runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Som sagt kan og må jeg ikke gå ind og oplyse nogle ting i den her sag her i dag i Folketingssalen.
Men jeg kan henvise hr. Christian Langballe til at stille et skriftligt spørgsmål.
Og når jeg ikke kan det og ikke må det, er det, fordi det er personfølsomme oplysninger, vi har med at gøre, og jeg må jo ikke stå hernede i Folketingssalen og bruge nogle af dem her i dag.
Men hr. Langballe er hjertelig velkommen til at stille et udvalgsspørgsmål, og så vil jeg besvare det fortroligt.
Christian Langballe (DF), 2018-03-14:
Så tror jeg, at jeg vil tage imod opfordringen, i forhold til om det er fædreforhold eller om det er italienere, der nu er tilladt adgang til at få asylstatus i Danmark.
Det er jo ganske mageløst.
Men jeg vil bare sige, at jeg godt ved, at Flygtningenævnet træffer deres egne afgørelser, men de træffer dem på baggrund af jura, og ærlig talt, når det er kommet hertil, at folk kan flygte fra Italien til Danmark, synes jeg altså principielt, at vi står i en situation, hvor vi har nogle problemer, der er så massive, at jeg synes, der er meget, der sejler i hele Europa, og vi prøver så på en eller anden måde at lappe det.
Jeg synes godt nok, at det maner til eftertanke, når man deltager i den her debat.
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Der skal helt, helt særlige grunde til.
Og så er jeg da glad for – og jeg fornemmer i hvert fald, at det er det, hr. Christian Langballe siger, men der er lidt langt imellem, at det sådan bliver sagt – at vi har et relativt godt samarbejde om netop at få strammet op de steder, hvor der skal strammes op.
Og jeg kan bare bekræfte, at jeg også synes, at vi har et godt samarbejde om det.
Kaare Dybvad (S), 2018-03-14:
Finder ministeren arbejdsmiljøet på psykiatrisygehuset i Slagelse tilfredsstillende set i lyset af regeringens tidligere besvarelser i sagen og DR Sjællands dækning af den nye udvikling på sygehuset?
Rasmus Prehn (S), 2018-03-14:
Mener ministeren, at det er et udtryk for god og retfærdig kundeservice, når det koster 50 kr. at forny sit rejsekort, selv om udløbsdatoen ikke fremgår af kortet og det i forvejen koster 50 kr. at oprette kortet?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ikke og holder øje med, hvornår mit dankort udløber, selv om datoen er påtrykt kortet, og jeg synes, det er en god kundeservice, at min bank automatisk sender et nyt kort til mig, når det gamle udløber.
Sådan er det ikke med rejsekortet, men jeg ved, at Rejsekort A/S er ved at undersøge muligheden for at forbedre kundeservicen på dette område.
Når det er sagt, er det ikke noget, jeg som minister har direkte bemyndigelse til at blande mig i.
Rejsekortet er ejet af trafikvirksomhederne, og de bestemmer selv, hvilke billetsystemer de ønsker at anvende, og hvilken kundeservice de ønsker at give.
Som jeg har oplyst Folketingets Transport-, Bygnings- og Boligudvalg i et svar til udvalget af 28. februar, vurderer Rejsekort A/S, at det vil koste ca. 76 mio. kr. over 5 år eller i gennemsnit ca. 15 mio. kr. om året at indføre gratis fornyelse af rejsekortet og dermed spare kunderne for udgiften på 50 kr. hvert femte år.
Ting koster jo penge, og disse penge skal så findes et andet sted, hvis ikke de skal komme fra kunderne.
Hr. Rasmus Prehns eget parti er med i forligskredsen om bedre og billigere kollektiv trafik.
Det havde stået denne forligskreds frit for at diskutere at bruge nogle af forligskredsens puljemidler til dette formål, hvis man havde ønsket det.
Rasmus Prehn (S), 2018-03-14:
Mange tak til ministeren for den her besvarelse.
Jeg synes jo, at ministeren prøver at vige lidt uden om sit ansvar her.
Det er rigtigt, at det her rejsekort er ejet af de her trafikselskaber, men ministeren har jo en mulighed for at gøre noget ved det, hvis ministeren vil det.
Jeg synes, at ministeren lidt har en pointe, når han sammenligner med den service, vi får hos vores banker, hvor vi jo automatisk får tilsendt et nyt dankort, hvis det gamle er udløbet.
Hvis ministeren virkelig ville, kunne han jo godt lægge op til, at man også fra Rejsekort A/S's side gjorde det her automatisk.
Det med, at der er en udgift forbundet med det, tror jeg man kan diskutere og regne ud på mange måder, for sagen er jo også den: Man har et rejsekort, der pludselig løber ud – og jeg kan forstå, at det er sådan, at man ikke engang får besked i forvejen om, hvornår det løber ud, men man står simpelt hen og skal ud at rejse, og når man så regner med at skulle bippe sig ind, er rejsekortet pludselig bare løbet ud; det er jo helt usædvanlig dårlig service – og derudover skal man så betale de 50 kr.
Det kunne jo have den effekt, at der var nogle, der valgte den kollektive trafik fra eller valgte rejsekortet fra og derfor også rejste mindre, fordi de ikke fik de her rabatter og andet.
Så det kan også godt være en udgift, hvis der er nogle, der vælger rejsekortet fra, altså sådan at det, at der er et gebyr, kan føre til, at man taber penge.
Ministeren siger så: Nå, men de her røde partier har en aftale om bedre og billigere kollektiv trafik.
Vi har taget et ansvar på os i modsætning til regeringen, der ingenting vil med den kollektive trafik.
Men skulle det alene være vores ansvar at løfte det her?
Så må ministeren jo prøve at kalde os partier sammen og se, om vi kan finde en løsning.
Og ja, det kunne måske godt være i forligskredsen om bedre og billigere kollektiv trafik, men hvorfor ikke i en forligskreds, hvor ministeren selv er med?
Bedre skal det i hvert fald være.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Der, hvor jeg synes at servicen godt kunne være bedre, er der, hvor Rejsekort A/S godt kunne give folk en reminder om, at deres rejsekort er ved at udløbe, eller kunne forny det automatisk og trække de 50 kr. hos dem, der har en ordning, hvor man kan trække pengene automatisk.
Så jeg er enig med dem, der synes, at det altså ikke er særlig god service, men jeg er ikke enig med hr. Rasmus Prehn i, at det er et problem, at det koster 50 kr. hvert femte år at få fornyet sit rejsekort.
Så når hr. Rasmus Prehn spørger, hvorfor jeg ikke har sørget for, at de penge blev bevilget, så er svaret, at det er, fordi jeg ikke er enig i, at de skal bevilges.
Christian Langballe (DF), 2018-03-14:
Jeg synes, at der er nogle ting, der bliver forplumret i den her diskussion.
Jeg taler med vilje om islam og sharia, fordi jeg simpelt hen mener, at en hovedintegreret del af islam er sharia.
Det meste af islam er jura og sharia og den her alternative retsorden.
Det er lige præcis det, jeg taler om.
Mit spørgsmål går på: Fører islam og sharia til parallelsamfund?
Derfor må man også sige, at religion selvfølgelig har en betydning for parallelsamfund.
Det vil jeg gerne slå fast.
Og så kunne jeg godt tænke mig, at regeringen talte med én stemme i det her i stedet for at tale med mange.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-14:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at et samlingsstedsforbud ikke umiddelbart kan forlænges for en ejendom, som har været benyttet som samlingssted for en rockergruppe, sådan som det er tilfældet for Kirkegade 8 i Hvidovre, hvor naboerne for første gang i mange år ikke har følt sig utrygge i eget hjem på grund af tilstedeværelsen af rockere, netop fordi der af Hvidovre Kommune har været nedlagt samlingsstedsforbud for ejendommen de seneste 3 måneder?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder sådan her: Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at et samlingsstedsforbud ikke umiddelbart kan forlænges for en ejendom, som har været benyttet som samlingssted for en rockergruppe, sådan som det er tilfældet for Kirkegade 8 i Hvidovre, hvor naboerne for første gang i mange år ikke har følt sig utrygge i eget hjem på grund af tilstedeværelsen af rockere, netop fordi der af Hvidovre Kommune har været nedlagt samlingsstedsforbud for ejendommen de seneste 3 måneder?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-03-14:
Tak for det, og tak for spørgsmålet om noget jo særdeles vigtigt for os alle sammen.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om min holdning til rockere og bander.
Vi vil ikke acceptere dem, og vi skal bekæmpe dem og deres kriminalitet med alle tænkelige redskaber.
Derfor har vi også sat ind med en meget lang række af tiltag: bandepakke III, vidnepakken osv. osv.
Et af de initiativer, som vi sammen med spørgerens parti har gennemført med bandepakke III, er jo samlingsstedsforbuddet, altså at kommunerne kan nedlægge et forbud mod anvendelse af bestemte ejendomme som samlingssted for eksempelvis rockere.
Det er jo en forudsætning for at nedlægge forbuddet, at gruppens anvendelse af ejendommen som samlingssted kan medføre væsentlig ulempe og utryghed for de omkringboende.
Ordningen er nøje overvejet i forhold til forsamlingsfriheden i grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, altså at et forbud i førstegangstilfælde varer i 3 måneder, og skal ses i det lys.
Samtidig er det også vigtigt for mig at understrege, at hvis ejendommen anvendes som samlingssted for gruppen i den 3-månedersperiode, hvor forbuddet gælder, så kan der nedlægges et tidsubegrænset forbud, som gælder, indtil kommunen tilbagekalder det.
Kravene for nedlæggelse af forbud i denne 2-årsperiode vil endvidere være lempede, sådan at det alene kræves, at der er konstateret et vist antal gener eller en enkelt alvorlig gene.
Hvis man skal have forbuddet gjort længere eller tidsubegrænset i førstegangstilfælde, vil det rejse spørgsmål i forhold til grundloven og i forhold til Danmarks internationale forpligtelser, og spørgsmålet er, om indgrebet vil være uforholdsmæssigt.
Justitsministeriet har aftalt med KL, at når loven har været i kraft i et år, vil vi se på den sammen og evaluere den.
Indtil videre vil jeg glæde mig over det redskab, man har fået, og glæde mig over, at kommunerne har brugt det.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-14:
Tak for besvarelsen.
Jeg er enig med ministeren i, at det at introducere et samlingsstedsforbud har været en succes de steder, det har været taget i brug.
Det er jo også tilbagemeldingen fra min egen kommune, Hvidovre Kommune, hvor det har været brugt på den konkrete ejendom her.
Der har jeg fået henvendelser fra naboer, som har udtrykt tilfredshed og glæde over, at de kan føle sig trygge i eget hjem, netop fordi der ikke længere er rockere på den her ejendom, og fordi der ikke kommer konkurrerende bandegrupperinger forbi og skyder på ejendommen, som det har været tilfældet tidligere.
Det har skabt utrolig stor utryghed hos de omkringboende.
Derfor har det også været en succes med de her 3 måneder.
Men det, som så er problematisk nu, er, at der ikke har været nogen episoder på ejendommen i de 3 måneder, fordi forbuddet har været overholdt.
Derfor udløber forbuddet, og det kan ikke forlænges.
Så står vi tilbage i den samme situation igen, nemlig at rockergruppen kan flytte ind, kan tage deres klubhus, kan man kalde det, i brug igen, og så kører møllen igen med utryghed hos de omkringboende og sikkert også andre bander, der kommer forbi i nattens mulm og mørke og skyder på bygningen, sådan som det har været før.
Der er jo naboer, der har fundet skudhuller i deres huse eller i deres biler, og det er altså uhensigtsmæssigt, når der er tale om et beboelseskvarter, som ejendommen ligger i, hvor der bor helt almindelige fredelige mennesker.
Så er ministeren ikke enig med mig i, at vi selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan, for at få bandegrupperinger og rockerborge ud af beboelseskvarterer – allerhelst helt væk fra landet, men i hvert fald i første omgang væk fra beboelsesområder – og at der måske kan være brug for, at det ikke bare er 3 måneder, man kan lave forbud i første omgang, men at det måske kunne være 6 måneder eller 1 år, hvis ministeren ikke vurderer, at der er grundlag for i grundloven ligefrem at lave det permanent allerede fra første forsøg?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-03-14:
Jeg synes også bare, vi skal minde hinanden om, hvor banebrydende det var, at vi endelig kom igennem med det her.
Altså, i mange år har det været diskuteret, hvad man kunne i forhold til grundloven, ejendomsrettens ukrænkelighed og alt det her, og uanset hvem man er, har man jo ret til at købe et sted, og så gælder loven for alle.
Derfor synes jeg, det var fantastisk, at vi kom igennem med det her.
Men når loven har været i gang i et år, evaluerer vi den, og så må vi kigge på, om vi kan trække noget ud af det her.
Det gode er dog, at sker der nu noget mere, når man rykker tilbage, ja, så kan man jo tidsubegrænset sende folk ud derfra.
Så jeg synes, vi har lavet en lov, som er så hård, som den kan være ifølge grundloven, men jeg vil altid gerne kigge på, hvor vi kan stramme den.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-14:
Jeg er selvfølgelig enig med ministeren i, at grundloven selvfølgelig skal overholdes, men derfor kan vi jo godt i de her ekstreme tilfælde, hvor det er kriminelle bandegrupperinger, der flytter ind i et beboelseskvarter, også gå helt til kanten af, hvad grundloven tillader, netop fordi vi ikke vil have bandegrupperinger, der holder til i beboelseskvarterer.
Så jeg er da glad for, at der kommer en evaluering af loven her om ikke så lang tid.
Jeg husker, at det snart er et år siden, den trådte i kraft, og der kan måske skabes mulighed for at forlænge den tid, man kan lave et samlingsstedsforbud i første omgang.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-03-14:
Det må vi se på.
Jeg er meget positiv over for det, og lad os nu bare kigge helt fordomsfrit på det.
Jeg vil sige det samme til Hvidovre Kommune, som jeg tror jeg sagde til Københavns Kommune, dengang vi behandlede forslaget her, for der var jo også et klubhus, der lå midt i et boligkvarter.
Jeg håber inderligt, at enhver kommune, der har den her udfordring, vil være særdeles opmærksom på det mindste, der sker i de her områder, og så agerer på det, for næste gang det sker i Hvidovre, kan det jo være tidsubegrænset.
Når det er bekæmpelse af den type kriminalitet og den type kriminelle, vi ser her, er vi klar til at gå så langt, som vi overhovedet kan, og det var det første lovforberedende arbejde jo egentlig også et udtryk for.
Men lad os nu se på evalueringen.
Det eneste, jeg vil love, er, at vi ikke går ud over kanten, men vi skal presse den alt det, vi kan, for helt almindelige mennesker, der bor i et villakvarter, skal jo ikke bo dør om dør med den her type kriminelle.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Christian Langballe (DF), 2018-03-14:
Er det regeringens opfattelse, at islam og sharia kan føre til parallelsamfund, eller har religionen ingen betydning for dannelse af parallelsamfund?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Er det regeringens opfattelse, at islam og sharia kan føre til parallelsamfund, eller har religionen ingen betydning for dannelse af parallelsamfund?
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Jeg synes ærlig talt lige så godt, at man kan sige det ligeud, nemlig at der er problemer i parallelsamfund, som udspringer af, og som også knytter sig til den måde, som nogle muslimer har valgt at dyrke deres religion på.
Det synes jeg ikke man skal skjule, og det ser jeg som et meget, meget stort problem.
For man lever i Danmark, og her er det altså de demokratiske love, der gælder.
Her er der ligestilling mellem kvinder og mænd.
Der er religionsfrihed, men det betyder jo ikke, at man kan pålægge andre noget og tvinge andre til, at de skal tage særhensyn.
Og der er også ytringsfrihed.
Det vil sige, at her kan man tegne det, man vil.
Nogle gange kan man også få det trykt i avisen og i helt særlige tilfælde endda få det udstillet på museer, bare ikke lige i Viborg.
Man kan også sige det, man mener, og man kan i det hele taget udtrykke sig, netop fordi der er religionsfrihed, ytringsfrihed og ligestilling.
Oven på det fundament kan man så bygge sit eget liv.
Man kan bare ikke slå hul på fundamentet, og det oplever jeg at der er nogle der forsøger at gøre i nogle parallelsamfund.
Christian Langballe (DF), 2018-03-14:
Når jeg spørger, har jeg en vis form for forventning om, at ministeren også godt kender årsagen, altså den almindelige signalforvirring, der kommer fra regeringen, hvor regeringens leder, nemlig statsministeren, siger, at religion ikke har nogen betydning for dannelse af parallelsamfund, og at der så også er andre røster, der lyder.
Jeg synes jo bare, at man må konstatere, at sharia – det er helt klart for mig – er en parallel retsorden, som simpelt hen konstant kommer i konflikt med den retsorden, som er sat af grundloven i det danske samfund.
Og der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis den her konflikt ikke skal brede sig til noget, der kunne blive meget, meget slemt, så må det jo selvfølgelig fastholdes af Folketingets politikere og af regeringen, at i Danmark gælder der kun én retsorden, og at alt andet nødvendigvis må føre til parallelsamfund.
For hvis der er en alternativ retsorden, der gælder i Danmark, som sharia, er der også parallelsamfund.
Det vil sige, at vi kommer til at stå i den kamp imellem et frit og sekulært samfund som det danske, der så ganske vist er funderet på kristendommen, og så en islamisk opfattelse af samfundet, hvor tingene skal dirigeres ud fra en sharialovgivning, der handler om rent og urent og om religiøse leveregler, der jo sådan set snører livet ind i undertrykkelse.
Så det er bare for at rejse den problemstilling, og der synes jeg jo, at det ville klæde regeringen, hvis man talte med én stemme og sagde nej til sharia og dermed også nej til parallelsamfund.
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Jeg kan kun erklære mig enig med hr. Christian Langballe i sit syn på, at her er det de demokratiske love, der hersker.
Men jeg kan desværre også kun give hr. Christian Langballe ret i, at der jo er områder i Danmark, hvor der er en anden opfattelse.
Berlingske fremlagde en gallupundersøgelse lige før jul, som man netop havde foretaget i ghettoområder, og i den sagde 20 pct., at de mener, at religiøse love står over dansk lovgivning.
Det er da et problem, og det er da et parallelsamfund, så det klasker.
Når det så er sagt, vil jeg gerne sige noget.
Nogle går og drømmer sig tilbage til et shariasamfund.
Så jeg er ikke enig i, at der skulle være signalforvirring.
Christian Langballe (DF), 2018-03-14:
Nu er det sådan i den politiske diskussion, at ikke alt er sort og hvidt, og jeg anerkender da helt og fuldt de bestræbelser, der er gjort.
For det første: Hvis man siger, at religionen ikke har nogen betydning, så mener jeg, at man på forhånd er dømt til at lide skibbrud, fordi sharia betyder utrolig meget.
Der mener jeg altså, at der er to opgaver for regeringen, der udestår at blive gjort op med.
Man må sige, at så sandelig har religionen en betydning for dannelse af parallelsamfund.
Mikkel Dencker (DF), 2018-03-14:
Jeg tror også, jeg kan forsikre ministeren om, at der er meget stor opmærksomhed på det, for det er jo, når man allerhelst vil undgå alle former for utryghed, oplagt at lave et permanent forbud, når grundlaget er for det, og det er det så, hvis der opstår nye utryghedsskabende situationer i ejendommen.
Vil ministeren give mig tilsagn om, at regeringen vil være med på at gå til kanten af grundloven for at komme det her uvæsen til livs, hvis der viser sig en mulighed for det?
Rasmus Prehn (S), 2018-03-14:
Men lad os så tage fat på, hvad ministeren har foretaget sig i forhold til at sikre en bedre serviceoplevelse.
Nu har den her historie været fremme, og der er artikler, hvor man kan læse om, at folk står og vil bippe sig ind for at komme ud at rejse, men pludselig virker det ikke, og folk har ingenting fået at vide i forvejen.
Hvad har ministeren gjort for at tage det op?
Og hvad har ministeren gjort, med hensyn til at man ikke får det tilsendt automatisk?
Hvad har ministeren foretaget sig for at sikre en bedre kundeoplevelse hos dem, der har rejsekort?
Inger Støjberg (V), 2018-03-14:
Altså, det kan jo nogle gange være lidt svært at diskutere med hr. Christian Langballe, især når man er enig.
For jeg er enig i, at man i nogle muslimske kredse hylder principper, der ikke hører til i Danmark, og at sharia naturligvis ikke hører til i Danmark.
Det skal vi bekæmpe, og vi skal tage debatten, og vi skal tage den helt åbent og ærligt uden at pakke noget som helst ind.
Jeg mener også, at antal har en stor betydning netop for, hvor meget Danmark vil komme til at forandre sig.
Det er derfor, at vi har sat hårdt ind i forhold til at få strammet op på opholdsvilkår, når det handler om asylansøgere.
Nogle gange er det lidt svært at diskutere med hr. Christian Langballe, især hvis man er enig.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Som hr. Rasmus Prehn er helt vidende om, fordi han lige har fået det at vide i et svar fra mig – men det er også noget, hr. Rasmus Prehn vidste i forvejen – så hører rejsekortet under trafikvirksomhederne.
Så hr. Rasmus Prehn ved udmærket godt, at det ikke er mit ansvarsområde, og at jeg ikke har nogen ret til at fortælle trafikvirksomhederne, at de skal gøre det på en anden måde.
Det er jo bare – som så ofte før – ren populisme fra hr. Rasmus Prehns side her i salen.
Altså, det, man må forstå, er, at de bilister, der krydser Storebælt, ikke alene betaler for deres egen overfart, de betaler også for alt mulig andet – de betaler for, at togene kører over; de betaler, for at der kan komme midler i Infrastrukturfonden; de betaler for, at vejene på Fyn bliver udvidet – så de betaler meget mere end det, det koster at køre over Storebælt.
Med Spodsbjerg-Tårs-overfarten forholder det sig helt anderledes, for her får man penge, hver gang man sejler over.
Så det følger ikke naturligt, at fordi de, der betaler for for meget, nu skal betale for lidt mindre.
Det følger ikke naturligt deraf, at de, der i forvejen får tilskud, skal have et endnu større tilskud.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-14:
Det var lige før, at ministeren kom til at tale, ligesom statsministeren gjorde engang, kan jeg høre.
Men hvad angår det her, er brugerne af færgefarten i princippet ligeglade med, hvor pengene kommer fra, og om der skal betales et underskud eller ej af Sund & Bælt til Danske Færger A/S.
Det, det handler om, er, hvad det koster, når man skal køre over.
Hvad koster det?
Det er jo det, der har betydning.
Derfor er det også naturligt for mig at spørge på vegne af alle de mennesker, der bor i omegnen, altså nord for eller øst og vest for den færgefart: Hvornår bliver taksterne sat ned på Spodsbjerg-Tårs-overfarten, og hvilken sammenhæng bliver det i?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-14:
Jamen altså, det koster at transportere sig.
Nu bliver det lidt billigere at transportere sig over Storebælt, men det betyder ikke, at det skal være lidt billigere alle andre steder, hvor det koster noget at transportere sig.
Det følger ikke af det, at fordi det er billigere at komme over Storebælt, skal det f.eks. også være billigere at komme med Molslinjen på Kattegat; det følger heller ikke af det, at det skal være billigere at komme til Bornholm; og det følger heller ikke af det, at det nødvendigvis skal være billigere at komme fra Spodsbjerg til Tårs.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-03-14:
Mener ministeren, at lavere færgetakster på færgeoverfarten Spodsbjerg-Tårs vil styrke arbejdskraftens mobilitet og reducere erhvervslivets omkostninger, hvilket var regeringens argumentation i erhvervsudspillet »Sammen om fremtidens virksomheder« for lavere takster på Storebæltsbroen, og bør priserne på denne færgeoverfart derfor ikke sættes tilsvarende ned?
Tak for det, formand.