Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Tak for ordet, formand.
Der kommer ingen overraskelser herfra i dag, så jeg vil gå lige til sagen: SF støtter lovforslaget, fordi SF støtter en fælles europæisk model for et internationalt asylsystem, der i det store hele er brudt sammen.
Vi støtter det ikke, fordi vi er begejstret for hvert enkelt element; vi støtter det ikke, fordi vi i de dele af pagten, som Danmark har valgt at implementere, ser den store forkromede helhedsløsning på hele problemet; vi støtter det, fordi det er et utvetydigt skridt i den rigtige retning mod at løse nogle af de voldsomme problemer med asylsystemet, som i dag underminerer og undergraver opbakningen til flygtningemodtagelsen på tværs af Europa.
En af de ting, vi diskuterer implementeringen af i dag er grænsetilbagesendelsesforordningen, og den vil jeg lige knytte et par ord til.
Det er også pointer, som min forgænger og nuværende borgmester i Gladsaxe, Serdal Benli, også har delt her fra talerstolen.
Har man ikke ret til asyl eller på anden vis ret til ophold, skal man naturligvis ikke opholde sig i Danmark eller Europa.
Men tilbagesendelsesystemet er p.t. et af de systemer, der er mest i stykker overhovedet, og det er et godt eksempel på, at et system kun kan fungere, hvis der er bred enighed på tværs af EU-landene.
Derfor er det positivt, at Europa med asyl- og migrationspagten tager et skridt mod fælles retningslinjer på området.
Det betyder dog ikke, at vi ikke har reservationer.
Nogle af de juridiske finter, man foretager i forordningen, indebærer en ikke ubetydelig risiko for krænkelse af konventionerne, og derfor må EU-landenes udmøntning overvåges nøje.
Det er nok et område, hvor det i forhold til pagten var blevet skærpet, hvis det havde været op til SF.
For det er jo uacceptabelt, hvis den regulering fører til ulovlige pushbacks.
Så er der screeningforordningen, som SF støtter, da vi ser det som et vigtigt element i at skabe et effektivt asyl- og migrationssystem, hvor vi hurtigt kan vurdere, om mennesker har krav på asyl, eller om de ikke har, og hvor vi letter presset for grænselande.
Vi kommer til at følge tæt, hvordan den nye screeningforordning virker med henblik på at undgå pushbacks og menneskesmugling og at sikre overholdelse af menneskerettighederne.
Dog er ordningen i mange tilfælde enormt positiv, da den vil føre til, at man foretager bedre og mere kvalificerede undersøgelser af flygtninges helbred og sårbarhed på tværs af Europa.
En anden del af lovforslaget, jeg vil knytte et par ord til, er Eurodac.
Det er en del af lovforslaget, som jeg har det lidt blandet med.
Ultimativt støtter vi i SF idéen i den løsning, da det er nødvendigt med en meget bedre registrering af migranter i Europa.
Vi er dog bekymrede for, hvor omfattende rettigheder europæiske stater skal have til at indsamle de biometriske data til Eurodac.
Dette kommer vi også til at følge nøje.
Sluttelig vil jeg bemærke, at særlig Flygtningenævnet i sine høringssvar har tekniske bemærkninger til lovforslaget, der forekommer at være fornuftige.
Det gælder f.eks. diskussionen om AM-forordningen, hvor nævnet påpeger, at det vil være hensigtsmæssigt at tillægge alle klager og afgørelser truffet i medfør af forordningen opsættende virkning.
Jeg kan læse, at ministeriet er af den opfattelse, at dette ikke vil være i overensstemmelse med forordningen, hvilket jeg personligt er ret nysgerrig på at høre grundlaget for, så det håber jeg regeringen kan gøre os klogere på i udvalgsarbejdet.
Med disse ord vil jeg sige, at SF støtter lovforslaget, da det på trods af tidsler og ting, vi ville ønske var anderledes, samlet set er et skridt i retning af et mere solidarisk Europa med et mere effektivt asylsystem, der på sigt kan sikre en bedre forankring af den type solidariske nødvendighed, det er at sikre, at man som flygtning kan få hjælp uden for det land, man er flygtet fra.
Tak for ordet.