runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2018-02-22:
Dansk Folkeparti har med B 57 fremsat et forslag, som pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at fremsætte et lovforslag om forbud mod bederum på alle offentlige uddannelsesinstitutioner.
Forslaget er en delvis genfremsættelse af beslutningsforslag B 54, som vi behandlede her i Folketinget for et år siden.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen fortsat ikke kan støtte forslaget.
Lad mig gøre det helt klart, at regeringen lægger stor vægt på, at de danske uddannelser hviler på grundlæggende principper om frihed, ligeværd og demokrati.
De offentlige uddannelsesinstitutioner har en vigtig opgave med at forberede eleverne og de studerende til at leve i et demokrati med frihed og folkestyre.
Uddannelsesinstitutionernes rolle er at uddanne eleverne og de studerende og skabe en dansk uddannelseskultur, hvor institutionerne er tydelige omkring danske og vestlige værdier, bl.a. ved at holde fast i normer som demokrati, tankefrihed og religionsfrihed.
Regeringen mener imidlertid ikke, at udfordringen med religiøs kontrol bedst håndteres via et nationalt forbud mod bederum.
Institutionens beslutning og ageren skal naturligvis til enhver tid holde sig inden for lovgivningens rammer og uddannelsernes formål.
Uddannelses- og forskningsministeren og jeg sendte i juni 2017 et brev til de offentlige uddannelsesinstitutioner.
I brevet har vi pointeret, at der er tale om en vigtig dagsordenen, som vi forventer alle uddannelsesinstitutioner tager alvorligt og handler på, hvis der opstår problemer.
Det er afgørende, at elever og studerende ikke oplever, at de presses til at få lavet et rum, fordi andre ønsker at anvende rummet til bøn, og at anvendelsen af rummet i det hele taget ikke medvirker til forsøg på negativ social kontrol, f.eks. ved at elever og studerende presses til at deltage i bøn eller anden religiøs aktivitet.
Det er min opfattelse, at uddannelsesinstitutioner primært er et sted for læring, dannelse, fordybelse, ikke religionsudøvelse og under ingen omstændigheder religiøs kontrol.
I hyrdebrevet opfordrer vi derfor institutionerne til at overveje, om anvendelse af lokaler til religionsudøvelse er forenelig med en uddannelseskultur baseret på frihed og folkestyre og ikke modvirker trivslen for den samlede gruppe af elever og studerende.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2018-02-22:
Hvis vi fortsatte med de regler, der er på nuværende tidspunkt, så ville der ske en utilsigtet ændring af mulighederne for at få folkepension.
Så ville de 40 år, som reglerne er i dag, udgøre en mindre og mindre del af det antal år, som jeg i princippet synes man skal være i Danmark for at få fuld ret til folkepension.
Så ja, det er jo derfor, vi ændrer reglerne.
Så kan hr. Finn Sørensen jo spørge om, hvorfor vi ikke har gjort det noget før, for det er jo rigtigt, at jeg henviser til velfærdsaftalen fra 2006 og en aftale fra 2011.
Der er gået lidt tid nu, hvor vi jo er i 2018.
Nu står vi her med forslaget, og vi synes, det er rimeligt, at der skal være en sammenhæng mellem, at vi lever længere og er længere på arbejdsmarkedet, og så det antal år, man skal være her i Danmark for at få ret til fuld folkepension.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-22:
Hvorfor er det rimeligt?
Hvorfor har Venstre så ikke fremsat forslag om det for længe siden, f.eks. dengang man var inde at vedtage et forslag om en yderligere forhøjelse af pensionsalderen, altså en løbende forhøjelse af pensionsalderen, som nu bliver brugt som undskyldning eller begrundelse for, at man støtter det her?
Hans Andersen (V), 2018-02-22:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, udmønter tre elementer fra »Aftale om flere år på arbejdsmarkedet«, som regeringen og Dansk Folkeparti indgik i juni 2017.
Der er på glimrende vis blev redegjort for de nærmere detaljer, så jeg skal springe direkte til at uddybe Venstres holdning til forslaget.
Udgangspunktet i »Aftale om flere år på arbejdsmarkedet« er, at vi lever længere end nogen sinde før, vi er mere sunde, raske og rørige end nogen sinde før, og vi bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det er jo en rigtig positiv udvikling, men det betyder også, at vi er nødt til at tilpasse vores velfærdssystem derefter, hvis vi også i fremtiden ønsker at have et højt velfærdsniveau.
I Venstre vil vi f.eks. rigtig gerne understøtte den positive udvikling i antallet af ældre, som på tværs af uddannelsesbaggrund vælger at blive længere på arbejdsmarkedet.
Det mener jeg vi gør med denne del af forslaget, som handler om udbetaling af ventetillægget, altså den økonomiske gevinst, man får for at opsætte sin pension og tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet.
Fremover kan man f.eks. vælge at få en del af gevinsten i hånden, allerede når man overgår til folkepension, og der kan være tale om en pæn pose penge, så jeg tror, at mange seniorer kan se fidusen i at trække i arbejdstøjet lidt længere, og det kan Venstre kun bakke op om.
Den andel af forslaget handler om at skærpe optjeningskravet for retten til fuld folkepension og førtidspension, og det mener jeg sådan set er en naturlig og nødvendig justering, for vi har med velfærdsaftalen fra 2006 og tilbagetrækningsreformen fra 2011 aftalt at indeksere tilbagetrækningsalderen, så den følger levetiden.
Så handler det selvfølgelig også om en anden slags rimelighed, nemlig rimeligheden i forhold til, hvor længe man skal have boet i Danmark for at opnå ret til fuld pension.
Jeg mener bestemt ikke, at det er et urimeligt krav, at man skal have boet i Danmark i 9/10 af optjeningsperioden for at få fuld adgang til pengekassen.
Så skal vi selvfølgelig passe på, at vi ikke lukker døren for danskere, som rejser ud i verden for at arbejde.
Jeg har noteret mig, at det er der nogle der er meget bekymret for, og det synes jeg også der er taget fint forbehold for med det her lovforslag.
For det første vil det fortsat være muligt at arbejde i en årrække i udlandet, og for det andet er det langtfra alle udlandsophold, der så at sige trækker ned.
vil det svare til at være bosat i Danmark.
Så der vil fortsat være gode muligheder for at rejse ud i verden – så det er jeg ikke så bekymret for.
Endelig er det en del af forslaget at harmonisere reglerne for flygtninges ret til førtidspension, så de svarer til reglerne for danskere og andre udlændinge.
Det kan jeg gøre kort: Vi skal selvfølgelig række hånden ud til de flygtninge, der kommer til Danmark, men det må være rimeligt, at reglerne er ens for alle.
Og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-22:
Så vi må jo konstatere, at Dansk Folkepartis, skal vi sige
meget ivrige forsøg på at italesætte sig ikke bare som danskernes, men som pensionisternes parti, er hul snak, når det kommer til stykket.
For ordføreren vil vel ikke benægte, at det her medfører, at vi får tusindvis af mennesker, som ikke kan arbejde, eller som ikke skal arbejde, da de er gået på pension, og som lever under meget, meget lavere ydelser end andre borgere i det her land i samme situation?
Dansk Folkeparti markedsfører jo sig selv som danskernes parti.
Hvordan kan det så være, at man støtter et lovforslag, der på sigt vil medføre, at tusindvis af udlandsdanskere vil blive ramt af det her og være i en situation, hvor de får væsentlig lavere folke- og førtidspension end andre danske statsborgere?
Mattias Tesfaye (S), 2018-02-22:
Det handler dels om at bevare opbakningen, som jeg synes alle, der har lidt kærlighed til velfærdsstaten, bør interessere sig for, men det handler også om, hvad man anser for at være rimeligt.
Jeg synes, det er rimeligt, at folk, der er kommet hertil sent, har nogle optjeningsprincipper for at få adgang til fulde overførselsindkomster eller sociale ydelser.
Det synes jeg er helt rimeligt.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-22:
Man havde jo også chancen i 2015, da man endnu en gang bekræftede og lavede et forlig med Socialdemokratiet om den løbende forhøjelse af pensionsalderen – så kunne man jo have taget højde for det der.
Men skal ordføreren ikke bare være ærlig og indrømme, at det handler om økonomi.
Det handler om, at det bliver dyrere, hvis man fortsætter med den nuværende brøk – så enkelt er det vel, ikke?
Så det er af sparehensyn, at man indfører nogle regler, som medfører, at vi får en voksende gruppe af mennesker i det her land på førtidspension og nogle, som egentlig burde have haft en fuld folkepension, som får en væsentlig lavere pension – altså flere fattige, syge og pensionister.
Hans Andersen (V), 2018-02-22:
Den konklusion synes jeg ikke ordføreren kan drage sådan umiddelbart.
Altså, der er jo også mennesker, der fremadrettet vil blive omfattet af en delpension, fordi de i en årrække har arbejdet i udlandet, og måske også har optjent pension i det land, de har arbejdet i.
Så kommer de hjem til Danmark, og så får de ikke fuld pension fremadrettet, de får en brøkpension, men den kan de jo supplere med den pension, de har optjent i udlandet, da de arbejdede der.
Jeg vil ikke betegne dem som hverken fattige eller udsatte.
Det er jo mennesker, der har valgt at tilbringe en del af deres liv i et andet land og har været omfattet af landets regler.
Og det er rigtigt, at det jo afspejler, at vi er nødt til at tage højde for, at vi alle sammen lever længere, og at vi i øvrigt arbejder flere år.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte debatten her med at takke for de forskellige partiers indlæg og dermed også for den opbakning, som forslaget har nydt her i dag.
Regeringen har en klar ambition om at give dem, der gerne vil udskyde deres tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, gunstigere vilkår for fortsat at være en del af det arbejdende fællesskab.
Vi skal med andre ord sige farvel til snakken om ældrebyrde og goddag til en ny snak om ældrestyrke.
Det er jo også velkendt, at levetiden i Danmark stiger.
Det skal vi jo sådan set glæde os over.
Det gælder for ufaglærte, faglærte og personer med en videregående uddannelse.
Konkret betyder det eksempelvis, at middellevetiden er steget fra 78 år til 81 år siden 2007.
Samtidig er der en større andel blandt seniorerne, som heldigvis vurderer deres helbred som godt, og beskæftigelsen blandt seniorerne er heldigvis også stigende på tværs af uddannelsesgrupper.
Særlig blandt faglærte og ufaglærte ses en positiv udvikling i beskæftigelsen i de senere erhvervsaktive år.
Det er rigtig gode tendenser, for der er brug for seniorernes værdifulde arbejdskraft og erfaring på arbejdsmarkedet, ikke mindst en dag som i dag, hvor vi jo er ret tæt på at sætte danmarksrekord i, hvor mange der er i beskæftigelse.
Samtidig har vi behov for at værne om de velfærdsydelser, som optjenes som led i at være borger i Danmark.
Det er kun rimeligt, at personer, der ikke har opholdt sig særlig mange år i Danmark og dermed heller ikke har bidraget til det danske velfærdssamfund, skal sikre sig en vis tilknytning til det danske samfund, før der kan nydes godt af goderne her i vores land.
Det synes jeg på mange måder er sund fornuft.
Derfor er det naturligt at skærpe kravene til optjening af ret til pension.
Det var også årsagen til, at regeringen og Dansk Folkeparti i juni måned 2017 lavede »Aftale om flere år på arbejdsmarkedet«, som lovforslaget udmønter en del af.
I det lovforslag, vi diskuterer nu, indgår tre hovedelementer fra »Aftale om flere år på arbejdsmarkedet«
Dermed harmoniserer vi optjeningsreglerne for flygtninge, danskere og udlændinge, sådan som det jo allerede i dag er i forhold til optjening af folkepension.
Vi sikrer samtidig gennem overgangsreglerne, at borgerne har en rimelig mulighed for at tilpasse sig de nye regler.
Så på alle områder synes jeg faktisk at det her lovforslag fint ligger i tråd med tidligere beslutninger, som er truffet her i Folketingssalen.
Karsten Hønge (SF), 2018-02-22:
Der er allerede i dag stor forskel på mulighederne for at spare op til pension.
Med de skærpede optjeningskrav, som der lægges op til, gør vi adgangen til nogle gode seniorår endnu mere skæv, end den er i dag.
Det er vel ikke så tosset, at danskere tager nogle år til udlandet for at arbejde, uden at man skal straffe dem hårdt bagefter.
Flygtninge, der forsøger at starte på en frisk i Danmark, har jo af gode grunde ikke haft mulighed for at spare op eller på anden måde indrette sig på en alderdom på pension eller et eventuelt liv på førtidspension.
Det her vil gøre Danmark endnu mere skævt.
SF er imod lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-02-22:
Tak for det.
I Radikale Venstre kan vi se en række fornuftige elementer i det her lovforslag: bedre sammenhæng mellem pensionsydelserne og folkepensionsalderen
– det kan give god mening, selv om det jo også skal være muligt at arbejde i udlandet og vende hjem igen, men så har man trods alt viden om, hvad det er for nogle vilkår – og mere fleksible regler for udbetaling af tillæg for opsat pension, sådan at det bliver muligt at bruge det for borgere, der arbejder efter folkepensionsalderen, og det giver rigtig god mening.
Men så er der det her helt urimelige element, at flygtninge sidestilles med andre i forhold til førtidspension – men flygtninge er jo ikke »andre«.
De har jo ikke boet i Danmark; de er flygtninge.
Det betyder i praksis, at en gruppe, en stor del af flygtningene vil være helt udelukket fra at modtage førtidspension.
Modsat andre udlændinge, der kommer hertil for at arbejde og derfor som oftest har haft arbejde inden og haft ordninger før og i alt fald har haft mulighed for at have fuld viden om de vilkår, før de valgte at komme hertil, har flygtninge ikke et valg.
De er jo flygtet.
Hvis Danmark så var et land, hvor man bare kunne smække sin madbod op langs vejen eller slå et telt eller stille et hus op i den nærmeste park, kunne vi ligesom begynde at tale om, at vi var et samfund, hvor man kunne hutle sig igennem på samme vilkår som andre.
Men sådan et land er vi jo ikke, heldigvis.
Det har vi jo arbejdet i 100 år og mere for ikke at være.
I Radikale Venstre ønsker vi ikke at have fattige flygtninge, der ikke kan arbejde og så skal strejfe omkring.
Vi ønsker slet ikke at få flere fattige børn i Danmark, fordi det er urimeligt at give de børn så meget dårligere mulighed end alle andre – de er her, men de har ikke selv valgt det – og fordi det er til skade for os alle sammen.
Det giver ikke et bedre og mere sammenhængende samfund med mere tillid og mere sammenhængskraft, at vi marginaliserer og fattiggør en bestemt gruppe mennesker, som ikke selv har valgt, at deres land, deres familier, deres børn skulle bombes i stykker, som vi jo ser det ske for vores øjne i de her dage.
Så i Radikale Venstre kan vi ikke stemme for lovforslaget, som det ser ud nu.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-22:
Det forslag, vi her behandler, er som tidligere nævnt en del af udmøntningen af pensionsaftalen fra sommeren 2017.
Forslaget har særlig tre hovedelementer: en skærpelser af optjeningskravet, en fratagelse og forringelse af flygtninges rettigheder i forbindelse med førtidspension og endelig flere udbetalingsmuligheder for opsat pension.
Det skærpede optjeningskrav har nemlig store konsekvenser for udlændinge, der kommer til Danmark som unge eller ældre, f.eks. som flygtninge.
Reduktionen i pension og ældrecheck er ret markant for den gruppe, og vi risikerer med det her lovforslag at bygge yderligere til på etableringen af en etnisk underklasse i Danmark, der står svagere på arbejdsmarkedet, og som økonomisk er meget dårlig sikret.
Vi har i forvejen integrationsydelsen, der i den grad skaber fattigdom og isolation for mennesker, der kommer hertil fra et længere ophold eller oprindelse i udlandet.
Det nye optjeningskrav vil således også ramme unge og voksne, der i en periode i livet arbejder i udlandet, medmindre de studerer eller arbejder på en dansk virksomhed.
Reduktionen i pensionen for borgere, der går på pension som 65-årige, vil ramme allerede efter bare 5 år i udlandet, i forhold til de 50 år, man arbejder – mod 10 år i dag.
Det vil ramme mennesker, der arbejder i udlandet i lavere lønnede jobs eller i lavtlønslande.
Tilsvarende må vi være meget kritiske over for den såkaldte harmonisering af reglerne for flygtninge.
Det er jo i bund og grund en forringelse af rettigheder, som vi som samfund tidligere har givet flygtningene i en anerkendelse af, at mennesker på flugt, der har oplevet grusomme ting – forfølgelse, tortur, krig – har ret til beskyttelse og befinder sig i en særlig udsat position.
Med den foreslåede og aftalte ordning bliver mennesker, der som følge af krig er torturerede, traumatiserede eller er blevet så handicappede, at de ikke på nogen måde kan arbejde og derfor er berettiget til førtidspension, ramt ekstremt hårdt økonomisk og bliver hensat til et liv i Danmark i fattigdom.
Således skal de leve på integrationsydelsesniveau i op til 7 år i Danmark uden mulighed for at ændre deres tilværelse.
Integrationsydelsen er indført under påskud af, at den skulle give flygtninge et bedre incitament til at arbejde.
Her er der tale om en gruppe mennesker, som vi anerkender slet ikke på nogen som helst måde kan arbejde, og det er derfor skadeligt for den enkelte og for samfundet, at vi parkerer dem på en fattigdomsskabende integrationsydelse i så mange år.
Alternativet kan ikke støtte forslaget.
Laura Lindahl (LA), 2018-02-22:
Som tidligere ordførere har været inde på, udmønter det her lovforslag dele af aftalen om flere år på arbejdsmarkedet, og som det er nævnt, skærper man med forslaget retten til fuld folkepension, således at man skal have boet i landet i ni tiendedele af tiden mellem det 15. år og folkepensionsalderen.
I Liberal Alliance synes vi som udgangspunkt, at det må være naturligt, at der er en tæt forbindelse mellem, hvor man bor og arbejder, og at have retten til danske ydelser.
Bruger man en væsentlig del af sit arbejdsliv i udlandet, bør man spare sin pension op der.
Forslaget vil herudover harmonisere reglerne for optjening af førtidspension, sådan at flygtninge ikke har en særadgang til førtidspension.
Det er ret svært for mig at se, hvorfor flygtninge skulle være bedre stillet end en udlandsdansker i forhold til danske ydelser.
Sidst, men ikke mindst, åbnes der for, at man kan få udbetalt sin opsatte pension hurtigere, og hvis det kan få nogen til at se det interessante i at blive flere år på arbejdsmarkedet, ja, så er det selvfølgelig positivt.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-02-23:
Beslutningsforslaget her handler om etablering af sprogcenter på alle landets universiteter.
I Det Konservative Folkeparti er vi enige i, at det er vigtigt, at akademiske danskkundskaber fortsat understøttes på universiteterne.
Det er dog svært at se, hvorfor det skulle hjælpe noget at tvinge universiteterne til at oprette sprogcentre, når en række af dem allerede har valgt at nedlægge dem.
Universiteterne opererer forskelligt, og hvert enkelt har selv de bedste forudsætninger for at kunne vurdere, hvordan de bør tage sig af arbejdet med sproget.
Af samme grund ser vi også frem til den undersøgelse, som ministeren også var inde på, og som vil komme i foråret fra Uddannelses- og Forskningsministeriet, om universiteternes arbejde med sproget.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Tina Boel (SF), 2018-02-23:
Det er SF's mål, at de danske universiteter sikres gode vilkår, som gør dem i stand til at uddanne dygtige kandidater og levere banebrydende forskning.
Vi har mange dygtige danske professorer, forskere og lektorer, men i vores globaliserede verden er det også bydende nødvendigt, at vi kan tiltrække kloge hoveder fra udlandet.
Det er vigtigt for SF, at sprogcentrene ikke bliver til bureaukratiske hovedpiner, og derfor vil vi gerne rose forslagsstillerne for oplægget til, at universiteterne selv disponerer over rammebevilling og har indflydelse på det enkelte sprogcenters udformning.
Det er helt centralt for sprogcentrenes succes, at de er lokalt forankret og tilpasset situationen på det enkelte universitet.
Den umiddelbare udfordring ved forslaget er økonomien.
SF tror på, at det er godt givet ud.
Sprogcentrene vil ikke kun være en fordel for de udenlandske ansatte og studerende, men også for danske studerende.
Akademisk dansk er jo næsten et sprog for sig selv og særlig for studerende, der kommer fra et ikkeakademisk hjem, og her kan centrenes sprogrådgivning være en hjælpende hånd.
Så SF er umiddelbart positive over for beslutningsforslaget, og vi ser frem til det kommende udvalgsarbejde om forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-02-23:
Tak for det.
Ministeren redegjorde for sin henvendelse til universiteterne.
Det synes jeg er rigtig godt, og jeg synes, at jeg vil rose Dansk Folkepartis ordfører, for den henvendelse er jo kommet i forlængelse af den tidligere debat, vi også har haft om det her område.
Nu er der heldigvis nogle, der følger med, men der er nok ikke mange uden for dette lokale, der følger med i den her debat.
Det er også okay, men jeg synes, at den er et eksempel på, at vi faktisk diskuterer noget alvorligt og kommer omkring et emne.
Så der er ros til ordføreren for at tage emnet op, og at vi gør det på en ordentlig, substantiel måde, der handler om det egentlige.
Jeg synes, det er vigtigt, og jeg synes, at ministeren har taget det alvorligt, så derfor vil jeg også gerne rose ministeren.
Jeg kan lige så godt smide om mig med rosen.
For det er jo måden at gøre det her på: at tage dialogen med institutionerne og gå ind i den, hvilket bl.a. var min opfordring fra talerstolen ved den forrige debat, vi havde for et par måneder tilbage.
Det synes jeg er den helt rigtige måde, for vi skal ikke i detaljer beslutte, hvordan universiteterne skal organisere sig, og på hvilken måde de skal tage sprog alvorligt og netop sikre, at vi har et levende sprog.
Det handler altså også om ressourcer; det er jeg nødt til at støtte Socialdemokratiets ordfører i.
Men vores sprog er også vores identitet.
Det er et lille sprog, og det er et svært sprog, og vi er nødt til at passe på det, men også at dyrke det og begejstres over det.
Det kræver selvfølgelig også et levende videnskabeligt sprog, så derfor synes jeg, at ministerens tilgang er den helt rette.
Og så må vi jo her indstille os på også at være klar til at levere det, som jeg ikke tror er lovgivning, men i højere grad ressourcer, for at det kan ske.