runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Med fare for, at jeg gør det, som fru Pernille Vermund siger at jeg ikke må, vil jeg sige, at jeg ikke kan huske det, for jeg var jo ikke med til at skrive den pressemeddelelse, som de borgerlige partier var ude med.
Men i forhold til de ting, jeg har hørt være fremført i den offentlige debat, som jo meget går på, at den ene eller den anden skulle have instrueret den ene eller den tredje i at gøre noget bestemt på et eller andet tidspunkt i det her sagsforløb, så vil de anklager jo alt i alt være usaglige hensyn, også i retlig forstand.
Derfor er det også min bedste overbevisning, at det er omfattet af det udvidede mandat, som regeringen lægger op til.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-08:
Tak for det.
Før valget sidste år var alle borgerlige partier enige om en pressemeddelelse, som hedder »Ramme for undersøgelse af beslutning om hjemsendelse af topledelsen i FE«.
Der står ret præcist beskrevet, hvad det er, vi gerne vil have undersøgt.
Jeg kan i dag forstå på Venstres ordfører, hr. Morten Dahlin, at det, som regeringen agter at udvide undersøgelsen med, svarer til det, som vi dengang som borgerlige partier var enige om var det, der skulle undersøges.
Kan justitsministeren bekræfte, at det er det, regeringen har til hensigt?
Når jeg spørger nu, spørger jeg jo ikke ud fra en eller anden tilfældig pressemeddelelse, hvortil justitsministeren kan sige: Den har jeg ikke set; jeg har ikke nærlæst den.
Jeg ved, at det her var en central del af regeringsforhandlingerne: Altså, skulle der en undersøgelse til af FE-sagen, og hvordan skulle den til, og hvornår skulle den til?
Så at man siger, at man ikke kender til det udspil, der kom fra de borgerlige partier, er nok ikke rigtig holdbart.
Så det er bare sådan for at få det bekræftet: Er det rigtigt forstået, at Venstre i dag siger, at den undersøgelse, der kommer som udspil fra regeringen, svarer til det, vi ønskede som borgerlige partier før valget – er det korrekt?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Som jeg allerede var inde på i mit svar til hr. Martin Lidegaard, er det jo, når der allerede i dag i det fra den eksisterende undersøgelseskommission står, at vidner skal indkaldes, når det er strengt nødvendigt, for hele tiden at sikre, at der er så få mennesker, der er involveret i og inddraget i de oplysninger, i de højt klassificerede oplysninger, der måtte indgå i den her sag og i afdækningen af sagen i almindelighed.
Normalvis er Dansk Folkeparti jo også et parti, der er meget interesseret i at gøre alt, hvad man overhovedet kan, for at give vores efterretningstjenester og vores myndigheder de bedst tænkelige muligheder for at værne Danmark mod bl.a. terrorangreb og andre ting, og det er det, der er hensynet her.
Carsten Bach (LA), 2023-11-08:
Tak til formanden for at tillade ekstra spørgsmål, og tak til justitsministeren for at blive stående lige lidt længere.
Statsministeren svarede i går hr. Alex Vanopslagh i spørgetimen, at statsministeren er lidt gammeldags og tilbageholdende med at tale om efterretningstjenesterne i Folketingssalen, fordi der jo også er Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, som har det formål at gøre netop det.
Det blev også omtalt som Kontroludvalget af statsministeren i går og desuden også her på talerstolen i dag omtalt som Kontroludvalget af justitsministeren.
Der ligger jo det i det, at det er den parlamentariske kontrol af efterretningstjenesternes arbejde og regeringens anvendelse af efterretningstjenesterne.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis justitsministeren her lige ville reflektere en lille smule over det forhold, at der i det såkaldte Kontroludvalg, som består af 5 medlemmer, er 3 repræsentanter fra regeringspartierne.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Jamen det er jo Folketinget.
Men hvis det, spørgeren spørger ind til, er, om man skal se på de rammer, og om man skal udvide antallet af medlemmer, vil jeg sige, at det er vi ikke fra regeringens side afvisende over for, og det kan jo fint indgå i de drøftelser, som jeg allerede har annonceret der skal være, om en revision af PET-loven.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-08:
Det terrorangreb, der foregik den 7. oktober, begået af den højreekstreme, islamistiske organisation Hamas, kan på ingen måde retfærdiggøres, uanset hvad der er foregået forud.
På samme måde kan det terrorangreb jo naturligvis heller ikke retfærdiggøre krigsforbrydelser.
Og det, der sker lige nu, er i mange organisationers øjne og i store, store dele af hele FN-apparatets øjne ikke proportionalt.
Det er noget, der forårsager en humanitær katastrofe.
FN har faktisk lige slået alarm, fordi der på bare på de 3 uger i Gaza er blevet dræbt flere børn, end der normalt ville blive i alle verdens krige på et helt år.
Altså, det er fuldstændig ekstreme tal, altså dødstal, vi taler om, og der er ikke nogen, der kan være i tvivl om, at de 4.500 børn, der er blevet dræbt, jo er uskyldige civile; de har hverken lod eller del i den terrorhandling, der er blevet begået.
Og med respekt for ministeren og ministerens virke kan de simpelt hen ikke bruge alle de her ord om balance og om, hvad der kunne have stået, og hvad der burde have stået i den her resolution, til noget.
Resolutionen blev fremsat af Jordan, som er et af de mest moderate arabiske lande, og den har ændret sig, fra den blev fremsat, til der blev stemt om den.
Der var forskellige forsøg, bl.a. fra Canada, og jeg har fuld forståelse for det; jeg ville selv have stemt for det ændringsforslag, hvis jeg havde været den diplomat, der skulle gøre det.
Men man endte faktisk med en resolutionstekst, som tager afstand fra terrorangreb på civile palæstinensere og israelere.
Så der er afstandstagen til terror i den tekst, og derfor er der også en balance.
Der står ovenikøbet, at den nuværende eskalation skyldes det, der foregik den 7. oktober.
Så hvad mere kan man bede om, hvis det skal være en tekst, der skal kunne balancere en hel verden og få flest mulige lande til at stemme for den?
Hvorfor er det, at Danmark ikke vælger at stemme for og på lige fod med mange af de lande, jeg nævnte indledningsvis, faktisk afgiver en stemmeforklaring, hvor man kunne sige: I øvrigt kunne vi godt have tænkt os, at der også var A, B og C med?
Steffen Larsen (LA), 2023-11-08:
Tak, hr. formand.
Denne sag er jo grundlæggende alt andet end konspirationsteorier, selv om justitsministeren således forsøger at nedgøre kritikere af sagsforløbet i FE-sagen.
Men jeg bemærker, at vi kritikere er i godt selskab.
Der er professorer Eva Smith, Michael Gøtze, Jørn Vestergaard, Lasse Lund Madsen, Frederik Waage, Sten Schaumburg-Müller for blot at nævne nogle.
Derudover er der også tidligere embedsfolk som Michael Lund, Michael Christiansen, Anders Troldborg, Karsten Dybvad og Jacob Kaarsbo for blot at nævne nogle og tidligere toppolitikere som Uffe Ellemann-Jensen og Anders Fogh Rasmussen m.fl.
Så er vejen virkelig så fuld af spøgelsesbilister?
får man jo lyst til at spørge Socialdemokratiet og Justitsministeriet.
For når regeringen og Socialdemokratiet påstår, at der køres konspirationsteorier, kunne de jo nemt komme dem til livs.
De kunne lade undersøgelsen være fæstet i Folketinget, lade der være delvis åbne døre eller lade det blive undersøgt uden begrænsninger af dommerne i kommissionen, såsom at dommerne har det her snævre juridiske begreb usaglige hensyn, eller at det, når de skal indkalde vidner, skal være strengt nødvendigt.
Man hjemsendte altså medarbejderne i FE, og de hjemsendte fra FE blev pure frikendt.
Anklagerne mod dem var grundløse, og det handlede blot om kabelsamarbejdet med USA, som alle jo i forvejen kendte til fra DR-dokumentarer, forsider på Politiken, Berlingske, Jyllands-Posten og flere andre dagblade.
Man fører sagerne, man går i Højesteret, og man taber.
Der er så meget, der er svært at forstå.
Hvordan kunne man træffe så dårlige beslutninger?
Det er jo her, at spørgsmålet kommer, også i forhold til magtens tredeling.
Regeringen er jo gået ind nu og har sagt, at de vil ændre i lovgivningen, fordi det jo umiddelbart er et problem, når man ikke vinder i Højesteret.
Og der må det konkluderes, at de ligner dårlige tabere, og hvad er værre end dårlige tabere i denne verden?
Ja, det er dårlige tabere med 90 mandater.
For de går ud og vil lave loven om, på trods af at udgangspunktet i retsplejen i Danmark er åbenhed – åbenhed i vores retssager og åbenhed i domstolene.
Det skal vi holde styr på.
Magtens tredeling er ikke for sjov, og vi er nødt til, i hvert fald som Folketing, at sige som lovgivende forsamling, at det er besværligt for os at se på en regering, der vil lave loven om, fordi den taber i Højesteret, alene for at give sig selv bedre kort på hånden.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-08:
Når der spørges på den måde, synes jeg, at der tegnes et forkert billede af, hvor Danmark egentlig endte i den der konkrete afstemning.
Vi endte med at afstå fra at stemme, i virkeligheden sammen med størstedelen af de andre EU-lande.
Vi tager den her situation meget, meget alvorligt.
Israel er blevet udsat for et helt forfærdeligt terrorangreb den 7. oktober og har i kølvandet på det, naturligt, erklæret krig mod Hamas og har gennemført luftangreb – vi berørte det kort før – og senest nu også landmilitære operationer.
Mange er døde, og den humanitære situation er dybt kritisk.
Det er afgørende, at hjælpen når frem.
Man kan sige rigtig mange ting om det, og vi får en forespørgselsdebat i næste uge.
Så er der den her resolution, om hvilken jeg gerne vil sige, at den rummer rigtig mange gode elementer, altså rigtig mange gode elementer.
For os er det vigtigt, at den så også rammer den rigtige balance.
Her stillede Canada et ændringsforslag, og vi stemte for det.
Havde det opnået en majoritet, sådan at det var blevet inkorporeret i den endelige resolution, der skulle stemmes om, så havde vi rimeligvis også stemt for den samme resolution, men det opnåede det ikke.
Et andet element, der var fraværende, var omtalen af Israels ret til selvforsvar i lyset af Hamas' brutale terrorangreb, som jo er noget, vi har fremhævet.
Så det er sådan set baggrunden for, at vi endte, hvor vi endte.
Det er så ikke lykkedes, for EU-landene endte jo med både at stemme for og imod og at afstå, og hovedparten gjorde som os.
Men det vejer også og lægger os i det, man kunne kalde mainstream-EU-sporet.
Så det er, hvad jeg med respekt for taletiden, som udløber nu, kan svare på det spørgsmål.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-08:
Tak til formanden.
Det næste spørgsmål til udenrigsministeren lyder som følger: Hvilken holdning ligger der bag, at Danmark – i modsætning til nære samarbejdspartnere som Norge, Belgien, Luxembourg, Frankrig, Spanien og Portugal – ikke kunne støtte det resolutionsforslag vedrørende Gaza, som var til afstemning i FN’s Generalforsamling fredag den 27. oktober 2023 med en opfordring til »en omgående, holdbar og vedvarende humanitær våbenhvile, der kan føre til et ophør af kamphandlinger«?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-08:
Et særligt ansvar?
Altså, det giver os det ansvar, vi har efter de regler, der er, som vi forvalter.
Så kan jeg sige, at i de fremtidige situationer, hvor vi skal forholde os til eksport, tager vi jo også aktuelle ting ned, men vi har det ansvar, vi har, og det bliver ikke mere særligt, end det hele tiden har været.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-08:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at spørgeren i hvert fald mener, at den måde, som Israel foretager angrebene inde i Gaza på, er ude af proportioner.
Mit sidste spørgsmål er det her: Mener udenrigsministeren, at de danskproducerede komponenter i F-35-flyene giver Danmark et særligt ansvar, hvis Israel anvender flyene i strid med international lov, og hvad vil Danmark i givet fald gøre, hvis det er tilfældet?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-08:
Vores eksporttilladelser foregår efter de mekanismer, jeg har gjort rede for.
Så deltager vi i et F-35-program, som jo har den implikation, at det i høj grad er amerikansk våbenkontrol, der ligger til grund for, hvem slutbrugerne af F-35-flyene er.
Derfor er der mange debatter i det her.
Der er en industripolitisk debat, en forsvarsindustripolitisk debat, og så er der én stor debat nede bagved, som i virkeligheden er den interessante, som jeg ved at spørgeren har anmeldt en forespørgselsdebat om i næste uge, som jeg sådan set glæder mig til.
For jeg tror, at det er en bedre ramme om at få en diskussion om, hvorvidt Israels selvforsvar og den måde, det forvaltes på, er proportionalt i forhold til folkeretten.
Peter Kofod (DF), 2023-11-08:
Jamen jeg glæder mig da til at komme over i Justitsministeriet og fremlægge vores synspunkter.
Ministeren kan jo komme mig delvis i forkøbet nu ved bare at sige: Vi dropper det her med strengt nødvendigt.
Men jeg kunne da egentlig godt tænke mig, at ministeren fortsætter sit svar fra første runde, for jeg synes da, at vi her var inde på noget, der var interessant.
Jeg synes da, at justitsministeren begyndte at få talt sig varm i forhold til nogle af de ting, som jo i virkeligheden er kernen i hele den her sag.
Så fortsæt endelig den besvarelse.
Jeg vil bare opfordre til, at man streger den sentens om strengt nødvendigt.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-08:
Altså, i virkeligheden er der jo to forskellige spørgsmål i det her.
Det ene går på, om vi skal eksportere dele til F-35-programmet, og det andet går på, hvordan Israel håndterer deres folkeretligt forankrede ret til selvforsvar.
I forhold til det første har jeg ligesom gjort rede for de vilkår, der gælder for F-35-programmet.
Det indgår vi i med stor glæde.
Videreeksport foregår i virkeligheden i henhold til amerikansk eksportkontrol.
Så er der spørgsmålet om, hvorvidt Israels respons er proportional, og det havde vi også lejlighed til at diskutere i Udenrigsudvalget i går, og vi kommer sikkert til at diskutere det igen, men det er svært at håndtere balanceret inden for rammerne af de svartider, der gælder her, og som gør, at den røde lampe allerede har blinket et stykke tid.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-08:
Nu fremgår det af den artikel, som spørgsmålet tager afsæt i, at folkeretseksperter påpeger, at Danmark faktisk påtager sig en retlig risiko, når man tillader at eksportere våbendele til et land, hvor det er velkendt, at der er udfordringer med at overholde krigens love.
Det, vi ved fra de seneste 3 ugers massive bombardementer i Gaza, er jo, at det bl.a. er sket ved brug af dansk militærudstyr, fordi den del, som jeg nu ved hedder en pylon, som er det, der holder et kampflys eksterne bomber og missiler – de bomber og missiler, der regner ned over civile borgere i Gaza – er leveret af et dansk firma, og at der har været givet eksporttilladelse til det her danske firma.
Således ved man altså, at de fly, der er i luften over Gaza i øjeblikket, bærer på danske komponenter.
Vi ved, at bombardementerne har kostet tusindvis af civile livet, og ifølge menneskerettighedsgrupper ved vi også, at de her bombardementer kan udgøre krigsforbrydelser, bl.a. fordi de netop i meget høj grad udsletter civile borgere.
Et af de konkrete eksempler, som menneskerettighedsorganisationerne har fundet frem, er, at der er blevet foretaget bombardementer af en treetagers beboelsesejendom, der har dræbt 15 medlemmer af en og samme familie – 15 medlemmer, hvoraf de 7 var børn.
Hele familier bliver udslettet af de her bombardementer.
Ifølge vidner til de her bombardementer sker de nogle gange uden varsel, og Amnesty International fremhæver også, at i flere af de tilfælde, hvor flyene bliver anvendt og bombardementer sker, er der ingen indikationer på, at der er militære mål.
Det er derfor, man siger, at der er stor risiko for, at det udgør reelle krigsforbrydelser, og derfor har Danmark muligvis et retligt medansvar.
Det, der er spørgsmålet her, er: Er det regeringens vurdering, at de israelske F-35-fly med danskproducerede komponenter har været anvendt i fuld overensstemmelse med den humanitære folkeret med den måde, der bliver bombet på i Gaza lige nu?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-08:
Tak for det.
Lad mig starte med at understrege, at situationen i Gaza selvfølgelig er dybt bekymrende.
I forhold til F-16-fly og våbeneksport er det jo sådan – og vi har talt om det flere gange – at det er Rigspolitiet, der udsteder tilladelser.
Udenrigsministeriet er høringspart.
Vi foretager de nødvendige udenrigs- og sikkerhedspolitiske vurderinger og bliver hørt i alle sager.
Vi foretager så i den forbindelse en konkret vurdering.
Det gør vi med afsæt i EU's fælles regler; der er otte kriterier, og dem har vi også diskuteret et par gange – nu japper jeg lidt i det for at holde tiden og for ikke at gentage ting, spørgeren og jeg har vendt flere gange før.
EU's fælles regler betoner også staternes ret til at overføre midler til selvforsvar, hvilket er i overensstemmelse med retten til selvforsvar, som er anerkendt i FN-pagten.
Det er så baseret på de her kriterier, at vi anlægger et konkret skøn.
I forhold til eksport af delkomponenter til F-35-programmet foregår eksportkontrollen i Danmark i de fleste tilfælde med USA som modtager, og en eventuel senere eksport af det færdige produkt foregår derfor i henhold til amerikansk eksportkontrol.
Det er vores vurdering, at vores tilgang til eksportkontrol er i overensstemmelse med Danmarks EU-retlige og internationale forpligtigelser.
Det er sådan set det, man kan sige om den her sag, som jo i virkeligheden skriver sig ind i en anden diskussion, der handler om hele Mellemøstkonflikten, og hvordan man skal håndtere den, og om, hvordan retten til selvforsvar skal afstemmes med humanitær ret, international folkeret, proportionalitetshensyn og andet.
Men selve det forhold, at der er danske flykomponenter, følger de regler, jeg her har gjort rede for, og der har vi sådan set ingen grund til at foretage nogen ændringer.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-08:
Tak for det.
Det spørgsmål, som jeg har stillet til udenrigsministeren, lyder: Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at F-35-kampfly med danskproducerede dele – sådan som det er påvist af Dagbladet Information – lige for tiden anvendes af det israelske luftvåben til angreb mod Gaza, altså angreb, der resulterer i drab på civile palæstinensere, eller giver dette forhold anledning til overvejelser om at ændre de danske regler om kontrol med eksport af militært udstyr, og hvad agter regeringen at foretage sig her og nu over for Israel i anledning af brugen af kampfly med danskproducerede dele til angrebene i Gaza?
Der henvises konkret til en artikel fra Dagbladet Information, som jeg ikke skal læse op her.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Jeg er ikke enig i alle de præmisser, der bliver lagt til grund for det spørgsmål.
Hvis jeg skal være helt ærlig, er jeg dybt, dybt bekymret over – og jeg synes, det bør vække til eftertanke i borgerligheden i almindelighed og blandt Liberal Alliances vælgere i særdeleshed – at det, der står til at være Danmarks største borgerlige parti, i så udtalt grad har mistillid til en række af vores centrale myndigheder og i det her tilfælde myndigheder, som er sat i verden, for at vi alle sammen kan være trygge og sikre både dag og nat, og som i øvrigt er rigtig dygtige til det arbejde.
Så det er jeg ikke enig i.
Carsten Bach (LA), 2023-11-08:
Tak for den åbning, for det er, kan man sige, i hvert fald i min optik et paradoks.
Vi har jo for nylig set en pressemeddelelse, som også er blevet omtalt i debatten i dag, hvor PET's chef, Finn Borch Andersen, meget belejligt tager det fulde ansvar for alt.
Det er jo en pressemeddelelse, som i virkeligheden nærmest oser af politisk påvirkning.
Det er netop den kontrol, som Kontroludvalget skal føre med efterretningstjenesterne, og derfor er det i min optik et paradoks, at der i Kontroludvalget på nuværende tidspunkt er 5 medlemmer, og at 3 af dem repræsenterer regeringspartierne.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-08:
Det giver grundlaget for en god og uddybende debat her i Folketingssalen på det her tidspunkt.
Er udenrigsministeren ikke enig i, at den måde, som våbeneksportkontrolreglerne er skruet sammen på, både i EU og FN, er, at når man laver en risikovurdering, gælder den dem, man eksporterer til direkte, men det gælder også i forhold til en risikovurdering, der inddrager slutbrugeren?
Hermed har Danmark også et ansvar, når slutbrugeren er Israel.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-08:
Tak for det.
Jeg vil også starte med at sige, at jeg er skuffet over, at statsministeren ikke går på talerstolen igen.
Jeg havde også gemt mit spørgsmål til statsministeren, men det var jo det samme, der skete, da hun var indkaldt i samråd om Elbitsagen, da sendte hun også forsvarsministeren, så det er jo nok sådan, det er.
Så jeg vil stille justitsministeren et spørgsmål.
Vil justitsministeren bekræfte, at det ikke er hensigtsmæssigt, at det er Justitsministeriet, der i stedet for Folketinget skal undersøge FE-sagen, det vil sige, at man undersøger sig selv?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Vi lægger ikke op til, at undersøgelseskommissionen skal undersøge særlige hensyn til myndighederne.
Vi lægger op til, at FE-undersøgelseskommissionen får udvidet mandat, så den undersøger, hvorvidt der er foretaget usaglige hensyn i forbindelse med iværksættelsen og tilrettelæggelsen af både efterforskning og retsforfølgning af Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen.
Jeg vil også vove den påstand, at mange af de ting, der har været bragt op i debatten, som jeg mener, og det er jo en politisk betragtning, både er skadelige og konspiratoriske, men ikke desto mindre er åben over for at undersøge, vil være omfattet af den formulering.
Mai Mercado (KF), 2023-11-08:
Jo, det siger man, men det følger bare ikke af handlingen.
Det er jo helt korrekt, at en stor del af Folketingets partier ønskede, at den undersøgelseskommission blev bredere end det, den endte med.
Så man har jo ikke lyttet til Folketinget.
Man har jo bare kørt det, man selv ville, igennem.
Og når det så er, at justitsministeren står på Folketingets talerstol og siger, at der ikke er nogen grænser for, hvem undersøgelseskommissionen kan indkalde, så passer det jo ikke, for en undersøgelseskommission vil smalt fokusere på sit opdrag, og det er at undersøge særlige hensyn til myndighederne, og det vil jeg bare have bekræftet af justitsministeren.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-08:
Det vil jeg svare ja på, ellers ville vi ikke indkalde til drøftelser.
For det andet er det også et udtryk for, at regeringen, også dengang vi drøftede den nuværende FE-undersøgelseskommission, har lyttet.
Det er jo derfor, at jeg har meldt ud tidligt i de forgangne uger, at vi vil udvide FE-undersøgelseskommissionens mandat til i virkeligheden at indeholde nogle af de ønsker, der var, dengang vi nedsatte den første FE-undersøgelseskommission.
Vi er en lyttende regering.
Mai Mercado (KF), 2023-11-08:
Først og fremmest skal jeg jo beklage, at statsministeren ikke er her til at tage en anden runde, for det var jo sådan set hende, der var indkaldt i hasteforespørgslen.
Så vil jeg egentlig bare stille et spørgsmål til det, som ministeren sagde her til sidst, nemlig at hvis man skal udvide FE-mandatet, skal man også udvide tidsperspektivet.
Har regeringen et ønske om rent faktisk at invitere til en reel forhandling om kommissoriet, også det nye tillægskommissorie om at få undersøgt Claus Hjort Frederiksens rolle i FE-sagen, eller insisterer man bare på at køre det igennem?
Og når jeg spørger, er det jo, fordi da det nuværende FE-kommissorium blev til, var der jo en lang række partier, som ønskede, at man skulle være mere grundige og også undersøge baggrunden for aflytningerne i FE-sagen, og det ønskede regeringen ikke.
Så jeg vil bare spørge, om regeringen denne gang rent faktisk ønsker at lytte til Folketinget.