runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Meilvang (LA), 2024-10-09:
Mange tak til formanden.
Jeg vil faktisk sige det samme som ordføreren fra Socialistisk Folkeparti.
Jeg synes, den socialdemokratiske ordfører har redegjort meget godt og detaljeret for alle de elementer, der er i det her lovforslag, og med de samme argumenter som de andre ordførere bakker Liberal Alliance op om det.
Jeppe Bruus (S), 2024-10-09:
Der er masser af fine ambitioner rundtomkring i hele verden.
Der er kun ét land, der nu har vist, hvordan man kan lave en klimaafgift på husdyr fra landbrugssektoren – kun ét!
Det er Danmark med den aftale, vi indgik, og som vi skal til at realisere.
Det gør vi så, samtidig med at landmænd har sprøjtet gylle ud på gaderne Bruxelles.
Der har vi så siddet sammen med landbruget og med Naturfredningsforeningen og med parterne om at vise en vej, hvor vi både kan indfri vores klimamålsætninger og dermed ikke bare sætte fine målsætninger, men sætte handling bag ordene, og hvor vi kan sørge for, at vi stopper den for store udledning af kvælstof, der er i vores fjorde, og hvor vi også kan skabe grundlaget for en bæredygtig og grøn omstilling af vores landbrugssektor.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-09:
I Dansk Folkeparti er vi selvfølgelig enige i, at safetyafgiften bør dække brugen af sikkerhedsservicen i danske lufthavne, og det er sådan set også kun rimeligt, at brugerne af servicen, danske som udenlandske, bør betale for, at vi har en god safetyservice i Danmark.
Derfor er det også klart, at vi støtter intentionen i indførelsen af afgiften, ved at den bør afspejle omkostningsniveauet for den offentlige myndighed.
Alternativet er jo, at det kun er danske skatteborgere, der skal betale for servicen.
Som det kan læses i lovforslaget, skyldes underskuddet på de her 225 mio. kr. jo hovedsagelig, at der har været mindre aktivitet under covid-19, og den lavere aktivitet har vi selvfølgelig alle sammen en forståelse for.
Men lovforslaget giver altså alligevel en rimelig voldsom stigning på afgiften, altså fra de her 5 kr. til 6 kr. og så helt op til 14 kr. i 2028.
Det er over en fordobling.
Herefter forventes det så, at afgiften vil sænkes igen, når hullet er indhentet.
Men det, som vi er interesseret i, er i virkeligheden: Hvordan har Trafikstyrelsen tilpasset sine udgifter under covid-19?
For der må man jo kunne forvente, at Trafikstyrelsen tilsvarende har færre udgifter, når der er færre passagerer.
Derfor er der meget, der tyder på her, at Trafikstyrelsen ikke har været sig sit ansvar bevidst og har nedbragt sine udgifter, og derfor vidner lovforslaget om, at fremtidige brugere af lufthavnene nu skal betale for, at Trafikstyrelsen ikke har nedbragt sine udgifter under covid-19.
Det ser vi selvfølgelig frem til at drøfte under udvalgsbehandlingen, hvor vi også vil stille en række opfølgende spørgsmål om, hvilke helt konkrete initiativer Trafikstyrelsen rent faktisk har taget til at nedbringe sine udgifter.
For det giver sig selv, at en afgiftsstigning i stigende grad vil presse de danske lufthavnes konkurrenceevne.
Det er ordene herfra.
Christina Olumeko (ALT), 2024-10-09:
Tak for ordet.
Der er flere af mine gode kollegaer, der allerede har redegjort for lovforslaget her.
For Alternativet er det et lovforslag, der indeholder flere elementer omkring luftfart, og det vigtigste er det, vi også diskuterer i dag, nemlig den del, der handler om safetyafgiften.
Sådan helt kort støtter Alternativet, at der bringes balance mellem udgifter til sikkerhedstilsyn og indtægter fra afgiften.
Alternativet kan derfor støtte lovforslaget, som det ligger lige nu, men ligesom Enhedslisten er vi også nysgerrige på, om ministeren kan besvare, hvordan mindre privatfly bliver reguleret.
Så skal jeg hilse fra Radikale Venstres ordfører, hr. Stinus Lindgreen, og sige, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-09:
Der var lige det med privatflyene, der havde under ti sæder, som jeg gerne vil høre et svar på, altså med hensyn til hvordan de indgår i betalingen af de sikkerhedskontroller og den slags ting.
Thomas Danielsen (V), 2024-10-09:
I forhold til det med sikkerhedskontrol osv. i lufthavne betaler man jo for at bruge lufthavnen, uanset hvor mange sæder der er.
I safetyafgiften betaler du ikke, hvis du har under ti passagerer.
Så er man undtaget, ligesom man har den grænse, når man taler om passagerafgift osv.;
så der er man ikke en del af det.
Så i det her lovforslag er det egentlig kun et spørgsmål om at få justeret safetyafgiften, sådan at der bringes balance mellem de faktiske udgifter og omkostninger og indtægterne.
Så er det jo helt fair at have et ønske om, at visse flytyper skal betale mere for at flyve, men det er ikke det, som vi regulerer i det her lovforslag.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-09:
I forlængelse af den foregående ordfører må jeg sige, at Enhedslisten ikke har noget imod en høj fast afgift.
Men det er ikke det, vi snakker om i dag.
I dag snakker vi om, at det skal løbe rundt, og at de udgifter, der har været, og som har givet underskud i den forudgående periode, bliver dækket ind igen, og det synes jeg er klogt og rigtigt.
Jeg vil dog gerne have lidt mere at vide om, hvordan man forestiller sig, at afgiften stiger igen.
Vil der være tale om et nyt lovforslag til den tid?
Får vi det fremlagt til gennemsyn, eller hvordan foregår det, hvis man sænker afgiften igen på et senere tidspunkt?
Så har jeg nogle andre spørgsmål, og et af dem handler om, at alt det her kun gælder fly med over ti sæder.
Men det er jo ret moderne i øjeblikket at snakke om privat flyvning, og private fly bidrager til de samme usikkerheder på landingsbaner, og de har de samme risikobetonede ting, altså brug af luftrum og alle sådan nogle ting.
Hvordan er privatflyene sat til at dele de omkostninger, der ligger i det?
Så er der bedømmelse af luftfartsdygtigheden.
Det synes jeg er vigtigt at man tager sig af, for det er det, der bestemmer noget om sikkerheden i luften.
Så vil jeg i forhold til de bemyndigelser, der også gives i lovgivningen, gerne vide, hvem der bliver orienteret?
Hvordan bliver vi orienteret, såfremt der bliver ændret i kraft af bemyndigelse i forhold til de pågældende bekendtgørelser og lignende?
Så jeg har et par spørgsmål hængende i luften, som jeg håber at få svar på, når ministeren kommer på talerstolen.
Thomas Danielsen (V), 2024-10-09:
Nej, der er ikke lagt op til at ændre på, hvordan der betales, og hvem der betaler safetyafgiften.
Der er lagt op til at regulere størrelsen af safetyafgiften, sådan at der bliver lavet balance mellem de faktiske omkostninger, som Trafikstyrelsen har til at lave kontrollerne, og de indtægter, der er heraf.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-10-09:
Min gode kollega fra Socialdemokratiet har redegjort meget godt for lovforslagets samlede indhold.
, således at Metroselskabet kan fortsætte som forretningsfører for Hovedstadens Letbane I/S, også efter at letbanen sættes i drift.
Altså, der er tale om samtænkning, der er tale om at få mere ud af de samme ressourcer.
Og det bifalder vi i Venstre, for får man mere ud af de samme ressourcer, er det noget, der kommer til at smitte af på driftsomkostningerne, og dermed kommer vi altså til at køre længere på literen.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-09:
Tak for ordet.
Endnu en gang har jeg den glæde at være vikar for Kenneth Fredslund Petersen.
For Danmarksdemokraterne giver det god mening, at Metroselskabet fremadrettet også skal varetage den daglige drift af Hovedstadens Letbane I/S, og at Metroselskabet får det overordnede ansvar for eksisterende og fremtidige metrostrækninger.
Vi er også positivt indstillet i forhold til at overdrage trafikkøberansvaret til Region Nordjylland på strækningen mellem Hobro og Frederikshavn.
Det skal ses i lyset af, at Region Nordjylland siden 2015 med stor succes har haft trafikkøberansvaret for regionaltrafikken mellem Skørping og Frederikshavn.
Med det kan jeg vist godt afsløre, at Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-09:
Jeg tænker, om ministeren vil være åben over for, at man stiller et ændringsforslag om, at safetyafgiftsbestemmelsen skal gælde alle fly.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-09:
Jeg synes, der er et problem i det, som regeringen lægger op til her.
En anden ting handler om demokratiet.
Jeg er stolt af at være formet af fagbevægelsen og også at vide, hvad det har af betydning, at man på en arbejdsplads faktisk har indflydelse på egne løn- og ansættelsesvilkår, men det handler også om, at der vælges nogen til at repræsentere en i de helt klare interessekonflikter, der nu engang er i vores samfund, så der altså er nogen, der her repræsenterer ens interesser.
Det er jo det, der også er med de regionale arbejdsmarkedsråd, og det er noget af det, jeg synes regeringen sætter på spil her.
Det handler om, at man sætter sig ved et bord sammen og sikrer et samspil med myndighederne – og jeg kan godt forstå, der er nogle byrådsmedlemmer, der kan synes, det er lidt bøvlet og tidskrævende, men sådan er det nu engang med demokrati – men også med arbejdsgiverne og med fagbevægelsen, i forhold til hvad det er for en beskæftigelsesindsats, man skal have; og den er fastsat ved lov.
Det handler om at få sikret samarbejdet i forhold til den danske model.
Det handler også om, at det ikke er efter en ministers forgodtbefindende, om man ønsker at fjerne det eller ej.
Det er jo noget helt andet, man kan gøre, når det bliver bekendtgørelsesstof.
Og det handler også om at sikre kontinuitet og stabilitet i forhold til det her arbejde.
Det, jeg godt kan blive bekymret over, når jeg er rundt i landet og høre fra f.eks. Region Syddanmark, er, at de kunne se, at de har et problem med at komme ud med fjernvarme.
De visioner, vi har fra Christiansborg, skal de få til at lykkes.
Så det var dem, der tog initiativ til, at en masse ufaglærte blev faglærte.
De fik et uddannelsesbevis i hånden, og man fik sat godt skub i det med at få fjernvarme ud.
De succeshistorier risikerer vi bliver til dårlige historier.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-09:
Der er rigtig mange af de her dagsordener, som jeg kan mærke ordføreren går rigtig meget op i, og det er også sådan, jeg kender ordføreren.
For hver dag jeg sidder i beskæftigelsesministerstolen, får jeg større og større respekt for, hvad det er, det kan, at vi har en kultur i Danmark, hvor folk bliver hørt, og hvor vi samarbejder på tværs.
Det er også tanken, at det fortsat skal eksistere, men jeg synes også, der skal være plads til at se på, hvor den største værdi er, og om der er noget, vi kan slanke, til gavn for alle.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-09:
Men problemet her er, at det kommer til at blive bekendtgørelsesstof – det er jo det, regeringen lægger op til.
Anerkender ministeren ikke, at det skaber en sårbarhed?
Ministeren ved om nogen, at det kan skifte, hvad det er for en politik, der kommer ud fra det kontor, alt efter hvem der har ministerposten.
Den anden ting: Hvad med den specialiserede viden, man har helt lokalt og om, hvor meget det lokale samarbejde betyder?
Man kommer jo ikke på de der møder til at tale om, hvad der sker i den lokale DagliBrugs.
Kan ministeren ikke også se, at det er en udfordring, i forhold til at man centraliserer tingene på den her måde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-09:
Altså, for det første vil jeg godt bare lige henlede opmærksomheden på, hvad det er for et lovforslag, vi har sendt i høring, og at der jo faktisk er nogle detaljer nede i det.
Det, at det står i det lovforslag, der er sendt i høring, ender jo også med – hvis det ellers får lov – at blive båret ind i Folketingets behandling og vedtaget, og så kommer det til at stå i loven.
Dermed bliver det ikke op til en ministers forgodtbefindende.
Jeg vil ikke kunne fjerne det med et pennestrøg, og det vil min efterfølger heller ikke kunne.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-09:
Så lad os tage fat i noget af det, jeg synes er det allervigtigste.
Det handler om at sikre lønarbejdere indflydelse på egen hverdag, men også at sikre det demokratiske led, det lokalt funderede, det regionale perspektiv, altså det sammenspil, som man ikke kan erstatte ved at blande pærer og æbler og bananer sammen i ét udvalg, som skal være opmærksom på alle de forskellige områder og finde hoved og hale i det.
Er ministeren ikke bange for, at den centralisering, som regeringen kommer til at være bannerfører for her, får konsekvenser for indflydelsen og den lokale forankring og den specialiserede viden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-09:
Jeg er meget opmærksom på, at vi skal have et regionalt led, der får værdi på grund af de kræfter, der bliver lagt i det, men som også samtidig har mulighed for at blive hørt på de her helt centrale områder.
Når vi har lagt lovforslaget frem, som vi har, også med en vis elastik på bekendtgørelsesniveau efterfølgende, så er det, fordi vi har en meget tæt inddragelse af arbejdsmarkedets parter lige nu for netop at blive klogere på, hvor den præcise værdi for dem er størst sammenholdt med, hvad det er, vi kan se, at vores myndigheder også bliver klogere af at få input fra parterne på, så vi kan være helt sikre på, at vi får en så nyttig og effektiv partsinddragelse som mulig, og så vi får mest muligt ud af de ressourcer, der bliver lagt, også fra arbejdsgivers og arbejdstagers side.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-09:
Der er en lang historik i det her, og jeg stiller spørgsmålet nu: Vil ministeren være med til at forbedre mulighederne for at hjælpe ansatte og tidligere ansatte, som har varetaget et højrisikojob i det offentlige, og som efterfølgende rammes af bl.a. ptsd?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-09:
Det er en uhyre vigtig dagsorden, og jeg vil rigtig, rigtig gerne, at vi taler videre om, hvordan mennesker, der bliver syge af at gå på arbejde og for nogles vedkommende i så alvorlig grad, at man bliver ramt af ptsd, får bedre og hurtigere hjælp.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren rejser det.
Jeg er også rigtig glad for, at vi har mennesker, der hver eneste dag arbejder for bedre vilkår i forhold til det her.
Det berører mig, hver eneste gang jeg hører de der beretninger om mennesker, der ikke bare bliver syge af at gå på arbejde, men bliver varigt og rigtig alvorligt syge, så det ikke bare sætter sig i deres egen livskvalitet, men også i familielivet og i deres evne til overhovedet nogen sinde at kunne arbejde igen.
Jeg har det sådan, at alle arbejdsgivere over hele landet bør gøre alt, hvad man kan, for at forebygge, at det sker.
Vi er nået rigtig langt med hensyn til at diskutere forebyggelse, men der er fortsat også brug for diskussionen på den anden side, hvor hjælp er afgørende for det enkelte menneske.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-09:
Jeg vil også gerne kvittere for, at ministeren forud for det her spørgsmål mødtes med nogle af dem, som er i Folketingssalen lige nu.
Det er Ole, der er ptsd-ramt betjent, og Tommy, som er ramt på sjælen, desværre også med ptsd.
Noget af det, som jeg har lovet dem at tage med herind i salen, er, at det giver så meget mening for den enkelte og for familien, men også for hele vores samfund, at vi får sikret et hurtigere og mere professionelt behandlingsforløb.
Det er givende for den enkelte og for familien, for vi ved, at desværre er de familier, hvor den ene er ramt af ptsd, familier med megen konflikt.
De er overrepræsenteret i skilsmissestatistikker, og vi ved endnu mere, bl.a. også, at børn kan arve ptsd, så det er så alvorligt.
På samme måde mister dem på arbejdspladsen en god kollega, og som samfund mister vi jo også en, som før havde mulighed for at være med på arbejdsmarkedet, og hvorfor?
Det er, fordi man har løst en opgave, som vi i det offentlige har sagt at vi har brug for, enten som politibetjent, som fængselsbetjent eller som brandfolk.
Man har passet på alle os, og derfor er noget af det mest uretfærdige, jeg overhovedet kan komme i tanke om, at vi så ikke passer på dem.
Er det så for dyrt at hjælpe dem?
Det kunne man spørge om.
For vi ved jo allerede, hvor god en hjælp det er for veteranerne med det arbejde, vi har sikret dér.
Der er mit svar to ting.
Det ene er, at det er for dyrt at lade være.
Det andet er, at vi heller ikke kan være bekendt at sende regningen til de enkelte og familierne, for det er det, der sker i dag.
Derfor vil jeg rigtig gerne høre Socialdemokratiet, der den 22. juni 2022 har været med til at sige, at vi skal lave en model: Hvor langt er det arbejde?
For mens vi bare venter på, hvad der er sket med den beretningstekst tilbage fra juni 2022, er der familier, der venter på at få hjælp, og vi ved, at venter man længere tid, kan man risikere depression.
Ni ud af ti, der har ptsd, får depression, så tid er en vigtig faktor her.
Hvordan vil ministeren sikre, at beskæftigelsesindsatsen, virksomhedsindsatsen og indsatsen rettet mod områder med mangel på arbejdskraft og områder med høj ledighed bliver varetaget nu, hvor regeringen agter at nedlægge de regionale arbejdsmarkedsråd?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-09:
Beregninger viser, at vi skal reducere den animalske produktion med op mod 80 pct. for at leve op til klimamål og for at holde os inden for de planetære grænser og for at leve op til Parisaftalens halvandengradsmål.
I sådan et landbrug vil der også være arbejdspladser, og der vil også være mulighed for økonomisk vækst.
Anerkender ministeren, at den animalske produktion er absolut den største udfordring i en omstilling af landbruget?
Og hvorfor anviser den grønne trepart ikke vejen til det scenarie?
Peder Hvelplund (EL), 2024-10-09:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren være villig til at drøfte, om der er mere, vi kan gøre, end hvad der følger af de nuværende regler, for at sikre tilgængelige vacciner under globale sundhedskriser og mere gennemsigtighed og åbenhed i prissætningen, end det er tilfældet i dag?
Sophie Løhde (V), 2024-10-09:
Tak til spørgeren.
Lad mig starte med at sige, at det er dejligt at have hr. Peder Hvelplund tilbage i Folketinget og også som sundhedsordfører; det er skønt nu at kunne genoptage samarbejdet.
Det var i øvrigt et møde i Epidemiudvalget, som også kom i forlængelse af, at jeg holdt en briefing for alle Folketingets sundhedsordførere i Indenrigs- og Sundhedsministeriet om mpox tilbage ultimo august måned.
Det er helt fair, at det havde spørgeren af gode årsager ikke mulighed for at deltage i, men det er blot for også lige at understrege, at der ikke skal herske tvivl om mit og regeringens engagement, når det kommer til at sikre robuste og i øvrigt også globalt ansvarlige vaccinestrategier.
Så er jeg meget enig med spørgeren i, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at sikre tilgængeligheden af vacciner under globale sundhedskriser og jo ikke mindst også for at sikre den globale ansvarlighed.
Vi bidrager fra dansk side via HERA med en donation på 215.000 vacciner mod mpox, heraf har den danske virksomhed Bavarian Nordic også doneret 40.000 vacciner, og Danmark har yderligere støttet med 10 mio. kr. til WHO som svar på deres kriseappel.
En anden meget vigtig brik i den danske bistand, som jeg også godt synes vi kan tillade os at være stolte over, er vores støtte til opbygningen af lokale sundhedsvæsener, bl.a. via den internationale vaccinealliance, for det er helt afgørende, at der er den nødvendige infrastruktur til også at kunne udrulle vaccinerne i de berørte lande, for ellers, kan man sige, er en donation ikke meget værd, hvis altså vaccinerne ikke også efterfølgende kan blive udrullet.
Det har Danmark også bakket op om gennem EU's Global Gateway, som støtter lokal vaccineproduktion i Afrika.
Så alt i alt synes jeg faktisk, at vi fra dansk side yder et substantielt bidrag i forbindelse med den aktuelle mpox-situation, men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi også fra dansk side fortsætter med at gøre vores indflydelse gældende og trække i retning af, at vi kan få mere robuste og ansvarlige vaccinestrategier.
Peder Hvelplund (EL), 2024-10-09:
Tak for svaret, og tak for velkomsten.
Jeg vil da også gerne kvittere med at sige, at jeg glæder mig over at være tilbage og også til at levere både med- og modspil til regeringen og især på sundhedsområdet, som jeg jo ved berører både ministeren og mig selv.
Jeg vil også gerne anerkende, at den danske regering har taget initiativer, og at man bl.a. også har sikret, at der ikke ligger danske vacciner på lager, og at man har bidraget til det internationale samarbejde gennem Gavi og også gennem donationer.
Og det er klart, at hele spørgsmålet om at presse andre lande jo nok måske i lige så høj grad ligger hos udenrigsministeren, som den ligger hos sundhedsministeren.
Så det er heller ikke den debat, jeg tænker vi skal tage.
Der, hvor jeg synes der er noget centralt at debattere, er jo i spørgsmål om hele den dramatiske situation, vi står i, i Afrika, hvor vi kan se, at mpox spreder sig, og at det er 56 pct. af alle tilfælde og 79 pct. af samtlige dødsfald, som drejer sig om børn under 15 år.
Det er klart, at det jo medfører en enorm både sundhedsmæssig, men også social katastrofe i de lande.
Vi har kunnet se, at Bavarian Nordic sælger deres vacciner til UNICEF for omkring 65 dollar pr. dosis, og det sagde Bavarian Nordic var markedets billigste pris.
Senere har jeg så set, at man faktisk har solgt til USA's regering for en pris på 55 dollar pr. dosis, så det betyder, at det så ikke har været markedets billigste pris, men det understreger jo bare, at der er en problemstilling i forhold til hele prissætningen.
For er det rimeligt, at verdens fattigste lande, som bærer en enorm byrde i forhold til de sundhedsmæssige konsekvenser, men også risikoen for en global pandemi, skal betale mere for vacciner, end andre skal?
Så er regeringen villig til også dér at gå ind at se på, hvad vi kan gøre for at sikre større gennemsigtighed i forhold til prissætning og bedre adgang også for lav- og mellemindkomstlande?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-09:
Endnu en gang tak for at rejse det, og også herfra en tak direkte til Ole, Tommy og alle dem, der sidder ved siden af jer, bag jer og rundt om jer, der er ramt af det samme, ofte fordi I er gået på arbejde i nogle jobfunktioner, som vi som samfund har bedt jer om at løse, og som har bidraget til, at vi er det land, vi er, uanset om det er så er at være fængselsbetjent eller socialpædagog eller fra de faggrupper, der er repræsenteret deroppe, eller nogle af de andre højrisikofag, vi har.
Det er helt afgørende, at vi får taget bedre hånd om det her.
Rigtig meget er et arbejdsgiveransvar, og derfor er der også forskel på, hvad I beretter der er hjælp til.
Vi er kommet langt i forhold til veteraner, vi er kommet et stykke hos politiet, og så er der andre faggrupper, som halter mere bagefter, og jeg synes, det er noget, vi skal tale videre om.
Peder Hvelplund (EL), 2024-10-09:
Men nu er det jo sådan, som det er blevet dokumenteret af f.eks. Public Citizen, at USA's regering har købt doser, der var til en lavere pris end den, som de afrikanske lande, som lige nu er så pressede, har kunnet købe dem til.
Derfor ville jeg godt høre, om ministeren er åben for, at vi kan tage en drøftelse af, hvordan Danmark også internationalt kan være med til at presse mere på for at sikre gennemsigtighed i forhold til prissætningen.