runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Jeg er jo vokset op i en hjemmestyretid, og da vi blev færdige med folkeskolen og med gymnasiet og med universitetet, fik vi at vide, at vi var Grønlands fremtid.
Og et eller andet sted kan man sige, at det, at jeg står her og repræsenterer Grønland, jo også er en manifestation af det.
Det danske sprog, det engelske sprog har været med til at give mig nogle muligheder, og min bekymring går bl.a. på de her 600 grønlandske studerende, som vi har i Danmark, og som i dag har nogle muligheder for at dygtiggøre sig.
Det, der kan bekymre mig i hele den her debat omkring selvstændighed og omkring sprog, er, at nogle værdier som flittighed og det at gøre en ære i at gøre et godt stykke arbejde, og at det tager tid at dygtiggøre sig, desværre på en eller anden måde bliver lidt glemt, synes jeg.
Og jeg synes, at det her med de muligheder, som der skal være for at tage en uddannelse i Danmark fremadrettet ...
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
Det er i høj grad en holdning, der blev udtrykt der, som jeg jo sådan set bare vil kvittere for og udtrykke, at jeg deler.
Hvordan man vil indrette sig sprogregimemæssigt i Grønland, er selvfølgelig en grønlandsk beslutning, men altså, jeg lægger jo vægt på, at Danmark som en del af rigsfællesskabet skal understøtte fremtidige grønlandske generationers muligheder for at blive så dygtige, som deres forudsætninger rækker til, så de kan gøre mest muligt for deres land – og dermed jo også inddirekte for hele rigsfællesskabet.
Det er jo derfor, at Danmark står åben.
Men den praktiske forudsætning er jo, at man kan vores sprog.
Og der beder jeg bare så mindeligt om, at man passer på at få tænkt sig om, så man ikke – altså de facto, i virkeligheden – får lukket nogle døre for fremtidige grønlandske generationer.
Det fornemmer jeg egentlig også at fru Aaja Chemnitz Larsen og jeg ser ens på, nemlig at her er der noget, man skal overveje.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Jeg ser ikke mig selv som formalist, men tværtimod som en, der vil den allerstørste fleksibilitet, man overhovedet kan tænke sig, for den færøske nation.
Jeg vil have så stor en manøvredygtighed, som jeg overhovedet kan få.
Det har vi brug for, for vi skal skaffe nye indtægter, og vi skal sikre indtægterne til fremtidig velfærd.
Vi skal lave nye alliancer over alt.
Men vi støder hele tiden ind i, hvad skal man sige, the limitation, som man har ramt i den her såkaldte hjemmestyreordning i det såkaldte rigsfællesskab.
Det er formalismen, der kommer fra Statsministeriet og Justitsministeriet.
Der er grundlov, og der er hjemmestyre, og der er udenrigspolitiske love, og jeg skal komme efter dig.
Det er alle mulige ting, der gør det umuligt.
Vi må ikke tale med Island uden videre, heller ikke med Grønland, og ikke i NEAFC, og jeg ved ikke hvad.
Så, hr. statsminister, jeg er enig: Lad os være praktiske i tilgangen, lad os åbne op for manøvredygtigheden, sådan at vi får et bedre samarbejde fremover.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Grønland har retten til at forhandle med andre lande på allerede hjemtagne sagsområder, i den her sammenhæng også vedrørende bygning af lufthavne.
I den sammenhæng har Grønland en dialog med Kina.
Og i statsministerens skrivelse i Politiken i dag står der, at Grønlands samarbejde med Kina i øjeblikket af statsministeren kan ses som en problematisk ting, og han siger, at der er udenrigspolitiske og sikkerhedsmæssige problemer, hvis et kinesisk selskab bliver involveret i luftfartsbyggerier i Grønland.
Kan statsministeren uddybe, hvilke problemer der nu måtte være af udenrigspolitisk og sikkerhedsmæssig karakter?
Jeg tror, det er utrolig vigtigt, at hvis det er et sprog, som kommer til at have en meget vigtig betydning i ens eget liv og ens eget uddannelsesforløb, så skal man også være sig det bevidst på et meget tidligt tidspunkt, altså med hensyn til vælge, om det er engelsk eller dansk, man vil satse hårdest på.
Derfor håber jeg bestemt ikke for vores unge studerende, der kommer til Danmark, og som har behov for at opgradere deres dansk til et bedre niveau, end de har i dag, at integrationsministerens forslag om, at der skal indføres brugerbetaling for danskuddannelse i Danmark for grønlandske borgere, bliver vedtaget af flertallet.
Jeg håber, der vil være en særskilt undtagelse, der sikrer, at grønlandske borgere ikke pålægges brugerbetaling her i Danmark.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Jeg er meget imponeret over det, hvis fru Aleqa Hammond taler bedre engelsk, end hun taler dansk, for jeg opfatter fru Aleqa Hammonds dansk som værende helt fejlfrit.
Det synes jeg er meget flot.
Men alt andet lige må det jo stadig være sådan for grønlandske unge, at det sprog, man bliver bedst til, vel er det sprog, man bruger mest tid på, og at hvis man bruger mindre tid på dansk, så bliver man dårligere til dansk.
Jeg går ikke ud fra, at det, der er intentionen her, er, at man skal bevare samme antal dansktimer, som man har haft hidtil.
Jeg går ud fra, at ambitionen fra den nye grønlandske regerings side er, at der skal være færre dansktimer i skolen, end der er i dag.
Er det ikke korrekt?
Og hvis det er korrekt, at der skal være færre dansktimer i skolen, er det vel også en rimelig uundgåelig konklusion, at så bliver de grønlandske unge dårligere til dansk og derved får dårligere mulighed for at tage de gratis uddannelser i Danmark.
Er det ikke en konklusion, som det er rimelig svært at komme uden om?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-05-25:
Er ordføreren ikke enig med mig i, at der er og bør være en vis kommunikation mellem Danmark og Grønland?
Jeg tænker ikke bare på den almindelige kommunikation med et land, der sender 3,8 mia. kr. af sted hvert år til Grønland plus det løse.
Kan ordføreren ikke se, at det måske kan give anledning til lidt samarbejdsvanskeligheder, hvis man ligesom melder sig ud af det danske sprog, for nu at bruge det udtryk?
Hvor skal de tage den henne?
Jeg går ud fra, at det fortsat skal være i Danmark, men jeg må beklageligvis sige, at vi som absolut hovedregel altså underviser på dansk her i Danmark.
Er der ikke et problem for de unge grønlændere i den forbindelse?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Jeg vil starte med at svare på det sidste spørgsmål først.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at man også forstår, at vi har rigtig mange grønlændere, som også læser uden for Danmark allerede i dag.
Eller vi har nogle få rundtomkring, som læser uden for Danmark.
Det synes jeg også hører med til det samlede billede.
Og det er jo nogle, som Grønland betaler for.
Ja, det har nogle økonomiske konsekvenser, hvis næsten alle eller størstedelen skal læse uden for Danmark.
For vi vil selvfølgelig gerne fastholde den gode udvikling, der er i forhold til at sikre en stigning i uddannelsesniveauet blandt grønlandske unge.
Så jeg mener, at erhvervsudvikling og det at sikre et stigende uddannelsesniveau er helt, helt centralt for Grønlands udvikling og Grønlands fremtid.
Til sidst vil jeg sige til det her med samarbejdet: Jeg tror, de fleste, som sidder herinde, ved, at jeg synes, at samarbejde altid er godt, og at det er rigtig godt at have en dialog også om, hvad det er, der kommer til at ske fremadrettet, og hvad det er for nogle konsekvenser, det kommer til at have.
Og som sagt er det vigtigt, at man kender det fulde billede, også set med grønlandske briller.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-05-25:
For lige at tage det med uddannelsen er jeg nødt til at spørge så direkte som overhovedet muligt: Er det efter ordførerens opfattelse fuldstændig ligegyldigt, om de unge mennesker kan tale dansk?
Kan de få samme uddannelse et andet sted i verden?
Jeg lægger her til grund, at vi som udgangspunkt underviser i dansk i Danmark, så det kan de ikke forstå.
De fleste steder i Danmark vil de ikke kunne få en uddannelse.
Men hvor skal de gå hen og få en uddannelse, når de ikke kan tale dansk?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Det har resulteret i en fattigdomsredegørelse, men det er sådan i Grønland, at når der kommer et valg, bliver hele bordet ryddet, kan man sige, i forhold til de politiske sager, der ligesom har været oppe.
Men det er mit store håb, at der er nogle, der bliver ved med at have fokus på den her ulighed, for det er virkelig et område, som jeg synes er vigtigt.
Det afspejler sig jo også i f.eks. justitsområdet, som Danmark varetager i Grønland.
Det afspejles også på uddannelsesområdet og på en lang række andre områder.
Det er måske lidt for komplekst at rulle alle de ting og tiltag ud, som jeg mener der er behov for, men jeg synes jo, at uddannelse er et rigtig godt sted at starte.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen – og tak for, at ordføreren heller ikke er berøringsangst over for at tale om nogle af de udfordringer, som Grønland har.
Det gælder i særdeleshed børneområdet, som ordføreren og jeg jo har snakket om flere gange.
Der er en meget beklagelig udvikling.
Tak for den indsats, vil jeg sige til ordføreren.
Nu er sproget er kommet til at fylde rigtig meget i den her debat.
Det er selvfølgelig ikke uden grund.
Jeg synes jo, at vi fra Folketinget er forpligtet til at have en holdning til, om grønlændere skal lære dansk eller de ikke skal, set i forbindelse med det uddannelsesniveau, der er.
De videregående uddannelser er jo netop placeret i Danmark.
Der er nedsat en ekspertgruppe med en professor fra Københavns Universitet i spidsen.
Hun går så vidt som til at kalde det både naivt og dumt at droppe det danske sprog frem for det engelske.
Har ordføreren en holdning til det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak for spørgsmålet.
Allerførst i forhold til børneområdet
Jeg nævnte tidligere det her med, at vi bruger 3 mia. kr. på socialområdet.
Det, jeg synes er bekymrende, er, at vi ikke ser de resultater, som vi egentlig gerne vil se, det vil sige, at der er færre, der bliver udsat for seksuelle overgreb, og færre, som oplever misrøgt i hjemmet.
De tal er tilsammen enormt bekymrende, synes jeg, i den grønlandske kontekst.
Med hensyn til sproget synes jeg altid, man skal lytte til de folk, som har et indgående kendskab til de forskellige områder.
Jeg nævnte tidligere lærerforeningen IMAK.
Jeg synes, de kommer med nogle interessante betragtninger, som vi er nødt til at tage med i det samlede billede som politikere og som beslutningstagere, og som sagt også den her ekspertgruppe.
Jeg synes, at det er bekymrende, at naalakkersuisut har ignoreret de anbefalinger, som man er kommet med fra den her ekspertgruppe.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Tak for det.
Netop med hensyn til sociale udfordringer, som jeg ved at ordføreren går meget op i, hvilket også bliver bekræftet her, synes jeg bare, at det er godt, at vi nu er nået så langt, at vi tør tale om det, og at vi også sætter ind for at få det løst.
At det så går lidt langsommere, end man kunne håbe på, er jo ærgerligt.
Men igen angående sproget: Altså, den gode professor Anne Holmen siger, at der i hvert fald vil gå et sted mellem 15 og 20 år, før man kan fjerne det danske sprog fra det grønlandske samfund og erstatte det med engelsk.
Er det noget, som ordførerens parti i Grønland har øje for og også vil arbejde aktivt for, nemlig at man tager det her i det tempo, der, om jeg så må sige, er behov for, og ikke bare implementerer det, også set i lyset af, at der er rigtig mange grønlændere, som jo kun taler dansk?
De vil i den grad blive sat uden for en enhver tilknytning til den nation, hvis sprog man så ikke taler.
Det vil da være meget underligt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Det synes jeg.
Jeg synes, at sprog åbner nogle døre.
Det gør dansk også, og det er vi nødt til at være opmærksom på.
Så er der de her mange personlige relationer.
Jeg snakker lige så flydende engelsk, som jeg snakker dansk.
Men ja, jeg synes, det er rigtig fint, at man har mulighed for også at snakke dansk.
Så vil jeg sige, at jeg er indkaldt til samråd om netop det her, hvor jeg også vil tage udgangspunkt i den debat, der har været her i dag.
Til sidst vil jeg sige, at der er en lærerforening i Grønland, som hedder IMAK, som også har udtrykt bekymring for, at det vil tage rigtig lang tid at omstille hele lærersystemet til, at undervisningen primært skal være fokuseret på engelsk.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Jeg har den opfattelse – og der er jeg enig – at en rapport jo ikke er nok.
Det er anbefalingerne, der skal realiseres, for at vi får nogle reelle ændringer for børnene.
Der er et andet spørgsmål, som har været rejst i dag, og som der ikke rigtig er kommet svar på.
Jeg opfatter jo IA som et venstreorienteret grønlandsk parti med nogle socialistiske værdier.
Det vil sige, at det drejer sig om spørgsmålet om den store ulighed i det grønlandske samfund.
Hvad er jeres ideer om at få nedbragt uligheden og få skabt et mere lige samfund?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Det er helt forkert at sige, at man har bedre mulighed for at få en akademisk uddannelse, hvis man ikke kan tale dansk, for man får en akademisk uddannelse gratis i Danmark.
Så skal du ud og lægge ½ mio. kr. minimum, for at du kan få en akademisk uddannelse, hvor du i dag kan få en gratis.
Jeg har meget svært ved at se, at det skulle gøre, at der var flere, der kunne få en akademisk uddannelse.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Mange tak.
En af fællesnævnerne for de udfordringer, der er, er jo desværre ofte det dårlige kendskab til det danske sprog.
Vi har tidligere her i debatten været inde på, at op mod halvdelen af grønlandske gymnasieelever falder ud af gymnasiet, bl.a. på grund af dårlige danskkundskaber.
Der var en artikel for ikke så lang tid siden fra DR, hvor vi hørte elevrådsformanden på Nordgrønlands Gymnasium i Aasiaat sige: »Hvis vi sætter engelsk som første fremmedsprog, så bliver det endnu mere et problem for eleverne.
Vi bliver klemt.«
Altså, her hører man en elevrådsformand, der advarer mod at nedprioritere dansk.
Er ordføreren enig i det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Jeg synes, det er vigtigt, at den diskussion primært kommer til at foregå i Grønland.
Jeg synes godt, vi kan give udtryk for nogle holdninger, vi har her, og det vil jeg også meget gerne have muligheden for.
Som jeg sagde, synes jeg, det er paradoksalt, at vi er så optaget af, hvad det er, der foregår i Grønland i forhold til sproget, når vi ikke selv fejer for egen dør.
Det er egentlig her, jeg tænker på det her med at sikre, at vi ikke forringer adgangen til danskundervisning for de grønlændere, der vælger at bosætte sig her i Danmark.
Det er jo en opgave, vi sådan set kan gøre noget ved her i Folketinget.
Jeg er rigtig glad for, at det ser ud, som om der er et flertal, i forhold til at vi sikrer, at vi ikke får sidestillet grønlændere med udlændinge, for det synes jeg er et meget uheldigt signal at sende.
Det synes jeg er vigtigt at få med først.
I forhold til præcis hvad det er for et sprog, der skal være, synes jeg, der skal være en politisk debat, og jeg synes, den skal være i Grønland.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Jeg synes nu stadig væk, at det er en debat, som vi både bør og godt kan tillade os at have her i Danmark, ikke mindst af hensyn til de mange grønlændere, som flytter fra Grønland til Danmark, og som jo ville stå langt stærkere på arbejdsmarkedet, hvis de var bedre til dansk.
Så det er i høj grad også et spørgsmål, der berører os her i Danmark.
Det, man jo netop hører fra Nordgrønlands Gymnasium, er, at de mener, at for de grønlandske politikere vejer hele den politiske debat om selvstændighed tungere end den grønlandske ungdoms uddannelse.
Vil ordføreren gå tilbage til sit parti, IA, og prøve at fremme, at dansk forbliver den øverste prioritet i forhold til sprog som et af de to modersmål, man har i Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Jeg har sådan set rigtig meget tillid til, at mit parti er med til at sikre, at de politiske holdninger, som vi har, og som jeg også har, bliver repræsenteret i den debat, vi har.
Jeg har jo løbende en debat med gruppen derhjemme, som jeg kalder Inatsisartutgruppen, hvor vi også har sådan nogle drøftelser om politiske sager.
Så det er noget, der bliver taget op jævnligt.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Tak for det, og tak for oplægget.
Ordføreren nævnte tidligere i dag, at der er afsat 10 mio. kr. til udsatte børn i Grønland.
Jeg vil for det første gerne høre, hvad ordføreren mener pengene skal bruges til.
Og for det andet vil jeg høre, om det kan løse de alvorlige problemer, der fremgik af den rapport, der blev lavet for et par år siden, netop om børnenes ret alvorlige vilkår.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Pengene blev afsat i satspuljeforhandlingerne i 2016, og så vidt jeg har forstået, er perioden ved at være udløbet, hvis den ikke allerede er udløbet.
Det er jo mundet ud i en rapport, som har en lang række anbefalinger.
Det er også derfor, jeg synes, det er vigtigt, at Grønlandsudvalget tager det her op, for det er jo ikke gjort med en rapport eller med en række anbefalinger.
De anbefalinger skal vi jo lytte til, og der skal vi se, om der er behov for, at vi følger op på de anbefalinger.
Men det er jo selvfølgelig i Grønland, man skal være med til at efterleve indsatsen og styrke indsatsen for børn og unge.
Mange tak for spørgsmålet.
Som spørgeren også ved, er der typisk en masse forskellige holdninger, også til et spørgsmål som det her, som folk kan have internt i et parti.
Så det er jo selvfølgelig en drøftelse, som man skal have hos Inuit Ataqatigiit.
Jeg har givet udtryk for min egen holdning og nogle af de bekymringer, som jeg ser at der er, men jeg synes ikke, at der er sådan en entydig konklusion på, præcis hvad det er vi skal gøre.
Det har tidligere været nævnt, at man skulle lære alle tre sprog, og det er der ingen der kan være uenige i, men vi ved også, at det i praksis godt kan være noget svært.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Nå, jeg vidste ikke, man skulle trykke sig ind to gange – never mind.
Jeg har bare et spørgsmål til, og det er om, hvordan ordføreren ser på tidsrammen for Grønlands rejse hen imod selvstændighed, når man nu tænker både det økonomiske spor og det konstitutionelle spor.
Hvad tænker I om det?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Under valgkampen var der nogle andre partier, som satte årstal på.
Det gør jeg ikke.
Det gør vores parti heller ikke.
Vi synes, det er utrolig vigtigt, at det får den tid, det skal have, for at nå dertil.
Det er ikke bare et politisk ønske, der er mange aspekter på vejen mod selvstændighed.
Det drejer sig om økonomi, det drejer sig om befolkningens ønske og medejerskab til hele processen.
Det drejer sig om forfatningsarbejde, det drejer sig om samarbejdet mellem Danmark og Grønland og mange andre ting.
Det drejer sig om mange, mange spørgsmål, der skal være i orden, og at folk føler, de er en del af det, før man når dertil.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Jeg vil egentlig sige, at jeg er enig med Venstre i deres kritik af ordføreren i forhold til det her med en arktisk investeringsfond, for der er sådan set rakt en hånd ud.
Man har så fra Grønlands side valgt at sige nej tak til en arktisk investeringsfond, og det er så en opgave, vi har i Grønland, synes jeg, fordi det selvfølgelig handler om, hvad det er for nogle betingelser.
Og det er vigtigt for Grønland, at man ikke kommer til at rende ind i en rentefælde, altså at man på den længere bane måske kan have svært ved at leve op til de betingelser, der bliver stillet, uanset om det er en arktisk investeringsfond, eller om det er en kinesisk investor.
Så jeg synes ikke helt, at kritikken fra ordføreren er på sin plads.
Så vil jeg sige, at et andet område er EU's budget og Grønlandsinstrumentet.
Jeg synes, det ville være helt på sin plads, at Udenrigs- og Sikkerhedspolitisk Udvalg blandede sig i den debat fra Inatsisartut, så man også fra Grønlands side var med til at tale Grønlands sag.
Der har været et samråd i Europaudvalget, hvor ordføreren bl.a. ikke deltog.
Det synes jeg ellers ville have været på sin plads.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Nu har der lige været valg, og vi har lige konstitueret os i udvalget.
Jeg kan forsikre spørgeren om, at vi kommer til at blande os, og vi kommer også til at udvise meget stor interesse for det.
Jeg har selv personligt været meget involveret i Grønlandsinstrumentet, og jeg har selv personligt været meget involveret i at sikre, at partnerskabsaftalen udvikler sig bedre end i dag i forhold til fiskeriaftalen, men at det også bliver en aftale om forhøjelse af uddannelsesniveauet i Grønland.
Så jeg kan forsikre spørgeren om en, at den fortsætter.
Hvad angår en kinesisk investering, vil jeg sige, at jeg synes, at der er meget kinesisk problematikgørelse her i huset.
Vi ser jo også, at udenrigsministeren kommer til samråd om selve spørgsmålet, og statsministeren finder en kinesisk interesse i Grønland vigtig nok til at fremkomme med en artikel i dag, hvor han påpeger, at der kan være udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål og aspekter involveret i det her.
Det er derfor, jeg spørger: Hvorfor den her Kinafobi?
Det synes jeg ikke er nødvendigt, når vi ser, at Danmark selv har anset Kina som en af deres vigtigste indsatsområder i forhold til handel – så hvorfor ikke også Grønland?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Jeg vil gerne spørge fru Aleqa Hammond, som er en af fortalerne for, at man har engelsk som første fremmedsprog i Grønland i stedet for dansk, hvad hendes vurdering er af betydningen for grønlandske unges mulighed for at få en uddannelse.
For der er jo mange uddannelser, som ikke findes i Grønland, og det bliver nok heller ikke sådan i fremtiden, at alle typer uddannelser kan være i Grønland, fordi antallet af unge er for lille til, at man realistisk set kan opretholde enhver form for specialiseret uddannelse i Grønland, så mange grønlandske unge har behov for at rejse ud i verden.
I dag får man tilbudt en gratis uddannelse i Danmark, men forudsætningen for at kunne få det er jo, at man taler dansk, og hvis man begynder at tale dårligere dansk, vil de grønlandske unge, som i forvejen har svært ved at klare sig, eksempelvis i gymnasiet, på grund af dårlige danskkundskaber, klare sig endnu dårligere.
Mener fru Aleqa Hammond ikke, at det vil betyde et fald i uddannelsesniveauet for de grønlandske unge?
Og er fru Aleqa Hammond ikke bekymret for den udfordring?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Nu er der faktisk i forvejen mange unge, der bruger engelsk som deres andetsprog, selv om vi lærer dansk i skolen.
Vi lærer grønlandsk, dansk og engelsk, og de fleste unge kan alle tre sprog.
Jeg personligt taler bedre engelsk, end jeg taler dansk.
I vort hjem taler vi grønlandsk og engelsk.
Vores børn kan dansk i forvejen, for de får en god undervisning i skolerne i Nuuk, men uden for Nuuk ser verden helt anderledes ud.
Tilgangen til at kunne praktisere dansk ligger på et helt andet niveau, end den gør i Nuuk.
Og derfor kan det også være lidt forskelligt fra sted til sted, hvad man synes er vigtigst for en.
Det, at den nye regering har valgt at gøre engelsk til første fremmedsprog, synes jeg er et tegn på, at hele verden ikke ligger i Danmark.
Jeg synes også, at den globaliserede verden kræver af os, at vi tænker ud over alene rigsfællesskabets rammer, også for at kunne tage en uddannelse uden for rigsfællesskabets rammer.
Selvfølgelig er det jo godt, at Grønland og Danmark har sådan en aftale, hvor vores unge kan tage sig en uddannelse hernede.
Og derfor synes jeg også, at forældrene til enhver tid skal sikre, at deres børn taler flere sprog end bare grønlandsk, hvis man ønsker, at de klarer sig bedre i samfundet, og også får sig en uddannelse, uanset om det så kommer til at være i Danmark eller i Grønland.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Kan ordføreren sige noget om, hvordan man i det Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Udvalg ser på Grønlands rolle i arktisk politik?
Jeg tænker på Arctic Five og Arctic Circle, set i forhold til at man skal finde en eller anden form for balance sammen med Danmark i den her sammenhæng, som det bl.a. blev nævnt af ordføreren fra De Radikale lige før.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Jeg synes generelt, det er vigtigt, at man tør sige sin mening, lige så klart som man ønsker det, ligesom det også er tilfældet her.
Uanset hvad synes jeg, der skal være plads til nogle diskussioner og debatter om hinandens forhold, til trods for at man har forskellige holdninger til det.
Men behandle hinanden ordentligt, det skal man.