runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jamen jeg oplever bare slet ikke det kontraktbrud.
Jeg oplever, at hele erhvervslivet står og råber og skriger på flere kandidater, og at der er mangel på arbejdskraft, og at dem, der uddanner sig, betaler mere i skat.
De har også fået mere – det anerkender jeg – men de betaler jo også mere i skat, fordi de får en højere løn, og bidrager mere til en højere produktivitet i samfundet.
Så hele forestillingen om, at vi her har at gøre med en ekstremt forkælet befolkningsgruppe, som slet ikke leverer noget tilbage til samfundet, kan jeg ikke genkende.
Og der er vel også en grund til, at økonomer siger, at det vil give et samfundsøkonomisk tab på 12 mia. kr. om året på sigt, at regeringen vil gennemføre den reform.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-05:
Det er jo altid rart at få ros
og så med den der radikale tvist, at vi så også lige får at vide: I er ikke helt lige så dygtige som os alligevel, så I skal lige huske, at det her har I glemt at tage højde for.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille et spørgsmål, men så kom der den her samtale om definition, hvor vi lige pludselig skulle til at sige, hvem der kan arbejde 37 timer om ugen, og så peger ordføreren på de ældre.
Der vil jeg godt lige have defineret, hvor gamle de ældre skal være, for skal vi til at arbejde, hvis vi kan, når vi er på folkepension, eller gælder det bare dem, der er ældre end 25 år?
Så det kan vi måske lige få en definition på.
Så vil jeg gerne lige høre, om ordføreren er enig i, at man godt kan arbejde, selv om man ikke kan sproget, og at man godt kan arbejde, selv om man lever i en familierelation, hvor ens mand eventuelt ikke synes, at man skal arbejde, og at man godt kan arbejde 37 timer om ugen, selv om man kulturelt set måske har en opvækst, der gør, at det synes man egentlig ikke er ens rolle i samfundet.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Heldigvis er Radikale Venstre ikke så små, at vi ikke har vælgergrupper inden for alle generationer.
Det har vi da, heldigvis.
Så når vi påpeger generationskontrakten, er det jo simpelt hen, fordi det har været ret åbenlyst igennem 20 år i dansk politik, at det politiske fokus har været på den voksende ældregruppe, der fylder relativt mere og mere, og som jo også helt berettiget – i citationstegn – kræver mere og mere i den forstand, at de bliver ældre, og at de forventer sundhedsydelser efter at have arbejdet igennem et langt, hårdt liv.
Det er der ikke noget galt i.
Det, vi påpeger, er bare, at vi, fordi vi relativt set bruger flere og flere penge på den gruppe, måske misser eller forsømmer at investere i de tidlige forebyggende indsatser, der skaber bedre og sundere liv og social forebyggelse og bryder den negative sociale arv.
Det synes jeg ikke er at tilgodese radikale vælgergrupper med den fordom, der er om dem, det vil sige, at de er bedre uddannet og rige og bor i byerne.
Vi er faktisk meget fokuserede på tidlige forebyggende indsatser for de mest udsatte børn, der har allermest brug for det, også selv om de ikke kan stemme.
Frederik Vad (S), 2023-10-05:
Tak, og tillykke til hr. Martin Lidegaard med bogen.
Jeg glæder mig til at læse den.
Jeg hørte på et tidspunkt for nogle måneder siden i min bil et radioprogram med hr. Martin Lidegaard og hr. Bjarne Corydon, hvor hr. Bjarne Corydon sagde, at det, der var den røde tråd i Radikale Venstres reformprogram, var, at reformerne, når det gjaldt nogle grupper i samfundet, som aldrig kunne drømme om at stemme på Radikale Venstre, skulle komme oppefra, og at de skulle være strukturelle og med incitamenter osv., men at det, når det gjaldt nogle grupper, som godt kunne overveje at stemme på Radikale Venstre – det kunne f.eks. være folk i universitetsmiljøet – så skulle gro nedefra, og kreativiteten og de frivillige aftaler og incitamenter var ligesom det, der skulle få den gode opførsel til at blomstre.
Hvad synes hr. Martin Lidegaard egentlig om den analyse fra hr. Bjarne Corydons side?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Det vil jeg glæde mig til at læse.
Ordføreren har helt ret.
Altså, vi har stort fokus på det, man kalder scope 3, altså det indirekte CO 2 -aftryk gennem vores forbrug.
Vi har jo foreslået en CO 2 -afgift på ti produkter, også ude i køledisken på f.eks. oksekød, netop for at komme ind på det der.
Det, der jo i virkeligheden er den store diskussion her, er ikke, hvor vi skal hen, men hvordan vi kommer derhen.
Hvis man regulerer det, og hvis man peger i den rigtige retning med håb og regulering, kan man nå længere end ved at prøve at stoppe op.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-10-05:
Tak for den forklaring, for jeg hørte også lidt mellem linjerne, at ordføreren giver mig ret i, at meget af Kinas udledning jo er drevet af bl.a. vores forbrug, så på den måde er vi stadig med, selv om vi måske selv kan se pænere ud på papiret.
Det, som jeg egentlig hører ordføreren tale mere og mere om, er faktisk flere bundlinjer.
Og så vil jeg opfordre ordføreren til at læse Alternativets glimrende dokument, der hedder »De Tre Bundlinjer«, der efterhånden har mange år på bagen, for det er faktisk grundlaget for lige præcis sådan en slags økonomi, vi ønsker at indføre.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Det anerkender jeg bestemt, og at hele den vestlige verden bærer et kæmpestort ansvar.
Man skal selvfølgelig huske, at det kæmpe ryk, der er kommet de seneste 20 år i bl.a. Kina og Indien, nu også bidrager meget, og at den gennemsnitlige kineser i dag udleder nogenlunde lige så meget, som vi udleder, fordi en stor del af produktionen er flyttet til Kina.
Men altså, jeg beklager, hvis jeg har misforstået det.
Alternativets leder ved selvfølgelig meget mere om, hvad Alternativet mener, end jeg gør.
Men det, der er dilemmaet her, er selvfølgelig, at jeg simpelt hen ikke tror, at vi kan skabe en bæredygtig udvikling.
Og for mig er det selvfølgelig miljø- og klimamæssig bæredygtighed.
Det vil sige, at vi ikke tærer mere på jordens ressourcer, end den kan tåle, og at vi giver lige så meget videre, som vi får.
Det er en klimaneutral vækst, hvor man afkobler den økonomiske udvikling fra udledningen af drivhusgasser miljømæssigt.
Så er der socialt en mere lige vækst på kloden.
Det er klart, at en stor del af den her vækst bør komme fra de 3 milliarder mennesker, der i dag lever i fattigdom.
Så er der også en økonomisk holdbar vækst, og det vil sige, at man skaber en løbende teknologisk udvikling, der gør, at vi også kan give en god økonomi videre til vores børn og børnebørn, så ingen regninger efterlades i børneværelset.
Frederik Vad (S), 2023-10-05:
Men når Radikale Venstre f.eks. er imod, at man regulerer de lange videregående uddannelser for at sikre den sociale kontrakt, der handler om, at når vi betaler gratis uddannelser, så er det ikke kun for den enkeltes skyld, men faktisk også for at vi kan reproducere vores funktioner i samfundet, og når vi ser det kontraktbrud og derfor gerne vil skride ind over for det og Radikale Venstre er imod det, er det så ikke et udtryk for, at den der lyst til reformer egentlig mest af alt vedrører nogle andre mennesker, som ikke har gået på universitetet, og at lysten til at tage det greb, når det gælder folk, der går på universitetet, så egentlig ikke er særlig stor?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Det sidste anerkender jeg fuldt ud og mere end det.
Vi er jo godt klar over, at der i nogle familier også foregår negativ social kontrol, der forhindrer nogle, især kvinder, i at komme ud, og det skal vi da gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe.
Det, vi har foreslået i KLAR-alliancen, er jo, at man gør det modsatte af regeringen: Man holder fast i seniorpensionen, som er målrettet de nedslidte, og så faser man efterlønnen og Arnepensionen ud, da henholdsvis kun 12 og 25 pct. af dem, der går på de ordninger, selv siger, at de er nedslidte.
De kan så søge seniorpension, der jo både er dobbelt så langvarig og dobbelt så høj, som de andre ydelser er.
Men det er selvfølgelig kun op til 67 år.
Det, der er lidt specielt ved alle de her tilbagetrækningsordninger, er jo, at det er, inden man når pensionsalderen, man kan komme på dem.
Det synes jeg man skal have ret til, hvis man er nedslidt eller døjer med sygdom.
Selvfølgelig skal man det, det var derfor, vi lavede seniorpensionen og gerne vil holde fast i den.
Men hvis man ikke døjer med sygdom eller er nedslidt, synes vi egentlig, det er noget andet.
Man kan jo altid holde op med at arbejde, men skal vi betale folk for ikke at lave noget, hvis ikke de har nået pensionsalderen?
Altså, jeg er jo enig i, at vi skal huske hele tiden at sige, at heldigvis har langt den overvejende del af børn og unge i Danmark et godt liv og er glade og har gode opvækstvilkår og familier.
Den seneste undersøgelse, jeg lige husker, er undersøgelsen, der viser, at over halvdelen af piger i 9. klasse døjer med en eller anden form for mistrivsel.
Og jeg er helt med på, at det går fra noget forholdsvis overskueligt til noget alvorligt, men vi har bare aldrig oplevet før, at det tal var så højt.
Noget af det, jeg er sikker på vi kan gøre ved det, er at sikre, at vores almindelige folkeskole bliver bedre til at håndtere det her, og det tror jeg kræver både kompetencer og ressourcer.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-10-05:
Tak for en god tale.
Jeg ved, at LA og Radikale meget deler den her bekymring for de unges stigende mistrivsel.
For mig er det rigtig vigtigt, at vi bruger kræfter og tid på dem, der egentlig har det svært og mistrives, og derfor undrer jeg mig også over, at ordførerens kollega fru Lotte Rod i går på Facebook proklamerede, at der er nogle børn, der udvikler matematikangst.
Helt ærligt, der er ikke nogen børn, der udvikler angst for matematik, bare fordi de ikke kan lide matematik.
Jeg synes, vi skal passe på med at sygeliggøre en hel generation af børn og unge, der møder lidt modgang i livet, for så risikerer vi at overse dem, der virkelig har det svært og virkelig har brug for hjælp.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at fru Lotte Rod er med til at skubbe på det her fænomen med, at vi sygeliggør endnu flere børn og unge.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Hvis jeg havde haft nogen som helst tro på, at det ville kunne lykkes inden for rammerne af den her regering at levere til de kommende generationer, så kan jeg garantere for, at jeg havde gjort det.
Det har Moderaterne, og alligevel skal vi læse i avisen i dag, at det, man bruger sine afgørende mandater til, er at sige nej – at sige nej til lynudbud af 12,5 GW havvind.
Man har ikke foretaget ét initiativ for at få mere vedvarende energi op på land.
Man har svært ved at nå 2025-målet, og sådan kunne jeg blive ved.
Hvis det er det, man bruger sine mandater til, så er det ikke med mig som Ofelia.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-10-05:
Først vil jeg lige sige, at det absolut ikke er eksekveringsvilje, der mangler; der bliver arbejdet hårdt og målfast.
Men jeg vil så gerne høre: Nu, når det her negative lige kommer ind, hvorfor var det så, at ordføreren ikke trak førertrøjen på og gik foran i den her regering, så vi kunne rykke endnu hurtigere, men valgte at gå ud på sidelinjen?
Det synes jeg ikke er særlig ambitiøst.
Så synes jeg, at det klinger lidt hult.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Nu startede vi så positivt, det gjorde jeg også selv, men nu bliver jeg jo så nærmest eksplicit bedt om at sige noget negativt.
For grunden til, at vi ikke kunne se os selv i den her regering, var, at vi ikke havde oplevelsen af, at regeringen ønskede at eksekvere på især det grønne.
Nu er der gået et år, og jeg bliver nødt til at sige ligeud, at den her regering ikke har taget et eneste nyt grønt tiltag.
Alt, hvad den har gjort, og det er ikke meget, er at forsøge at implementere nogle af de aftaler, vi fik presset igennem under den tidligere regering.
Så indtil nu er jeg desværre kun blevet bekræftet i, at det var svært at tage ansvar for.
Jeg tror, det kræver en helt anden eksekveringsvilje, hvis vi skal nå det, der åbenbart er vores fælles mål, nemlig at kunne give et bedre Danmark videre end det, vi har set de forgangne måneder.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-10-05:
Jeg kan jo som miljø-, fødevare- og erhvervsordfører ikke skjule min begejstring over, at ordføreren deler regeringens høje ambitioner og målfasthed, i forhold til at vi skal levere på miljø- og klimaområdet.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg hører også ordføreren sige, at ordføreren gerne vil indgå i en regering – egentlig ikke så meget om, hvem der skal være i den, men den må godt være hen over midten.
Så er det jo, at jeg tænker: Okay.
Og så tænker jeg et år tilbage, for der havde ordføreren jo mulighed for at byde ind med den her målfasthed og entusiasme og gå med ind i en regering og sætte sit præg på de ting, der fylder noget, netop også klima og miljø.
Så jeg vil gerne høre: Hvorfor valgte ordføreren ikke at gå ind i regeringen?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jamen vi i Radikale har i årevis kæmpet for at få flere kreative og praktiske fag ind i skolen.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at vi ikke tror, det lader sig gøre, hvis ikke vi kommer med nogle flere ressourcer til de folkeskoler ret snart.
For det, der sker i de her uger, mens vi sidder og snakker herinde, er jo, at der stadig væk bliver skåret ned derude.
Vi kan også diskutere en masse statistik, men der bliver jo skåret hundredvis af lærerstillinger væk i øjeblikket, der mangler materialer, der bliver skåret ned på lejrskoler og fritidspædagogik.
Kim Aas (S), 2023-10-05:
Det er jeg jo rigtig glad for at høre.
Selv der, hvor jeg kommer fra, ude på landet i Faaborg-Midtfyn Kommune, har vi også et campus, hvor vi netop har den her model med at blande det.
Kunne man så også fra ordførerens side være med til at se på, om vi skal have noget mere praktisk undervisning i folkeskolen?
Jeg har selv undervist som lærer i rigtig, rigtig mange år og har set, at det igennem årene er blevet mindre og mindre.
Jeg tror, at et af grebene kunne være, at man fik øget den praktiske del, selvfølgelig i samarbejde og samspil med en faglighed.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Vi er stærkt optaget af at forbedre erhvervsuddannelserne i Danmark, og noget af det mest inspirerende, jeg har oplevet i de forgangne måneder, var at besøge bl.a. Campus Struer, hvor man har alment gymnasie, erhvervsskoler og handelsskoler under samme tag.
Så starter de unge på hver deres spor, og hvis man så undervejs efter et par måneder finder ud af, at man havde valgt det forkerte, og at man måske ikke var så boglig, når det kom til stykket, kan man ret fleksibelt gå over til noget andet.
Den tankegang er for mig den helt rigtige, og Nina Smith-kommissionen var inde på lidt af det samme.
Det er lidt sværere i de store byer, hvor der er meget stor enighed om, hvordan man kan lave det, men det er den vej, vi skal, så både køn osv. bliver blandet sammen, så der ikke er noget, der er finere end andet.
Jeg er lidt bekymret for det, som nogle går og flirter med, nemlig at man skal lave nogle meget høje adgangskrav til det almene gymnasie, for jeg er bange for, at det bare vil gøre afstanden endnu større, og at det vil signalere, at noget er finere end andet.
Jeg synes, at hånd og ånd følges ad, og jeg synes ikke, at det ene er finere end det andet, hverken den ene eller den anden vej, og det skal vi vise i den måde, vi indretter vores uddannelser på.
Kim Aas (S), 2023-10-05:
Jeg vil også gerne takke ordføreren for en fin tale.
Der er jo rigtig mange vigtige dagsordener i dansk politik i øjeblikket, og en af dem, der fylder rigtig meget, er jo det her med rekrutteringen, altså at få flere til vores vigtige job på velfærdsområdet og i forbindelse med den grønne omstilling.
Og noget af det, som regeringen jo har lagt vægt på, er, at der nu skal investeres i erhvervsuddannelserne, og der smider vi de her 900 mio. kr. ind som et varigt beløb, så vi kan få styrket det.
Er Radikale enige i, at vi skal gøre op med det her uddannelsessnobberi, kan man måske kalde det, ved at vi ligestiller de faglige uddannelser med de gymnasiale uddannelser, som rigtig mange har taget?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jeg bliver lidt ked af det, for nu starter ordføreren i sit første spørgsmål med at være meget tolerant over for os Radikale, selv om vi godt kan være lidt – hvad skal jeg kalde det? – selvfede, vil nogle måske sige.
Der var jeg så glad for den tolerance, og nu kommer der så alligevel nogle fordomme.
Prøv lige at høre: Hvis man laver den her regel, skal den gælde for alle, og det håber jeg at ordføreren er enig i.
Den gælder også den anden vej.
Den skal ikke kun gælde for udlændinge, den skal selvfølgelig også gælde for folk med dansk baggrund.
Hvis man laver den her form for regel, gælder den selvfølgelig for alle, for andet ville jo være diskrimination.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-05:
Tak for den klargøring.
Jeg mangler lige svaret på de sidste to ting.
Nu er jeg jo fra Nye Borgerlige, og jeg synes, at den der 37 timers arbejdspligt er rigtig god, men jeg mener helt bestemt også, at der er en helt specifik udlændingegruppe, som vi har brug for måske mere håndfast sørger for bliver håndteret, sådan at den kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror faktisk, det vil være med til at skabe en god integration, at man går ud og arbejder 37 timer om ugen.
Men jeg er også bekymret for, at når jeg så finder ud af, at det med de 37 timer bliver brugt til at sige, at det er lidt synd for dem, at de lidt er nogle ofre, og at de skal være lidt derhjemme, så er Radikale et af de partier, der siger: Kim, du er også et grimt menneske, når du kræver, at de byder ind på noget; de er jo ofre.
Kan jeg forvente, at Radikale måske tager det standpunkt senere?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-10-05:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Igen påpeger ordføreren, at på trods af vores grønne fællesskab har vi nogle meget forskellige opfattelser af vækst.
Det kunne jeg godt tænke mig at bore lidt dybere ned i.
Ordføreren nævner, at Alternativet pludselig gerne vil have minusvækst.
Det mener jeg aldrig har været Alternativets politik.
Vi vil meget gerne diskutere dilemmaerne i det enøjede fokus på økonomisk vækst, da det har drevet et overforbrug af ressourcer, der gør, at vi nu står i en klimakrise.
Så nævner ordføreren det her »bæredygtig vækst«, som er noget af et diffust begreb, jeg ikke ved hvad betyder.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre noget mere om.
For det er jo helt afgørende, at vi får en økonomi, som er bæredygtig, og som holder sig inden for de planetære grænser.
Så hvad forstås der ved bæredygtig vækst?
Og så vil jeg gerne spørge ordføreren, hr. Martin Lidegaard, om han anerkender, at den form for vækst, vi har haft i Norden og i Vesten, har haft enorme konsekvenser for den klimakrise, vi står i i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jeg tror, at udfordringen i Sverige stikker langt dybere og går langt længere tilbage
end til 2015.
I Sverige – det er ikke så mange, der er klar over det – har man også nogle helt andre sociale systemer, men jeg anerkender også, at der er mange, også for mange, som har en anden etnisk baggrund og meget dårlige sociale forhold i Sverige, og det giver nogle store problemer.
Så vi synes, at det er vigtigt hele tiden at have fokus på integrationen og på, at de unge, der vokser op, uanset hvilken baggrund de har, har ret og pligt som alle andre.
Jeg er nok ikke den rette at spørge om det, men der er måske nogle, der er mere reformivrige end andre, i regeringen, kunne jeg forestille mig.
Og så er man måske heller ikke helt enige om, hvilke reformer der skal komme først, og hvilke der er vigtigst.
Men det, jeg sådan ville tænke, hvis jeg var regering, er, at dér, hvor det måske er lettest at tage fat, må være i forhold til den internationale arbejdskraft.
Der er i hvert fald flere af regeringspartierne, der har givet udtryk for, at der er meget at hente der; det er jo også – i citationstegn – en gratis omgang, for det går jo ikke ud over nogen.
Der er en kæmpe efterspørgsel.
Folk kommer hertil; de bidrager til det danske samfund, og hvis ikke de kan forsørge sig selv, er de her jo ikke.
Så jeg har svært ved at forstå, hvorfor man ikke skulle imødekomme både alle de offentlige institutioner og private virksomheder, der virkelig efterspørger mere international arbejdskraft.
Jeg tænker, at det er et af de steder, vi i fællesskab skal prøve at tale positivt op for regeringen.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-05:
Og tak for talen.
Det kan godt være, at vi har fået aftensmad siden, men jeg noterede mig heldigvis også, hvad jeg huskede fra talen.
Jeg vil gerne rose ordføreren for at italesætte alle de fælles dagsordener, som Radikale Venstre kan finde med samtlige partier.
Jeg skelede lidt til de sociale medier og kunne se, at der var nogen, der var ikke var så stor fan af, at vi klappede hinanden på ryggen herinde.
Jeg kunne ikke være mere uenig.
Jeg synes, det er fremragende og konstruktivt og opløftende, at man finder nogle fælles dagsordener.
Vi har jo en god reformdagsorden, som vi deler med Radikale Venstre.
Og jeg bed også mærke i, at spørgeren fra Moderaterne efterspurgte noget mere fra KLAR-alliancen; så de læser i hvert fald, hvad der kommer ud af den.
Har hr. Martin Lidegaard en anelse om, hvorfor regeringen mon er så tunge på fødderne i forhold til reformdagsordenen, især nu, når de nu kigger på de gode bud, der kommer fra os?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Det er jeg glad for at høre, og det ser jeg også frem til.
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Jeg forstår det sådan, at Radikale Venstre og Danmarksdemokraterne faktisk har en fælles dagsorden her, og jeg ser rigtig meget frem til et videre samarbejde omkring de her ting.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Ja, jeg er faktisk stærkt optaget af den meget ringe forfatning, som den kollektive transport er i, ikke mindst i yderområderne.
Da vi besøgte gymnasiet i Lemvig, havde fru Inger Støjberg nok den samme oplevelse som mig, da vi talte med alle eleverne, nemlig at
det, de faktisk talte mest om – i hvert fald ved mine borde – var den kollektive transport eller rettere sagt manglen på samme, og at de skulle tage et tog, hvor de så skulle sidde og vente i 40 minutter på gymnasiet, inden første time startede.
Busserne var der skåret ned på eller var væk.
Og jeg tænker lidt, at vi skylder alle de mennesker, som ikke har mulighed for at transportere sig i bil, heriblandt de unge, en mulighed for at kunne transportere sig.
Og det kan ikke passe, at verdens nienderigeste land ikke kan gøre det bedre i forhold til den kollektive transport, om det så er tog eller regionale busser, herunder også forbindelser fra de store provinsbyer ind til større byer.
Det kan ikke passe, at vi ikke kan gøre det bedre.
Så det er i hvert fald ét område, vi har fokus på.
Så er der selvfølgelig også hele erhvervsudviklingen, som jeg også meget gerne vil diskutere videre.
Inger Støjberg (DD), 2023-10-05:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for de pæne ord i ordførertalen, og jeg deler fuldstændig opfattelsen af, at man jo sagtens kan finde nogle fælles dagsordener, også selv om man måske ellers står lidt på hver sin side af nogle andre spørgsmål her i Folketinget.
Men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge hr. Martin Lidegaard om, drejer sig om, at vi nu i fællesskab er kommet med et forslag omkring udkantsgymnasierne og det tilskud, som regeringen skammeligt har fjernet fra de gymnasier – med de negative konsekvenser, som det uvægerlig vil få for yderområderne i Danmark og den her række gymnasier.
Uddannelsesområdet er én ting, men er der ellers andre ting, hvor hr. Martin Lidegaard ser at man med fordel kunne sætte ind i forhold til yderområderne?
Det er jo noget, der interesserer os i Danmarksdemokraterne rigtig, rigtig meget.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jamen lad mig starte med at sige, for det nåede jeg ikke at sige, at frustrationen også gælder den nuværende regering.
Det, der skal til, for at vi kan støtte en hvilken som helst regering, er, at ambitionsniveauet på klimaområdet, også i forhold til implementering og eksekvering, kommer op på et helt andet niveau end i dag, og det samme gælder investeringerne i børn, unge, uddannelse osv., altså alt det, der tegner den næste generation.
Og vi er med et forslidt citat ligeglade med, hvilken farve katten har – bare den kan fange mus.