Thomas Danielsen (V), 2024-02-07:
Det må formanden og Tinget meget undskylde.
Jeg skulle lige hilse på ny kollega.
Mange tak for ordet.
Vi behandler, som ordføreren for forslagsstillerne også har sagt, B 65 og B 66 sammen efter forslagsstillernes ønske.
B 65 pålægger regeringen at udarbejde en rapport over aktuelle tiltag, overvejelser og planer for nattog i hele Europa.
Det er et emne, jeg selv er meget optaget af.
Alligevel kan regeringen ikke støtte beslutningsforslagene, og det er der gode grunde til.
Selv om forslagsstillerne har ønsket beslutningsforslagene sambehandlet, vil jeg tillade mig at tage dem et for et.
Hvis vi kigger på B 65 i første omgang, er det sådan, at den ønskede rapport om den nattog i Europa skal have Danmark som udgangspunkt.
En sådan rapport er det imidlertid vanskeligt at se grundlaget for.
I Tyskland er det nemlig politisk besluttet, at tog, der krydser grænsen mellem tyske delstater eller grænsen til Danmark, skal køre som fri trafik, altså uden at modtage statsstøtte.
Dermed er det kun togoperatører, som kører fri trafik, altså ikke modtager statsstøtte til trafikken, der kan bidrage til den overordnede udvikling af den europæiske nattogsdrift, hvis togene skal køre igennem tyske delstater.
Og det er de jo nødt til, hvis de skal sydover fra Danmark.
I Tyskland er kapaciteten på det, vi kalder de lange skinner, altså dem til intercity- og lyntogstrafik, i vidt omfang anvendt af fri trafik, altså trafik, der alene er finansieret af passagerernes billetkøb uden støtte fra offentlige myndigheder.
Det er, som jeg forstår det, også baggrunden for den tyske tilgang.
Tyskland ønsker med andre ord ikke statsstøttet trafik til at skubbe ikkestøttet trafik væk fra skinnerne igen.
Givet dette grundlæggende vilkår giver det ikke meget mening at udarbejde en rapport, som har til formål at afdække, hvordan Danmark kan bidrage til udviklingen af den europæiske nattogsdrift.
Jeg kan læse af bemærkningerne til forslaget, når jeg kigger på B 66, at den nye europæiske togfond skal bidrage til at gøre jernbanen til et konkurrencedygtigt alternativ til flytrafikken i Europa.
Der findes imidlertid allerede en europæisk togfond, nemlig EU's fondsinstrument CEF Transport, og herigennem er der investeret mere end 270 mia. kr., som i langt overvejende grad er brugt på jernbanen.
Det er svært for mig at se, at der er brug for endnu en europæisk togfond.
Enhedslisten er jo selv modstander af det nok allervigtigste projekt, som skal øge kapaciteten på jernbanen, når vi kigger på de internationale rejser.
Her taler jeg selvfølgelig om Femern Bælt-forbindelsen, som er et kvantespring i forhold til muligheden for at rejse med tog fra Skandinavien til Tyskland og videre ud i resten af Europa.
Femern Bælt-forbindelsen fik ellers midler fra den europæiske togfond, CEF Transport, nemlig ca. 8 mia. kr., og derfor er det jo et højt prioriteret jernbaneprojekt.
Derfor er det også uforståeligt for mig, hvordan det kan hænge sammen, at Enhedslisten vil have en EU-togfond, men er imod EU's togfond og samtidig også er imod det projekt, som EU's togfond faktisk giver støtte til.
Det må Enhedslisten naturligvis selv prøve at forklare.
Idéen bag forslagene er nu engang sympatisk nok.
Regeringen kan også dele ønsket om bedre lyn- og nattogsforbindelser mellem de store europæiske byer.
Beslutningsforslaget giver dog konkret ikke mening, hverken i forhold til den tyske lovgivning om internationale tog eller den realitet, at der allerede findes en europæisk togfond.
Derfor støtter regeringen ikke forslagene.