runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Ligesom De Konservative er vi i Socialdemokratiet også meget optaget af, hvem der får dansk statsborgerskab.
I Danmark stiller vi strenge krav, som man skal leve op til, for at få det, og de strenge krav har vi jo bl.a. lavet sammen med Konservative senest i sommeren 2018.
Ideen bag forslaget her, nemlig at personer, der søger dansk statsborgerskab skal tilslutte sig danske værdier, ligger os ikke fjernt.
I dag er det jo allerede sådan, at en ansøger til dansk indfødsret skal underskrive en erklæring om troskab og loyalitet over for Danmark og det danske samfund og om at respektere grundlæggende danske værdier.
Jeg synes, at ideen om at se på modeller fra screeningsamtaler med ansøgere, der ønsker dansk statsborgerskab, er et spændende forslag.
Som integrations- og udlændingeministeren sagde lige før, er der jo nogle administrative og juridiske udfordringer, som vil skulle undersøges nærmere, men allerede nu er vi jo i gang med at prøve at undersøge ideer om og muligheder for at tage på udvalgstur til et land, hvor man arbejder med de her modeller.
Jeg glæder mig til, at vi skal arbejde nærmere med det i udvalget.
Den drøftelse bidrager vi selvfølgelig gerne til.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Men dermed kommer ordføreren jo ikke uden om, at ordføreren har gjort noget skammeligt i ordførerens egen terminologi.
Vi har gjort det rigtige, og tak for at sige det, det ved vi godt, men ordføreren har jo støttet noget forkert år efter år og vil nu skælde de andre ud for det, som ordføreren selv har gjort.
Så burde ordføreren ikke skamme sig?
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Vi vil gerne have strammet cirkulæret fra 2018.
Vi vil faktisk også meget gerne have en bred udlændingepolitik, hvis den er stram, for når man skal føre kontroversiel politik, er det også rart, at den er forankret ret bredt.
Jeg var af lidt tilfældige årsager vikar på den første pakke med stramninger af udlændingelovgivningen i 2015.
Det var meget kontroversielt.
Jeg var meget glad for, at der var et bredt flertal, fordi der også var en meget arrig opposition på det tidspunkt.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Ordføreren nævnte, at Socialdemokratiet var kommet til fornuft og nu også førte en ansvarlig udlændingepolitik, så bare lige for at være på det rene med det: Socialdemokratiet er i gang med at lempe ved at give højere sociale ydelser.
Socialdemokratiet er i gang med at lempe, så det bliver nemmere at blive i Danmark, ved at fjerne opholdskravet.
Altså, der er jo en perlerække af lempelser, så mener ordføreren virkelig, at Socialdemokratiet en til en fører den samme politik, som vi gjorde under VLAK-regeringen?
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Jeg mener, at man skal være langmodig og forstående over for gode samarbejdspartnere, også selv om de nogle gange skuffer en lidt.
Det er selvfølgelig lidt skuffende, at man må komme med indrømmelser til sine støttepartier, men vi har jo selv siddet i en regering for ikke så længe siden, hvor vi også måtte komme med indrømmelser til vores støtteparti, som vi også nogle gange syntes var lidt mystiske, men for husfredens skyld.
Og jeg ved nok om politik til at sige, at den situation er den nuværende regering jo også i.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Jeg synes bare, at vi skal passe på med en ordlyd om, at Socialdemokratiet pludselig er på samme politiske linje som os, for det er de langtfra.
De kører en retorik om, at de vil videreføre VLAK-regeringens udlændingepolitik, men når man kigger på de lovforslag, der kommer – lempelse på lempelse – så er det altså noget andet.
Så jeg vil bare opfordre til, at vi også minder den danske befolkning om, hvad det er for en politik, Socialdemokratiet i virkeligheden fører.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Det er klart, at når man er i opposition, skal man jo ikke forsømme nogen lejlighed til at kritisere regeringen, men der er også et eller andet princip om at holde krudtet tørt, som man også skal tænke lidt på.
Det følger jeg i hvert fald i forhold til større og mindre lempelser.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-12:
Mange tak.
Tilbage i 2001 blev Venstre for første gang i, tror jeg, 77 år
Danmarks største parti efter at have ført en kampagne for at få en fast og fair udlændingepolitik i Danmark.
Så er der det der med fairnessen, der en gang imellem skrider lidt i svinget, og det synes jeg sådan set også dagens beslutningsforslag er et udtryk for.
For det er jo helt fair – og i øvrigt også fast – at lave nogle klare regler for, hvem der kan få dansk statsborgerskab.
Det synes jeg sådan set giver god mening.
Jeg synes, det giver god mening, at vi stiller krav til, i hvor lang tid man skal have været her, til, at man skal være selvforsørgende, til, at man ikke begår kriminalitet osv.
Det kan man jo så synes skal være lidt strammere eller lidt slappere, eller hvad ved jeg, og det kan man så have en saglig diskussion om, altså hvor snittet skal være.
Men her har vi sådan et lidt specielt forslag, synes jeg, for man har ligesom tænkt på et tal, og tallet var 1.000.
Og jeg synes faktisk godt, jeg kan tillade mig at sige, at man bare har tænkt på et tal, efter den ordveksling, der var mellem ordføreren for forslagsstillerne og en af spørgerne fra Nye Borgerlige, for der fik man at vide, at det lige så godt kunne have været 700 eller 750, som det kunne have været 1.000 – det kunne altså også godt have været 10.000 eller 250, eller hvad ved jeg.
Det er tænk på et tal.
Og det illustrerer jo med al ønskelig tydelighed det ikke særlig smarte ved det her forslag.
For det her er sådan et klassisk forslag, der bare skal vise, at man er stram i forhold til udlændingepolitikken, og hvis eneste reelle konsekvens er, at man generer nogle mennesker, som egentlig bare passer deres og opfører sig ordentligt og gerne vil være en del af det danske fællesskab.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man laver den slags forslag.
Det synes jeg man burde afholde sig fra.
For som andre ordførere har været inde på: Hvad så, når nr. 1.001 kommer eller nr. 1.023, eller hvad ved jeg?
Der kan være tale om folk, som har gjort deres for at blive en del af det danske samfund – de arbejder, de passer deres, de har ikke begået kriminalitet, de er en del af lokalsamfundet, og der er på alle måder tale om gode, solide borgere, der bare gerne vil være en del af det danske fællesskab.
Så er der også den her diskussionen om statsborgerskab – nogle gange lyder det, som om det betyder noget, i forhold til hvem der er i Danmark eller ej.
Og det er jo kun ude på de alleryderste marginaler, at det gør det.
For de her mennesker, som nu skal tildeles et statsborgerskab, har fast ophold i Danmark i forvejen, så de er her, lige meget om de får det statsborgerskab eller ej – de er her, og de bliver her.
Så det ændrer ikke noget som helst ved det.
Så det eneste resultat, man får ud af det her, er altså at genere nogle gode og ordentlige mennesker, der gerne vil være en del af det danske fællesskab, og derfor stemmer jeg selvfølgelig nej til beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Det var godt nok en svada, der tyder på, at der er et og andet, som ordføreren slet ikke har fattet.
Hold da op: Det betyder ikke noget, om man tildeler folk statsborgerskab eller ej.
Hvad er det da for noget!
Der er da en verden til forskel.
De får jo arveret, de bliver en del af familien, de får stemmeret.
Det gør en kæmpekæmpestor forskel, om man bare er her på forskellige opholdsregler, eller om man får statsborgerskab.
Derfor er det, vi skal være så forsigtige.
Og ja, tallet kan sagtens sættes lavere end 1.000.
Det er man da nødt til at tage alvorligt, og det er da vigtigere, end at nr. 1.001 måske bliver ærgerlig over ikke at få et rødbedefarvet pas.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-12:
Jeg synes, det er ærgerligt, at den afsluttende bemærkning reducerer et dansk statsborgerskab til det at få et rødbedefarvet pas.
Altså, det er jo ikke det eneste, det handler om, hvilket ordføreren jo ellers plejer at gå op i.
Det, jeg sagde, var, at man lader, som om det betyder noget, i forhold til hvem og mange der er her.
Og det gør det jo sådan set ikke, for der er tale om folk med fast ophold, som så kan få dansk statsborgerskab.
Så køber jeg egentlig ikke alle de der familieanalogier, som fru Marie Krarup er rejsende i.
Altså, fru Marie Krarup og jeg er, så vidt jeg ved, ikke i familie.
Vi har det tilfælles, at vi er danskere og vi er danske statsborgere, vi bor her i landet.
Altså, det er et underligt billede på det forhold, som fru Marie Krarup og jeg har, med alle de kvaliteter, fru Marie Krarup ellers måtte have.
Men det, der er det afgørende, er: Har vi en forvaltningsmåde at gøre de her ting på, hvor der er lighed for loven, er jeg lige ved at sige; hvor det er de samme regler, der gælder for den, der opfylder betingelserne her, og den, der opfylder betingelserne der?
Det vil der ikke være, hvis man laver en kvote.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Tak for talen.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at ministeren ikke straks støtter beslutningsforslaget og får det indført, for det er, synes jeg jo, selvfølgelig en meget, meget god idé.
Men jeg vil godt begynde med at kvittere for, at ministeriet genoptager de sager eller gennemser en lang række sager og undersøger, om de statsborgerskaber er tildelt rettelig, og herefter fradømmer dem.
Det synes jeg virkelig er rettidig omhu, altså at man gør det.
Men jeg forstår ikke, hvorfor man ikke kan støtte det her forslag ud fra den betragtning, at man jo i selve lovprocessen, når der bliver tildelt statsborgerskab, som vi hørte det tidligere i dag, undersøger, om folk har begået kriminalitet, og hvis de har det, bliver de taget af lovforslaget, før det kommer til afstemning.
Hvis man begår den form for kriminalitet, efter at man har fået statsborgerskabet, så sker der ingenting.
Det vil vi gerne vende om ved at sige, at det altså bliver taget, hvis man inden for de første 10 år begår den form for kriminalitet.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Som jeg begyndte med at sige
, er det danske statsborgerskab den danske nations inderste og vigtigste forsvarslinje.
Vi kan ikke lade personer, som måske vil undergrave den danske nations sammenhængskraft, passere denne linje, og vi kan ikke lade et meget stort antal personer overskride denne linje, uden at det vil kunne få endda meget alvorlige konsekvenser for den danske nation.
Så der er allerede sket meget, meget alvorlige ting inden for den nyere danmarkshistorie med hensyn til tildeling af statsborgerskaber, fordi den danske nation nu ikke længere på samme måde er en samlet familie.
For man har lukket for mange ind, og det har givet mulighed for at danne parallelsamfund, og vi rummer altså i dag personer, som bestemt ikke vil den danske nation det godt.
Jeg takker for støtten fra ét parti – tak for det.
Men jeg glæder mig over, at der trods alt er mange partier, der har sagt, at det er rigtigt og vigtigt, at vi har skærpet reglerne for at få statsborgerskab.
Selv Det Radikale Venstre har rykket sig en smule.
Det, jeg så selvfølgelig er ærgerlig over, er, at jeg ikke kan samle et flertal for dette forslag, som vi altså kontinuerligt har fremsat siden 1992, og som vi vil blive ved med at fremsætte, fordi vi mener, det er helt, helt afgørende, hvis man ønsker at forsvare nationen.
Det, jeg synes er det grundlæggende problem ved den her debat,
er, at man er så rettighedsfikseret i den moderne tankegang, at man hele tiden tænker på ansøger nummer nr. 1.001 og sætter vedkommendes private, individuelle rettigheder over fællesskabet.
Det er det, man også har gjort siden 1983, hvor man lagde vægt på at tildele nytilkomne så mange rettigheder som muligt.
det er det, der har ført til, at der er for mange, der har fået statsborgerskab i Danmark.
Selv Socialdemokratiet siger i hvert fald, at de har en stram indvandringspolitik i dag, så vi er nået til et tidspunkt, hvor vi er nødt til at begynde at tage konsekvenserne af den debat og konsekvenserne af den udvikling, vi har set i landet.
Så jeg tror på, at det her forslag bliver vedtaget på et tidspunkt.
Det bliver så måske ikke lige i dag, men eftersom de fleste partier bevæger sig i den rigtige retning – ud over de fortabte i Alternativet og Enhedslisten – så tror jeg, at det her forslag bliver en realitet inden for en overskuelig tid.
På den måde har debatten da ikke været helt spildt, så jeg takker for debatten og ærgrer mig selvfølgelig over ikke at kunne samle et flertal.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Tak for svaret.
Nu kunne man så tænke, at det er Socialdemokratiet, der har siddet og trukket i den forkerte retning.
Men vi havde tidligere ministeren oppe og tale om, at hvis der er noget i lovgivningen, som er uhensigtsmæssigt, skulle ministeren også nok bakke op om at få rettet op på det.
På en eller anden måde må man jo sige, at i al den nød og ulykkelighed, der er generelt i udlændingepolitikken i Danmark, og med de mange års svigt kunne det måske betyde, at man, når det her forslag er færdigbehandlet og vi er færdige her i salen, kunne se hinanden i øjnene – Venstre, De Konservative, DF og Socialdemokratiet, hvis de ellers får lov – for at få strammet de her regler.
Er det LA's position, at man ønsker det?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Tak til Simon Emil Ammitzbøll-Bille.
Ih, hvor er det bare forfriskende at høre en så progressiv stemme i Folketingssalen i udlændingedebatten.
Det mangler i den grad, så tusind tak for det.
Så vil jeg høre, om Simon Emil Ammitzbøll-Bille kunne fortælle, hvor det parti, som han repræsenterer – Fremad – ligger henne i forhold til statsborgerskabsdiskussionen.
Altså, skal vi have en mere lempelig statsborgerskabspolitik end den, vi har i dag?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-12:
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke kan have en ordentlig diskussion uden lige at skulle komme med sådan en lille nedladende indledning.
Men nuvel, det er fru Marie Krarups eget valg.
Jeg vil sige det på den måde, at der jo ikke er tale om, at vi er ved at nedlægge Danmark som nation.
Altså, hold nu op!
Drop de der sorte pensler og den der mærkelige retorik.
Det, vi diskuterer, er jo: Er det sådan, at den, der opfylder kravene, passer sit arbejde, holder sig fra kriminalitet, opfører sig ordentligt og har boet i Danmark i en lang årrække, opfylder reglerne for at få dansk statsborgerskab, kan få det eller ej? Jeg synes ja, fru Marie Krarup synes nej.
Og det er så det, vi er uenige om.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Jeg vil godt tage det på mig, men jeg kan ikke nå det her i salen.
Men først og fremmest vil jeg sige: Nej, vi to er ikke i familie.
Men jeg bruger familien som et billede på nationen, fordi man er bundet sammen af en række følelser, historier og fortællinger.
Og det fællesskab kan man ikke lukke et stort antal folk ind i på basis af rettigheder, uden at man opløser det.
Og det er det, der er så vigtigt at forstå.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-12:
Mange tak, og tak for de pæne ord i indledningen.
I forhold til det konkrete er det ikke sådan, at jeg har et eller andet program for, hvor der skal justeres frem og tilbage i forhold til statsborgerskabsreglerne.
Jeg synes da, man skal se på dem løbende.
Jeg synes da, det er fair nok, at man hele tiden diskuterer: Hov, er der nogle kriminalitetsformer, man har glemt at tage med i forhold til dem, man giver karantæne eller udelukker?
Det synes jeg er helt fair.
Der kunne jeg godt nogle gange nok være i strammerdelen.
På den anden side kan man også diskutere sådan noget som indfødsretstesten, som vi har diskuteret på det seneste.
Altså, kan man virkelig tillade sig at lade en så fejlbehæftet sag være det, der skal være afgørende for, om folk får statsborgerskab?
Og på den måde tror jeg generelt set, at jeg vil sige, at jeg synes, vi har nogle gode regler.
Men om de så skal justeres lidt i den ene eller anden retning, synes jeg vi må se på konkret.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Vi er simpelt hen ikke enige, og heldigvis for det.
Når vi snakker om borgere, der er udenfor, bor i ghettoen eller er vokset op i ghettoen, som du kaldte det, er det netop vigtigt, at vi sørger for, at de mennesker kommer ind i fællesskabet – endnu mere ind i fællesskabet.
For Alternativet er det afgørende, at vi netop værner om de danske værdier, og de danske værdier er et stærkt retssamfund og et stærkt fællesskab, og det skal vi som politikere sørge for at skabe, og det gør vi ved at tildele statsborgerskabet til dem, der vil.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Jeg har tidligere stået i en radiodebat med et medlem fra ordførerens parti – det var før valget, og det var naturligvis et andet medlem – men det her medlem af partiet nævnte Sverige som et forbillede for, hvordan man udformer udlændingepolitikken på en hensigtsmæssig og human måde.
I Sverige har man en tildeling af indfødsret, som er væsentlig mere lempelig end den danske.
Den ligger nok tæt på Alternativets politik.
I den forbindelse er det jo nærliggende at spørge: Mener ordføreren, at Sverige – på samme måde, som ordførerens tidligere partifælle mente – er et land, vi skal skele til, når vi taler udlændingepolitik, altså et land, som fører en human og en god udlændingepolitik?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Jeg mener, at vi skal skele til Alternativets udlændingepolitik, når vi skal lave en ordentlig og fornuftig udlændingepolitik.
Det eneste element, som jeg i hvert fald lige nu på stående fod husker at vi gerne vil det samme som i Sverige i forhold til, er karensperioden.
Hvis du har begået noget kriminelt, må karensperioden maks. være 7 år.
Ud over det vil jeg sige, at jeg ikke er ekspert i Sveriges immigrations- og udlændingepolitik, men jeg kan meget håbefuldt sige, at hvis Nye Borgerlige læser Alternativets udlændingepolitik igennem, vil I synes, den er fornuftig, den er ordentlig, og at den er baseret på danske værdier.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Så lad mig spørge på en anden måde om konsekvenserne af den udlændingepolitik, som er ført i Sverige, og som minder meget om Alternativets – altså det her med tonen i debatten, en humanistisk tilgang, troen på, at hvis man tildeler eksempelvis indfødsret til mennesker, så bliver de bedre integreret i vores samfund.
I Sverige ser vi resultatet af det.
Mener ordføreren, at konsekvenserne af den svenske udlændingepolitik er positive, eller er de negative?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Jeg vil igen gøre opmærksom på, at jeg simpelt hen ikke har tilstrækkeligt med viden, ekspertviden, om, hvad konsekvenserne har været af den svenske politik.
Men jeg kan fortælle så meget, at de første indvandrere, gæstearbejderne, kom til Danmark for 50 år siden, og de har fået børn, og så har deres børn fået børn.
Og langt de fleste af både gæstearbejderne og deres børn er supergode borgere.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Tak skal du have.
Der var nogle, der talte om en skør udlændingepolitik tidligere.
Der var nogle, der – jeg tror, det var ministeren – havde svært ved rigtig at sige, hvem der fører en skør indfødsretpolitik. Indfødsretpolitikken som fremført af Alternativet er i bedste fald skør, i værste fald skadelig for Danmark.
Dansk statsborgerskab er den fornemste gave, man kan få.
I årevis har politikerne foræret den gave til udlændinge, der aldrig burde have haft den.
IS-terrorister er blot et aktuelt eksempel, og der findes så mange tilfælde af fejlagtigt tildelte statsborgerskaber, at det er ulykkeligt.
Det vil Nye Borgerlige gøre op med.
Derfor er vi positivt indstillet på at kigge på et maksimum for, hvor mange statsborgerskaber vi skal tildele.
Forslagsstillerne lægger op til maksimalt 1.000.
Det fremgår ikke af forslaget, hvorfor man lige er endt på det her tal, men for Nye Borgerlige er det afgørende, at det kun er dem, der virkelig vil Danmark, og som igennem ord og handlinger har demonstreret deres evne til at indgå i vores fællesskab, der kan få den ultimative gave.
Forslaget lægger op til, at dansk statsborgerskab kun gives til indvandrere, der er integrerede.
Vi går videre.
Vi mener, at dansk statsborgerskab kun skal gives til personer, der er assimilerede.
Forslagsstillerne opstiller en række forslag til kriterier og betingelser, der kan indgå i beslutningen om, hvem der skal have dansk statsborgerskab.
Vores holdning er, at hvad angår udlændinge fra muslimske lande, har vi statistisk set belæg for at sige, at indvandrere og deres efterkommere er mere kriminelle end danskere, når de kommer hertil, og de skal udelukkes fra starten.
Der skal kun tildeles dansk indfødsret til mennesker, der kan og vil bidrage positivt til vores fantastiske land.
Et maksimum for antallet og en bedre screening kan være en vej til at sikre det.
Nye Borgerlige ser derfor frem til udvalgsarbejdet med dette forslag og kan varmt støtte det.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Tak for støtten.
Angående antallet, kan det sagtens være 700 eller 750.
Det kan komme op i en forhandling.
Men jeg vil egentlig stille et andet spørgsmål, fordi jeg ikke var til stede under førstebehandlingen af indfødsretslovforslaget, hvor jeg var i udlandet, og hvor ordføreren mente, at samtlige politikere skulle skamme sig.
Derfor vil jeg godt spørge ordføreren: Skammer ordføreren sig ikke over i årevis at have støttet og deltaget aktivt i et parti, nemlig Det Konservative Folkeparti, som har stemt ja til samtlige 54 af de fremsatte indfødsretslovforslag siden 1995?
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det er ganske korrekt, at ordføreren ikke var i salen, da vi drøftede det her.
Det var ordførerens kollega, hr. Morten Messerschmidt, og han stillede faktisk samme spørgsmål.
Og som jeg svarede ham, har hverken han eller ordføreren, fru Marie Krarup, kan jeg nu så også forstå, hørt min tale, for jeg fremhævede faktisk Dansk Folkeparti for netop at have stået vagt om det her og roste dem for netop det.
Så den præmis vil jeg slet ikke gå ind på, andet end at jeg fortsat vil minde både fru Marie Krarup og fru Marie Krarups kollega, hr. Morten Messerschmidt, om, at jeg faktisk roste Dansk Folkeparti for netop at have kæmpet for og også i lang tid sikret, at vi ikke har svenske tilstande i Danmark i dag.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Det er jo interessant at sidde som et nyt parti og høre nu det sidste parti fra den tidligere blå blok fortælle, at man gerne vil have strengere krav til, hvem der tildeles indfødsret, end det, der på nuværende tidspunkt ligger i lovgivningen.
Det må jo betyde, at der har siddet nogle i den forrige periode, hvor det borgerlige Danmark med DF, LA, Venstre og De Konservative havde flertal i Folketinget, som holdt igen.
Det, jeg hørte fra ordføreren i dag, lød ikke sådan.
Men nogen må jo have trukket i den forkerte retning, siden en aftale er landet, hvor den er landet, når vi nu har tre ordførere plus ordføreren for forslagsstilleren, som alle ønsker at stramme de regler, som man selv havde flertal for at ændre.
Kan ordføreren oplyse eller informere om, hvad der har ændret sig, eller om der er noget, vi ikke har forstået?
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Jamen jeg kan ikke give et svar i form af et tal, fordi jeg mener, at spørgsmålet i den forstand er forkert.
Vi skal have nogle meget, meget skrappe principper for, hvordan man kan blive optaget i det, som fru Marie Krarup kalder den danske familie; og det er vi jo enige om.
Men hvis man overholder de principper, kan man blive tildelt statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Ja, det synes jeg jo er det eneste fornuftige, altså netop at stille sådan et værn op.
Altså, hvis der ligefrem var nogen, der ønskede, at grænsen blev rykket frem eller mod syd, kunne vi nok også godt klare det.
Så det er et eksempel, som slet ikke kan bruges i den her sammenhæng, for det er jo nogle, der netop på forhånd tilhører familien, og som bare af historiske årsager er blevet lukket ude.
Det mener jeg slet ikke kan bruges som et argument; så jeg mangler stadig svaret.