runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Tak for ordet.
I Liberal Alliance lægger vi vægt på, at der bliver ført en politik, som effektivt begrænser udledningen af CO₂ i atmosfæren.
Alligevel er vi ikke en del af den aftale, der ligger til grund for klimaloven.
Vi forlod forhandlingerne i allersidste øjeblik, og det gjorde vi, fordi regeringen og regeringens støttepartier ikke ville leve op til deres eget forståelsespapir.
Der står jo, og jeg citerer, at »initiativer, der måtte reducere beskæftigelsen, modsvares af andre – men ikke nødvendigvis samtidige – tiltag, der som minimum øger beskæftigelsen tilsvarende«.
Desuden kunne vi i løbet af forhandlingerne ikke få oplyst, hvad klimaloven har af omkostninger for det danske samfund, og vi vil altså ikke være med til at føre politik med bind for øjnene, altså politik hvor vi ikke kender størrelsen på den regning, som klimaloven medfører.
Det bliver fremtidige generationer, der kommer til at betale regningen for klimaudfordringerne, hvis vi ikke gør noget nu, men netop derfor skal vi ikke oven i det efterlade en kæmpestor økonomisk regning til de kommende generationer.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at kommentere den debat, vi har haft i dag, og det bliver ikke mindst ud fra den meget veloplagte ordførertale, hr. Morten Messerschmidt holdt.
Det er jo fuldstændig oplagt, at hr. Morten Messerschmidt har ret.
Coronakrisen er den største sundhedskrise i Europa i 102 år, og tillige er den på vej til at blive den største økonomiske krise siden 1930'erne.
Hvis man spørger epidemiologer, siger de, at selve coronasygdommen kommer til at blive i Europa i 18-24 måneder.
Det er det tidsperspektiv, der er; det er ikke noget med, at det er til sommer.
Kampen mod den økonomiske krise, som virusset medfører, er jo allerede i gang; der er mange gode kræfter, der arbejder sammen her.
Er det virkelig klogt at vedtage en lov, der koster et ukendt milliardbeløb, når der er en økonomisk hundredårskrise på vej?
Det giver ingen mening overhovedet, og jeg er fuldstændig sikker på, at partierne bag klimaloven kommer til at slå ind på et tilbagetog, der vil henlede tankerne på kejser Napoleon, når hensynet til Danmarks økonomiske overlevelse skal afvejes mod ambitionerne i en klimalov, som der ikke er nogen der kender konsekvenserne af.
Så hvorfor ikke spare sig ærgrelserne og det pinlige tilbagetog engang i midten og slutningen af det her årti med det samme?
Det bliver rigtig slemt at skulle snakke sig ud af det her om et valg eller to.
Vi er ikke med i aftalen, men helt generelt forstår jeg mig selv som et godt menneske, og derfor kan jeg ikke lade være med at komme med den her meget velmente opfordring til partierne bag aftalen.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Nu fik jeg jo så svar på mit spørgsmål lige her til
allersidst
For ordføreren sagde tidligere, at man var villig til en reduktion i levestandarden, men det mener man altså ikke.
Hvis der bliver tale om en reduktion i levestandarden, vil man ikke gennemføre lovgivningen, som den ligger.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Det, jeg blev spurgt om, var, om jeg, hvis det om 10 år viser sig, at vi er nødt til at lave reduktioner i levestandarden for at leve op til 70-procentsmålsætningen, så er klar til det.
Og der siger jeg faktisk ja.
Vi kan ikke stå her og foregøgle alle, at den bæredygtige omstilling bare bliver et fantastisk erhvervseventyr.
Det kan komme til at koste, og hvis vi ikke er ærlige omkring det, er vi simpelt hen ikke ærlige omkring de udfordringer, der venter os.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Så forstår jeg det ikke helt, for hele formålet med den her lov er, at vi skal være foregangsland for resten af verden, så de skal følge os.
Jeg går ud fra, at ordføreren heller ikke mener, at det, at vi reducerer vores udledning i Danmark isoleret set med 70 pct., har den fjerneste betydning for klodens temperatur og den samlede CO₂-mængde.
Så mener ordføreren virkelig, at vi kan være et foregangsbillede, hvis vi reducerer vores levestandard?
Tror ordføreren, at eksempelvis Kina, Indien og fattige lande vil følge os, hvis det er konsekvensen?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Jeg tror, at en af grundene til, at erhvervslivet i så høj grad støtter op om den her 70-procentsmålsætning og synes om, at vi er foregangsland, er, at der er rigtig, rigtig mange penge at tjene på fremtidens grønne omstilling.
Det er da klart, at der skal vi være forrest, at der skal vi da være med, og hvis det er sådan, at vi ikke selv vil være med til at lave de små ting om, hvordan skal vi så forlange, at de andre skal lave de store ting om?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Det er jeg faktisk meget glad for, for indtil videre har vi jo kun hørt venstrefløjen tale de gode grønne historier op og slet ikke forholde sig til, at der er to sider af en mønt.
Så det, fru Mai Villadsen siger her, vælger jeg at opfatte positivt.
Og så kan jeg lige stille det samme spørgsmål, for det blev jo ikke besvaret: Deler fru Mai Villadsen hr. Torsten Gejls ønske om, at danskerne skal gå ned i levestandard?
Og jeg håber da, at svaret er nej.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Jeg synes, at ordførerens parti fortjener at sole sig i den rolle, Alternativet har spillet i dansk politik.
For mig fra et parti, som har været grønt i mange, mange år er der ingen tvivl om, at I har været med til at tage den politiske grønne debat til et nyt niveau.
I har turdet sige de upopulære ting, og I har turdet tro på de høje ambitioner, og det vil jeg bare kvittere for fra SF's side; det synes jeg fortjener en selvstændig ros.
Alternativets ordfører var jo selv inde på, at Alternativet var det første parti, som bragte de 70 pct. på bordet.
Og i al ydmyghed – selv om ordføreren ikke ville sige det – vil jeg bare spørge: Hvad er det næste mål, der skal sættes?
Hvad er den næste svære diskussion, vi skal tage – fordi den er nødvendig og ikke, fordi den er nem?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Tusind, tusind tak for de ord.
Den næste diskussion vedrører at afvikle boringerne efter olie og gas i Nordsøen – og at prøve at lave en 10-årig plan, hvor vi udfaser den sorte energi fra Nordsøen og indfaser de grønne alternativer.
Ruben Kidde (RV), 2020-05-14:
Jeg vil egentlig også bare benytte lejligheden til at sige tak for Alternativets meget, meget konstruktive bidrag over årene til klimadebatten.
Nu stødte jeg også lige på den tidligere formand, hr. Uffe Elbæk, ude i værelset ved siden af, og han var også begejstret, synes jeg, for bl.a. at have været en del af den bevægelse.
Men samtidig vil jeg også bare lige advare om og komme med en bøn omkring det her med levestandarden, for jeg synes, at man risikerer at ryge i en fælde.
Ordføreren var så også inde at moderere det
senere hen
Men lad det være helt klart for alle, at en 70-procentsreduktion er fuldstændig forenelig med økonomisk vækst, og at vi som samfund kommer til at have en langt større bnp-vækst og et større rådighedsbeløb pr. borger af den vækst, der kommer over de næste 10 år, end det relativt lille beløb, der skal bruges til at sætte af til den grønne omstilling. Jeg vil bare lige høre, om ordføreren er enig i dette synspunkt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Det er en utrolig spændende diskussion.
Altså, jeg er jo selv forretningsmand, og jeg ved godt, at der skal nogle bestemte forudsætninger til, for at få forretninger til at køre.
Spørgsmålet er: Hvis vi kommer i en situation, hvor vi er nødt til at reducere 70-procentsmålsætningen for at opretholde levestandarden, hvad gør vi så?
Det kunne være en mulighed, så vi ligesom kan rumme det, hvis det skulle være sådan, at vi er nødt til at gøre det.
Så siger jeg i samme åndedrag: Vi skal op i livskvalitet.
Jeg er ikke bange for mere tid.
Jeg vil bruge den på mine børn, min kæreste, på naturen, på mange ting.
Men det er en kæmpestor debat, vi åbner, og umiddelbart er mit svar: Den bæredygtige omstilling skal kunne gennemføres med stor gevinst for det danske erhvervsliv, hvis det lykkes os at gå forrest, som vi er ved at gøre her.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Tak til ministeren for en god tale, og jeg kvitterer for det gode samarbejde.
I SF stiller vi os altid til rådighed for at hæve klimaambitionerne for regeringen, så den ydelse leverer vi fortsat.
Jeg har et lidt teknisk spørgsmål i forhold til loven.
Det er sådan, at i aftalen om klimaloven har vi udviklet et årshjul, som vi har brugt rigtig god tid på, og man kan sige, at vi jo lidt er i år nul for klimaloven.
Det årshjul har et klimaprogram, som skal præsenteres i september, og det er også fremhævet i bemærkningerne til § 13 i loven.
Min opfattelse er, at det klimaprogram baseres på en klimahandleplan, og nu, da det ikke fremgår af lovens bemærkninger, vil jeg bare høre, om ministeren kan bekræfte, at han har den samme opfattelse, altså at der skal ligge en klimahandleplan inden klimaprogrammet og i hvert fald en konkret ramme for de konkrete elementer.
Det vil jeg gerne spørge ministeren om.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-14:
Nu sagde ordføreren, at SF altid stiller sig til rådighed for at hjælpe med at hæve regeringens ambitioner, og tak for det, og også tak for et godt samarbejde.
Jeg synes også, at I er meget både ambitiøse og konstruktive.
Men hvis jeg skal drille en lille smule, må jeg sige, at det jo ikke nødvendigvis er at hæve ambitionerne bare at sige et højt tal, for vi kunne jo bare lukke Aalborg Portland i morgen, vi kunne jo bare udskibe dansk landbrug – så ville det på ét parameter være mere ambitiøst, for så ville vi udlede mindre.
Men det, der bare er vigtigt, er, at vi også er enige om, at det her er ambitiøst, fordi vi har tænkt os at gøre det på en måde, så vi ikke ødelægger dansk erhvervsliv, så det ikke koster arbejdspladser.
Og når jeg siger det, er det, fordi der har været visse signaler i pressen fra spørgerens parti og andre partier, hvor man ikke har været helt klare i spyttet, synes jeg, i forhold til om det her må koste arbejdspladser – hvor jeg synes, at vi skal blive enige med hinanden om, at nej, det skal skabe arbejdspladser.
I forhold til det konkrete spørgsmål om tidsplanen er det rigtigt, at vi er blevet forsinket nu, men vi arbejder på højtryk for at indhente det, og klimaloven kommer selvfølgelig til at stå som den står, også i forhold til de deadlines, der er dér.
Per Larsen (KF), 2020-05-15:
Tak for det.
Til det med at få besat hoveduddannelsesforløbene: Det er bl.a. derfor, at vi også foreslår, at man øger antallet af introstillinger, så der er væsentlig flere, der får kendskab til, hvad der foregår i almen praksis, og måske får lyst til et hoveduddannelsesforløb som praktiserende læge.
Mit spørgsmål er derfor: Hvornår kan vi regne med, at forhandlingerne om en kommende sundhedsaftale går i gang, så vi kan få løst problemet ad den vej?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-15:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi kan konstatere, at det ikke er alle kommuner, for så havde vi ikke de sager, vi står med her.
Men min pointe er bare, at jeg faktisk tror, at det er ganske få kommuner, der ikke gør det – det er i hvert fald min opfattelse med mit kendskab til kommunernes praksis.
Og derfor kunne det være meget godt, i forbindelse med at vi skal lave en fælles beretning, at vi også kan få det afdækket og se, i hvilket omfang det er, fordi det måske også kunne gøre, at det ikke ville være nødvendigt for os at lave lovgivning herindefra.
Men hvis KL ligesom kunne sikre, at kommunerne alle sammen fulgte den praksis, altså hvis man kunne få KL til at melde ud til kommunerne, at det ville være rigtig klogt af dem, at de benyttede den praksis, så kunne det jo være med til at undgå, at vi skulle til at lave lovgivning omkring det herindefra.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-15:
Jamen jeg tror, det er lidt bredere, for kommunerne kan jo også sende ting i udbud i forhold til privat hjemmepleje og private firmaer, der udfører nogle opgaver.
Så det handler lidt om, at den del jo også skal med.
Så det er jo ikke blot kommunerne; de har også nogle private leverandører, som skal følge op på det her arbejde, og det ville jo også kræve en større undersøgelse, ikke kun i forhold til de kommunale tilbud, som man har i kommunen, men også i forhold til at der altså er en række private leverandører, der leverer ydelser til nogle af de mest sårbare mennesker i vores samfund.
Per Larsen (KF), 2020-05-15:
Tak for det, og tak til ministeren for at tilkendegive regeringens holdning.
Jeg er selvfølgelig en lille smule skuffet over, at vi bryder den trend, at regeringen støtter beslutningsforslag fra min side.
Ministeren nævner jo de der 2 gange 50 hoveduddannelsesforløb, som man har aftalt med Danske Regioner, og i bl.a. et svar til fru Liselott Blixt fra den 20. august 2019 skriver ministeren, at det er et vigtigt skridt på vejen.
Så er mit spørgsmål: Hvorfor så ikke tage det sidste skridt, så det, som beskrevet i vores forslag, sikres, at alle danskere har adgang til en praktiserende læge, når vi når til omkring 2040, som jo er det, PLO anskueliggør vil kunne lade sig gøre, hvis man vedtager det her forslag?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-15:
Det er rigtigt, at de her 100 ekstra uddannelsesforløb, som vi har aftalt med Danske Regioner, og som er finansieret i aftalen med Danske Regioner, er et skridt på vejen.
Jeg kan jo ikke afvise, at det vil være relevant i forhold til det strukturelle arbejde med generelt at se på uddannelse, som Sundhedsstyrelsen sætter i gang, og at der også der vil være ideer fremme om, at man kan gøre noget mere.
Jeg siger ikke, at det her arbejde slutter med det her.
Men som jeg redegjorde for i min tale, er der en lang række andre faktorer, som man også skal have opmærksomhed på, bl.a. at uddannelsespladserne også skal besættes.
Og alene der, hvis man kan få besat et større antal uddannelsespladser, vil vi jo nå et stykke vej.
Derfor er vi nødt til at se mere bredt på den her problemstilling, som er en stor problemstilling, som vi skal have håndteret.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-15:
Tak for det.
Og tak til De Konservative for et godt beslutningsforslag, som sætter fokus på en meget vigtig problemstilling og noget, som der jo heldigvis ikke er mange sager om, men trods alt så mange sager, at det berører en del mennesker og ikke mindst berører alle os andre også.
Derfor er jeg sådan set glad for tilkendegivelsen fra justitsministeren om ikke bare at se positivt på forslaget her, men faktisk også om at kigge på, om der skal være flere grupper, der er med, end der egentlig lægges op til i det her beslutningsforslag.
Og det synes jeg er meget, meget fornuftigt at man giver sig tid til at kigge på, og så håber jeg også, at vi i fællesskab i Retsudvalget kan lande det her på en måde, som jeg egentlig tænker at vi kan finde hinanden i, for det her er noget, vi alle sammen er optaget af.
Så jeg vil gerne takke for det gode initiativ og bare formelt set sige, at vi jo ikke støtter beslutningsforslaget, som det ligger her – også af de grunde, som justitsministeren har beskrevet – men med en positiv tilkendegivelse af, at det her er en vigtig problemstilling.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-15:
Der har været masser af fokus på det.
Jeg har været inde på det i nogle af mine korte bemærkninger, eksempelvis i forhold til straffe.
Vi har puklet med at få nogle mærkbare straffe på det her område i årevis, også under den tidligere regering, som Dansk Folkeparti ikke var med i, skal vi lige huske på.
Det var jo forskellige ministre fra Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance, der sad på de her områder.
Jeg husker det i hvert fald sådan.
Så derfor er det ikke et spørgsmål om historieskrivningen.
Vi kan sagtens diskutere, om den er rigtig.
Nej, det handler om, at der skal ske noget nu – og der er bare ikke sket noget endnu.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-15:
Det der er jo ikke en helt rigtig historiefortælling.
Det er jo ikke sådan, at vanvidskørsel først var noget, der gik op for os sidste sommer med den tragiske hændelse på Langebro, og at det før det ikke var noget, der overhovedet var inden for radaren.
Det er ikke rigtigt.
Sandheden er jo, at den daværende regering sad og arbejdede med det her og forsøgte at finde modeller.
Det er jo en diskussion, der har været der løbende gennem årene.
Jeg kan gå helt tilbage til 2011 og finde pressemeddelelser fra Dansk Folkeparti om det her spørgsmål.
Så det er jo ikke noget nyt.
Jeg deler da fuldstændig iveren efter, at der skal ske noget, og frustrationen over, at der ikke er sket noget tidligere, men det er måske lidt falsk historieskrivning at sige, at det først var sidste sommer, der begyndte at komme fokus på det her problem.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-15:
Det håber jeg det er.
Jeg har ikke selv kunnet få overblikket over det, for ét er jo, at man har en kommune, der gør det – og nogle kommuner gør det, og det afhænger også af, hvilken leder der er ude på de enkelte tilbud –
noget andet er, at jeg i hvert fald også tidligere har fået opringninger fra journalister, som har fundet ud af, at der er en række kommuner, der ikke gør det.
Jeg tænker jo også om den sag, der kom frem i går, at hvis man havde indhentet attest der, var den sag ikke opstået.
Så det ville da være fint at få overblik over det.
Men uanset hvad, synes jeg stadig væk, at man skal indhente en offentlig straffeattest, ligesom vi har det på børneområdet med børneattesterne.
Det synes jeg ville være rigtig godt.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-15:
Tak for det.
Jeg vil sådan set bare benytte lejligheden til igen at kvittere for forslaget.
Så vil jeg bare sige, at når fru Karina Adsbøl siger, at de andre partier har talt sammen, så er det muligt, at de har det, men vi har ikke talt sammen med andre partier og afklaret, hvordan vores stillingtagen skulle være i det her.
Det er udelukkende en saglig stillingtagen ud fra det konkrete forslag.
Som sagt er jeg fuldstændig enig i intentionen i forslaget.
Det, jeg bare vil høre fru Karina Adsbøl om, er, om ikke – det er nemlig min opfattelse – langt de fleste kommuner faktisk har den her praksis.
Langt de fleste kommuner, jeg kender til, indhenter faktisk en straffeattest.
Så hvis nu vi blev enige om at lave en fælles beretning, kunne det så ikke være en god idé også at prøve at få undersøgt, i hvor høj grad kommunerne allerede gør det her i forvejen?
Per Larsen (KF), 2020-05-15:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på et vigtigt emne, nemlig sikkerheden for de ældre og for dem, der modtager hjælp fra det offentlige.
Vi skal passe på med ikke at øge bureaukratiet og omkostningerne til administration i den offentlige sektor.
Og sådan som reglerne er udformet i dag, har kommunerne gode muligheder for at gennemføre grundige ansættelsessamtaler, indhente referencer for de medarbejdere, som de ansætter, og i de tilfælde, hvor kommunerne finder det nødvendigt, at indhente en straffeattest.
På den baggrund vil jeg sige, at vi har tillid til, at kommunerne gennemfører ansættelsessamtaler og på den måde holder justits med, at det personale, de ansætter, er ordentlige og hæderlige mennesker.
Vi synes, det er voldsomt, hvis det er sådan, at man skal indhente straffeattester på alle ansatte.
Der kan jo være nogle, som måske skifter job fra én kommune til en anden kommune.
Vi synes, det er meget voldsomt, hvis det er sådan, at man skal presse det her ned over kommunerne som et krav.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-15:
Vi herinde, kommunerne, systemet er jo til for borgerne, og her er der tilsyneladende noget, som borgerne ønsker.
De ældre ønsker en større sikkerhed.
Så kan man vælge at tale system og sige, at vi ikke mener, at systemet har brug for det, eller man kan også vælge at anlægge den retning og sige, at det er noget, som borgerne derude ønsker: Kan vi levere det uden de store problemer?
I den her sag ville vi godt kunne levere det uden de store problemer, og hvorfor skulle vi ikke gøre noget, som ville kunne glæde og gavne de borgere, som det omhandler?
Så derfor er Nye Borgerlige positive omkring det her forslag.
Til den videre behandling kunne jeg godt tænke mig, at vi dykker ned i og får kigget på de data, der ligger omkring det.
Altså, der er blevet nævnt nogle eksempler på kriminalitet, som er blevet begået ude hos de ældre.
I hvor mange af de her sager var der reelt set en straffeattest med noget på?
Var det tilfældet?
Eller er der ingen af de sager, som er blevet omtalt i pressen, eller som er blevet afsluttet, hvor der har været en straffeattest?
Jeg synes også, det er relevant viden at få i den her sammenhæng.
Men vi skylder herinde fra Folketingssalen, at vi sætter borgerne først, og at vi i den lovgivning, vi laver herinde, gør det med udgangspunkt i, hvad det er for nogle behov borgerne har, og her er det tydeligt, at de ældre har ønsket og har ytret ønsket om en større sikkerhed og en større tryghed i, hvilke mennesker det er der kommer, og hvordan man kan sikre sig, at de mennesker ikke har en kriminel fortid, og det synes vi er positivt i Nye Borgerlige.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-15:
Tak for ordet.
Det er utilgiveligt at udnytte en betroet stilling til at bedrage eller mishandle personer, hvis ve og vel man er ansat til at varetage.
Men det, vi ikke kan se i bemærkningerne til beslutningsforslaget, er, hvor stort problemet er.
Der er ikke fremlagt en analyse af, hvor mange af de her sager der forekommer generelt, og så kommer vi ind på spørgsmålet om proportionalitet, som bl.a. hr. Stinus Lindgreen også har været inde på: Er det fornuftigt at mistænkeliggøre alle ansatte, hvis der er tale om et forsvindende lille antal brodne kar?
Det er det nok ikke, men vi kan ikke vide det, fordi analyserne ikke er fremlagt.
For nogle år siden udgav jeg en slags håndbog i politik sammen med vores nuværende justitsminister, hr. Nick Hækkerup, og Venstres nuværende formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen.
I den beskæftigede vi os i stikordsform med en række politiske begreber, herunder begrebet hovsaløsninger, og i vores bog står der bl.a., og jeg citerer: Skønt det er vanskeligt at lave en fuldstændig klassifikation af hovsaløsninger, kan man pege på nogle meget almindelige typer.
Den første er overreaktionen.
Her sker der ofte det, at et konkret, men afgrænset problem kommer til offentlighedens kendskab.
Nogle børn læser ikke lektier.
Nogle mennesker har et overforbrug af dette eller hint.
I stedet for at undersøge årsagerne til disse problemer og i stedet for at sætte ind der, hvor de findes, forbyder hovsaløsningen nu alt og alle at udføre den aktivitet, der i visse tilfælde giver nogle få mennesker problemer.
Hovsa.
Citat slut.
Vi mener, at et generelt krav om straffeattester ikke er identisk med, men minder meget om den beskrivelse af hovsaløsningen, der er i vores politiske håndbog.
Så vi tager afstand fra de eksempler, der er givet i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Vi kan godt være med til at udforme en beretning, sådan som Venstre f.eks. foreslår, men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-15:
Det her er ikke nogen hovsaløsning.
De tilfælde, der er nævnt i det her beslutningsforslag, og andre, der er nævnt i pressen, handler om rigtige mennesker, og hvis man kunne forebygge bare én af de grimme situationer med en straffeattest, er det værd at tage med.
Men så vil jeg godt høre ordføreren i forhold til den aftale, vi indgik, for den var Liberal Alliance også med i, netop omkring straffeattester i forhold til vores botilbud – de tilbud, der er underlagt de sociale tilsyn.
Der synes man, det er helt i orden at indhente straffeattester på dem, der er ansat, ledere m.v., men det gør man så ikke i hjemmeplejen.
Er det så også en hovsaløsning i forhold til vores botilbud?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-15:
Jamen det, vi mangler her konkret, er simpelt hen en analyse af, hvor stort problemet er.
For det er selvfølgelig rigtigt, at der er noget, der hedder et forsigtighedsprincip, men sådan et forsigtighedsprincip skal jo også administreres fornuftigt.
For hvis man siger, at én dræbt i trafikken er én for meget, så skal man jo forbyde trafik, og dermed er forsigtighedsprincippet gået for vidt.
Så spørgsmålet, som jo ikke er afklaret her, er simpelt hen: Hvor stort er problemet?
For der skal være proportionalitet i tingene, når vi laver lovgivning.