runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Min overbevisning er i hvert fald, at vi, selv om vi lægger uenigheden om reformen til side, ikke helt kan være det bekendt over for de unge, men måske heller ikke helt over for institutionerne, som har så uendelig travlt med lægge om, også fordi den her proces har været længere, end nogle måske har kunnet ønske sig.
Derfor ville jeg virkelig appellere til, at man i regeringen og blandt aftalepartierne overvejer, om man ikke lige skal trykke bare lidt på bremsen, hvad en meget, meget bred palet af interessenter jo opfordrer til.
Det håber jeg, for vi får meget kritik for det her med tempo i implementeringen.
Jeg synes, det ville være ærgerligt, hvis det også skulle gøre sig gældende her.
Heidi Bank (V), 2025-04-08:
Som nævnt synes jeg, det er en rimelig og relevant bekymring.
Jeg synes også, det er nødvendigt at følge det her tæt, og det har jeg også en tillid til at embedsværket gør.
For det er vigtigt, at der kommer en oplevelse af, at tingene fungerer derude, og derfor er det nødvendigt.
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Jamen vores politik har ikke ændret sig, og jeg sagde det faktisk lige før, altså at vi stadig væk synes, at en tostatsløsning er den rigtige løsning, men det bliver ikke med det, som repræsenterer palæstinenserne lige i øjeblikket, altså en terrororganisation, Hamas.
Og ordføreren prøver at sige, at det ikke ville kunne lade sig gøre med Netanyahu, og så siger jeg blot: Men det kan det heller ikke med Hamas.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-04-08:
Jeg er langt mindre bekymret over en eller anden retorisk vending, end jeg er over, hvordan ATP forvalter danskernes penge.
På 3 år er formuen i ATP skrumpet med 229 mia. kr.
Det burde nærmest ikke være en mulighed.
Hvis man bare havde investeret pengene i et world index, altså det store, brede indeks, havde man haft 5-6 pct. stigning.
Hvis det havde været C25, havde man haft 8-10 pct. stigning i samme periode.
Hvis det havde været det amerikanske S&P 500, havde man haft 13 pct. stigning.
Altså, det burde have været en umulighed at tabe pengene.
Statsministeren har det øverste ansvar og har et flertal bag sig; det er rigtigt.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Hvordan kan man sidde det her overhørig og så bare fortsætte med at se til, mens danskernes penge bare forsvinder, altså penge, som de med den nuværende lovgivning er tvunget til at aflevere?
Det må da være i statsministerens interesse at gøre op med sådan et system.
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Vi har i dag ganske mange folkepensionister, der har folkepension og ATP og ikke har en masse ved siden af.
Så man kan sige, at det jo bl.a. er det, der har været drivkraften.
Men selvfølgelig skal vi jo altid kunne se kritisk ind i, om tingene kan gøres på en anden måde.
Om nogen er jeg da smertelig bevidst om, at værdien af ATP'en er vigtig, især i de folkepensionisters økonomi, hvor der ikke er så meget rutte med.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-04-08:
35 pct. af borgerne har kun deres folkepension og ATP nu.
Det er jo derfor, jeg rammesatte det ved at snakke om de kommende generationer, altså de unge.
Vi ved, at langt størstedelen af dem har en arbejdsmarkedspensionen eller en kapitalpension selv.
Så derfor taler jeg om den kommende generation.
Vanviddet stopper jo ikke her.
For ikke nok med, at ATP er forfærdelige til at forvalte danskernes penge – ja, en chimpanse med en dartpil kunne vel gøre det bedre – så er der selve systemet, hvor du har 3.000 mennesker – jeg gentager: 3.000 mennesker – ansat ude i ATP, som nærmest i sig selv koster 2 mia. kr. at køre, og de har lige givet sig selv 500 mio. kr. i bonus i et år, hvor de taber penge.
Derfor siger vi i Borgernes Parti, og vi håber, at vi kan få statsministeren til at lytte
: Lad nu danskerne selv bestemme, hvor de vil have deres pension.
Et pensionsselskab som PFA har en langt højere grad af gevinst med de penge, som de administrerer.
Så skulle vi ikke overlade det til danskerne, i stedet for at det er politikerne herinde, der skal bestemme, hvor folks pensionspenge skal være?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Jeg vil sige, at jeg selvfølgelig også har fulgt med i, hvad der sker i og omkring ATP, og man skal godt nok være påpasselig med, hvordan man investerer sine penge i ATP, fordi man har at gøre med danskernes pensionspenge.
Så selvfølgelig skal vi altid kunne diskutere, om ATP kan indrettes på en anden måde, og understøtte det, der er det vigtige, nemlig danskernes pension og opsparing.
Jeg er ikke så glad for den der måde at tale om politiske beslutninger på, altså det der med, at vi sådan tvinger folk.
Der er intet af det, der sker i den her sal, som kunne ske, hvis vi ikke havde et mandat fra danskerne.
Danskerne har valgt at stemme på nogle politikere, ikke med ført hånd, ikke med bind for øjnene; det er danskernes valg, hvem det er, der sidder her.
Det er også danskernes valg, hvem det er, der har muligheden for at kunne danne regering eller for den sags skyld et folketingsflertal, for regeringen kan ikke vedtage noget selv.
Det er Folketinget, der vedtager lovene, det er altså ikke regeringen, der gør det.
Vi fremsætter dem, det er Folketinget, der vedtager dem.
Så det der med at omtale de beslutninger, der træffes her i salen, som sådan næsten lidt illegitimt, er jeg ikke enig i.
Men jeg er til gengæld enig i, at vi altid skal have et kritisk øje på, hvordan vi bedst passer på danskernes pensionsopsparinger.
Jeg tror, at jeg vil nøjes med at gentage, hvad jeg sagde før: Selvfølgelig skal vi altid kigge med kritiske briller på det her.
Jeg har også iagttaget, hvad der er sket i ATP igennem de senere år.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Vi er ikke rokket i vores holdning til og vores opbakning til Den Internationale Domstol og dens udtalelser.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-04-08:
Situationen i ATP lige nu er måske en af de største skandaler, som går under radaren.
Jeg erkender, at ordningen har haft sin berettigelse historisk og stadig væk har det for en del ældre, så det er ikke det, vi skal diskutere.
Men fremadrettet, især i forhold til de unge, de kommende generationer, synes vi i Borgernes Parti, at det er tid til at tage et opgør med ATP og reformere ATP.
For lige nu tvinger, kan man sige, statsministeren og regeringen jo borgerne til at aflevere deres penge til ATP, som så vælger at bruge de penge på massive bonusser til sig selv, samtidig med at de mister folks opsparing.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren: Vil det ikke være et godt tidspunkt nu at tage et opgør med ATP i den nuværende form, reformere den og så give danskerne lov til selv at vælge, hvem det er, der skal administrere deres pensionsmidler?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår det sidste, men måske får vi en lejlighed til at få det uddybet.
Man kan sige, at i forhold til det arbejde, vi er i gang med lige nu på europæisk plan, skal vi jo kunne det hele på samme tid, og det er jo det, jeg i høj grad advokerer for.
Vi kan ikke sige, at nu laver vi kun militær oprustning, men vi venter med den økonomiske konkurrenceevne, eller sige: Okay, så tager vi os af konkurrenceevnen og forsvaret, men vi bliver nødt til at vente med at få et stadig mere integreret energisamarbejde.
Der er ting, der går godt, også herhjemme i forhold til vores egen elforsyning og sådan noget.
Der er meget, der lykkes.
Og lige så farligt det er at være afhængig af Putins gas, lige så farligt er det jo at være afhængig af andres kritiske elementer i vores værdikæde eller i vores forsyning.
Martin Lidegaard (RV), 2025-04-08:
Lad mig prøve at blive mere konkret.
Jeg tror – hvis man skal kigge på de kinesiske erfaringer – at lige så vigtigt det er at udbygge den vedvarende energi, lige så vigtigt er det at få startet elektrificeringen af industrien og af transporten, som det heldigvis går nogenlunde med, men også af varmen for at blive fri for naturgas.
Det vil sige, at det at skabe en efterspørgsel, der skal drive den grønne transformation i Europa, er vigtigt.
Der tænker jeg, at den industri, vi nu skal til at investere i på forsvarsområdet, jo skal være bæredygtig, og det skal være med priser, som mindst er konkurrencedygtige, og hvor man også skal kunne producere hurtigere.
Det er sådan, jeg tænker at man kan koble tingene.
Og jeg glæder mig jo over, at statsministeren har rykket sig på EU, i forhold til da statsministeren startede.
Det glæder jeg mig meget over.
Men det kræver nok også, at man tør have europæiske ambitioner, både når det handler om forsvarsindustrien, og når det handler om den vedvarende energi og elektrificeringen af den øvrige industri, så vi får en efterspørgsel, der kan være med til at drive den her udvikling.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-04-08:
I meget fin forlængelse af det vil jeg fortsætte spørgsmålet med at sige, at klimaforandringerne jo ikke længere bare er en trussel i horisonten.
For de er her nu, vi ser tørke, oversvømmelser og ekstremt vejr, og forskere advarer om, at Golfstrømmen kan kollapse og gøre Danmark lige så koldt som Alaska.
Det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi skal prioritere en militæroprustning eller en klimaoprustning.
Men vi har også en kæmpe mulighed, for vi kan tage lederskab og investere massivt i den grønne omstilling, en gang for alle slippe den fossile fortid og føre Danmark sikkert ind i en bæredygtig fremtid.
Vi kan skabe grønne virksomheder og løsrive os fra russisk gas, vi kan vise, at Danmark og EU går forrest.
Vi kan tage ansvar for fremtiden, når USA prøver at punktere den globale klimaindsats.
Derfor vil jeg spørge, om statsministeren vil anerkende, at vi har brug for en klimaoprustning, og støtte et nyt ambitiøst klimamål på 100 pct. grøn omstilling i 2035, så vi behandler klimatruslen med den samme alvor og hastighed, som vi behandler andre sikkerhedspolitiske trusler.
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Jeg er i hvert fald enig i hele indledningen om, at klimaforandringerne ikke bare er noget, vi skal frygte ude i fremtiden.
For de er her, og konsekvenserne er meget målbare, både for menneskene og for naturen, men også for økonomien.
Jeg er også enig i, at man ikke kan se sikkerhedspolitikken uafhængigt af klimapolitikken.
For det hele smelter sammen, det er jo det, der gør det komplekst, og det er også det, der gør, at vi sådan lever i megakrisernes tid.
For alting har en sammenhæng med hinanden.
Jeg vil ikke stå i dag og forhandle et nyt klimamål, det er defineret i klimaloven, og tak for samarbejdet omkring den.
Jeg tror, vi er det første land, der har en klimalov med bindende mål, og det er noget af det, vi har skabt sammen, så vi kommer jo til at forhandle et nyt klimamål i indeværende år.
Og hvor det præcis skal ligge, vil jeg ikke forhandle på plads i dag.
Så er det jo også klart, at vi ved dagens afslutning skal kunne rigtig, rigtig mange ting på en og samme tid.
For klimaet er vigtigt, og forsvaret er vigtigt, og hr. Alex Vanopslagh var tidligere også inde på, at konkurrenceevnen også er det, og som socialdemokrat er jeg også optaget af, at der er en social balance i tingene, og at vi har et stærkt velfærdssamfund, og vi skal jo så kunne det hele på en og samme tid.
Men det må vi finde en vej igennem, og det har vi gjort før.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-04-08:
Men alt det, som statsministeren netop nævner, er jo det at have en ambitiøs klimapolitik, og det er jo netop derfor, at det er vigtigt, at vi får langt mere klimahandling.
For alligevel fører Danmark altså en politik, som hører den fossile fortid til.
Det er billigere at købe en gang hakket grisekød, end det er at købe en bakke økologiske champagner, og det er billigere at flyve til Paris, end det er at tage toget fra Aarhus til København, og så er du jo endda garanteret en pladsbillet på flyveren.
Hvorfor?
Vi giver milliarder i støtte til den industrielle kødproduktion og fossile brændsler, mens vi gør det grønne liv meget dyrt og meget besværligt.
Det er fortidens logik i en nutid, der skriger på forandring.
Hvis vi virkelig mener, at det bæredygtige er vigtigst, så skal det kunne mærkes i danskernes hverdag, og det skal være billigst at være grønnest.
Vil statsministeren være med til at fjerne de tilskud, der fastholder det fossile samfund, og sikre, at det bliver billigst og lettest at tage det grønne valg?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Jeg er ikke enig i, at det grønne valg er meget besværligt.
Det er jeg faktisk sådan helt generelt ikke enig i.
Det korte svar på spørgsmålet er, at jeg synes, at vi skal fortsætte den danske strategi, og her er vi nok ikke helt enige med hinanden.
Men det er da bare ret godt gået at være et af de lande, der reducerer allermest, og som når i mål med rigtig meget, og som spørgeren også ved, elsker jeg den grønne trepart.
For lige om lidt begynder der dér, hvor der tidligere var landbrugsland, som forurendede, at være natur og miljø, og omvendt får landbruget en mulighed for at producere nogle steder, hvor de i dag ikke kan producere.
Jeg elsker den grønne trepart, men det er da også ret godt gået, at vi i de relativt bøvlede år, vi har været igennem som land, både har høje klimaambitioner og et velfungerende samfund, hvor uligheden ikke bare har fået lov til at stige, og hvor arbejdsløsheden ikke er eksploderet.
Så vi lykkes jo med rigtig meget.
Så jeg synes i virkeligheden, vi skal fortsætte ad den vej, vi allerede har valgt.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-04-08:
Det tredje spørgsmål kommer jo som regel udefra, og i dag kommer det også fra Alternativets unge, og det er Anton på 19 år, som kommer fra Lejre.
Det var Alternativet, der i 2018 foreslog, at borgerne skulle have mulighed for at stille borgerforslag i Folketinget, og siden da har borgerne haft en klar stemme på Christiansborg, og borgerforslag om bl.a. klimalov, kræftbehandling, sorgorlov og rettigheder til fødende er blevet gennemført.
Nu er der et nyt forslag, der har opnået over 50.000 stemmer, og det skal derfor til afstemning i Folketinget.
Over 53.000 borgere beder os politikere om, at Danmark skal stoppe al direkte og indirekte våbenhandel med Israel.
Det er teknologi, der bidrager til overgreb og til krigsforbrydelser og til at slå uskyldige børn ihjel.
Bare på de 2 uger, siden våbenhvilen den 18. marts blev brudt, er flere end 300 palæstinensiske børn blevet dræbt, al madforsyning er lukket, og senest er 15 humanitære redningsfolk blevet dræbt, mens de forsøgte at redde andres liv.
Hvornår er nok nok for statsministeren?
Og hvornår vil statsministeren sætte foden ned og stoppe den militære støtte til folkemordet i Gaza?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
For det første vil jeg sige, at den humanitære situation i Gaza er meget, meget alvorlig, og jeg vil i den sammenhæng også sige, at der allerede i dag er meget restriktive regler for eksport af våben i konfliktsituationer og krige i det hele taget.
Så vil jeg omkring borgerforslag som sådan en institution sige, at det har kastet nogle meget fine diskussioner af sig her i Folketingssalen, men at jeg helt generelt til Anton og til spørgeren og alle andre vil sige, at vi skal passe på med ikke at tro på vores repræsentative demokrati.
For folket, danskerne, har ikke en stemme med borgerforslagene, det er der nogle tusinde der har, men det er, når vi har folketingsvalg, og man går hen og stemmer, man har sin stemme.
For der er alle med, også dem, der ikke ved, at der er et borgerforslag.
Lige præcis på valgdagen er vi alle sammen lige, ligegyldigt hvor mange penge vi har, om vi ikke har nogen penge, om vi er gamle eller vi er unge, eller hvor i Danmark vi bor, det er, når man går hen og sætter sit kryds, der er lighed for loven, og det er altså ikke med borgerforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-08:
Hvis du f.eks. har et forhold til dine forældre eller din værge, som er så dårligt, at du er på institution eller på anden måde ikke har kontakt til værgen, synes jeg jo kun, at det er ret og rimeligt, at man får udbetalt sine børnepenge eller ungeydelsen, som skal følge barnet eller den unge, til fornødenheder og tøj osv.
Men jeg oplever egentlig heller ikke, at vi politisk set ser specielt forskelligt på det i Folketinget, og derfor synes jeg også, at vi skylder et svar til dem, der siger: Lad os nu få ordnet det her – om det så er en kontantkasse eller en ændring i værgemålsloven.
Alexander Ryle (LA), 2025-04-08:
Tak for ordet.
Det skal ske, fordi den finansielle sektor og borgernes behov har ændret sig.
De fleste af os kender nemkonto som det system, hvor vores løn, su, overskydende skat eller pension automatisk sættes ind, og det har både sparet tid og administrativt bøvl for myndigheder og borgere.
Nu står Digitaliseringsstyrelsen over for at udvikle et nyt nemkontosystem, og derfor er der behov for at opdatere loven.
Lovforslaget bygger i høj grad videre på eksisterende regler, men tydeliggør borgernes og virksomheders rettigheder og pligter og gør det muligt at bruge konti i betalings- og e-pengeinstitutter som nemkonto, og det afvikler samtidig den statsejede ventekonto gradvis, så man undgår at opbygge store udbetalingsbeløb, der ikke bliver udbetalt til borgerne.
Endelig lægger forslaget op til, at man mere effektivt kan dele visse data på tværs af myndigheder og andre relevante aktører for at bekæmpe svindel.
I Liberal Alliance mener vi, at det giver god mening at samle reguleringen af nemkonto i en lov og samtidig modernisere rammerne, så de passer til nutidens digitale betalingslandskab.
Vi vil dog især holde øje med to ting.
For det første vil vi holde øje med, at borgere, der ikke har en nemkonto, f.eks. nogle ældre og sårbare grupper, ikke ender i klemme.
Her må vi sikre, at kontant udbetaling eller lignende løsninger fungerer i praksis, selv om det kun gælder en lille gruppe.
For det andet vil vi holde øje med, at den øgede mulighed for at dele data til at forebygge svindel sker på en gennemtænkt måde, så privatlivets fred værnes.
Ifølge høringsnotatet er der lavet en række præciseringer, der netop adresserer udfordringerne for ældre og sårbare grupper og udfordringerne i forhold til den ansvarlige brug af data i bekæmpelse af svindel.
Vi mener, at det ser fornuftigt ud, og vi har noteret os, at bl.a. Rådet for Socialt Udsatte, IT-Branchen og Dataetisk Råd har været hørt og har fået nogle af deres pointer indarbejdet i bemærkningerne.
Derfor kan Liberal Alliance støtte forslaget.
Jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også bakker op.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Mange tak.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler om en modernisering og fremtidssikring af samfundskritisk infrastruktur.
Det handler også om borgernes tillid til den offentlige sektor og tillid til, at vores systemer virker og er tidssvarende.
Nemkontoen har i to årtier været rygraden i det offentliges udbetalinger, og det gælder alt fra su til pension.
Men lovgivningen, der er grundlaget for nemkontoen, er over 20 år gammel, og i den tid har vores samfund forandret sig meget.
Nye betalingsformer, nye aktører og nye behov betyder, at vi nu også skal give nemkontosystemet et nødvendigt løft.
Det muliggør vi med det her lovforslag.
Med lovforslaget sikrer vi, at det også i fremtiden er nemt, trygt og gennemskueligt for både borgere og virksomheder at modtage offentlige udbetalinger.
Vi gør det muligt at anvise konti i e-pengeinstitutter som ens nemkonto og følger dermed den teknologiske udvikling.
Vi præciserer rammerne, så både borgerens og det offentliges rettigheder og pligter bliver tydeligere.
Det er også positivt, at vi med loven giver myndigheder bedre mulighed for at opdage og forhindre svindel, og at vi viderefører kompensationsordningen til borgere, der f.eks. ikke modtager retmæssige udbetalinger på grund af svindel.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-08:
Tak, formand.
Nemkonto har været en digital succes, som har forenklet processen med digitale udbetalinger.
Det er ad den vej, som løn, pension, su og skattepenge finder hjem til danskerne.
Derfor er det også helt rigtigt, at vi nu giver den et stærkere og selvstændigt lovgrundlag.
Nemkonto er en samfundskritisk digital infrastruktur, og det giver derfor god mening, at staten selv ejer og har kontrollen over systemet frem for at være afhængig af en privat leverandør, også selv om systemet faktisk har fungeret rigtig godt hos den nuværende leverandør.
Det er positivt, at ministeriet i høringen har holdt fast i, at man ikke kan tvinge borgerne ind i en kontrakt med en bank, altså et pengeinstitut.
Det vil jeg gerne kvittere for at man har holdt fast i.
Nu, hvor man så trækker ejerskabet hjem til staten, vil vi også understrege, at det er afgørende for os i Det Konservative Folkeparti, at udviklingen af systemet bliver udbudt.
Staten skal specificere, kontrollere og eje infrastrukturen, men den skal ikke bygge den.
Vi har ikke brug for at få gentaget kaosset fra Udviklings- og Forenklingsstyrelsens ejendomsvurderingssystem, hvor der ikke engang er armslængde i forhold til den institution, som beskriver, kontrollerer og bygger løsningen, og hvor der ikke er nogen kontraktuelle håndtag, man kan trække i.
Det duer simpelt hen ikke.
Vi skal holde fast i armslængden, og så skal vi have en professionel kontraktstyring, så Digitaliseringsstyrelsen kan fokusere på kerneopgaven.
Det har vi allerede indsendt et spørgsmål om til ministeriet.
Så skal man huske, at i forbindelse med udbud af opgaven handler konkurrence og sikkerhed også om, at man ikke gør sig afhængig af kun én leverandør til alle styrelsens it-løsninger.
Når vi gerne vil sikre statens kontrol og uafhængighed i forhold til infrastrukturen, er det også vigtigt, at man har en vis leverandøruafhængighed og konkurrence.
Det er også sikkerhed.
Med de ord bakker vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-08:
Mange tak for det.
I dag behandler vi et teknisk, men også vigtigt lovforslag om udviklingen og idriftsættelsen af et nyt nemkontosystem, som fremover skal ejes af Digitaliseringsstyrelsen.
Formålet er at skabe et mere tidssvarende, sikkert og robust system, der bedre kan modstå svindel og nye trusler.
I Alternativet støtter vi naturligvis, at digitale systemer, herunder nemkontosystemet, løbende udvikles og opdateres, så vi lever op til nutidens krav om sikkerhed og funktionalitet.
Borgernes tillid til, at offentlige udbetalinger sker hurtigt, sikkert og uden unødige komplikationer, er selvfølgelig vigtig.
Det er dog også afgørende, at det nye system udvikles og administreres i fuld overensstemmelse med databeskyttelsesforordningen og databeskyttelsesloven.
Det er en vigtig balancegang, for mens vi naturligvis skal styrke indsatsen mod kriminalitet og svindel, må det aldrig ske på bekostning af borgernes retssikkerhed og grundlæggende rettigheder.
Høringssvarene har jo peget på flere potentielle udfordringer i lovforslaget i forhold til datasikkerhed og videregivelse af risikodata fra nemkontosystemet til visse finansielle institutioner og private udbetalere.
Derfor ser vi frem til at afdække og adressere de potentielle dataetiske problemstillinger i udvalgsbehandlingen, og vi vil så tage stilling til lovforslaget derefter.