runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at tage de nødvendige initiativer, således at danske statsborgere over 18 år kan få tilladelse til at anskaffe, besidde og anvende en peberspray i selvforsvar inden for rammerne af straffelovens bestemmelser om lovligt nødværge i eget hjem.
Regeringen kan ikke på dette grundlag støtte forslaget, men det vil jeg selvfølgelig gerne give nogle bemærkninger med på vejen, for jeg synes faktisk, at der også er en del godt at sige om det.
Jeg har stor forståelse for, at man som borger har et behov for at føle sig tryg i sit eget hjem.
Jeg har derfor også sympati for tanken om at lovliggøre peberspray i eget hjem.
Der er en række praktiske udfordringer med det nuværende forslag, som ligger, og en eventuel overvejelse om at lovliggøre peberspray kalder på, at vi bruger den tid, der skal til, til at tænke nærmere over, hvordan en sådan ordning så kunne se ud.
En begrænsning til danske statsborgere, sådan som det foreslås, vil ikke umiddelbart være foreneligt med diskriminationsforbuddet i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Endvidere bør det også overvejes nøje, om salg af peberspray bør være en politiopgave, altså om politiet skal have sådan en shop til det.
Jeg synes godt, man kunne diskutere, om det er politiets opgave.
Derfor synes vi, det er noget, man lige skal overveje nøje.
Jeg mener derfor, det er relevant at kigge på, hvilke ordninger andre lande har.
Det kunne være, at det kunne hjælpe os med hensyn til det her forslag, så vi kunne se, hvordan man kunne gøre det.
Jeg mener derfor, det er relevant at se på, hvilke ordninger andre lande så har.
Og hvis de andre landes erfaringer er noget, vi kan blive klogere af, så skal vi inddrage en sådan viden, hvis vi skal overveje en eventuel ordning om en lovliggørelse af peberspray som bidrag til borgernes tryghed.
Justitsministeriet er gået i gang.
I lyset af denne viden vil vi nærmere overveje, hvordan en eventuel ordning for lovliggørelse af peberspray i stil med den foreslåede så kunne se ud.
Så samlet set kan regeringen ikke støtte det foreliggende forslag, men jeg håber, at forslagsstillerne har lyttet til den positive tone her i indlægget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-04-25:
Jeg tror, der er to ting i det.
Det ene er, at det jo ikke er guderne som sådan, der bliver beskyttet i blasfemiparagraffen, det er gudsdyrkelse, der beskyttes – der er jo en forskel.
Det andet er, og det er noget af det, som Erik Bjerager fra Kristeligt Dagblad argumenterede, at en ting er, at det hedder en blasfemiparagraf, noget andet er, hvordan den bliver brugt.
Den har en symbolsk funktion i forhold til at beskytte handlinger, som krænker religiøse følelser.
Hans argument var sådan set lidt, at det egentlig ikke handler så meget om blasfemi, sådan som man nok ville have tænkt det gjorde, da man oprettede paragraffen i 1800-tallet, eller som det gør i Saudi-Arabien, Iran osv., men det handler også om en beskyttelse af den offentlige orden og en sikkerhed for de uroligheder.
Men det er selvfølgelig et fortolkningsspørgsmål i praksis.
Bruno Jerup (EL), 2017-04-25:
Det er i forhold til det, fru Carolina Magdalene Maier sagde.
Jeg synes, at noget af den argumentation, der er, imod afskaffelse af blasfemiparagraffen, altså nogle af de argumenter, der bliver benyttet, tenderer til en sammenblanding af to paragraffer, hvor man måske lidt sammenblander diskussioner om blasfemi med racisme.
Jeg synes, det er vigtigt, det er i hvert fald vigtigt for Enhedslisten, at man prøver at holde de to dele adskilt.
Det er sådan, at racismeparagraffen er en beskyttelse af mennesker.
I blasfemiparagraffen er ordlyden: »Den, der offentligt driver spot med eller forhåner noget her i landet lovligt bestående religionssamfunds troslærdomme eller gudsdyrkelse, straffes med bøde eller fængsel indtil 4 måneder«.
Det vil sige, at det jo ikke er møntet på konkrete personer, sådan som racismeparagraffen er.
Det er møntet på læren eller guden eller trosretningen.
Det kan godt være, det ikke er tilsigtet, men jeg hører lidt en sammenblanding.
Carsten Bach (LA), 2017-04-25:
Tak for det.
Emnet interesserer tilsyneladende ikke Enhedslisten så meget.
Med andre ord foreslås det, at befolkningen bosat i Færøerne og Grønland ikke længere skal undtages værnepligten, som det ellers hidtil har været gældende praksis.
I forhold til det foreliggende forslag, som vi så behandler nu, har jeg som sådan en forståelse for den motivation, der ligger bag, at man ønsker at knytte rigsfællesskabet tættere sammen ved at danne tre ligestillede parter, når det gælder rekruttering af værnepligtige til forsvaret.
Lad mig derfor så også slå helt fast, at Liberal Alliance ikke er modstander af en bred repræsentation fra hele rigsfællesskabet i forsvaret, tværtimod.
Men det er for Liberal Alliance vigtigt, at denne brede repræsentation af rigsfællesskabet findes ad frivillighedens vej og ikke gennem tvang.
Det er overordnet en udvikling, som Liberal Alliance støtter, og der er et iboende ønske hos et flertal i befolkningen i henholdsvis Færøerne og Grønland om – ligesom der i Liberal Alliances optik er god ræson i det – at denne type af beslutninger bliver truffet i de respektive dele af rigsfællesskabet.
I det lys er jeg derfor også uforstående over for, at Dansk Folkeparti faktisk ønsker at modsætte sig den udvikling og vil påtvinge en obligatorisk værnepligt for unge mennesker i Færøerne og Grønland.
Jeg tror ikke, det vil kaste noget godt af sig i den videre relation mellem rigsfællesskabets enkeltdele, hvor stadig mere selvstyre og hjemtagelse af flere sagsområder må være øverst på dagsordenen.
Og lad mig så lige påpege, at der jo i dag allerede er mulighed for, at færinger og grønlændere kan aftjene værnepligten, hvis de er bosat i Danmark.
Forsvarets informationsdag afholdes nu muligvis også fremadrettet i Grønland, og det er dermed også muligt at lade sig rekruttere helt frivilligt til forsvaret.
Hvis man så fra politisk hold ønsker at tiltrække en større repræsentation fra hele rigsfællesskabet til forsvaret, bør man i stedet benytte sig af yderligere moderne informations- og rekrutteringsredskaber, redskaber, der skal oplyse og motivere og begrunde, hvorfor en karriere i forsvaret netop er værdifuld som ung mand eller kvinde bosat i Færøerne eller Grønland.
Afslutningsvis vil jeg lige igen understrege, at Liberal Alliance slet ikke er modstander af en bred repræsentation af rigsfællesskabet i forsvaret, men vi mener ikke, at det forbedrer forsvarets forankring i befolkningen noget sted i rigsfællesskabet at tvinge unge mennesker til at aftjene værnepligten, og derfor afviser Liberal Alliance også beslutningsforslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-25:
Og jeg synes sådan set, at de ting, jeg lige har nævnt her, er relevante.
Altså, hvis vi kan komme i konflikt med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, hvorfor så ikke indrette det, så vi ikke kommer i konflikt?
Og så går vi lige ned og kigger på, hvordan det er i Tyskland.
Vi undersøger det, og så kommer vi tilbage.
Trine Bramsen (S), 2017-04-25:
Med beslutningsforslaget her ønsker forslagsstillerne at gøre det lovligt at besidde og bruge peberspray til selvforsvar i hjemmet.
Det er et forslag, som vi fra Socialdemokratiets side ikke kan støtte.
Det kan vi ikke, fordi vi ikke tror, det gør vores samfund spor bedre eller skaber større tryghed.
Det er i dag lovligt at bruge såvel selvforsvar som nødværge i sit eget hjem, men man må ikke løbe efter en tyv og hævne sig.
Sanktioner er og bliver rettens område.
Vi skal huske på, at vi i Danmark er et af de lande i verden med absolut mindst kriminalitet; kriminalitet, der over en lang, lang årrække har været stærkt faldende.
At begynde at lovliggøre håndvåben som peberspray, trækker ikke i en retning af et mere fredeligt samfund.
Og vi tror heller ikke på i Socialdemokratiet, at det skaber større tryghed i Danmark.
I Socialdemokratiet synes vi, at der er god grund til at lytte til fagpersoner, også hvad angår kriminalitetsbekæmpelse.
Når politidirektøren fra Midt- og Vestjyllands Politi advarer kraftigt imod forslaget her, så er det vores pligt at lægge øre til.
Politidirektøren udtalte – godt nok for et par år siden – at forslaget her kan ende med at gavne den kriminelle mest.
Jeg har taget citatet fra politidirektøren med.
Han siger: »Hvis man virkelig forestiller sig, at der kommer en indbrudstyv midt om natten, og der står en peberspray på natbordet, hvem får så først fat i den?
Det gør selvfølgelig indbrudstyven og bruger den mod beboeren.«
Også Politiforbundets formand har flere gange advaret imod forslaget og påpeget, at det blot vil gøre de kriminelle mere hårdhændede og udstyret med endnu hårdere våben.
Skulle vi ikke hellere bruge energien på at forebygge kriminalitet og kriminalitetens årsager?
Det ville være en langt større gevinst for såvel ofrene som for os som samfund.
Tilmed peger samtlige eksperter på, at det er forebyggelse, der har den største og bedste effekt på kriminalitet.
Lad mig så indskyde, at i de lande, hvor peberspray er lovligt, er der langt flere skader på børn og uskyldige.
I Socialdemokratiet kan vi ikke støtte forslaget her.
Vi mener ikke, at svaret på kriminalitet er at lovliggøre håndvåben såsom peberspray, men vi vil meget gerne drøfte, hvordan vi i langt højere grad forebygger kriminalitet.
Lise Bech (DF), 2017-04-25:
Jeg beklager, og jeg retter det til, at det er spiseligt for mange.
Men jeg vil gerne høre til det med, at det skal komme an på en prøve, som ordføreren siger.
Hvad betyder det?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-25:
Jo, i forhold til det sidste er jeg helt sikker på, at det er der brodne kar der har
Der bliver sagt, at Dansk Folkeparti har indrettet forslaget, så det er spiseligt for alle.
Men det tror jeg godt nok ikke på, for jeg kan ikke forestille mig, at vi tidligere har sagt, at vi er fuldstændig ligeglade med diskriminationsforbuddet i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det er vi ikke.
Men derudover vil jeg sige: Lad os nu ikke grave grøfterne dybere.
Jeg har generelt udtalt mig positivt over for beslutningsforslaget, og hvis vi får den der hurdle ryddet af vejen – det kan jeg høre hr. Peter Kofod Poulsen lægger op til – så har vi blot tilbage at undersøge, om de samme regler, der er for brug og erhvervelse af peberspray, herunder i udlandet, også kan anvendes i Danmark.
Og så tror jeg faktisk, vi kan nå rigtig langt i den her sag.
Lise Bech (DF), 2017-04-25:
Jeg vil gerne sige, at det er rigtig dejligt, at Venstre er positive over for det her forslag.
Det er så knap så rart, at Venstre alligevel afviser det.
For vi har jo lige præcis prøvet at indrette det her forslag, så det er spiseligt for alle.
Vi har fået at vide, at det ikke skulle være mere kompliceret end nødvendigt, og det var det jo før, siges det.
Men det, jeg egentlig lige vil spørge om, er det med, at vi ikke skal have peberspray, fordi det er til gavn for de brodne kar.
Kan vi ikke blive enige om, at der er rigtig mange af de brodne kar, der i forvejen har peberspray, som netop er erhvervet i udlandet?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-25:
Jeg kan om det pågældende citat sige, at jeg kun kan give ministeren ret.
Jeg kan også godt forstå, at folk, der er utrygge, køber en peberspray.
Jeg er ikke sikker på, at man, når man står i den praktiske situation, kan overmande tyven med en peberspray.
Jeg er lige ved at sige, at det må komme an på en prøve.
Det pudsige er, at der er rigtig mange danskere, der allerede har erhvervet en peberspray qua det, at man kan erhverve den i udlandet, men jeg har egentlig ikke – det skyldes måske, at jeg ikke har fulgt godt nok med i debatten – set presseomtale om, at netop en peberspray har forhindret et igangværende angreb.
Men det er muligt, at det findes.
I hvert fald synes jeg, at Dansk Folkeparti skulle glæde sig over Venstres mere positive tilgang til det, og vi er som sagt med de forbehold, jeg lige har nævnt, villige til at overveje det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Det retter vi gennem et ændringsforslag.
Så får vi styr på det, og så går jeg ud fra, at Venstre selvfølgelig kan bakke op om det.
Så vil jeg læse et citat op for ordføreren, og det er fra 2014:
»Tiden er kommet til, at vi legaliserer peberspray til selvforsvar i eget hjem.
Man skal ikke rende rundt med det på gaden, men jeg kan godt forstå de danskere, der er utrygge og har en peberspray stående på natbordet.«
Det er et citat af den nuværende udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg.
Jeg tror endda, at det blev lanceret på forsiden af Politiken tilbage i 2014.
Jeg vil bare høre ordføreren, om det stemmer overens med et gammelt Venstreslogan, der hed: »Venstre ved du, hvor du har«?
Og stemmer det overens med: »Venstre: Så ved du, at det bliver til noget«?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-25:
Jeg kan i hvert fald starte med at sige, at det skal være i overensstemmelse med de internationale regler, som Danmark har forpligtet sig til.
Det tør jeg næsten godt sige med garanti at det ikke er i dag.
Det skal i hvert fald være opfyldt.
Herudover vil jeg sige, at vi vil se på de udenlandske erfaringer, der har været, med det her, og vi skal have styr på, hvorledes man erhverver en peberspray.
Hvad er det for vandelskrav, der skal opfyldes?
Og hvilke regler skal i det hele taget gælde for brugen og opbevaringen af peberspray?
Så længere når ordføreren altså ikke i den her runde.
Jeg synes, at ordføreren skulle glæde sig over, og det kan jeg bekræfte over for ordføreren at ordføreren har ret i, at Venstre fortsat har samme opfattelse som tidligere.
Og jeg kan glæde mig over, at Dansk Folkeparti har indrettet sig efter bl.a. de synspunkter, Venstre havde sidst.
Men der er som sagt ting, der skal undersøges nærmere, herunder ikke mindst forholdet til den internationale lovgivning.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Tak for det.
Da vi sidst debatterede det her, gjorde vi os fra Dansk Folkepartis side stor umage med at skrive alle de forslag til ændringer ned, som kom fra bl.a. Venstre.
Så fremsætter vi et forslag, der tager højde for alle de ændringer, som Venstre måtte have, og nu kan jeg så forstå, at det heller ikke er godt nok.
Nu er der andre ting, der skal rettes op på.
Før var der for lidt kontrol med, hvordan man udleverede peberspray, og nu er der for meget bureaukrati.
Det kan være svært at vide helt præcis, hvad man skal ændre.
Og nu er det så et spørgsmål om, om man skal være dansk statsborger eller ej for at få en peberspray.
Så håber jeg selvfølgelig, at det kan give anledning til, at Venstre skifter kurs i det her spørgsmål.
Lad mig bare afslutningsvis spørge, så vi har det helt på det rene: Hvad skal der til, for at Venstre, Danmarks Liberale Parti, vil kunne støtte det her forslag?
Trine Bramsen (S), 2017-04-25:
Jeg har hvert fald
endnu ikke fundet nogen eksperter, der mener, at lovliggørelse af peberspray er en god idé.
Jeg må også sige, at der er den store forskel på peberspray og de andre ting, at det er et håndvåben.
Det kan kun bruges til at passivisere en fjende med.
Og vi synes i Socialdemokratiet, at det er et forkert signal at sende til danskerne, at nu skal man til at udstyre natbordet med et håndvåben, når vi sammenholder det med, at vi altså heldigvis har faldende kriminalitet.
Vi er et af verdens mest trygge lande.
Vi synes, det sender et fuldstændig forkert signal, at man skal til at udstyre danskerne med håndvåben.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Tak til ordføreren for den sidste bemærkning, for jeg har sådan set den forståelse, at hvis man nu blev udsat for eksempelvis et hjemmerøveri og man valgte at gribe til våben for at forsvare sig selv og for at passivisere den her person, indtil politiet kunne møde frem, jamen så ville man gribe ud efter det, man har.
Og det er jo rigtigt, at det, man har i dag, kunne være et baseballbat, eller det kunne være en kniv.
Det kunne være det, man greb ud efter, men det har nogle langsigtede konsekvenser.
Det kan betyde kroniske skader på den person, der bliver udsat for det.
Hvis man havde sådan en spray, ville det jo lige præcis betyde, at personen blev blindet, men ikke blev udsat for de her meget, meget langvarige konsekvenser.
Så vil jeg gerne lige spørge ordføreren om, hvad ordføreren mener med, at alle eksperter er uenige med Dansk Folkeparti.
Altså, kan det uddybes, for det er ikke det indtryk, jeg har?
Trine Bramsen (S), 2017-04-25:
Der er den meget store forskel på peberspray og knive, at knive – og baseballkøller – har andre formål.
Peberspray har kun ét formål, og det er at nedkæmpe en fjende og passivisere en fjende, og derfor kan vi ikke se, hvorfor man skulle indføre det i de danske hjem.
Dansk Folkepartis ordfører siger, at hvis det står til DF, vil der være færre skadevirkninger.
Ja, hvis det står til DF, men skulle vi ikke tage og lytte til dem, der har forstand på det her – politiet, Politiforbundet, eksperterne?
Jeg tror sådan set, at dem, der beskæftiger sig med det her og har fingrene i det til daglig, har en bedre fornemmelse af, hvad det kommer til at betyde, end Dansk Folkeparti, som gætter.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Jamen jeg stiller altid gerne op for at diskutere, hvordan vi kan forebygge kriminalitet, for vi er jo helt enige, tror jeg, i det her Folketing om, at forebyggelse er vejen frem, og det vil vi gerne.
Det har bare ikke noget med det her forslag at gøre, for det her forslag ville jo heller ikke gøre op med de regler, som den socialdemokratiske ordfører nævner, når det kommer til nødværge.
Det, der bare spørgsmålet, er: Hvis man i sit eget hjem bliver udsat for, det kunne være et hjemmerøveri – det var ordførerens eget eksempel – skal man så række ud efter en kniv, som man har i knivblokken, eller skal man række ud efter den peberspray, man har liggende i køkkenskuffen?
Det er sådan set det, der er spørgsmålet.
Så jeg tror egentlig bare, jeg vil spørge den socialdemokratiske ordfører: Kan det virkelig være rigtigt, at Socialdemokratiet foretrækker at fastholde en politik, hvor det, der vil blive brugt til nødværge, vil være langt mere barskt end det, vi foreslår her?
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-25:
Skatteudvalget kan jo gøre, hvad man nu kan samle flertal for.
Om man skal gøre det på det her område, vil jeg lade være op til Skatteudvalget og de andre ordførere, som jo får ordet efter mig.
Så spørger hr. René Gade: Hvad kan man så gøre?
Det er jo et godt spørgsmål.
Men det, der gør, at nogen får repareret en cykel, som de ellers ikke ville få repareret, tror jeg f.eks. er sådan nogle – jeg tror bl.a., der er nogle her på Christiansborg – der udbyder, at cykelsmeden kan komme cyklende forbi og reparere cyklen, mens man er på arbejde, og så kan man afregne via betalingsservice.
Det kunne så være at give tilskud til den form for virksomheder.
Så er det uden for mit ressort.
Men det er dog et par bud på, hvad man kunne gøre som alternativ til det her forslag, hvor vi er enige i intentionerne.
Jesper Petersen (S), 2017-04-25:
Som jeg prøvede at sige, er der jo i dag en række afgifter på nogle af de ting, som belaster vores natur og miljø, eller som giver et træk på ressourcerne.
Og der kan opstå andre ting, hvor der er behov for at gøre det.
Det er præcis ud fra en tankegang om, at der her er et forbrug, vi gerne vil begrænse, og et provenu til staten, som vi kan skabe på samme tid.
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Det, jeg hentyder til, er måske hos den enkelte forbruger.
En ting er alt det, vi gør lovgivningsmæssigt og fra institutionernes side, men for at skabe den forandring i forbrugeradfærden – det har vi i hvert fald drøftet – har vi selv brug for dagligt at få noget nudging eller noget hjælp til at huske på, så vi gør det rigtige.
Så kan man være uenig om, hvad det rigtige er.
Men i hvert fald lige her i de to ordførertaler, der blev holdt fra de respekt partiers side, er vi meget enige om slutmålet.
Så det er i forhold til den enkelte forbruger, hvor jeg godt kan være nervøs for, at vi ikke kommer til at få den ønskede påvirkning, medmindre man går meget op i cirkulær økonomi, som de færreste danskere trods alt har først på dagsordenen i hverdagen.
Jesper Petersen (S), 2017-04-25:
Økonomiske incitamenter er vigtige og virker, og det er vel også derfor, at vi på så mange andre punkter jo har afgifter på forskellige miljø- og naturbelastende forbrug eller indhold.
Det vil vi vel blive ved med at have præcis ud fra en tankegang om at begrænse forbruget af dem.
Så jeg synes egentlig, at vi allerede som samfund gør det, som hr. René Gade efterlyser i sit indlæg.
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Der er nemlig et enkelt spørgsmål, for jeg vil gerne sige mange tak for ordførertalen.
I princippet kunne jeg have forsøgt at holde præcis den samme tale, for jeg er faktisk enig i alt, hvad der er blevet sagt, også i, at det måske ikke er den mest effektive måde at få skabt den her forandring på.
I Alternativet tager vi alligevel det skridt, fordi vi kunne se, at det var muligt at gøre det i Sverige.
Vi kender ikke rigtig resultaterne af det endnu, for det er først sket her i januar.
Men det er vel vidende, at det måske burde ske på en anden måde, nemlig at man ikke tog vores ellers ganske okay og simple momssystem i brug og risikerede en yderligere bureaukratisering, men gjorde tingene på en anden måde.
Mit spørgsmål er så bare: Tror ordføreren ikke, at vi bliver nødt til at tage økonomiske incitamenter i brug for at skabe den her omstilling til at starte med?
Jeg mener personligt, at den grønne omstilling er langt mere interessant, hvis der ikke er tilskud.
Men der går lige et stykke tid, før vi kan komme derhen.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-25:
Det handler jo om – og det er selvfølgelig en økonomisk betragtning – den måde, man regner på, og de forudsætninger, man lægger ned.
Men man kan i hvert fald ikke lave sådan en 1:1-sammenhæng.
Det er jo lidt den samme forklaring, som at det heller ikke er entydigt, hvis man indfører et fradrag for reparation af hårde hvidevarer, at det vil medføre et mindre ressourceforbrug, da skattefradrag, altså en skattelettelse, normalt antages at føre til et merforbrug, ligesom eventuelle ekstra arbejdspladser i en branche formentlig blot vil være udtryk for en forskydning mellem sektorer, der næppe vil påvirke den samlede beskæftigelse.
Det er jo sådan nogle af de forudsætninger, som bliver lagt ned.
Det kan godt være, at de ikke entydigt er rigtige 1:1, men når man kører dem igennem beregningsmaskinen, kommer det i hvert fald ikke så positivt ud, som Alternativet godt kunne tænke sig.
Det er der selvfølgelig mulighed for fagligt at udfordre, hvis man ønsker det i udvalgsbehandlingen.
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Jeg har netop lært, at vi skal trykke en anden gang, hvis vi skal spørge igen.
Det er hermed gjort.
Et sidste spørgsmål: Der bliver sagt fra skatteministerens side, at det er kendt, at det primært vil være de personer eller forbrugere, der allerede i dag rent faktisk får repareret deres varer af den ene eller anden årsag, der også vil kunne komme til at bruge det her – altså underforstået, at der er nogle borgere, der ikke vil gøre det, og det vil måske ofte være dem, der ikke har købt højkvalitetsvarer eller lignende.
Er det ikke sådan, det skal forstås?
Og kan ministeren lige prøve at uddybe?
Tak for kommentarerne.
Nu må vi se, hvor vi lander med det her beslutningsforslag.
Det ser ikke umiddelbart ud til, at der kommer til at være et flertal for det.
Så må vi se, hvad vi kan gøre ved det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge skatteministeren, hvorvidt man så kunne forestille sig at gøre noget andet for at sikre sig en mere cirkulær brug af de produkter, vi køber.
For det er jo implementerbart.
Vi har nærmest ordret kopieret forslaget fra svensk initiativ, og nogle af de begrænsninger, der også næsten kan virke lidt tumpede, i forhold til hvilke produkter vi har taget med, skyldes simpelthen, at vi kan se, at det er gået igennem, også i forhold til EU-reglerne.
Så når det nu kan lade sig gøre, kunne man så forestille sig, at man kunne nedsætte en arbejdsgruppe i Skatteudvalget, hvor man med støtte kunne få kigget på, om vi kan gøre det her på en måde, der er endnu mere genial, end jeg kan høre skatteministeren lige umiddelbart synes Alternativets forslag er?