runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2016-12-08:
Jeg vil gerne rose ordføreren for en meget konstruktiv ordførertale, hvor ordføreren kom fint rundt om de væsentlige ting, der netop er i, at Folketinget også er til for at kontrollere regeringen.
Og så vil jeg lige bede ordføreren om at korrigere i forhold til, at når det fra Dansk Folkepartis side lyder, som om de mange millioner går i folketingsmedlemmernes lommer, så er det jo ikke en personlig løn.
Det er til administrativt arbejde, for at vi bliver dygtigere til at holde øje med det, der sker.
Jacob Mark (SF), 2016-12-08:
Nu bliver Dansk Folkepartis ordfører ved med at sammenligne med andre steder.
Altså, SF har sådan rimelig kontinuerligt kæmpet for, at man skulle have flere penge ud i børnehaverne, ud på skolerne, ud på hospitalerne, mens Dansk Folkepartis ordfører har lagt både navn og stemme til store besparelser.
Så hvis ordføreren ikke bare siger det her for at score nogle billige point, man faktisk kerede sig om den danske velfærd, ja, så havde man nok ikke lagt partinavn til de besparelser så mange år i træk.
Det har vi også fremlagt en plan for på vores sommergruppemøde.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Det kan man vist roligt sige.
Så det er et solidt løft.
Men nu er Socialistisk Folkeparti jo ikke et parti, der ligger på den lade side i forhold til at fremsætte udgiftskrævende forslag her i Folketinget og ønske alt godt for alle mulige mennesker.
Altså, hvordan prioriterer hr. Jacob Mark egentlig?
Var det egentlig ikke sådan, at de her 52 mio. kr. måske i virkeligheden kunne gøre bedre nytte inden for sundhedsvæsenet end i politikernes lommer?
Altså, penge kan jo ikke bruges to gange.
Jacob Mark (SF), 2016-12-08:
Først og fremmest vil jeg sige: Ja, jeg vil gerne have SF i regering igen, når der ligger et grundlag, som vi kan se os selv i.
Jeg har også hørt, at der har været lange diskussioner om, hvordan det nuværende regeringsgrundlag ser ud, men når jeg ser tilbage på, at vi gjorde Danmark til et af de grønneste lande i Europa, og når jeg ser tilbage på, at vi afskaffede fattigdomsydelserne, f.eks. kontanthjælpsloftet, f.eks. det, der er integrationsydelsen i dag, så kigger jeg ikke tilbage med skam, for vi var med til at ændre Danmark i en mere solidarisk retning.
Det vil jeg gerne igen, hvis vi kan få lov til det.
Så vil jeg bare sige, at jeg synes, det her er en god aftale, og at det er et fint niveau.
Men nogle af de spørgsmål, som hr. Pelle Dragsted har rejst på baggrund af det ekspertudvalg, der har været, og nogle af anbefalingerne om at skabe mere gennemsigtighed og om at styrke partierne, så de ikke er så afhængige af private donationer, ville jeg synes det var spændende at arbejde videre med.
Men jeg synes, det her er et passende økonomisk niveau.
Det er jo et reelt økonomisk løft, og det står jeg også ved.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Jeg tror, jeg vil starte med at rose hr. Jacob Mark for hans mod.
Jeg kan jo forstå, at hr. Jacob Mark gerne vil have Socialistisk Folkeparti ind i regeringen hurtigst muligt, og set i lyset af den nedsmeltning, der skete, sidst Socialistisk Folkeparti gik i regering, så må jeg sige, at hr. Jacob Mark er en modig mand.
Jeg håber, det er mod og ikke ender som dumdristighed, men det må fremtiden jo vise.
Nu kan jeg forstå, at hr. Jacob Mark er meget optaget af, at der skal flere penge til partierne.
Er hr. Jacob Mark tilfreds med de 52 mio. kr., eller kunne hr. Jacob Mark i bund og grund godt ønske sig endnu flere penge til Socialistisk Folkeparti?
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-08:
I tråd med den konsistente linje, som jeg da er glad for at hr. Pelle Dragsted roser os for, vil man faktisk på de fleste områder bemærke, at Det Radikale Venstre mener det samme før et valg som efter et valg, i en regering som uden for en regering, men lad det nu ligge.
Det, som vi har indgået forlig om, er der indgået forlig om, og sådan er det jo med dette Folketing.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Men det er derfor, det er mærkeligt, at den så er blandet sammen med en aftale om noget helt andet.
Altså, det lugter af en studehandel, og det er jo det, der er mærkeligt.
Men lad nu det ligge.
I forhold til det med ekspertgruppen og hele den store partistøttediskussion ville jeg egentlig gerne høre en tilkendegivelse fra ordføreren om, om ordførerens parti også er parat til, at vi faktisk får fulgt op på ekspertgruppens anbefalinger, og der var jo tre anbefalinger til, hvordan man kunne indrette et nyt partistøttesystem.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at det ligesom er røget i glemmebunken, og jeg synes, det ville være oplagt, at vi her på den anden side af juleferien tog det op igen.
Er det noget, som ordførerens parti er indstillet på?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-08:
Jeg skal ikke kunne sige, hvorfor man i Helge Adam Møllers tid var imod – jeg har kunnet læse hans ordførertale, præcis som alle andre har kunnet det – men jeg har kunnet argumentere for, hvorfor vi fra konservativ side i dag ønsker at kunne genindføre den her suppleantmulighed.
Vi gjorde det klart for vores vælgere før valget, og vores vælgere har vidst, hvad de fik, da de stemte på Det Konservative Folkeparti.
Så på den måde kan jeg fuldt ud stå på mål over for vores vælgere for vores ageren i den her sag.
Jeg er meget ked af, hvis hr. Kenneth Kristensen Berth fik indtryk af, at jeg omtalte hans kollega nedladende, for det var ikke mit formål.
Men jeg har på Dansk Folkepartis hjemmeside været inde at læse en oversigt over ordførerskaber, og der kunne jeg se, at vedkommende var postordfører, og så tror jeg også, at Færøerne var medtaget specifikt.
Jeg husker ikke, at Nordisk Råd stod der, men hvis det er tilfældet, så beklager jeg.
Men ikke desto mindre håber jeg, at hr. Kenneth Kristensen Berth er enig med mig i, at der er forskel på ens opgaver i et lille parti og ens opgaver i et stort parti.
Søren Gade (V), 2016-12-08:
Jeg kan ikke bekræfte den sammenhæng med den aftale, der er lavet med Socialdemokratiet – det vil jeg gerne understrege.
Det er således, at det først skal behandles her lige om lidt formelt i UFO, og det er jo ikke overraskende, at det bliver i Finansministeriet, man skal finde de penge, vi skal bruge.
Og så må vi jo først se, hvor mange det er.
Det er jo således, at det er en omkostning på 52 mio. kr., hvis alle Folketingets partier vælger at søge det her ekspertbidrag, og det ved vi jo ikke endnu om de gør.
Det kan jeg ikke bekræfte, for det var således, at jeg var i kontakt med flere partier, herunder i øvrigt også hr. Pelle Dragsteds parti.
Da aftalen forelå, blev den sendt til alle partier.
Jeg er jo ikke helt idiot, det kom ikke bag på mig, at den endte i et af formiddagsbladene, og det var jo ud fra betragtningen om, at hvis ikke det kan tåle at se dagens lys, skulle det ikke have været lavet.
Så alle partier, inklusive de partier, som vi vidste ikke umiddelbart var interesseret i at indgå i aftalen, fik selvfølgelig aftalen tilsendt, da den var færdig.
Og det er rigtigt, at det var om aftenen, men den var bare ikke færdig før.
Så det skyldes alene det faktum, at det var på det tidspunkt, den var færdig.
Men jeg kan altså ikke bekræfte det her med, at jeg startede med at ringe rundt og skulle lave en aftale om suppleanter og dernæst så trak det andet med.
Det blev simpelt hen bare en del af pakken, fordi det var noget, vi havde arbejdet med, og det vil gruppeformændene for de partier kunne bekræfte, altså at det ikke blev opfundet til lejligheden – vi havde arbejdet med det længe.
Man kan så vel nærmest være helt overrasket, ja, glædeligt overrasket over, at det faktisk har kunnet lade sig gøre at sidde med det i næsten et år, og at ingen har fået nys om det, for de mennesker har rent faktisk arbejdet med en reel problemstilling og så været i stand til at holde tæt med det.
Det er jo ikke noget, man har for vane her i Tinget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Tak for det.
I forhold til det her med, om det er en folkesag at hæve den her støtte, vil jeg sige, at jeg i hvert fald tror, det havde været en mere folkelig sag, hvis man havde gjort det mere åbent og gennemsigtigt og under inddragelse af f.eks. den her diskussion om også at skabe mere åbenhed om partiernes økonomi og den støtte, vi modtager fra private donorer og andre.
Det tror jeg faktisk er noget, befolkningen er ret optaget af, og derfor er det også, at det ærgrer mig sådan, at man har skilt de to diskussioner ad.
Så er der en anden ting.
Kan Venstres ordfører bekræfte det?
Og hvad er det for et parti, der støtter den nuværende aftale, og som ikke ville støtte den, medmindre de fik penge til partierne?
For det synes jeg da er en lidt interessant oplysning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Det noterer vi os så, og det er vi jo kede af i Dansk Folkeparti – det vil jeg ikke lægge skjul på – for jeg og Dansk Folkeparti syntes sådan set, at vi lavede en god aftale der i 2005.
Men man må jo tage det til efterretning og konstatere, at tiderne ændrer sig.
Søren Gade (V), 2016-12-08:
I 2005 var mit parti med til at afskaffe den orlovsordning, som man havde gjort brug af under tidligere statsminister hr. Poul Nyrup Rasmussen.
Jeg har på intet tidspunkt i min karriere – hverken før jeg forlod politik, eller efter at jeg kom tilbage – plæderet for, at man ikke skulle have en orlovsordning.
Jeg er stærk tilhænger af, at små partier kan indkalde deres suppleanter.
Jeg skal jo ikke turde sige, hvordan holdningen vil være blandt flertallet i mit parti på et senere tidspunkt, men jeg kan garantere ordføreren, hr. Kenneth Kristensen Berth, for, at jeg ikke – hvis det står til mig – vil lave den ordning om, hvis der kommer en rød regering, som står med fuldstændig det samme problem, som De Konservative står med i dag.
Jeg vil stadig væk fuldt ud støtte, at hr. Jacob Marks parti, hvis de fik brug for det, kunne indkalde deres suppleanter, altså såfremt Socialistisk Folkeparti valgte at indgå i en socialistisk regering.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Tak til ordføreren.
Og i virkeligheden også tak for ærligheden, for jeg kan forstå på Venstre, at grunden til, at Venstre har ændret holdning i forhold til det, Venstre har ment hidtil, er, at man vil imødekomme Det Konservative Folkeparti.
Så må jeg jo bare spørge ganske stilfærdigt: Når den her proces er overstået og der på et tidspunkt kommer en ny regering – jeg håber ikke, at der kommer en ny ikkeborgerlig regering foreløbig, men det gør der jo måske nok på et eller andet tidspunkt – eller når Det Konservative Folkeparti vokser til at få over 10 pct. af stemmerne, eller hvad ved jeg, er Venstre så parat til at ændre reglerne tilbage til det, som vi ellers var enige om at de skulle være?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-08:
Men et sådant flertal fandtes ikke.
Det blev jo afsøgt, om der var mulighed for et sådant flertal, og det fandtes ikke.
Vi er glade for, at det kunne lade sig gøre med den her kobling, og vi kan fuldt ud stå på mål for den aftale, det endte med.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Men hvis nu vi havde kunnet sikre et flertal uden at koble de her to ting, havde Det Konservative Folkeparti så foretrukket det?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-08:
Lad mig starte med at sige, at det selvfølgelig spiller ind, at Det Konservative Folkeparti er blevet et mindre parti.
Så kan vi bedre sætte os ind i, hvilken arbejdsbyrde der er.
Det giver sig selv.
Jeg håber så sandelig også, at vi en dag bliver et stort parti, men jeg håber også, vi så vil bibeholde det samme principielle synspunkt i den her sag.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Der kan være en, der om 20 år bliver foreholdt mine citater og bliver rigtig træt af, at jeg har sagt det.
Men sådan må det være.
For Det Konservative Folkeparti var det ikke udgangspunktet for at lave en aftale, at det skulle kædes sammen med partistøtte.
Vi havde et problem, vi skulle have løst, og det var for vores vedkommende udgangspunktet for de her drøftelser.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Nu havde jeg også tænkt mig at drille ordføreren lidt med en række gamle citater.
Jeg synes også, det er ret åbenlyst, at holdningsskiftet jo skyldes, at Konservative er blevet et mindre parti end dengang, og det synes jeg der er grund til lægge mere vægt på.
Det, jeg så bare håber vil ligge Konservative på sinde, er, at man vil holde fast og ikke skifte holdning igen, hvis det nu kommer til at gå Konservative bedre – det går jo op og ned for os alle sammen.
Men jeg vil egentlig gerne spørge om en ting, som har at gøre med, at De Konservative jo gerne ville have den her mulighed.
Det havde man lidt svært ved at finde flertal for, fordi Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne afviste det.
Så kommer så den her løsning med at koble det med mere støtte til partierne.
Men der kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvis man nu ikke var blevet nødt til at stemme for det andet, ville den konservative ordfører så have foretrukket at lave en isoleret aftale, altså kun om den her suppleantmulighed, og at der ikke, om jeg så må sige, skulle betales med højere partistøtte?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-08:
Det vil gavne vores mulighed for at agere og øve indflydelse, præcis ligesom det også ville gavne SF eller Radikale Venstre, hvis de kom til at stå i den situation.
Men så længe vi har besluttet at have et demokrati, hvor vi har en spærregrænse, der er så lav, som den er, og vi har et dansk demokrati med så mange små partier, som vi har – det er noget særligt dansk, og det er faktisk noget særlig værdifuldt – er vi for at beskytte det også nødt til at give mulighed for at indkalde suppleanter.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Det sidste er jeg selvsagt enig i.
Men jeg må også sige, at der i de store partier er rigtig mange folketingsmedlemmer, der deltager aktivt i udvalgsarbejdet – ud over på de områder, som de er ordførere for.
Og det synes jeg altså også man skal acceptere og tage hatten af for at de gør.
Jeg tror nu alligevel godt, jeg ved, hvorfor De Konservative har skiftet holdning.
Det er, fordi det her forslag nu er til gavn for De Konservative, og så må vi se, om De Konservative ændrer holdning den dag, De Konservative igen er et stort parti.
Men er det ikke rigtigt, vil jeg spørge fru Mette Abildgaard, at det faktisk er motivationen, altså det, at forslaget nu er til gavn for De Konservative?
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-08:
Jeg føler egentlig heller ikke, vi overhovedet har tilsidesat den.
Vi tager jo netop udgangspunkt i det arbejde, der er lavet, og det var også derfor, den kunne laves så hurtigt.
Jeg er ikke sikker på, at den her aftale var faldet anderledes ud, selv om vi havde sat en måned af til at forhandle den, for vi har jo haft den her diskussion længe.
Der står mange ting i den rapport, som vi har diskuteret frem og tilbage og op og ned, og det her er jo så støtten til gruppernes arbejde herinde, som vi diskuterer, og ikke partistøtten – det kan være svært at forstå forskellen, men der er faktisk stor forskel – og den har vi haft oppe til diskussion mange gange.
Det er egentlig meget banalt – eller så banalt er det måske heller ikke – for det handler et eller andet sted om, om man alligevel synes, det indimellem er en god idé at øge den støtte, og at det er meget lang tid siden, man har gjort det, eller synes man det ikke, og vi har syntes, det var en udmærket idé at gøre det nu.
Vi opfatter det ikke som nogen kæmpestor beslutning, men en ganske fornuftig beslutning i lyset af, at der er inflation, og at lovkompleksiteten herinde er blevet større, og at behovet for ressourcer hos grupperne derfor også er blevet større.
Og længere er den jo sådan set ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Det er rigtigt, men det var nok ikke med regeringens gode vilje, at den endte i medierne der lørdag aften.
Det må der nok have været nogle andre der sørgede for.
Jeg synes som sagt, at det er fair at diskutere de her ting.
Jeg tænker, at det havde været bedre at have lavet en aftale om det her med suppleanterne for sig, og at vi havde diskuteret det andet for sig – meget gerne med inddragelse af den ekspertrapport, som blev udarbejdet af den seneste regerings arbejdsgruppe.
Til det sidste vil jeg sige, at det er rigtigt, at de ikke får stemmeret, men de får jo taleret, og de får også taleret i offentligheden.
Så det er klart, at hvis der er tale om et lille parti, vil det jo åbenlyst ved at få tre ministre og hente nogle flere ordførere ind have større mulighed for at deltage i den offentlige debat.
Det synes jeg er åbenlyst.
Men det er sådan set ikke min hovedkritik.
I forhold til det her med om det ikke er indholdet, det handler om, vil jeg sige: Det er også indholdet, det handler om.
Jeg synes, det er en meget voldsom hævelse af partistøtten.
Men det får vi jo ikke ud af det her; det får vi ikke ud af det her.
Der får vi bare flere partsindlæg fra det ene parti og fra det andet parti.
Jeg tror, at det andet havde været en langt stærkere måde at styrke Folketinget på, og det kunne vi også have gjort for i hvert fald en femtedel af den pris, som man har valgt at bruge på partistøtten.
Karen J. Klint (S), 2016-12-08:
Jeg vil gerne kvittere for, at tonen bliver mere og mere afdæmpet, efterhånden som debatten løber.
Så det viser jo, at samtale nogle gange er godt.
For jeg har også lyttet mig til, at det primært er processen, Enhedslistens ordfører klandrer os for, og ikke så meget resultatet – og så måske noget med sammenblandingen.
Men der er noget, jeg gerne vil have et meget klart svar på.
Der er nogle misforståelser, når nogle ligesom siger, at man så udvider sine mandater, for Folketinget består altså også efter den her ordning kun af 179 personer, der har stemmeret.
Så der er ingen, der får udvidet deres mandater – kan ordføreren ikke bekræfte det?
Og kan ordføreren ikke også bekræfte, at hvis der var kommet tre civile konservative ind som ministre, havde der også været ni konservative, der kunne tale på De Konservatives vegne?
Så med hensyn til det beslutningsforslag, vi har at gøre med i dag – for det er ikke et lovforslag – er der ikke nogen forandring med hensyn til fordelingen efter partiernes størrelse i Folketinget eller den blå regerings mulige sammensætning.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Jeg vil sige, at der er to ting i det her.
Den ene er, at det er rigtigt, at det handler om processen.
Som jeg var inde på før: Det, at vi selv lovgiver om vores løn, vores pensionsforhold, og vores økonomiske forhold, er jo en uskik.
Men når det nu er sådan, påhviler der os bare et stort ansvar for, at det så foregår ordentligt.
Og det har det ikke gjort i det her forløb.
Det er det ene.
Jeg synes, at processen betyder noget.
To: Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke har taget udgangspunkt i det kæmpe arbejde, der jo er fra ekspertgruppen.
400 sider, tre konkrete anbefalinger til indretningen af partistøtten.
Der skulle vi være startet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-08:
Altså, de mange, mange ord, som ordføreren nu skyder af, får mig til at få den følelse, nu, vi snakker om det, at det egentlig ikke er indholdet, som hr. Pelle Dragsted har noget imod, men at han egentlig også synes, at det er meget fornuftigt, at der bliver givet en rimelig offentlig støtte til partierne, sådan at man ikke er afhængig af privat støtte.
Vi er ikke imod privat støtte, vi ønsker bare fuld transparens, sådan at man ikke kan mistænkeliggøre nogle partier for at modtage støtte af en bestemt grund.
Derfor fortjener man fuld offentlighed omkring det.
Men vi ønsker også, at der er et forhold imellem de private og det offentlige tilskud, og det forstår jeg også at Enhedslisten gør.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Jamen jeg er sådan set meget enig.
Ordførerens parti er jo selv, om jeg så må sige, modtager af private økonomiske donationer, som jeg synes er problematiske.
Det ved ordføreren jo godt.
Så det er jeg sådan set meget enig i.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren forholde sig til, hvordan de her to ting hænger sammen, altså det lovforslag, vi behandler i dag, og så hvor høj partistøtten skal være, fordi for mig er det også meget sammenblandingen af det, der er problemet.
Enhedslisten fik med ordførerens tidligere partiformand, Margrethe Vestager, i øvrigt i et meget fint samarbejde, gennemført, at der blev lavet en meget grundigt gennembearbejdet ekspertrapport om partistøtten – den er over 400 sider lang – som bl.a. adresserer netop problemet om forholdet mellem privat og offentlig partistøtte.
Tænk nu, hvis vi havde mødtes om den, sat os ned og spurgt: Hvordan skal det her indrettes, hvordan skal vi vægte privat og offentlig partistøtte, hvordan skaber vi transparens og åbenhed?
i stedet for at hr. Søren Gade og hr. Henrik Sass Larsen klappede en aftale af på et mørkt kontor, som vi andre så kunne tilslutte os bagefter.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-08:
Det er lidt i forlængelse af det, som flere ordførere har været inde på: Hvad er det egentlig, Enhedslisten forestiller sig er alternativet til det danske system, der baserer sig på en forholdsvis høj offentlig støtte til partierne?
Når jeg tænker på alternativer fra andre lande, så er det jo sådan, at de private bidrag udgør en forholdsmæssig større andel.
Og der må jeg bare sige, at i min demokratiske bog er det så klart at foretrække, at langt det meste partistøtte kommer fra transparente lommer, hvor der ikke er nogen, om jeg så må sige, politiske eller andre bånd imellem dem, der giver pengene, og de partier, som skal modtage dem.
Og derfor er jeg sådan set ret stærk tilhænger af, at partier modtager et pænt bidrag fra offentlig side.
Jeg mener egentlig, at det er sundt, og jeg synes, det er noget mærkeligt noget at mistænkeliggøre de partier, der nu, et meget, meget bredt flertal, har valgt at styrke det, og opjustere den partistøtte – for tiden udvikler sig, det gør økonomien også, og det gør inflationen også – som er helt unik i det danske system.
Karen J. Klint (S), 2016-12-08:
Jeg har svært ved at se forskellen på det, at nogle folkevalgte midlertidigt gøres til civile ministre, og det, at man henter andre civile ind – det giver jo stadig væk det samme antal.
Jeg er meget tryg ved, at partierne bliver stærke nok til at have en selvstændig stemme ved beregningerne i de svar, vi skal give borgerne, men også i det modspil, vi skal give en regering – uanset hvem der er i regering, og uanset hvem der er i opposition.
For der er jo flere og flere ting, som vi selv skal stå for beregningen af, og det koster.
Så er ordføreren ikke enig i, at det også er godt, at partierne bliver mere selvkørende?
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Derudover er der også sådan lidt vage formuleringer i det her forslag – men det kan man måske få en opklaring af – om, at det primært er for partier under 10 pct.
Men jeg synes, problemet først og fremmest er, at vi ikke har kunnet tage det her som en grundig debat med inddragelse af det store arbejde, der blev lavet fra eksperternes side, hvor man ser på hele partistøtten og hele forholdet mellem regering og Folketing.
Jeg synes, det ville have klædt Folketinget at gøre det på den måde.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Men jeg synes jo også, at den adgang til at nedlægge sit hverv, som man jo altid har som folketingsmedlem, kunne være en fin løsning.
For der er jo noget mærkværdigt i, at man de facto kommer til at styrke sin folketingsgruppe relativt meget.
Men hvis nu det var det andet parti, Liberal Alliance, der udskiftede alle deres folk, ville vi komme op på et Liberal Alliance, der vel næsten har 20 mandater eller nærmere 20 talende folk i Folketinget.
Og det ville jo være en markant styrkelse af et parti, må man sige.