runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Jeg oplever ikke, at vi har tabt en armlægning i regeringssamarbejdet.
Jeg oplever derimod, at Venstre har sat solide aftryk på regeringsgrundlaget og også på den førte politik.
Ordføreren lagde også mærke til, at vi præsenterede en plan omkring skattelettelser og også en rigtig god 2030-plan, og jeg håber, at ordføreren sammen med Liberal Alliance vil sætte sig til forhandlingsbordet og være med til at påvirke de udspil og de forhandlinger.
Henrik Frandsen (M), 2023-11-17:
Jeg anerkender fuldt ud, at vi, hvis vi ser på vores energiforsyning globalt, ikke kommer uden om a-kraft.
Det gør vi ikke i dag, og det gør vi heller ikke i fremtiden.
Men jeg er jo også bare nødt til at sige, at Danmark, hvis vi ser lokalt på det, ligger et sted, hvor det at satse på sol og vind simpelt hen bare er den allerallerbedste og mest optimale måde at løse vores fremtidige klimaudfordring på.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Jeg tror, vi skal være rigtig glade for, at der er andre lande, som her har truffet en anden beslutning, end Danmark har, for ellers ville lyset jo simpelt hen være slukket.
Altså, ganske meget af den strøm, som vi bruger i Danmark, kommer jo fra kernekraftanlæg i Tyskland, Sverige eller Finland osv., fordi vi har et internationalt energimarked.
Og jeg må sige, at det, at vi i Danmark så også på det her område vælger at sige, at vi ikke vil være med til at sikre, at den fremtidige kernekraftteknologi så er noget, der bliver endnu grønnere, endnu mere sikkert og endnu billigere osv., men at vi lige holder os tilbage, har nogle årsager, der indtil videre står fuldstændig uklart for mig, og som de, der forsvarer beslutningen, endnu ikke har været i stand til at give en forklaring på.
Men det, vi taler om, er, om man skal ophæve en beslutning fra 1985, altså fra under den kolde krig, som forhindrer danske virksomheder, der udvikler fremtidens kernekraftteknologi, i at blive ved med det.
Hvad er det gode argument for at holde fast i den beslutning, hr. Henrik Frandsen?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-17:
Jeg synes, det er et meget logisk synspunkt, vi har, altså at vi sådan set er åbne over for alle teknologier.
Vi må bare sige, at i den nuværende situation er der ikke noget alternativ til sol- og vindenergi i vores verden – det kommer ikke ind.
At man så skulle begynde at satse massivt fra statslig side på udvikling af kernekraft, fordi det måske om 15-20 år kunne blive noget, man kunne bruge, og at det måske kunne indgå i planlægningen, ser jeg absolut ikke nogen grund til, for jeg er fuld af fortrøstning, i forhold til at
når vi får gennemført de beslutninger, der er truffet, og som bare mangler at blive ført ud i livet, omkring udbygning af sol- og vindenergi i Danmark, så har vi omstillet vores elsektor i en grøn retning, så er vi i mål, og så har vi i øvrigt også satset på et område, som er blevet en styrkeposition for Danmark.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale.
Som Steffen W. Frølund siger, hænger det da simpelt hen ikke sammen.
Altså, enten er man vel teknologipositiv og prøver at skabe de bedste rammevilkår for, at der kommer ny teknologi, hvor man får testet og får prøvet det af, selvfølgelig i sikre rammer osv., eller også er man imod.
Henrik Frandsen (M), 2023-11-17:
Jeg og Moderaterne mener, at vi i vores energipolitik og i vores mål om at sikre, at vi når den grønne omstilling af vores energisystem, skal være entydige og ikke begynde at sende forkerte signaler.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Det vil altså sige, at ting, man er for, skal der være forbud mod.
Det er jeg ikke enig i.
Ordføreren fortæller, at man gerne ser teknologierne an, når de bevæger sig fremad, og det er jeg faktisk enig i at man skal gøre, men hvad tænker ordføreren at et forbud mod kernekraft på dansk jord gør for teknologiernes mulighed for netop at bevæge sig fremad, som er det, ordføreren siger at han er nysgerrig på?
Tak for det.
Og tak for en udmærket, optimistisk og balanceret tale fra ordføreren.
Jeg kan forstå, at Moderaterne ikke er modstandere af kernekraft, men jeg kan også forstå, at Moderaterne er fortalere for, at der fortsat skal være et forbud mod at have nogen former for kernekraft på dansk jord.
Vil ordføreren forklare mig, hvordan de to modsatte ender af skalaen kan forenes?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-17:
Nu er jeg lige nødt til at sige, at jeg ikke deltog i høringen i går, og det ærgrer mig helt vildt, at jeg ikke har ryddet min kalender for at være med, for jeg har hørt rigtig meget godt om den i dag.
Men sådan er det en gang imellem, at der bare er noget, der står i vejen.
Og jeg anerkender også fuldt ud hr. Morten Messerschmidts opfattelse af, at Moderaterne er sat i verden for at skabe noget nyt, for at skabe udvikling, og det gør vi gerne.
Når det gælder den grønne omstilling, har vi i Moderaterne bare ét fokus, og det er at få gennemført det, der er besluttet, at få gennemført de klimamål, der er, at få gennemført den grønne omstilling af vores elnet.
Og det gør vi bedst og mest sikkert ved at bruge sol og vind.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Men, hr. Henrik Frandsen, vi var jo til den samme høring i går, og vi sad og lyttede til de samme af de folk, der udvikler teknologien, og som entydigt sagde, at det er et problem, at man ikke kan lave et testanlæg, hvor man producerer strøm inde på nettet, for at se, om tingene virker.
Det er et problem, når man skal overbevise folk ude i Asien eller i andre europæiske lande om at købe noget, der er danskproduceret, at man så render rundt med et stempel i panden, der hedder: ikke godkendt af sin egen regering.
Det er et problem, og jeg troede bare med al respekt, at Moderaterne ligesom var sat i verden for at bryde igennem alt det der politiske fnidder og fnadder og se tingene på en ren måde.
Så hvad er det, det gavner Danmark at holde fast i den beslutning fra 1985?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-17:
Jamen der er jo intet, der forhindrer danske virksomheder i at forske og udvikle på kernekraftområdet, intet.
DTU forsker i det, og der er også andre steder, man gør det.
Der er lavet en beslutning i 1985, som siger, at det ikke må indgå i den danske energiplanlægning, men det er jo ikke det samme som at stille sig i vejen for, at der er forskning i kernekraft.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Jamen det, at man ikke er modstander af kernekraft, er jo en helt naturlig ting, når man er teknologipositiv og går ind for teknologineutralitet.
Havde vi en situation, hvor kernekraft i Danmark var det oplagte valg til at komme igennem med den grønne omstilling og sikre en CO 2 -neutral energiforsyning, så stod vi et helt andet sted.
Så ville vi jo absolut gå ud og argumentere for, at vi skulle have kernekraft ind i planlægningen.
Vi står bare ikke der.
Vi står i en situation, hvor det er sol- og vindenergi, der er det oplagte valg, og hvor kernekraft er alt for dyrt, alt for usikkert og ligger alt for langt ude i fremtiden.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Set fra min stol observerer jeg desværre tit Venstre og Moderaterne tabe den armlægning der, og et sted, det så også sker, må vi forstå, er på atomkraftfronten.
Kan ordføreren på en eller anden måde sige, om der er en smertegrænse hos ordføreren for, hvor mange gange man skal tabe en armlægning?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Jo, det kan jeg bekræfte.
Det er sådan, at det hele blev optaget på bånd.
Der blev sagt rigtig mange gode og spændende ting, og det kan man jo så få med, også hvad vores virksomheder gav af respons.
Jeg mener, at det var min kollega fra Venstre, fru Linea Søgaard-Lidell, som stillede spørgsmålet og fik det her svar.
Så det kan man gå ind og finde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Nu havde vi jo en høring i går, og jeg kan forstå, at der er nogle, der har hørt noget forskelligt.
Jeg kunne godt tænke mig at få ordføreren til her at bekræfte, at der ikke blev sagt af de to danske firmaer, som arbejder med mindre atomkraftværker og udvikling af det, at de havde i tankerne at flytte fra Danmark.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der sådan set blev sagt det modsatte, nemlig at der ikke var et dansk selskab, der havde tanker om at flytte sine arbejdspladser ud af Danmark?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Først og fremmest selvfølgelig tak for de indledende bemærkninger.
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan tage hele æren for, at regeringen er blevet samlet omkring lige præcis den her tekst, for der er også andre gode kræfter, der har medvirket, men under alle omstændigheder takker jeg for ordene.
Jeg er også glad for det, vi er kommet frem til.
Om jeg kan se nogle udfordringer i, at man placerer et atomkraftværk eksempelvis på Amager, altså om der skulle være en københavner eller to, som ville få det galt i halsen?
Jo, det kan jeg også godt se nogle udfordringer i, vil jeg sige.
Det tror jeg også der vil være nogen som ikke lige havde drømt om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Ja, det er sgu lidt rystende, at nogen vil bygge et atomkraftværk for at sikre elektricitet 8 dage om året i Danmark.
Jeg vil gerne takke ordføreren for at have samlet Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne om en fælles holdning, sådan at der ikke sker noget galt i dag, og at vi kan holde fast i vores beslutninger fra 1985 og holde fast i den udbygning af vedvarende energi, som er i gang.
Jeg synes jo, at hvis man skal gå ind på det der økonomiske spor, som ordføreren, der også er historiker, var lidt inde på, altså hvis man skulle have de billigste atomkraftværker, så skulle man ligesom placere dem de rigtige steder.
Hvis man skal gå ned ad det spor, skulle man jo placere danske atomkraftværker i det danske energisystem, hvor det ville kunne spille sammen med fjernvarme.
Det vil sige, at man skulle have et atomkraftværk herude ved siden af Amager Ressourcecenter, på Lisbjergbakken i Aarhus eller ude ved Studstrupværket.
Man skulle have det midt i Aalborg, for at det kunne spille ind i den energiforsyning, man har.
Kan ordføreren se nogle udfordringer med at få befolkningen med på de løsninger, hvis det er sådan, at man skulle vælge at gå ned ad det spor, som virker helt tåbeligt?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Tak for ordet, formand, og tak til partierne for, at vi tager debatten.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg er varm tilhænger af atomkraft som en global klimaløsning, og det er heller ikke nogen hemmelighed, at jeg i mit virke som medlem af Europa-Parlamentet kastede en del kræfter i at sikre, at atomkraft som teknologi fik et reelt grønt stempel i EU's taksonomi for grønne investeringer i stedet for at blive kategoriseret som en overgangsteknologi, som den er nu.
Energikrisen som følge af Ruslands invasion har gjort det tydeligere, hvor vigtigt det er, at vi i Europa kan producere vores egen grønne energi, og det er først og fremmest vedvarende energikilder som sol og vind. Men det vil også være atomkraft, som har spillet en betydelig rolle i den europæiske energiforsyning siden 1950'erne.
Det er en grøn energikilde, og den er blivende, og hvis vi skal nå vores klimamål i EU og ikke mindst globalt, har vi brug for alle tilgængelige teknologier, som kan producere grøn energi.
Overalt i verden skal man på ganske få år have omstillet sin energiforsyning, og vi får brug for langt mere energi i de kommende år.
Der bliver flere mennesker, og mange lande udvikler sig og bliver rigere, heldigvis for det, og derfor skal de også bruge mere elektricitet.
Man forventer f.eks., at Indiens elforbrug vil blive tredoblet frem mod 2040.
Uagtet den danske debat har atomkraft jo længe været en afgørende del af det europæiske energisystem, og efter min overbevisning var det en ualmindelig dum beslutning for klimaet og for vores selvforsyning, at Tyskland lukkede sine atomkraftværker til fordel for fossil energi.
I Venstre tror vi positivt på udviklingen af ny teknologi; det er en udvikling, som vi skal følge tæt, ligesom der skal være gode muligheder for at forske i atomkraft.
Vi anerkender samtidig helt generelt, at det for mange er en svær debat med en årelang historik bag sig.
Derfor er vi også glade for, at det lykkedes at holde en høring i regi af Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget om emnet, for det er særligt, når der er store uenigheder om, hvad der er rigtigt og forkert, at vi skal kunne lytte til hinanden.
I Danmark har vi også gode forhold for vindenergi med Nordsøen, og det er også den vej, vi har valgt at gå.
I 2030 vil el og fjernvarme stå for under 1 pct. af CO 2 -udledningen herhjemme, samtidig med at vi har en forsyningssikkerhed.
Samtidig ser vi også i Danmark nogle virksomheder, som er ved at udvikle den næste generation af atomkraft.
Potentialet er virkelig spændende, og jeg køber sådan set fuldstændig forhåbningen om den forskel, som de virksomheder kan gøre i verden med en bedre og billigere teknologi indenfor atomkraft, men de er fortsat ikke på markedet.
I Venstre mener vi, at det er vigtigt, at vi følger udviklingen, også selv om vi lige nu har vores primære fokus på, hvordan vi kommer i mål med den plan, vi allerede politisk har lagt for at skabe en grøn elforsyning i Danmark med primært vedvarende energi.
Tak for ordet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
I forbindelse med det, der blev præsenteret i går, sagde man, at der i meget kritiske år vil være 8 dage om året – jeg kan ikke huske, om det lige præcis var 8, men nu siger vi det – hvor vi ikke producerer nok energi i Danmark.
Resten af året producerer vi så nok energi hver eneste dag, som vi så kan eksportere til vores nabolande.
Det er jo rigtig fint, at vi så indgår i et energinetværk med vores nabolande, hvor vi køber og sælger energi frem og tilbage –
det er der jo sådan set ikke noget specielt mystisk i – eller at vi har nogle lagre med energi, man så bruger de enkelte dage om året, hvor man mangler energi.
Det synes jeg da er helt almindelig sund fornuft, og jeg blev da meget betrygget i går.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Der er jo intet, der tyder på, at vi når i mål med vind.
Selv den høring, vi havde i går, viste, at på trods af at man så tilsidesætter alle naturhensyn, alle nabohensyn, alting og siger, at nu plastrer vi landet til med sol- og vindenergi, så vil man også i 2040 have dage, hvor der er energiudfald – det er jo det, der er vilkåret.
Hvis man udelukker teknologier, som både er stabile og grønne og sikre, så er man afhængig af enten sorte energiformer, eller så har man en situation, som vi oplevede det sidste vinter, og som man formentlig også vil opleve det fremover, hvor der mangler energi.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Ja, svaret på dit spørgsmål om, hvorvidt jeg betragter mig selv og Socialdemokratiet og regeringen i den her sammenhæng som fremsynet, er: Ja, det gør jeg.
Og så spørger ordføreren for Nye Borgerlige, hvordan historien vil dømme os om 10 år.
Det må vi jo så se.
Hvis vi bare kigger lidt ud i fremtiden, kan man sige, at der, som jeg ser det, er to scenarier.
Hvis I får det, som I gerne vil have det i Nye Borgerlige, så vil de unge tænke, at det godt nok var ærgerligt, at vi ikke rigtig kom i mål i 2030, men om 5 år kommer der et atomkraftværk, der løser det hele for os, håber vi, til en pris, der er til at betale, håber vi, med teknologi, som spiller, og som vi gerne vil have det, håber vi.
Eller der er det her scenarie, som der heldigvis er et flertal for i Folketinget, og som vi er i gang med, der sikrer, at om 10 år er energiproblemet i Danmark løst, så har vi styr på den grønne energi, for så har vi netop vindmøllerne ude på havet, som producerer den strøm, vi har brug for i Danmark, til power-to-x og til eksport til nærområderne.
Så har vi løst det.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Tak for det.
Jeg har en klar fornemmelse af, at når man om 10-15 år ser tilbage på en debat som den her, vil der sidde folk, som er unge mennesker i dag, og sige: Hvad tænkte de på?
Jeg tror, historien vil dømme Socialdemokratiet og regeringen og dem, der står i vejen for den her udvikling, ret hårdt.
De vil også dømme de politikere, der ødelægger vores natur og vores landskab, ikke bare med kæmpevindmøller, som jo egentlig burde stå ude på havet, eller solcelleørkener, som burde være i industrikvartererne og dér, hvor de ikke ødelægger naturen.
Men en energipolitik, som i virkeligheden er meget ensporet i forhold til en energikilde og nogle energikilder, som er afhængige af vind og vejr, er dybt, dybt uansvarligt på alle plan.
: Hvis ordføreren mener, at man har været fremsynet, når det handler om vind, ser ordføreren så sig selv som fremsynet, i forhold til hvor Danmark står energimæssigt om 30 år, om 40 år?
Hvis man i 1985 havde været fremsynet, som ordføreren siger man har været på vind, på kernekraft, havde vi i dag stået med mindre CO 2 -udledning i vores energiproduktion.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Vi har ikke brug for atomkraft.
Det er jo det, Klimarådet kommer frem til i deres rapport.
Det er jo også det, vi ser hele vejen rundt, og det er almindeligt accepteret.
Det er for dyrt, for langsomt, for usikkert, og der er for stor usikkerhed omkring teknologien, og der er for mange ukendte faktorer.
Så at begynde at kaste meget stort engagement ind lige nu her, hvor vi står i den klimakrise, vi står i, kan jeg ikke helt sætte mig ind i, må jeg indrømme.
Det er i virkeligheden ikke, fordi jeg sådan selv på det personlige plan har en kæmpestor berøringsangst for forskellige teknologier.
Og det er det, vi har styr på, det er det, vi er gode til i Danmark.
Hvorfor i alverden skifte spor, hvorfor sadle om, når vi jo netop har ramt den rent her?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Tak for det.
Tak for en god og optimistisk tale omkring teknologien, som jeg faktisk fuldstændig deler analysen af.
Spørgsmålet er så, om det skal være i Danmark, men det er jo egentlig heller ikke det, det handler om i dag.
Jeg vil også godt rose ordføreren for at have skrevet i hvert fald afsnittet, vil jeg antage,
om atomkraft i en rigtig god bog, som jeg har læst.
Så det vil jeg også kvittere for.
Så den begejstring for teknologien deler jeg også der.
Men det lyder jo nu, som om Venstre vil fastholde et forbud og stemme for, at det forbud skal forblive.
Så det vil jeg egentlig bare spørge om man kunne få et ja-/nejsvar på.
Er Venstre for eller imod, at der fortsat skal være et forbud fra 1985 i Danmark?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Jeg vil starte med at takke ordføreren for at have læst vores bog.
Det er jeg rigtig glad for, og jeg håber, at vi kan tale mere om den.
Det er ikke nogen hemmelighed, at der er forskellige udgangspunkter i regeringspartierne omkring atomkraft.
Vi har forskellige grader af åbenhed over for teknologien.
I Venstre står vi selvfølgelig fuldt ud på mål for det, som er regeringens politik.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Tak for det, og tak for en, synes jeg jo, også meget mere optimistisk tale på energineutralitetens vegne end det, som vi hørte fra Socialdemokratiet.
Fru Linea Søgaard-Lidell deltog jo også ved høringen i går.
Hvad er egentlig så fra fru Linea Søgaard-Lidells perspektiv årsagen til, at man ikke skal fjerne den beslutning fra 1985, som, selv om den muliggør, at man kan forske osv., lægger nogle helt klare begrænsninger ind for, at danske virksomheder kan være med til at udvikle den teknologi, som fru Linea Søgaard-Lidell og jeg helt afgjort deler synspunktet om er et uvurderligt værktøj, hvis vi skal håndtere klimakrisen?
Så hvorfor ikke i fællesskab fjerne det tossede forbud fra 1985?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Jeg mener også, at vi er nødt til at forholde os til de styrkepositioner, vi har i Danmark, og være sikre på, at vi har gode rammer for at kunne udvikle de styrkepositioner, vi har for vores erhvervsliv.
En af de styrkepositioner er vindenergi, og jeg kerer mig meget om, at der er mulighed for at holde fast i den styrkeposition, som vi nu engang har, ligesom vi har en styrkeposition inden for biosolutions, inden for fødevareerhvervet, inden for søfart, og jeg synes, vi har en særlig forpligtelse til at sørge for, at vi har gode rammer for eksisterende styrkepositioner.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Copenhagen Atomics sagde, at det var en dansk virksomhed; de ville gerne blive i Danmark, men det er svært.
Ergo må der være nogle forhindringer.
De talte også om, at de gerne ville have bedre rammer.
De ville ikke have penge.
De ville gerne have bedre rammer, og 1985-loven var en udfordring.
Men hvis vi nu holder fast i sporet om, at man kan teste andre steder, så er det jo interessant, at man i forhold til atomkraft siger til danske virksomheder: Det kan I sagtens teste i udlandet.
Men helt aktuelt har vi jo en diskussion om et testcenter for kæmpevindmøller ved Vadehavet, og der har regeringen jo indtil nu det synspunkt, at det godt kan være en mulighed; vi kan godt ødelægge et helt unikt stykke naturarv i Danmark for at sætte kæmpevindmøller op, for det er virkelig vigtigt for vindmølleindustrien, men når det gælder atomkraft, skal det ud af landet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Der er mange virksomheder, som har brug for at teste deres løsninger andre steder end der, hvor de har hovedsæde.
Det ser vi også med virksomheder inden for andre energikilder, f.eks. vindmøller, som både kan tage imod blæst og også stå på bølger, og som også skal testes andre steder end i Danmark, hvor vi ikke har faciliteterne til dem.
Jeg hørte de to virksomheder sige, at det handlede om det signal, det sendte til deres investorer, mere end det handlede om, at de ikke kunne lykkes med at rejse kapital.
Vi, der sidder her i salen og tager debatten nu, var jo ikke med til at vedtage den beslutning.
Men den er der, og det er jo en meget polariseret debat, og hvis vi skal nå et sted hen, hvor vi skal tale seriøst om at fjerne den beslutning fra 1985, kræver det, at vi har noget mere samtale, og at vi også er et sted, hvor debatten ikke er så polariseret i begge ender af samtalen.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Så lad mig spørge fra den anden vinkel: Hvad gør den godt?
Jeg går ud fra, at man som et liberalt menneske har det sådan, at regler, der ikke gør nogen skade – og det er sådan, jeg hører fru Linea Søgaard-Lidell sige det om den vedtagelse – skal man ikke have.
Så hvad gavner den beslutning egentlig Danmark?
Vi kommer jo ikke til, som Enhedslistens nu fraværende repræsentant antydede før, sådan lige pludselig at se et kernekraftværk stå midt i Aalborg Kommune, for det vil formodentlig kræve en beslutning i Folketinget sådan af særskilt karakter.
Så hvad er det egentlig, det gavner Danmark at have den der fortidige beslutning fra 1985?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Jeg synes, vi fik nogle rigtig interessante, gode oplæg i går, også fra de to danske virksomheder, som opererer med den fjerde generation af atomkraft.
Som jeg forstod de to virksomheder, var deres udfordring med 1985-beslutningen i høj grad det signal, det sendte til deres investorer.
Vi skal selvfølgelig tage seriøst, at der er gode rammer for virksomheder inden for alle brancher for, at de kan tiltrække kapital; det er afgørende for udviklingen.
Men vi ved jo også, at f.eks. Seaborg Technologies fortalte, at de tiltrækker kapital, og at de også har tiltrukket finansiering fra Danmarks Eksport- og Investeringsfond, EIFO.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Så vi må forstå, at det er tonen i debatten, der gør, at man fastholder en lov, som er åbenlyst tåbelig, formentlig også i ordførerens øjne.
Det virker jo mildest talt lidt skørt.
Jeg er glad for ordførerens tale, og jeg er også glad for som borgerlig at mærke, at der trods alt er forskel på, hvordan man ser på fremtiden og mulighederne som liberal, i forhold til hvordan jeg betragtede talen fra en socialdemokrat, på trods af at man er i regering sammen.
Så tak for det.
Mit spørgsmål går på, at ordføreren siger, at der skal være gode muligheder for forskning i Danmark.
Altså, den risikovillighed, der skal være for folk, der investerer i deres virksomheder, bliver svækket af, at vi har loven fra 1985.
Kan ordføreren bekræfte det?
Som det andet nævnte de, at man af gode grunde ikke kan forske hundrede procent i noget, som ikke kan testes fysisk, altså, som kun kan forskes teoretisk, men ikke kan testes fysisk.