Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
For mig er det i virkeligheden et spørgsmål om en tidshorisont.
Jeg hørte også hr. Torsten Gejl udtrykke, at man grundlæggende skal være teknologioptimist, og det må man gerne være på den lange bane.
Det synes jeg sådan set er fair nok at man har en åben tilgang til.
Lad dem lige vise proof of concept, og hvad det koster og den slags ting.
Min bekymring i forhold til den konservative udmelding er imidlertid, at den kommer lige oven i, at vi nu skal til at samle kræfterne om at få nogle løsninger til at virke på den korte bane, og det vil så sige de næste 5, 7, 10 år.
Der kan jeg ikke se at atomkraft kan nå at spille en rolle, heller ikke med de nye reaktorer.
Jeg tror ikke på, det er så avanceret, og det, der bekymrer mig, er egentlig, at hver gang vi står over for svære valg på energiområdet, er det ligesom blevet en udvej bare at sige »atomkraft« og bruge det som en måde at slippe uden om at deltage i at finde de ansvarlige løsninger på det, der ligger foran os.
Det er sådan set det, der er min bekymring.
Tak for de mange indlæg og ordførernes engagement.
Der er ingen tvivl fra regeringens side om, at vi skal nå vores klimamål, og vi skal allerede nu lægge skinnerne til de langsigtede klimamål i 2045 og 2050, og det skal vi gøre ved at samarbejde bredt i Folketinget.
Regeringsordførerne har fremsat regeringens forslag til vedtagelse, og det indeholder de vigtigste klimapolitiske initiativer fra regeringen i den kommende tid.
Vi vil næste år fremsætte et klimamål for 2035, vi vil arbejde for et ambitiøst 2040-mål i EU, vi vil fremme danske grønne løsninger i EU og globalt, vi vil presse på for klimahandling, og Danmark skal fortsætte med at være en grøn leder i verden.
Klimakrisen er en global krise, og der udestår selvfølgelig svære beslutninger foran os.
På trods af det er vi allerede langt mod at indfri vores klimamål.
Der er to ting i debatten, jeg lige vil kommentere.
Jeg synes måske, at Dansk Folkeparti er lige grove nok ved Donald Trump.
Så jeg glæder mig til, at I får en afklaring med Donald Trump, om det er Dansk Folkeparti eller det er Donald Trump, der har ret.
Til hr. Torsten Gejl vil jeg sige, at jeg er udstyret med en fantastisk gruppe unge mennesker, som jeg jævnligt mødes med, nemlig Ungeklimarådet, og de har bedt mig om ikke at bruge ordet klimaangst.
De unge mennesker beder os i stedet om at bruge ordet klimabekymring, og deres argument for det var, at »angst« kan virke pacificerende, og det er jo ikke det, vi har behov for.
Så der er en stille opfordring til at gøre det.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi mennesker har behov for en fundamental tro på, at fremtiden kan blive bedre for os selv og for kommende generationer, og den ultimative beslutning, der viser vores fremtidstro, er at blive forældre og sætte børn i verden.
Det kan godt være, at det er lige vidtgående nok, at jeg tolker de lykkelige omstændigheder, som to af Folketingets medlemmer her i salen jo så tydeligt bærer i kroppen, som en opbakning til vores samarbejde om den fælles klimapolitik – det er måske for meget – men jeg synes, det er et flot symbol på, at det handler om at skabe en bedre fremtid, og der er i hvert fald en særlig tak til fru Signe Munk og fru Linea Søgaard-Lidell for det samarbejde, der har været indtil nu.
Jeg ved, at der, når vi kommer tilbage efter vinterferien, så er en stor sandsynlighed for, at I er taget på barsel, og I vil blive savnet.
Jeg ser frem til, at I kommer tilbage, og tillykke med de lykkelige omstændigheder og den fremtidstro, der er i den handling at sætte børn i verden.
Tak for det.