Morten Bødskov (S), 2025-03-19:
Tusind tak for den positive modtagelse af lovforslaget fra en stor del af Folketinget.
Jeg tror, at mange kender det, som jeg nu vil forsøge at beskrive, nemlig når man står i det lokale supermarked og man betragter hylde efter hylde, hvad enten det er med vaskemiddel eller shampoo, eller det kan også være fars i køledisken.
Hvad er det mest miljøvenlige valg? spørger man jo ofte sig selv.
Jeg synes faktisk, det kan være relativt svært at gennemskue.
Betyder en grøn etiket eller et billede af en jordklode f.eks., at produktet er miljøvenligt?
Ikke nødvendigvis.
Men en grøn etiket kan påvirke, hvad der ender i indkøbskurven.
Det tror jeg også rigtig mange har prøvet.
Det er problematisk, når mange forbrugere gerne vil bidrage til den grønne omstilling og derfor forsøger at træffe et grønt valg.
Samtidig stiller det de virksomheder, der reelt er grønne, dårligere i den her meget afgørende konkurrence, simpelt hen fordi forbrugerne ikke kan skille fårene fra bukkene, om man vil.
For hvad er fup eller fakta i de her situationer, som man som forbruger ofte står over for, når man f.eks. er i det lokale supermarked for at købe ind?
Og det er det, der er pointen.
Det er ganske enkelt konkurrenceforvridende, og dermed har det faktisk været vildledende, og så har det faktisk mere vildledende konsekvenser end den direkte skade, det påfører klima og miljø.
Det er derfor, vi fremsætter det her lovforslag, som er en implementering af et EU-direktiv.
Helt konkret betyder det, at virksomheder fra den 27. september næste år, altså 2026, bl.a. ikke må bruge ord som miljøvenlig, grøn eller bæredygtig, hvis de ikke kan dokumentere det.
Jeg synes faktisk ikke, det er noget urimeligt krav at stille til virksomheder, som jo lægger kød og andet i køledisken for os alle sammen, at de skal kunne dokumentere det, hvis der står, det er grønt, det er bæredygtigt, eller det er miljøvenligt.
Virksomheder må f.eks. også kun bruge udsagn som CO 2 -neutral i 2050, hvis de kan dokumentere, at de rent faktisk har en konkret plan for at nå det mål.
Forslaget betyder også, at virksomheder ved nogle bestemte forbrugeraftaler skal oplyse om produkters reparationsmuligheder og om bæredygtige leveringsmuligheder.
Vi skal sikre, at arbejdet med grøn omstilling ikke strander på tom snak eller spil for galleriet.
Vildledende grøn markedsføring fører ingen vegne.
Virksomheder skal tage ansvar for deres grønne udsagn, og de skal også hjælpe forbrugerne med at træffe et grønt valg.
For regeringen er det også vigtigt, som det fremgår af lovforslaget, at forbrugerklagesystemet er velfungerende, tidssvarende og jo selvfølgelig også effektivt.
Derfor foreslår vi også mindre justeringer af forbrugerklagesystemet.
Vi vil med andre ord fjerne bøvl og byrder for forbrugerne og også for erhvervslivet.
Det drejer sig bl.a. om, at Forbrugerklagenævnet ikke bruger sin tid på at behandle sager, hvor der ikke er udsigt til en løsning.
Vi ved godt, at vi ikke løser alle udfordringerne, og jeg er helt enig i mange af de synspunkter, der er, når det handler om den generelle kamp mod overimplementering og EU-bureaukrati, som også er nævnt her fra salen og talerstolen i dag.
Jeg ved godt, at vi ikke løser alle de udfordringer med det her lovforslag.
Men det her lovforslag handler om at sikre, at forbrugerne har det rette grundlag at træffe et valg på.
Det handler om at sikre, at det bliver nemmere for virksomhederne rent faktisk at gøre en forskel for den grønne omstilling, og at det kommer til at ske på et klart grundlag, og det betyder, at dem, der rent faktisk vil det, også kommer til at stå bedre i konkurrencen om at være grøn.
Tak for ordet.