Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
Det er jo noget af det, spørgeren skulle have spurgt de partiers ordførere om, mens de stod heroppe.
Det er lidt svært for mig at sige, hvad der ligger bag det.
Men regeringens holdning er den, at det her lovforslag selvfølgelig skal gennemføres – derfor fremsætter vi det.
Og det er med til at danne grundlaget for, at vi overhovedet kan finansiere de ting, som indgår på finansloven, herunder eksempelvis en meget, meget stor genopretning af gældsområdet.
Tak for det, formand, og tusind tak for debatten.
Det er jo rigtigt, at det lovforslag, som vi behandler i dag, har et afsæt i en aftale, som et enigt Folketing vedtog tilbage i juni 2017, nemlig aftalen om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse.
Og årsagen til, at det overhovedet var nødvendigt, kender vi jo alle sammen: Det er EFI-systemet, som jo de facto brød sammen, og som man var nødt til bl.a. at supplere med nogle initiativer, som ligger her.
Det er derfor, regeringen under de her finanslovsforhandlinger, der er nu, har fremsat planer om at sætte – hold fast – hele 400 mio. kr. af til genopretning af gældsområdet næste år – 400 mio. kr.
Det er en ordentlig klump, men det er nødvendigt, og det er selvfølgelig også i den sammenhæng, at lovforslaget skal ses.
Men tak for modtagelsen af lovforslaget.
Vi kan sagtens hjælpe med at besvare de spørgsmål, der måtte komme i udvalget, det giver sig selv.
Men til en start vil jeg bare sige, at vi jo både fremsætter det her lovforslag med den generelle begrundelse – altså for at styrke gældsområdet som sådan – men jo også, fordi det er nødvendigt at forbedre mulighederne for inddrivelse i udlandet, hvad flere af ordførerne også har været inde på.
Samtidig imødekommes et vedvarende – kan man roligt sige – ønske fra de kommunalt ejede forsyningsselskaber om at kunne vælge privat inddrivelse frem for inddrivelse hos Gældsstyrelsen.
Og for at sikre korrekt administration er det – som det også har været fremme – nødvendigt at ophæve fradragsretten for inddrivelsesrenter.
Og lovforslaget har som sagt sit afsæt i den aftale, som et enigt Folketing indgik tilbage i juni 2017.
Det eftersyn, som regeringen lavede af skattevæsenets akutte it-problemer på lige nøjagtig det her område, altså inddrivelsesområdet, har – kan man roligt sige – givet os et reelt billede af de mest akutte problemer, så vi nu er i stand til at komme i arbejdstøjet og komme i gang med at løse problemerne.
Og derfor er det her lovforslag også et element i at sikre tilliden til skattevæsenet, altså at den bliver genskabt.
Der skal fortsat ske videreudvikling af systemet, men det er faktisk lykkedes – og hold fast – at bygge et system nogenlunde inden for budget og efter tidsplanen på det her område.
Til gengæld er der udfordringer med at få tilsluttet mange af de offentlige kreditorer på systemet.
Det er også en diskussion, vi har haft de seneste uger.
Eftersynet viser også, at oprydningen og rykkerindsatsen fortsat ikke er i mål.
Det arbejde skal gøres ordentligt, og det kommer til at tage tid, og den dag i dag er virkeligheden jo den, at vi betaler en dyr pris for, at man tidligere har forsøgt at gøre tingene i skattevæsenet for overfladisk og alt, alt for hurtigt.
For at understøtte oprydningsarbejdet er der behov for at forlænge den nuværende forældelsesafbrydelse fra 2021 til 2024, og det vil give 3 år mere til at forsøge at blive færdig med oprydningen.
Jeg forventer, som jeg også har talt med flere af Folketingets partier om i vores gældsaftalekreds, at vi kan fremsætte et lovforslag herom til foråret.
Eftersynet viser også, at der er brug for at investere ekstra i hele genopretningen af gældsområdet.
Som jeg sagde før, har regeringen derfor alene for 2020 afsat hele 400 mio. kr. på finanslovsforslaget til den opgave, altså næste år, i 2020.
Men det er stadig nødvendigt at få en samlet plan for genopretningen af gælds- og opkrævningsområdet, hvor vi også kigger på forebyggende tiltag, forenkling af regler og andre elementer.
Og den plan kommer vi til at drøfte i den brede aftalekreds, vi har i Folketinget omkring det her område.
Men tilbage til lovforslaget, som vi behandler i dag.
Som det har været fremme, vil inddrivelsen med lovforslaget blive styrket på flere punkter, og de kommunale forsyningsvirksomheder vil få mulighed for at tilvælge privat inddrivelse af deres krav.