runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2024-06-04:
Jeg kan hundrede procent bekræfte, at det er sådan, virkeligheden er, og det var jo derfor, vi lavede den her politiske aftale.
Hvis man ønsker at have uddannelsespladser i hele landet, er det ansvarlige jo, at man så også tager de svære greb, som selvfølgelig er at sige, at så kan der ikke være mange flere pladser i hele landet, og at der er nødt til at blive prioriteret.
Og nej, der havde ikke været nogen læreruddannelse i Svendborg, hvor jeg selv kommer fra, hvis ikke vi havde peget på den by og sagt, at det er vigtigt, at der er en læreruddannelse i Svendborg.
For dem, der bor i de kommuner, skal selvfølgelig også have mulighed for at kunne vokse op, sende deres børn i folkeskole, hvor der går lærere, der er uddannede folkeskolelærere.
Vi kan se, at der i de områder, hvor folkeskolerne er lukket, er flere og flere ufaglærte lærere, der underviser i folkeskolerne, og derfor handler det om at sige, at hvis vi ønsker et velfærdssamfund, der hænger sammen, hvor alle har gode muligheder, er det vores ansvar herinde – ikke institutionernes ansvar.
Det er vores ansvar at sørge for, at der er lærere i hele landet, at der er sygeplejersker, uddannelsesmuligheder, og at virksomhederne kan få den arbejdskraft, de har brug for.
Anne Hegelund (EL), 2024-06-04:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke det kunne have været en bedre idé at prioritere, at det er muligt for uddannelserne at åbne udbud flere steder, altså økonomisk muligt.
Man kan jo se, at det rigtig mange steder er svært at få det til at hænge sammen, og rigtig mange af de uddannelser, der skulle være flyttet ud, er endt med at have været nødt til at lukke pladser i stedet for.
Det er jo ikke, fordi der aldrig popper uddannelser op nye steder, hvis ikke det er, fordi man fra Christiansborgs side siger, at det skal der.
Vi var jo med i aftalen til at starte med, fordi vi synes, det er rigtig vigtigt, at man kan studere rigtig mange steder i landet uden at være nødt til at flytte væk, hvis man egentlig gerne vil blive boende.
Vi synes godt nok også, det er ærgerligt at tvinge unge mennesker til at læse et andet sted end f.eks. Aarhus, hvis det var det, de godt kunne tænke sig.
Frihed og lighed hænger sammen, og hvis man virkelig gerne vil have god uddannelsesdækning over hele landet, skulle man have sørget for, at den her aftale var ordentligt finansieret.
Og det var derfor, det endte med, at vi var nødt til at gå, for vi vil ikke gå på kompromis med kvaliteten af uddannelse.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-06-04:
I dag går tvangen så den anden vej.
For hvis man ser på, hvor langt de fleste unge mennesker bor og lever deres liv, lever de uden for de fire største byer.
Det ansvarlige havde været, hvis Enhedslisten havde stået ved den aftale, de indgik, også med de svære valg og upopulære beslutninger, der selvfølgelig også ligger, når man er nødt til at reducere i optaget og uddannelsespladserne.
Men de uddannelser var aldrig kommet de steder, som vi lige listede op, hvis ikke vi havde besluttet det i Folketinget.
Jeg kunne også omvendt have spurgt ordføreren, hvorfor de så ikke var kommet før.
Man har masser af gange her i Folketinget siddet og diskuteret, hvordan man kunne give flere penge, og prøvet med satellituddannelser osv. og alle mulige typer uddannelser for at se, om ikke det kunne virke.
Det har ikke virket, fordi det selvfølgelig hænger sammen med, at der også er nødt til at være et politisk pres.
Det er jo, fordi vi i dag har et institutionsstyre, hvor det i alt for høj grad er institutionerne, der bestemmer, hvordan uddannelsesudviklingen skal være i det her land, hvor der skal være gode uddannelsestilbud, og hvor der skal være et velfærdssamfund, der hænger sammen osv.
Det sidste eksempel på det er læreruddannelsen i Skive, hvor der, hvis der ikke var blevet grebet ind herfra, var lukket en velfungerende uddannelse med 160 studerende, selv om den har fået et højere økonomisk tilskud, fordi der sidder nogen i en bestyrelse meget, meget langt væk og synes, at det er en fantastisk god idé.
Pernille Vermund (LA), 2024-06-04:
Tak for det.
Det er også sympatisk, hvis man som politisk parti eller regering gerne vil oprette uddannelser ude i landet, hvis der er efterspørgsel efter dem, og hvis man vel at mærke kan sikre uddannelser af en høj kvalitet.
Det er mindre sympatisk, hvis det sker på bekostning af uddannelsespladser i storbyerne, som er eftertragtede blandt unge, og som også er uddannelser, vi har brug for i samfundet, og det er jo bl.a. det, der sker med den her aftale.
Nu tvangsflytter man studerende.
Man siger: Vi reducerer uddannelsespladserne i de store byer for at tvinge unge mennesker til at tage uddannelser ude i resten af landet.
Kan ordføreren bekræfte det, altså at man vil reducere i storbyerne og tvinge unge mennesker til at tage uddannelser ude i landet, at man ikke vil gøre både og?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-06-04:
Nu kan jeg huske, at da vi indgik aftalen, var spørgeren jo stadig væk formand for et parti, der valgte at være med i aftalen, og som godt kunne se vigtigheden i, at man havde gode uddannelsesmuligheder i hele landet.
Det kan jeg så forstå ret hurtigt er gået over, og man synes, det er tvang.
Nej, det mener jeg ikke, det er.
Det her handler grundlæggende om at sige, at hvis man ønsker, at der skal være gode uddannelsesmuligheder i hele landet, så er man selvfølgelig også nødt til at tage de ansvarlige beslutninger, der følger med det.
Og det er selvfølgelig at sige, at man ikke kan blive ved med at tillade, at uddannelsespladserne eksploderer i de store byer, samtidig med at man skaber dårlige forudsætninger for, at man kan skabe gode uddannelsesmuligheder ude i landet.
Hvis man kigger på de her uddannelser, er det nogle, som folk gerne vil læse på.
Anne Hegelund (EL), 2024-06-04:
Nu siger ordføreren, at man var nødt til at reducere i det antal, men samtidig har ordføreren jo også sagt, at der er folk, som ellers ikke havde taget nogen uddannelse, der har valgt at læse, fordi det lå tæt på.
Kunne man ikke forestille sig, at mange af de her uddannelsessteder kunne være poppet op alligevel, hvis man sørgede for, at videregående uddannelser havde en økonomi, hvor det kunne køre rundt?
Det er jo bare dyrere at have små uddannelser uden for de større byer, end det er at have uddannelser i de store byer, hvor man også har nogle stordriftsfordele.
Så nu siger ordføreren at man er nødt til det, men kunne man ikke også have valgt at prioritere anderledes og valgt at prioritere flere penge til uddannelse af høj kvalitet alle steder i landet?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-06-04:
Til det sidste vil jeg sige: Jo, det vil jeg sige er det er.
Det er jo et rigtig godt eksempel på et godt lokalt samarbejde mellem Novo og den her uddannelsesinstitution.
Men det her er jo en politisk forskel.
Og jeg kan sige meget klart, at for Socialdemokratiet er det her en værdikamp, der grundlæggende handler om, at uanset hvor man bor i det her land, skal man have lige muligheder for at kunne få en god uddannelse, få et arbejde og skabe sig et godt liv.
For Socialdemokratiet er det en værdikamp.
Så vil jeg sige, at hvis man kigger på udviklingen i uddannelsespladser, er det her jo ikke et stort greb.
Altså, da vi forhandlede aftalen, foreslog vi at reducere med 10 pct. af uddannelsespladserne, og ser man på det, var der i 2020 26.000 kandidatuddannelsespladser, og i 2010 var der 19.000 pladser.
Vi endte med at aftale at reducere det med 6 pct.
Det vil sige, at selv om vi foreslår at reducere antallet af uddannelsespladser en smule, er det stadig væk sådan, at langt, langt de fleste uddannelsespladser ligger i de store byer.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-06-04:
Nu taler vi jo i forhold til udflytningsaftalen ikke kun om en lille nedskalering.
Det er faktisk relativt mange studiepladser, der ikke kun udflyttes, men decideret nedlægges i de større byer, for at man kan opfylde en ambition om at få flere til at søge uden for de større byer, på trods af at søgemønstrene viser, at de unge mennesker hellere vil gå i de større byer.
Der vil jeg rigtig gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det udbud, der er oprettet i Kalundborg, og som er oprettet før udflytningsaftalen, ikke er et velfungerende udbud med relativt mange studerende.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-06-04:
Tak for det.
Vi taler meget om, hvilket land vi gerne vil være, og hvordan vi sørger for, at det hænger sammen.
Vi bygger broer, der forbinder landsdele, og vi flytter arbejdspladser ud i landet, men hvis vi ikke også sørger for, at der er uddannelsespladser, der kan uddanne folk til de lokale virksomheder og den lokale velfærd, så er alt det andet lige meget.
Derfor aftalte Socialdemokratiet sammen med et bredt flertal af Folketingets partier i 2021, at der skulle sættes penge af til 23 nye uddannelsesudbud.
Siden aftalen blev indgået, er der mange uddannelsessteder, der har søgt om lov til at oprette uddannelser.
De har været igennem den almindelige proces, de har fået akkreditering, og uddannelserne er blevet godkendt.
Et par eksempler:
Slagelse
søgte 101 om at komme ind på jordemoderuddannelsen med kun 40 pladser, 80 søgte jura i Esbjerg med 50 pladser, i Næstved er der optaget 42 ud af 42 mulige pladser på den nye radiografuddannelse, i Hjørring har 56 søgt om optagelse på bioanalytikeruddannelsen, i Holbæk har 102 søgt om at komme ind på de 100 ledige pladser, der er på pædagoguddannelsen, og snart åbner en ny dyrlægeuddannelse i Foulum og en ny læreruddannelse i Svendborg.
Ordføreren kaldte i Jyllands-Posten den her aftale for provinspopulisme.
Nu foreslår man så at rulle hele aftalen tilbage.
Det er selvfølgelig ikke uden omkostninger, når man stiller sådan nogle forslag, og derfor synes jeg, at ordføreren fra Liberal Alliance skal komme op på den her talerstol efter mig og fortælle alle her i salen, hvilke kommuner der kan forvente, at deres uddannelser skal lukke, hvis Liberal Alliance får gennemført deres beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-06-04:
Vi følger i Liberal Alliance ret konsekvent det princip her i Folketingssalen, at vi siger vores ting til førstebehandlingen, og hvis der ikke er noget nyt at tilføje, går vi ikke op til andenbehandlingen.
Men jeg vil gerne høre, om hr. Bjørn Brandenborg kan bekræfte, at udflytningsaftalen ikke kun handler om at oprette uddannelsespladser ude i landet, men også at nedlægge uddannelsespladser i de større byer, for hvis man ikke nedlægger de pladser, vil der ikke være studerende nok til at søge de pladser, man opretter ude i landet.
Man bliver simpelt hen nødt til at lukke, for at de unge, som helst vil være i byerne, kan være der, for at tvinge dem til at søge uddannelsespladser ude i landet.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-06-04:
Nej, det er rigtigt forstået, at for at man kan få uddannelser til at være levedygtige i hele landet, nytter det selvfølgelig ikke noget, hvis man gør, som Liberal Alliance foreslår, som Enhedslisten foreslår, som Radikale Venstre foreslår, og bare opretter flere pladser alle steder.
Man er selvfølgelig nødt til at tage højde for den geografiske udvikling, der er i vores samfund.
Men at det betyder, at de her mennesker ikke har lyst til at læse de steder, passer jo ikke.
Hvis man kigger på, hvor nogle af de her uddannelser er oprettet, er det jo steder, hvor rigtig mange af dem, som søger ind på de uddannelser, fortæller, at hvis ikke uddannelserne havde været derude, havde de ikke kunne tage dem, for de har ikke et ønske om at flytte til en stor by, fordi de f.eks. er lidt længere oppe i årene, har en familie eller ganske enkelt ikke ønsker at flytte til en af de største byer.
Så det, som hr. Ole Birk Olesen siger, er forkert.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-06-04:
Der var intet forkert i det, jeg sagde.
Man opretter ikke kun uddannelsespladser ude i landet, man nedlægger også uddannelsespladser inde i de større byer, for ellers vil der ikke være studerende nok ude i landet, hvis der er mulighed for, at de unge mennesker alle kan søge en plads inde i byerne.
Man bliver nødt til at presse dem ud af de større byer, hvor der er unge mennesker, der faktisk helst vil studere.
Derfor må man lukke de pladser, så man kan presse dem ud af de større byer og ud til et sted, hvor de ikke så gerne vil studere.
Det er det korrekte, hr. Bjørn Brandenborg.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-06-04:
Nej, det er det ikke.
Men det er klart, at det er det ansvarlige, når man laver sådan en aftale her, hvis man ønsker, at der skal være uddannelser i hele landet, at man så også sørger for, at de er levedygtige, og at der er hoveder nok til at gå på de uddannelser.
Jeg er klar over, at Liberal Alliance har anlagt et helt andet standpunkt, man stod uden for den her aftale, man har i behandlingen af det her forslag sagt, at man bare kan oprette mange flere pladser alle mulige steder.
Det kan man selvfølgelig ikke.
Det er den ene del.
Den anden del er, at det selvfølgelig også handler om, hvad det er for nogle pladser, man placerer derude.
Vi kan jo f.eks. se, at da man oprettede lægeuddannelsen i Esbjerg, var der sidste år 1.000 kvalificerede afviste ansøgere.
Mennesker, der gerne vil have en god lægeuddannelse, kan nu tage den i Esbjerg fremover.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-06-04:
Jeg synes alligevel, det er vildt, at ordføreren kan stå deroppe og blive ved med at påtale nogle ting, som jeg sådan set har gjort rede for under førstebehandlingen af det her beslutningsforslag.
Liberal Alliance er ikke imod, at vi skal oprette uddannelsespladser uden for de større byer.
Det, vi er imod, er, at man decideret nedlægger studiepladser i Aarhus, København, Odense og Aalborg, for at man kan oprette nogle andre.
Vi mener godt, man kan oprette nogle ude i provinsen, også velfungerende udbud, som man bl.a. har gjort i Kalundborg, før udflytningsaftalen blev til virkelighed.
Det kan godt lade sig gøre, men vi er bare ikke enige om, hvad det er for nogle værktøjer, vi bruger.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det nødvendigt, for at man kan oprette en jurauddannelse i Esbjerg, at man skal lukke hundredvis af pladser på DTU i København?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-06-04:
Det er sådan, at hvis man skal gøre uddannelsespladser og uddannelser levedygtige i Danmark, skal der jo gå mennesker på de uddannelser.
Det vil sige, at der skal være nok til at gå på de uddannelser.
Og hvis man, som Liberal Alliance foreslår, og som jeg så hører ordføreren gentage her, hovedkulds foreslår, at man bare kan oprette flere pladser, jamen så nytter det jo ikke noget – så kommer der til at være flere uddannelsessteder med tomme pladser.
Derfor er det ansvarlige at gøre jo det, der er besluttet i den her aftale, hvor man tager ikke det populære greb, men det svære greb, som er at sige, at hvis man ønsker, at der skal være uddannelser i hele landet, som mit parti har et ønske om, og som der er en del andre partier her i Folketinget der har et ønske om, så kræver det også, at man tager nogle svære beslutninger om at skalere lidt ned nogle af de steder, hvor man de sidste mange, mange år har oplevet at der har været en eksplosiv stigning i antallet af uddannelsespladser.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-06-04:
Det kan jeg da godt forstå er et behageligt synspunkt, altså at man ikke vil tage ansvar for, at det var ens egne partifæller, der indførte det her, og at man, fra man vedtager det i 2018, og frem til at man så ryger ud af regeringen i sommeren 2019, faktisk ikke gør noget som helst selv, men at man faktisk, 2 uger efter at man har vedtaget det, går ud og trækker i land på det.
Det kan jeg godt forstå man gerne vil glemme, men jeg arbejder ihærdigt videre for at sikre, at vi finder en løsning på det her.
Men jeg kan love, at det, som de konservative politikere dengang lovede Folketinget og aftalekredsen, er meget svært at opnå, men vi gør, vi kan, bl.a. i forhold til fingeraftryksregisteret.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-06-04:
Nu var det jo en konsekvens af høje medicinpriser i den seneste budgetperiode, at regionerne havde kæmpestore ekstraudgifter til medicin på over 1 mia. kr. De penge går jo altså fra mere personale ude på sygehusene; et eller andet sted skal pengene jo findes.
Derfor er det også interessant, når man laver et lovforslag, der kan have afledte økonomiske konsekvenser for regionernes økonomi, fordi de skal give tilskud til patienter, om ministeren så også giver en garanti for, at det får vi lejlighed til at drøfte, hvis det skulle vise sig at være tilfældet.
Sophie Løhde (V), 2024-06-04:
Jeg synes, at vi skal se på det hele, når vi evaluerer lovforslaget.
Det er jeg helt åben omkring.
Jeg står ikke her og siger, at alt er perfekt.
Jeg står blot og påpeger, at hvis vi følger mindretallets forslag om bare at stemme imod det her forslag og så se på det senere, så er der en konsekvens.
Det er man da nødt til at forholde sig til her i Folketinget.
Konsekvensen er, at der ikke længere vil være lagre af kritisk medicin i Danmark, og det forstår jeg simpelt hen ikke at mindretallet ikke vil være med til at tage ansvar for, ikke mindst af hensyn til patientsikkerheden.
Vi kommer til fortsat at tage en lang række initiativer for at sikre patienterne.
Louise Brown (LA), 2024-06-04:
Tak for det.
Lægemiddelstyrelsen har jo alene peget på ti sager siden 2020, hvor der har været kritiske forhold i forhold til medicin, der har manglet.
Det er selvfølgelig ti sager for meget, men er det ikke uproportionalt voldsomt at lave det her store indgreb, når vi nu ikke kender de økonomiske konsekvenser?
Vi har også fået nogle fine forslag til, hvordan det kan løses, bl.a. fra Anton Pottegård.
Hvad tænker ministeren om det?
Sophie Løhde (V), 2024-06-04:
Jeg tænker som det første, at de forslag, som har været rejst af Anton Pottegård – det har jeg i øvrigt også svaret til ordføreren så sent som i går med supplerende oplysninger – arbejder vi med, eller også er de allerede indeholdt i lovforslaget, og vi kommer til at tage yderligere forslag ind.
Men det er jo et interessant spørgsmål, ordføreren stiller, altså hvorfor vi ikke har oplevet endnu større problemer i Danmark i forhold til mangel på kritisk medicin.
Jamen det er jo, fordi vi har haft medicinlagre i Danmark, og nu mener Liberal Alliance, at vi ikke længere skal have medicinlagre i Danmark; lovforslaget skal bare trækkes tilbage, og så må vi se tiden an og se, hvordan det går.
Må jeg ikke minde om, at vi nu i de her perioder har haft større problemer med mangel på medicin og forsyningsvanskeligheder, end vi havde på det værste tidspunkt under covid-19.
Hvordan kan man så mene, at det at gøre mindre er et ansvarligt svar i forhold til landets patienter, der har behov for at have sikkerhed for, at de kan få deres medicin?
Karina Adsbøl (DD), 2024-06-04:
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg gerne ville rose ordføreren for den saglighed, som ordføreren går op på talerstolen med, og at han forklarer, hvad det her egentlig handler om.
For modsat ministeren er ordføreren jo virkelig saglig og kommer med alle de bekymringer, der har været rejst i forbindelse med det her lovforslag.
Det vil jeg sådan set bare kvittere for, for jeg har den opfattelse, som ordføreren også talte om i sin ordførertale, at det da var noget af en arrogance, som ministeren kom med i sin tale.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-06-04:
Tak for det.
Sophie Løhde (V), 2024-06-04:
For det første tror jeg ikke, at man skal tillægge dette lovforslag den betydning, at hvis vi kommer til at se stigninger i medicinudgifterne, er det på grund det her lovforslag.
Undskyld mig, men det ville simpelt hen være en useriøs følgeslutning at lave.
At regionerne bliver kompenseret, så vi senest med regionsaftalen, hvor de fik et milliardløft.
Det er det største løft af sundhedsvæsenet i 14 år – plus et ekstra løft i indeværende år på 600 mio. kr. til regionerne.
Derudover har vi jo et helt almindeligt system og et princip for, at hvis vores lovforslag her i Folketinget betyder stigende udgifter, f.eks. for landets regioner eller kommuner, indgår det jo, at de bliver dut-kompenseret, som det så smukt og mundret hedder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-06-04:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at det er industrien, der ligesom fastsætter priserne, og hvis man så pålægger dem nye opgaver, vil det nok nødvendigvis betyde prisstigninger, og det er jo lige præcis det, som bekymringerne går på.
85-90 mio. kr. kan synes af lidt, men hvis det er i forhold til regionernes økonomi, synes jeg måske ikke, at det er så lidt.
Regionerne har i forvejen rigtig store udgifter til stigende medicinpriser for patienter.
Derfor er jeg lidt optaget af det ændringsforslag, som ministeren også har stillet – og tak for det – hvor der også er mulighed for et pitstop her og i løbet af det første år.
Hvis det her betyder store omkostninger for regionerne på medicinområdet, vil ministeren så give en garanti for, at ministeren er indstillet på at se på det, så man kan kompensere regionerne for den merudgift?
Dina Raabjerg (KF), 2024-06-04:
Jeg kan forstå på ministeren, at hun ikke mener, at det vil medføre højere priser, men måske kan ministeren så redegøre for, hvad de økonomiske konsekvenser for erhvervslivet på 65-90 mio. kr. årligt og de 60-185 mio. kr. i engangsomkostninger, som står i lovforslaget, så dækker over?
Sophie Løhde (V), 2024-06-04:
For det første tror jeg, at ordføreren skulle lytte efter, hvad jeg svarede den foregående ordfører, nemlig at der selvfølgelig er nogle udgifter for virksomhederne, som kan føre til højere medicinpriser – det har jeg lige sagt, og det har vi ikke lagt skjul på i lovforslaget her.
Det er bare fuldstændig overdrevet at sige som den konservative ordfører, at det fører til stærkt stigende medicinpriser.
Altså, undskyld mig, 65-90 mio. kr. Vi bruger i omegnen af 8 mia. kr. alene i forhold til tilskudsmedicin i Danmark, så jeg anbefaler bare lige, at man får proportionerne med.
Til syvende og sidst handler det her om, hvorvidt man ønsker at tage ansvar for at sikre, at vi i Danmark også har lagre af kritisk medicin til gavn for patienterne.
Dina Raabjerg (KF), 2024-06-04:
Det kunne godt være, at det ikke kun var mig, der skulle høre efter, men også ministeren, for spørgsmålet gik på, hvad de omkostninger dækker over.
Sophie Løhde (V), 2024-06-04:
De omkostninger dækker over, at virksomhederne skal til at etablere nogle lagre.
Det har vi lagt åbent frem med lovforslaget her.
Der er lavet et overslag i forhold til lovforslagets økonomiske konsekvenser, men at drage den følgeslutning, at det så fører til stærkt stigende medicinpriser, er der simpelt hen ikke dækning for.
Vi har i Danmark nogle af de laveste priser på medicin.
Det er rigtig godt, det er rigtig vigtigt, og det skal vi vedblive med at sikre.
Vi har så sent som i lørdags indgået en aftale med Danske Regioner omkring en række initiativer, der også skal sikre, at vi fortsat også kan få endnu lavere priser på medicin.
Så jeg kan blot henvise til, at ordføreren kan læse økonomiaftalen, hvor vi nu eksempelvis giver Amgros mulighed for som noget helt nyt også at kunne forhandle konfidentielle rabatter.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-06-04:
Det forstår jeg godt, men det var ikke et svar på mit spørgsmål.
Her har vi en konkret afgiftsstigning, en konkret forøgelse af medicinpriserne, og så spørger jeg ministeren, om man kan pege på, præcis hvor det specifikt bliver modregnet.
Mener man, at det her bliver modregnet specifikt i den regionsaftale, som man har lavet?
Sophie Løhde (V), 2024-06-04:
Det sidste kan jeg bekræfte – og mere endda.
Lovforslagets økonomiske konsekvenser her vedrører 65-90 mio. kr.
Regionerne har lige fået et kæmpestort milliardløft i forhold til deres sundhedsudgifter og dermed også til dækning af medicinudgifterne.
Men det var et konkret svar, jeg kom med, for ordføreren spurgte mig: Hvad vil man gøre for fortsat at sikre lave medicinpriser i Danmark?
Så er det, at jeg henviser til, at vi har taget en række initiativer, og vi kommer til at tage flere.
Vi er så sent som i lørdags blevet enige med landets regioner om nye initiativer hertil.