runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-13:
Tak for det.
Det er måske lige så meget en kommentar, som det er et spørgsmål.
Jeg synes og har tilkendegivet, at det er meget prisværdigt, at SF rejser den her debat, og jeg synes også, at jeg har tilkendegivet, at vi bakker op omkring det.
Jeg bliver en lille smule irriteret, når ordføreren så siger, at det er, fordi der ikke er andre partier, der synes, det er vigtigt i finanslovsforhandlingerne.
Der står vi sammen omkring en samlet finanslov, og der har der jo været givet opbakning til det her.
Det er jo rigtigt, at det er et spørgsmål om prioritering, men man kunne også have prioriteret anderledes og gjort det til et hovedkrav, og så var det formentlig kommet igennem.
Det er den ene ting.
Den anden ting handler om det med forebyggende initiativer, og der er jeg fuldstændig i, at det her er et spørgsmål om, hvad det koster at lade være, og derfor er det heller ikke en begrænsning for os, at der skal komme tal fra Finansministeriet om, hvad vi tjener på at lave den her indsats.
Det er alene et spørgsmål om, hvad det er for en konkret udgift, vi pålægger kommuner eller regioner.
Jens Rohde (KD), 2022-01-13:
Jeg er helt sikker på, at forsamlingen her kender til nu afdøde Inger Christensens digtsamling, der hedder »Det«, og jeg kan simpelt hen ikke lade være med lige at vende tilbage til bare et enkelt vers, som poppede op i starten af debatten i dag.
anstalt / I anstalt nr. 3517 har man opbevaret alle de definitivt abnorme / I anstalt nr. 1423 individer der har sagt, at de abnorme er normale /
Mand nr. 8611 har hele tiden fablet om et samfund / For enden af alle de forenede anstalter sidder der et sagkyndigt udvalg«.
Det er det med det sagkyndige udvalg.
Så jeg har sådan set ikke så meget imod ministerens tale; det er jo fint, at vi nu får sat en deadline, og at vi får sat nogle bindinger eller rettere forpligtelser op for hinanden, i forhold til at der skal handles her – også rent økonomisk.
Det er derfor, systematiseringen er så vigtig i sådan noget her.
Jeg er grundlæggende liberal, så jeg er ikke normalt sådan alt for vild med institutionaliseringer, men lige netop her tror jeg, at det vigtige er, at vi erkender, at den institutionalisering må til, for at vi kan løfte den her opgave.
Derfor tak, tak, tak til SF for at bringe det op her i salen her i dag, men også for at være dem, der under finanslovsforhandlingerne bar det her frem og bar det ind til bordet.
Tak for den vedholdenhed, og vi kunne ikke drømme om i KD ikke at støtte op om det her beslutningsforslag, som er så vigtigt og så rigtigt.
For selvfølgelig skal økonomien være der, pengene skal passe, men det gør de også, for det er en politisk prioritering.
Så med disse ord er der med tak støtte til beslutningsforslaget.
Per Larsen (KF), 2022-01-13:
Tak for det, formand.
Hvert enkelt barn i det her land fortjener en tryg opvækst uden større udfordringer.
Derfor vil jeg også gerne sige tak til Socialistisk Folkeparti for at tage det her vigtige emne op.
Vi skal sikre, at der bliver taget hånd om risikotruede børn, hvad enten det er børn, som har mistet en forælder eller en nær pårørende, eller børn, som lever i en familie, hvor mor eller far eller en søskende har kritisk sygdom, måske lever i en familie sammen med en pårørende med svær psykisk sygdom eller lever i en familie med misbrug af rusmidler eller på anden måde lever i en familie med svære og store problemer.
Der, hvor jeg bliver i tvivl, er i forhold til de tilbud, der findes i øjeblikket.
Og derfor er det jo interessant at få afdækket, hvor fint det net, der er, er, eller hvor store hullerne i nettet er.
Hvor mange fanger man, og hvor mange fanger man ikke i forhold til opsporing af dem, som er risikotruede?
Jeg tilslutter mig selvfølgelig, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe, som er hurtigtarbejdende, og at man får analyseret området, sådan at vi kan få det totale overblik.
Det kalder på hurtighed, og derfor skal der selvfølgelig også være en deadline.
Nu bliver der vel nærmest konsensus om, at det skal være, inden vi kommer ud af sommerferien, og det synes jeg er ganske fornuftigt, for ellers bliver det jo bare til noget, som ikke bliver så seriøst.
Så lad os få en hurtigtarbejdende gruppe nedsat med en tidsfrist, sådan at vi kan komme videre.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-13:
Det er jeg fuldstændig enig i, og selvfølgelig skal den her bold sparkes i mål – for at blive i det billede.
Min pointe er bare, at når vi anerkender, at der er en finansiering til det, så lad os finde den finansiering, og så lad os stå ved det, frem for at vi finder nogle midlertidige midler i nogle finanslovsforhandlinger og så bagefter siger, at de i øvrigt skal gøres permanente gennem et beslutningsforslag.
Altså, lad os bare holde den saglighed, i forhold til at hvis det er økonomidrivende, så lad os finde finansieringen, og lad os anerkende, at den er der, og så lad os sikre, at de midler så også kommer ud til dem, vi pålægger den her opgave.
Og det synes jeg er det, vi skal have afklaret i det arbejde, der kommer til at forestå.
Jens Rohde (KD), 2022-01-13:
Ja, ja, og man kan i hvert fald ikke laste SF for, at de ikke har gjort det – det er måske en mangelvare hos os andre.
Vi forsøgte i SSA-forhandlingerne at få afsat 9 mio. kr. årligt.
Det kunne så blive til 2,5 mio. kr., og det er jo, fordi der er mange prioriteringer, og det skal vi have forståelse for.
Men det er derfor, det er vigtigt, at vi herinde er enige om, at det her – som jeg sagde til at starte med – måske er et af de vigtigste beslutningsforslag i denne folketingssamling, og at vi derfor i fællesskab prioriterer det og dermed også finansierer det.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-13:
Tak for det.
Og tak for de venlige tilkendegivelser.
Dem sætter jeg pris på, også når de kommer fra hr. Jens Rohde.
Men det er jo klart, at kommuner og regioner skal dut'es for det, der må komme, og det må ligge i økonomiforhandlingerne.
Og selvfølgelig ligger der også i det her forslag – det siger fru Trine Torp jo også – at der er peget på råderummet.
Jeg synes bare, det er et udmærket princip, når vi vedtager beslutningsforslag, at vi så også ved, hvad det er for en økonomisk ramme.
Og det kan jo også lidt afspejle, hvor stor en vilje der er hos de forskellige politiske partier til at prioritere det her område.
Men jeg er ikke bekymret for finansieringen.
Altså, jeg tror ikke, det bliver et stort beløb, og som sagt er jeg ikke i tvivl om, at det her er et beløb, der samfundsøkonomisk vil blive til en overskudsforretning, når vi investerer i forebyggelse.
Men som sagt er jeg med de tilkendegivelser, jeg har hørt, også fra regeringen og i øvrigt også fra Venstre, i forhold til at det her er noget, vi skal bære igennem, sådan set forholdsvis fortrøstningsfuld ved, at det sker.
Og så lad os få kvalificeret det her forslag.
Jens Rohde (KD), 2022-01-13:
Jeg vil godt rette en generel tak til hr. Peder Hvelplund for altid at komme med balancerede og saglige synspunkter i debatten, hvad enten vi snakker om corona, eller vi snakker om det her.
Det klæder Enhedslisten særdeles godt, og det klæder Folketinget generelt godt – så en kvittering for det.
Men det følger jo, når vi diskuterer det her, at det udløser dut – det gør det, når vi pålægger kommuner noget som helst.
Men i og med at det er et beslutningsforslag, der ligger nu, handler det jo bare om, at vi giver hinanden tilsagn om, at det gør vi så også, når vi sætter os til forhandlingsbordet angående den næste finanslov.
Altså, så er vi da i hvert fald et skridt videre, hvis vi alle sammen giver det tilsagn, at vi betaler de penge, det måtte koste.
Så det er det, jeg vil høre om Enhedslisten – jeg tror, jeg kender svaret – går med på.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-13:
Jeg synes bare, det er fornuftigt, når vi vedtager et beslutningsforslag, som kan medføre en øget udgift for enten kommuner eller regioner, at vi så også kommer med pengene og kan anvise og sikre, at finansieringen er på plads, og jeg ser frem til, at et arbejde i den her arbejdsgruppe også vil kunne give et bud på, hvad det handler om, for det handler jo også om, hvad kommuner og regioner så skal kompenseres i økonomiforhandlingerne.
Så jeg synes bare, det er udmærket, at vi får det på plads, og så synes jeg, at jeg har tilkendegivet, at det ikke er finansieringen, der stiller sig i vejen for det her.
Jeg vil gerne have et mere præcist bud på det.
Trine Torp (SF), 2022-01-13:
Det er rigtigt, at man kunne have bakket SF lidt mere op i finanslovsforhandlingerne, så der var blevet afsat et større beløb og et mere varigt beløb.
Det er jo fuldstændig korrekt.
Men der er jo faktisk anvist finansiering, bl.a. råderummet, som jeg tænker Enhedslisten også nogle gange bruger som finansieringskilde til sine beslutningsforslag.
Det, der er korrekt, er, at der ikke står noget præcist beløb, men det er jo ikke sjældent i beslutningsforslag, at man ikke kender det præcise beløb, fordi vi ikke har regnemaskinerne til at regne det ud med.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-13:
Ja, det er sådan set et princip, vi efterlever.
Når vi fremsætter forslag, finder vi finansiering til det.
Så kan der være partier, der er uenige i den finansiering, men jeg synes, det er et princip, og det er også derfor, jeg også ofte her fra talerstolen kritiserer andre partier.
Nu kunne jeg nævne De Konservative, for jeg synes tit, at det er en last, der ligger hos dem: at man fremsætter beslutningsforslag, som ikke er finansieret.
Jeg synes altid, man skal pege på en finansiering, når man fremsætter beslutningsforslag.
Der peger jo også en pil ind på os selv, når vi siger, hvis man skal blive i hr. Jens Rohdes billedsprog, at vi ikke sparker den her bold i mål.
Jeg anerkender, at SF har rejst det her i finanslovsforhandlingerne.
Vi kunne jo have sikret, at der var varige midler.
Vi kunne også i SSA-forhandlingerne have sikret, at vi afsatte varige midler til det.
Jeg synes, det er et udmærket princip, at når vi pålægger andre en udgift, så peger vi på, at den finansiering skal findes.
Trine Torp (SF), 2022-01-13:
Det var også det, som hr. Jens Rohde var inde på til De Radikales ordfører.
Jeg sidder egentlig også og tænker: Er det noget, vi så kan få en garanti fra Enhedslisten om – altså at man aldrig nogen sinde i den her Folketingssal fra Enhedslistens side fremsætter et beslutningsforslag, hvor man ikke præcist kender de økonomiske konsekvenser?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Jo, og det er vigtigt.
Nu skal jeg ikke lægge ord i munden på Venstre, men jeg hørte, at de også adresserede, hvor vigtigt det var for Venstre – og det er det i hvert fald også for Socialdemokratiet.
Jeg hører også ved mine drøftelser med ordførerne om de her emner, at det er vigtigt for alle partier – så der er ikke meget partipolitik i det.
Men der skal selvfølgelig være en sundhedsfaglighed i det.
Vores forslag er et hurtigtarbejdende udvalg med de interessenter, som Folketinget nu foreslår skal med, og som jeg håber vi kan blive enige om.
Og de skal afrapportere allerede til sommer, så vi kan nå at få det på lovprogrammet, hvis det er det, der bliver anbefalingen.
Jens Rohde (KD), 2022-01-13:
Men de erfaringer har vi jo allerede, minister.
Vi har dem fra Norge, vi har dem fra Sverige – altså med, hvad det betyder for det systematiserede.
Det har altid undret mig, at hverken Venstre eller Socialdemokratiet – som de to store partier – har villet være med til at lave lovgivning her eller har villet være med til at følge den systematisering, som en lovgivning giver, og som vi har erfaringer med fra de andre nordiske lande.
Så vil ministeren ikke godt skynde sig?
Det er vigtigt.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Jeg vil sige, at jeg er helt enig i, at vi har en udfordring, vi har et problem.
Jeg er også enig i, at det ikke er, fordi vi mangler faglighed eller faglige anbefalinger, for de findes; men det handler om sammenhængen, og udfordringen ved det her beslutningsforslag, som jeg også synes er godt og har rigtig gode intentioner, er, at det pålægger os at lave en lovgivning.
Vi er jo nødt til at vide præcis, hvordan den lovgivning så skal strikkes sammen – er der behov, og er det det, der er det rigtige?
For erfaringen herindefra er jo også en gang imellem, hvis man nu skal være sådan lidt ærlig, og det skal man jo være på Folketingets talerstol, at man nogle gange forhaster sig, og så tror vi, det er fikset med en lov.
Det er jo ikke altid, at det lige er fixet med en lov.
Det kan være, at det skal være en lov på en anden måde, end vi lige kan finde på herinde.
Jeg tror i hvert fald på, at det er vigtigt, at vi får forandret det.
Og det, jeg foreslår med det her, er at nedsætte et hurtigtarbejdende udvalg.
Og hvis det kommer op med den idé om en lov, så lad os tage drøftelser omkring det, og så vil vi selvfølgelig være klar til følge op på det.
Jens Rohde (KD), 2022-01-13:
Nu er jeg jo fodboldfan, og her for ikke så lang tid siden så jeg Liverpool spille en fodboldkamp: Diogo Jota dribler sig helt fri, han står ved målfeltet, og der er en markspiller inde i målet, og så knalder han til bolden, og så ryger den ud – manden brænder fuldstændig en af måske Premier Leagues største oplagte chancer i dette år, måske i dette årtusind.
Sådan har jeg det næsten lidt, når nu ministeren står her med måske et af de vigtigste og bedste beslutningsforslag, der er lavet – i denne folketingssamling i hvert fald.
Så tager jeg ikke munden for fuld.
Hvorfor tager regeringen så ikke bare imod det med kyshånd og sparker den bold i mål?
For det er så oplagt.
Og det er jo afdækket.
Og det er jo tydeligt, at patientforeningerne i Kræftens Bekæmpelse kæmper og kæmper ude i kommunerne – og der sker for lidt.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Vi vil forsøge at time de politiske forhandlinger, så godt vi overhovedet kan.
Det afhænger lige af, om Folketinget er enig med os i at have det her hurtigtarbejdende udvalg.
Og hvis det kommer med noget, skal vi lige time psykiatriplanen også i forhold til det.
Det er jo et vigtigt hjørne, men ikke det eneste hjørne eller punkt, der vil være i en 10-årsplan for psykiatrien.
Det må vi så få timet.
Jeg har ikke lagt mig fast på præcis hvornår.
Nu har vi modtaget det her i dag, hvor det blev offentliggjort, og der er en række møder med Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsen.
Dem ser jeg frem til.
Så først og fremmest er det det faglige arbejde, som vi vil sikre bliver bredt funderet.
Jane Heitmann (V), 2022-01-13:
Jeg spørger jo om det, som ministeren selv har skrevet i et svar fra den 4. november 2021, netop at problemstillingen her – og jeg citerer – vil blive adresseret i regeringens kommende 10-årsplan for psykiatrien.
Nu har vi det faglige oplæg, så derfor er det jo helt legitimt at spørge regeringen: Hvornår kommer regeringen med sit udspil til en kommende 10-årsplan for psykiatrien?
For det er jo bl.a. i den plan – og det er jeg glad for regeringen her tilkendegiver – at vi også skal håndtere de her svære, men meget vigtige problemstillinger for vores børn og unge.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Jeg mener, at det her hører med i indsatsen for at styrke psykiatrien og i en 10-årsplan for psykiatrien.
Der er to helt klare brændende platforme, som Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsen i deres oplæg har lagt frem for os politikere og til offentligheden i dag, og en af dem er jo netop en tidlig indsats for børn og unge, som kan være udsatte af den ene eller den anden årsag.
Så jeg tolker Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsens oplæg som en meget, meget klar anbefaling og som en klar beskrivelse af initiativer, der netop også kan komme den her gruppe til gavn.
Det ser jeg frem til at drøfte med partierne.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-13:
Lovgivning er vigtigt, og vi er nødt til at få det afdækket.
Men jeg bliver bekymret, når ministeren taler ind i, at PPR og indsatsen i folkeskolen og AKT skulle kunne dække behovet, for det kræver jo netop en særlig faglighed i forhold til børn og unges sorg, når de mister eller de har svær sygdom i familien, og vi ved jo, at ofte har de ikke den faglighed i kommunerne.
Så hvad er det, ministeren tænker på, når han siger det?
Jeg tænker, at det på ingen måde opfylder til det behov, de børn har, for at få en forebyggende indsats, og dermed mener jeg også, at de har krav på, at der bliver nogle nationale kvalitetsplaner, som både taler ind i den forebyggende og den behandlende indsats, så de får krav på noget og ikke en mere tilfældig indsats fra en AKT-medarbejder, som ikke ved noget om sorg og de her problemstillinger.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Ja, jeg foreslår, at afdækningen selvfølgelig skal handle om indsatsen, men den må jo også handle om det økonomiske i det.
Og hvis det kræver en varig finansiering, må vi jo drøfte med hinanden, hvordan vi så får finansieret det.
Men hvis der er noget, hvor man siger, at en hurtig indsats kan give et bedre liv til den enkelte, men også vil kunne spare samfundet for noget senere hen, så mener jeg, at det må høre med i den politiske diskussion, vi skal have.
Trine Torp (SF), 2022-01-13:
Skal jeg forstå det sådan, at det, som ministeren sagde i sommer om at træde længere frem, så betyder, at det at lave en afdækning er det samme som at træde længere frem i forhold til de her børn?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om, at ministeren dengang også sagde, at vi er hamrende ringe til at lave forebyggelse, og at det er vanvittigt, hvad vi bruger af summer på noget, vi kunne forebygge, så man skal ikke spørge, hvad det koster, men om, hvad vi sparer.
Vil det også være en del af de udregninger, som sådan en afdækning skal indeholde, altså hvad vi sparer ved at give de her børn den rette indsats?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Ja, det mener jeg hundrede procent.
Jeg vil også sige tak til SF for at bringe det her op og sige tak til alle de andre interessenter og partier, som løbende bringer det her emne op.
For mig at se er analysen den, at vi nu i 10 år har haft nogle meget fornuftige og meget gode retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen, altså faglige retningslinjer.
Vi har sektorer, som prøver at komme med initiativer og prøver at komme det her i møde, men der er altså en for stor risiko for, at det, som de her børn og unge – og det er jo rigtig mange børn og unge, vi taler om her; jeg nævnte tallene i min tale – mødes med, er for fragmenteret, for tilfældigt, for lidt sammenhængende.
Det er derfor, jeg foreslår, at vi får lavet sådan en arbejdsgruppe, som i løbet af de næste få måneder får analyseret det her og når frem til, hvad det så er, vi konkret skal gøre for at få samlet indsatserne bedre.
Trine Torp (SF), 2022-01-13:
Tak for det, og tak for oplæsningen af alt det, man kan gøre.
Ministeren og jeg havde en rigtig god debat på folkemødet her i sommer, hvor Psykiatrifonden og Ole Kirk's Fond havde arrangeret en debat omkring pårørende i familier med psykiske lidelser.
Vi var sådan set enige om, og det var panelet også, at ingen børn skal overses og risikere psykiske og sociale problemer, fordi de vokser op i en familie med f.eks. psykiske lidelser.
På Psykiatrifondens hjemmeside er vi begge to citeret, og ministeren sagde dengang – og jeg citerer fra hjemmesiden: »Det er ikke i orden, at vi som samfund opfordrer til og anbefaler, at man gør en indsats, men at der så ikke sker noget.
Nu må vi som samfund træde længere frem og få det til at ske.«
Mener ministeren stadig det?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-13:
Tak for det.
Ja, vi starter dagen med at behandle et beslutningsforslag fremsat af medlemmer af SF, og forslagets substans er, at man lægger op til, at regeringen skal sikre, at regioner og kommuner forpligtes til at udvikle en national praksis, som har til formål at reducere risikofaktorer for alle børn, hvis forældre, søskende eller en anden voksen, som barnet har bopæl hos, rammes af et dødsfald, kritisk sygdom, alvorlig skade, rusmiddelafhængighed eller en psykisk lidelse.
Jeg må jo sige, at det er helt afgørende for alle de børn, vi taler om her, at de får den rette hjælp til at tackle de helt reelle udfordringer og de bekymringer, der naturligt opstår i sådan en svær livssituation, og derfor vil jeg sige fra starten af, at vi fra regeringens side er enige i intentionen.
Der er behov for at få undersøgt og set meget grundigt på mulighederne for, hvordan vi får styrket hjælpen til børn som pårørende, og man kan se lidt af problemets omfang ved at se på de tal, jeg har her, og som er tal fra Kræftens Bekæmpelse, der har undersøgt den her problemstilling.
Det er jo naturligvis ikke kun på kræftområdet, det sker, men det er også på kræftområdet, og tal fra Kræftens Bekæmpelse viser, at der hvert år er 35.000 børn, der oplever, at deres forælder indlægges med en alvorlig kritisk sygdom, og der er 300.000 børn, der vokser op i familier med psykisk sygdom.
Derudover er der hver dag fem børn, som mister en af deres forældre, og vi har 122.000 børn, som lever i en familie med misbrugsproblemer.
Og det siger jo sig selv, men vi kan faktisk også se af datamaterialet, at alle de her børn er i forhøjet risiko for at droppe ud af deres uddannelse, at de er i forhøjet risiko for selv at udvikle et misbrug, og at de også er i forhøjet risiko for depression og for at opleve social isolation og opleve ensomhed, og alle de ting kan jo skabe nye problemer for dem.
Så det er, vil jeg sige, risikofaktorer, der taler deres tydelige sprog, og det er samfundets opgave at gribe de børn, der har brug for hjælp og støtte, og der er mange af dem, som tallene jo helt klart siger.
Det er jo også afgørende, at den hjælp, der tilbydes, skal tilrettelægges mest hensigtsmæssigt og som en helhedsorienteret indsats, som ser på hvert enkelt barns behov, og der skal vi altså være langt bedre til at gøre os uafhængige af de sektorgrænser, som vi kan se i dag.
Opgaverne skal løses der, hvor behovet er, og hvor det giver mest værdi for det enkelte barn, og derfor er det også en opgave, hvor vi ud over det rent faglige skal have et overblik over de økonomiske konsekvenser og så se på, hvor vi har vores ambitioner, og hvordan kan vi få dem afstemt i forhold til en mulig finansiering.
Børn som pårørende er jo ikke en ny dagsorden, det er en dagsorden, som man har arbejdet på, også før jeg kom ind i ministerkontoret, og før den nuværende ordfører blev ordfører, og der foregår jo et grundigt og fagligt flot arbejde, men der er også behov for at styrke indsatsen.
Der er i de faglige miljøer en enighed om, at anbefalingerne er gode, men det er naturligvis også en forudsætning, at man anvender anbefalingerne ude hos sundhedspersonalet.
Trine Torp (SF), 2022-01-13:
Tak for det.
Og det fine ved det er, at man bare kan sætte sådan en arbejdsgruppe i gang; det forhindrer jo ikke, at man godt kan stemme for vores beslutningsforslag – for det kan man godt nå.
Lovgivningen er i forslaget sat til først at skulle fremlægges i oktober.
Ordføreren nævner selv de 18 organisationer, som også har sendt en støtteerklæring til os.
Og det, de jo helt enstemmigt siger, er, at der er behov for nogle mere forpligtende indsatser, altså gennem lovgivning.
Jeg hører ordføreren sige, at man ikke er afvisende over for lovgivning, men hvad er det, der skal afgøre, om man beslutter sig for lovgivning eller ej?
Jane Heitmann (V), 2022-01-13:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Venstre har været optaget af lige præcis den her problemstilling i mange år efterhånden.
Jeg kan næsten ikke forestille mig noget værre i et barne- eller ungdomsliv, end at ens mor eller far lige pludselig bliver alvorligt syg eller dør, så ens ankerperson bliver revet væk fra en.
Jeg kan faktisk næsten ikke forestille mig noget værre.
Derfor var jeg sådan set også glad for at høre ministerens tale.
Den vil jeg gerne kvittere for.
Jeg kan høre, at regeringen, hvad skal man sige, er på linje med os i forhold til bekymringen for de tusindvis af børn og unge, som det drejer sig om.
Og nu har vi jo i dag set det faglige oplæg fra Sundhedsstyrelsen, nemlig 37 anbefalinger.
Det fortjener stor ros.
Men det store spørgsmål og det springende punkt er jo her, hvornår regeringen lægger sit forslag til en kommende psykiatriplan frem.