runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-26:
Her kan Radikale Venstre i hvert fald også tilslutte sig det hele, og vi kan give ministeren en hundrede procent positiv tilmelding, både fordi vi selvfølgelig gerne vil have et ekstra parlamentsmedlem til Europa-Parlamentet fra dansk side – det er jo en herlig ting, at vi får det, måske er det den eneste gode ting ved Brexit, kan man sige, at det lykkes – og også fordi vi synes, det er helt naturligt, at EU-statsborgere, der bor i Danmark og betaler deres skat osv., har mulighed for også at stemme til valgene.
Magnus Heunicke (S), 2018-10-26:
Ja, i og med at det skal være et rejsehold, der rejser på tværs af kommunerne – og som jeg forstår det, har de allerede været rundt i flere kommuner og talt med mange boligselskaber, kommunalbestyrelser, udvalg osv. – så ville det jo ikke rigtig give nogen mening, hvis man sagde, at det var nogle, man udpegede lokalt.
Så er det nødt til at være nogle, som kan rejse på tværs.
Altså, jeg kan da sige, at det ikke er nogen, vi har udpeget.
Det er nogle, ministeren har bemyndiget til det.
Det er nogle, der er spredt geografisk og har en bred baggrund og erfaring, og det vil sige, at jeg ikke har noget at udsætte på den model.
Det ville nok være vanskeligt have et rejsende hold, der skulle rejse rundt på tværs af kommunerne, hvis ikke formen var sådan, at det var de samme, som skulle gøre det.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Ja, men det er mere en bekymring over, at vi jo har BL og LLO, som også kunne have været med til at påvirke, hvem det var, som skulle beskytte borgernes interesser.
Det andet er, at KL ikke er enig i, at kommunalbestyrelserne forpligtes til det her følg og forklar-princip, at de faktisk går ind og bliver en slags overmyndighed og udstikker regler for, hvordan man skal arbejde med de her udsatte boligområder lokalt set.
Synes ordføreren, det er proportionelt eller fair?
Tak for det.
Jamen det er jo også intentionen, kan man sige, bag det, og jeg kan kun bakke det op: Jo mere sparring, jo bedre.
Men der er forskel på sparring og så kommando eller ordre.
Det her er jo altså nogle ikkefolkevalgte repræsentanter, som kan pålægge dit og dat og dut.
Så siger ordføreren, at det godt kan være, at det ikke bliver 15, men hvordan vil ordføreren sikre sig, at det ikke bliver 15 pålæg?
Susanne Eilersen (DF), 2018-10-26:
Jeg ser ikke, at det her lovforslag, som det ligger her, lige pludselig popper op med, at de her ghettorepræsentanter kommer med 10-15 påbud til hvert enkelt område, der har en ghetto.
Jeg ser det som en oplagt mulighed, at ghettorepræsentanterne faktisk også skal være sparringspartner for kommunerne, og jeg håber da, at kommunerne vil tage imod dem og bruge dem som sparringspartner til, at vi i fællesskab kan løse problemerne.
Så jeg ser ikke det her som en stor trussel mod kommunerne; jeg ser det faktisk mere som en hjælp.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Tak for det, og tak til ordføreren for tale og uddybning.
Jamen jeg er egentlig også ret bekymret for den linje, som vi stikker ud.
Jeg hører også ofte DF tale om, at det er klart, at vi skal tage beslutningerne sammen med borgerne, og det ser jeg ikke ske her.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti har nogle obs'er på, hvordan vi har ført vores udlændingepolitik de sidste 20 år, men er der slet ikke sket noget positivt i de her udsatte boligområder?
Kender ordføreren til nogen af de positive tendenser og udviklinger, der er sket i de her områder?
Susanne Eilersen (DF), 2018-10-26:
Det her handler sådan set om, at man skal sørge for, at alle borgere i en kommune har det trygt, lever trygt, ikke bliver udsat for kriminalitet og alt muligt andet.
Men jeg synes, at kommunerne ved det her får en større andel af det ansvar, der ligger, i forbindelse med at man som kommune gerne vil påtage sig nogle ting i forhold til flygtninge og udlændinge.
Man må påtage sig et ansvar, både når der er indtægter, og når der er udgifter.
Og vi har et fælles ansvar for, at det her med ghettoer skal lykkes.
Jeg ser det stadig væk som en del af et løsningsforslag, som kommunerne kan benytte sig af.
Så jeg er ikke så bekymret, som spørgeren er, i forhold til at det bliver pålæggelse.
Det er jo stadig væk sådan, at man ikke er pålagt at skulle stemme ja til det her.
Det er man jo ikke, fordi man er folkevalgt.
Men det skal begrundes, og i begrundelsen får man jo også en proces, der gør, at man tager stilling til de problematikker, som ghettorepræsentanterne har påpeget, og derved måske kan komme frem til en løsning, der passer bedre ind i lige nøjagtig det område, vi taler om.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-26:
Tak til ordføreren for svaret.
Så må jeg jo altså konstatere, at hvis man kommer i en situation, hvor kommunerne ikke optræder sådan og handler sådan, som Dansk Folkeparti synes de skal – altså hvis det handler om at genere udlændinge, oven i købet af en ganske bestemt slags, nemlig udlændinge med ikkevestlig baggrund – så er det helt i orden at lave nogle angreb på det kommunale selvstyre.
Det er jo beklageligt, og det viser så, at Dansk Folkeparti måske ikke mener det så meget, når det kommer til stykket, med det kommunale selvstyre.
Så jeg synes, det er en meget beklagelig udmelding.
Magnus Heunicke (S), 2018-10-26:
Men der er det jo en del af den samlede aftale, hvor Vi Socialdemokrater er med i den samlede aftale.
Der er muligheder, økonomiske muligheder, men det er jo også sådan, at man er forpligtet som kommune, som boligselskab.
Hvis man opfylder de kriterier, som definerer en ghetto eller et udsat boligområde, så skal man også tage fat, og der er opfølgning på det.
Jeg synes, vi har haft så mange ghettoplaner, og der har været så mange gange, hvor vi har sagt: Nu skal der også ske noget.
For nu skal der også ske noget, og der skal følges op på det.
Susanne Eilersen (DF), 2018-10-26:
Tak for det, formand.
Det er så altid lidt træls at komme efter en høj ordfører, men sådan er det.
De repræsentanter er så allerede udpeget, og det er jo en del af regeringens ghettoudspil.
Ghettorepræsentanternes opgave er at følge almene boligorganisationers, kommuners og statslige myndigheders indsats i forhold til ghettoområder og udsatte boligområder.
Målet er at nedbringe antallet af ghettoområder og dermed parallelsamfund i Danmark.
Ghettorepræsentanterne har også til opgave at følge kommunernes indsats vedrørende repatriering af borgere fra disse områder.
Det er en opgave, vi i Dansk Folkeparti vil følge nøje, for skal regeringens plan om et Danmark uden parallelsamfund kunne lykkes, kan det kun ske ved hjælp af repatriering og en effektiv hjemsendelsespolitik – for antal betyder noget.
Ghettorepræsentanterne følger udviklingen i forhold til de helhedsplaner og udviklingsplaner, som den enkelte kommune og boligforening udarbejder i fællesskab, og hvis ghettorepræsentanterne vurderer, at indsatsen for at nedbringe antallet af ghettoområder og udsatte boligområder ikke er tilstrækkelig effektiv, kan ghettorepræsentanterne pålægge den enkelte kommune at behandle begrundede forslag, der er anbefalet af ghettorepræsentanterne i enighed.
Kommunerne skal derfor inden 3 måneder behandle forslaget og har mulighed for ikke at stemme for, men skal dog begrunde afslaget.
Ghettorepræsentanterne skal hvert kvartal afrapportere til økonomi- og indenrigsministeren og offentliggøre denne vurdering, og vi mener også, det er ret vigtigt, at de vurderinger bliver offentliggjort.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at der fremover bliver mere fokus på hjemsendelse og repatriering, og at kommunerne nu bliver tvunget til at tage et større medansvar for udlændingeproblematikken, både hvad angår beskæftigelse, uddannelse og ikke mindst de kriminelle forhold.
Så Dansk Folkeparti stemmer for lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2018-10-26:
Tak for det.
Da Venstres ordfører akut er blevet forhindret, har jeg lovet at holde talen: Som led i regeringens udspil, »Ét Danmark uden parallelsamfund – Ingen ghettoer i 2030«, har økonomi- og indenrigsministeren udpeget tre særlige ghettorepræsentanter.
Ghettorepræsentanternes opgave er ifølge lovforslaget at følge almene boligorganisationers, kommuners og statslige myndigheders indsats rettet mod ghettoområder og udsatte boligområder, herunder de forskellige instansers indsatser for også at nedbringe antallet af disse områder.
Ghettorepræsentanterne skal medvirke til, at strategien mod parallelsamfund får den ønskede effekt.
Ghettorepræsentanterne bliver derfor vigtige for vores videre arbejde mod et ghettofrit Danmark, idet repræsentanterne får de belastede miljøer som en del af deres hverdag og arbejdsområde.
De får hermed en god indsigt i problemerne og kan på den baggrund også fremsætte kvalificerede løsningsforslag, når de finder anledning til det, som det også er fremgået tidligere af debatten i sagen.
Venstre kan støtte lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti, som ikke har mulighed for at være til stede, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-26:
Og tak for ordførertalen.
Dansk Folkeparti plejer jo at gå en hel del op i det kommunale selvstyre og forsvare det imod visse forsøg på centraliseringer og at flytte magten til Christiansborg og alle mulige forkerte steder hen.
Jeg savner lidt en kritik af det i forbindelse med det her lovforslag.
Er ordføreren ikke enig i, at det da er et klokkeklart indgreb i det kommunale selvstyre, at tre ikkefolkevalgte personer kan forlange, at en kommunalbestyrelse behandler et forslag, som de fremsender?
Oven i købet skal det offentliggøres med navns nævnelse og med begrundelser, hvis nogle har formastet sig til at stemme imod det.
Det er da et klokkeklart indgreb i det kommunale selvstyre.
Hvad siger ordføreren til det?
Susanne Eilersen (DF), 2018-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Vi ser gang på gang borgmestre, der går ud og siger: Vi vil gerne have flere flygtninge til, de kan bare bo her, og det går rigtig godt.
Men vi ser dem også pive, hvis det er sådan, at problematikkerne ude i kommunerne bliver for store.
Så med det her udspil synes vi faktisk, det er godt, at kommunerne også bliver stillet lidt mere til ansvar i forhold til også at løse de opgaver med alle de udlændinge, de gerne vil have til deres kommuner.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
Det vil sige, at ordføreren slet ikke kan forstå, at der lige nu sidder en dansk kontanthjælpsmodtager derude, som ikke kan få opkvalificering, og nu tager sig til panden og siger: Jeg kan så ikke få hjælp, fordi man bare gerne vil have mere udenlandsk arbejdskraft ind?
Ordføreren kan slet ikke forstå, at han tænker sådan?
Erik Lund (KF), 2018-11-01:
Jeg mener, at det er forkert at kæde de to ting sammen.
Vi mener faktisk, at besparelsen på de 870 mio. kr. er ganske fornuftig, når vi kan få det samme resultat ud af det.
Det, der er vigtigt for os, er at få de ledige i beskæftigelse.
Vi synes faktisk, at virksomhedspraktik er en rigtig god måde at få de ledige i beskæftigelse på.
Vi har set mentorordninger og forskellige aktiveringsprojekter, som måske i nogle tilfælde ikke har været den store succes, og derfor tror vi på, at det her i hvert fald giver samme resultat, og vi håber på, at det giver et bedre resultat.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
Men jeg er jo nødt til at tage ordet, hr. Erik Lund, når nu ordføreren nævnte mit navn og spurgte, om vi nu egentlig har forstået det samme og mente det samme om den samme sag.
Jeg vil faktisk give hr. Erik Lund en kæmpestor tak, fordi ordføreren faktisk er den eneste, der direkte har sagt, at det her er en besparelse.
Det var der ingen andre der gjorde.
De pakkede det ind i, at det bare var penge, og ordføreren siger, at det er en besparelse.
Så det skal ordføreren have stor tak for.
Så jeg er bare nødt til at spørge igen: Mener Konservative så, at det er helt o.k. at spare 1 mia. kr. over for almindelige danske kontanthjælpsmodtagere, samtidig med at man ønsker at få åbnet op for udenlandsk arbejdskraft?
Mener ordføreren, at det er helt på sin plads?
Erik Lund (KF), 2018-11-01:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at da vi startede debatten her og det var hr. Leif Lahn Jensen, der var på talerstolen, måtte jeg lige ned og kigge, om det var det rigtige lovforslag, jeg var i gang med at skulle behandle.
For vi har da noget forskellige opfattelser af, hvordan lovforslaget er strikket sammen.
Det lovforslag, som vi nu skal behandle, handler jo om forenkling af den økonomiske styring af beskæftigelsesindsatsen samt en bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler om et adgangssystem for andre aktører i Danmark som følge af implementeringen af en EU-forordning om det europæiske rekrutteringssamarbejde.
Landets kommuner har jo pebet over, at de nugældende regler både er komplekse og uigennemskuelige, og det gør vi så noget ved her.
Vi har jo allerede i forbindelse med refusionsreformen i 2016 givet kommunerne incitamenter til hurtigst muligt at få de ledige tilbage på arbejdsmarkedet.
Og det er jo trods alt det, det drejer sig om: De ledige skal tilbage på arbejdsmarkedet.
Lovforslaget giver nu en yderligere forenkling af den økonomiske styring af beskæftigelsesindsatsen, som vedrører udgifterne til aktivering og mentorer.
På den måde sikrer vi, at kommunerne i endnu højere grad fokuserer beskæftigelsesindsatsen på, hvad der giver mening for den enkelte, og ikke på, hvad der er mest økonomisk gunstigt for kommunen.
Men hvis vi med en besparelse samtidig kan få det samme resultat og måske et bedre resultat, så ville det da være rigtig godt, at vi også tager sådan en besparelse.
For det er vigtigt at slå fast, at lovforslaget jo ikke ændrer på den enkeltes rettigheder og pligter, idet borgerne fortsat skal have de tilbud, som kan hjælpe dem i job. Der er nu lagt op til, at den enkelte kommune selv tilrettelægger indsatsen efter den enkelte borgers behov og ikke efter, hvilke indsatser der giver refusion.
Og det er jo ganske fornuftigt.
Den anden del af lovforslaget med hensyn til andre aktører på markedet er vi fuldstændig enige i.
Og derfor bakker Konservative op om begge elementer i lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-01:
Forenkling
– det er jo egentlig et fantastisk ord.
Og så alligevel et ord, der har så mange ulykker på samvittigheden.
Altså, forenkling lyder så sympatisk.
Men i det tilfælde, som vi skal snakke om i dag, er det bare et røgslør over forringelser, helt konkret 1 mia. kr. svarende til 16 pct. af kommunernes driftsudgifter på området.
Forenkling, bliver der sagt, og det er det ord, der så her finder en besparelse på 30 pct. af aktiveringsindsatsen, vejledningen, opkvalificeringen og mentorstøtten.
Nu behøver det for så vidt ikke lige at skulle tages for gode varer, fordi SF siger det, så lad mig prøve at citere LO.
De siger: »LO er stærkt kritisk over for det foreslåede ændringsforslag. I en periode med stigende behov for kvalificeret arbejdskraft finder LO det modsatrettet at gennemføre lovgivning, der medfører markant mindre uddannelse og vejledning af arbejdsløse i Danmark.«
3F supplerer og siger
: »Uddannelse er et effektivt aktiveringsredskab.
Konsekvensen af at indskrænke dette tilbud kan vise sig at være meget kortsigtet.
Alt andet lige
vil de offentlige omkostninger til dagpenge og aktivering stige, hvis de ledige bliver fastholdt længere tid i dagpengesystemet.«
Vi kan også se, at Dansk Socialrådgiverforening siger, blandt flere andre ting, at de »... er bekymret for, at det kommer til at betyde, at de mest udsatte ledige ikke får de rette tilbud i forhold til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.« Så kan jeg meget godt lide, at Rådet for Socialt Udsatte sådan lige har en sarkastisk tone i den måde, de svarer på, hvor de jo stiller det op over for hinanden, at man siger fra regeringens side, at man skal tilrettelægge beskæftigelsesindsatsen efter den enkeltes behov, og så skriver de: »Rådet mener ikke, at det fremgår klart af lovforslaget, hvordan en besparelse på ca. 850 mio. kr. og en aktivitetsnedgang på 30 pct. skal komme borgeren til gavn eller resultere i indsatser, som i højere grad opfylder den enkeltes behov.«
Her er der da en sarkasme, der driver ned over det.
Også KL siger jo: »KL finder det meget uheldigt, at forligspartierne bag ”Aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer” har valgt at reducere midlerne til vejledning og opkvalificering med hele 30 pct.
Og egentlig vil de allerhelst lave sådan en overspringshandlinger, hvor de hånd i hånd med regeringen kan få adgang til en telefon, så de bare kan ringe efter billige og disciplinerede folk fra udlandet.
Men i stedet for det skulle vi tage og få alle, der bor her i landet, i gang med et job. Den sidste ting, jeg vil sige, er, at hvis lovforslaget blev splittet op, kunne vi godt være positive over for EURES-forordningen, hvis der i øvrigt samtidig åbnes op for a-kasserne.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Jeg forstår ikke, hvordan det skulle kunne føre til en bedre indsats, når man vil spare 1 mia. kr.
Det er en sjettedel, cirka, af de samlede midler til aktivering i beskæftigelsesindsatsen.
Det er da en voldsom nedskæring.
Det kan vi vel nok være enige om.
Så hvordan skulle man kunne gøre det bedre efter at have fjernet 1 mia. kr.?
Men så vil jeg høre, om ordføreren er enig med ministeren i, hvad hensigten er med det her lovforslag.
Nu vil jeg så prøve at læse op fra svaret på spørgsmål 412, hvor ministeren skriver. »Kommunerne forventes at gøre mindre brug af udgiftstunge aktiveringsforløb som vejledning og opkvalificering, herunder uddannelsesordninger, når kommunerne i højere grad bærer de direkte udgifter ved aktivering.
Samtidig forventes det, at kommunerne i stedet vil øge anvendelsen af virksomhedsrettede tilbud, der er billigere og generelt har bedre effekter i forhold til at få ledige i beskæftigelse.
Det, der er billigere, er virksomhedspraktik.
Løntilskud er jo ikke billigere i den store kasse, for der betaler man jo cirka halvdelen af lønnen i statstilskud til arbejdsgiveren.
Så hvordan skulle det kunne blive bedre, hvis resultatet af det her lever op til ministerens hensigt om, at vi skal have mere virksomhedspraktik?
Og det bekræftede Venstres ordfører; at det jo er det, det drejer sig om.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-01:
Tak for det.
Jeg må fastholde, at vi ikke nødvendigvis opfatter det som den for den ledige ringeste løsning, at vi giver kommunerne et incitament til at få flest mulige ledige i arbejde.
Ikke dermed sagt, at virksomhedspraktik under alle forhold er en bedre løsning end det, der hidtil har været brugt.
Det modsatte gør sig heller ikke gældende.
Det er det, der er den egentlige intention med det her lovforslag.
At det samtidig kaster en besparelse af sig er jeg ikke ked af.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-01:
Tak for det.
Jeg er enig i, at kommunerne formentlig vil ændre adfærd, når de selv har det økonomiske ansvar, og at de vil vælge nogle andre instrumenter.
For det ligger implicit hos spørgeren, at det, vi gør i dag, burde være bedre end det, der så kommer.
Det er jeg faktisk ikke enig i.
Jeg tror, vi kommer til at få lige så gode eller bedre resultater af, at kommunerne her frit kan vælge redskaber og i højere grad ser på, hvad der virker, og i ringere grad læner sig op ad refusionsordninger.
Erik Lund (KF), 2018-11-01:
Nej, nej, det kan jeg ikke forstå.
Jeg kan høre, at hr. Leif Lahn Jensen tænker sådan, men jeg er helt sikker på, at den ledige, som sidder der og gerne vil i arbejde, måske kan få en erhvervspraktik i stedet for og komme i arbejde ad den vej, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Jeg synes, at det, vi skal fokusere meget på, er at få de ledige i arbejde og ikke i aktiveringsprojekter eller mentorordninger osv., som måske ikke helt virker efter hensigten.
Så vi er ikke enige her, sådan er det.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
Jeg synes, vi har et rigtig godt system i Danmark med rimelig mange ydelser, hvor man kan få hjælp, hvis man i en periode enten bliver syg, arbejdsløs eller på en eller anden måde ikke kan passe et arbejde eller få et arbejde.
Det er et godt sikkerhedsnet, og det er et sikkerhedsnet, som vi må og skal bevare, for som sagt kan vi jo alle på et eller andet tidspunkt få brug for det.
Men jeg er nødt til at sige, at der altså også er brodne kar i det her net.
Der er personer, der gør nogle ting, som gør mig utrolig sur.
Når jeg hører om alle de her banditter, som render rundt i banderne og gør alle os andre utrygge i dagligdagen, mennesker, som ernærer sig via hash- og narkohandel og anden økonomisk kriminalitet, samtidig med at de får offentlige ydelser, så bliver jeg sur, ja, så bliver jeg nærmest arrig.
Derfor synes jeg faktisk, det er et lille fint forslag, at vi nu giver dem en karantæne på 3 år, hvor de maksimalt kan modtage ydelser på integrationsydelsesniveau, og hvor de ikke kan modtage bl.a. dagpenge og efterløn.
Men når jeg siger, at det er et lille fint forslag, skyldes det jo, at de her bandemedlemmer så alligevel får penge fra alle andre, som gladelig går på arbejde hver dag, som betaler deres skat, og som netop bare gerne vil beholde et system med det sikkerhedsnet, vi har.
Derfor så vi helst, at hvis man stadig er medlem af de her bander, skal man ikke have en krone af det offentlige.
Så er der selvfølgelig nogle tvister i det her, det er jeg klar over.
Med de her ord, med de her bekymringer stemmer vi for forslaget, men vi vil i udvalgsbehandlingen spørge ind til muligheden for at tage kontanthjælpen fra dem og gå endnu længere end regeringen.
Samtidig vil vi også kigge på problemstillingen om dem, der er på vej ud af banderne, altså hvordan vi kan tackle dette, og hvordan vi eventuelt kan hjælpe dem på rette vej.
Så vi støtter forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-01:
Nu har vi jo ikke en diskussion på den måde i dag om kommunernes samlede økonomi – den tror jeg også at jeg vil overlade til økonomi- og indenrigsministeren – men jeg tror da, at jeg bare for god ordens skyld vil besvare det spørgsmål, som hr. Finn Sørensen stiller om, hvorvidt det er en kendsgerning, at den her regering kører kommunerne hårdt.
Det er ikke hårdere end den tidligere regering, som hr. Finn Sørensen lagde stemmer til.
Det tror jeg sådan set fortjener også at komme frem i det åbne.
Så synes jeg også, at hr. Finn Sørensen skal glæde sig over, at vi har en rekordhøj beskæftigelse.
Det går rigtig, rigtig godt i Danmark.
Aldrig har der været så mange mennesker i job.
Derfor må man jo også sige, at sandheden er, at det er i den nuværende situation, at vi skal anstrenge os for, at endnu flere kommer med, at flere bliver en del af det arbejdende fællesskab.
Og der har jeg også en forventning om, at når kommunerne nu kan se, at beskæftigelsen stiger, og at antallet på overførselsindkomst falder, så har man jo endnu bedre muligheder for at lave en investering i de områder, hvor der er behov for yderligere ressourcer, og det er også på beskæftigelsesområdet, hvis man vurderer det.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Selvfølgelig har kommunerne mulighed for at bruge penge på alt det, som ministeren ikke vil have de bruger penge på, det har de da, hvis de kan finde pengene.
Men ministeren er samtidig med i en regering, der gør alt, hvad den kan, for at sørge for, at kommunerne ikke får den økonomi, der skal til for at møde de voksende udfordringer, som kommer af det såkaldte demografiske træk, altså at der kommer flere børn og flere ældre og flere plejekrævende ældre.
Så det valg, ministeren vil sætte kommunerne over for med det her lovforslag, er, at de skal ind og vælge imellem, om de vil bruge penge på de ledige, som de ikke længere får fra staten, eller om de vil bruge penge på plejehjemmene eller på daginstitutionerne.
Og da det er en kendsgerning, at den her regering kører kommunerne i en meget stram økonomisk spændetrøje, så er det jo det, der vil ske, nemlig at kommunerne i mange tilfælde vil undlade at tage de tilbud og give de tilbud til de ledige, der virkelig kan hjælpe dem videre, nemlig i form af noget opkvalificering og noget uddannelse.
Det er det, det hele drejer sig om, og det fremgår jo egentlig meget klart af ministerens svar på de forskellige spørgsmål, vi har fået.