runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2021-10-28:
Tak til ministeren for måske at opklare en misforståelse.
Jeg må nu sige, at jeg har henholdt mig til bemærkningerne til lovforslagets enkeltbestemmelser.
Allersidst i bestemmelserne under § 1 står der faktisk: »Enhver overtrædelse vil blive vurderet konkret i Trafikstyrelsen og i dialog med den pågældende virksomhed.
Ved manglende indberetning vil styrelsen typisk ad et par omgange anmode virksomheden om svar inden for en ny forlænget frist.«
Det var det, jeg ligesom henviste til, da jeg sagde, at det godt nok er at tage på det med fløjlshandsker.
Men jeg kan i henhold til det, ministeren lige sagde, forstå, at det, der står om dialog, så er en dialog om, hvorfor det har givet anledning til, at indberetningen ikke er korrekt, eller hvad det er, man skal indberette eller sådan noget.
Men der må jeg sige, at det synes jeg ikke fremgår klart af teksten til de enkelte bestemmelser.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-28:
Det vil vi selvfølgelig gerne afklare dybere i udvalgsarbejdet, men det er klart, at hvis det er sådan, at en virksomhed ikke indgiver de rigtige informationer, så er det allervigtigste at sikre, at det er de rigtige informationer, som bliver bragt til veje.
Og så er det klart, at det også skal være muligt at indføre en sanktion, især i det tilfælde, hvor en virksomhed måske helt bevidst undlader at give informationerne videre.
Men der kan jo altså også godt være tilfælde, hvor man simpelt hen er i tvivl om, hvordan man gør, hvad det er, man skal indberette osv., f.eks. hvis der er nye virksomheder.
Jeg tænker, at det næppe er de store operatører på området, som måtte være i tvivl om dette, for det er jo helt normal praksis, at de indsender endog ret omfattende informationer til Trafikstyrelsen.
Henning Hyllested (EL), 2021-10-28:
Bare for at være helt præcis vil jeg sige, at den omtalte dialog ikke er en dialog, hvor man sætter sig ned og begynder at diskutere med dem, hvad de så skal have af straf.
Det er et forsøg på at hjælpe virksomheden på vej til at lave en korrekt indberetning.
Men jeg bemærker, at der så efterfølgende alligevel står »ad et par omgange« at anmode virksomheden om at indberette, hvis man fortsat konstaterer det.
Det er lang snor, jeg synes de får.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-28:
Ja, og lad os lige uddybe det skriftligt.
Men det er klart, at bødeniveauet aldrig vil blive fastsat i en dialog med den, der har begået en uhensigtsmæssighed.
Sådan fungerer bødesystemerne ikke.
Det er klart, at det vil være en myndighedsafgørelse.
Julie Skovsby (S), 2021-10-28:
Tak for ordet.
Coronaepidemien havde store konsekvenser for Danmark, også for trossamfundene.
I lang tid kunne man ikke mødes, forsamles og udtrykke sin tro, som man var vant til.
Der blev fundet nye måder at være sammen på, og det var godt.
Det er erfaringer, som vi forhåbentlig alle kan lære af.
Desværre betød det også, at de erfaringer, der skulle have været indhentet omkring trossamfund uden for folkekirken blev mangelfulde.
Der er kun indhentet erfaringer fra trossamfundenes liv i de første 2 år af lovens eksistens.
Det vil derfor være en mangelfuld behandling, hvis vi allerede nu drager konklusioner, ikke mindst om donationer og regnskab.
Vi ønsker fra Socialdemokratiets side at revidere lovgivningen på et vigtigere erfaringsgrundlag, og derfor støtter vi lovforslaget, der udskyder revidering til folketingsåret 2022/23.
Jeg skal hilse fra fru Marianne Jelved og meddele, at Radikale Venstre ligeledes kan støtte lovforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2021-10-28:
Tusind tak.
Nu har den socialdemokratiske ordfører meget flot redegjort for forløbet her, og hvorfor det er, man beder om at få udskudt revisionen af trossamfundsloven.
I Venstre ønsker vi naturligvis også, at man kan lave en ordentlig evaluering af trossamfundsloven, og derfor støtter vi også, at man kan udskyde det.
Selvfølgelig skal det jo ikke blive en sovepude, men så længe man arbejder videre med det, kan vi godt støtte en udskydelse af trossamfundsloven, og vi skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-10-28:
Mange tak for det.
For at vi kan revidere loven om trossamfund, kræver det selvfølgelig, at vi har et erfaringsgrundlag at revidere på.
Så derfor har vi ikke noget tilstrækkeligt erfaringsgrundlag at vurdere på, og derfor støtter vi naturligvis i Dansk Folkeparti, at vi udsætter det til folketingsåret 2022-23.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-28:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke skal hilse fra hverken Socialistisk Folkeparti eller Enhedslisten.
Det er jeg trods alt ikke blevet bedt om.
Den lov, som vi taler om i dag, som skal revideres, er en lov, som vi i Nye Borgerlige ikke ville bakke op om.
Derfor ved vi allerede helt konkret, hvor vi ser at man skal lave ændringerne.
Ergo mener vi også, at man sagtens kan revidere loven på nuværende tidspunkt, så vi stemmer imod lovforslaget.
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Vi kan sagtens støtte lovforslaget.
Nu sagde jeg før, at transportministeren fremsatte et kedeligt forslag, men man kan sige, at en revisionsbestemmelse måske er endnu mere kedelig.
Men når jeg så har talerstolen, vil jeg bare i samme ombæring bede ministeren om at udskyde sin beslutning om, at man skal have oversat alle udenlandske prædikener til dansk.
Det er et voldsomt indgreb i de forskellige trossamfund.
Jeg vil næsten kalde det ukristeligt, at man gør det.
Der er jo også kommet adskillige opfordringer fra biskopper og andre til, at man skal undlade det.
Så når man nu er i gang med at udskyde forskellige bestemmelser, håber jeg også, at lige netop det her bebudede lovforslag vil regeringen sparke så langt ud i fremtiden, som man overhovedet kan tænke sig til, for det hører ingen steder hjemme, og det er efter min bedste overbevisning et alt, alt for voldsomt indgreb i trossamfundene og deres selvstændige liv.
Men det har jo ikke så meget med lige netop dette at gøre, bortset fra at det handler om en udskydelse.
Og med disse ord vil jeg bare sige, at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag, og så fik jeg lige sagt, hvad hjertet på nuværende tidspunkt er fyldt af.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-10-28:
Tak for det, formand, og først og fremmest tak for velvilligheden og fleksibiliteten.
Det er jo et lovforslag, der skal udskyde den lovbestemte revision af lov om trossamfund uden for folkekirken, så den i stedet foretages i folketingsåret 2022-23.
Formålet med at revidere den er jo netop at sikre, at der efter nogle år tages stilling til, om loven faktisk virker efter hensigten og ønsket med den.
Derfor har man brug for et vist erfaringsgrundlag.
Derudover vil en udskydelse også i endnu højere grad give mulighed for en inddragende proces, som covid-19 også har været en hindring for indtil nu.
Så på den baggrund, og også fordi jeg altid ønsker og med glæde deltager i at slå transportministeren, siger jeg tak for opbakningen til lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-10-28:
Det er jo klar tale.
Enhedslisten vil have ændringer for at kunne stemme for.
Hvis Enhedslisten ikke får disse ændringer, vil man så træde ud af forliget og dermed forlade aftalekredsen, hvilket ville være den logiske følge af Enhedslistens synspunkt?
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Her får man ordet, her tager man ikke ordet.
Det har hr. Henning Hyllested jo ret i, altså at det er en ret interessant diskussion.
I et marked, hvor vi har fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer og kapital, arver vi jo hinandens ulykker, og derfor er det jo vigtigt, at vi får nogle politiske overbygninger på den fri bevægelighed med nogle fælles regler.
Derfor er det jo godt, at der er et initiativ her på fælles europæisk front, som rent faktisk prøver at adressere nogle af de problemstillinger, som der er.
Malte Larsen (S), 2021-10-28:
Mange tak.
Baggrunden for det her lovforslag er, at der er lavet en EU-forordning om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester, som trådte i kraft i januar 2019.
Derfor foreslås det her i lovforslaget, at der indføres bødestraf, som kan bringes i anvendelse ved manglende indrapportering af oplysninger, og bødestraf vurderes her at være den mest effektive og virkningsfulde måde at sikre rettidig og præcise indrapporteringer på.
De virksomheder, der er omfattet af forordningen, er pakkeleveringsvirksomheder med 50 personer eller flere ansat, der er beskæftiget ved pakkeleveringstjenester.
Virksomhederne skal indrapportere en række forskellige oplysninger om deres aktiviteter til den nationale forvaltningsmyndighed, og i Danmark er den nationale forvaltningsmyndighed Trafikstyrelsen.
Der er fastsat særlige frister for indrapporteringen.
Rapporteringen omfatter grundlæggende baggrundsoplysninger om virksomhederne samt oplysninger om årlig omsætning, antal af beskæftigede i det forudgående kalenderår samt antallet af håndterede pakker i det foregående kalenderår, navnet på relevante underleverandører og enhver offentlig tilgængelig aktuel prisliste.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2021-10-28:
Tak for det.
Jeg skal sige, at jeg i dag er stedfortræder for Venstres transportordfører, Kristian Pihl Lorentzen.
Lad os komme videre til lovforslaget.
Det er vigtigt, at det europæiske pakketransportmarked udviser gennemsigtighed for borgere og virksomheder, og derfor skal pakketransportvirksomheder overholde indrapporteringsfristerne med henblik på at indberette relevante baggrundsoplysninger.
Pakkevirksomhederne er i forvejen underlagt forordningen om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester.
Vi har noteret os, at Trafikstyrelsen i enkelte tilfælde har været nødsaget til at rykke pakkevirksomhederne for oplysningerne efter fristens udløb.
Vi skal forebygge, at fremtidige indrapporteringer ikke sker rettidigt.
Medlemslandene er forpligtede til at indføre sanktioner for at overholde forordningens bestemmelser.
Disse sanktioner skal selvfølgelig stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.
Trafikstyrelsen vil vurdere, om der er indberetningspligt i den konkrete situation, såfremt der er usikkerheder hos pakkevirksomheden.
Vi har også noteret os, at det i høringssvarene påpeges af Dansk Industri og Dansk Erhverv, at det konkrete bødeniveau bør fastsættes i lovforslaget.
Endvidere bør det fremgå af lovforslaget, hvilke typer af transporter der er omfattet af forordningen.
Det er selvfølgelig noget, som vi er opmærksomme på og vil stille spørgsmål til i udvalgsbehandlingen.
På den baggrund støtter Venstre forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-28:
Det bliver nok ikke den længste ordførertale, jeg kommer til at levere her i dag, selv om man har 5 minutter til sin rådighed.
For de skal selvfølgelig også overholde den gældende lovgivning om at overholde frister for baggrundsoplysninger i forbindelse med de tjenester og de services, de leverer.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er glimrende, at man får den her ekstra bemyndigelse, som der trods alt ligger i det, men vi er selvfølgelig også, på samme måde som Venstres ordfører var inde på, interesserede i at få klart præciseret, hvad det så er for nogle sanktionsmuligheder, der sådan rent håndgribeligt ligger.
Men det mener vi også vil kunne komme frem i forbindelse med lovarbejdet og frem til og med tredjebehandlingen.
Men som udgangspunkt støtter vi lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2021-10-28:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg skal nok lade være med at hidkalde nogen.
For jeg vil også på vores ordfører på området, Niels Flemming Hansens vegne læse hans tale op.
Med lovforslaget foreslås det at indføre straf for overtrædelse af indberetningsforpligtelsen efter Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester.
Forordningen om grænseoverskridende pakkeleveringstjenester har fundet anvendelse i medlemsstaterne siden januar 2019 og pålægger samtlige pakkeleveringsvirksomheder med 50 personer eller flere ansatte, der er beskæftiget med pakkeleveringstjenester, at skulle indrapportere en række forskellige baggrundsoplysninger om virksomheden til den nationale forvaltningsmyndighed.
Det stiller vi os positive over for.
Vi vil dog fremføre, at der, som Dansk Erhverv gør opmærksom på, er betydelig usikkerhed i branchen om, hvilke pakker der skal rapporteres data for, og hvordan disse skal opgøres.
Særlig for pakkeleveringsvirksomheder, der er også er godsleverandører, virker adskillelsen mellem adresserede pakker og gods uklar.
Samtidig ønsker vi at få uddybet størrelsesordenen på bøder.
skriver Niels Flemming Hansen
, er der flere punkter i Dansk Erhvervs og Dansk Industris kommentarer, som vi hæfter os ved og ønsker uddybet i udvalgsbehandlingen.
Og så slutter han med at sige, at vi stiller os positive over for forslaget, men ønsker en del uddybninger, inden vi kan tage endelig stilling.
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Nu er kirkeministeren jo kommet i salen, og efter at hr. Henning Hyllesteds tale gik jeg nede i salen og tænkte, om der var nogle etiske, kristne værdier, jeg som et modstykke kunne knytte til den påkaldelse af nogle nedre magter, som hr. Henning Hyllested foretog i sin tale, men jeg kan simpelt hen ikke finde noget af den slags, og derfor skal jeg undlade at påkalde mig noget som helst andet end et par svar fra ministeren med de samme spørgsmål, som er blevet stillet fra andre partier.
Det fremgår jo selvfølgelig af sådan et lovforslag, ligesom det fremgår af alle andre retsforslag, hvad bødestørrelsen skal være indtil en eller anden grænse, så der er et loft på bødestørrelsen, og så er det efterfølgende myndighederne, der bestemmer det.
Sådan må det være, og det håber jeg at ministeren vil stille sig positiv over for.
Og så er det jo helt klart vigtigt, at vi får defineret, hvilke transporter der er omfattet af det her.
Med disse ord stiller vi os positive over for forslaget, som vi grundlæggende synes er rigtigt.
Jeg synes, det er lige hårdt nok at tale om tyveknægte i den her sammenhæng, for det er jo ikke det, det handler om.
Transport er ikke altid en helt enkel forretning, og der sker jo fejl.
Men lige så snart det er på private hænder, så er de fulde af tyveknægte og skal mødes med den ene sanktion efter den anden.
Jeg synes bare, der er et misforhold, og at det er en mærkelig italesættelse, men det må ligge inde i deres dna, at kun det offentlige er i stand til at levere ordentlige løsninger på det, som folket efterspørger, og der vil jeg bare sige, at den ideologi deler vi ikke i Kristendemokraterne.
Jeg tror, at det er godt, at vi i den verden, vi lever i i dag, også har fået liberaliseret vores pakke- og postvæsen, for ellers tror jeg, vi kunne vente rigtig længe på adskillige pakker og breve.
Det er godt, at man kan gå ud og finde en leverandør, som kan yde levering til den rigtige pris og på det rigtige tidspunkt.
Og der er heldigvis gode valgmuligheder.
Det skaber fleksibilitet, og fleksibilitet er godt.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2021-10-28:
Det er klart, at jeg selvfølgelig ikke kan undlade at kommentere på det her.
Det er jo en vild misfortolkning af det, jeg sagde, og det ved hr. Jens Rohde jo udmærket godt – tror jeg da – en vild misfortolkning.
Når jeg laver en sammenligning med tyveknægte, handler det egentlig bare om sanktionsniveauet, som hr. Jens Rohde jo faktisk også selv er lidt inde på.
Det er, som jeg sagde i min ordførertale, fløjlshandskerne, man har fundet frem her.
Man kan selvfølgelig godt vurdere, at det er fint nok, man gør det.
Jeg tænker bare på alle andre lovovertrædere, ikke nødvendigvis tyveknægte.
Jeg tror, alle mulige andre lovovertrædere ville blive rigtig glade, hvis det var den slags fløjlshandsker, de blev taget på med, når de havde overtrådt den ene eller den anden lov.
Det var sådan set bare det, jeg prøvede at lave en sammenligning med.
Det burde ikke give anledning til den der vilde mistolkning af, hvad Enhedslistens dna er i forhold til liberalisme, og jeg skal give dig, skal jeg.
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Hr. Henning Hyllested har fuldstændig ret.
Det var en karikatur, og det kan man jo selvfølgelig godt sige er en vild mistolkning, men det var nu, fordi hr. Henning Hyllested formåede at holde en ideologisk tale om et ufattelig kedeligt lovforslag, og det syntes jeg var imponerende.
Det er sådan noget, der pirrer min humor, og så tænkte jeg: Så kunne vi godt lige tage en lille rundtur med det.
Det var godmodigt drilleri, og det var også derfor, jeg sagde det med et stort smil – men point taken, hr. Henning Hyllested!
Henning Hyllested (EL), 2021-10-28:
Jamen det er også modtaget på den måde.
Jeg anså det bestemt også for at være ret godmodigt.
Det er udmærket, at man så også får mulighed for sådan at flage med de lidt mere ideologiske sider af det .
Det kan man jo se med hele det røre, der er omkring posten, og med de domme, der er faldet ved EU, i forbindelse med PostNord osv. osv.
Men det er jo en helt anden og meget større diskussion.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-28:
Jeg vil egentlig ikke sige så meget om det her lovforslag.
Der er jo nogle forskellige ting, som også er blevet påpeget fra de andre ordførere, og så er der nogle høringssvar, som også giver mig grund til at stille nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Så det vil jeg gøre, inden vi tager stilling til, hvordan vi stiller os til selve lovforslaget.
Marie Bjerre (V), 2021-10-28:
Tak for det.
Til gengæld er jeg lidt ærgerlig over, at ministeren i sin tale fokuserer så meget på afviklingen, altså at vi nu stopper med at producere olie; at selv om der egentlig er penge i det, så er det fornuftigt at stoppe med det.
Burde ministeren ikke i stedet for fokusere på det positive i den her aftale, altså at vi nu netop med den her aftale lægger selve grundstenen til at skabe de grønne arbejdspladser – at alle de arbejdspladser, der er i Sydvestjylland hos faglærte og Dansk Metal-medlemmer, titusindvis af arbejdspladser i gas- og oliebranchen, nu skal konverteres til grønne arbejdspladser, og at det her er selve grundstenen for det, og at der er brug for dem og forhåbentlig mange flere?
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Tak for det.
Jeg skal ikke trætte med en gennemgang af lovforslaget, som andre så udmærket har gjort.
Jeg vil godt blot pege på nogle helt principielle aspekter i forhold til det, og der er det jo naturligvis sådan i et demokrati, at enhver person har en stemme uanset køn, hudfarve, religion og indkomst.
Vi skal sikre, at det ikke er pengestrømme, der afgør, hvordan demokratiet udfoldes, men at det alene er folks holdninger.
Derfor kommer vi også til at bakke op omkring det her lovforslag – det er helt klart et skridt i den rigtige retning.
Vi kommer dog også til at stille et ændringsforslag.
For det er rigtigt, at nogle af de kritikpunkter, der har været, er blevet imødekommet, i og med at der nu også kan gives bøder til allerede opstillingsberettigede partier, men grundlæggende og principielt er vi af den opfattelse, at der bør være en ensartethed i den sanktion, der ligger, for den brøde, det er at betale for, at folk ikke indleverer en vælgererklæring.
Som det er nu, er der jo en forskel, i forhold til om man er opstillingsberettiget, eller om man ikke er opstillingsberettiget.
Det synes vi egentlig principielt set er urimeligt, også fordi det jo kan rejse hele diskussionen om, at når vi laver lovgivning herinde, tildeler vi os selv privilegier.
Jeg har sådan set ikke fantasi til at forestille mig, at partier her i Folketinget, som respekterer de demokratiske principper, vil begynde at betale sig til, at andre ikke udfylder vælgererklæringer for et andet parti.
Derfor vil jeg også være helt tryg ved, at det naturligvis er den samme sanktion, der kommer til at ramme allerede opstillingsberettigede partier, som den, der rammer ikkeopstillingsberettigede partier.
Men vi kommer til at støtte lovforslaget, og vi vil som sagt i løbet af udvalgsbehandlingen stille et ændringsforslag, der kan sikre en ensartet sanktion, uanset om man er opstillingsberettiget eller ikke er opstillingsberettiget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Jamen det er da ikke, fordi jeg er fuldstændig uforstående over for ønsket om den her ligestilling.
Hvis man nu på den anden side forestillede sig – partier er jo en stor organisation – at der var en lokalafdeling af Enhedslisten ude på Nørrebro, der betalte eller gav et eller andet gode til folk, hvis de undlod at skrive under på en vælgererklæring for Veganerpartiet, skulle det her parti, altså Enhedslisten, som får 7, 8, 9 pct. af stemmerne til Folketinget gang på gang, så ikke have mulighed for at opstille ved næste folketingsvalg?
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Jeg synes jo, vi skal diskutere strafferammen, og uanset om det handler om opstillingsberettigede partier eller ikkeopstillingsberettigede partier, skal sanktionen naturligvis være den samme for den samme brøde.
Så hvis den situation skulle opstå, at en lokalafdeling af Liberal Alliance i Gentofte valgte at betale folk for ikke at indlevere en vælgererklæring for et konkurrerende parti, så bør sanktionen naturligvis være den samme som den, vi pålægger andre partier, der forsøger at blive opstillingsberettiget.
Det er vel et ganske simpelt spørgsmål om egalitet, altså at der er lighed for loven, og at den sanktion, man bliver ramt af, må være den samme.
Så kan vi diskutere, hvor stor den sanktion skal være; men ud fra et demokratisk synspunkt bør sanktionen vel være den samme, når brøden er den samme.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Jeg synes bare, det ville være en mærkelig situation, hvis vi skulle sige farvel til Enhedslisten i Folketinget, fordi der var nogle i Enhedslisten, der fandt på at gøre noget virkelig, virkelig dumt.
På mange måder ville det være dejligt, men alligevel også lidt mærkeligt, for det er trods alt et parti, der har næsten en tiendedel af danskernes opbakning.
Og jeg vil gå så langt som til at sige, at det nærmest var udemokratisk, hvis det var det, der var konsekvensen.
Så vil Enhedslisten indføre den sanktion for partier, der sidder i Folketinget, eller vil Enhedslisten fjerne den sanktion for partier, der ikke sidder i Folketinget?
Hvordan skal ligestillingen foregå ifølge Enhedslisten?
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Det her tror jeg jeg betragter som den største ros og anerkendelse, som jeg som medlem af Folketinget for Enhedslisten nogen sinde har fået af hr. Ole Birk Olesen, altså at det ville være mærkeligt, hvis vi ikke var her.
Så tak for det og for den anerkendelse.
Jamen vi har jo sagt, at med den aftale, vi har lavet her, som handler om, at hvis et parti skulle beslutte sig for at betale en person for ikke at indlevere en vælgererklæring, så er sanktionen, at man ikke er opstillingsberettiget.
Anni Matthiesen (V), 2021-10-28:
Jeg kan godt starte med at sige, at jeg synes, det her er vanskeligt, og det er en vanskelig debat, for jeg synes ligesom, der er to sider af den her sag.
Jeg er egentlig helt enig med Enhedslistens ordfører i, at vi skal sikre lighed for loven.
Men jeg synes jo egentlig, når jeg forstår det, som ordføreren siger, at vi faktisk risikerer, at der ikke bliver lighed for loven, hvis vi indfører det, som ordføreren gerne vil.
Er det ikke korrekt?
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Jo, det er klart, den opfattelse kan man jo godt have.
Nu er jeg jo selv af en generation, der har været med til at samle underskrifter, for at Enhedslisten kunne blive opstillingsberettiget, og det er klart, at det er en kæmpestor opgave at gøre det.
Men der er det jo også grundlæggende sådan, at når man har samlet underskrifterne, ja, så er man opstillingsberettiget, og det er man på fuldstændig lige fod med alle andre partier, uanset om det er partier, der er repræsenteret i Folketinget, eller det er noget, man er blevet igennem den proces, det er at samle underskrifter.
Så ud fra en sådan grundlæggende demokratisk synsvinkel må det vel være den samme sanktion, der skal ramme.
Det vil sige, at for et parti, som er i gang med at samle underskrifter, og som måske har samlet 18.000 underskrifter, og som bliver ramt af det her, er det jo også en umådelig hård straf at blive ramt af.
Grundlæggende synes jeg jo, at den straf, som vi herinde beslutter skal ramme andre, vel også bør kunne ramme os selv.