runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2019-03-15:
Jeg blev lidt kort i sproget til sidst, fordi jeg ikke havde mere tid.
Men det, jeg ville sige med citatet fra Bill Gates, var, at man ofte fokuserer meget på, hvad det her lovforslag betyder inden for de næste 2 år.
Er det ret og rimeligt?
Og det er der, hvor vi måske så har en forskellig politisk afslutning af konklusionen til sidst.
For det her lyder egentlig ret og rimeligt de næste 2 år, men sker der et skred, og hvor står vi så om 10 år?
Kan man så koble alle de her data på en måde, vi ikke har hånd i hanke med, fordi vi ikke har set så langt frem i tiden?
Det er der, vi har den skeptiske position.
Peter Kofod (DF), 2019-03-15:
Det, ordføreren siger, synes jeg er utrolig interessant.
Jeg kunne have sagt det samme, for mit indtryk er, at fokus er forkert i den her debat.
Så jeg vil bare anerkende Alternativet for faktisk at have de tanker.
Selv om vi nok ender med at mene noget forskelligt om lovforslaget, så synes jeg i hvert fald, at de tanker i debatten er rigtig fornuftige.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-15:
Det sagde jeg ikke noget om.
Det må man jo diskutere.
Det har jeg det sådan ret afslappet med, og det må man diskutere i Retsudvalget.
Trine Bramsen (S), 2019-03-15:
Tak for det.
Forslaget her handler om overtagelse af tv-overvågning og udvidelse af adgangen til tv-overvågning fra politiets side.
Sker det – og det håber ingen af os – at Danmark igen udsættes for et terrorangreb eller andre former for alvorlige forbrydelser, så skal politiet og PET havde de nødvendige beføjelser, både for at opretholde sikkerheden, men også for at kunne finde frem til gerningsmændene hurtigt og forhindre flere angreb.
Det skal ske hurtigt og effektivt.
Men det er også vigtigt, at vi finder den rigtige balance.
I Socialdemokratiet tør vi godt bruge den teknologiske udvikling til fordel for hele samfundet.
Vi er ikke så bekymrede for at tage nye metoder i brug.
Så det handler altså om sikkerheden på den ene side og retssikkerheden på den anden side, som med så mange andre ting, vi diskuterer på retsområdet.
Begge dele er noget, vi fra Socialdemokratiets side kan støtte op om, og det kan vi, fordi vi ved, at tv-overvågning er et af de mest effektfulde redskaber, politiet kan bruge, når det handler hurtigt at finde frem til en gerningsmand.
Samtidig har det også en præventiv virkning i forhold til forebyggelse af angreb.
Men det er selvfølgelig vigtigt, at vi finder den her balance, hvor vi både kan effektivisere politiets og PET's arbejde, men hvor de danske borgere ikke skal føle sig overvåget, og derfor mener vi også, at det er fornuftigt, at anvendelsen af overvågningen skal afprøves ved domstolene.
Socialdemokratiet har allerede foreslået, at politiet skal have flere nummerpladescannere, primært fordi det er et meget, meget effektivt redskab til at optrævle udenlandske tyvebander og til at opklare andre former for organiseret kriminalitet.
Derudover vil flere nummerpladescannere også kunne anvendes i de meget alvorlige situationer, som jeg har skitseret.
I Socialdemokratiet kan vi godt følge bekymringerne over masseovervågning, og vi ønsker selvsagt ikke et bybillede, hvor der hænger overvågningskameraer på ethvert gadehjørne – det kan man så diskutere om der ikke allerede gør i dag – men vi ved, at tv-overvågning altså er et redskab, som kan forhindre, at helt uskyldige mennesker ender som ofre for alvorlige forbrydelser.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-03-15:
Tak for det.
Jeg tør næsten ikke læse det første ord op på min tale.
Der står »balance«, men ikke desto mindre vil jeg nu sige, at jeg synes, at forslaget er et glimrende udtryk for den balance, som vi har i Danmark, og som vi søger at bibeholde, i hvert fald hvis det står til Venstre.
Vi ønsker ikke et kamera spændt op på hvert gadehjørne, vi ønsker ikke kinesiske tilstande, hvor man kan genkende ansigterne på hver eneste person, der går på gaden, selv om det i hvert fald ikke gør direkte ondt.
Men vi ønsker på den anden side set at gøre brug af teknologien og af kameraerne der, hvor de kan have en kriminalitetsbekæmpende effekt, og det er jo det, som forslaget her er udtryk for, en glimrende balance mellem de to hensyn.
Ja, det sker ved forskellige tiltag.
Mine kollegaer har sådan set været inde på dem, men altså, det første tiltag er, at selvfølgelig i de ekstraordinære, om jeg så må sige, katastrofale situationer, som vi så på Nørrebro for nogle år siden, ja, der skal politiet ikke have besvær med at få fat i de pågældende kameraer, der måtte have interesse.
Der kan politiet også gå ind og overtage dem, og det kan ske uden retskendelse, eller det skal med udgangspunkt ske med retskendelse, men hvis det haster meget, kan man jo som bekendt forelægge det senere for retten.
Herudover har forslaget et andet godt element, nemlig at præcisere, hvor private må have lov at opsætte kameraer, hvor erhvervsvirksomheder må have lov, og hvilke områder, de må have lov at dække, for jeg skal da lige hilse og sige, at vi har en tv-overvågningslov, som er for viderekomne.
Det kræver godt nok sin mand eller kvinde at sætte sig ind i den, som den ligger
Vores lovforslag er en præcisering på det her område, en præcisering af den tv-overvågningslov, der er, så det trods alt gør det lidt lettere at håndtere for folk.
Endelig bliver der mulighed for, at private kan tv-overvåge eksempelvis religiøse bygninger og lignende.
Reglen om, at politiet kun må opbevare de her optagelser i 30 dage, kan suspenderes, hvis det er nødvendigt ud fra efterforskningen, altså hvor der er indgivet en anmeldelse, og den, der har adgang til kameraet, er på ferie eller ikke kan findes eller sådan noget.
Venstre kan fuldt ud støtte forslaget.
Christina Egelund (LA), 2019-03-15:
Jeg holder virkelig af ærlig og klar politisk tale fra den her talerstol, og det fik vi fra Dansk Folkepartis ordfører.
Tak for det.
Sådan har jeg det ikke helt.
Jeg mener, vi skal have lov til at leve et frit privatliv, uden at myndighederne holder øje med hvert et skridt, vi tager.
Og når myndighederne får lov til at overvåge os, skal der være en god grund til det, og det skal tjene et legitimt formål.
I LA har vi foretaget den afvejning, at det, man kunne kalde en hæmningsløs overvågning af lovlydige borgeres liv, er noget, vi siger nej tak til.
Men gælder det en overvågning af specifikke forhold, hvor der er en begrundet mistanke om, at noget farligt er på vej til at udrulle sig, ja, der må man for vores skyld overvåge fra væg til væg, fra loft til gulv, hvis det kan forhindre, at noget så forfærdeligt som et terrorangreb eller en brandstiftelse eller lignende finder sted.
Og jeg synes, at det her lovforslag rammer den balance fuldstændig præcist.
Er det så sådan, at det går for vidt?
For det har selvfølgelig fyldt en del i debatten, som det jo altid gør, når man giver myndighederne yderligere beføjelser på det her område.
Og der har det jo nærmest lydt, som om politiet med det her forslag i hånden fremover kan overtage al privat overvågning og ligge på lur bag hver en hæk og holde øje med, hvad vi hver især foretager os.
Men det er jo selvfølgelig ikke tilfældet.
Jeg synes faktisk, at betingelserne for, at politiet kan overtage tv-overvågning, er ret godt hegnet ind med de betingelser, som er sat: For det første skal der være tale om forhindring af en meget alvorlig kriminalitet – og altså ikke småting; det skal virkelig være oppe i den alvorlige ende.
For det andet skal det også være sådan, at den kriminalitet, man vil forhindre, er af en beskaffenhed, som vil medføre en fare for menneskers liv eller betydelige samfundsværdier.
For det tredje skal det også være sådan, at hvis man skal have lov til at gå ind og overtage den her tv-overvågning, skal det være med det formål at forebygge, at en sådan hændelse vil ske.
Og for det fjerde er det også sådan, at vi har sikret os – det har været vigtigt for Liberal Alliance – at når man skal have den her hjemmel til at gå ind og overtage en overvågning, skal man have en dommerkendelse til det.
Det er jo ikke altid, at det kan ske, før man overtager den, for nogle gange i den her type situationer, f.eks. hvis det er et terrorangreb, man skal forhindre, skal der være mulighed for, at man kan handle hurtigt.
Og i de tilfælde er det sådan – som i alle mulige andre forhold, hvor man skal indhente en retskendelse – at man har mulighed for at gøre det, op til 24 timer efter at man har taget handling.
I den her tid diskuterer vi jo overvågning rigtig, rigtig meget: Hvor går snitfladerne?
Hvor går grænsen?
Hvilke formål skal vi benytte overvågning til?
Og der er bestemt forhold, hvor det, at man kan overvåge – og digitaliseringen i det hele taget – giver myndighederne rigtig, rigtig gode værktøjer i forhold til at forhindre kriminalitet.
Hvor går grænsen?
Der synes jeg, at vi med det her lovforslag rammer den nuance fuldstændig spot on.
Og vi støtter lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2019-03-15:
Tak for det, og tak for en spændende ordførertale.
Den synes jeg virkelig var spændende.
Hvis jeg forstod det ret – og det er bare for at finde ud af, hvor enig jeg er i de udsagn, der blev sagt af ordføreren – skal man så forstå det sådan, at der i virkeligheden er et forkert fokus i debatten om overvågning, hvor vi fokuserer for meget på teknologi, som vi i virkeligheden har kendt til i mange år, f.eks. videoovervågning, og at vi skelner for lidt mellem, hvem det er, der laver overvågningen, altså om det er en dansk stat, som vi af mange hensyn har en meget, meget høj tillid til, eller det er private internetgiganter, som ikke er her i Danmark?
Er det rigtigt forstået?
René Gade (ALT), 2019-03-15:
Jeg er umanerlig glad for det spørgsmål, for jeg har et princip om, at jeg ikke har talepapir med, når jeg går herop, for at kunne være mere lyttende.
Det her glemte jeg, altså netop skredet, i forhold til hvad private aktører kan få lov at bruge tv-overvågning til.
Det er noget af det, vi er skeptiske over for.
I forhold til det, hr. Peter Kofod spørger om, hvad angår staten, så vil jeg gerne være med til at løfte – ligesom når vi taler om skatteområdet – tiltroen til vores skattesystem, der faktisk er godt, selv om der har været nogle skandaler.
Vi skal være fælles om at løfte tiltroen til, at vi har et system, en stat, der vil os det godt, for det er helt unikt, hvor godt det fungerer i Danmark, og så stor tillid vi kan have grund til at have.
Det kræver også bare, at vi, når der så sker fejl, ikke mørklægger dem, men er åbne om, at der er sket en fejl; det var menneskeligt, det var opportunt politisk, det løser vi, det står vi på mål for.
For så kan vi få tilliden tilbage.
Så jeg er helt enig i det, jeg hører spørgeren også ligesom lede hen til, nemlig at vi i langt højere grad skal fokusere på, hvem der får mulighed for at overvåge, og hvad deres sigte er, i stedet for at have den her sådan Orwellske tilgang, hvor det er skræmmescenarier, dystopier 10 år frem i tiden.
Jeg tror faktisk, at det var Bill Gates, der engang sagde, at man har koncentreret sig utrolig meget om, hvad der sker de næste 2 år, og knap så meget om, hvad der sker de næste 10 år.
Anni Matthiesen (V), 2019-03-19:
Tak for ordførertalen.
Enhedslistens ordfører siger på en eller anden måde, at man synes, det er rigtig vigtigt at få flere unge til at tage en erhvervsuddannelse.
Og alligevel hiver Enhedslisten nogle ting frem, som man synes er problematiske, altså at man heller ikke skal skubbe til de unge mennesker.
Hvad vil Enhedslisten så gøre, hvis man ikke også vil være med til at skubbe?
Man kan skubbe på mange måder, man kan godt skubbe forsigtigt.
Men tror Enhedslisten, at man reelt vil kunne få flere unge til at vælge en erhvervsuddannelse alene ved bare at tale om det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-03-19:
Nej, det sidste med garanti ikke.
Altså, min bekymring er – og jeg tror og håber da, at de fleste af uddannelsesordførerne deler den – at det er utrolig vigtigt, når der skal foregå en vejledning af de unge i folkeskolens udskoling, at de unge ikke får det indtryk, at fordi politikerne vurderer, at der er et samfundsmæssigt behov for flere faglærte, så skal de skubbes i retning af uddannelser, de faktisk ikke ønsker.
Altså, så er vi ude på et skråplan, og jeg har også den bekymring, at det faktisk ikke virker, for de unge er jo for kloge til at lade sig skubbe i retning af noget, de ikke vil.
Så det er det, jeg mener med det.
Derfor tror jeg, at vi er nødt til at spørge: Hvorfor er det nu, at erhvervsuddannelserne åbenbart ikke er attraktive nok?
Og der tror jeg, at der er mange elementer, vi skal bringe i spil, og bl.a. er erhvervsuddannelserne rigtig klemt af de besparelser, der har været.
Desuden mangler der jo i den grad praktikpladser.
Vi skal ikke forsøge at skubbe de unge i en retning, som de i virkeligheden ikke ønsker.
Anni Matthiesen (V), 2019-03-19:
Som jeg hører Enhedslistens ordfører, så siger man ingen skub og heller ingen krav.
I hvert fald ikke, når det gælder karakterkrav.
Det var noget af det, ordføreren i sin tale gav udtryk for at man er modstander af.
Men hvis der modsat ikke er nogen karakterkrav – og vi kan se det i forhold til de almene gymnasier, hvor der jo også er et karakterkrav i dag – så risikerer man vel egentlig, at der er rigtig mange unge mennesker, der havner i en uddannelse, hvor de simpelt hen får nederlag efter nederlag, fordi de ikke kan leve op til de faglige krav.
Og den bekymring kunne jeg godt tænke mig at høre Enhedslistens kommentar til.
Laura Lindahl (LA), 2019-03-19:
Tak for det.
Som tidligere ordførere har redegjort for, giver det her lovforslag bl.a. landets folkeskoler og erhvervsskoler langt bedre mulighed for at indgå i de her forpligtende samarbejder, og det er noget af det, vi tror på, i forhold til at få flere til at vælge en erhvervsuddannelse.
Vi synes jo, det er for lidt, at kun 25 pct. efter 10. klasse vælger at gå den vej, hvor de fortsætter deres uddannelse i en erhvervsmæssig retning.
Det er jo ikke, fordi der er nogen, der tror, det her lovforslag alene vil gøre det.
Der er mange andre initiativer, der også skal tages.
Anni Matthiesen (V), 2019-03-19:
Tak for det, formand.
Ja, som nok alle tilstedeværende i salen her lige nu ved, så er der faktisk nogle store udfordringer i forhold til at få nok unge til at vælge en erhvervsuddannelse.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi med lovforslaget her får taget nogle vigtige skridt i forhold til egentlig at få flere unge til at få smag for, hvad det vil sige at få en erhvervsuddannelse.
Lige nu må vi sige, at kun ca. 19 pct. af de unge mennesker vælger en erhvervsuddannelse.
Netop i de her år er der faktisk en kæmpe efterspørgsel på faglært arbejdskraft.
Så sent som i går var jeg med beskæftigelsesministeren på virksomhedsbesøg rundtomkring i Syddanmark, hvor vi flere steder simpelt hen mødte virksomhedsejere, som sagde, at de havde rigtig svært ved at få faglært arbejdskraft.
Så jeg håber, at det her lovforslag, som jo udmønter flere forskellige tiltag, vil være med til, at vi forhåbentlig kan se, at også antallet af unge mennesker, som søger ind på en erhvervsuddannelse, vil komme til at stige.
Der er steder rundtomkring i landet, hvor man gør det rigtig godt.
Og med det vil jeg runde af med at sige, at Venstre naturligvis støtter det her lovforslag.
Jeg har også en hilsen fra De Konservative, som siger, at det gør de også.
Jacob Mark (SF), 2019-03-19:
Men er ordføreren enig i, at hvis man ligesom har haft et niveau, hvor man har haft kvalitetspuljen fra år til år for at dække for det omprioriteringsbidrag, der har været, vil det være sådan, at hvis kvalitetspuljen lige pludselig forsvinder, vil det jo være en besparelse på den drift, der er ude på skolerne, og at det kan være ret alvorligt i den situation, vi er i lige nu, med hensyn til at gøre det attraktivt at tage en erhvervsuddannelse?
Anni Matthiesen (V), 2019-03-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg har forståelse for, at man selvfølgelig på erhvervsskolerne godt kan have et ønske om, at også kvalitetspuljen rækker flere år frem.
Det er klart, at det på en eller anden måde også giver en øget tryghed for dem.
Men det er jo nu engang sådan, at jeg ikke har en pose penge med her på talerstolen i dag.
Det er jo nogle af de her ting, kan man sige, som vi sagtens kan drøfte også i forligs- og aftalekredsen, men det kræver jo også, at vi er parate til for den sags skyld så også at finde pengene et andet sted.
Jacob Mark (SF), 2019-03-19:
Først og fremmest vil jeg sige tak for godt samarbejde og en god aftale.
Jeg synes, at det, vi lægger an til at vedtage, er rigtig godt.
Jeg har dog et spørgsmål.
Økonomi fyldte en del i forhandlingerne.
Vi blev enige om at annullere omprioriteringsbidraget, og så blev vi også enige om at videreføre kvalitetspuljen.
Jeg var ude på en erhvervsskole i går sammen med Annette.
De sagde, at det er helt afgørende, at kvalitetspuljen ikke kun kommer et år frem, men at den bliver videreført, ellers kan de ikke videreføre alle de mange aktiviteter, de har med brobygning og med at tiltrække nye elever.
Vi går til valg på at videreføre kvalitetspuljen.
Susanne Eilersen (DF), 2019-03-19:
Tak for det, formand.
Da vores normale ordfører på området, fru Marlene Harpsøe, er blevet forhindret, har jeg lovet at fremføre Dansk Folkepartis holdning.
Dansk Folkeparti har sammen med et flertal her i Folketinget indgået aftalen om »Fra folkeskolen til faglært – Erhvervsuddannelser til fremtiden«.
Vi i Dansk Folkeparti er både glade for og stolte over aftalen, da den på flere måder kan gøre en stor forskel for søgningen til erhvervsuddannelserne, samt for hvor mange der får et svendebrev på deres erhvervsuddannelse.
I Dansk Folkeparti var vi i forhandlingerne bl.a. optaget af, at der skulle være mulighed for at få mere tid til at gøre erhvervsuddannelsen færdig.
Derfor er det glædeligt, at vi indfører et såkaldt GF+, som betyder, at man kan få 10 uger ekstra på sin erhvervsuddannelse.
Det vil bl.a. betyde, at voksne, der vil læse til sosu-hjælper eller -assistent, kan få mere tid på skolen.
Det har stor betydning for, at vi kan få uddannet nogle flere varme hænder til ældreplejen.
Der mangler rigtig mange varme hænder, og mangel på varme hænder kan være en bombe under en værdig ældrepleje.
Derfor har dette været en høj prioritet for Dansk Folkeparti.
Man øger også adgangen til GF1, så flere unge starter på det første grundforløb i stedet for at springe det over og starte direkte på det andet grundforløb.
Det øger den enkeltes mulighed for at tage uddannelsen færdig og undgå frafald.
Vi i Dansk Folkeparti har også i forhandlingerne ønsket, at der blev gjort op med den måde, som uddannelsesparathedsvurderingen i folkeskolen fungerer på i dag.
Vi ser det som et problem, at de unge, hvis de ønsker at gå i gymnasiet, og det vil de fleste, kan blive vurderet, i forhold til om de er uddannelsesparate til gymnasiet, selv om de måske godt kunne tage en anden form for ungdomsuddannelse, f.eks. en erhvervsuddannelse.
Det ændrer vi nu på, og det er jeg glad for at vi i Dansk Folkeparti kunne få aftalekredsens opbakning til.
Så fremover får alle at vide, hvilken ungdomsuddannelse de rent faktisk er uddannelsesparate til.
Jeg forventer derfor, at flere unge fremover bliver erklæret uddannelsesparate, og at flere unge får at vide, at de kan blive optaget på en eux- eller erhvervsuddannelse.
Det vil også kunne medvirke til, at flere unge går den faglærte vej på erhvervsskolen.
Kommunerne får også et større ansvar for at få flere til at søge mod erhvervsuddannelserne.
Til slut vil jeg nævne, at vi i Dansk Folkeparti fik regeringen med på at afskaffe omprioriteringsbidraget på erhvervsuddannelserne.
Det er positivt, at regeringen til sidst gav sig.
Vi i Dansk Folkeparti mener, at det er vigtigt, at vi investerer i uddannelse.
Det er dette lovforslag også et udtryk for.
Vi kan derfor i Dansk Folkeparti tilslutte os lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2019-03-19:
Jamen jeg er helt enig i, at det på den måde godt kan opleves, som om man får et hul i økonomien, hvor man så på andre måder skal finde penge til at dække hullet.
Så jeg forstår sagtens det, som SF's ordfører også påpeger, og jeg vil også sige, at vi i Venstre har det sådan, at vi gør rigtig meget for også at understøtte erhvervsskolerne, erhvervsuddannelserne, for at sikre, at også kvaliteten netop på erhvervsskolerne er rigtig god, så de unge mennesker også får en god uddannelse.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-19:
Og tak til ordførerne og ministeren for debatten i dag.
Jeg forstår simpelt hen ikke den kritik fra ministerens side, men den må vi jo tage en anden gang, så jeg kan prøve at forstå, hvad ministerens holdning til Folketingets arbejde er.
Jeg vil specielt sige tak til Radikale Venstre og Socialdemokratiet for at være åbne over for at diskutere det her videre.
Det er i min optik et af de allervigtigste spørgsmål, når vi snakker om internationalt erhvervsliv lige nu, altså hvordan vi sikrer, at vi hele tiden løfter standarden, at standarden for konkurrence bevæger sig opad og ikke nedad, både når det kommer til miljødagsordenen, men i allerhøjeste grad også, når det kommer til menneskerettighederne.
Hvordan sikrer vi så det?
Vi har taget nogle skridt, der før har inspireret andre lande, men vi må også bare erkende nu, at der er behov for mere, at der er behov for flere håndfaste redskaber.
Der var en ordfører, der sagde, at det her er et område i rivende udvikling, og til det vil jeg sige både ja og nej.
Altså, der sker noget med den her diskussion, men jeg kan bare sige, at siden jeg kom Folketinget i juni 2015, har jeg beskæftiget mig med det her område, og jeg haft møder med parlamentarikere fra andre lande, hvor der foregår et arbejde, der ligner det, vi gør med det her beslutningsforslag; jeg har fulgt den franske lovgivningsproces på området meget tæt; jeg har haft møder med ngo'er, virksomheder osv., og det, jeg hører hele vejen rundt, er, at der er behov for, at vi tager nogle skridt.
Derfor er det jo også ærgerligt at høre, at der ikke lige nu kan samles flertal for at gå videre med det her, men at vi skal vente på, at erhvervslivet selv rykker, at vi skal se, hvad der sker gennem frivillighedens vej, og at der ikke må vedtages lovgivning, fordi det er uhensigtsmæssigt osv., for det er nu engang de redskaber, der er nødvendige.
Derfor blev jeg også rigtig glad i dag, da jeg læste Børsen og så indlægget fra Novo Nordisk, Fagbevægelsens Hovedorganisation og Amnesty, som netop siger, at det, vi har gjort indtil videre, er rigtig godt, men at der nu er behov for mere.
For det er bare vigtigt at sige, at det i dag er fuldstændig op til virksomhederne selv at sige, hvad der er behov for at tage med i de her afrapporteringer.
Fru Lisbeth Bech Poulsen var inde på de meget konkrete forhold med hensyn til skibsophugning, men det gælder jo også tekstilbranchen.
Det jo ikke mere end et par uger siden, at man så endnu en artikel fra Danwatch om garvning af læder i Indien.
Vi importerer soja til fodring i vores landbrug – den produktion betyder, at man fælder skovene i Sydamerika, og det går ud over oprindelige folks rettigheder.
Det er også noget, vi har kunnet læse om inden for det sidste år.
Så jeg synes, vi bør tage os sammen og komme videre i det her arbejde og få lavet nogle ordentlige retningslinjer, der sikrer, at alle de virksomheder, der gør det godt, kan konkurrere på lige vilkår med andre.
Så jeg håber, vi får rykket det lidt videre i udvalgsbehandlingen, og ellers skal vi nok blive ved med at presse på.