runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2018-05-04:
Tak for det, formand.
Man må ikke slå sine børn uanset hvad, heller ikke hvis det er en del af opdragelsen.
Det er vi heldigvis blevet enige om her i Folketinget, og det er nu efterhånden 21 år siden, at det blev forbudt fysisk at afstraffe sine børn.
I Socialdemokratiet er vi enige i, at det skal have hårde konsekvenser at slå sine børn, og at kulturelle forskelle i den sammenhæng ikke er en undskyldning.
Med lovforslaget her slår vi hårdt ned over for de familier, hvor vold er en del af hverdagen.
Ingen børn skal leve med frygten for at blive slået eller opleve, at søskende eller forældre bliver udsat for vold.
Det foreslås derfor at fordoble straffet for gentagen simpel vold, når volden er blevet begået af personer i eller nært tilknyttet den forurettedes husstand.
I den nuværende lovgivning skelnes der mellem § 244 og § 245, når det gælder vold i hjemmet, men med lovforslaget ændres der ikke ved § 245.
Vi er enige med regeringen i, at vold mod børn, der ligger inden for anvendelsesområdet af § 244 om simpel vold, skal straffes hårdere end andre forhold omfattet af § 244.
På den måde mener vi at man sender et klart signal om, at vi ikke vil acceptere vold i hjemmet – ikke bare fysisk vold, men også psykisk.
Der er simpelt hen større chance for, at et barn udøver vold senere i livet, hvis barnet vokser op med vold i hverdagen.
Det er en ond cirkel, som vi har et politisk ansvar for at gøre noget ved.
Med lovforslaget foreslås det yderligere at udskyde forældelsesfristen i sager om gentagen eller grov vold mod børn, når volden er begået af personer i eller nært knyttet til den forurettedes husstand.
Det betyder, at forældelsesfristen først skal tælles med fra den dag, den forurettede fylder 21 år.
Det mener vi i Socialdemokratiet er godt, for barnet skal have mulighed for at opnå retssystemets anerkendelse, når barnet bliver selvstændigt og får de tilstrækkelige ressourcer og muligheder.
Børn skal være børn, og fortæller et barn, at det bliver udsat for vold af mor eller far,
Men vi skal også hjælpe de børn, der først senere i livet får mod og ressourcer til at stå frem og kræve retfærdighed.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Lidt faglige forudsætninger har jeg trods alt inden for feltet, i og med at jeg er uddannet psykolog og har arbejdet med børn og unge med psykiske lidelser.
Så jo, lidt indsigt har jeg i det.
Men det er et principielt spørgsmål, som ordføreren stiller, hvorvidt vi skal blande os.
Jeg synes, vi har en forpligtelse, for hvis vi kan lytte os til, at fagpersoner ude i miljøet, forskere og praktikere, siger, at der mangler viden på et område, så mener jeg også, at vi som politikere skal prøve at tilvejebringe den viden.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-04:
Jamen jeg synes ikke, jeg får svar på mit spørgsmål.
Der er jo selvfølgelig faglige uenigheder inden for alle fag, man overhovedet kan komme i tanke om, for det er jo et meget, meget kompliceret forskningsfelt.
Er der andre forskningsfelter, hvor SF også mener det er politisk vigtigt, at man fra politisk side er overdommer eller blander sig i faglige diskussioner uden at have nogen som helst form for faglige forudsætninger for det?
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Jeg må sige, at jeg synes, det er noget af en stråmand at sige, at jeg ikke skulle have tillid til psykiatere, for det har jeg i høj grad.
Det er i øvrigt psykiatere selv, der efterspørger den her viden.
Så jeg har i høj grad tillid til dem.
Børne- og ungdomspsykiaterne er også nogle af dem, der råber allerhøjest om, at det er vigtigt i børne- og ungdomspsykiatrien, at der er en bred palette af behandlingsmuligheder, og at man kender virkningerne og bivirkningerne af dem.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-04:
Det er jo en interessant detalje i debatten, at Dansk Folkeparti, som er det parti, der var voldsomt imod det, da vi indførte forbud mod revselse i familien, nu er meget begejstrede for et forslag, fordi det nok bliver sat ind i en sammenhæng, hvor de lettere kan se sig selv, fordi det nu bliver lanceret som et initiativ mod parallelsamfund.
Sådan er verden jo så sjovt skruet sammen en gang imellem.
Det, der skulle være familiens trygge rammer, er for nogle børn og kvinder i stedet for et sted fyldt med usikkerhed, frygt og vold.
Som Børnerådet og Børns Vilkår skriver i høringssvarene, skal vi sætte ind med forebyggelse og oplysning.
Vi skal blive langt bedre til at se verden fra ofrenes vinkel.
Det er en samfundsopgave at passe bedre på mennesker, som har en svag placering i magthierarkier og også i familiehierarkier.
Vold er dagligdag for alt for mange.
SF støtter at udskyde forældelsesfristen, da det jo er indlysende svært for børn at anmelde vold begået af forældre eller ældre søskende.
Men mange års mishandling inden for familien sætter sig ikke bare som fysiske spor, men sætter også ofte dybe spor i psyken.
Mange kæmper med eftervirkningerne resten af livet.
Forebyggelse og oplysning er vigtig, og det kan fint suppleres med en strengere straf.
SF støtter en hårdere strafferamme, som vil være samfundets klare signal til de familier, hvor vold er en del af dagligdagen.
Mette Reissmann (S), 2018-05-04:
Vi synes, at der overvejende sandsynligt findes masser af forskningsmiljøer, som allerede er langt fremme på det her punkt.
Der er endnu ikke nok forskning på området, men at skulle binde et så vigtigt område i en enhed under Sundheds- og Ældreministeriet, mener vi ikke er optimalt på nuværende tidspunkt.
Så håber jeg, at vi på det tidspunkt kan tage den drøftelse.
Men allerede på nuværende tidspunkt at skulle sige, at det lå bedst under Sundheds- og Ældreministeriet, synes vi er for risikabelt i forhold til at sikre en mangeårig forskningsenhed placeret i et ressortområde.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-04:
Tak for det.
Med forslaget her lægger regeringen op til, at man udsætter revisionen af den forsøgsordning, der har kørt, for postlister i Sundheds- og Ældreministeriet, Søfartsstyrelsen, Region Syddanmark og Slagelse Kommune, til det næste folketingsår.
Det er jo faktisk, så vidt jeg husker, fra jeg gennemgik sagen, anden gang i den her periode, at vi behandler en sag som den her.
Man har tidligere fået en udsættelse, fordi man ønskede at lave den her ændring, samtidig med at man i øvrigt reviderede offentlighedsloven, og det har jo undret os lidt.
Lige så positiv jeg var over for det tidligere lovforslag, lige så mærkeligt synes jeg faktisk at det her er, for mig bekendt behøver man jo ikke at udsætte det her, bare fordi man afventer en offentlighedslov, som man vil lave om.
Det har jo taget, må man sige, meget, meget lang tid for de partier, der er en del af de forhandlinger, at finde en eller anden aftale.
Mig bekendt er Dansk Folkeparti jo ikke en del af den aftale, der er lavet, om offentlighedsloven.
Mig bekendt er der jo stadig væk ikke faldet en aftale på plads.
Jeg vil sige, at jeg faktisk er bekymret for, at vi bliver ved med at udsætte det her i en uendelighed, for man bliver ved med at henvise til, at der på et tidspunkt skal revideres i offentlighedsloven.
Vi vil gå til arbejdet i Retsudvalget og få kigget det her ekstra efter i sømmene, men jeg vil sådan set også i dag komme med en bøn til de partier, som er en del af det forlig, der er om offentlighedsloven, og den aftale, der er, og bede dem om at sørge for, at vi snart kan få en afgørelse på det her område.
Det er ganske vigtigt, at vi får åbnet op for nogle af de ting, der blev strammet til, sidst man lavede den lovgivning.
Det skal være ordene.
Kaare Dybvad (S), 2018-05-04:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her indeholder en udsættelse af revisionen af offentlighedslovens bestemmelser om postlister til næste folketingsår.
Som følge af revisionen af offentlighedslovens § 16 om postlister blev der indført en forsøgsordning fra januar 2015 til udgangen af 2016.
Den evalueringsrapport indeholder som bekendt ikke et konkret svar på, hvorvidt postlisterne skal gøres permanente, eller om de skal udbredes til andre institutioner.
Derimod indeholder rapporten en række modeller for, hvordan de skal gøres permanente, og hvordan de kan udbredes.
Det er vurderingen, at postlisterne kan indgå i de igangværende forhandlinger om en ny offentlighedslov, og derfor altså her et forslag om at udsætte revisionen af postlisterne.
Som bekendt er Socialdemokratiet med i forhandlingerne om en ny offentlighedslov, og vi kan derfor også støtte, at revisionen af postlisterne udsættes, og at de indgår i de igangværende forhandlinger.
Tak for ordet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-04:
For mig handler det om, at det her er ret principielt, og jeg mener, det vil være forkert at adskille det, for jeg mener simpelt hen, det hører sammen – det, der handler om, at vi gør noget ved forældelsesfristerne, og det, at vi skal se det i en sammenhæng med en bredere indsats, der også har nogle konsekvenser, og som betyder en skærpet straf.
Så det vil bestemt ikke være min tilgang, at det var det, vi skulle.
Når det så er sagt, mener jeg også, at der foregår masser af godt socialt arbejde, som hr. Christian Juhl også er inde på, men det skal da bare fortsætte.
Altså, vi kan da bare alle sammen håbe, at den her lov aldrig bliver aktuel.
Det er bare superdejligt, for så er der jo en indsats, der virker.
Det her er jo noget, vi sætter ind med, når der er nogle, der ikke kan opføre sig ordentligt, og så skal man selvfølgelig blive ved med den sociale indsats.
Men vi skal saftsuseme – hvis man må sige det her – ikke se på, at der er mennesker, der bruger vold i meget voldsom grad, vold i det hele taget, over for deres børn, og vi skal simpelt hen sætte ind over for det, også med straf.
Christian Juhl (EL), 2018-05-04:
Jeg skulle lige høre ministerens svar, altså om det var fyldestgørende, inden jeg ville spørge igen.
Min kone har arbejdet med udsatte familier i en menneskealder, og hun tog altid cyklen derud, hvis manden var doven eller voldelig, og så skældte hun ud og sagde: Og i øvrigt skal vi i gang med at få sat noget system i det her, og du skal i arbejde.
Og jeg vil tro, at hun har haft en større succesrate, end fængslerne har haft, i forhold til dem, der kom i spjældet – det er derfor, jeg spørger.
Mit bispørgsmål er: Kan vi få opdelt det her lovforslag, sådan at vi kan stemme for det, vi synes er fornuftigt, og at det, der ikke er så fornuftigt, kan man så lade være med at stemme for?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-04:
Vi har jo ikke sat den sociale indsats ud af kraft – altså, de regler, der gælder i dag, gælder også i morgen, og efter det her lovforslag er vedtaget, i forhold til hvad det er for en opgave, kommunerne faktisk har i de relationer.
For jeg er da helt enig i, at det her også kræver, at man socialt tager sig af det her, altså at hvis man opdager, der sker noget i hjemmet, skal man da ind og lave en indsats.
Det kan der i min verden ikke være to meninger om.
Men det behøver ikke at betyde, at man så ikke skal straffes og straffes hårdt, for der er altså nogle miljøer, hvor vi i højere grad end andre steder ser, at nogle bruger vold som redskab, og det synes jeg ikke vi skal se på.
Men det ene udelukker jo ikke det andet.
Christian Juhl (EL), 2018-05-04:
Jeg synes, den regering, vi har nu, stort set altid snakker om det, der er sådan populistisk, og siger: Mere straf, så ordner vi tingene.
Er ministeren enig i, at når voldelige mennesker, der straffes ofte, kommer i spjældet, bliver de mere rå og nogle gange mere voldelige af at være der, og at man så ikke får ret meget ud af det, når man ikke har den anden og måske vigtigste ting med, nemlig at man prøver at sætte ind over for de familier, hvor der hersker vold, og at det måske er der, vi svigter alt, alt for meget i kommunerne og rundtomkring, altså at vi bare siger, at så straffer vi dem, så det nærmest er sådan en hævnaktion fra samfundets side?
Kunne vi ikke få en lille smule mere socialpolitisk indsats fra den her regering, så der er lidt balance i tingene?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-04:
Jeg er enig i, at det kan give god mening.
Vi har afskaffet forældelsesfristerne på et punkt, og nu gør vi noget her på et andet punkt.
Og jeg er helt sikker på, at spørgeren ikke mener, at det skal forsinke det her lovforslag, men at vi skal have en bredere drøftelse.
Det synes jeg giver rigtig god mening, for der er jo også en skål at veje det her på i den sammenhæng; det synes jeg da er relevant, og det er sådan et lidt større arbejde.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-04:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Det er jo et principielt emne, som mange mennesker har nogle stærke holdninger til – der er i hvert fald nogle stærke holdninger blandt partierne.
Så måske var det en idé, at vi satte os ned og kiggede ud over de forældelsesfrister, vi har i straffeloven, og så ser på, om der er noget af det, vi skal justere, så man gør noget mere samlet i stedet for at justere nogle få af dem, som vi har gjort.
Det er bare en opfordring til justitsministeren – altså at vi får ministerens kommentarer til det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-04:
Tak for det, og tak til ordførerne for indlæggene.
Regeringen ønsker et sammenhængende Danmark, et Danmark, som bygger på demokratiske værdier som frihed, retssikkerhed, ligeværd, frisind, tolerance og ligestilling, og derfor lancerede regeringen den 1. marts 2018 udspillet »Ét Danmark uden parallelsamfund – ingen ghettoer i 2030«.
Et af initiativerne i udspillet er en hårdere kurs over for vold i hjemmet.
Børn, der er vokset op med vold i hjemmet, er også i større omfang end andre parat til at begå vold senere i livet.
Og derfor skal vi sætte hårdt ind over for vold i hjemmet.
Med lovforslaget foreslås det at fordoble straffen for gentagen, simpel vold, når volden er begået af personer i eller nært tilknyttet til offerets husstand.
En fordobling betyder, at strafferammen hæves fra 3 til 6 års fængsel.
Samtidig foreslås det, at strafniveauet også fordobles i forhold til i dag.
Bestemmelsen skal som nævnt omfatte gentagen vold, som er begået af personer i eller nært tilknyttet til offerets husstand.
Det vil f.eks. kunne være forældre, stedforældre, plejeforældre eller søskende, men også personer, der ikke bor sammen med offeret, men jævnligt kommer i hans eller hendes hjem, f.eks. en onkel, der er involveret i opdragelsen af børnene.
Det foreslås også, at forældelsesfristen i sager om gentagen eller grov vold mod børn udskydes, når volden er begået af en person i eller nært tilknyttet offerets husstand.
Med forslaget vil forældelsesfristen tidligst begynde at løbe, når barnet er fyldt 21 år.
Det betyder, at hvis en far udsætter et 10-årigt barn for grov vold, hvor forældelsesfristen er 10 år, vil forældelsesfristen først løbe fra, når barnet fylder 21.
Forældelsesfristen vil således ikke som i dag indtræde, når barnet er 20 år, men først, når barnet er fyldt 31.
Udskydelsen af forældelsesfristen vil omfatte grov vold og særlig grov vold samt gentagen simpel vold i hjemmet.
Social kontrol, æresrelaterede konflikter og vold er helt uacceptabelt.
Det skal vi som samfund sige klart fra over for.
Vi skal sikre, at gerningsmændene bliver stillet til ansvar for deres handlinger, og derfor ønsker regeringen at sætte hårdt ind over for vold i hjemmet.
Med de bemærkninger vil jeg takke ordførerne for indlæggene og ser frem til den videre behandling, og jeg står naturligvis til rådighed for spørgsmål.
Naser Khader (KF), 2018-05-04:
Vi skal have gjort op med parallelsamfund.
Der er desværre nogle dele af Danmark, hvor der åbenbart ikke gælder de samme regler som i resten af landet.
Der er områder, hvor kriminalitetsraten er høj og beskæftigelsesraten lav; det er områder, hvor man ikke taler dansk, og hvor frihed og demokrati og ligestilling ikke er en selvfølge.
Parallelsamfund er en af Danmarks største økonomiske og sociale udfordringer.
Det skal vi gøre noget ved nu.
Derfor præsenterede regeringen i marts udspillet »Èt Danmark uden parallelsamfund – ingen ghettoer i 2030«.
Udspillet tager fat på mange politiske områder, hvor der er behov for, at der bliver sat ind.
Der er en række sociale og forebyggende tiltag, og der er en række stramninger af de retlige og økonomiske sanktioner.
Der skal både bløde og hårde tiltag til, men frem for alt skal vi være ambitiøse.
Ghettoerne forsvinder ikke af sig.
I dag behandler vi et lovforslag, som omhandler de retlige konsekvenser ved at bryde loven.
Vold imod børn giver ar for livet, vold mod ens familie kan vi ikke acceptere.
Det er et af de problemer, vi desværre ser i parallelsamfund.
Derfor er et af regeringens foreslåede tiltag, at vi hæver straffen for gentagen, simpel vold i nære relationer.
Der skal være en konsekvens, hvis man tror, at det er i orden at slå sin kone eller sine børn.
Samtidig udskyder vi forældelsesfristen, så personer, der er blevet udsat for vold som børn, nu får bedre muligheder for at få sagen for domstolene senere i livet.
Ofte ser vi, at børn fortrænger de forfærdelige oplevelser, som de har haft i et voldeligt hjem, til langt ind i voksenalderen.
Det Konservative Folkeparti ønsker, at alle børn skal være trygge, også selv om man lever i et socialt udsat boligområde.
Vold i hjemmet er uacceptabelt og skal føre til hårdere straf.
Derfor bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-04:
Tak for ordet.
Normalt er tillid til de offentligt ansatte en mærkesag for SF, og det er jo meget sympatisk, og derfor skal jeg høre om to ting.
Det andet er: Er der andre faggrupper, som SF også vil sætte under politisk administration og altså ikke har tillid til?
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Det har jeg taget med mig.
Eva Flyvholm (EL), 2018-05-04:
Tusind tak til SF for forslaget.
Det er utrolig vigtigt, at vi får mere viden.
Det handler jo først og fremmest om trygheden for børnene, men jeg tror også, at der er mange af de speciallæger, der sidder rundtomkring og arbejder med området, som også føler, at de famler lidt i blinde, så det er også for at få dem klædt bedre på.
Det er jo blevet mere og mere almindeligt at udskrive den her antidepressive medicin til børn, så det er væsentligt at få gjort noget ved det.
Helt grundlæggende kan man sige, at trivslen i de år, hvor man vokser op som barn og ung, jo bare er så helt afgørende vigtig.
Det er forfærdeligt, når børn og unge ikke har det godt og ikke trives, og det efterlader jo også rigtig ofte nogle ar på sjælen langt ind i voksenalderen, og derfor er det her område helt afgørende.
Jeg deler også SF's tilgang til, at vi skal have meget mere offentligt finansieret forskning især på medicinalområdet, for vi kan altså ikke bare overlade det til de store medicinalvirksomheder at stå for den forskning.
Vi er nødt til at have vores egen offentlige forskning i, hvad det er for noget medicin, der bedst tjener borgerne.
Så det er jeg igen også enig i.
Vi har jo også fra både Enhedslistens, SF's og Alternativets side inviteret til en konference om offentlig forskning i medicin her senere i maj.
Så det er supergodt.
Men det, jeg ikke er så glad for ved det her forslag, er, at forslagsstillerne siger, at de her 4 mio. kr. til at oprette den her enhed skal findes i forskningsreserven ved de kommende forhandlinger om den.
Vi ved jo godt alle sammen, at forskningsområdet allerede er blevet skåret rigtig voldsomt ned, og at især den frie forskning er meget presset.
Derfor synes jeg, at det et skråplan, hvis vi begynder her i Folketinget på forhånd at øremærke nogle midler til at oprette en enhed ovre i et andet ministerie og putte den over til forskningsreserven.
Jeg er simpelt hen rigtig bange for, at det vil udvikle sig i en meget forkert retning.
Så hvis vi kan blive enige om noget her undervejs, hvor vi ligesom siger, at okay, kan vi komme tættere mod målet og f.eks. få oprettet den her enhed, og kan vi finde pengene i Sundhedsministeriet, hvis det er der, man vil oprette den, eller kan vi lave en beretning, som rammer det på en bedre måde, vil vi fra Enhedslistens side rigtig gerne støtte det, men jeg synes, at det rammer skævt i forhold til finansieringsdelen. Så vil jeg sige i forhold til de kommende forskningsforhandlinger, at jeg er rigtig glad for ministerens invitation til alle partier – og tusind tak for det – og der kan vi selvfølgelig netop også diskutere, som vi har gjort før, hvordan vi kan styrke den offentlige forskning, og der synes jeg, at det her også er et helt oplagt område, men lad os ikke lægge os fast på, at det er der, finansieringen skal findes.
Mads Fuglede (V), 2018-05-04:
Sådan som jeg ser tallene for, hvordan forskningen er her, er der en industri, der har interesse i at udvikle præparater på området, og så er der en offentlighed især knyttet til hospitalerne og universiteterne, der også har et noget andet sigte.
Og jeg er glad for, at der er den balance, så vi både får bedre præparater, som gør os rigere og styrker vores evne til at udvikle os, og at vi har en fri forskning, som afdækker området mere generelt og ikke er bundet op på et præparat.
Den balance er vigtig at fastholde.
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Men anerkender ordføreren så, at der kan være et problem i, at den forskning, der primært er på det her område, foretages af medicinalindustrien selv?
Mads Fuglede (V), 2018-05-04:
Vi har i forvejen fri forskning herhjemme, og når der er forskning, der er bundet op på en eller anden form for afhængighed, er jeg sikker på, at der tænkes på, at der inden for de private forskningsmidler bliver brugt midler, som har et sigte på at skabe præparater og produkter, som vi også bliver rigere af bliver skabt, og der skal selvfølgelig være en balance mellem de private og de offentlige midler. Visse midler vil have det mål at skabe et produkt, andre er til mere fri forskning og åben forskning, som skal være fuldstændig uafhængig.
Det skal der være en sund balance i, ellers bliver vi heller ikke rigere.
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Med til rækken af kriterier for den forskning, der gives midler til af forskningsreserven, vil ordføreren så være indstillet på, at der også skal være et kriterie, der handler om uafhængighed?
Karina Adsbøl (DF), 2018-05-04:
Altså, jeg er ikke ekspert i at vide, hvordan vi sikrer det.
For hvis det var sådan, at man havde skullet sikre det, så var det forhåbentlig allerede sikret.
Så hvis jeg lige skulle kunne stå og garantere, hvordan vi sikrer det, så tror jeg, at jeg ville være meget klog.
Men jeg helt enig i, at vi bliver nødt til at få kigget på det her, og selvfølgelig er det jo en vigtig pointe om den uafhængige forskning.
For vi ved jo også, at der kan være store interesser i det her område i forhold til medicin og andre ting.
Så der synes jeg at vi i fællesskab har en opgave, både som politikere, men også i de forskellige ministerier, altså at man simpelt hen arbejder sammen om det her.
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Jeg er glad for at høre, at Dansk Folkepartis ordfører i hvert fald bakker op om, at det kunne være et vigtigt indsatsområde i de kommende forhandlinger om forskningsreserven.
Det er jo i hvert fald et godt skridt hen ad vejen.
Så er der spørgsmålet om, i hvilket regi det skal ligge.
Og jeg vil gerne stille det samme spørgsmål, som jeg egentlig også stillede til den socialdemokratiske ordfører.
Har ordføreren et bud på, hvordan vi så sikrer, at dem, der kommer til at forske i det her område, ikke har andre interesser end den helt uafhængige forskning i det her område?
Mette Reissmann (S), 2018-05-04:
Socialdemokratiet er bestemt også ligesom SF meget optaget af at skulle have uafhængig forskning.
Jeg er enig i, at der findes rigtig meget forskning på området, som ikke er uafhængig, og jeg håber, at vi i fællesskab kan blive enige om, at der skal gøres noget mere ved det.
Trine Torp (SF), 2018-05-04:
Det er fair nok.
Men det, vi jo er optaget af, er at skabe uafhængig forskning.
Er ordføreren enig i, at en del af den forskning, der er omkring psykofarmaka, ikke er uafhængig?