runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Nej, nej, nej.
Jeg bliver nødt til at være hudløst ærlig og sige, at jeg betragter ideen om borgerløn som en af de virkelig ikke særlig gode ideer.
Jeg synes, man skal gå på arbejde.
Jeg synes, man skal forsørge sig selv og sin familie, og jeg synes, at princippet om ret og pligt, at man bidrager, er fuldstændig afgørende.
Så kan der være situationer i ens liv, og det kan ske for os alle, hvor man ikke kan få lov til at udfylde den rolle på arbejdsmarkedet, som enhver voksen i det her land bliver nødt til at påtage sig, og så skal vi have et stærkt socialt sikkerhedsnet.
Det kan have meget, meget større socialpolitiske konsekvenser end så meget andet.
Så sikkerhedsnettet skal være der, når man ikke kan det, men vi skal ikke betale hinanden for ikke at få lov til at gøre det, der er helt, helt afgørende for langt, langt de fleste mennesker, nemlig at gøre nytte, og i en meget, meget stor del af vores liv at gøre nytte på arbejdsmarkedet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-21:
Det lyder, som om der her er langt hjem!
Nu er der et begreb, som vi er mange der taler om, nemlig grøn genstart.
Vi er mange, der tænker på, hvordan vi kan starte det her op på en mere grøn måde.
Kan man genstarte samfundet ud fra en mere grøn vinkel?
Er der noget, vi kan gøre anderledes i forhold til den grønne omstilling og for at styrke den grønne omstilling end det, vi tænkte, før vi fik alle de her erfaringer fra en situation, hvor klimaet og miljøet virkelig trives?
Hvad er statsministerens tanker om begrebet grøn genstart?
Har statsministeren gjort sig tanker om begrebet grøn genstart, f.eks. i lyset af målsætningen om 70 procent CO 2 -reduktion i 2030?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Jeg er enig i konklusionen om, at der er lang vej hjem og nok også for lang vej.
Nu havde jeg før en diskussion med Pernille Skipper om det her med at være socialist eller demokratisk socialist, som jeg er, og som Socialdemokratiet bekender sig til, og en meget, meget vigtig del af det sidste – jeg skal ikke redegøre for, hvordan Enhedslisten ser på tingene – er jo ideen om ret og pligt, og at man, hvad angår arbejdsmarkedet, skal søge beskæftigelse.
Det er en meget, meget stærk del af den socialdemokratiske dna.
Når det er grøn omstilling, grøn genstart og at tænke genopretning af økonomien gennem en langsigtet økonomisk planlægning ind i klimakampen, er der til gengæld meget, meget kortere vej imellem os.
Her ser jeg frem til et godt samarbejde.
Jeg mener, at Danmark skal vise, at vejen ud af det, vi står i nu, er en samtidig løsning af nogle af klimakrisens konsekvenser, og jeg føler mig faktisk sikker på, at en fortsættelse af meget af det, vi som land, altså ude i virksomhederne, i forskningen og i hele den grønne innovation, var i gang med i forvejen, også er det, der kan løse nogle af de konkrete udfordringer for dansk erhvervsliv, som vi var inde på før.
Så her glæder jeg mig til et samarbejde, men ikke omkring borgerløn, som jeg virkelig af mange, mange årsager er imod.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
Så var det det rigtige lovforslag, og jeg måtte have lov.
Det er de her coronatider, der jo påvirker alle.
Det her er et forslag om bl.a. 225-timersreglen, og i den forbindelse er der jo puttet en hel del ændringsforslag fra regeringen ind i 225-timersreglen.
Det kan virke meget fornuftigt, det kan også virke lidt mærkeligt, men det er selvfølgelig, for at man skal have en hurtig sagsbehandling af de forslag, som kommer fra ministeren, vedrørende dagpenge og sygedagpenge, og seniorpræmie var vist også deri.
Så har der jo efterfølgende været en hel del andre tiltag.
Der har været påbegyndende åbning af samfundet, der er flere virksomheder, der er begyndt at åbne, og det sidste, vi har hørt i dag, er, at nu begynder man også at åbne for forlystelser sådan som zoologiske haver her til maj, og Bakken og andre begynder at åbne op.
Så samfundet begynder lige så stille at åbne sig op.
I den forbindelse har vi i Dansk Folkeparti taget en nyvurdering af det her lovforslag.
Lige fra førstebehandlingen, hvor ændringer af 225-timersreglen var et lovforslag for sig selv, har vi sagt, at vi støtter det forslag her, men med baggrund i det, der er sket siden, og den yderligere åbning af samfundet, har vi i Dansk Folkeparti vurderet, at vi ikke kan se, at der er nogen grund til at forlænge suspensionen af 225-timersreglen, så det ændringsforslag fra ministeren stemmer vi imod.
Vi har også lidt svært ved at se, at det i det hele taget længere er nødvendigt at suspendere 225-timersreglen, så derfor undlader vi at stemme til forslaget.
På den måde ændrer vi selvfølgelig indstilling til forslaget, og vi har bedt om at få det tilbage til afgivelse af tillægsbetænkning mellem anden og tredje behandling.
Ydermere har vi også i den forbindelse besluttet, at vi støtter de ændringsforslag, der er, fra Nye Borgerlige til 225-timersreglen – de forslag vil vi støtte.
Derfor i lyset af alt det, der er sket de sidste dage, har vi ændret holdning til det her forslag, og det skal der jo selvfølgelig også være mulighed for.
Jeg kan se, at der allerede er mange, der har markeret, at de vil sige noget, og det er jo kun glædeligt, at man kan fremme spørgelysten fra kollegaerne herinde i Folketinget.
Det har hr. Karsten Hønge så fået at vide nu her, altså hvad der skulle ske.
Men vi har meddelt, at vi ønsker det tilbage mellem anden og tredje behandling til afgivelse af ny betænkning eller tillægsbetænkning, eller hvad man nu kalder det.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-21:
Nej, nej, jeg synes da aldrig, det er pjattet at komme ind i Folketingssalen, og slet ikke, når der så ovenikøbet er et forslag på bordet.
Det var det, jeg var i tvivl om, inden mødet gik i gang.
Men kunne hr. Bent Bøgsted ikke indvie os lidt mere i de dybere overvejelser og tanker, man måske måtte have haft – det ved jeg så ikke om man har haft – eller om det bare er en taktisk manøvre i forhold til Nye Borgerlige, vi her bliver præsenteret for?
Er det bare et behov for, at Dansk Folkeparti skal markere sig, i forhold til at der nu er kommet nogle, der er endnu mere ude til højre end Dansk Folkeparti, nemlig partiet Nye Borgerlige?
Hvad er det, der er sket, som pludselig gør, at Dansk Folkeparti har et helt andet synspunkt?
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
Hvis hr. Karsten Hønge havde fulgt med i pressen på samme måde, som vi har det i Dansk Folkeparti, og fulgt med i, hvad der skete på de møder, der har været med statsministeren, hvor man begynder at lukke mere op for samfundet – hvor man lukker op for de liberale erhverv, hvor der i hvert fald i dag har stået, at man lukker op for f.eks. zoologiske haver, og Bakken åbner også her i maj, og de andre sommerlande, og hvad der er, begynder at åbne op igen, det er det, der er lagt ud nu her – så kan man se, at vi begrunder det med, at det de steder, hvor de kunne søge arbejde, var lukket ned.
Det var det, der gjorde det.
Da det blev suspenderet med indsatsen ude i kommunerne, var der ikke nogen steder, de kunne søge.
Men det er jo begyndt at blive åbnet op, og så er der ikke grundlag for det længere.
Det er simpelt hen derfor, at vi har vurderet det på den måde, og derfor stemmer vi gult til det her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-21:
Der er da ingen substans i det argument.
Der er da intet, og slet ikke inden for de senere dage, der skulle vise det.
Altså, der er noget, der åbner op, der på længere sigt vil give arbejdspladser – det er rigtigt – men her og nu er der da ikke.
Jeg konkluderer, at det her er en rent taktisk manøvre for at markere sig over for Nye Borgerlige, fordi man er bange for de dårlige opinionstal.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
Nej, det, jeg sagde, var, at Dansk Folkeparti støtter ændringsforslagene fra regeringen, undtagen det ændringsforslag, der har med 225-timersreglen at gøre.
Vi støtter også de ændringsforslag, der kom fra Nye Borgerlige.
Så alle andre ændringsforslag, undtagen dem, der vedrører 225-timersreglen, støtter vi.
Nej, det kan jeg ikke, hr. Torsten Gejl, for dengang »Flere skal med 1« kom på plads, var det noget, Dansk Folkeparti aftalte med den daværende beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen, altså at det skulle på plads.
Det var et direkte krav fra Dansk Folkeparti, at det kom igennem.
Så har hr. Torsten Gejl været så venlig at stemme for, og det har de andre partier også, for det var en rigtig god ting.
Så jeg kan ikke bekræfte, at det ikke er kommet fra Dansk Folkeparti.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-21:
Der er jo ikke spiring og håb og optimisme blandt tusinder af syge danskere, der skal jages rundt efter arbejde, der ikke findes, for at forsøge at opretholde deres kontanthjælp.
Der er jo stadig væk tusinder af syge mennesker på kontanthjælp, som er ramt af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Det er rigtigt, at vi har lavet nogle gode tiltag gennem satspuljen i Beskæftigelsesministeriet, der hedder »Flere skal med«.
Men det er jo slet, slet ikke nok endnu, og ordføreren ved jo godt, at der er tusindvis af syge mennesker iblandt dem her.
Men jeg vil godt lige have ordføreren til at bekræfte noget, når nu ordføreren siger, at »Flere skal med« er noget, som DF har gennemtrumfet.
Vil ordføreren ikke godt bekræfte, at vi var en række partier, der sammen satte det sammen i Beskæftigelsesministeriet?
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
Jeg er så af den overbevisning, at samfundet er på vej fremad.
Jeg synes ikke, at man skal have et sortsyn på det og sige, at nu sker der ingenting i de næste mange måneder.
Jeg har en stor forhåbning om, at i løbet af en måneds tid eller to er vi ved at være langt henne i forløbet og ovenpå, så det fungerer igen.
Allerede nu kan vi se, at der er spirende håb og optimisme ude i det danske samfund, og når der begynder at blive lukket op – regeringen har meddelt, at nu begynder der at blive lukket op for mere og mere – er der også grundlag for, at man kan finde nogle enkelte timer.
Det er jo ikke et fuldtidsjob, de skal ud at finde for at leve op til 225-timersreglen.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-21:
Nu er det jo sådan, at der er flere mennesker, det ikke er lykkedes at finde 225 timers arbejde om året.
Så der er faktisk mange, som har mistet en del af deres kontanthjælp i forvejen, fordi de under de omstændigheder, der var før coronakrisen, ikke kunne finde de 225 timers arbejde.
Nu er vi i en situation, hvor arbejdsmarkedet er lagt ned – også selv om der kommer en gradvis genåbning, som vi ikke ved noget som helst om hvor lang tid kommer til at tage.
Når det var sådan, at man ikke kunne finde de timer før coronakrisen, hvordan forestiller ordføreren sig så at det er muligt at finde de timer nu i en situation, hvor samfundet er halvt lagt ned?
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
Jamen jeg vil sige tak til Nye Borgerlige for nogle gode ændringsforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-21:
Det er sådan en mærkelig præmis, at lige præcis i politik må man ikke blive klogere og ændre sin holdning, ændre sin mening.
Det må man i mange andre dele af samfundet og af ens tilværelse.
Så jeg vil bare gerne rose Dansk Folkeparti, og hvis vi har hjulpet Dansk Folkeparti lidt til at ændre holdning til det her, vil jeg bare gerne anerkende det og sige tak til Dansk Folkeparti for at have skiftet holdning til det her.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
De skal slet ikke være i kontanthjælpssystemet.
Der er også mange af dem, der er syge, som slet ikke hører til under 225-timersreglen – de bliver ikke ramt af 225-timersreglen.
Derfor fik Dansk Folkeparti gennemtrumfet, at flere skulle med, og vi fik afsat en hel del penge til afklaring.
Og flere skal med i runde to, som også blev sat i værk.
Der er rigtig mange, der har fået afklaring.
Og man skal ikke gå i det system i 8 år med sygdom, det er vi fuldstændig enige i.
Og det er helt fejlslagent, hvis der er nogle, der får lov til at gå syge så lang tid.
Victoria Velasquez (EL), 2020-04-21:
Men problemet er jo ikke løst.
Det er jo en af årsagerne til, at vi med finansloven har sørget for, at der er kommet hjælp til nogle af dem, der har været i kontanthjælpssystemet i over 8 ud af de sidste 10 år, for problemet er kæmpestort.
Det er ikke blevet løst, og det betyder, at vi lige nu har syge mennesker på kontanthjælp, der risikerer at blive presset ud i at risikere deres sundhed på grund af coronasmitte.
Derudover ved vi, at det er nogle af dem, som ikke har en kontakt til arbejdsmarkedet, som ikke har en fast arbejdsgiver, og som derfor har svært ved at kunne leve op til 225-timersreglen.
Er det ikke uretfærdigt, at det er nogle af dem, som er længst væk fra vores arbejdsmarked, og som vi gerne vil prøve at hjælpe, der skal rammes allerhårdest?
Vi har skabt en pause for dem på dagpenge.
Vi har fjernet rådighedskravet.
Der er pause og ro på.
Men mener ordføreren så ikke, at det kun vil være rimeligt, at vi hjælper dem, der bliver ramt af 225-timersreglen, og ikke i de her utrygge tider sanktionerer dem økonomisk?
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
Jamen det er helt befriende, at fru Victoria Velasquez nævner dem, der er sårbare, og dem, der er syge, som er på kontanthjælp, for netop dér har Dansk Folkeparti jo sat ind med en massiv hjælp til, at de kan få deres sager afklaret, for de skal slet ikke være i kontanthjælpssystemet.
Og der er rigtig mange, der er blevet afklaret og er kommet videre til førtidspension eller til fleksjob i den forbindelse.
Og det kører jo videre, så flere kommer med i runde to, hvor man stadig væk tager fat på dem, der er syge, og får dem væk, for de skal slet ikke være i kontanthjælpssystemet.
Så på den måde har Dansk Folkeparti sikret, at vi giver en hjælp til dem, der er syge.
Det er så bare et spørgsmål om, at alle kommuner udnytter de muligheder, der er, men det kan de i hvert fald gøre.
Victoria Velasquez (EL), 2020-04-21:
Jeg vil gerne prøve at forstå noget af det, som ordføreren siger.
Dansk Folkeparti er vel enig i, at der er mange, som i dag er på kontanthjælp, som har en anden udfordring end ledighed, og vi ved også, at der er flere på kontanthjælp, som er blevet parkeret, og som endnu ikke er blevet visiteret korrekt til et fleksjob eller en førtidspension.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke er bekymret for at sætte netop nogle af dem, som af en årsag har haft svært ved at få de 225 timer, herunder flere som er syge, under et pres, hvor den pågældende vil risikere sin sundhed for at kunne få de her timer i en tid, hvor risikogrupper er særligt sårbare over for coronasmitte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-21:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Nye Borgerlige synes, at det nuværende beskæftigelsessystem er forfejlet.
Det har jeg tilkendegivet talrige gange heroppe fra talerstolen.
Hvis man skulle bygge et system forfra, tror jeg ikke, man ville bygge det op på den måde, som det er nu.
Vi kunne ønske, at man rev hele huset ned og byggede det op igen, og jeg håber da, at vi på et eller andet tidspunkt kan sætte os sammen bredt og på tværs af alle partierne i Folketinget og lave et nyt og et bedre system, som ville være mere retfærdigt og ville hjælpe de borgere, som bliver kastet rundt i systemet, som det er nu.
Vi har stillet et ændringsforslag til det her, og det har vi gjort, fordi vi mener, at vi skal hjælpe danske statsborgere i en svær periode, men det er ikke Folketingets opgave at byde mennesker derude, danskere, som kæmper for deres job og måske oplever, at de mister jobbet, at endnu flere udlændinge, som måske har været langt væk fra arbejdsmarkedet eller aldrig nogen sinde har været på arbejdsmarkedet, ved det her er sikret en højere ydelse, end de ellers ville kunne have fået.
Det mener vi ikke er opgaven og slet ikke i de her tider.
Udlændinge, der kommer til Danmark, skal forsørge sig selv, og derfor har vi stillet ændringsforslaget.
Tusind tak til DF for at have ændret holdning og nu at støtte op om Nye Borgerliges forslag.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-21:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Lars Boje Mathiesen lidt mere ind til, hvorfor det er, hr. Lars Boje Mathiesen mener, at Dansk Folkeparti har skiftet holdning.
Jeg hørte godt tidligere, at ordføreren ligesom anerkendte, at det da var godt, at Dansk Folkeparti var blevet klogere.
Den mulighed lader jeg så ikke lige være åben i øjeblikket.
Hvad er det for nogen ting inden for de seneste dage, som hr. Bent Bøgsted sagde, der har ...
Kan hr. Lars Boje Mathiesen se de samme ting, der inden for de senere dage skulle begrunde, at man nu skiftede holdning til det her spørgsmål, eller er der noget mere principielt, der ligger længere tid tilbage, som det tydeligvis gør for Nye Borgerlige?
Peter Skaarup (DF), 2020-04-21:
Men jeg vil godt spørge De Radikale: Hvorfor egentlig ikke?
Altså, hvis vi kigger rundtomkring i det danske samfund, er der jo rigtig mange ting, vi gør på forskellige planer.
Der er eksempelvis ældre, der ikke kan få besøg af deres børn og børnebørn og oldebørn.
Der er skolebørn, der i dag ikke kan få deres afsluttende 9.-klasseeksamen.
Der er rigtig mange ting, som sker i det danske samfund, som vi gør for at undgå smitte.
Hvad er så begrundelsen for, hvorfor vi ikke skulle sige nej til at modtage asylansøgere i sådan en periode, der er så vital for vores land?
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-21:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Når vi nu har det synspunkt, som vi har her, skyldes det jo, at der ikke er nogen, der kan flyve hertil, og man ikke kan komme over grænsen; det er ganske enkelt ikke muligt at være asylansøger på nuværende tidspunkt.
Så derfor mener vi ikke, at det er et rimeligt spørgsmål at bruge Folketingets tid på i den her konkrete situation, som Danmark står i nu.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-21:
Tak for det.
Der kan det så undre mig, at Det Radikale Venstre er så arge modstandere af, at man sætter ind lige nøjagtig over for asylansøgere, og her mener jeg sætte ind, ved at man i en periode som den her under coronakrisen slet ikke skal modtage asylansøgere i Danmark.
Hvorfor er det egentlig så odiøst og forkasteligt, som jeg forstår De Radikale mener, at vi udviser den rettidige omhu, det er, at beskytte den danske befolkning mod smitterisiko på alle planer?
Og det gælder jo også i forhold til asylansøgere, som typisk har været igennem en række af de lande, hvor smitten med corona er langt mere fremherskende, end den er i Danmark.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-21:
Når jeg tager ordet nu, er det, fordi jeg på det kraftigste vil opfordre alle til at stemme nej til Dansk Folkepartis forslag.
Det er uhyggeligt, at Dansk Folkeparti også i denne sammenhæng vil slå på flygtninge, mistænke dem og give dem skyld.
Derfor vil jeg gerne opfordre til, at vi bruger vores tid på at behandle initiativer, som har betydning i den aktuelle situation og for den krise, som vi står i – vores alle sammens sundhed, vores miljø og vores fællesskabsfølelse, hvor vi skal værne om hinanden og nå resultater i fællesskab.
Det ville have været rimeligt at bruge tid på, som hr. Peter Skaarup nævner, de ældre.
Det havde også været rimeligt at diskutere skolebørn, der ikke har mulighed for at komme i skole.
Det havde været rimelige sager at diskutere på nuværende tidspunkt.
I øjeblikket er vi i en situation, hvor vi ikke har asylansøgere i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-21:
Nye Borgerlige har ikke skiftet grundlæggende holdning til det her.
At der er andre partier, der har skiftet holdning, kan jeg kun anerkende, i og med at de har skiftet holdning til, at de nu støtter det, som Nye Borgerlige hele tiden har ment, og det vil jeg da bare anerkende.
Men jeg mener ikke, at det er min opgave at motivfortolke, hvorfor andre har skiftet holdning.
Det er upassende, hvis jeg skulle begynde at gøre det.
Jeg har jo lovet mig selv, at jeg gerne vil have øjnene på bolden og ikke på personen i det politiske spil.
Så jeg vil ikke motivfortolke, hvorfor andre partier gør, som de gør.
Det er klart, at vi har nogle udfordringer.
Arbejdsløsheden er steget, og det er netop også derfor, vi gerne vil hjælpe de danskere, som er ramt af den her arbejdsløshed.
De skal nemlig ikke blive ramt af en forkert regel.
Men vi mener ikke, at det er danske skatteborgeres opgave at forsørge udlændinge, som kommer hertil, og som muligvis aldrig nogen sinde har været på arbejdsmarkedet.
De skal ikke have mulighed for herved at kunne få en højere ydelse, end de ellers kunne have fået.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-21:
Hvad skulle det være, andet end at Dansk Folkeparti selvfølgelig er skræmt af dårlige meningsmålinger og er presset af Nye Borgerlige?
Men det undlader jeg lige at tage med.
Det behøver hr. Lars Boje Mathiesen ikke kommentere på.
Men er der objektive ting ude i samfundet, der gør, at man skulle skifte grundlæggende holdning til det her spørgsmål inden for de senere dage?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-21:
Jeg mener ikke, det er min opgave at motivfortolke, hvad andre partier mener, og hvorfor de har de holdninger.
Det skal hr. Karsten Hønge altså spørge Dansk Folkeparti om, og så er jeg sikker på, at de vil svare på deres vegne.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-21:
Det sidste omkring, at vi skal blive ved med at holde social afstand, hvad jeg hører der indirekte bliver sagt, er jeg naturligvis fuldstændig enig i; det er svært at være andet.
Jeg tror også, at meget af det her i en politisk forstand handler om, i hvor høj grad man kan have tillid til, at danskerne vil overholde det.
Det er et svært dilemma, men det er også en debat, jeg synes er relevant at tage, når man ser ind i en lang periode, hvad statsministeren indirekte bekræfter, hvor vi skal have en adfærd, der er anderledes, end den tidligere var, i en del tid frem, formentlig indtil der er en vaccine.
Men jeg vil egentlig høre i forbindelse med den proces, som statsministeren skitserer – jeg tror også, hr. Jakob Ellemann-Jensen var en smule inde på det: Kunne det være en idé efter norsk forbillede at nedsætte en form for ekspertgrupper med både epidemiologer og økonomer, der kommer med et oplæg til regeringen eller til partilederne, som en slags følgegruppe, eller er der noget, der gør, at den norske model ikke vil være særlig anvendelig i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-04-21:
Men når det i går fremstod på en måde – i hvert fald fra Kåre Mølbaks side, direktøren i Statens Serum Institut – at man muligvis i 12 måneder mere skal have den her fysiske afstand til hinanden, så er det da ikke mærkeligt, at folk reagerer med stor frygt for, hvad det er for et år, de kommer til at se i møde.
Altså, vi taler om et ægtepar, der henvendte sig til mig forleden, et ældre ægtepar, hvor den ene er dement, og hvor hustruen alene har klaret det her, fordi den demente har været på noget dagtilbud, noget aflastning, som gør, at man får mulighed for lige at trække vejret.
Nu går man hjemme uafbrudt 24 timer i døgnet, og det har været med god ret i starten, at det har været sådan – selvfølgelig – for man håndterer tingene hurtigt.
Og jeg er i den grad optaget af, at vi skærmer vores ældre på vores plejehjem, men med udsigten til, at det måske tager 12 måneder mere, er sådanne mennesker jo desperate efter, at der kommer nogle retningslinjer, der gør, at man faktisk kan få det til at fungere anderledes.
Det vil vi jo meget gerne tage aktivt del i, altså hvordan det kommer til at ske, og det er jo ikke ved, at regeringen fortæller os det på et møde, som regeringen har indkaldt til, alene; det er jo også ved, at vi i det her hus, Folketinget, hvor vi er valgt til at repræsentere de her mennesker, kan tage det op efter de almindelige muligheder, vi har her i huset.
Og det er det, jeg appellerer til, nemlig at det kommer til at fungere igen, og at statsministeren vil sige til sine ministre, at det skal fungere.