runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2019-11-20:
Jeg er sikker på, at den tidligere økonomiminister vil medgive mig, at pengene kun kan bruges én gang, og de penge, man vælger at bruge på skattelettelser, kan vi jo ikke også bruge på bl.a. at sikre nogle rigtig gode uddannelser for de unge mennesker og en efteruddannelse, som gør, at dem, der allerede er i arbejde, eller dem, der står uden for arbejdsmarkedet, får de bedste vilkår for at kunne være en del af dansk erhvervsliv.
Så jeg har fuld respekt for, at vi politisk har forskellige udgangspunkter, nemlig at man enten kan vælge at bruge rigtig mange penge på skattelettelser eller som regering sige, at vi hellere vil fokusere på uddannelse og den grønne dagsorden, bl.a. også for at sikre det velfærdssamfund, som vi mener er afgørende vigtigt for Danmark.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-20:
Denne debat handler ikke bare om en håndfuld fremmedkrigere; den handler om noget meget mere væsentligt, nemlig demokrati, retsprincipper og magtens tredeling.
Jeg tror ikke, der er nogen i dag, som nærer sympati for de mennesker, der drager i krig for ISIS eller andre terrororganisationer, som gør vold mod demokratiet.
Det gør vi i hvert fald ikke i Alternativet, men hvis vi skal værne om demokratiet, skal vi undgå udemokratiske løsninger, der bare skubber vores problemer over i skødet på andre.
Desværre er det netop det, vi frygter er ved at ske her, altså at man forfalder til udemokratiske, lette løsninger.
Hvis alle lande gjorde som Danmark, ville alle fremmedkrigere efterlades i lande som Syrien, ustraffede og frie til at planlægge nye terrorhandlinger.
Hvordan er dette en beskyttelse af danske interesser?
Hvordan skal det øge danskernes tryghed, at der ikke er kontrol med disse mennesker?
Var det ikke bedre, at man sikrede, at de blev straffet for deres ugerninger, og er det ikke mere tryghedsskabende, at terrorister bures inde, end at vi ikke aner, hvor de er, eller hvad de foretager sig?
For Alternativet er rigets sikkerhed en prioritet og det afgørende, ligesom retsprincipperne, vores demokratiske værdier, er afgørende.
Det er afgørende, at vi uanset forældrenes gerninger og handlinger sørger for, at børn er trygge og sikre, og derfor støtter Alternativet op om ordføreren for De Radikale, Kristian Hegaards, forslag til vedtagelse.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2019-11-20:
Det kan jeg godt.
Det ligger os utrolig meget på sinde, at vi undgår at få terrorister hentet hjem til Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Tak for det.
Kan ordføreren sige, hvad det er, der gør, at man på det her spørgsmål er tættere på Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, som jo gerne vil have et opgør med konventioner og retsstat og alt muligt andet?
Kan ordføreren uddybe, hvad det er, som Konservative ser i det her samarbejde?
Per Larsen (KF), 2019-11-20:
Det Konservative Folkeparti har altid støttet at operere inden for lovgivningens rammer, også de internationale konventioner.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-20:
Jeg føler mig lige kaldet til at følge op på hr. Jeppe Bruus' spørgsmål.
Støtter Det Konservative Folkeparti konventionerne, eller er Det Konservative Folkeparti klar til at file på dem?
Per Larsen (KF), 2019-11-20:
Det forslag til vedtagelse, som er fremsat, og som vi har lavet og støtter, indeholder jo, at vi skal overholde både lovgivningen og holde os inden for grundlovens rammer, og derfor er der ikke noget skelsættende i det på den måde.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Så er man også nødt til at kigge lidt på fordelingen, for jeg er blevet frasorteret én gang; nu er det så anden gang, jeg får lov til at sige noget.
Det her er lidt vigtigt, for jeg synes faktisk, det er meget, meget skelsættende, også i et historisk perspektiv, at det ene af de forslag til vedtagelse, vi nu står med her, har De Konservative lavet sammen med Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, som jo har argumenteret for, at det med konventionerne ikke er vigtigt.
Og den konservative ordfører står her og gentager, at det er inden for grundlovens rammer.
Betyder det her, at De Konservative nu er på vej væk fra, at Danmark skal spille inden for konventionerne?
Erling Bonnesen (V), 2019-11-20:
Jeg synes jo, at jeg mere og mere kan mærke på ministeren, at ministeren sådan set er ærgerlig over at komme med det her nu.
Når man så får beskrevet den her mulighed, var det så ikke værd lige at sige: Vi skal have bedømt hele kampen?
Når man siger, at det, der er blevet sat i værk tidligere, ikke virkede, så er det sådan set ikke rigtigt, for det bliver jo bekræftet nu, at det faktisk virker.
Og når man så har en anden halvleg, for nu at sige det på den måde, og vi har tiden for os til at få det kørt igennem, var det så ikke bedre at sige, at så skal vi have mere gang i de her vådområder, og der kan også være andre muligheder.
Så der skal lyde en opfordring herfra til at sende den her en tur til omkamp.
Per Larsen (KF), 2019-11-20:
Tak for det.
Det er Det Konservative Folkepartis holdning, at syriensterrorister skal holdes ude af Danmark.
De er de værste mennesker, man kan forestille sig.
Vi skylder dem intet, og vi skal handle efter, hvad der er i Danmarks interesser.
Det er efter vores opfattelse en meget teoretisk tankegang, at vi skulle kunne tage disse terrorister til Danmark og straffe dem.
Vi har stort set ingen muligheder for at føre en retssag i Danmark, hvor vi vil kunne bevise, hvad de præcist har foretaget sig i Syrien.
Vi vil hverken kunne finde eller indkalde vidner, og derfor vil de gå fri.
Vi vil kunne give dem en mindre fængselsstraf for at have overtrådt forbuddet mod at rejse derned, og derefter vil de så kunne rende rundt i Danmark og ligge samfundet til last og udgøre en alvorlig sikkerhedsrisiko.
Det er bedst at gøre alt, hvad vi kan, for at holde dem ude af Danmark.
Derved er det nemmere at forhindre dem i at opholde sig i Danmark.
De kan stadig væk snige sig ind, men det er nemmere at forhindre dem i at være her og at smide dem ud igen, hvis de kommer hertil.
Vi holder os inden for grundlovens rammer.
Det er Justitsministeriets vurdering, og det må vi stole på, for det er deres job at lave den slags vurderinger.
Vi går muligvis til kanten af loven, og det er der heller ikke noget i vejen for.
Grundloven har jo givet os et manøvrerum.
Det skal vi bruge.
Det er vores pligt, og det forventer befolkningen af os.
Det er ikke vores opgave at være spejderdreng over for terrorister fra Islamisk Stat.
De dage må være forbi, hvor vi ikke turde forsvare os mod den slags mennesker og lod vores system misbruge, fordi vi var bange for, at nogle sagde, at vi kom på kant med enten en konvention eller grundloven.
Vi skal overholde lovgivningen, grundloven og de internationale aftaler, som vi har skrevet under på, men der er intet i vejen med at gå til kanten, dvs. at udnytte det manøvrerum, som vi har inden for juraen, når vi skal forsvare os imod terrorister; folk, der ønsker at afskaffe demokratiet og slå os ihjel, fordi vi ikke følger deres version af islam.
Derfor er vi så i stedet gået sammen med Dansk Folkeparti om en tekst, som lyder: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at tage ethvert tænkeligt skridt inden for grundlovens rammer, der kan forhindre fremmedkrigere, der har kæmpet for terrororganisationen Islamisk Stat, i at komme til Danmark, og opfordrer samtidig regeringen til ikke på nogen måde at hjælpe fremmedkrigere, mens de opholder sig i udlandet.«
Det håber vi selvfølgelig på Folketingets opbakning til.
Det kan jeg svare klart nej til.
Vi har ingen intentioner om at gøre folk statsløse.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-20:
Tak, formand, og tak for en god debat, som jo på mange måder også viste, hvor skillelinjerne går.
Må jeg ikke starte med at sige, at det, som jeg selv i min egen tale kom til at sige, om, at den første fremmedkriger med dansk statsborgerskab, der er kommet tilbage, var ham, som kom forleden, ikke er rigtigt.
De første fremmedkrigere er kommet tilbage for længere tid tilbage.
Vi har jo en situation, hvor der var 159 udrejste, og der er omkring et par og halvfjerds allerede kommet tilbage til Danmark.
Men nu ser vi altså en ny bølge, og det er den, vi forholder os til, og i virkeligheden deler Folketinget sig så her i nogle forskellige positioner: Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet, som er villige til, at vi også får krigerne hjem, SF, som er lidt mere valen, men dog alligevel, og så det flertal, som der tegner sig for forslaget til vedtagelse, nemlig Socialdemokratiet, Venstre og Liberal Alliance, stående på det synspunkt, at fremmedkrigerne har vendt Danmark ryggen, at de må tage konsekvenserne af deres valg og blive væk, at de helst skal retsforfølges lokalt, men hvis de kommer hjem, skal de straffes hårdt.
Og så er der den gruppe af partier, som omfatter Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og pudsigt nok Konservative, som er villige til at tage et skridt videre.
Der, hvor det er rigtig pudsigt, er jo, når det kommer til Det Konservative Folkeparti, nemlig at sige, at det vil man også gøre på trods af konventionerne.
Det er jo den klassiske diskussion, vi har i forskellige sammenhænge, nemlig om vi er bedst tjent med som land at overholde konventionerne eller ikke at overholde konventionerne.
Det er min opfattelse, at vi som et lille land klart er bedst tjent med at være en del af det internationale samfund, og at det i øvrigt hører til de grundlæggende principper, som vi har talt om en del i dag, at vi indgår aftaler med andre lande, at vi har et verdenssamfund, som står på lov og ret, og ikke som alternativet er, nemlig de mest brutales eller de stærkestes ret.
Men tak for en god debat, og vi kommer til at præsentere yderligere initiativer til at håndtere den situation, vi har med fremmedkrigerne.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-20:
Ja, det er selvfølgelig grundloven, der skal gælde i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Jeg takker for ordene og ser fremad.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-20:
Tak til ordføreren.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Altså, hvis det er den lov, som vi taler om i forhold til børnene, som vi diskuterer, og som udlændinge- og integrationsministeren i dag har bekræftet ikke er fremsat for Folketinget endnu, kan jeg selvfølgelig ikke bekræfte det, for det er sådan set ikke rigtigt.
Jeg kan heller ikke bekræfte, at jeg skulle have været med til at fremsætte et lovforslag.
Men lad os nu se på det.
Det var de børn, vi talte om, som fru Mette Thiesen ville lade rådne op i Mellemøsten – for at citere hende selv.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-20:
Det handler om den her lov, som blev fremsat og blev hastebehandlet i Folketinget, med hensyn til fratagelse af statsborgerskabet for de her IS-krigere.
Kan hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille bekræfte, at det er en genfremsættelse af en lov, som hr. Simon Emil Ammitzbøll-Billes tidligere parti Liberal Alliance og den tidligere regering faktisk lavede?
For jeg kan forstå på ordføreren, at han er meget fortørnet over det her.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Vi er alle enige om at tage afstand fra terroristernes forbrydelser.
De har begået uret mod mennesker, de har slået mennesker ihjel, de har voldtaget, de har forfulgt, de har terroriseret, og det er der ingen, der har nogen sympati for.
Den her debat handler om flere ting, herunder hvordan vi skal forholde os til de mennesker, som skal straffes.
Man kan sige, at dem, der ikke er danske statsborgere, er det nemt at forholde sig til.
Jeg og mit parti synes sådan set, at det bedste og mest ideelle ville være, at man fik en international domstol, som kunne forholde sig til de her folk, tage sig af dem, dømme dem og straffe dem.
Indtil da må man sørge for, at de bliver straffet efter retsstatens principper, helst sådan, at de selvfølgelig bliver straffet i det land, de nu engang er statsborgere i.
Og ligesom jeg også er meget stor tilhænger af, at Danmark sørger for, at slemme forbrydere fra andre lande bliver straffet i deres lande og har glædet mig over, at boghandleren fra Brønshøj kom hjem igen, synes jeg også, at danskere, der begår slemme forbrydelser, så vidt muligt skal straffes og afsone herhjemme.
For hvis ikke vi sørger for at hjælpe disse børn, er den eneste, der får ret i denne debat, Nye Borgerliges fru Mette Thiesen, når hun siger, at de kommer til at rådne op i Mellemøsten.
Det var fru Mette Thiesen så begejstret for, mens jeg er bedrøvet over det, fordi jeg synes, at vi har en forpligtelse til, at disse danske børn skal behandles ordentligt.
Det er jo det, man glemmer i den her debat.
Man lader, som om at det ikke er danske børn, men de er danske, om man kan lide det eller ej, og den danske stat har selvfølgelig en forpligtelse over for danske børn.
Og ligesom vi har det i forbindelse med Tøndersager, Brønderslevsager, hvor børn mistrives, bliver mishandlet, tævet, misbrugt af deres forældre, har vi selvfølgelig også et ansvar for de børn, der kommer til at ende med at rådne op i lejre i Mellemøsten.
Derfor har jeg og Fremad bakket op om det forslag til vedtagelse, som ligger fra en række partier.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige hæfte mig lidt ved det forslag til vedtagelse, som Nye Borgerlige og fru Mette Thiesen er inde på her.
Som jeg forstår Nye Borgerlige, er man fløjtende ligeglad med konventionerne osv., og jeg antager, at det også er derfor, at man sammen med De Konservative og Dansk Folkeparti har lavet det her forslag til vedtagelse.
Jeg vil egentlig bare høre, om Nye Borgerlige kan bekræfte, at det, vi skal lægge i det her forslag til vedtagelse, er, at det alene er grundloven og ikke konventionerne, der skal være gældende.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-20:
Jeg bider mærke i, at vi alle sammen her i salen selvfølgelig er opmærksomme på, at der er nogle børn.
Og jeg kan forestille mig, at man også – medmindre hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille har skiftet standpunkt, ligesom han har skiftet parti nogle gange – fremadrettet mener, at børnene er forældrenes og ikke den danske stats.
Det er sådan set også det, vi siger.
Og de her forældre har taget et aktivt valg og har valgt Danmark fra.
Derfor vælger vi selvfølgelig også dem fra, og da børnene er deres, gælder det også børnene.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Fru Mette Thiesen siger, at man er ligeglad med IS-terroristerne, og at de kan rådne op, og at det også gælder deres børn, for konsekvensen af Nye Borgerliges synspunkter er, at småbitte børn, danske børn, skal rådne op i Mellemøsten.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-20:
Jeg kan forstå, at Socialistisk Folkeparti sætter de her forældede konventioner over danskernes sikkerhed og tryghed.
Så ja, det vil også fremadrettet give mig kvalme.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-20:
Jeg tror sådan set, at jeg fik svar på mit spørgsmål, så jeg vil egentlig bare nøjes med at sige, at fru Mette Thiesen nok må vænne sig til at skulle investere i kvalmestillende medicin, for i SF står vi altså vagt om konventionerne.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-20:
Tak for ordet, og tak for en rigtig, rigtig spændende debat.
Der er jo ikke ret mange, der har noget godt at sige om Islamisk Stat, og jeg er heller ikke en af dem.
Skulle man pege på en enkelt lille ting, så er det, at Islamisk Stat jo viser, at vores samfundsmodel, altså det i politisk henseende liberale demokrati, faktisk har eksistentielle fjender.
Og med det mener jeg fjender, der har et ønske om at afvikle vores samfundsmodel og ikke bare et ønske om det, men også en stålsat vilje og betydelig evne i den retning.
Det er jo ikke et fjendskab, vi har valgt.
Hvis man skal finde en undskyldning for den letsindige udlændingepolitik, der blev ført i mange år, er det jo nok, at forståelsen af fjendskabet, altså af den her antagonistiske modsætning, manglede eller var i hvert fald ikke særlig udbredt tilbage i 1980'erne og 1990'erne.
Nu indretter et stort flertal i Folketinget sig på, at Danmark har en antagonistisk fjende, og det kræver bl.a., at vi i størst muligt omfang nægter adgang for fjender af nationen Danmark til Danmark, og derfor er jeg naturligvis rigtig glad for det forslag til vedtagelse, som vi står sammen med S og V om.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Nej, jeg frygter ikke, at en forlængelse af arbejdsgiverperioden vil ramme sundhedsområdet.
Forslaget om at forlænge arbejdsgiverperioden med 10 kalenderdage har bl.a. til formål at skabe bedre incitament for arbejdsgiverne til at sikre et godt arbejdsmiljø og på den måde forebygge sygefravær.
Derfor rummer forslaget også et besparelsespotentiale for arbejdsgiverne, hvis de reducerer sygefraværet ude på arbejdspladserne.
Det kan altså komme både arbejdsgiverne og lønmodtagerne til gode.
Derudover mener jeg også, at forslaget skal ses i sammenhæng med regeringens øvrige forslag på finansloven, som forlængelsen netop er med til at skabe finansiering til, og de øvrige aftaler, vi har været en del af.
I september indgik vi f.eks. en økonomiaftale med Danske Regioner, som løfter sundhedsområdet i regionerne med ca. 1,5 mia. kr. i 2020 – penge, der bl.a. giver mulighed for at ansætte mere sundhedspersonale allerede næste år.
Med aftalen kan stigende medicinudgifter f.eks. også dækkes, og den sikrer samtidig, at der følger penge med til dækning af det demografiske træk, når der bliver flere patienter.
Det giver mulighed for et løft af kapaciteten og mere personale i sundhedsvæsenet.
Tak for det.
Den her minister tager meget gerne imod vejledning fra hr. Bent Bøgsted på det her spørgsmål, for jeg ved jo, at ordføreren selv var drivkraft bag den her tanke.
Som jeg har sagt i nogle af mine andre svar, er situationen den, at næsten 600 seniorer allerede nu er parate og søgende inden for det, hvorimod det kun er meget få virksomheder, der er det, og det vidner om, at der er brug for opfølgning.
Og det er jo en opfølgning, vi kan tage og skal tage, men jeg ved også, at styrelsen i løbet af 2020 har tænkt sig at følge op på det, samtidig med at man udbreder kendskabet til at bruge de her funktioner for både virksomheder og seniorer.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-20:
Det, ministeren siger, er helt fint, men jeg taler om folk, der har erfaring med det og har prøvet at klikke ind på det.
De kan gå derind og mødes med en arbejdsgiver, eller en arbejdsgiver kan sige, at vedkommende godt kan bruge en senior i nogle timer, og det behøver ikke at være en, der i forvejen er jobsøgende.
Det er derfor, det er så vanskeligt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Jeg tror, det er helt åbenlyst, som spørgeren også selv påpeger, at det her jo skal løbes i gang, og at vi skal lære af igangsættelsen af det her forløb.
Det er jo lige kommet op at køre fra den 13. september, og derfor er der brug for opfølgning, og der er brug for at udbrede kendskabet, og hvis det så viser sig, som spørgeren allerede nu konkluderer, efter at det kun har været i gang i meget kort tid, at det er for svært at finde rundt i, eller at funktionerne er uigennemskuelige for mange seniorer, som gerne skulle gøre brug af det, så synes jeg klart, at man skal følge op på det.
Men jeg tror, at første skridt må være, at vi udbreder kendskabet blandt virksomheder og seniorer til, at man har de her funktioner på Jobnet, som kan fungere som et forum.
Og så håber og tror jeg på, at det kan være med til sammen med en række andre ting at få flere seniorer i arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-20:
Problemet er jo, at det her ikke bare er for seniorer, der er jobsøgende, det skal også være for seniorer, der er uden for arbejdsmarkedet, og som siger, at de egentlig godt kan klare nogle timer.
Det betyder, at hvis ikke man er tilmeldt Jobnet som jobsøgende, skal man enten ind i søgefeltet i »Find job« og f.eks. skrive »Egnet til seniorer«, eller også skal man i søgefeltet »Find job« klikke på »Vis flere søgekriterier« og dernæst på »Ansættelsesvilkår«, før man kommer frem til »Job egnet til seniorer og efterlønnere«.
Det var ikke det, der var meningen, for der skulle have været en enkel tilgang, hvor seniorer og virksomheder skulle kunne møde hinanden uden at skulle kigge på alt muligt andet i den forbindelse.
Det er det, der gør det vanskeligt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
Tak for det, og tak for opfølgningen.
Jeg tror, at jeg dybest set bare kan bekræfte det, jeg startede med at sige, for jeg synes nemlig, at jobbørsen er en god idé, og jeg ved udmærket godt, at det er hr. Bent Bøgsted, der var en af forslagsstillerne bag forslaget.
Og jeg synes ligesom spørgeren, at det er tydeligt at se, at der jo er en interesse fra seniorernes side, al den stund der er næsten 600, der har været inde og tilkendegive, at de er interesseret i et job, der er velegnet for seniorer eller efterlønnere, mens vi stadig væk mangler at få virksomhederne med.
Jeg tror, at rigtig meget af det handler om at udbrede kendskabet til funktionen og udbrede budskabet om, at både seniorer og virksomheder, der leder efter seniorer, skal gøre brug af de funktioner, der er.
Og derfor har vi også brug for hele tiden at følge op, ligesom styrelsen i 2020 vil iværksætte en kampagne omkring det.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-20:
Tak for det, formand.
Jamen jeg er glad for, at beskæftigelsesministeren synes, at jobbørsen er en god ting, for det er min opfindelse.
Det er en jobbørs, som jeg aftalte med den daværende beskæftigelsesminister, og som skulle være en nem tilgang for seniorer og arbejdsgivere til at møde hinanden.
Meningen med det her var jo netop, at man skulle have en enkel indgang; man skulle have en platform for seniorer og virksomheder, hvor virksomhederne med et enkelt tryk kunne klikke sig ind og skrive, at de havde et job til en senior på måske 10 timer om ugen.
Og seniorer kunne lægge deres cv ind og skrive, at de kunne klare 10 timer om ugen, og at de havde de og de kvalifikationer.
Så kunne arbejdsgivere og seniorer møde hinanden uden indflydelse fra jobcenteret.
Det var selvbetjening – man skulle ikke ind og begynde at klikke og søge alle mulige steder.
Og det skulle heller ikke være sådan, at der skulle sidde nogle, der skulle hjælpe.
Min erfaring efter den korte tid og min forståelse af det er, at der er blevet etableret en jobbørs, hvor arbejdsgiverne så kan sætte et flueben, i forhold til at det er job, der er velegnet til seniorer.
Der er afsat 1 mio. kr. til det, og hvis det er for bare at sætte et flueben, at man har brugt 1 mio. kr., er det godt nok en dyr løsning, og det var ikke det, der var hensigten med det.
Altså, jeg håber jo, at ministeren vil se på, om vi kan få det her til at fungere på en anden måde, for som det er nu, er det ikke godt nok.
For det er jo også sådan, at seniorer bare kan gå ind på Jobnet og trykke sig ind og sige, at det er den platform, de skal ind på – de skal ikke gøre alt muligt andet, de skal bare skrive, at de gerne vil have et job, og arbejdsgiverne skal skrive, at de gerne vil ansætte en senior i nogle timer.