, at man skal gidsle børn ind i deres dagsorden og så utryghed omkring et område, som burde være det tryggeste sted for børn.
Det er også derfor, jeg tager så skarpt afstand fra det her.
Samira Nawa (RV), 2024-03-20:
Det er min klare fornemmelse, at vi står samme sted, nemlig har den interesse at beskytte vores børn, bl.a. på folkeskolerne, mod hadske ytringer.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-20:
Igen vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at politiet giver tilladelse til at afholde demonstrationer.
I princippet kan man afholde demonstrationer alle steder i Danmark og i virkeligheden også, når man vil, med den undtagelse, at politiet har mulighed for at opløse den eller henvise den til et andet sted, hvis det vurderes at være til fare for enkeltpersoners sikkerhed eller til fare for den offentlige orden, og det vil jo selvfølgelig være en konkret vurdering, hver gang man modtager en anmeldelse om, at en demonstration skal finde sted.
Jeg ved også, at politiet, når man vurderer det, ser på, hvordan det forløb sidste gang og forrige gang ved samme lokaliteter, og jeg har en forventning om, at politiet også indtager de betragtninger fremover.
Samira Nawa (RV), 2024-03-20:
Jeg sætter virkelig stor pris på, at ministeren er så klar og tydelig.
Som jeg har forstået på forældre fra Ellebjerg Skole, er der planlagt lignende demonstrationer foran Ellebjerg Skole i resten af ramadanmåneden.
Nu er det jo heldigt, at påsken indtræffer lige om lidt.
Men er der noget, ministeren vil sætte i værk i det tidsrum, som jo er nu?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-20:
I almindelighed synes jeg, at pressen i sager, hvor der kan være behov for det, eller hvor der er sket episoder på skoler eller i nærheden af skoler, også skal udvise et etisk ansvar for de forældre og de elever, som går på skolen.
Det synes jeg også var tilfældet i sagen om Borup Skole.
Som jeg forstår det og alene ud fra, hvad jeg har læst mig til i medierne, er episoden ved Ellebjerg Skole jo ganske anderledes.
Her er der efter min bedste overbevisning tale om enkeltindivider, som grundlæggende misbruger demokratiets rettigheder til at så splid og så utryghed, og det bryder jeg mig ikke om.
Anne Hegelund (EL), 2024-03-20:
Kan ministeren ikke forstå den frustration og skuffelse, som mange pædagoger og forældre føler over, at regeringen nu løber fra den her del af aftalen, som ikke handler om bureaukrati, men om, at der skal være gennemsigtighed omkring, hvilken effekt loven om minimumsnormeringer faktisk får?
Det hjælper jo ikke noget at skære på bureaukratiet, hvis det alligevel ikke rykker noget ude i hverdagen, fordi kommunernes økonomi er for stram.
Frederik Vad (S), 2024-04-02:
Jeg skulle lige smide min banan ud.
Nå, tak for ordet.
Det her beslutningsforslag knytter sig jo til visumdigitaliseringsforordningen, som blev vedtaget i november 2023, og som jo er meget teknisk og meget tilforladelig og handler om, at vi nu laver en fælles EU-platform for visumansøgninger i Schengen.
Fordi vi jo har retsforbeholdet, skal vi i dag tilkendegive, at vi gerne frivilligt vil tilslutte os de her regler, som der senere kommer nogle formelle lovforslag om.
Teknisk vil det gøre en masse ting nemmere, og det har ingen problemer i sig og ændrer ikke på nogen visumregler.
Så Socialdemokratiet kan støtte beslutningsforslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-02:
Tak for ordet.
Jeg tror egentlig bare, at jeg vil gå kort til værks og sige, at det er ganske positivt med muligheden for at digitalisere Schengenvisumansøgningsproceduren.
Det er ganske fornuftigt, og det skulle forhåbentlig nedbringe omkostningerne og byrden for de involverede parter.
Der er også det forhold, at hvis vi undlader at tilslutte os forordningen, kan det i yderste konsekvens – jeg ved godt, at det er sådan meget hypotetisk – betyde, at Danmark skulle træde ud af Schengensamarbejdet, og det ønsker vi ikke i Venstre.
Så vi støtter beslutningsforslaget.
Mads Olsen (SF), 2024-04-02:
Tak for ordet.
Jeg holder den her tale på vegne af hr. Carl Valentin, der desværre ikke havde mulighed for at være i salen i dag, og jeg vil sådan set gøre det meget kort ligesom de forrige talere.
I SF støtter vi dette forslag, der jo omhandler forordningen om digitalisering af ansøgningsproceduren for Schengenvisum.
Målet med forordningen er, at der bliver mulighed for at indgive en ansøgning om et Schengenvisum online gennem en fælles europæisk ansøgningsplatform.
Som det er nu, kan en visumansøgning være besværlig, tidskrævende og bureaukratisk, både for borgerne og for de nationale myndigheder.
Derfor er det vigtigt at få strømlinet denne proces.
Digitaliseringen af visumproceduren skal gøre proceduren smidigere og mere effektiv for alle parter.
Muligheden for at ansøge om et Schengenvisum online vil være en stor forbedring for borgerne og myndighederne i forbindelse med behandlingen af ansøgningerne.
Det vil forenkle processen for rejsende og samtidig mindske papirarbejdet for de nationale myndigheder.
Samtidig kan digitaliseringen forbedre sikkerheden i forbindelse med udstedelsen af et visum til Schengenområdet, da et visum udstedt på papir er mere udsat for svindel og tyveri end et digitalt visum.
I SF ser vi derfor positivt på de fordele, der er ved at digitalisere visumproceduren og få en fælles europæisk ansøgningsplatform, og derfor støtter vi som nævnt forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-02:
Tak for det, formand.
Man fristes til at gøre det kort.
Når nu vi er i gang med at gøre det kort her, kunne man nøjes med at sige: Schengen er godt, digitalisering er godt, øget bureaukrati for en række ministerier er træls, potentielt mindre bureaukrati for borgerne og visumansøgerne er godt, øget sikkerhed inden for Schengen er godt, og en forbedret visumansøgningsproces er også godt; vi støtter forslaget, for det er godt.
Men det ville måske næsten være for simpelt – nej, det er sådan set så simpelt.
Digitaliseringen vil gøre det nemmere for borgerne.
Men potentielt mindre bureaukrati for borgerne og visumansøgerne er positivt, og så kan det også være med til at øge sikkerheden inden for Schengen.
Så ja, det er godt, og derfor støtter vi forslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-02:
Tak for det.
Jeg skal lige starte med sige, at jeg er her som afløser for vores ordfører, Peter Skaarup, som er forhindret.
Beslutningsforslaget har til formål, at Folketinget giver samtykke til, at Danmark tilslutter sig visumdigitaliseringsforordningen, som er omfattet af Danmarks retsforbehold.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at det er i Danmarks interesse at gøre visumansøgningsprocessen mere enkel og effektiv for ansøgere og medlemsstater ved at bruge digitale værktøjer, samtidig med at sikkerheden øges i Schengenområdet ved at digitalisere ansøgningsprocessen.
I Danmarksdemokraterne støtter vi en modernisering og opdatering af ansøgningsproceduren, og derfor stemmer Danmarksdemokraterne for forslaget.
Så skulle jeg hilse fra De Konservative og sige, at de også stemmer for.
Mohammad Rona (M), 2024-04-02:
Tak for ordet.
Der er sådan set blevet sagt en masse kloge ting her i dag i forhold til her beslutningsforslag, så jeg vil også gøre det meget kort og sige, at det her handler om at digitalisere visumproceduren for Schengenarbejdet.
Det er også vigtigt at understrege, at det ikke har noget med reglerne for visum at gøre; de ændres ikke.
Det her er således kun en ansøgningsprocedure, der bliver ændret, så alle EU-lande får den samme procedure for indgivelse af visum.
Det støtter vi sådan set fuldt op om.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-04-02:
Jeg skal gøre det kort.
Enhedslisten har i 2023 i Europaudvalget været med til at give mandat til, at den danske regering kunne støtte forslaget under forhandlingerne i EU.
Forslaget drejer sig, som tidligere ordførere har været inde på, om digitalisering af visumansøgningsproceduren, som Enhedslisten går ind for.
På den baggrund kan Enhedslisten støtte forslaget.