runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Vi har jo grundlovens § 44, som siger, at indfødsret kun kan gives ved lov, og vi har grundlovens § 43, som siger, at skat kun kan pålægges ved lov.
Og det er ganske rigtigt, som fru Marie Krarup der nævner, at vi fra Radikale Venstres side ikke ønsker, at man eksempelvis i et lukket udvalg giver et fradrag, og at man som medlem af udvalget kan stemme for, hvem der kan få et skattefradrag.
Det ønsker vi ikke og tilsvarende med hensyn til Indfødsretsudvalget.
Det er Radikale Venstres holdning, at vi heller ikke ønsker et udvalg, hvor man bag lukkede døre stemmer for, hvem der kan få et statsborgerskab, og at medlemmerne i udvalget, hvis de f.eks. har en holdning til, at de vil stemme mod alle, der hedder Kurt, så kan stemme imod det.
Det mener vi ikke er ønskværdigt fra Radikale Venstres side.
Marie Krarup (DF), 2021-12-08:
Men vil det så også sige, at vi, når Radikale Venstre dømmer religion ude som politisk spørgsmål, sådan set heller ikke kan diskutere, om Danmark skal være et kristent land, som det f.eks. står i grundloven, eller om Danmark skal være et islamisk land, eller om vi skal have fri ved kristne højtider eller ved islamiske højtider eller ved buddhistiske højtider?
Altså, Radikale Venstre dømmer simpelt hen bare et stort område ude som noget, som vi ikke må tale om, eller skal det bare reguleres via et cirkulære skrevet af Radikale Venstre?
Jeg synes, at et demokrati, hvor man kan diskutere og stemme om forskellige sager, som vi har i et folkestyre, er rigtig, rigtig godt.
Jeg vil nødig have det erstattet af et radikalt cirkulære.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Kan man det, når man skal køre fra A til B, eller kræver det rent faktisk, at man kører fra sin bopæl og til sin arbejdsplads?
Det er et objektivt kriterie, som er fastsat i lovgivningen, og der kan man så ikke sige, at dem, der hedder Kurt, i øvrigt ikke kan få et befordringsfradrag.
Tilsvarende er det Radikale Venstres holdning med hensyn til indfødsret, at vi overhovedet ikke mener, at religion skal have en afgørende betydning, når det er sådan, at man vurderer et statsborgerskab.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-08:
Ja, jeg tænkte, at jeg lige var nødt til at rejse mig op.
Altså, står den radikale ordfører helt reelt set og sammenligner et skattefradrag for befordring til og fra arbejde med det danske statsborgerskab?
Gør den radikale ordfører helt seriøst det lige nu?
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Tak, det var da det mest fornuftige svar, jeg har fået i lang tid fra Enhedslisten.
Tak for det, for jeg kan jo gå ind og kigge, og tidligere har Enhedslisten jo selv stillet en lang række spørgsmål til skiftende ministre.
Fru Johanne Schmidt Nielsen har, og hr. Peder Hvelplund har, og de har jo altid fået svar fra ministeren.
Så hvis jeg må spørge lidt mere overordnet: Bakker Enhedslisten op om, at ministeren skal svare på de spørgsmål, der kommer fra udvalget, medmindre der er en eller anden helt, helt særlig grund til ikke at gøre det?
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-08:
Ja, det er et relevant spørgsmål, og jeg synes, man skal spørge ministeren om, hvorfor han ikke vil svare.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Den her debat handler jo helt grundlæggende om, at ministeren ikke vil svare på nogle af de spørgsmål, som vi sender over fra udvalget.
Et af de spørgsmål, som jeg har stillet ministeren, er, om der er nogle personer på det her lovforslag med navne, der lige om lidt får dansk statsborgerskab, der tidligere har været eller kunne have været til fare for rigets sikkerhed.
Det vil ministeren ikke svare mig på.
Mener ordføreren, at det er et relevant spørgsmål for os i Folketinget at vide, når det sådan, at vi skal lovgive om dansk statsborgerskab?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Hr. Marcus Knuth har jo fuldstændig ret i, at når vi ulykkeligvis er endt i en situation, hvor vi har sager, der bliver behandlet i et politikerudvalg, hvor man måske siger ja eller nej helt tilfældigt, så bliver man som minister også nødt til at tage den logiske konsekvens, at man så svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-08:
Da vores ordfører på området, hr. Peder Hvelplund, ikke er til stede, vil jeg på hans vegne fremføre Enhedslistens synspunkter.
Vi er jo fuldstændig klar over, at vi har meget forskellige holdninger til det her spørgsmål, men alligevel er det lidt en gåde, hvordan De Konservative kan have en så sammensat opfattelse af, hvad lov og orden betyder.
Det er lidt en gåde, at man som konservativ ikke mener, at indfødsretsområdet skal være omfattet af en helt reel retssikkerhed.
Begrebet om lov- og orden, som De Konservative ofte påkalder sig, er vel kendetegnet ved forudsigelighed for borgeren, altså at man kan regne med, at dem, der administrerer reglerne, følger de samme principper, som man blevet oplyst om, at afgørelser ikke er tilfældige, at reglerne ikke ændres med tilbagevirkende kraft, og at man ikke bliver diskrimineret på baggrund af, hvor man er født.
Men for De Konservative er lov og orden åbenbart nærmest det modsatte.
For De Konservative er indfødsretsaftaler ikke bindende.
De stemmer, ud fra hvad de synes.
De føler ikke, at lov og orden er, at de regler, man har skrevet under på at ville følge, rent faktisk skal følges.
De mener ikke, at lov og orden er, at en ansøger om indfødsret, der lever op til samtlige betingelser for indfødsret, også skal have det.
For De Konservative betyder lov og orden åbenbart i denne sammenhæng, at vigtige beslutninger skal træffes ud fra ganske få personers mavefornemmelse.
Det er lidt svært at forstå.
Engang havde vi få mennesker i landet, der ikke var statsborgere.
Det var altså sådan, at næsten alle, der boede i landet, var med til at forme det og kunne have de samme rettigheder i fællesskab.
Vi ser eksempler på mennesker, der er født i Danmark, og hvis forældre også er født i Danmark, men som altså som tredje generation fortsat ikke får mulighed for at blive fuldgyldige medlemmer af samfundet.
Det er mennesker, som er danske, som er født og opvokset her, som kun taler dansk, som ikke kender andre kulturer, men som De Konservative ønsker at udelukke fra det her samfund.
På et samråd tilbage i oktober sagde hr. Marcus Knuth, at han mente, at den måde, vi tildeler indfødsret på ved såkaldte bunkebryllupper hvert halve år, strider mod grundloven.
Det synspunkt deler vi ikke, men vi vil gerne være med til at tænke kreativt.
Lad os overveje at tage os selv, Folketinget, ud af ligningen.
Lad Folketinget nøjes med at opstille de krav og kriterier, der skal leves op til for at opnå indfødsret – selvfølgelig med respekt for de internationale aftaler, som vi har skrevet under på.
Det er en anden måde at efterleve princippet om lov og orden på, og måske er det en nok så retssikker måde at gøre det på.
Så vil jeg sige, at Enhedslisten tilslutter sig det forslag til vedtagelse, som blev læst op af De Radikale, og jeg skal hilse fra SF og sige, at de støtter det samme.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Det kan godt være, at fru Mette Thiesen ikke synes, at det med skatteområdet er særlig vigtigt, men man kan sige, at økonomi jo helt bestemt er en grundpille i vores samfund.
Når jeg sammenholder skat og indfødsret, er det simpelt hen, fordi de to områder er reguleret på samme vis i grundloven.
Så det er et rent juridisk spørgsmål.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-08:
Nu står der også i grundloven – jeg mener, at det er i § 56 – at folketingsmedlemmer alene er bundet af deres egen overbevisning.
Og det fineste, man overhovedet kan give, når man sidder herinde i Folketinget og repræsenterer danskerne, er jo det danske statsborgerskab.
Når man får det, bliver man en del af det nationale fællesskab og har også en masse rettigheder i den henseende.
Så jeg spørger lige den radikale ordfører en gang til: Mener den radikale ordfører helt seriøst, at det er fuldstændig det samme og en til en sammenligneligt med, at man får et befordringsfradrag, når man kører til og fra arbejde?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Ja, det gør jeg rent faktisk, i og med at grundlovens § 43 og § 44 simpelt hen er skruet sammen på samme vis, altså at grundlovens bestemmelse omkring skat er skruet sammen på samme vis som grundlovens bestemmelse omkring indfødsret.
Og de to bestemmelser er skruet sammen på den her helt specielle måde, fordi bagtanken har været, at man ikke ønsker, at kongen giver statsborgerskab til sine venner eller nægter statsborgerskab til sine fjender.
Og det er helt parallelt på skatteområdet, at man fra grundlovgivernes side ikke har ønsket, at man giver fradrag til dem, man kan lide, og pålægger skat til dem, man ikke kan lide.
Louise Schack Elholm (V), 2021-12-08:
Men altså, så vil jeg bare høre, om ministeren så vil anerkende, at teologi stadig væk bør være hovedretningen for præsternes baggrund.
Jeg synes, det er positivt, at vi har lavet en ekstra uddannelse, der kan løse problemet her og nu, men på sigt håber jeg, at ministeren er enig i, at hovedsporet bør være teologistudiet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-08:
Hvad tænker ministeren om, at socioøkonomiske forhold ifølge den internationalt anerkendte kriminolog Per-Olof Wikström kun kan forklare 3-4 pct. af variationen i kriminalitet mellem grupper, mens resten må tilskrives personlig moral, ligesom han for nylig i et interview har forklaret det: »Social udsathed forklarer 3–4 procent af variationen i kriminalitet, mens personlig moral og selvkontrol, samt de miljøer man færdes i forklarer ca. 60 procent.
De fleste, som lever i social udsathed er ikke kriminelle.
Det kan ikke i sig selv være en årsag til kriminalitet, fortsætter han og vender tilbage til ordene selvkontrol og moral.«
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-08:
Spørgsmålet lyder: Hvilke skridt vil udenrigsministeren tage bilateralt og i relevante internationale fora i forhold til Israels beslutning om at betegne seks menneskerettighedsorganisationer som terrororganisationer, og vil ministeren tage initiativ til at bede Israel om at omgøre sin beslutning?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Jeg synes, at regeringen har spillet med fuldstændig åbne kort i den her sag.
Jeg synes også, at vi har bakket op om at nedsætte granskningskommissionen.
Vi har været i utrolig god dialog med kommissionen om at sikre, at materialet er til rådighed osv.
Så jeg kan ikke sige andet, end at hvis der er nogle, der er interesserede i, at det her forhold bliver afdækket i dets fulde omfang, så er det da regeringen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-08:
Jeg forstår ikke den der afvigende holdning.
Jeg har jo ikke engang insinueret, at ministeren skulle have været involveret i det her.
Jeg spørger sådan set bare, fordi ministeren har et ministerium med nogle medarbejdere, der så tydeligvis positivt har valgt at sige, at der er nogle ting, vi ikke ønsker at give til en af ministerens kollegaer, der har bedt om det eller i hvert fald udadtil har tilkendegivet at ville klarlægge hele forløbet.
Det var selvfølgelig, inden alt det her med granskningsundersøgelser osv. kom på tale.
Så lad mig bare spørge sådan mere åbent: Mener justitsministeren, at det giver et billede af en regering, der spiller med åbne kort?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Men som jeg sagde, er det interessant, og der findes jo også – og det tror jeg også godt at spørgeren ved, fordi han plejer at være grundig i forhold til at sætte sig ind i tingene – rigtig gode svar på præcis det spørgsmål, som helt vil afmontere det.
Men det ændrer ikke på det principielle, nemlig at det her spørgsmål jo er inkorporeret af Folketinget i granskningskommissionens arbejde, og det vil sige, at der bliver det så undersøgt på de måder og under de retssikkerhedsgarantier osv., som gælder for en kommissionsundersøgelse, herunder også en granskningskommission.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-08:
Ja, i den forstand, at man jo har valgt at lægge noget af det ud i et advokatkontor, som så har lavet en skriftlig rapport.
Det er den rapport, vi nu har.
Det, jeg gengiver i mit spørgsmål, fremgår jo altså i fuld offentlighed på side 129.
Jeg forholder mig alene til kendt materiale.
Der ville det bare være mit håb, at ministeren – jo i øvrigt ikke nødvendigvis ved at gå ind i selve substansen, men at han kunne have en holdning til det – kunne sige, om han f.eks. finder det naturligt eller måske uheldigt, at man altså har en korrespondance om at skjule informationer fra det kollegiale ministerium, der i hvert fald udadtil har tilkendegivet at ville klarlægge et sagsforløb.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Det er interessant, også fordi der er gode forklaringer på det.
Men det ændrer ikke på, at det citat er knyttet til spørgsmålene om actioncard, og actioncardene er jo eksplicit gjort til en del af granskningskommissionens undersøgelsesområde.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-08:
Det tror jeg slet ikke justitsministeren og jeg er uenige om.
Jeg spørger slet ikke til forløbet om aflivningen af mink og legitimiteten i det, og hvem der vidste hvad og sådan nogle ting.
Jeg spørger til den undersøgelse, som i slutningen af november bliver udarbejdet i det daværende Miljø- og Fødevareministerium.
Det er mig bekendt jo ikke en del af kommissoriet for granskningskommissionen.
Der skal man jo se på, hvornår de centrale medarbejdere, ministre osv. vidste, at det, de var i gang med, var ulovligt.
Så nej, det, jeg spørger til, er, at den daværende miljø- og fødevareminister – uafhængigt af det – jo satte et arbejde i gang med henblik på at lave en redegørelse for, hvad der var sket.
Der kan vi så i den advokatundersøgelse, som Andersen Partners har lavet, se, at der er den her korrespondance imellem to i øvrigt unavngivne medarbejdere, som det jo derfor er svært at hænge op på noget.
Man kan jo ikke give advokatbistand eller bisidderordning til folk, der er unavngivne.
Det ville være underligt.
Så man kan jo tale relativt frit i den sammenhæng.
Men vi kan se, at der er en korrespondance her mellem de to myndigheder, hvor man specifikt siger, at der er et eller andet, man har talt om dagen før, som så skal udelades i den undersøgelse.
Det er jo bare interessant, at man fra Justitsministeriets ressort har en diskussion om det, når nu et andet ministerium, nemlig Miljø- og Fødevareministeriet, gerne i hvert fald udadtil vil lægge kortene på bordet osv.
Vi har så en korrespondance, hvor man specifikt siger, at det, man har drøftet dagen forinden, ikke skal viderekommunikeres til Miljø- og Fødevareministeriet.
Det er det, som jeg beder justitsministeren om at tilkendegive sin holdning til.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg tidligere har tilkendegivet over for Folketinget, så finder jeg af principielle grunde ikke, at jeg burde besvare spørgsmålet om forløbet vedrørende aflivning af mink på nuværende tidspunkt, fordi det undersøges af Minkkommissionen.
Regeringen har støttet, at forløbet vedrørende aflivning af minkene skal undersøges af en uafhængig granskningskommission.
Det er helt normal praksis og har været det for skiftende regeringer at udvise tilbageholdenhed med at besvare spørgsmål om forløb, som er genstand for en verserende kommissionsundersøgelse.
Den tilbageholdenhed skyldes ikke mindst, synes jeg, hensynet til de involverede embedsmænd.
Forløbet undersøges i regi af Minkkommissionen, hvor de pågældende i kraft af lov af undersøgelseskommissioner og granskningskommissioner er tillagt en række retsgarantier f.eks. i form af ret til bisidder og kontradiktion m.v.
Det er så i spørgerens oversættelse fra svensk.
Jeg skal jo ikke kvalificere Folketingets arbejde overhovedet og slet ikke ærede medlemmers arbejde.
Det her synes jeg til gengæld er et interessant spørgsmål i modsætning til det, vi havde før.
Og jeg havde faktisk mulighed for at skimme artiklen, og jeg har også en tale med, hvor der står alt det rigtige, som jeg skal sige, men i virkeligheden har jeg lyst til at lægge talen væk og sige, at sådan, som jeg læser artiklen, siger han: De socioøkonomiske forhold kan forklare 3-4 pct., hvilket man i den her sammenhæng må sige er en forsvindende lille del af forklaringen på, hvorfor man bliver kriminel.
Så forstår jeg det også sådan, at han siger: Det, der kan forklare 60 pct., er miljø, selvkontrol og moral.
Når jeg øjer artiklen igennem, kan jeg kan ikke frigøre mig fra den tanke, om det mon ikke mest er miljø, for
mon ikke ens selvkontrol og moral i et eller andet omfang reflekterer det miljø, som man så er en del af.
Det kan godt være, jeg tager fejl, og som sagt står det her jo bare på, at jeg har øjet artiklen igennem.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-08:
Jamen jeg synes, det er ganske interessant.
Det har jo været et meget fundamentalt spørgsmål, i hvert fald i den retspolitiske og udlændingepolitiske debat, vi har haft op igennem 90'erne og 00'erne og også i dag, hvor meget brede dele af venstrefløjen har insisteret på at argumentere for, at når man kunne se en meget voldsom overrepræsentation af udenlandske grupper i Danmark i kriminalitetsstatistikkerne, så skyldtes det de socioøkonomiske forhold; altså det, at de af forskellige strukturelle årsager ikke kommer ud på arbejdsmarkedet og bliver fastholdt i en fattiggørende situation osv. osv.
Det, der er interessant ved Per-Olof Wikströms analyse her, er, at han siger, at det i virkeligheden fylder meget, meget lidt, og så er der andre ting, som er afgørende.
Men der tror jeg, at man i den her sammenhæng må se miljøbegrebet som noget andet end de socioøkonomiske forhold, bl.a. kulturelle forhold.
Altså, hvad er det for nogle værdier, man har med i bagagen?
Eller: Hvis man af kulturelle eller religiøse årsager ikke føler sig som en del af det samfund, man nu engang bor i, så er man også mere tilbøjelig til måske at begå overgreb mod dem, man identificerer med det pågældende samfund.
Det er jo i min optik et ret voldsomt dementi af i hvert fald det, som brede dele af venstrefløjen har turneret rundt med, nemlig at man sådan alene kan se på de socioøkonomiske forhold og sige: Hvis bare vi gør de her mennesker til aktive deltagere på arbejdsmarkedet, hvis vi giver dem en god uddannelse osv. osv., jamen så falder kriminaliteten også.
Det er der, jeg gerne kunne tænke mig at høre – og meget gerne uden talepapir, jeg er ikke nogen fan af talepapir, hverken til mig selv eller andre, hvis man magter at undvære det, og det gør ministeren jo – hvilke overvejelser justitsministeren i sådan en retspolitisk sammenhæng egentlig gør sig foranlediget af den her artikel.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Men når jeg anholdt det, er det, fordi vi jo, hvis præmissen for spørgsmålet er forkert, bliver nødt til at sikre, at det, vi diskuterer, er det rigtige.
Jeg henholder mig til det, der har været praksis, også i tidligere regeringer, nemlig at når der nedsat en undersøgelseskommission, skal man som minister være uhyre tilbageholdende – af forskellige grunde – synes jeg, med at svare på spørgsmål, som er genstand for den verserende kommissionsundersøgelse.
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-08:
Nu tænker jeg, at justitsministeren skal svare på det spørgsmål, der bliver stillet i den her spørgetid, og spørgsmålet handler om, hvorvidt justitsministeren skal svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Og jeg spørger ministeren, om ministeren vil redegøre for og oplyse, hvem der i Justitsministeriet modtog den mail, der blev afsendt den 3. november 2020.
Det er der skriftligt stillet adskillige spørgsmål om, og der jeg vil gerne have ministerens besvarelse.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Det kan jeg ikke erindre hvornår jeg svarede på i et samråd i går.
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-08:
Jamen minister betyder jo også tjener i forhold til at skulle servicere Folketinget og levere de oplysninger, og ministeren skal også leve op til ministeransvarlighedsloven.
Det er jo sådan, at der i forhold til det her bilag står: Den 3. november om formiddagen sender Miljø- og Fødevareministeriet en e-mail til Erhvervsministeriet, Finansministeriet, Justitsministeriet og Sundheds- og Ældreministeriet vedrørende materiale til brug for et møde i regeringens økonomiudvalg.
Af det materiale fremgår det jo, at der ville skulle skabes retlig hjemmel til at realisere et scenarie , hvor der kun er avlsdyr i 2021, og også, hvor der ydes dvalekompensation, og der skal også være hjemmel til det –
det fremgår også af e-mailen.
Derfor undrer det mig, at justitsministeren ikke vil svare på de spørgsmål, jeg har stillet.
De spørgsmål, jeg har stillet, handler jo netop om, om ministeren vil redegøre for, hvem der i Justitsministeriet modtog den mail den 3. november, som jo blev sendt fra Miljø- og Fødevareministeriet; spørgsmålene handler også om, hvem den så blev videresendt til.
Jeg kan jo konstatere, at justitsministeren stillede op til et samråd i går, og det var også i forhold til at svare på det her, og det er jo ikke sådan, at Minkkommissionen har sagt, at justitsministeren ikke må udtale sig.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Indholdsmæssigt er det jo det samme spørgsmål, som vi havde for to spørgsmål siden.
Jeg har den principielle holdning, at når der er nedsat en granskningskommission, skal man være tilbageholdende med at besvare spørgsmål om forløbet, som er genstand for undersøgelsen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-08:
Tak for det.
Vil ministeren – idet Minkkommissionen ikke anser det som et problem, at regeringen udtaler sig om minksagen – tilkendegive, om han kategorisk afviser at udtale sig om flere spørgsmål vedrørende forløbet om aflivning af alle mink, som for tiden undersøges af Minkkommissionen, eller er der efter ministerens opfattelse – trods tilbageholdenhed af principielle årsager i relation til Minkkommissionens arbejde – et vist rum til at udtale sig om spørgsmål, bl.a. i forhold til rent faktuelle oplysninger, der spørges til i spørgsmål 252, REU alm. del, af 16. november 2021?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Jeg er enig i, at det betyder noget, hvis det er tillært tidligt – selvfølgelig gør det det.
Men jeg tror også, at noget af det, som faktisk også nævnes i artiklen, sådan som jeg husker det, er, hvornår man møder den der vigtige voksen.
Jeg tror f.eks., at man kan finde eksempler på, hvis man kigger på sig selv eller på nogle af dem, som man omgås, at man har mødt den vigtige lærer eller den vigtige anden voksne person i sit liv, som har været af stor betydning for deres orientering.
Det kan være bedsteforældre, der har haft stor betydning for ens politiske orientering eller andet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-08:
Altså, det er jo ikke sådan, at hvis man bliver født med en særlig hårfarve eller hudfarve, ender man også med et bestemt sæt moralske værdier.
De er tillærte, men jeg tror, at de er tillært på et meget tidligt tidspunkt, langt tidligere end de socioøkonomiske foranstaltninger overhovedet har mulighed for at påvirke.
Det er klart, at hvis man vokser op i en familie eller en social omgangskreds eller i en kulturel sammenhæng, hvor man pr. definition lærer, at kvinder er inferiøre væsener, eller at jøder er onde eller andre vanvittige synspunkter, og man tager dem med sig fra måske 2-3-årsalderen, jamen så tror jeg bare – og det er det, jeg mener det her studie viser – at så kan man godt glemme alt om, at folk kan blive integreret ind i det, der er det danske samfund eller svenske eller britiske samfund for den sags skyld.
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Arh, hvis det var sådan, skulle vi vel være et sted, hvor værdier og moral er noget medfødt, og mon ikke værdier og moral er noget tillært?
Hvis værdier og moral er noget tillært, uanset hvor de kommer fra, så må man også tro på, at man også kan ændre, påvirke osv. værdier og moral.
Og hvis det er rigtigt, betyder det jo noget, om vi lykkes med integration af dem, som er i vores land, eller ej; for alt andet lige får de muligheden for at være i et miljø med selvkontrol og moral, som efter den her artikel og Per-Olof Wikström er af ganske stor betydning for kriminaliteten.