runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Jeg vil gerne starte med at gøre det klart, at jeg mener, at det er uden for rammerne af et mundtligt § 20-spørgsmål at bede mig som minister om at forholde mig til 33 ansøgninger fra frikommunenetværk.
Her må jeg minde om, at der til besvarelse af et mundtligt § 20-spørgsmål kun er 2 minutters taletid for ministeren plus 1½ minuts opfølgning opdelt på tre runder a 30 sekunder.
Det vil ikke være muligt med så kort tid at gennemgå ansøgningerne på boligområdet og forklare, hvilke dele der er imødekommet, og hvilke dele der er afvist eller skal afklares nærmere.
Det vil heller ikke være muligt med så kort tid til rådighed at gennemgå årsagerne til, at enkelte dele af forsøgene er blevet behandlet, som det er sket.
Men jeg vil gerne forklare spørgeren om min politiske holdning til frikommuneforsøg.
Jeg er stor tilhænger af frikommuneforsøg, og jeg er glad for, at hr. Kaare Dybvad også interesserer sig for, hvilke forsøg der gennemføres på boligområdet.
Det er frihed til at afprøve nyt og skabe udvikling, frihed til at få løst de udfordringer, kommunerne bakser med i hverdagen i den nuværende lovgivning, frihed til at foreslå nye måder at gøre tingene på.
Det er med til at udvikle samfundet, og det skaber fremgang.
Jeg ser frikommuneforsøgene som en god anledning til at få afprøvet, om der er lovgivning eller regler, der skal laves om, blødes op eller helt fjernes.
Det er jeg stor tilhænger af, især på stramt regulerede områder som f.eks. boligområdet.
Jeg ser gerne, at kommunerne i vidt omfang får mulighed for at lave frikommuneforsøg.
Denne tilgang til frikommuneforsøgene understreges også af, at regeringen har sagt helt eller delvist ja til 17 forsøg og er positivt stemt over for yderligere 11 forsøg.
Sammen med kommunerne skal de 11 forsøg beskrives lidt nærmere.
Kun fem forsøg afvises.
Men det er klart, at frikommuneforsøgene ikke har til hensigt at give kommunerne mulighed for at modvirke hensigten bag og incitamenterne i regeringens politik i øvrigt.
Regeringen har f.eks. indført et kontanthjælpsloft, som skal få flere i arbejde.
Hvis kontanthjælpsloftet skal virke, skal der være et incitament til at arbejde, og det går ikke, at der i et frikommuneforsøg f.eks. gives ekstraordinære huslejetilskud, som svækker dette incitament.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-01:
Tak, formand, og tak, fordi du for første gang også udtaler mit navn rigtigt.
Jeg sætter et kryds i kalenderen her.
Hvilke kommentarer har ministeren til, at ingen af de otte frikommunenetværks 33 ansøgninger omhandlende flere billigere boliger er blevet helt godkendt?
Hvilke kommentarer har ministeren til, at ingen af de otte frikommunenetværks 33 ansøgninger omhandlende flere billigere boliger er blevet helt godkendt?
Jeg har ikke mere til det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Men jeg tager gerne imod forslag fra Socialdemokratiet om konkrete lovændringer, som Socialdemokratiet synes skal gennemføres, og så vil jeg kunne kommentere, om jeg synes, det er hensigtsmæssigt eller ej.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-01:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til beskyldningerne fra beboere i Lejerbos afdeling »Ringen« om, at organisationsbestyrelsen ser stort på beboerdemokratiet, og at beboerne som konsekvens heraf oplever, at beslutninger i højere grad bliver truffet hen over hovedet på dem?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Spørgeren har ikke nærmere begrundet spørgsmålet eller henvist til en konkret artikel eller anden kilde.
Jeg går derfor ud fra, at spørgsmålet handler om en sag omtalt i en artikel i Dagbladet Køge den 21. februar 2017.
Ifølge artiklen »Vrede beboere: -De demokratiske regler har været tilsidesat« giver afdelingsbestyrelsens formand udtryk for, at de væsentlige beslutninger bliver truffet hen over hovedet på beboerne, og at man får et indtryk af et beboerdemokrati, men det er der ikke.
Lejerbo Køge Bugts forretningsfører er i samme artikel citeret for at have udtalt, at hverken administrationen eller organisationsformanden har modtaget nylige henvendelser fra utilfredse eller bekymrede beboere.
Reglerne om organisering af almene boliger hviler på et beboerdemokratisk grundlag, hvor beboerne har flertal i alle besluttende organer.
Det er trist, hvis de lokale aktører i fællesskabet ikke er i stand til at tilrettelægge en demokratisk dialog, som bygger på indbyrdes respekt og fælles forståelse for problemer, som skal løses i fællesskabet.
Men selv i disse situationer findes der i almenboligloven regler for, hvem der skal bestemme, og hvis man er utilfreds med en beslutning, kan den udfordres på forskellige måder, f.eks. indbringes for kommunalbestyrelsen, beboerklagenævnet eller boligretten.
Det er jo sådan, et demokratisk system fungerer.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-01:
Mange tak for svaret.
Jeg vil særlig henlede opmærksomheden på § 37, hvoraf det fremgår, og jeg citerer: Afdelingsbestyrelsen forelægger de overordnede rammer for iværksættelse af arbejder og aktiviteter i afdelingen for afdelingsmødet til godkendelse, forinden de iværksættes.
Citat slut.
Altså, den enkelte afdeling bestemmer selv, hvilke aktiviteter og hvilke istandsættelser der skal være i afdelingen, og der er jo en ret interessant diskussion i øjeblikket.
For der har jo i forbindelse med de forslag, vi har til at sænke udgifterne i den almene boligsektor med 1,5 mia. kr., været en tilsvarende diskussion om, hvor beslutningerne bliver truffet, og i den her situation står vi altså med en almenboliglov, som siger, at afdelingsmødet, altså generalforsamlingen i afdelingen, skal beslutte det, men alligevel er den blevet underkendt efterfølgende.
Der synes jeg da det er interessant at høre, om ministeren mener, at det skal være praksis, at man f.eks., som det er tilfældet her, i en afdeling ikke selv kan styre, hvordan man har viceværter, og hvordan man har snerydning, men at det er helt rimeligt, sådan som det jo er foregået i den her sag, at det, når man klager over det, bliver afvist både i kommunen og i byretten.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
I princippet: ja.
Det er det, jeg ikke forstår.
Hvis man har til hensigt at få et svar, og hvis man har til hensigt at udnytte disse sekunder og minutter, vi har sammen, til at få et svar, hvorfor spørger man så ikke om det konkrete, man ønsker et svar på?
Der er grænser for, hvor konkret jeg kan gå ned i sådan en sag.
Hvis man gerne vil have meget konkrete svar på, hvordan en bestemt praksis i en bestemt boligorganisation forholder sig til lovgivningen, så vil jeg anbefale, at man stiller spørgsmålet skriftligt.
Der er en lovgivning på området, og den lov skal følges.
Den proces fungerer, og jeg finder ikke anledning til at lave den om.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-01:
Den lokale, konkrete sag skal ministeren selvfølgelig ikke være dommer over, men den konkrete sag er jo så anledning til en diskussion om, hvorvidt de regler, der foreligger, er hensigtsmæssige, når man står i den situation.
Og nu kan man jo så tage en generel diskussion af: Mener ministeren, at et afdelingsmøde, altså den øverste myndighed i den enkelte afdeling, ikke selv skal kunne bestemme, hvilken viceværtsordning de eksempelvis har, og hvilken snerydningsordning de har?
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Jeg garanterer hr. Simon Kollerup for, at vi i Liberal Alliance i den grad stadig væk går ind for frivillighed.
Hvorfor stemmer vi for lovforslaget her om obligatoriske efterafgrøder?
Det gør vi, fordi vi i Liberal Alliance i bund og grund er folk, der – kan man sige – tager andres bekymringer alvorligt.
Og det er netop det, det her lovforslag er udtryk for – det er udtryk for, at de fire partier bag fødevare- og landbrugspakken tager bekymringer om vandmiljøet udefra alvorligt.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Tak for det.
Enhedslisten er jo som bekendt ikke med i pakken, så hvis ordføreren havde holdt en meget anderledes tale end den, ordføreren holdt, ville jeg have været overrasket.
Det overrasker mig ikke, at ordføreren forsøger så at sige at sable den ned.
Men når nu fakta er, når vi taler om det her med de frivillige efterafgrøder, at vi kan se, at landmændene søger om det i tusindvis og stort set – i hvert fald i nogle af puljerne – næsten overtegner dem, så harmonerer det jo ikke ret godt med den argumentation, som Enhedslisten står med her.
Så det er måske lige før, det er ærgerligt for Enhedslistens ordfører, at landmændene jo strømmer til den frivillige ordning.
Det, som Enhedslisten har gang i her, hænger jo ikke sammen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg er glad for, at jeg opfører mig, som hr. Erling Bonnesen forudsiger.
Men er det ordførerens opfattelse, at landbruget bredt set siger: Hvor er det herligt, at vi nu har en regering, der sørger for, at vi udlægger efterafgrøder?
Er det sådan, det skal forstås, at man bare har ventet på at få adskillige forskellige typer af efterafgrødeordninger med forskellige ansøgningsfrister?
Og nu er der det sidste tiltag her, hvor vi siger: Hvis I ikke gør det, som vi vil have, og udlægger dem præcis der, hvor det er nødvendigt, så kommer vi med nogle obligatoriske efterafgrøder, og ellers trækker vi jer i gødningskvoten.
Er det ordførerens opfattelse, at de derude jubler over, at det her nu bliver strikket sammen?
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Jeg kan godt forstå, at Enhedslistens ordfører her bruger det velkendte kneb, når man ligesom er lidt på den, nemlig at det bedste forsvar er et modangreb i stedet for.
Her er spillereglerne jo sådan, at når man står hernede, stiller man spørgsmålene, og når man står oppe på talerstolen, svarer man.
Mit spørgsmål var om det – og jeg vil ikke gentage hele forklaringen – at den argumentation, som Enhedslisten står med, jo ikke hænger sammen.
Så når der er så mange tusinde landmænd, der søger den frivillige ordning, ærgrer det så ligefrem Enhedslistens ordfører?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Det her lovforslag er en konsekvens af landbrugspakken.
Det er en konsekvens af, at man har valgt at forringe miljøregler.
Man forsøgte at skjule det.
Man forsøgte at fremlægge et miljøregnskab, der fik det til at se ud, som om der som følge af landbrugspakken ville være et grønt plus, et plus for miljøet i alle de år, hvor landbrugspakken ville være gældende.
Det var ikke rigtigt, og det blev afsløret.
Og Kommissionen insisterer nu på, at der indføres miljøkompenserende virkemidler, der kan beskytte grundvandet, som f.eks. målrettede efterafgrøder.
Men det ændrer ikke på, at det her er en lappeløsning, som skal reducere den forurening, som landbrugspakken giver anledning til.
Det er en lappeløsning, som skal dæmme op for de værste konsekvenser af den rodebutik af en landbrugspakke, som man ærlig talt skulle have lavet ordentligt fra starten, så man fra starten havde en pakke, der havde en rimelig balance; en balance, der på den ene side tog hensyn til landbruget, men som på den anden side samtidig respekterede naturens og miljøets grænser.
Lovforslaget skal give ministeren bemyndigelse til at udlægge målrettede efterafgrøder og til at reducere kvælstofkvoten i tilfælde af, at der ikke er etableret frivillige efterafgrøder i de mest sårbare vandoplande.
Der er jo ingen tvivl om, at Enhedslisten er positiv over for alle de tiltag, der kan dæmme op for mere forurening fra landbruget, men det er altså uhensigtsmæssigt, at vi gør det på en måde, så vi bygger et bureaukratisk monster op omkring miljøreguleringen af landbruget.
Det vil kræve rigtig meget kontrol, og det vil kræve rigtig meget overvågning at sikre, at landmændene gør præcis det, der er nødvendigt; at efterafgrøder bliver udlagt præcist der, hvor de skal, for at have den nødvendige virkning.
At øge kvælstofforureningen ved at ændre gødningsnormerne og bagefter kompensere for det med komplicerede efterafgrøderordninger, er hverken landbruget eller miljøet tjent med.
Hr. Simon Kollerup fra Socialdemokratiet påpegede det, og jeg vil også gerne kritisere tidsplanen for det her lovforslag.
Hvis loven skal nå at træde i kraft den 5. april, som der er lagt op til, så er det endnu et lovforslag, som vi bliver nødt til at haste igennem Folketingssalen, som det sker igen og igen i forbindelse med den her landbrugspakke.
Jeg må bare sige, jeg synes, at Folketinget allerede har stået model til rimelig meget med landbrugspakken.
Vi blev forsøgt ført bag lyset, og nu står vi med den ene lovgivning efter den anden, der skal hastes igennem helt urimelige tidsfrister, fordi regeringen har travlt med i en fart at få stillet Kommissionen tilfreds.
Jeg mener simpelt hen, at vi som Folketing bør stå sammen og sige, at nu må det være nok, og vi må kræve, at regeringen giver os den tid, som er nødvendig, for at vi kan udføre vores arbejde ordentligt.
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg synes, vi ser den liberale ordførere udi den ædle kunst at blæse og have mel i munden.
For på den ene side understreger man sit liberale islæt og tror på frivilligheden, men samtidig er det her lovforslag lige præcis et udtryk for, at man ikke tror på frivilligheden.
Så mit første spørgsmål til ordføreren er: Hvad er det, der gør, at Liberal Alliance ikke længere tror på frivillighed i forhold til landmændenes udlægning af efterafgrøder?
Hvorfor skal der sådan et krav her på bordet?
Den anden del af det der med at blæse og have mel i munden er jo så, at man i virkeligheden slet ikke synes, at det her skal indføres, fordi Europa-Kommissionen har forstået tingene forkert.
Men derfor kan Liberal Alliance vel godt sige, at det her vil man ikke være med til, fordi man mener, at Europa-Kommissionen opererer på et helt forkert grundlag.
Så spørgsmålet er: Hvorfor tror man ikke længere på frivillighed i landbrugets regulering, og hvorfor stemmer man for det her, når man mener, at det er på et helt fejlagtigt grundlag, at det er blevet besluttet?
Tak for det.
Jeg tager bare ordet, fordi jeg synes, det er lidt tankevækkende at overvære den her dialog og debat, der er, hvor man nærmest ser et Venstre, der er meget virkelighedsfjernt over for landbruget og ligesom nærmest taler lidt jublende om de her mange forskellige systemer, der skal søges inden nogle frister, og frivilligheden, og at det kører derudad.
Jeg har lyst til at spørge ordføreren, fordi jeg ved, at ordføreren er meget grundig og dermed måske har set noget, jeg ikke har set: Er det ordførerens opfattelse, at der med de tiltag, vi behandler i dag, ikke vil komme flere krav som følge af dialogen med Europa-Kommissionen?
Har ordføreren den opfattelse, at regeringen nu har lukket den dialog med Europa-Kommissionen på baggrund af det her lovforslag?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Nej det er ikke min opfattelse, at det her lukker for den kommunikation, der er i gang, med Kommissionen.
Det her er et af tiltagene, ved vi.
Det skulle hastes igennem, og man har muligvis travlt, men jeg tror, og det bør stå klart for enhver, at det her forløb ikke er afsluttet endnu.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Det er den runde, der har fokus på kystvandområderne, og alene på førstedagen i går blev der søgt mere end 35.000 ha af langt over 1.000 ansøgende landmænd.
Der har desuden allerede i en måned været godt gang i ansøgningerne til de frivillige, målrettede efterafgrøder rettet mod grundvandet.
Godt begyndt er som bekendt halvt fuldendt, og interessen har altså fra starten af været decideret overvældende.
I flere områder af landet er behovet i forhold til grundvandet allerede efter få uger opfyldt.
Det glæder mig rigtig meget som liberal miljø- og fødevareordfører.
Det giver mig også et håb om, at intentionen om konstruktivt samarbejde og frivillighed, som i hvert fald var den ånd, som Liberal Alliance gik ind i fødevare- og landbrugspakken med, rent faktisk også kan føres ud i livet.
Det giver mig også ny positiv energi til den videregående politiske proces og udmøntning af aftalen om fødevare- og landbrugspakken, så vi samlet set sikrer, at der ikke sker en forringelse af tilstanden for vandmiljøet i overgangsperioden fra 2017 til 2018 som følge af de politiske initiativer, der nu engang er en del af pakken.
Den store interesse bekræfter mig desuden i, at landbruget faktisk er indstillet på at imødekomme de samlede politiske intentioner, der ligger bag fødevare- og landbrugspakken.
Men hvorfor står vi så her i dag og skal førstebehandle en obligatorisk efterafgrødeordning?
Desværre skyldes det efter min mening langt hen ad vejen en manglende forståelse i EU-systemet for det traditionelle danske frivillighedsprincip og det konstruktive samarbejde mellem myndigheder og landbruget om at passe på vandmiljøet.
I stedet for presses vi i Danmark til at gå med livrem og seler, så der lægges en slags sikkerhedsnet af ekstra efterafgrøder ind oven i den her obligatoriske efterafgrødeordning, hvor styrelsen efter den tredje og sidste ansøgerrunde om de frivillige efterafgrøder kan komme efter landmændene med et krav om udlægning af efterafgrøder uden kompensation, hvis de – selvfølgelig mod al forventning – ikke skulle melde hundrede procent frivilligt ind.
Indsatsen kan derfor virke overdrevet, og det er bestemt heller ikke med Liberal Alliances gode vilje, men Liberal Alliance støtter lovforslaget og håber, at EU's kritiske tilgang til frivillighed og konstruktivt samarbejde bliver gjort til skamme ved den igangværende ansøgning om de frivillige efterafgrøder.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Så lad mig svare
: Det er ikke min opfattelse, at det, at man lemper på gødningskvoten for så at strikke et dybt kompliceret efterafgrødesystem sammen, som bygger på en række frivillige ordninger, der lægges oven på hinanden, men til sidst trumfes af det her, at vi siger, at hvis I ikke gør det præcis de rigtige steder, kommer der obligatoriske efterafgrøder, og ellers trækker vi jer i gødningskvoten, er en hensigtsmæssig måde at lave miljøregulering for landbruget på.
Det var et svar.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Hypotetiske spørgsmål kan man jo altid stille.
Jeg forholder mig til virkeligheden, og jeg er glad for, at vi nu får den her bemyndigelse på plads, sådan at vi har et klart svar i en hvad nu hvis-situation.
Jeg tror, at man kan komme i mål med det her ad frivillighedens vej.
Så har der været en debat.
EU har spurgt, andre har spurgt, og i debatten er der blevet spurgt: Hvad nu, hvis ...?
Jamen der er det så til syvende og sidst vores ansvar som Folketing at sikre, at vi kommer i mål med det her.
For jeg tror, alle er enige om, at vi skal i mål med det, sådan at vi har balance i miljøet og også passer på miljøet, og der er det her lige præcis med til at sikre det.
Der blev tidligere i debatten her brugt det velkendte, gode begreb rettidig omhu, og det her kan næsten omsættes til, at det også er rettidig omhu fra os i Folketinget, der skal følge op på det.
Og så er jeg glad for, at det er ad frivillighedens vej, at vi kommer godt i vej med det, og jeg håber, vi kommer helt i mål ad frivillighedens vej.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Lad mig spørge lidt mere direkte: Anerkender ordføreren, at vi står med det her lovforslag i dag, fordi Europa-Kommissionen gennemskuede, at det miljøregnskab, man havde lagt frem, og som viste en positiv bundlinje for miljøet hele vejen igennem, ikke hang sammen?
Simon Kollerup (S), 2017-03-02:
Så man er ikke enig med Europa-Kommissionen, men man tager det vældig alvorligt, og derfor stemmer man så alligevel efter, hvad Europa-Kommissionen mener at Danmark skal gøre.
Det er et spændende nyt liberalt princip, som jeg ikke synes jeg har set fra Liberal Alliances side tidligere.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Når man nu tager andres bekymringer alvorligt, er ordføreren så enig med hr. Flemming Fuglede Jørgensen i, at det her forslag om efterafgrøder som følge af landbrugspakken kan risikere at koste op mod 2.000 produktionsanlæg?
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Jeg anerkender ikke spørgerens præmis, men flere her har jo spurgt til det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Så det her lovforslag erkommet på baggrund af et krav fra Europa-Kommissionen, fordi man forhandlede med dem, og fordi de satte spørgsmålstegn ved miljøregnskabet i landbrugspakken?
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
EU har spurgt, andre har spurgt, der har været en debat her i Folketinget, og der har været en debat i samfundet.
Og så er vi jo enige om – og det synes jeg er godt – at vi skal i mål med det her, så vi sikrer balancen, også i forhold til miljøet.
Og så sikrer vi den her bemyndigelse, så vi kommer i mål.
Så det viser jo, at det kører godt med den linje, der er lagt.
Jeg anerkender ikke spørgerens præmis, men jeg har det sådan som Venstres ordfører, at jeg er glad for, at vi nu kommer i vej med landbrugs- og fødevarepakken, og at vi, kan vi sige, med den ene hånd, giver landmændene lov til at gøde mere; og så skal vi sikre balancen for miljøet med den anden hånd.
Og det gør vi med en række forskellige tiltag, herunder efterafgrøder, og der skal vi selvfølgelig i mål med det.
Det er jo os i Folketinget, der har, kan vi sige, det samlede overordnede ansvar for, at vi til syvende og sidst kommer i mål.
Jeg er glad for, at den frivillige ordning ser ud til at virke godt, men vi skal også i mål.
Så for at give svaret på hvad nu hvis-situationen, som jo har været her og er her, vil jeg sige, at det er godt, at vi får den her bemyndigelse på plads.
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Jeg vil bare gerne spørge Venstres ordfører, om det så er ordførerens indtryk, at Europa-Kommissionen nu har godkendt miljøregnskabet og der ikke kommer flere krav fra EU på baggrund af landbrugspakken.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Jamen i forhold til EU er jeg helt rolig ved, at vores minister og regering fører en dialog med Kommissionen og EU i den her sag, lige så vel som man gør i alle mulige andre sager, og får de spørgsmål, der måtte være rejst af EU, bragt på plads.
Det er jeg helt rolig ved, lige så vel som jeg er rolig ved, at vi så også får den her bemyndigelse på plads til at, kan vi sige, give svaret på hvad nu, hvis-situationen, som vi har haft her i debatten.
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Så landbruget kan med sikkerhed godt regne med, at der ikke kommer flere reguleringskrav?
Christian Poll (ALT), 2017-03-02:
Jeg undrer mig også lidt.
Havde det ikke været rettidig omhu, hvis regeringen helt fra starten havde sagt: Nu laver vi det her som sådan en bagstopper og en sikkerhedsklods for hele landbrugspakken, som vi jo har hørt sagkundskaben sige vil give anledning til yderligere 6.000 t kvælstof?
Så kunne man måske nærmest have reddet en minister, og man kunne have foldet det her ud på en langt mere sober måde fra starten af.
Det, vi står med nu, er jo at skulle hastebehandle et lovforslag, som vi ikke kan nå at forholde os grundigt nok til, og det er vel en følge af, at der har været indsigelser fra Kommissionen.
Så kan ordføreren bekræfte, at det er det, der er forløbet – at der har været indsigelser fra Kommissionen, som har gjort, at man har måttet lappe på landbrugspakken på den her måde?
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Nej, men man har jo i hvert fald med landbrugspakken givet los for, at de kan gøde mere, end EU tillader, og det er det, vi står med nu og skal reparere på.
Erling Bonnesen (V), 2017-03-02:
Så tror jeg, man skal lidt langt ud på landet for at finde dokumentation for ordene: mere end EU tillader.
Så kan jeg spørge den anden vej rundt: Er ordføreren enig i, at der er nogle ret klare, for ikke at sige meget klare regler for, hvor meget gødning landmændene kan anvende på deres egen gård og på de enkelte marker, og at det ikke er, som ordføreren siger, bare at køre løs?
Trine Torp (SF), 2017-03-02:
Det er jo et faktum, at det her er for at rydde op i den kvælstofudvaskning, der er, så jeg bliver bare nødt til at smide spørgsmålet tilbage.
Hvorfor står vi så her i dag?