runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Der er også den vej, hvor man tager ansvar for fremtiden, og hvor man eksempelvis søsætter en grøn skattereform, som de næste 5 år giver, hvad der svarer til lige over 5 mia. kr. i bedre muligheder – skattelettelser, om man vil – til dansk erhvervsliv, så de kan indstille sig på den grønne omstilling, der kommer, som følge af at vi nu, også med Venstre, er enige om, at vi skal bevæge os i retning af en ensartet CO 2 -afgift.
Det er altså en grøn omstilling, hvor vi motiverer virksomhederne til at investere i grøn produktion, således at virksomhederne er klar til den hovedmotor, som vi har aftalt at en ensartet CO 2 -afgift skal være for den grønne omstilling.
Det er fremtiden at træffe de valg, og det er det, som vi har gjort her frem for at gå den vej, som man valgte, sidst vi stod i en kæmpe krise, og som var en besparelsevej og en forringelse af sikkerhedsnettet.
Regeringen gør ikke Danmark fattigere.
Vi tilrettelægger en politik, som betyder, at Danmark kommer stærkere og mere retfærdigt igennem krisen.
Men vi kommer ikke til at håndtere dem på den måde, som hr. Ole Birk Olesen ønsker de skal håndteres på.
Det er der, hvor forskellen er i dansk politik.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-22:
Vi har jo nået meget i år, og tak for samarbejdet om det.
Brøndby ligger også næsten nummer et i superligaen, og det ved jeg glæder vikaren fra Vestegnen, den fungerende finansminister.
Og særlig tak for rosen til Det Radikale Venstre for vores arbejde med at sikre investeringer i uddannelse.
Men det var jo lidt op ad bakke, skal vi gerne indrømme, for da efteråret startede, var regeringen kommet med et finanslovsudspil med nul ekstra kroner til uddannelse og en politiaftale med minus 550 mio. kr. til uddannelse, altså et stort minus fra start.
Det endte så med, at der ikke blev sparet på uddannelse i politiaftalen, og med et plus på 1,7 mia. kr. i finansloven til uddannelse.
Det er vi jo rigtig glade for, og det er vi glade for at have bidraget til.
Derfor kunne vi godt tænke os at høre, om regeringen kan garantere, at regeringen ikke næste år vil foreslå nye uddannelsesbesparelser, og at regeringen ikke næste år vil foreslå besparelser på fremtiden.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
I den finanslov, vi drøfter i dag, er der store skattelettelser til dansk erhvervsliv.
Der er et – i øvrigt forlænget – fradrag for udgifter til forsknings- og udviklingsaktiviteter.
Der er en boligjobordning.
Der er, om man vil, i den grønne transportaftale, vi har lavet, truffet beslutninger om en betydelig lempeligere indfasning af stigningen i registreringsafgiften i forhold til den grønne transport.
Der er som sagt en grøn skattereform, som samlet set over de næste 5 år betyder 5,3 mia. kr. yderligere til afskrivningsmuligheder og skattelettelser.
Så altså, jeg tror, man skal passe på med den der kampagneretorik, som man helt åbenlyst har fået skrevet ned i Venstres sekretariat.
Og så skal man i hvert fald huske på, at en af de største afgiftsændringer står man selv bag, nemlig forøgelsen af cigaretafgifterne.
Så jeg tror, at man lige skal prøve at genbesøge, hvad der er, man har sagt hidtil, også omkring det her spørgsmål.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-12-22:
Ja, det er stadig for mig meget svært at forstå, hvordan det at gøre Danmark 14 mia. kr. fattigere understøtter vores økonomi og vores arbejdspladser.
Men der er jo forskellige forståelser af økonomi.
Men i forlængelse af det vil jeg jo så spørge: Hvordan mener ministeren så at det er at gøre alt for at sikre danskernes økonomi og deres arbejdspladser at hæve skatten eller foreslå at hæve skatten med mere end 30 mia. kr.?
Og hvis det også er opskriften på tryghed om danskernes økonomi og deres arbejdspladser at hæve skatten 30 gange, vil ministeren så også hæve skatten 30 gange i det kommende halvandet år?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Ja, hvis spørgeren ville se lidt i den finanslovsaftale, der er, og se lidt i Økonomisk Redegørelse, som blev offentliggjort her i fredags, ville spørgeren se, at der er to veje i dansk politik, som spørgerens egen ordfører også påpegede.
Der er en vej, hvor vi understøtter og genopbygger, og en vej, hvor der bliver skåret ned.
Det er grundlæggende det.
Den første vej er den, som den her regering er eksponent for, og den har den helt klare betydning, at vi med den her finanslovsaftale og med det, der er lavet i 2020, både har holdt hånden under ca. 80.000 job, har været med til at skabe grundlaget for 55.000 nye arbejdspladser i 2021 og med finansloven isoleret set jo altså så skaber fundamentet for 14.000 job.
Altså, det er krisepolitik, og det er også et politisk valg – det indrømmer jeg gerne – og det er det valg, vi har truffet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-12-22:
Der er gået enormt meget velstand tabt på grund af coronakrisen.
Alligevel siger finansministeren fra talerstolen i dag, at regeringen har gjort alt for at sikre danskernes økonomi og deres arbejdspladser.
Begge dele kan jo ganske enkelt ikke være rigtigt.
Så jeg vil gerne høre ministeren, hvilket af de udsagn der er rigtigt.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Altså, jeg må sige, at jeg ikke forstår, at især Dansk Folkeparti har så meget imod det.
Hvis Dansk Folkeparti vil interessere sig lidt for deres egne stemmer, vil de da kunne se, at i nogle af de udsatte boligområder får de også stemmer.
Så det er da noget underligt noget at mistænkeliggøre folk for at planlægge valghandlingen på den måde.
Det her handler helt grundlæggende om, at vi skal sørge for, at dér, hvor vi er, hvor vi bor, hvor vi har mulighed for at være aktive, er der selvfølgelig også mulighed for at komme til orde, og der er det her et initiativ, som vil hjælpe med det.
Og det føler jeg mig ret overbevist om vil blive taget godt imod – jeg håber, at rigtig mange vil deltage i det, således at vi kan få løftet stemmeprocenten endnu mere.
Det er nu engang vejen til at sikre, at vi får et endnu mere holdbart demokrati og dermed også ståsted for de beslutninger, som vi træffer i det her Ting.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Jamen det, der ligger i det, er jo, at nu er der en helt særlig service til ikkeetniske danskere – nu skal de have en helt særlig service for at kunne deltage i valgene.
Ved sidste valg kunne man jo tydeligt se, hvor det var, at bl.a. Det Radikale Venstre fik deres stemmer fra; man kunne tydeligt se, hvad der skete i forhold til fredagsbøn og andet – nemlig at stemte man på de rigtige,
var chancen for at kunne blive i Danmark og få lempet udlændingepolitikken bedre, hvilket jo også er fuldstændig sandt.
Vi har jo kunnet se, at Socialdemokratiet har lempet udlændingepolitikken, selv om man sagde det modsatte før valget, på foranledning af De Radikale.
Så synes den fungerende finansminister virkelig, at det er en særlig service, man skal give til ikkeetniske danskere, for at de kan deltage i valghandlingen?
Det gælder vel sådan set alle.
Skal man så ikke gå ind og sige til kommunerne, at de ikke må lukke valgsteder, så der bliver for langt til valgstederne?
Det at lave valgbusser som brevstemmesteder, særlig i de her boligområder, må da være en udfordring, altså at den gruppe bliver særlig godt stillet i forhold til at kunne deltage.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Jamen det er da forhåbentlig ikke bare et ønske fra dem, der har været med til at indgå aftaler om finansloven – det er da forhåbentlig hele Folketingets ønske, at vi skal sørge for, at stemmeprocenten kommer op, og at vi sikrer det for alle dem, som af forskellige årsager måske ikke kan se sig selv i det samfund, de i øvrigt er en del af, og som måske ikke synes, at det nytter at deltage i det.
Vi er i Danmark kendt for vores historisk høje stemmeprocent.
Jeg synes da, det ville være flot, hvis vi sikrede, at endnu flere kom med og var med til at træffe en beslutning om, hvem der skal repræsentere dem, hvad enten det er i kommunalbestyrelsen, i et regionsråd eller i det Ting, som vi står i nu.
Altså, jeg synes da, det er lidt underligt, hvis man som indgangsvinkel har, at man skal begrænse de her personer, som måske ikke selv synes, at de kan se sig selv i den valghandling, som vi lever af.
Og derfor synes jeg da, det er helt naturligt og flot for et demokrati som det danske, at vi har mulighed for at søsætte sådan et projekt og dermed som sagt øge stemmeprocenten.
Det er det, der er målet med det.
Og jeg har svært ved at forstå, hvorfor man kan have noget imod det, for jeg troede, at det var det, det hele handlede om herinde, altså at vi skulle have endnu flere til at stemme på os.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg vil lidt tilbage til et andet spor, selv om det også er en spændende debat, der er i gang lige nu.
Når man kigger på finansloven, er der et punkt, der hedder øvrige initiativer, og det er jo der, hvor vi altid har haft mange punkter – der havde vi fregatten Jylland og Dybbøl Mølle og alle de gode ting, man kunne lægge ind der.
Men der er også blevet lagt nogle ting ind nu her, og der vil jeg egentlig bare gerne spørge den fungerende finansminister, hvem der har ønsket det.
Det er sådan, at nu kommer der valgbusser som brevstemmesteder, og det er meget tydeligt, at det er nogle busser, som skal køre ud i ghettoområderne i forbindelse med kommunalvalg og folketingsvalg, og så kan man få folk til at stemme, og der kan blive en større valgdeltagelse eksempelvis i et ghettoområde.
Det kunne jo passende være efter fredagsbønnen, at man så kunne holde der med en valgbus.
Hvem er det, der er kommet med sådan et forslag om, at man skal have særligt fokus på at få øget valgdeltagelsen i ghettoområderne?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Vi har fokus rettet på sikkerhed omkring familiernes egen økonomi, deres tryghed, deres job og deres hverdag, og det mener vi i regeringen er det rigtige fokus nu.
Vi mener, at det er det fokus, som skal sikre, at familier ikke havner i den ulykkelige situation, som man kan havne i, hvis man altså rammer arbejdsløsheden eller arbejdsløsheden rammer en og man risikerer at havne i enten langtidsledighed eller en anden form for ledighed.
Så fokus er på at sikre job, vækst og fremgang for Danmark, således at vi kommer sikrest muligt igennem den her krise.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jo, jo, al respekt for genopretningen af dansk økonomi, som vi også i SF er optaget af
Men vi er også optaget af genopretningen af lønmodtagernes familieøkonomi, og der er store ting på spil her.
Ud over familiernes økonomi er der også den her bærende søjle for arbejdsmarkedet, og jeg vil sige, at det er decideret uansvarligt, hvis vi ikke her får en plan for, hvordan man får rettet op, så vi kan fastholde vores dynamiske og fleksible arbejdsmarked.
Mit spørgsmål i den her omgang skal til gengæld være lige på: Hvornår får vi gjort noget ved den fuldstændig gammeldags, oldnordiske, urimelige, asociale partnerafhængighed for bl.a. førtidspensionister?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Det, vi som regering har fokus stift rettet på, er genopretningen af dansk økonomi.
Det er en enorm opgave, og med det tilbageslag, vi har oplevet i væksten i 2020, står vi, på trods af at vi i fællesskab har taget også historiske initiativer, med en meget, meget stor udfordring.
Vi skal fortsat have fokus på det, og det er det vigtigste.
Det vigtigste er, at vi sikrer, at Danmark, danske virksomheder og danske lønmodtagere, kommer sikkert igennem krisen.
Det er det, det handler om.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Det er en god finanslov, vi har lavet sammen, ligesom vi har lavet en række andre rigtig gode aftaler, herunder vel nok især retfærdighedsreformen om tidligere tilbagetrækning.
Tænk sig, at nu kan man igen forbinde reformer med noget godt – med noget, der giver mennesker noget, i stedet for noget, hvor man skærer ned og forringer.
Men jeg vil alligevel spørge finansministeren: Hvornår stiller regeringen sig i spidsen for en genopretningsplan for tryghed om dagpenge?
Jeg forventer jo ikke, at finansministeren siger, at det skal være lige her og nu, vi retter fuldstændig op på dagpengene, men kan man forestille sig en socialdemokratisk regering gå frem til næste valg uden at have en plan for, hvordan vi får skabt balance, en lidt bedre balance, mellem løn og dagpenge?
Der kunne i det mindste være en plan for det, hvor man da kunne starte stille og roligt op.
Er der sådan en på vej?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Socialdemokratiet mener, at vi ud fra et hensyn til, man kan sige både holdbarheden af og sammenhængskraften i det danske samfund har fundet det rigtige sted i udlændingepolitikken, og at vi også i forhold til det danske arbejdsmarked har fundet det rigtige sted.
Men synspunkterne er jo selvfølgelig noteret, og vi står, hvor vi står.
Vi mener, at der er den rigtige balance i forhold til at have både en stram udlændingepolitik, men jo altså også en udlændingepolitik, som selvfølgelig ikke er tossedum, og som kan være med til at sikre, at dem, der er her på lovlig vis, selvfølgelig også er her under ordentlige forhold.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Det har vi forstået efter mange robuste drøftelser.
Vi har bare svært ved at forstå det lige præcis med hensyn til den gruppe, der hedder danske statsborgeres ægtefæller, hvor alle tal viser, at de udgør et bidrag, og at det er folk, der ikke er de store problemer med rent kriminalitetsmæssigt.
Hvorfor kunne man ikke tage den gruppe ud og sige, at det er fornuftigt – det er sund fornuft, og det er i øvrigt også rimeligt, i og med at det er vores egne statsborgere – at de kan få en chance for at bo i deres eget fædreland?
Og så kan vi stille nogle krav, når de er kommet hertil, for det vil også være sund fornuft.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Før blev vi beskyldt for at være for slappe, og nu bliver vi beskyldt for at være for stramme.
Vi synes sådan set, at vi med vores udlændingepolitik står det rigtige sted.
Også Det Radikale Venstre kender til, hvor Socialdemokratiet står, og vi diskuterer tingene, men min opfattelse er, at jo mere og jo tættere vi samarbejder, jo klarere bliver synspunkterne også.
At man skal tage sig ordentligt af dem, som er her, kan vi ikke være uenige om, men der er også grænser, og det er jo dem, som afgøres af de politiske forskelle i udlændingepolitikken.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Tak for talen, og tak for, at vi også har kunnet indgå en god finanslovsaftale i år.
Man må sige, at det virkelig er en anden måde at føre krisepolitik på end den, der er blevet brugt tidligere.
Vi investerer os ud af krisen i stedet for at spare os ihjel.
Jeg må også indrømme, at når jeg sådan følger debatten i dag, er jeg faktisk alvorligt bekymret for, både hvordan den økonomiske krise var blevet tacklet, men også hvordan coronakrisen var blevet tacklet, hvis der havde været et andet flertal – hvis det ikke var sådan, at der var kommet et nyt flertal til magten i juni 2019.
Så det gør mig faktisk glad og ekstra glad, når jeg ser, hvad for en finanslov der ligger.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at den måde, vi øger ligheden på i de finanslovsaftaler, der er blevet lavet, jo primært er at forbedre velfærden.
Andre tiltag, der er lavet, rykker ikke det store.
Det vil sige, at når vi har en regering, som rent faktisk ønsker og ikke bare snakker om at gøre noget ved uligheden, men også gør noget ved det, så bliver vi jo nødt til at kigge på to ting: Det er for det første forsørgelserne.
Her snakker vi f.eks. om at stoppe udhulingen af dagpengene eller at afskaffe gensidig forsørgerpligt f.eks. for førtidspensionister.
Men vi bliver for det andet også nødt til at se på, at vi skal have rullet nogle af de mange skatterabatter tilbage, som der er blevet givet til de rigeste.
For hvis vi ikke kigger på forsørgelse og på skatteområdet, bliver det ved snakken; så får vi rent faktisk ikke gjort noget ved uligheden.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-22:
Dengang jeg var barn, havde Danmarks Radio sådan en udsendelse med skjult kamera.
Der var sådan en mand, som talte med folk, og han talte fuldstændig sort.
Det kunne lige så godt have været den fungerende finansminister, der havde den rolle, for han er virkelig dygtig til det der med bare at snakke udenom og snakke sort.
Spørgsmålet var: Når man nu hiver 10.000 ud af beskæftigelse og dermed gør Danmark fattigere, er det så Det Radikale Venstres opgave at sørge for, at regeringen laver nogle modvirkende foranstaltninger, eller har regeringen selv en lyst til at lave modvirkende foranstaltninger?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Det har vi selvfølgelig.
Vi har en anden vej.
Vi har en socialdemokratisk vej, som vi finder flertal for sammen med vores venner i det parlamentariske grundlag primært, som er med til at sikre, at vi på trods af krisen kan investere i vores velfærd, i vores uddannelser, og som kan være med til at sikre, at de arbejdspladser, som vi kan se vise sig ude i horisonten, er arbejdspladser, hvor vi styrker danske virksomheders konkurrencemuligheder på det globale marked eksempelvis.
Det er den socialdemokratiske vej.
Hr. Ole Birk Olesens vej er en vej, som jeg fornemmer lidt er den, vi så under finanskrisen eksempelvis, og det er en vej, som vi har forladt, og som jeg aldrig håber kommer til at se verdens lys igen som et svar på en stor økonomisk krise, for det satte sig i varige forringelser for almindelige lønmodtagere – og det vil vi ikke være med til.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-22:
Det er jo en velkendt sag, at regeringen med den her finanslov indfører en pension til Arne, så han ikke behøver at gå på efterløn, men i stedet kan få noget, der er endnu bedre.
Det fører til, at der er 10.000 færre i arbejde i Danmark.
Arnepension gør isoleret set Danmark 13 mia. kr. fattigere.
Er det virkelig sådan, at regeringen ikke har det samfundssind, det er at aflevere et rigere Danmark efter valgperioden, og at det er noget, man har behov for at De Radikale skal presse sig til?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Der er eksempelvis de effektiviseringer, som jeg talte om før.
Men jeg må sige, at jeg deler hr. Rune Lunds forbavselse over at høre det, man hører fra De Konservative her.
Skulle man så have valgt den krisemedicin, som vi så under finanskrisen, hvor det, da der skulle strammes op, om man vil, så var det dagpengemodtagere og efterlønnere, som kom til at betale sammen med store besparelser hos det offentlige og fællesskabet?
Svaret er nej.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Det er jo lidt utroligt, at når regeringen bliver foreholdt en kritik af, at den bruger for mange penge og simpelt hen ikke har nogen tilbageholdenhed med bare at bruge løs uden på nogen måde at sikre sig, at pengene bliver brugt ordentligt, så er regeringens svar, at vi har en historisk lempelig finanspolitik.
Ja, lige præcis – det er jo det, der er problemet.
Problemet er, at man bare bruger løs.
Det er der, jeg synes at det er sløset, at man laver en finanslovsaftale, hvor der ikke er nogen besparelser; man viderefører nogle besparelsesprogrammer, som kørte i forvejen, men man har simpelt hen lavet en finanslovsaftale uden besparelser.
Ikke en post ud af de 1.100 og et eller andet milliarder kroner synes man der kunne bruges færre penge på.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Nu er jeg hæmmet af, at jeg som finansordfører har stået her en hel del gange tidligere.
Noget af det, vi altid blev præsenteret for, når vi kom over til eksempelvis hr. Claus Hjort Frederiksen, var sjette, syvende, ottende udgave, eller hvor langt vi kom op, af Statens Indkøbsprogram.
Hvis man ser den her finanslov, vil man finde eksempelvis den samme form for effektiviseringer.
Hvis man ser på posten konsulenter, er regeringen, som det jo også har været understreget af hr. Christian Rabjerg Madsen, allerede godt i gang med at finde effektiviseringer Så det er et vildskud at påstå det, man påstår.
Vi har ført en historisk ekspansiv finanspolitik, som nu og her virker, men som også er med til at sikre, at den fremtid, vi går ind i, bliver en fremtid, hvor vi kan udvikle og skabe nye eksempelvis grønne arbejdspladser.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Jeg er helt ærligt bekymret over den økonomiske politik, som regeringen fører.
Vi har en regering, som ifølge sin egen opgørelse, som jeg står med her, har formindsket Danmarks langsigtede bruttonationalprodukt med 14 mia. kr. og har mindsket beskæftigelsen med 11.000 personer.
Regeringen har hævet skatten 31 gange, og senest har den så lavet en finanslov her, hvor der ikke er en eneste besparelse.
Der er ikke en post på finansloven, hvor regeringen tænker, at den kunne bruge færre penge.
Jeg synes, det er mangel på tilbageholdenhed og alt for letsindig omgang med skatteydernes penge, at regeringen ikke har noget som helst post, hvor den tænker, at her kunne den godt bruge færre penge.
Kan finansministeren virkelig ikke komme på noget, som man i finansloven burde have sparet på?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Det er klart, at når vi investerer og har vendt prioriteringerne så kraftigt, som vi har, f.eks. inden for uddannelse, når vi investerer så meget i både aktiv arbejdsmarkedspolitik og aktiv beskæftigelsespolitik og socialpolitikken i øvrigt, så rummer det selvfølgelig et her og nu-hensyn, men det rummer også et langsigtet hensyn.
Det handler jo grundlæggende om, at vi skal sørge for, at de, som ikke har de muligheder, som gennemsnittet af os herinde er vokset op med, skal have bedre muligheder, og det er det, det her grundlæggende handler om.
Derfor er det, vi har fokus rettet så kraftigt på at sikre, at de mest sårbare grupper i vores samfund, dem i de udsatte boligområder, dem, vi ved der sidder tilbage på stolen i klasselokalet og har svært ved at sige, at de får hjælp til deres lektioner, får bedre hjælp i fremtiden.
Det er grundlæggende det, også den her finanslov handler om.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Det er rigtigt, og det er også derfor, det er en rigtig god finanslov, men hvis vi vil bekæmpe den økonomiske ulighed, bliver vi nødt til at kigge på, hvordan vi kan rulle skatterabatter tilbage, som der er blevet givet til de rigeste.
Vi bliver nødt til at genoprette det sociale sikkerhedsnet.
Det er dér, vi for alvor kan rykke på den økonomiske ulighed.
Det, jeg er lidt bekymret for, er, at regeringen på de to meget vigtige parametre ikke har nogen særlige ambitioner, og at man sådan set i grove træk bare har tænkt sig at videreføre det, som de blå landede på, og som blev overtaget i juni 2019.
Sagen er jo så bare, at på et eller andet tidspunkt må man forvente, at der kommer nogle blå partier til magten igen, og så kan de øge uligheden endnu mere, og så ender vi på et endnu lavere niveau, og hvis Socialdemokratiets ambition så bare er, at det er det nye lavere niveau, når vi jo ingen vegne.
Vi bliver nødt til at rulle tilbage.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg synes i al beskedenhed, man må sige, at når man ser på den finanslov, vi har lavet, og det anerkendte hr. Rune Lund jo også, så er det en finanslov, som gør, at vi får et langt stærkere Danmark, hvor vi investerer i, at de børn og de unge, som måske tidligere var blevet ramt af besparelser, når de var på vej ind over tærsklen til at skulle træffe valg om uddannelse, nu får bedre muligheder for det.
Det er bare et eksempel.
Når man ser på, hvad vi laver i socialpolitikken og beskæftigelsespolitikken, og de initiativer, som vi har taget, både for at holde hånden under dansk økonomi som følge af krisen, men jo også når vi kigger ind i fremtiden, så er det initiativer, som gør, at Danmark hænger bedre sammen og er stærkere og jo er et Danmark, som giver flere muligheder til alle, og det er jo også det, lighed handler om.
Det er, at vi skal have et velfærdssamfund, som giver flere muligheder og særlig flere muligheder til dem, som måske ikke er født med dem og ikke har haft dem fra livets begyndelse.
At der så skal foretages prioriteringer, også inden for uddannelsesområdet, er klart.
Men retningen er sat, og hvorfor er den det?
Det er den grundlæggende – og det har vi jo bekræftet hinanden i i den aftale, vi har lavet her i det her efterår, altså finanslovsaftalen, og de andre aftaler – fordi vi som et lille land med en meget åben økonomi hovedsagelig lever af én ting, og det er uddannelse, uddannelse og uddannelse.
Det er derfor, vi investerer i det, og det er derfor, vi har foretaget et meget markant løft af uddannelserne.
Det er jo et løft, som fortsætter, og som er med til at cementere den ændring, der er, hvad angår investeringerne i vores uddannelser.