Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Du er, hvad du spiser, har ministeren lige sagt.
Ja, jeg vil i hvert fald hellere være en lækker steg end en slatten asparges.
Jeg har jo tidligere krydset lidt klinger med ministeren i den såkaldte broccoligate.
Det var, da jeg var kritisk, fordi ministeren delte en kampagne om en ny politisk satsning om at spise varieret og klimavenligt: Broccoli er sundt, men ikke, hvis det er det eneste, du spiser.
Arh, okay, hold da op, siger du det?
Det er rimelig gængs viden, og det er altså at tale ned til danskerne.
I Nye Borgerlige mener vi sådan set godt, at danskerne selv kan styre, hvad de indtager, og intet ligger mig fjernere end at skulle diktere andres kost.
Jeg er ikke imod forebyggelse; jeg er imod frås med danskernes penge.
Og den formulering, at du er, hvad du spiser, kender jeg særdeles godt.
I Nye Borgerlige er vi ikke imod kostråd, og som hjemkundskabslærerinde har jeg undervist i madpyramiden og madens madtekniske egenskaber og næring.
Desuden har jeg også fortalt både mine elever og i øvrigt også mine egne børn om, at man ikke skal spilde mad, hvordan man kreativt kan benytte rester, fryse dem ned og dermed både spare penge og spise sundt, fordi man samtidig sparer alle de der lidt usunde lynkøb, man – i hvert fald jeg – har tendens til, når man står i køen i Netto i ulvetimen og er lidt småsulten.
Men det handler jo ikke om klima, det handler om god husholdning.
Formuleringen og madpyramiden har jo sådan set været her længe.
Danskerne ved godt, hvad der er sundt og godt, og rådene og pyramiden har ikke ændret sig synderlig meget, siden den allerførste madpyramide kom i 1976.
Dengang var der fem kostråd: Spis varieret, spis mindre fedt, spis mindre sukker, mere groft, og spis ikke for meget.
Det er jo ganske almindelig sund fornuft også den dag i dag.
Madpyramiden har jo også gennem tiderne været påvirket af modens luner.
I 1980'erne var den bl.a. præget af tidens slanke- og fitnesstrend, og nu er den så præget af klimaet.
Den klimavenlige madpyramide blev iøvrigt produceret af Coop allerede i 2011, så ministeriet og ministeren er faktisk en lille smule bagefter.
De nye kostråd kom i 2019, og siden er der brugt helt utrolig mange millioner kroner af danskernes penge – og det ser ud til, at der skal bruges endnu flere – på frås i forbindelse med formynderi om klimakost.
Det giver ikke nogen mening.
Og jeg glæder mig rigtig meget til at få det samlede overblik over, hvor mange millioner kroner der egentlig bliver brugt på omstilling af køkkener, klimakostpop og broccolireklamer.
Det vil højst sandsynligt bare bekræfte mig i, at der også her er en helt vanvittig omgang frås med danskernes skattekroner.
For danskerne vil gerne spise sundt.
Og der har vi voksne jo også et ansvar over for vores børn.
Og det har som tidligere beskrevet vi lærere, der skal undervise i det og fortælle børnene om sund og nærende kost i forbindelse med madkundskabsundervisning, som det hedder i dag, bl.a. for deres sundheds skyld, men altså ikke på grund af perifere klimamål, der alligevel ikke gør den store forskel i det samlede hele.
Lad os slå det helt klart fast i forhold til den yderste venstrefløj: Danske landmænd er klimahelte.
Dansk landbrug er en del af dansk kultur, men denne del af Danmarks kultur er alvorligt truet, fordi venstrefløjen spreder myter i befolkningen om, at danske landmænd både sviner, ødelægger klimaet, piner deres dyr og fylder svinekødet med antibiotika.
Dermed har de gødet jorden – for at bruge et passende udtryk – for en politisk linje, der direkte sigter imod at tilintetgøre landbruget.
Derfor må og skal danskerne selvfølgelig være oplyste, inden det er for sent.
De skal vide, at de mere end nogen sinde kan være stolte af det danske landbrug, for vi har nok verdens bedste målt på både CO 2 -udledning, miljøvenlighed og dyrevelfærd.
Og takket være en målrettet indsats og en innovativ landbrugssektor er danske landmænds forbrug af antibiotika faldet med 38 pct. siden 2009.
Når man sammenligner Danmark med andre europæiske lande, der også har en stor svineproduktion, ligger vi lavest målt i gram pr. gris.
Og når det kommer til pesticider, viser stikprøver af danske og udenlandske grønsager, at der er markant flere pesticidfund i udenlandsk frugt og grønt.
Så kan man igen opfordre til også bl.a. at købe dansk i sæson.
Men derfor mener jeg også, at vi har verdens bedste landbrug, og i Nye Borgerlige ønsker vi generelt mindre stat og mere menneske.
For danskerne kan godt, og de vil godt.
Tak for ordet.