runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Mange tak, og tak for den store bevågenhed på Radikale Venstre i ministerens tale.
Det er jo godt, at vi som parti ikke kun har fået regeringen til at fremskynde deres planer om, hvornår der skal en reel klimahandling til, og imødekomme ønsket om en grøn skattereform, men nu også er omdrejningspunkt for ministerens tale.
Ministeren satte så spørgsmålstegn ved, hvorfor Radikale Venstre sammen med Venstre, Alternativet og nogle flere borgerlige partier har samlet et flertal uden om regeringen som et led i dagens debat.
Hvorfor det?
Jo, det kan jo koges ned til nogle ret afgørende linjer, som går på, at Folketinget pålægger regeringen som et led i de igangværende forhandlinger om en klimaaftale at fremlægge regeringens forventninger til reduktioner på de enkelte områder.
Hvordan forholder ministeren sig til at være kommet i mindretal, eller i hvert fald ser ud til at være i mindretal, på det her område?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Det er også en del af de forhandlinger, som vi er i gang med nu, og som selvfølgelig også bliver videreført i næste uge.
Altså, selvfølgelig respekterer vi jo forlig, men jeg tænker også, at spørgeren er enig i, at man godt kan sætte spørgsmålstegn ved noget, der står i det forlig, og måske gøre det smartere og bedre.
For i modsat fald kan vi jo godt droppe alt det med det teknologineutrale udbud, for så har Dansk Folkeparti jo ret i, at der er et vindmølleloft, og så er det jo bare sådan.
Men det tror jeg da at jeg er enig med spørgeren i at vi sådan set godt vil appellere til Dansk Folkeparti om vi ikke kunne ændre, for situationen er en anden nu, og vi er mere ambitiøse, og der var nogle ting, som vi ikke troede ville gå, som de er gået.
Men det kommer vi jo til at skulle levere.
Det er da i hvert fald en åben dør, man så sparker ind; det er at presse os til noget, som vi har forpligtet os til at skulle gøre i klimaloven – en klimalov, vi selv har foreslået.
I år skal vi for første gang nogen sinde i Danmark fremlægge en klimahandleplan, der anskueliggør vejen frem til 2030 med sektorstrategier.
Det er simpelt hen bare det, jeg stiller mig lidt undrende over for – medmindre det er politisk drilleri og man har fundet sådan en formulering, hvor der er nogle, der vil liste sektormål ind ad bagdøren, og andre der ikke vil, og så er det sjovt at få regeringen i mindretal, og fred være med det, hvis det er det, det skyldes.
Men det er da selvfølgelig oprigtig bekymrende, hvis vi går ind i så vigtige forhandlinger, som vi gør nu, uden sikkerhed for, hvad det egentlig er, de partier, der nu er gået sammen i det her fællesskab, ønsker.
Orla Østerby (KF), 2020-06-12:
Hvad skal landbruget levere, hvad skal f.eks. transport levere, hvad skal energisektoren levere?
Så handler man sådan stumpvis: Så er det affald, så er det nogle små aftaler med, at man når op på 2 mio. t, men vi skal nå 19.
Hvad nu hvis man står og mangler 7 mio. t, siger man så: Kære landbrug, dem må I tage, for vi mangler lige jer til sidst, så I må tage dem?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-12:
Jamen vi mangler jo en tidsplan for de energiøer, for hvis det er nogle møller, der kan blive opstillet i 2025, så kan jeg godt se det fornuftige i det.
Men hvis de der to energiøer er noget, der kommer lige før 2030, så er der altså et eller andet hul, i forhold til at almindelige danske arbejdspladser i vindmølleindustrien har et hul i produktionen.
Og når vi så måske heller ikke kan stille landmøller op, har vi virkelig et problem.
Og det er det, jeg appellerer til at man tager lidt mere alvorligt.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Altså, jeg tror godt, jeg kan love, at vi får brug for den idérigdom, også med de forslag, vi har fremlagt.
Jeg vil sige: Vi får travlt de næste uger.
Det er meget, der skal forhandles, og det er meget ambitiøst at tro, at vi kan nå i mål med det.
Men det tror vi på.
Hvis spørgsmålet er, om man tror på, at vi kan nå i mål med det og alt muligt andet derudover, så er svaret nej.
Det betyder jo ikke, at det er udskudt til næste år eller til om 40 år eller til om 50 år.
Det betyder, at det er udskudt til den anden side af sommerferien, som vi jo har sagt ganske tydeligt mange gange.
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Okay, det var jo ét element, der kunne være i forhold til noget klimaakuthandling på transportområdet.
SF har bl.a. også sagt, at vi gerne ser et stop for, at man køber diesel- og benzinbiler ude i kommunerne og regionerne, og vi har meget mere på paletten; jeg tror, ministeren kender SF's tilgang til idérigdom på klimaområdet.
Jeg vil bare spørge igen: Kunne man forestille sig, at der så er en afart af f.eks. transportområdet eller landbrugsområdet, som bliver en del af de her forhandlinger?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
For det første tak for, at det bliver anerkendt, at vi jo faktisk nu her på trods af en meget svær situation fremlægger forslag, som jo leverer på langt de fleste af de råd, vi har fået – ikke på dem alle sammen – og at vi på nogle af dem også går langt videre.
Altså, f.eks. hvad angår havvind, går vi jo langt videre end det, som er blevet anbefalet, og det tænker jeg at man sikkert er ganske tilfreds med.
Så er der det der med diesel- eller benzinbiler.
Der har vi jo sagt, at vi arbejder i EU for at få mulighed for at forbyde nyintroduktion af den slags biler i 2030.
Og så kan man jo sagtens have en idé om, at det ville være godt at gøre det før, men det ville jo være ulovligt at gøre det, før vi fik ændret loven.
Jeg tror, at det kan blive svært nok at få den ændret til 2030, men med hensyn til at gøre det i 2025 vil jeg sige, at der ikke foreligger et forslag i EU lige nu, og det skulle der i givet fald gøre.
Så vi kan ikke så godt, tror jeg, regne det med i noget som helst, vi vedtager nu, selv hvis man skulle gøre det, al den stund at det formentlig er fuldstændig urealistisk at få igennem.
Dertil kommer så også, at vi synes, at 2025 er for tidligt, og at det vil ramme familier med ikke særlig mange penge hårdt.
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Tak for det, formand.
Nå, jeg vil gerne snakke lidt konkret politik.
SF opfordrede regeringen til at fremlægge sådan en klimaakutpakke, ikke fordi vi havde forudset corona, eller at vi ville stå i en så presset situation, som vi gør nu, men simpelt hen fordi både Klimarådet og mange store ngo'er sagde: Der er ligesom nogle akutte klimabeslutninger, I må træffe.
Og jeg vil bare kvittere for, at regeringen faktisk har taget en del til sig i forhold til energiområdet og af det, som Klimarådet anbefalede, for det er egentlig vigtigt for SF, at vi også sørger for – jeg har fremført det før – at problemet ikke vokser sig større, at vi ikke flytter os længere væk fra de 70 pct., for det er jo i virkeligheden lidt det, der kan ske, hvis der kommer alt for mange investeringer i en sort fremtid.
Så det er godt, men alligevel mangler der lidt, i forhold til hvad SF ser som akut klimahandling, bl.a. nogle meldinger i forhold til transporten.
Klimarådet har bl.a. sagt, at vi skal lave en melding om, hvornår der skal være stop for salg af diesel- og benzinbiler.
Forestiller ministeren sig, at det kan blive en del af de her forhandlinger?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-06-12:
Det, vi er nervøse for, er jo, om de 2 mio. t er nok.
Derfor vil vi gerne have ministerens billede – det er sådan set bare det, vi beder om – i halve og hele træskolængder, som min gode kollega fra Radikale Venstre siger.
Og det er klart, at vi, der står bag det her forslag til vedtagelse, har nogle politiske uenigheder, men vi vil egentlig bare gerne vide: Hvad er ministerens sådan helt rå plan?
Det behøver ikke at være på decimaler eller noget som helst, men bare så vi får en fornemmelse af, hvor vi er.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Der var engang en af mine venner, der spurgte mig, fordi han, efter jeg var kommet herind, var begyndt at følge lidt med i, hvad der sker på Christiansborg: Diskuterer I nogen sinde, hvad I rigtig laver, eller diskuterer I kun, hvilke planer I gerne vil have?
I siger: Venstre har ikke nogen økonomisk plan, Socialdemokratiet har ikke nogen økonomisk plan, men vi vil gerne have, at I gør det.
Når vi så kommer med det, spørger I: Hvorfor kommer I ikke med noget mere?
Altså, det kan godt være, at der er nogle, der synes, at 2 mio. t ikke er særlig meget –
det ville jeg synes var en lille smule flabet at mene, hvis man kommer fra et tidligere regeringsparti, men lad det nu lige ligge – eftersom det er markant mere ambitiøst end noget, vi nogen sinde har set fra dem.
Men vi er vel enige om, at det er rigtig handling, at det er ting, der kan ske her og nu.
Man ved, hvad det er for noget jord, man bygger på, hvordan lysforholdene er og alt sådan noget.
Hvorfor har man nedsat Bilkommissionen, hvis man ikke synes, vi skal lytte til dem?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-06-12:
Jeg synes egentlig, det er relativt simpelt.
Jeg kan godt forstå, at ministeren prøver at problematisere det og drille lidt, men essensen er, at hvis man skal bygge et hus, skal man tage stilling til, om det skal være et bjælkehus, et palæ eller i funkisstil, og så starter man med nogle skitser.
Det er faktisk det, vi beder ministeren om at gøre på det her område, altså at lave nogle skitser, som ligesom viser, hvor vi er henne.
Vores nervøsitet er selvfølgelig, at vi havner i en situation, hvor de sidste reduktionsmål bliver nogle, der belaster dansk økonomi, dansk vækst osv., og det er vi ikke interesseret i.
Hvad er det egentlig for et billede, ministeren har?
Lige nu diskuterer vi 2 mio. t, hvad er det, der kommer bagefter?
Ministeren må da i en skuffe et eller andet sted have en overordnet plan for, hvor han tænker vi skal hen.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Så det er jo ikke til diskussion, om vi skal eller ikke skal.
Så er det rigtigt, at vi ikke forhandler alle spørgsmålene samtidig på det samme bord, og det gør vi jo bl.a. ikke, fordi vi ikke har den viden, vi skal bruge nu.
Jeg tror da egentlig, at spørgeren må være enig i, at det er en meget god idé at vente på den kommission, som spørgerens parti selv har nedsat – altså Bilkommissionen.
Vi har fremlagt en detaljeret plan for, hvordan vi skal nå 2 mio. t, bl.a. verdens mest ambitiøse havvindmølleprojekt i henhold til Financial Times beskrivelse.
Men det er man ikke så interesseret i.
Man er mere interesseret i at få noget i nogle halve og hele træskolængder på bl.a. transportområdet, hvor man selv har nedsat en kommission, fordi man – måtte vi forstå, da det var den daværende regering, der havde magten – ikke kunne træffe beslutninger om det, før man havde de data.
Nu siger vi så: Skal vi ikke lige vente på de data?
Og så siger man: Vi vil altså gerne have at vide, hvad du mener, inden du får de data.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Ja, og det er i hvert fald ambitioner, vi deler her fra Alternativets side.
Men jeg tror bare, at vi skal passe på med at sige, at det her bliver et fantastisk væksteventyr.
Det kan godt være, vi bliver nødt til at acceptere, at det godt kan komme til at gøre ondt, og jeg tror også, det er vigtigt, at vi er ærlige omkring det.
Mit andet spørgsmål handler om, hvorvidt ordføreren synes, at de reduktionsmål, der kommer fra landbruget, fra det partnerskab, er nok.
Vi er jo det land i verden, der har allermest landbrug, og ca. 80 pct. af det, vi producerer, går til at fodre dyr.
Kødproduktionen er en af de allerstørste klimasyndere.
Er vi ikke der, hvor landbruget måske er nødt til at skærpe sig endnu mere?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-06-12:
Det er vores opfattelse, at landbruget faktisk er rigtig, rigtig effektivt lige nu.
Vi har faktisk den mest effektive fødevareproduktion i verden i Danmark, og de tiltag, der er i gang lige nu, hvor vi forsker i bl.a. at sikre, at vi kan lave protein og osv. af lokalt producerede afgrøder på markerne i Danmark, tegner et billede af, at landbruget fremadrettet kan bidrage ganske, ganske væsentligt.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-12:
Tak for det, formand.
Vores gode ordfører hr. Morten Messerschmidt havde ikke mulighed for at være her i dag, så jeg har lovet lige at læse hans tale op.
Debatten i dag handler om Danmarks energipolitik.
Hvordan står det til med den grønne omstilling?
Hvor langt er vi nået med de politiske beslutninger, vi har taget i det seneste år?
Og debatten er vigtig.
I Dansk Folkeparti er vi særlig interesseret i, at vi fastholder en høj forsyningssikkerhed, imens vi omstiller til grøn energi.
Danskerne skal have tillid til, at de kan tænde for deres lys, og at der er varme i radiatoren.
Derfor overrasker det os også, at regeringen netop har præsenteret et klimaudspil helt uden at forholde sig til elnettet.
I Dansk Folkeparti bakker vi op om, at en større del af energien skal komme fra strøm.
Det ville jo være dumt, at vi har brugt mange penge på at opføre havvindmøller, hvis vi ikke har tænkt os at bruge strømmen til noget.
Vi har intet imod varmepumper, og vi kæmper for, at det skal være muligt at have en elbil, lige meget hvor man bor i landet.
Men det er jo kun muligt, hvis vores elnet er rustet til den opgave.
Grøn omstilling handler også om at give folk tillid til, at systemet virker.
Derfor kan vi ikke diskutere energipolitik uden at diskutere elnet.
Det håber vi at resten af Folketinget er enige i.
Regeringens klimaudspil indeholder dog flere gode initiativer.
I Dansk Folkeparti er vi meget tilfredse med, at man vil sænke elafgiften på varme.
Derfor er det helt afgørende, at danskerne får økonomisk hjælp til at kunne købe varmepumpen.
Det er afgørende, at elafgiften kommer ned, da det gør den årlige varmeregning billigere, ligesom vi skal have tilskud til skrotning af oliefyret.
Vi sidder i denne tid og forhandler regeringens klimaudspil.
Det er vel reelt første gang, regeringen har præsenteret noget konkret om, hvordan man vil opnå målet om at reducere udledningen af drivhusgas med 70 pct. i 2030.
I så fald når man kun en tiendedel af vejen med regeringens udspil.
Så tak til ministeren, hvis det er et udtryk for, at han også bekymrer sig for danskernes økonomi og arbejdspladser.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-06-12:
Nu er hypotetiske spørgsmål jo altid dejlige, men vores udgangspunkt er, når det drejer sig om de løsninger, vi skal arbejde med, at et af vores sigtepunkter er, at det ikke skal være dyrere at være dansker.
For vi tror også på, at vi fortsat vil have et velfærdssamfund, hvor vækst og det at kunne give folk et rigtig, rigtig godt tilbud, også i den offentlige sektor, spiller en afgørende rolle.
Derfor er det vigtigt, at vi har et samfund i fremdrift og ikke i afvikling.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-12:
Nu er jeg jo ikke vores miljøordfører, så det kan godt være svært for mig at svare på det, men vores grundholdning er den, at alle skal kunne følge med, og at danskerne skal kunne følge med.
Det er rigtig godt med ambitiøse mål, men det skal også være realistisk, og det skal være muligt for alle at omstille sig.
Jeg håber, det var et nogenlunde fyldestgørende svar.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Jeg kender særdeles godt det der med at være ny på et ordførerområde.
Jeg har alle ordførerskaberne i Alternativet.
Hvis ordføreren har et lige så overordnet svar til mit næste spørgsmål, skal jeg med glæde tage imod det.
Jeg tænker på landbruget.
Det ser ud, som om landbruget burde reducere med 52 pct.
Det kan godt være, det ikke er nok.
Vores kødproduktion er jo en kæmpe, kæmpe stor klimasynder.
Vil DF være med til måske at få landbruget til at skærpe sig lidt og måske sætte nogle lidt højere mål?
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-12:
Man må have en forståelse for, at også landbruget skal have mulighed for at følge med.
Vi er aldrig afvisende over for at sætte os ned og tale med andre, men det skal også være ordentligt over for dem, der skal udføre det, vi beder dem om.
Der har landbruget nogle udfordringer, som jeg synes vi skal tage alvorligt og også snakke med landbruget om.
Som jeg forstår det, gør de faktisk alt, hvad de kan.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Tak for en god tale.
Det er dejligt, at ordføreren ikke sådan tydeligt flager det her med, at vi skal reducere vores ambitionsniveau.
Nu er det nok sådan, at vi derimod bliver nødt til at skærpe det.
Hvad tænker ordføreren om, at vi måske i virkeligheden skal skærpe det til 80 pct. allerede i 2025, sådan at vi skal arbejde på 80 pct.s reduktion fra 2025 og frem til 2035?
Jeg synes, det var et godt spørgsmål fra SF.
For hvad nu, hvis det bliver dyrere at være dansker?
Hvad nu hvis det er sådan, at det viser sig, at vi ikke kan nå de her reduktionsmål, uden at det bliver dyrere at være dansker?
Vil Venstre så opgive reduktionsmålene?
Eller hvad vil man så?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-06-12:
Vores tilgang er, at det ikke skal være dyrere at være dansker, men vores tilgang er ikke, at vi ikke vil være med til at kigge på en omstilling af grønne afgifter.
Så udgangspunktet er, at vi ikke ønsker, at det skal være dyrere at være dansker, og at vi faktisk synes, vi er rigtig godt på vej med de seneste udbud, vi har haft.
Anne Paulin (S), 2020-06-12:
Socialdemokratiet er blevet mere ambitiøse med hensyn til havvind siden valget, og det kommer jo bl.a. til udtryk i den her tænkning med energiøerne: at vi skal have endnu mere ud af de havvindressourcer, som vi har.
Og hele tanken med energiøer er jo også netop muligheden for at fremtidssikre, så endnu mere havvind kan blive koblet på energiøerne.
Så synes jeg i øvrigt, at ministeren har været inde på nogle gode ting i sit svar med, at nu går vi også ind og forhandler om netop det her, og om, hvordan vi sikrer, at Danmark fortsætter med at være verdensførende inden for havvind.
Og der glæder vi os også til at høre, hvad der er af input fra de øvrige partier.
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Så bare lige for opklaringens skyld: I forhold til at Socialdemokratiet har rykket sig fra 60 pct. inden valget til nu at gå ind for 70 pct. og nu skal styre energipolitikken sikkert i mål mod de 70 pct., vurderer I så, at de her 4 GW, som I foreslog før valget, stadig væk er tilstrækkelige efter valget, altså selv om ambitionen er rykket fra 60 pct. til 70 pct.?
Anne Paulin (S), 2020-06-12:
Jamen jeg tror da overhovedet ikke, at energiøerne er endestationen for, hvad der skal ske på havvindområdet, heller ikke i forhold til at indfri 70-procentsmålsætningen og heller ikke i forhold til at indfri målet om klimaneutralitet i 2050.
Det glæder vi os til forhandlinger om.
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Jeg vil bare høre ordføreren om det princip, jeg har kendt partiet Venstre for i mange år, nemlig at det ikke må blive dyrere at være dansker.
Står det ved magt, når der forhandles klimaplaner?
Men kan ordføreren så måske med lidt flere ord gøre det klart for mig, hvad der står højest, hvis det er en forudsætning, at vi f.eks. skal lave grønne afgiftsomlægninger og kommer til at skulle betale for, at det kommer til at koste noget at omlægge det danske forbrug, f.eks. af grønt jetfuel, som De Radikales ordfører har været inde på, og som forventeligt vil blive tre gange dyrere?
Er det så sådan, at princippet om, at det ikke må være dyrere at være dansker står over klimahandlingen, eller står klimahandlingen over, at det ikke må være dyrere at være dansker?
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Tak til den radikale ordfører.
Der er jo ingen tvivl om, at vi deler mange af de samme ambitioner, i forhold til hvad den her grønne omstilling skal indeholde, både på elektrificering, havvind osv.
Vi deler faktisk også den ambition, at der skal laves en grøn afgiftsomlægning af vores afgifter og også lidt af vores skattesystem, og vi er jo enige om, at der skal være en markant højere CO 2 -afgift.
Men den radikale ordfører bliver nødt til at forklare mig noget, for det kan være, jeg ikke har forstået det.
Kan den radikale ordfører forsikre mig om, at der både skal gives indkomstskattelettelser i den forbindelse og selskabsskattelettelser, som jeg kunne læse for nylig i Jyllands-Posten?
Er det korrekt forstået, at der både skal gives indkomstskattelettelser og selskabsskattelettelser i forbindelse med den her grønne skattereform?
Jeppe Bruus (S), 2020-06-12:
Tak for ordet.
Hvert år udsættes op imod 100.000 for stalking i Danmark, og det er oftest kvinder, der udsættes for stalking.
Det at blive udsat for stalking er en alvorlig sag, det er noget, der kan være ødelæggende for ens liv og velvære, det kan tage mange former, og mange tilfælde af stalking bliver aldrig anmeldt, og der bliver heller ikke gjort noget ved dem, fordi der også kan være forskellige relationer.
Det kan også være, at man i virkeligheden ikke selv vurderer, at den forbrydelse, der sådan set er tale om, er alvorlig nok til at indgive en anmeldelse på.
Derfor er det godt, at regeringen arbejder med at komme med et udspil på det her område.
Man kan også synes, at det har været længe undervejs, og det er jeg sådan set enig i, og jeg deler til fulde den utålmodighed med SF og dermed også motivationen for det her beslutningsforslag.
Ministeren har allerede redegjort for det arbejde, der er i gang, så det vil jeg ikke gå længere ind i her, men bare anerkende, at det her er et stort problem, og at det er et stort problem for mange mennesker i det her samfund.
Så vi skal tage det alvorligt, og vi skal gøre noget ved det, og derfor er det godt, at vi får et udspil og også får anledning til at kigge på de initiativer, der er i beslutningsforslaget her.
Jeg håber også, at vi i Retsudvalget kan sætte os sammen og drøfte, hvordan vi lander det her på en måde, så vi også signalerer den enighed, som jeg fornemmer der er.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-12:
Det er jeg enig i.
Det kan vi jo først i realiteten gøre, når det nye folketingsår begynder, altså startende fra første tirsdag i oktober og frem.
Og da det er et nyt retsområde, kan der være nogle komplikationer forbundet med det, men der skal ingen forhindringer eller forsinkelser fra min side være, så det kommer vi til at arbejde med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Så kan jeg så lige gentage spørgsmålet.
Altså, jeg er stødt på to sager, hvor der i den ene er 3.000 overtrædelser af tilholdet og i den anden er 1.500.
Det betyder altså, at de her ofre står utrolig svagt; de kan ikke bruge tilholdet til noget som helst.
Der er simpelt hen brug for en paragraf, hvor vi kan sætte stalkeren væk og skabe noget ro omkring familien.
Så derfor synes jeg faktisk, at det arbejde haster, og så kan vi måske undersøge det andet endnu mere grundigt.