runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2022-03-16:
Tak for den forklaring af DAC-systemet.
Jeg tror, at vi i Enhedslisten har fået den cirka ved hver eneste finanslovsforhandling fra både den her og tidligere socialdemokratiske regeringer.
Vi er efterhånden ved at forstå, hvordan systemet fungerer.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det, som ministeren selv startede med at sige.
Det er en politisk beslutning, det er ikke en naturlov, det er ikke noget, som nogen har pålagt Danmark at gøre, og derfor kan ministeren ikke stå der på talerstolen og tørre ansvaret af for den politiske beslutning andre steder.
Derfor spørger jeg igen: Det kan godt være, ministeren har sagt nej til det ændringsforslag, som Enhedslisten, SF og Radikale har lavet, men kunne man ikke tage noget af det fra f.eks. en krigskasse, som står der, og anerkender ministeren ikke, at hvis man tømmer udviklingsbistanden, har det også sikkerhedspolitiske konsekvenser?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Jeg synes, at jeg i min indledende tale gjorde meget ud af at understrege, at det netop er en politisk beslutning, og det er, fordi jeg synes, det er vigtigt, at danskerne er opmærksomme på, hvad det er, der foregår for tiden.
Ja, med åbne øjne kommer vi til at bruge flere af vores fælles penge på forsvaret, og det er prisen for at leve i sikkerhed.
Og ja, det får konsekvenser for udviklingspolitikken, at der kommer ukrainske flygtninge til Danmark nu, fordi vi med åbne øjne prioriterer at bruge 2 mia. kr., som ellers ville være brugt ude i den store verden, på modtagelse af ukrainere her.
Jeg lyttede jo lidt til debatten ved andenbehandlingen og tænkte, at nu bliver det lidt til noget teknik.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi er ærlige over for hinanden.
Det her er politik, og vi har den holdning i regeringen, at det, der sker her, er rimeligt.
Det vil jeg gerne understrege.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Tak, og tak til ministeren for at tage ordet.
Jeg er fuldstændig enig i, at man selvfølgelig skal fortsætte den praksis på det økonomiske område, som man har haft, jeg tror, ministeren sagde fra 1992.
Grunden til, at jeg lige tager ordet for en kort bemærkning, er ministerens indlæg, hvor han siger, at vi med den situation, vi står i i forhold til Ukraine, står med den største integrationsudfordring nogen sinde.
Det kan selvfølgelig godt komme til at være rigtigt, hvis vi taler om antallet, der kommer til Danmark.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren alligevel lige ville nuancere det her billede lidt, for som repræsentant for et parti, der normalt er indvandreskeptisk, så er det mit indtryk, at mange af dem, der kommer til Danmark, faktisk vil være lettere at integrere for os end folk, der er kommet fra så mange andre steder i verden, bl.a. fordi de jo så entydigt faktisk gerne vil tilbage til deres hjemland, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
De kommer bl.a., fordi de kender nogen i Danmark og har et ståsted her.
Vi er bekendt med, at de faktisk gerne vil ud og bestille noget så hurtigt som muligt.
Er ministeren enig i det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Dagen efter Putins overfald på Ukraine slog jeg op i integrationsstatistikkerne for at se, hvordan det nu er, ukrainerne klarer sig i Danmark.
Både kvinder og mænd har en meget, meget høj beskæftigelsesfrekvens, der stort set svarer til resten af befolkningens.
De begår kun to tredjedele af den kriminalitet, en gennemsnitsborger i Danmark begår.
Men der skal man jo også huske på, at de ukrainerne, der er i Danmark, er kommet hertil på nogle af de ordninger i udlændingeloven, hvor man jo mister sit opholdsgrundlag, hvis man mister sit arbejde, og hvor man ryger ud, hvis man begår kriminalitet.
Det synes jeg også bare lige hører med til diskussionen.
Så vil jeg også sige, at den politik, den ukrainske regering fører, hvor de siger, at mænd mellem 18 og 60 år ikke skal forlade Ukraine, også betyder, at halvdelen af de mennesker, der nu krydser de europæiske grænser, er børn, og resten er jo så kvinder og ældre over 60 år.
Jeg ved jo ikke, hvad det kommer til at få af betydning for integrationsopgaven.
Jeg kan bare se, at vores dagtilbud og vores skoler står for foden af en kæmpe bakke.
Alle ved jo, at ét ukrainsk barn eller to eller fem ukrainske børn på en almindelig dansk folkeskole ikke er noget problem, men hvad hvis det bliver mange, mange flere?
Det er også derfor, jeg bare appellerer til, at hele det danske samfund nu tager ved, at vi får inviteret dem med til børnefødselsdage, at vi får dem trukket med til fodbold, og at vi får hjulpet mor i arbejde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for den her nuancering, for deri ligger jo netop også, at det, når man bruger betegnelsen den største integrationsudfordring nogen sinde, selvfølgelig er et spørgsmål om antallet, og det kan selvfølgelig komme til at vælte os i forhold til den praktiske opgave.
Men ellers er de her mennesker, der kommer til Danmark, måske nogle, som vi alle sammen kan håbe på kommer til at begå sig bedre end andre, og som måske også har det udtryk klart og tydeligt, at de i det øjeblik, der er mulighed for at vende tilbage til Ukraine og være med til at genopbygge landet efter de her enormt triste begivenheder, vi ser udspille sig foran os i de her uger, faktisk gerne vil det.
Så skal vi selvfølgelig fra dansk side også være med til at hjælpe dem tilbage til Ukraine for at genopbygge et sønderbombet land.
Vi må håbe, at den dag kommer, og indtil da skal vi selvfølgelig få tingene til at fungere her i landet, og der vil jeg bare gerne udfordre begrebet om den største integrationsmæssige udfordring nogen sinde, i forhold til at det her måske er nogle mennesker, der faktisk er lidt lettere at integrere i Danmark end mennesker, der kommer fra så mange andre steder i verden.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Jeg vil starte med at sige, at den udtalelse selvfølgelig bygger på antallet.
Jeg vil også sige, at for et stykke tid siden besøgte jeg nogle af de første ukrainere, der søgte asyl på Center Sandholm, og der sad jeg og talte med en 4-5 kvinder, som var ankommet, og deres børn var nede i Røde Kors' skole.
Det allerførste spørgsmål, de stillede mig, var: Hvordan får jeg et arbejde?
Jeg har arbejdet med udlændingeområdet i nogle år, og det er ikke altid, det er det første spørgsmål, man får.
Det var det faktisk her.
Lotte Rod (RV), 2022-03-16:
Jeg vil gerne følge op på spørgsmålet fra fru Anne Sophie Callesen, for når ministeren argumenterer for, at fordi der kommer mange, så skal vi tage pengene fra ulandsbistanden, betyder det så, at hvis vi får brug for mere end 2 mia. kr., så vil regeringen tage det fra ulandsbistanden?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Det er bl.a. til det, men også til meget andet.
Og jeg synes, det er lidt voldsomt bare at tømme kassen på det her ene initiativ, i en situation hvor vi også har behov for at tage mange andre politiske initiativer, bl.a. sikkerhedspolitiske initiativer.
Jeg kan i forlængelse af det, som udviklingsministeren allerede har sagt, sige, at han selvfølgelig vil holde ordførerne tæt informeret omkring de dispositioner, der træffes af udviklingsministeren.
Rosa Lund (EL), 2022-03-16:
Tak for det.
Det er netop, fordi vi står i den største krise.
Det er jo rigtigt nok, at det – i gåseøjne – bliver billigere i forhold til udviklingsbistanden, jo hurtigere folk kommer ud af asylsystemet.
Det er vi store tilhængere af i Enhedslisten, altså af kort sagsbehandling, adgang til uddannelse og adgang til arbejdsmarkedet, men hvis det er argumentet, hr. Mattias Tesfaye, bør det jo gælde for alle flygtninge og ikke kun dem, der er på den her særlov.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Jeg har godt hørt det argument, at så kunne vi bare beslutte os for, at alle, der søger asyl, har ret til det danske uddannelsessystem og det danske arbejdsmarked fra dag et.
Det vil jeg advare imod, for jeg vil frygte, at det vil betyde markant højere asyltal i Danmark.
Hvis folk ved, at alene det at ankomme til Danmark og bruge asylretten – altså søge asyl, uanset om man har et beskyttelsesbehov eller ej – gør , at man får mulighed for at arbejde nede i Kvickly og sende ungerne på gymnasiet, er jeg bange for, at vi kommer til at få meget høje asyltal.
Så af den grund tror jeg, at vi bliver nødt til holde fast i, at arbejdstilladelsen og muligheden for fuld adgang til det danske uddannelsessystem forudsætter, at man har fået vurderet, om man har et beskyttelsesbehov, og at man har fået en opholdstilladelse.
Med hensyn til ukrainerne er jeg glad for, at der viser sig at være meget bred opbakning til i Folketinget, at vi hurtigt giver dem en opholdstilladelse.
Det er en opholdstilladelse, der vil give dem nogenlunde de samme rettigheder som andre flygtninge, der er i Danmark, men de får den hurtigt uden en individuel asylretlig vurdering.
Det er så omfattende, at vores asylsystem ville sande til, fordi det er så mange mennesker, der kommer på samme tid.
Det er i øvrigt en beslutning, vi træffer på linje med alle andre EU-lande.
Rosa Lund (EL), 2022-03-16:
Vi har jo i Enhedslisten, SF og Radikale Venstre lagt et meget konkret ændringsforslag frem om, hvor pengene kan tages fra.
Vi foreslår jo ikke, at vi bare lige sætter os ned og finder de her penge et eller andet mærkeligt sted.
Vi peger på nogle helt konkrete steder, som vi tænker regeringen burde være enig i, for det er nemlig penge, som går fra coronaindsatsen, som der ikke længere er brug for, og penge, der går fra den forsvarsaftale, der lige er lavet, hvori der netop står, at der skal bruges penge på humanitær bistand.
Derfor giver det stadig væk ikke nogen mening for mig, at ministeren holder fast i, at det er verdens fattigste, der skal betale for den her aftale.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Som jeg også sagde i min indledende tale, anerkender jeg fuldstændig, at det her er et politisk valg.
Og regeringen har med åbne øjne besluttet sig for at bruge flere penge på forsvaret.
Det gør vi med åbne øjne, for vi mener, at det er det rigtige for Danmark, at vi kommer op på de 2 pct. af vores bruttonationalprodukt.
Vi synes også, det er rigtigt, at udviklingsrammen nedjusteres med 2 mia. kr. med henblik på modtagelsen af ukrainerne.
Det er ikke en fejl.
Det sker med fuldstændig åbne øjne.
Det er vores politik.
Det er der et flertal for i Folketinget, og derfor ser vi ikke nogen grund til at flytte os fra det standpunkt.
Christian Juhl (EL), 2022-03-16:
Jamen det forfærdelige er jo bl.a., at de her penge er disponeret i det her finansår, men nu skal de rives væk fra de her projekter.
Så er der et andet spørgsmål: Hvad er grunden til, at regeringen den her gang ikke ønsker at forhandle med de folk, der står bag f.eks. udviklingsstrategien?
Man ønsker ikke at forhandle, man ønsker at orientere.
Tidligere, i 2015, og under coronaen forhandlede vi og prøvede i fællesskab at finde de udgifter i udviklingsbistanden, som ramte mindst hårdt.
Hvorfor vil man ikke det?
Hvorfor er man så selvbevidst, at man siger: Det ordner vi selv?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Det bliver lidt hvis og hvis, for hvor mange mennesker kommer til Danmark?
Vi aner det ikke.
Det er vi ikke færdige med, men ligesom alle andre europæiske lande kigger vi utrolig intensivt på udviklingen i Ukraine.
Jeg er selv meget bekymret for, hvad der sker, hvis der kommer bykrig i Kyiv og en kæmpestor millionby kommer i krig, kommer under belejring og måske bliver omringet.
Det kan blive helt vildt voldsomt.
Så jeg hepper på den ukrainske regering og den ukrainske befolkning, og jeg hepper på Ukraines regering i de igangværende forhandlinger med den russiske regering.
Jeg håber virkelig, at der kommer ro på, selvfølgelig først og fremmest for Ukraine og ukrainerne, men også fordi det kan blive meget omfattende, hvad vi skal håndtere i Vesten, hvis der bliver egentlige krigshandlinger på gaderne i Kyiv.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-16:
Jeg vil sige tak til ministeren for at stille sig op og fortælle, at af alle de muligheder, der var, vælger regeringen med åbne øjne, at det så er verdens fattigste, der skal holde for, at vi kan tage godt imod ukrainerne.
Så er det jo i hvert fald sagt åbent og ikke, som man ellers tidligere har prøvet at sige, at det ligesom er noget, som er en automatik.
Det, jeg vil spørge om, er: Ministeren siger, at det her kan blive meget værre, så hvor langt er regeringen villig til at gå?
Hvor meget vil man tage af udviklingsbistanden, hvis det her bliver meget værre?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
De politiske diskussioner om økonomiske prioriteringer bliver jo først interessante – og relevante, vil jeg sige – når man ser forskellige muligheder sat op over for hinanden.
Der anerkender jeg så, at regeringen og SF ikke deler samme synspunkt.
For det er en meget vigtig beslutning for regeringen, at vi kommer til at bruge flere penge på vores forsvar, og at vi lever op til de forpligtelser, vi har som en del af NATO, og at vi erkender, at den sikkerhed og stabilitet, som min generation og spørgerens generation er vokset op med, kommer med en pris.
Det kan man selvfølgelig godt gøre, og det er en politisk prioritering.
Carl Valentin (SF), 2022-03-16:
Det er vi ikke uenige i, nej, vil jeg sige til udlændingeministeren.
For vi er også i SF en del af det nationale kompromis.
Vi synes også, at vores sikkerhed er vigtig.
Men det er jo midler, som i det her nationale kompromis specifikt er afsat til udviklingsinitiativer.
Så det handler jo ikke om at tage nogle midler fra den fælles forståelse, vi har, om oprustning osv. i den her ekstraordinære situation.
Det handler jo faktisk om at tage nogle midler, som er afsat til udviklingsprojekter, og så bruge dem her, så vi ikke i stedet skærer i udviklingsbistanden.
Jeg håber, at regeringen vil tage nogle initiativer efter det her, som retter op på de problemer, som man nu skaber.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-16:
Jamen synspunktet fra Radikale Venstre er modtaget.
Min opmærksomhed er rettet mod det her lovforslag, at vi hurtigst muligt får givet ukrainerne en opholdstilladelse og sikret den bedst mulige integration.
Og så er jeg helt sikker på, at hvis eller måske snarere når, der bliver behov for at tage den næste diskussion, vil vi meget gerne diskutere både med De Radikale og resten af Folketingets partier, dels hvad der er det rigtige næste politiske skridt, hvis vi ser en øget tilstrømning, dels hvordan det skal finansieres, og der har jeg også behov for at tale med nogle af mine kolleger, før jeg kan udtale mig mere kategorisk om det.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-03-16:
Jeg deler, og det tror jeg alle gør, fuldstændig ministerens bekymring for situationen.
Det, jeg spurgte til, var, hvor langt regeringen vil gå, også forstået sådan, om regeringen er villig til at se på andre muligheder, hvis det skulle blive nødvendigt at bruge flere midler på modtagelse af flygtninge fra Ukraine.
Det håber jeg virkelig regeringen vil overveje, så vi ikke ender i en situation, hvor Danmark igen bliver den største modtager af udviklingsbistand.
Carl Valentin (SF), 2022-03-16:
Som jeg hører udlændingeministeren, så har han to primære argumenter for, hvorfor man skal kanalisere penge fra dansk udviklingsbistand i retning af flygtningemodtagelse i Danmark.
Og de to argumenter, som blev fremført i talen, er punkt 1, at situationen er ekstremt alvorlig, og punkt 2, at vi har gjort det på de her måder i lang tid, altså siden 1992.
Men det er jo ikke argumenter for, at man skal finde pengene lige præcis her.
Der er alle mulige andre måder, man kunne gøre det på.
Vi foreslår så sammen med Radikale Venstre og Enhedslisten, at man kunne tage noget fra det nationale kompromis, penge, der i forvejen er prioriteret til udviklingstiltag, og nogle overskudsmidler fra coronaindsatsen og så bruge det.
Så det er jo det, man må svare på, altså hvorfor man ikke vil gøre det.
Hvorfor er det regeringen så magtpåliggende lige præcis at bruge penge fra udviklingsbistanden til det her, når man har så mange andre muligheder for at finansiere det her forslag?
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-22:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Ministeren anerkender aftaleteksten, hvor der under punkt 6 i bilag A står: »Aftalepartierne er opmærksomme på, at særligt de små fag kan blive udfordret i de kommende år med faldende ungdomsårgange.«
Der vil jeg bare spørge ministeren – også i forhold til rammen for diskussionen nu, altså om vi skal genforhandle og genåbne den her aftale, og at det ser ud, som om der ikke er blevet afsat nogen midler til det – om han ikke vil komme ind på, om man med den nye tillægsaftale økonomisk vil holde hånden under nogle af de små fag og nogle af de lukningstruede fag.
Ministeren er jo bekendt med, at vi har foreslået, at man skulle tage småsprogfagspuljen og summere op eller noget andet.
Og hvis man ikke har gjort det, mener ministeren så, at vi kan lave en tillægsaftale til den her aftale og så gøre det, eller hvad tænker ministeren om det?
For jeg håber, ministeren er enig i, at det er vigtigt.
Jesper Petersen (S), 2022-03-22:
Jeg synes også, de har levet op til det.
Der er en vilje og et ønske om at fastholde de her mindre fag, typisk inden for humaniora.
Det synes jeg er positivt.
Der tænker jeg egentlig, at hvis Enhedslisten gerne vil det, står det dem jo frit for i deres politik at komme med forslag om, at man gerne vil øge den her ordning og finansiere den.
Men det er en eksisterende ordning, der særlig understøtter nogle ganske små fag – endog meget små fag – og der er stadig væk forskning, og de findes, også selv om der er meget, meget få studerende på de enkelte årgange.
Umiddelbart er det egentlig ikke tanken, at det sådan generelt er det, der skal være løsningen; måske er udfordringen snarere at få nogle flere til at søge nogle af de her unikke fag.
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-22:
Jeg hørte svaret, som at der så ikke er økonomi til at holde hånden under de små fag, som aftalekredsen jo anerkender er nogle af dem, som er truet af de faldende ungdomsårgange.
Mit andet spørgsmål handler om punkt 49 i aftaleteksten.
Der synes jeg der står noget klogt om det her med sammen med lokale aktører at skulle sikre gode studiemiljøer m.v.
Vi ved jo, at der f.eks. har været en studenterforening, der har foreslået et projekt, man kunne lave for at skabe nogle gode studenteraktiviteter, og der har også været andre eksempler, men nu var det bare et konkret eksempel.
Jeg har ikke kunnet se, at man har afsat ressourcer til, at det skulle kunne lade sig gøre.
Er det rigtigt forstået?
Jesper Petersen (S), 2022-03-22:
Altså, småfagsordningen findes og eksisterer fuldstændig, som den har gjort hidtil – bare for at slå det fast: Den er der ikke ændret på.
Og der er klart taget hensyn til, at det ikke er her, man går ind og skalerer ned og reducerer optaget, i de indspil, der er kommet.
Det var det, der var hensynet, da aftalen blev indgået, og det synes jeg også der er levet op til.
Men det er altså op til dem at leve op til det ansvar.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-22:
Tak for det, og tak til Venstre for at genfremsætte det her forslag, for det er en vigtig debat.
Vi har hørt statsministeren adressere det i nytårstalen.
På KL-topmødet i sidste uge understregede finansministeren, at regeringen ønsker at give alle kommuner yderligere frihed.
Fra forskellige sider blev det nævnt, at borgeren skal have valgfrihed, der skal være minimumsnormeringer, der skal være klasselofter, der skal være ret til et vist serviceniveau, og der kan siges rigtig meget om hver enkelt af de her rammer, begrænsninger eller hegnspæle, som man kunne kalde dem.
I Dansk Folkeparti er vi også fuldstændig klare på, at friheden til kommunerne ikke må være en frihed til at slække på servicen.
Det er ikke uden grund, at vi har haft behov for at give milliarder til kommunerne kombineret med krav om et vist serviceniveau.
Vi har også kunnet se, at når så kravene falder bort, slækkes der på servicen.
Vi fik afsat penge til klippekort for de ældre, men i samme øjeblik kravet forsvandt, blev pengene mange steder brugt på noget andet.
Derfor bliver vi nødt til at kombinere diskussionen om frikommuner med en diskussion om, hvordan vi sikrer, at friheden bliver brugt med ansvar.
Vi kan i Dansk Folkeparti ikke acceptere, at en frihed åbner op for uacceptabelt dårlig service.
Så vil nogle jo sige, at det må det lokale demokrati løse; borgerne må tage ansvaret og sikre, at byrådet ikke bliver genvalgt.
Men for at citere Niels Hausgaard: Er de fleste nu også de bedste, eller er de bare flest?
I Dansk Folkeparti har vi brug for at sikre, at der også bliver taget hensyn til de svageste, de ældre, handicappede, børn og unge, som ikke har kræfterne og mulighederne for at tage sagen i egen hånd.
Vi skal sikre rammer, som gør, at de ikke bliver glemt eller sparet væk i kommunal effektiviseringsiver, bare fordi de ikke kan råbe højt.
Derfor vil jeg egentlig bare opfordre til, at vi på baggrund af det her forslag sætter os sammen og kigger på, hvordan vi måske kan lave en fælles beretning.
For jeg tror, vi alle sammen kan være interesserede i at afskaffe unødvendigt bureaukrati, unødvendige krav, unødvendige regler.
Det, der er dilemmaet, er, hvad der er unødvendigt, og hvad der er nødvendigt for at sikre, at vi faktisk får givet den service til borgerne, som borgerne berettiget har krav på.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-22:
Familien er samfundets vigtigste bestanddel.
Det er i familien, vi bliver formet som mennesker, lærer at forpligte os og være noget for vores medmennesker.
Stærke familier skaber derfor stærke individer, der igen er med til at gøre vores samfund stærkt.
I familien passer man på hinanden, kender hinanden og fornemmer den ubetingede kærlighed.
En stærk familie ruster på den måde den enkelte til at indtræde i samfundet og indgå i fællesskaber med andre.
Næsten af sig selv har velfærdsstaten udvidet sig med eksplosiv kraft.
Danskernes skatteopkrævninger er i dag verdens højeste.
Dette presser familierne ind i et hamsterhjul.
Børnene sendes meget tidligt i institution, fordi alt for få familier kan finde økonomisk overskud til at indrette sig, som det passer dem bedst.
Den socialistiske tankegang gennemsyrer både børne- og ældreområdet, handicapområdet også, og politikernes detailstyring betyder, at forældre i dag tvinges til at sende deres børn i skole, selv om de ikke er klar.
Den kommunale ældreservice er både dyr og dårlig og karakteriseret ved en kulde, der kommer sig af en sektor, hvor konkurrence og dermed initiativ og fornyelse er bandlyst.
Vi kan se, at handicapområdet sejler.
Nye Borgerlige ønsker at sætte hælene i her.
Som samfund har vi bevæget os ned ad en gal vej – en vej, hvor statens interesser alt for længe har overskygget familiernes.
Danske forældre skal ikke arbejde for at fodre staten.
De skal arbejde for sig selv og for hinanden, og nu er det tid til at kæmpe for mindre stat, mere menneske, for det betyder også stærkere familier.
Familierne skal styrkes gennem frihed under ansvar.
De skal have lov til at beholde flere af deres egne penge, og samtidig skal værdifællesskabet styrkes i civilsamfundet, så trygheden og fællesskabet bliver styrket, i takt med at staten fylder mindre.
Vi taler om at decentralisere helt ud til de enkelte institutioner, helt ud til den enkelte dansker, helt ud til den enkelte familie.
Kort sagt skal pengene følge den enkelte.
De skal følge det enkelte barn i dagtilbud og skole, og de skal følge den enkelte ældre, så man har et reelt frit valg, også når man bliver ældre.
I et mere borgerligt samfund har familierne mere frihed til at leve, som de vil.
De har flere penge til sig selv efter skat, de har flere frie valg, og de oplever derfor mere harmoni i hverdagen.
Målet er, at familielivet bliver nemmere for flere, ved at der tilføres frihed på alle livets stadier, fra barndom til alderdom.
Forældrene får mere tid med deres børn i de første vigtige år, og de ældre får mere frihed og selvbestemmelse som ligeværdige medlemmer af samfundet.
Det skal skabe et samfund med styrket sammenhængskraft og en klar opfattelse af, at vi lever i et forpligtende nationalt fællesskab.
Kort sagt skal politikerne bestemme meget mindre, og danskerne skal bestemme meget mere selv, også over flere af deres egne penge.