runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-08:
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne, at Folketinget skal pålægge regeringen at fremlægge en samlet strategi for elbusser inden udgangen af 2017.
Jeg vil gerne takke de tre forslagsstillere fra Socialdemokratiet for at skabe opmærksomhed om regeringens arbejde med at omstille energiforbruget i bl.a. den kollektive trafik.
Når staten står som indkøber af offentlig servicetrafik, sker en stor del af indkøbet som elektrificeret togtrafik.
Der er flere grunde til, at det først er togtrafikkens energiforbrug, der er blevet omstillet.
Den primære årsag er, at teknologien er moden til det.
Der er udviklet standarder.
Det betyder samlet set, at der er en konkurrence om at levere materiel og infrastruktur – og det er for det meste pålideligt.
Meget tyder på, at elbusser nu står over for at få et gennembrud.
Udbredelse af elbusser rummer således åbenlyse fordele for de borgere, som bliver eksponeret for støj og luftforurening fra de i dag primært dieseldrevne busser i bl.a. den offentlige servicetrafik.
Inden for busdrift er staten som bekendt ikke nogen indkøber af betydning.
Derfor skal omstillingen inden for busdriften ske, ved at private operatører samt kommuner og trafikselskaber i fællesskab træffer beslutning om enten at købe busserne eller at efterspørge eldrift i kommende udbud.
Det forudsætter naturligvis, at både materiel og infrastruktur er klar til det.
Svaret på, om elbusser rent faktisk er klar, synes jeg ikke helt vi har endnu, men det er noget, som vi gerne vil være med til at undersøge.
Regeringen er med andre ord enig i visionen bag beslutningsforslaget, og regeringen finder, at det er relevant at finde svar på de spørgsmål, som er en del af beslutningsforslaget.
Når jeg alligevel vil indstille til, at Folketinget afviser beslutningsforslaget, er det, med baggrund i at regeringen allerede har en række aktiviteter i gang, som vil bidrage til at afdække elbussers rolle i fremtidens kollektive trafik.
De konkrete aktiviteter vedrører: punkt 1, at regeringen om kort tid vil offentliggøre en national politikramme for etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer, punkt 2, at regeringen inden udgangen af 2017 vil udarbejde en omkostningseffektiv strategi for opfyldelse af Danmarks klimarelaterede reduktionsmål i 2030, herunder vil de samfundsøkonomiske effekter af en omstilling af den kollektive bustrafik til alternative drivmidler skulle belyses, og punkt 3, at spørgsmålet om at reducere afgiften på el drøftes som en del af opfølgningen på aftalen om indfasning af afgifter for elbiler, brintbiler m.v. Afslutningsvis vil jeg gerne gentage, at regeringen også ser de åbenlyse fordele, som er forbundet med, at vi får udbredt elbusser, så snart teknologien er moden.
Tak for ordet.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Nu nåede jeg lige at skrive ned her, at ministeren siger, at man gerne vil lave de bedste rammer.
Og der vil vi jo så bare helt simpelt gerne have ministeren til at forholde sig til økonomien.
Økonomien er jo en fundamental ting i forhold til at sikre de bedste rammer.
Det er jo også derfor, at det igen, vil jeg bare sige, kan undre, at ministeren ikke vil forholde sig til den luksusøkonomi, som ministeren selv var chef for på plejehjemmet Lotte.
Så må vi ikke bare få et svar her i dag på, om man, når nu ministeren skal til at være med til at lægge en plan for, hvad der skal ske næste år med de offentlige budgetter, så vil se en minister, der lægger op til, at vi skal have nogle forhøjede budgetter, hvor man tager højde for demografien, eller det modsatte?
Vil man få et øget løft, eller hvad er det, ministeren vil lægge sig i selen for?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Jeg synes, det er et meget flot løft, vi har fået med den finanslov, der er lavet, og så vil jeg sige, at jeg selvfølgelig som ældreminister står for at ville skaffe de bedste rammer for den ældrepolitik, som jeg er stolt af at stå i spidsen for.
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Når man kigger på ministeren, må man sige, at som plejehjemsleder var hun i stand til at skaffe flere penge til sit eget plejehjem, også via måder, jeg ikke helt forstår, og hvor jeg måske står endnu mere mystificeret tilbage efter runden her i dag.
Som minister fremhæver man de penge, som blev afsat til ældreområdet, før ministeren blev minister, takket være Dansk Folkeparti i forhandlingslokalet.
Og det er dejligt.
Men jeg skal bare have ministeren til så at bekræfte, at det var et ja, at ministeren sådan set håber, at der kommer flere penge til de ældre næste år, end der er i udgangspunktet er lagt op til.
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Jeg er rigtig glad over og stolt af, at jeg er en del af en regering, som har prioriteret ældreplejen.
Det har vi set med finansloven for 2017, hvor der netop på ældreområdet er kommet et løft, dels til plejehjemskøkkener på 450 mio. kr., og dernæst også et klippekort, som kommer de gamle til gode, ved at hver plejehjemsbeboer kan få ½ time hver eneste uge til noget, som betyder noget for ham eller hende.
Det er et kæmpe løft, og jeg er stolt af at være en del af den regering.
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Nu rejste ministerens sidemand sig lige, det var ellers transportministeren, som jo tidligere gik under navnet hr. Ole Birk Olesen her i salen.
Det må man ikke sige, efter at han er blevet minister, men det er jo et svar på et spørgsmål fra ham fra Finansudvalget, der viser, at hvis Liberal Alliances planer – nu kom han ind igen – som de gik til valg på, blev ført ud i virkeligheden, så skulle man spare over 55 mia. kr. på det offentlige forbrug, altså 10 milliarder mere, end hvad vi samlet set bruger på ældreplejen.
Det er det parti, ministeren er valgt ind for, så kan det godt være, at ministeren ikke vil stå og udtale sig på vegne af det parti, men så lad mig spørge på en anden måde: Ønsker ministeren, at der også i det kommende finanslovsår bliver afsat flere eller færre penge til de ældre?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Jeg tror desværre ikke, at spørgeren hørte, hvad jeg svarede.
Jeg siger, at jeg står her som minister og udtaler mig på vegne af regeringen og ikke som medlem af Liberal Alliance.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Altså, jeg kan godt forstå, at ministeren ikke har lyst til at udtale sig som medlem af Liberal Alliance, for jeg ville også synes, det var meget, meget svært som minister for de ældre at skulle stå på mål for Liberal Alliances politik.
Men det er nu engang ministeren, der er medlem af partiet, og ikke mig, og derfor må vi jo også forvente, at ministeren står på mål for den politik, det parti, hun er medlem af, fører.
Men skal vi forstå det sådan, at ministeren er uenig i Liberal Alliances politik på ældreområdet, altså at ministeren ikke er enig i ønsket om at skære så markant ned?
For det kan jeg da sådan set godt forstå, men det er jo også meget rart at få afklaret, også for alle de danskere, der følger med her.
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Som minister udtaler jeg mig på vegne af regeringen og ikke som medlem af Liberal Alliance, og lad mig igen slå fast, at trekløverpartierne og Dansk Folkeparti i de to sidste finanslove har prioriteret ældreområdet med ekstra midler, så der er kommet flere penge.
Med værdighedsmilliarden og klippekortet til plejehjemsbeboerne vil ældreområdet eksempelvis blive tilført ekstra midler i årene, der kommer.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Det, der er korrekt, er jo, at plejehjemmet Lotte havde en luksusøkonomi, da det var ministeren, der var chef for plejehjemmet, og det er enormt svært at få ministeren til at forholde sig til, at økonomi selvfølgelig betyder noget med hensyn til landets ældrepleje.
Det er sådan set det, vi beder ministeren om at forholde sig til – hvorfor vil ministeren ikke det?
Det er meget mærkeligt, og det er svært at forstå, at ministeren ikke mener, at det er hendes opgave at forholde sig til, hvor stor en rolle økonomien spiller i forhold til at kunne levere en ordentlig ældrepleje.
Det er sådan set derfor, vi står her, altså fordi vi gerne vil have det svar fra ministeren.
Så er det jo ikke rigtigt, når ministeren står her og siger, at Liberal Alliance er ven af den offentlige sektor.
Kan ministeren ikke bekræfte, at man fra ministerens partis side tværtimod vil skære hele 10 pct. ned i det offentlige?
Det er den politik, som ministeren står for.
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar på det lange spørgsmål er nej.
Jeg står her som ældreminister i en regering, der prioriterer ældreområdet højt.
Trekløverpartierne har sammen med Dansk Folkeparti i de seneste to finanslove afsat ekstra penge til mere værdighed og øget selvbestemmelse i ældreplejen.
Det betyder, at kommunerne i 2016 har budgetteret med øgede udgifter til ældreområdet på 1,2 mia. kr. sammenlignet med 2015.
Og for 2017 viser de foreløbige opgørelser af kommunernes budgetter, at kommunernes udgifter til ældreområdet stiger med yderligere 0,7 mia. kr. fra 2016 til 2017, når der tages højde for det løft, der følger af finanslovsaftalerne.
Derfor kan jeg ikke genkende det billede, som Socialdemokratiet forsøger at tegne, af, at regeringen skærer ned på ældreområdet.
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Jeg kan sige, at jeg brugte mange kræfter på at have et godt forhold til personalet, på at give en god ældrepleje og på at have opmærksomhed på mit personale.
Det gjorde bl.a., at der var et lavt sygefravær.
Det betyder selvfølgelig også noget for budgettet.
Så vil jeg sige, at netop den her regering også går utrolig meget op i de ældres mad.
Vi har bl.a. i finansloven for 2017 afsat 450 mio. kr. til bl.a. at få etableret køkkener, så vi netop kan få madkvaliteten hævet og give beboerne duften og sanserne i forbindelse med maden tilbage.
Jeg synes, at Fælles Sprog er et godt redskab for kommunerne.
Med Fælles Sprog bruger både det socialfaglige og det sundhedsfaglige personale de samme begreber.
Det er med til at sikre, at borgerne får den rigtige hjælp og pleje.
Med Fælles Sprog III, som er den nyeste version af redskabet – det er ved at blive rullet ud i kommunerne – bliver det netop nemmere at genbruge de oplysninger om f.eks. borgernes helbred, som borgerne har givet en gang, så man ikke skal hen og spørge igen.
Det synes jeg er smart, og det tror jeg vil gøre hverdagen nemmere både for borgerne og medarbejderne.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Jeg er meget enig med min kollega.
Det har været en rigtig spændende debat, og vi har jo også fra Socialdemokratiets side været ude at sige, at vi gerne vil have en fingrene væk-reform, hvor vi både lytter til medarbejderne og også piller nogle af de regler væk, som tager fokus fra kerneydelsen.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren i forbindelse med den her diskussion: Hvad synes ministeren så om fremtiden for Fælles Sprog?
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-02-08:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til at oprette en it-havarikommission for at sikre vores fremtidige it-sikkerhed i statens it-systemer?
Hvad er ministerens holdning til at oprette en it-havarikommission for at sikre vores fremtidige it-sikkerhed i statens it-systemer?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-08:
Det kan jeg sagtens se at der er udfordringer i.
Regeringen er meget, meget optaget af, hvordan vi får udnyttet overskudsvarmen.
Også selv om alternativet er en grøn energikilde, synes vi, at det at bruge noget energi, der i forvejen er til rådighed, er en rigtig, rigtig fornuftig løsning.
Vi håber også sammen med spørgeren, at vi i energiforligskredsen kan få en drøftelse af, hvordan vi sikrer de bedst mulige rammer for at udnytte overskudsvarmen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-08:
Men jeg har også forståelse for, at en kommune kigger på, hvad det sikreste er for borgerne.
Der kan jeg godt forstå, at man i Kalundborg siger, at det spildevand, som der er noget varme i, kan man udnytte i år og sikkert også om 10 og 20 år, hvorimod det kan være lidt mere usikkert med varme fra en virksomhed.
Jeg vil godt høre, om ministeren ikke kan se nogen ulemper i, at kommuner udelukkende vælger løsninger, som er baseret på egne kræfter.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-08:
Nu har vi tidligere prøvet med en biomasseafgift, nemlig forsyningssikkerhedsafgiften, og jeg må sige, at det ikke faldt specielt heldigt ud.
Som jeg sagde før, er det afgørende for regeringen, at vi træffer de her beslutninger om overskudsvarme og indretning af afgifter på en måde, så vi ikke får falsk overskudsvarme, men rigtig overskudsvarme fra virksomhederne.
Der venter vi på den rapport og den analyse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-08:
Jeg synes, at det må være svært at være ansvarlig minister og så se på, at fordi de analyser bliver forsinket, er der andre aktører i fjernvarmesektoren, som vælger at tage nogle beslutninger, som man godt kan se ikke er de rigtige.
Men det afhænger selvfølgelig af, hvad det er for nogle konklusioner, der bliver draget af analyserne.
Jeg tror, at hvis man skal fremme de bedste løsninger inden for den vedvarende energi, er vi nødt til at nå frem til, at der kommer afgifter på biomasse.
Jeg vil høre, om ministeren ikke kan se, at det må blive en del af den samlede konklusion.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen er meget opmærksom på de muligheder, der er i overskudsvarme.
Det er jo også baggrunden for, at det er en del af regeringsgrundlaget, at vi gerne vil nyttiggøre mere af overskudsvarmen.
Men det er også afgørende, at vi træffer de rigtige beslutninger, og at vi gør det på et så kvalificeret grundlag som overhovedet muligt.
Derfor venter vi på den analyse, og af mange gode grunde – og det gælder også, når jeg kigger ud af vinduet – ser jeg meget gerne en tidlig sommer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-08:
Det lyder da godt, at delanalysen, som forholder sig til overskudsvarme og åbenbart også noget, der hedder falsk overskudsvarme, snart kommer, og at vi, når vi skal finde de rigtige politiske konklusioner, så kan vente på, at den afsluttende analyse kommer.
Det sagde ministeren så i dag vil ske til sommer.
Jeg håber, det bliver tidligt sommer.
Det var sidste år en gang i foråret.
Så jeg ser frem til, at tidsplanen holder den her gang.
Jeg synes, at vi her står med et problem, som har været italesat i temmelig lang tid.
Det blev det i forbindelse med Apples valg af placering ved Viborg, hvor det kom frem, at der ville være et potentiale for at bruge kølingen af serverne oppe i det center til fjernvarme til Viborg og flere andre byer.
Og nu har vi på det seneste hørt, i forbindelse med at Facebook etablerer sig i Odense, at det kunne give varme til 20.000 varmeforbrugere.
Der er hele tiden historier, der kommer frem, fra den virkelige verden om, hvad man vælger at gøre rundtomkring.
Det seneste eksempel er fra Kalundborg, hvor man har valgt at udnytte varmen i spildevandet, selv om det er temmelig køligt, i form af varmepumper, i stedet for at man fik lavet en aftale med Statoil, som har noget meget varmt overskudsvarme.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Hvis jeg skal svare på den første del af spørgsmål først, vil jeg gerne slå fast, at det er vigtigt for regeringen, at der er gode vilkår for at nyttiggøre overskudsvarme i Danmark.
Derfor er det også en del af regeringsgrundlaget, at regeringen vil fremme udnyttelsen af både overskudsvarme og varmepumper, der som regel er nødvendige for udnyttelsen af overskudsvarmen.
Overskudsvarme kan populært forstås som varme, der stadig væk er frugtbar efter at være benyttet til et andet formål, og hvor der ikke benyttes yderligere brændsel for at frembringe overskudsvarmen.
Afgiften på overskudsvarme skal sikre en balance, hvor der både sikres nyttiggørelse af den ægte overskudsvarme, mens der ikke samtidig gives et incitament til produktion af falsk overskudsvarme.
Denne balance er en del af hovedspørgsmålene i analysen af overskudsvarme, som er en del af afgifts- og tilskudsanalyserne.
Regeringen forventer snart at offentliggøre denne delanalyse om overskudsvarme.
Overskudsvarmeanalysen vil ikke give det fulde billede af, hvordan forslaget til eventuelle ændringer af afgifts- og tilskudsregler kan påvirke nyttiggørelsen.
Det billede har vi først, når den afsluttende analyse kommer til sommer.
Regeringen har længe været opmærksom på fremme af overskudsvarme og har i andre sammenhænge sørget for at tænke det ind.
PSO-aftalen fra november sidste år betyder, at PSO-afgiften på elregningen gradvis udfases.
Det gør eldrevne varmepumper, der som regel er nødvendige for at nyttiggøre overskudsvarmen, mere rentable.
Derudover betyder den nye energispareaftale, at der kun kan gives tilskud til at lade fjernvarmeselskaber investere i varmepumper i forbindelse med udnyttelse af overskudsvarme.
Jeg medgiver, at overskudsvarme kan være lidt mere risikofyldt end andre former for varmeleverancer, fordi virksomheder kan gå konkurs eller lukke, eller fordi mængden af overskudsvarme kan blive reduceret.
Jeg har som minister et ansvar overordnet for at sikre en høj forsyningssikkerhed i Danmark, og det spørgsmål tager vi i regeringen ganske alvorligt, bl.a. i forbindelse med forberedelsen af den nye økonomiske regulering af forsyningsområdet.
Vi skal kunne være sikre på, at der også fremover vil være tale om en høj forsyningssikkerhed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-08:
Hvad vil ministeren gøre for at fremme udnyttelsen af overskudsvarme fra erhvervsvirksomheder, og hvorledes vil ministeren i den sammenhæng sikre fjernvarmeforbrugerne mod den risiko og de følger, der vil kunne opstå, såfremt en varmeleverende virksomhed går konkurs, lukkes eller reducerer sin overskudsvarme?
Hvad vil ministeren gøre for at fremme udnyttelsen af overskudsvarme fra erhvervsvirksomheder, og hvorledes vil ministeren i den sammenhæng sikre fjernvarmeforbrugerne mod den risiko og de følger, der vil kunne opstå, såfremt en varmeleverende virksomhed går konkurs, lukkes eller reducerer overskudsvarmen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Det, vi selvfølgelig hele tiden er optaget af, er at sikre, at både økonomien og de skattemæssige rammer er i orden i forhold til at sikre, at det er det fornuftige valg, der foretages.
Der må man bare erkende og sige, at der i dag er områder, hvor skatter og afgifter er afgørende, i forhold til hvad det er for nogle beslutninger, der træffes, og derfor er det jo også en del af aftalen omkring udfasningen af PSO, at vi tager hul på at kigge på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-08:
Ja, men det kunne jo godt være, at når de to kommuner begyndte at regne på, hvad det var for en omstilling fra kul, de ville lave, så blev det meget synligt for dem, i hvilket omfang de nuværende energiafgifter medfører, at man vælger nogle løsninger, som man godt kan se ikke er det optimale energimæssigt, og som ikke er det optimale bæredygtighedsmæssigt.
Det ville jeg synes var en skam, og det er derfor, at det ville være en fordel, at man havde en konkret dialog med de to kommuner for ligesom at afdække, hvad det er for nogle barrierer, der kan være, for at vælge den mest bæredygtige løsning.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg i den sammenhæng trygt overlader det til både Aalborg Kommune og Odense Kommune – i forhold til omstilling af Nordjyllandsværket og Fynsværket – at tage de nødvendige positive hensyn og overveje alle mulige alternativer til kul.
Og er der nogle af stederne mulighed for geotermi, jamen så er det jo også en mulighed, altså hvis man lokalt finder, at der er grundlag for at udnytte geotermien i undergrunden.
Men jeg er overbevist om, at de to kommuner og ejerne af de to kraftværker vil være langt bedre end ministeren til at vurdere, hvad man synes der er den mest fornuftige løsning.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-08:
Nej, det synes jeg ikke er en god idé, og det er jo på baggrund af, at jeg synes, vi stadig væk har til gode at se, hvordan den teknologiske udvikling vil udfolde sig på det her område.
Før man kan sætte måltal op om, hvor mange busser der skal være osv., er det altså rart at vide, om teknologien kan leve op til de mål, man sætter.
Jeg synes, at målet af hensyn til de folk, der bor tæt på, hvor busserne kører, må være at få færre dieselbusser og flere busser med alternative energikilder.
Det kunne f.eks. være elbusser, og det kunne også være brintbusser.
Pointen er bare, at det er en gevinst for samfundet, hvis der ikke er så meget støj fra dieselbusserne.
Nogle af os har prøvet at sidde i en førstesalslejlighed, hvor der er et busstoppested nedenfor, og når bussen sætter i gang, ryster vinduerne.
Andre har oplevet, at når man åbner vinduet i en by, kommer der simpelt hen sod ind, og det kommer også fra de her dieselbusser.
Så selvfølgelig er det en vej, vi skal gå, men det er for tidligt at sige nu, hvor hurtigt vi kan gå, og hvor mange busser vi kan have om x antal år.
Sophie Løhde (V), 2017-02-08:
Jeg mener grundlæggende, det er nødvendigt, at vi i staten bliver endnu bedre til at styre de store it-projekter, så de ikke forsinkes, fordyres eller helt kuldsejler, men derimod leverer nogle gode og velfungerende it-systemer med en høj it-sikkerhed.
En it-havarikommission vil i sagens natur primært have fokus på havarerede projekter.
Der kunne man eksempelvis have kigget på Arbejdsmarkedsstyrelsens Amanda, Rigspolitiets POLSAG eller SKATs EFI.
Jeg er fuldstændig enig i de intentioner, som jeg formoder ligger bag forslaget om en havarikommission.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi lærer af fortiden, og at vi bruger de erfaringer, der er blevet gjort, for dermed også bedre at kunne forebygge, at lignende sager opstår igen.
Med statens It-projektråd er der etableret en struktur med samlet erfaring fra mere end 50 statslige it-projekter, som tager udgangspunkt i igangværende projekter under behandling, både når det går godt, og når de kommer i problemer.
En evaluering fra 2016 viser, at It-projektrådet har været medvirkende til at skabe en øget professionalisering af arbejdet med it-projekter i staten hen over de sidste 5 år.
Jeg vil senere på året invitere Folketingets it-ordførere til en videre drøftelse af, hvordan vi kan styrke opfølgningen på de store statslige it-projekter, herunder også kigge på ideen om en egentlig it-havarikommission.
I den forbindelse synes jeg det er en central overvejelse, hvordan vi bruger kræfterne mest effektivt; om det er hensigtsmæssigt at etablere en egentlig ny enhed, en egentlig havarikommission, eller om det er bedre eksempelvis at styrke It-projektrådets rolle, så de har en mere klar opgave med også at kunne uddrage, hvad der kan læres af de projekter, der går galt.
Det er noget af det, jeg ser frem til at drøfte nærmere med it-ordførerne.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-02-08:
Jeg takker for svaret, og jeg er da også meget positiv over for det, som ministeren siger.
Sidst, men ikke mindst, havde vi jo EFI-systemet fra SKAT, som kostede staten en masse penge.
Samtidig bruger man 8 mia. kr. i regeringen på at lave vores it-systemer for at få dem til at fungere og til at køre.
Det er mange penge, så jeg synes, at vi burde få sat den der havarikommission i gang, og det måtte gerne være nu.
Hvad synes ministeren om det?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Som jeg sagde, vil jeg se på det bredt sammen med KL og også nogle følgegrupper, bl.a. FOA, som kan komme med nogle input til, hvad de synes er vigtigt.
Med hensyn til BUM eller bestiller-udfører-modellen stilles der jo ikke i serviceloven nogen krav til kommunernes interne organisering, men det afgørende er, at kommunerne adskiller myndighedsopgaverne fra leverandøropgaverne for netop at sikre lige konkurrencevilkår mellem de offentlige og de private leverandører og også synliggøre omkostningerne ved den kommunale leverandørvirksomhed.
Og så er det selvfølgelig meget vigtigt, at den løbende dialog skal være mellem visitation og leverandør.
Det er en grundlæggende forudsætning for, at der kan skabes et godt og sammenhængende borgerforløb på hjemmehjælpsområdet.