Karina Adsbøl (DF), 2019-03-26:
Tak for det.
Det er jo altid godt at høre sådan engagerede talere, og jeg var meget enig med ordføreren i, at ligestilling ikke må ende i nogen som helst kønskamp.
Men ligestillingsredegørelsen siger jo også, at alle skal have lige muligheder for at deltage i samfundet og udfolde deres potentialer og talenter, og det gælder selvfølgelig uanset køn.
Alle ressourcer skal i spil, og ingen skal opleve diskrimination på grund af køn, seksuel orientering eller kønsidentitet.
Rettigheder og frihed for den enkelte er grundsten i det danske demokrati.
I nogle etniske minoritetsmiljøer er ligestillingen reelt sat ud af spil.
Her begrænser forældede kønsroller og parallelle retsopfattelser den enkeltes rettigheder og friheder.
F.eks. kan vi også se, at 49 pct. af de kvinder, der var blevet indskrevet på landets kvindekrisecentre i 2017, var kvinder med en ikkevestlig oprindelse.
Vi har oprettet sikre opholdssteder for unge i æresrelaterede konflikter, og de hjælper døgnet rundt, hvis man er på flugt fra et tvangsægteskab eller æresrelateret vold.
Der er også fortsat en stor negativ social kontrol i nogle miljøer – og det duer ikke – og der er også fortsat parallelsamfund.
Af de tal, vi har fået i ligestillingsredegørelsen, kan vi jo også se, at der er sket en stigning i forhold til vold.
38.000 kvinder og 19.000 mænd har været udsat for fysisk partnervold inden for det seneste år, og der er jo en kæmpe udfordring i forhold til vold.
Og når vi taler om vold, er der jo også ofte børn involveret.
Blandt de 16-24-årige har 3,2 pct. kvinder og 1,6 pct. mænd været udsat for fysisk partnervold det seneste år, og 3,9 pct. kvinder og 1,2 pct. mænd har inden for det seneste år været udsat for psykisk partnervold.
Der har vi jo her i Folketinget på tværs af partier taget nogle initiativer og er lige i gang med at behandle en lovgivning om psykisk vold.
For vold er uacceptabelt, og det er, uanset om det er fysisk eller psykisk vold.
Men den psykiske vold er bare ikke så tydelig, som den fysiske vold er.
Der er også rigtig mange, som bliver udsat for stalking.
Ca. 2 pct. af danskerne i alderen 18-74 år har været udsat for stalking, og det svarer til mellem 67.000 og 98.000 personer, og det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt.
Desværre har vi også set, at der har været nogle eksempler på, at gerningsmanden, kan man sige, har bosat sig meget, meget tæt på offeret, og det synes jeg jo overhovedet ikke skulle være tilladt.
Men der har jeg jo så fået med i betænkningen om psykisk vold, at det er noget, vi skal have kigget på, når lovgivningen om strakstilhold skal evalueres.
2,8 pct. af kvinderne har også været udsat for seksuelle overgreb, og 17 pct. af minoritetsetniske mænd og 14 pct. af minoritetsetniske kvinder er faktisk helt enige – og det er faktisk lidt skræmmende – eller overvejende enige i, at kvinder, der går udfordrende klædt, selv er skyld i det, hvis de udsættes for seksuelle overgreb.
Jeg kan huske, at jeg på et tidspunkt lavede et indlæg i aviserne, hvor jeg skrev, at uanset om jeg gik nøgen i Rold Skov, så skulle man bare lade være.
Sådan skal det være: Uanset hvordan og hvorledes man er påklædt, er det jo aldrig acceptabelt at udsætte andre for seksuelle krænkelser, vold, voldtægt eller andet.
Men i Dansk Folkeparti har vi også haft et stort fokus på mænd.
For mænd kan også have brug for hjælp, og derfor fik vi jo sat midler af i satspuljen til en ansøgningspulje, som kan søges af private krisecentre, og som netop har til formål at hjælpe mænd i krise.
og vi har fået finansieret det sådan, at bl.a. Horsens Krisecenter for Mænd og Krisecenter for mænd i Fredericia får nogle midler, og vi er på baggrund af den evaluering, der har været, også blevet enige om et pilotprojekt med botilbud og rådgivning til voldsudsatte mænd.
Så der er på voldsområdet samlet set tilbud til mænd og kvinder.