runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2018-10-23:
Som jeg sagde i talen, er det jo sådan, at dagpengesystemet, som ordføreren selvfølgelig også ved, er skatteyderfinansieret.
Det er ikke et system, der er 100 pct. brugerfinansieret.
Og hvis ikke man har været i Danmark i mange år og ikke har betalt skat i Danmark i mange år, har man heller ikke bidraget til det dagpengesystem, vi har i Danmark, og det synes vi i al sin rimelighed man skal.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Vil ordføreren gerne bekræfte, at man ikke kan få dagpenge, danske dagpenge, uden at bidrage til systemet?
Det kan man ikke!
Man kan ikke få det, uden at man betaler skat her i landet, og man kan ikke få det, uden at man betaler sit medlemsbidrag til a-kassen, der jo trods alt finansierer en pænt stor del af dagpengeudgifterne.
Vil ordføreren bare gerne lige bekræfte det faktum?
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Kan vi finde en løsning, der er acceptabel, og kan vi sikre, at danske statsborgere ikke bliver ramt af det, er vi klar til at se på det.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Grundlæggende finder vi, at når man skal have fuld ret til dagpenge, synes vi også, at man skal have bidraget, og her i en længere periode, til det danske dagpengesystem via den skat, man nu har betalt i Danmark.
Det er jo baggrunden for, at vi fremsætter det her lovforslag om, at man skal have opholdt sig i 7 ud af 8 år for at have ret til fuld dagpengeydelse.
Det finder vi sådan set er et spørgsmål om først og fremmest rimelighed, at vi værner om det danske dagpengesystem, værner om den danske model, og den er jo kun sikret, hvis vi sørger for, at når man bidrager, bidrager man altså via dansk skat betalt i Danmark igennem de år, man nu har arbejdet i Danmark.
Det er jo sådan, det hænger sammen.
Det er sådan, vores velfærdssamfund er skruet sammen.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Under det foregående punkt holdt ordføreren en rørende tale om, at han ønskede et trygt og godt dagpengesystem.
Nu står han så og støtter et lovforslag, der betyder, at pr. 1. januar er der tusindvis af mennesker, der mister deres dagpengeret.
Den eneste fejl, de har begået, er, at de har været lidt for længe i udlandet, eller at de er kommet til Danmark lidt for sent.
Det er den eneste fejl, de mennesker har begået, ellers opfylder de alle krav til at opnå dagpengeret.
De har betalt skat i Danmark i mindst 1 år, de har bidraget til det danske samfund.
Nogle af dem er rejst ud, fordi de gerne ville få flere kvalifikationer, som de så kommer hjem og deler med os andre.
Andre er udlændinge, der gerne vil tilfredsstille arbejdsgivernes umættelige behov for arbejdskraft.
Det bliver de så straffet for.
Hvordan hænger alt det sammen?
Jan Johansen (S), 2018-10-23:
Også vel vidende at kontrakterne jo løber jo over nogle år?
Før man kan komme ud og få et arbejde uden for Europa, er det som regel en vis årrække, man skal tegne sig for.
Og det skal ordføreren jo huske at kigge på, når der skal laves et kompromis om det her.
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Stod det til Dansk Folkeparti, ville vi hellere end gerne se på den konvention, der er årsag til, at vi ikke kan undtage danske statsborgere hundrede procent.
Vi vil hellere end gerne undtage danske statsborgere hundrede procent, men det vil Socialdemokratiet så ikke, kan jeg forstå.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Det her lovforslag er i hvert fald et af dem, der et eller andet sted rammer mig lidt i maven.
For som uddannet tømrer kommer jeg jo fra et fag, hvor det er helt almindeligt, at kolleger rejser udenlands, både i Europa, men også andre steder hen i verden og arbejder, ikke sådan på lykke og fromme, men for at komme ud og prøve sit fag af nogle andre steder og lære nogle ting ude i verden.
Det, som lovforslaget lægger op til, er jo, at man, selv om man har arbejdet i Danmark og har optjent sin dagpengeret, ikke har den mere, når man kommer hjem igen, efter at man var taget ud, altså selv om man kommer hjem igen og er blevet dygtigere og kan bidrage til det danske samfund på en bedre måde med sit håndværk.
Den der tradition føler jeg sådan at man sætter en stopper for.
Hvordan tænker ordføreren at man kunne løse den problemstilling i forhold til det lovforslag, der ligger her?
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Altså, den nemmeste løsning var jo at sige, at det her lovforslag ikke gjaldt danske statsborgere, men så kommer den konvention i vejen, som Socialdemokratiet siger at I ikke er klar til at se på og ændre på.
Så har Socialdemokratiet så foreslået – det var hr. Leif Lahn Jensen, der foreslog det – 7 ud af 10 år.
Der har jeg sagt, at kan det hjælpe danske statsborgere, er vi også klar til at se på, hvordan det så hænger sammen.
Det er det, som ministeren så skal undersøge og komme med et svar på hvordan hænger sammen.
Jeg venter med at tage stilling til det, indtil vi har set svarene på de spørgsmål, der er stillet.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Tak for det, og tak til de foregående ordførere for at gennemgå lovforslaget på fornem vis.
Det er et system, vi har bygget op gennem årtier, betalt af danske skattekroner fra mennesker, der dag efter dag, år efter år snører skoene og tager på arbejde.
Vi kan være stolte af vores velfærdssystem, vi kan være stolte af vores dagpengesystem, og det skal vi værne om, så vi også i fremtiden kan holde en sikker hånd under det danske arbejdsmarked.
Derfor mener jeg sådan set også, at det er helt rimeligt, at vi holder den stærkeste hånd under dem, der har været med til at bidrage til vores samfund.
Jeg mener, det er sund fornuft, at vi med det her lovforslag siger, at man skal have bidraget til fælleskassen en årrække, før man har fuld adgang til den.
Det er ikke et urimeligt krav.
Så skal vi selvfølgelig passe på, at vi ikke lukker døren for de danskere, der vil rejse ud i verden for at arbejde, og den dør lukker vi bestemt ikke.
For det første vil man også i fremtiden frit kunne arbejde i et EU- eller et EØS-land, uden at det har konsekvenser for dagpenge, herunder syge- og barselsdagpenge.
Den vil fortsat være intakt.
Jeg har også noteret mig, at partier uden for regeringen nu også er begyndt at bekymre sig om bøvl og bureaukrati, og det er jo i og for sig skønt, at regeringen har fået et bredt flertal i Folketinget med på den vogn.
Bekymringen går i dette tilfælde på, om a-kasserne nu også er rustet til at indhente oplysninger fra det land, et medlem har opholdt sig i.
Lige her tror jeg nu ikke at vi skal være så nervøse, for a-kasserne udveksler allerede i dag oplysninger fra EU- og EØS-lande om f.eks. forsikrings- og beskæftigelsesperioder.
Så de har altså erfaring med at udveksle oplysninger i dag, og det tror jeg fint de også kan administrere i fremtiden.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Vi holder fast i de konventioner, der er, for vi vil ikke forskelsbehandle borgere, men vi vil egentlig gerne hjælpe almindelige danske lønmodtagere, som vælger at tage ud og arbejde i udlandet.
Men hvis ikke Dansk Folkeparti går med til det her, har jeg bare fornemmelsen af, at det vil Dansk Folkeparti så ikke.
Dansk Folkeparti vil ikke hjælpe almindelige lønmodtagere – det kan være håndværkere, det kan være alle, der rejser til udlandet.
Det vil Dansk Folkeparti så ikke.
Det er det, vi forsøger med det her forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Tak for det.
Også her er der grund til at kvittere for den brede enighed, der er i Folketinget om det her lovforslag, som vi diskuterer her i dag.
Det er rigtigt, at nogle af de ændringer, der er, har en mere teknisk karakter.
Men jeg synes ikke, det må fjerne fokus fra, at lovforslaget først og fremmest har til formål at gøre den nuværende overgangsordning for studerende på dagpenge permanent og også så hurtigt som muligt, som vi løbende har diskuteret det her i Folketinget.
Ordningen har hidtil sikret, at folk, der har opbrugt retten til supplerende dagpenge, kan få udbetalt dagpenge i måneder, hvor de har beskæftigelse.
Sagt med andre ord betyder ordningen, at man ikke mister en hel måneds dagpenge, hvis man blot arbejder en enkelt dag.
Forligskredsen bag dagpengeaftalen er enige om, at vi skal gøre overgangsordningen permanent.
Det skal ses i lyset af, at vi med det nye dagpengesystem har gjort det mere attraktivt at tage alle typer job.
Lovforslaget indeholder endvidere en række mindre justeringer og tilpasninger.
De handler primært om at få rettet op på de uhensigtsmæssigheder, som a-kasserne bl.a. har påpeget undervejs i arbejdet med at implementere de nye dagpengeregler.
Regeringen og aftalepartierne er enige om, at det skal løses, og det gør vi nu med forslaget her.
Uanset hvor hurtigt vi behandler lovforslaget, vil der blive en mellemperiode, som ikke må få negative konsekvenser for folk, der har opbrugt retten til supplerende dagpenge.
Det betyder samtidig, at nogle personer efterfølgende vil få efterreguleret deres dagpenge for netop at sikre det, som vi har stillet folk i udsigt.
Jeg noterer mig den brede enighed og glæder mig til en god udvalgsbehandling.
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Jamen altså, det er jo det sædvanlige, man får ikke rigtig et svar på det.
Hr. Leif Lahn Jensen forholder sig ikke til, om man vil være med til at sikre, at det ikke rammer danske statsborgere.
Det gør man ved at opsige konventionen.
Det er den måde, man kan gøre det på, når man siger, at det her ikke skal ramme danske statsborgere.
Som jeg tolker det, som hr. Leif Lahn Jensen har sagt, så siger Socialdemokratiet: Nej, det vil vi ikke være med til, vi vil ikke være med til at sikre danske statsborgere, for vi holder fast i konventionerne; men vi vil godt være med til at strække perioden lidt fra 7 til 10 år.
Det synes jeg da er prisværdigt, og så må vi se på, hvad det så indebærer.
Men har jeg forstået det ret, altså at Socialdemokratiet ikke vil være med til at sikre, at danske statsborgere er undtaget fra det her, ved at opsige konventionen?
René Gade (ALT), 2018-10-23:
Det går hurtigt, når Folketinget er helt enigt, som det er i det her tilfælde, og i Alternativet bakker vi også op om den her ordning.
Den sikrer lønmodtageren i en ellers mærkelig situation, hvor man egentlig kan blive straffet for at gøre det rigtige, så man hurtigt får taget fat om handsken igen, bare under kommunale forhold.
Så vi støtter også lovforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-23:
Tak for det, formand.
Vi synes ligesom de foregående ordførere, at det her er et fornuftigt forslag, som jo bidrager til at sikre lønmodtagerne en bedre retsstilling i forbindelse med en konkurs.
Og når det handler om offentlig overtagelse og der dermed er sikkerhed for, at en eventuel regning kan inddrives, så synes vi også, at lønmodtageren bør sikres så hurtigt som muligt.
Der er ingen grund til, at lønmodtageren skal vente på, at en eller anden ret teknisk tvist afgøres, når man med sikkerhed kan sige, at den ene eller den anden kasse skal betale den manglende løn.
Så vi støtter naturligvis forslaget.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Tak for det, og tak til de forrige ordførere for at gennemgå forslagets indhold.
Med aftalen om forebyggelse af konkurser sikrede et bredt flertal i Folketinget jo, at færre ældre i fremtiden bliver ramt af konkurser i hjemmeplejen.
Som en del af aftalen var vi også enige om at sikre lønmodtagere i tilfælde af konkurs, og det er så den del, vi adresserer med det her lovforslag.
For vi har set flere tilfælde, hvor konkursramte plejeudbydere bliver overtaget af kommunerne, hvorefter kommunerne ikke vil udbetale det tilgodehavende, som medarbejderne måtte have i virksomheden.
Medarbejderne fanges i en juridisk strid og risikerer at stå uden løn, og det kan vi selvfølgelig ikke acceptere.
Med dette lovforslag sikrer vi lønmodtagernes rettigheder.
I tilfælde, hvor der opstår en strid om ansvaret for medarbejdernes tilgodehavende, lægges den økonomiske byrde i fremtiden på Lønmodtagernes Garantifond.
Når dommen så er afsagt, forholdene er vejet og ansvaret placeres, så det klart kan siges, hvem der skal betale, ligger det ved kommunerne, og når det ligger ved kommunerne, får Lønmodtagernes Garantifond pengene refunderet.
Medarbejderne skal ikke tages som gidsler i en juridisk strid.
Det sikrer vi med det her lovforslag, som jeg er glad for at vi bredt kan stå sammen om her på tværs af Folketingets partier.
Venstre støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Det her lovforslag er jo et godt forslag, for det kommer på baggrund af alle de problemer, der har været, hvor vi har kunnet se, at hjemmehjælpsfirmaer, hjemmeservicefirmaer, gik konkurs, og hvor det betød, at de ældre ikke kunne få den pleje og hjælp, som de havde behov for.
Hvor står man så henne, når sådan et firma går konkurs?
Ja, medarbejderne står lidt i en klemme, for det er en indsats, der skal køre videre, og kommunerne skal overtage.
De har ansvaret, og de skal overtage indsatsen, for at de ældre får den pleje, de har behov for, og typisk kan de jo også godt bruge de medarbejdere, der er.
Så er det et spørgsmål, om det er en virksomhedsoverdragelse, eller om det egentlig bare er noget, kommunerne skal gøre, fordi de skal løfte opgaven.
Det har der været en hel del snak om, men med det her betyder det, at lønmodtagerne kan indgive kravet til Lønmodtagernes Garantifond.
Men det skal jo ikke gå ud over lønmodtagerne, og det sikrer man med det her forslag at det ikke kommer til at gøre, netop så de altid vil få deres penge.
Så er det et slagsmål i retten om, om det er en virksomhedsoverdragelse eller det ikke er en virksomhedsoverdragelse.
Det er så i det her tilfælde lønmodtagerne uvedkommende.
Det gik ud over både de ældre og medarbejderne, og det bliver der løsnet op for med det her forslag.
Det sikrer i hvert fald, at lønmodtagerne vil kunne få deres penge, og at kommunerne kan køre indsatsen videre.
Så må slagsmålet om, om det er en virksomhedsoverdragelse eller det ikke er, stå i retten.
Men Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Tak for det, formand.
I Socialdemokratiet er vi meget tilfredse med, at der med det lovforslag, vi skal behandle nu, er fundet en god løsning på et stort, og jeg var ved at sige også stigende problem. Hvert år bliver der faktisk flere og flere ældre medborgere i Danmark, og en del af dem har brug for pleje.
Hjælpen kommer jo enten fra kommunen eller fra et af de private selskaber, der siden starten af 00'erne har haft mulighed for at byde ind på opgaven.
Det, der er virkeligheden, er, at kommunen aldrig kan gå fallit, og at kommunen har leveringsgaranti.
Men der er nogle, ja, faktisk en del, af de private firmaer, der er gået konkurs af den ene eller den anden årsag.
Tjenesteydelsen ophører fra den ene time til den anden, og ude i de små hjem sidder eller ligger ældre medborgere, der stadig væk har brug for hjælp.
Samtidig er der personale, der tidligere har arbejdet for den konkursramte private leverandør, som i langt de fleste tilfælde er klar til at tage over, og det er faktisk her, at lovforslaget, som vi behandler, kommer ind i billedet.
For hvis nu medarbejderen formaster sig til at følge hjertet og gør det rigtige, nemlig at starte et job hos kommunen med det samme, så kan der gå år og dag, inden en sag om virksomhedsoverdragelse er afgjort og de kan få deres tilgodehavende: løn, feriepenge og pension. Sidste år havde vi en række samråd med beskæftigelsesministeren og indenrigsministeren, og det er nu endt op i et forslag, der skal hjælpe det føromtalte personale, ved at de får mulighed for at overdrage deres krav til Lønmodtagernes Garantifond og så få udbetalt deres tilgodehavende med det samme.
Lønmodtagernes Garantifond må så efterfølgende afvente afgørelsen om, hvorvidt der er tale om virksomhedsoverdragelse eller ej.
Loven gælder naturligvis for alle lønmodtagere ansat i private virksomheder, der leverer ydelser til offentlige ordregivere, og ikke kun for personale i ældreplejen.
For en god ordens skyld skal jeg sige, at vi i Socialdemokratiet støtter forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Altså, der er ikke nogen, der bliver presset til at lave den her aftale.
Det er jo en frivillig aftale, der bliver indgået.
Og det er det, man giver mulighed for.
Så i forhold til det, som hr. Lennart Damsbo-Andersen har spurgt om, og for den sags skyld også hr. Leif Lahn Jensen, om, at hvis der måtte være nogle, der afskediger en medarbejder med henblik på at score en aktiegevinst, hvad er så gældende ret, vil jeg sige, at jeg da synes, det er fint at få det, om man så må sige, præciseret i yderligere form.
Jeg mener ikke, der er nogen arbejdsgiver, der vil misbruge den her ordning.
Sandheden er jo, at der er rigtig, rigtig mange arbejdsgivere, der i dag afholder sig fra at benytte sig af at tildele aktieoptioner, fordi reglerne er, som de er i dag.
Det er lige præcis derfor, vi laver det om.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Jo, men hvis det fremgår klart og tydeligt af loven, at virksomheden ikke kan komme til at spekulere på den måde, som det har været diskuteret her i dag, så er der jo ingen grund til at betrygge nogen, for så havde vi jo ikke været urolige ved det.
Så havde vi sagt: Nå, det er helt klart, at vi så ikke har det argument imod den lovgivning.
Så jeg vil gerne have, at ministeren forholder sig til, om det er rigtigt, at som loven er formuleret i dag, har arbejdsgiveren via den aftale, som han har presset eller mere eller mindre frivilligt har fået lønmodtageren til at indgå, en mulighed for at spekulere i aktiekursens udvikling for de pågældende aktieoptioner eller aktier.
Er det rigtigt, at sådan er loven nu?
Laura Lindahl (LA), 2018-10-23:
Det er rigtigt, som reglerne har været, når man kommer hjem og har været i udlandet i mange år, men det er jo lige præcis det, vi gerne vil stramme op på.
Vi synes, at man skal have bidraget via et optjeningsprincip, og det er det, lovforslaget vil, og det er det, vi synes er rigtig, rigtig fornuftigt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om den diskussion, der har været her i salen mellem ordførerne og mig.
Den har jo handlet om, hvorvidt lønmodtagerne, arbejdstagerne, bliver stillet ringere end i dag, eller om tingene er, som de plejer at være.
Det lyder for mig med de svar, der er givet indtil nu, som om der er meget stor tvivl blandt regeringspartiernes ordførere og aftalepartierne om, hvorvidt arbejdstagerne stadig væk med det her lovforslag har de samme rettigheder, som de tidligere har haft.
Hvordan ser ministeren på det?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Jeg kan sige, at jeg også har været i Folketingssalen under den her debat, og jeg har måske ikke fuldstændig hørt den samme bekymring.
Jeg har hørt, at Dansk Folkepartis ordfører gerne vil have nogle ting uddybet i et skriftligt notat, nemlig om rækkevidden af den her lovgivning.
Men det, det jo handler om, er i bund og grund, at man giver nogle anderledes vilkår i forhold til at lave en aftale mellem lønmodtager og arbejdsgiver.
Der er der en politisk uenighed om, om det er en god eller dårlig idé.
Jeg mener selv, det er en god idé.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Jeg er sådan set ikke et øjeblik i tvivl om, hvad ministeren synes, for ellers var forslaget nok aldrig blevet fremsat.
Men det, der er afgørende for mig i den her situation, er, om ministeren anerkender, at arbejdstagerne i dag har nogle rettigheder, og at de med den her lovgivning måske kan blive forringet.
Er det noget, som ministeren i forbindelse med lovbehandlingen vil være klar til at gå ind og kigge på?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-23:
I lighed med de tidligere talere og med de samme begrundelser støtter Radikale Venstre også det her lovforslag, som vi mener stiller ansatte i konkursramte virksomheder bedre, end de er stillet i dag.
Så ja, vi støtter også lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Hørte jeg i det sidste, ministeren sagde, en indirekte indrømmelse af, at som loven er formuleret i dag, giver den mulighed for, at arbejdsgiveren kan spekulere lige nøjagtig i aktiekursens udvikling, og at det kan få indflydelse på, hvornår han afskediger lønmodtageren?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Nej, det hørte du ikke ministeren sige.
Det, du hørte, hr. Finn Sørensen, var jo en tilkendegivelse om, at jeg gerne vil sørge for at betrygge de medlemmer af Beskæftigelsesudvalget, der måtte være bekymret for, hvorvidt det her kan finde sted.
Og det er lige præcis det, som jeg synes man skal bruge udvalgsbehandlingen til.
Jeg er altid klar til at diskutere med Folketinget, når det drejer sig om lovbehandling, for alt andet ville være dumt.
Det har jeg trods alt lært.
Jeg deler ikke den bekymring.
Det er i bund og grund en bekymring, der handler om, at virksomhederne generelt har nogle dårlige motiver, hvilket blev mest klart udtrykt af hr. Karsten Hønge fra SF, som jeg tror ordret sagde det.
Det mener jeg ikke at man kan konkludere.
Det var heller ikke det, hr. Lennart Damsbo-Andersen sagde.
Men det er da klart, at det, der er spørgsmålet, og som jeg også tror fortjener en diskussion, er, at vi skal sikre, at der ikke er nogen, der måtte komme i den situation, at de – om jeg så må sige – måtte blive fyret, for at der så potentielt kunne være nogle andre, der ville tage en gevinst.
Det spørgsmål mener jeg kan håndteres inden for den gældende lovgivning, for det betyder sådan set, at man er inde og manipulere med en kurs, som man er vidende om vil stige.
Det var sådan set også det, hr. Leif Lahn Jensen til at starte med spurgte om under den her debat.
Der må vi jo se på, hvordan og hvorledes man enten kan præcisere de værnsregler eller gøre dem tydeligere.
Det synes jeg da er helt oplagt at diskutere.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Vi har faktisk i Socialdemokratiet gjort vores forarbejde ordentligt, for jeg har sådan set stillet et spørgsmål, spørgsmål nr. 292, BEU alm. del, 2017-18, til ministeren, som svarer, at hvis vi gør det, går det imod konventioner og andet.
Og det kan vi ikke, for så gør vi forskel på danske statsborgere og andre, så det må vi ikke.
Så har vi gjort noget andet.
Så har vi jo netop stillet spørgsmålet: Må man så foreslå andet end 7 ud af 8 år?
Må man foreslå 7 ud af 10 år eller 7 ud af 12 år?
Der siger ministeren, at det må man meget gerne.
Og i Jyllands-Posten den 31. marts 2018 sagde René Christensen, som er finansordfører for Dansk Folkeparti, om forslaget om 7 ud af 10 år: »Jeg tror, man vil opdage, at den slags modeller tilgodeser danskere så meget, at det vil blive underkendt som diskrimination.
Men kan man finde en løsning, der ikke rammer ind i konventioner eller internationale regler, så ser vi gerne på det.«
Med andre ord er det her ifølge ministeriet ikke noget, der går imod reglerne, og så hører jeg Dansk Folkepartis finansordfører, hr. René Christensen, sige, at det kan man godt.
Så jeg er spændt på at se, hvem det er, der bestemmer i det parti, om det er finansordføreren eller arbejdsmarkedsordføreren.
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Tak for det.
Det lyder jo godt, at hr. Leif Lahn Jensen går konstruktivt ind og siger, at det her forslag om at værne om de danske dagpenge sådan set er godt nok, men at 7 ud af 8 år er for kort tid.
Så foreslår hr. Leif Lahn Jensen 7 ud af 10 år, og det skal man jo ikke kimse af.
Der kommer et konstruktivt forslag, og man kan altid få undersøgt, hvad det indebærer.