runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-10:
Tak, formand.
Først og fremmest vil jeg sige, at det føles ubeskriveligt at få lov til at stå her på Folketingets talerstol.
Det er en kæmpe ære og et privilegie, som jeg vil prøve at forvalte efter bedste evne.
Hvor er det dejligt, at man i sin første ordførertale skal tale om et lovforslag, der gavner danske virksomheders muligheder og vilkår i forhold til at skabe udvikling gennem forskning.
Det vil man gøre ved at øge fradraget for virksomheders udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed fra 110 til 120 pct. frem mod 2028 gennem en løbende indfasning.
Dette vil gavne dansk erhvervsliv og dermed også Danmarks økonomi, da den største vækstmotor, vi har, er innovation.
At danske virksomheder kommer på markedet med et produkt, der skaber et nyt marked eller revolutionerer et eksisterende marked, er vigtigt.
Når man er en lille åben økonomi med en høj løn- og levestandard, er det afgørende, at vores opfindsomhed som nation følger med.
Det er derfor vigtigt, at vi igen får hævet og permanentgjort FoU-fradraget, for det er vigtigt for virksomhederne at vide, hvad der er rammevilkårene på længere sigt, når der skal forskes og udvikles.
Vi skal ikke sakke bagud i forhold til resten af Europa, og det har jo ikke været optimalt, at fradraget har været sænket til 108 pct. Forslaget finansieres af saneringer i erhvervsstøtteordninger, hvilket vi jo også støtter i Det Konservative Folkeparti, fordi vi generelt ønsker en simplere erhvervspolitik og en simplere skattepolitik.
Jeg noterer mig desuden, at der har været en vis skepsis
visse steder i erhvervslivet, i forhold til om ændringen af ordningen ændrer mere, end man blev stillet i udsigt, men det tænker jeg vil blive belyst i den videre behandling af dette lovforslag.
Og Det Konservative Folkeparti støtter derfor lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-10-10:
Jeg vil bare ønske ordføreren tillykke med jomfrutalen.
Nu er vi jo fra samme egn og holder med det samme fodboldhold, så det er dejligt at se en esbjergenser på talerstolen.
Vi har været sammen om aftalen, så vi kan jo kun være enige i rosen.
Men det er lige det sidste, jeg hæfter mig ved, hvor ordføreren siger, at der er nogle knaster osv., vi har hørt lidt om her de seneste dage.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-10:
Jeg vil sige til ordføreren, at det vil vi gerne, for det er vigtigt, at vi sørger for, at tingene bliver gjort ordentligt.
Man skal selvfølgelig også sikre, når man serverer erhvervsstøtteordninger, at man gør det, der bliver stillet i udsigt, og selvfølgelig ikke mere end det, men heller ikke mindre.
Så det er mit svar.
Anders Kronborg (S), 2024-10-10:
Vi skal gøre det sammen, for så har vi også sendt det signal til dem, der sidder og følger med i debatten, at det her kommer vi til at bore helt ned i dybden af, inden vi kommer til tredjebehandlingen – så eventuelle misforståelser eller andet kan blive ryddet af vejen, og så intentionerne er hundrede procent i forhold til den flotte aftale, som vi har lavet i fællesskab.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-10:
Det vil jeg være enig med ordføreren i, og jeg vil sige, at det er dejligt, at den gode esbjergensiske kultur for at lave en hurtig handel også kan bringes ind i Folketingssalen.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-10:
Der er sagt rigtig meget allerede om det her lovforslag, og det er af en forholdsvis teknisk karakter.
Men som det første vil jeg sige, at jeg sådan set generelt glæder mig over, at der står »edb« i et lovforslag.
Det er et ord, vi bruger for sjældent om elektronisk databehandling.
Så alene det gør, at det er positivt.
Generelt set
er der sagt meget om det her.
Der er selvfølgelig nogle ting, som vi også skal have udboret i udvalgsbehandlingen – nogle af de ting, som er småting, og som også er nævnt her.
Vi er jo også rigtig glade for være med i den her aftale, der netop forbedrer rammerne for erhvervslivet, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for det her lovforslag og glæder os i øvrigt til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Christina Olumeko (ALT), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Jeg syntes også, det var sjovt, at der står »edb« i lovforslaget.
Lovforslaget her er en del af en delvis udmøntning af en politisk aftale om et stærkere erhvervsliv fra sommeren 2024.
Med lovforslaget foreslås det bl.a. at afskaffe muligheden for at straksafskrive edb-software, knowhow og patentrettigheder.
Det kan vi støtte i Alternativet.
Hvad angår edb-software, er det i vores øjne ikke sådan, at der længere er behov for at skattebegunstige softwareinvesteringer, og hvad angår knowhow og patentrettigheder, mener vi, at der findes andre og mere direkte og mere hensigtsmæssige ordninger til at støtte den type forskning og forsøg og udvikling.
Så er der den del af forslaget, som netop handler om fradraget for udgifter til forsøg og forskning.
Alternativet er som udgangspunkt for at støtte forskning og forsøg, det er klart, og vi var også med til at indføre og forhøje fradraget i sin tid.
Afgrænsningen, som jeg nævnte før i et spørgsmål til Socialdemokratiet, giver imidlertid anledning til vanskeligheder i praksis, så vi foreslår, at man fra lovgivers side enten indfører en mere specifik afgrænsning af fradraget, eller at vi laver en procedure for afklaringen af, hvornår noget er forsøg eller forskning.
Lige nu mener vi at fradraget er meget vagt formuleret, og det betyder, at udgifter, der ikke rigtig har noget at gøre med forsøg og forskning, også kan blive fradragsberettigede.
Jeg synes også, det er ret godt symboliseret ved, at det her fradrag jo har et kælenavn, der er forskning og udvikling, og det er også det, der står i den politiske aftale.
Og det er jo meget, meget bredere end det, der egentlig er meningen med fradraget, nemlig forskning og forsøg.
Lige præcis den her problemstilling nævnte Alternativet faktisk over for erhvervsministeren, da vi forhandlede.
Jeg synes ikke rigtig, at jeg dengang fik noget svar fra ministeren på, om vi kunne afgrænse fradraget.
Derfor vil jeg gerne høre skatteministeren, om skatteministeren er åben over for, at vi i lovbehandlingen kan finde en måde at definere fradraget tydeligere på eller i det mindste lave en procedure for, hvordan vi kan få afklaret, at noget er forsøg og forskning.
Det tror jeg også at virksomhederne vil synes vil være gavnligt i praksis.
Jeg håber, at ministeren vil komme ind på det i sin tale om lidt.
Afslutningsvis vil jeg bare sige, at så længe fradraget ser ud, som det gør lige nu, kan vi på nuværende tidspunkt ikke støtte lovforslaget.
Men vi håber, regeringen er åben over for at ændre i lovforslaget.
Tak for ordet.
Rosa Eriksen (M), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Det er godt at være tilbage på talerstolen.
Danmark skal simpelt hen være et af de bedste lande at drive erhverv i, hvis ikke det allerbedste.
Det er så endnu et af de lovforslag, der medvirker til, at Danmark forbedrer sin erhvervsvenlighed.
Lovforslaget er jo en del af »Aftale om Et stærkere erhvervsliv«, som vi tidligere på året indgik som en bred aftale i Folketinget.
Det kan egentlig siges meget simpelt: Gode vilkår og gode rammer – ja, det skaber også gode virksomheder.
Det er en forudsætning, som vi i Moderaterne arbejder i døgndrift for.
Det at være erhvervsvenlige er jo ikke alene kun for virksomhederne og de ansatte i virksomhederne osv.'s skyld.
Nej, det er jo i bund og grund for hele Danmarks skyld.
Forudsætninger, der giver de bedste rammebetingelser til virksomhederne, er også dem, der er med til at finansiere vores velfærdssamfund.
At mine børn går i skole, at syge mennesker kan besøge lægen, at vi har et sikkerhedsnet, der griber de mennesker, der ikke kan være på arbejde i en tid – det og jo i sandhed meget mere er noget, der bliver finansieret af, at mennesker vælger at drive erhverv i Danmark og betale skat.
Det faktum støtter vi utvivlsomt op om i Moderaterne.
Med lovforslaget er der indgået en aftale om at forhøje fradraget for de udgifter, der er forbundet med forsøgs- og forskningsvirksomhed.
At virksomheder kan investere i øget forskning kan være en stor gevinst for virksomhedernes udvikling, men også for os som samfund.
Se bare på f.eks. Novo Nordisk.
Men ikke kun sundhed er en dansk spidskompetence, men bl.a. også grøn omstilling og it.
Derfor og af det, der følger af ekspertgruppens anbefaling, sanerer vi nu to erhvervsstøtteordninger, dels straksafskrivning på software, men også på knowhow og patentrettigheder.
Aftalen, der blev indgået er bred, så jeg er nok ikke den eneste i salen her, der synes og tror, det er en god idé at give erhvervslivet de bedste forudsætninger.
Moderaterne stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2024-10-10:
Tak for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Med lovforslaget følges der op på dele af aftalen om et stærkere erhvervsliv, som blev indgået i juni i år.
Gode rammevilkår for dansk erhvervsliv er afgørende for, at de danske virksomheder fortsat kan skabe vækst og arbejdspladser.
Det er forudsætningen for, at vi kan finansiere vores fælles velfærdssamfund til gavn for alle.
Derfor er det aftalt at forhøje fradraget for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed.
Det gør det mere attraktivt for virksomheder at investere i forskning og udvikling.
Det er forskning og udvikling, der skal sikre danske styrkepositioner, f.eks. inden for grønne teknologier og sundhed.
Samtidig skabes der med forslaget sikkerhed for, at der også fremadrettet er et forhøjet fradrag for udgifter til forskning og udvikling.
Det drejer sig om straksafskrivning på software og om straksafskrivning på knowhow og patentrettigheder.
Det vil betyde, at software fremover vil skulle afskrives efter de almindelige regler for driftsmidler, dvs. med 25 pct. på en samlet saldo for virksomhedens driftsmidler, og at knowhow og patentrettigheder vil skulle afskrives efter de almindelige regler for immaterielle aktiver som f.eks. goodwill, dvs. over en periode på 7 år.
Med de ord vil jeg gerne takke for den debat, der hidtil har været, og for den, som jeg nævnte før, overvejende positive modtagelse.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og vil selvfølgelig bidrage med det, jeg kan, til udvalgsarbejdet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-10-10:
Tak for det, formand.
Lovforslaget udmønter en del af »Aftale om Et stærkere erhvervsliv«, som Liberal Alliance er en del af.
Vi så egentlig gerne, at man gik meget længere ned ad det spor med ekspertgruppens anbefalinger med erhvervsstøttesaneringer mod at sænke skatter og byrder for pengene.
Vi hilser det velkommen, at FoU-fradraget stiger, selv om vi hellere så de brede selskabsskattelettelser.
Så er vi blevet gjort bekendt med en usikkerhed vedrørende straksafskrivning på software.
Det målrettes jo købere af software og den mulige afskrivningsprofil på det.
Men jeg kan sige, at Liberal Alliance stemmer for.
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Jeg anerkender, som ordføreren også siger, at der gode takter og elementer i det her lovforslag, der ligger her, og jeg vil så også kvittere for, at det er godt.
Christina Olumeko (ALT), 2024-10-10:
For os at se
er der behov for at præcisere eller afgrænse, hvad man kan få fradrag for, eller også lave en procedure for, hvordan man kan få afklaret, hvad der er forskning og forsøg.
Det er sådan, at i dag er det forholdsvis uklart defineret, og det betyder også, at man kan få fradrag for udgifter, der ikke har så meget at gøre med forsøg og forskning.
Anders Kronborg (S), 2024-10-10:
Men lad os få en drøftelse i udvalget om det og meget tydeligt understrege, at det selvfølgelig skal leve op til intentionerne i aftalen.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-10:
Tak for det.
Jeg har kun en kommentar det ene, nemlig afskrivning på edb-software.
Det har jo været sådan, at det kunne man trække 100 pct. fra i dag, altså fuldstændigt fradrag med det samme.
Det ændrer den her aftale til 25 pct. efter saldoprincippet.
Det synes jeg for så vidt også er udmærket.
Der er imidlertid forskellige organisationer, der har gjort mig opmærksom på, at det kan være lidt problematisk, at man også på det her område for edb-software sondrer og siger, at de lønudgifter, der er forbundet med edb-software, skal afskrives efter princippet for driftsmidler.
Det vil altså sige, at hvor lønudgifter jo normalt trækkes fra som enhver anden lønudgift til medarbejdere, så indfører man altså her, at hvis det har noget at gøre med edb-software, er det særlige driftsmidler, det skal afskrives på.
Organisationerne påstår i hvert fald over for mig, og jeg har ingen grund til at betvivle det, at det er lidt problematisk.
Det kan medføre administrative byrder for firmaet og for skattevæsenet, og jeg vil under udvalgsbehandlingen bede ministeren om at redegøre nærmere for den provenumæssige betydning for det her.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at vi har en rente, der ikke er ret langt fra nul, og vi har en inflation, der heller ikke er så langt fra nul, så om man får sit fradrag her og nu eller man skal have det over nogle år, har nok ikke den helt store betydning.
Men hvis det har betydning for både virksomheden og for skattevæsenet i administrativ henseende, skal vi selvfølgelig tage hensyn til det og så lave en mere enkel løsning.
Men det er noget, vi kan kigge på under udvalgsbehandlingen.
Og helt generelt må jeg sige, at Venstre jo i sagens natur kommer til at støtte det her forslag i enhver henseende.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-10:
Det gør vi naturligvis, fordi vi jo er en del af aftaleforligskredsen set i forhold til den styrkede erhvervsindsats, iværksætteripakke og alt muligt andet.
Det er en samlet aftale, som også indeholder andre ting end dem, der er skitseret i det her lovforslag, men det gør jo ikke vigtigheden af, at vi naturligvis bakker op om de samlede indsatser, mindre.
De to ordførere før mig har jo været inde på det om ekspertgruppens anbefalinger og fradragsrettigheder i forhold til at få afskaffet den her straksmulighed.
Det er sådan set meget fornuftigt.
Så synes vi også i Danmarksdemokraterne, at det er utrolig vigtigt, at vi fastholder en ambitiøs sikring af investeringer i forskning og udviklingsbaserede indsatser hos de danske virksomheder.
Når man øger forskerfradraget, øger man efter vores bedste vurdering også virksomhedernes muligheder for at agere agilt med hensyn til fremtidige udviklinger og fremtidige indsatser i forhold til at styrke vores danske beskæftigelse, arbejdspladser og alt muligt andet her i kongeriget.
Så vi er meget tilfredse med aftalen, og vi støtter naturligvis forslaget.
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Tak for det, formand.
Lad mig begynde med at slå fast, at det grundlæggende er fornuftigt at rydde op i erhvervsstøtteordningerne.
Vi bør tilstræbe en enklere og mere overskuelig lovgivning, som understøtter både gennemsigtighed og effektivitet i vores skattesystem.
I den forbindelse er det også fornuftigt at afskaffe de særlige afskrivningsmuligheder for software.
Disse ordninger har haft deres tid, men nu er der behov for en mere ensartet behandling af afskrivninger i dansk lovgivning i det hele taget.
Samtidig er det også vigtigt at understrege, at SF naturligvis anerkender betydningen af at sikre gode rammer for et stærkt erhvervsliv i Danmark.
Vi har brug for virksomheder, der kan skabe arbejdspladser, vækst og innovation, og vi ønsker at understøtte den udvikling.
Det skal dog ske på en måde, der balancerer støtten med hensyn til fællesskabets ressourcer og prioriteringer.
Men her er SF ikke med.
Vi valgte at stå uden for aftalen fra juni måned, og det gjorde vi af flere grunde.
For selv om vi ser fornuften i visse dele af forslaget, er vi grundlæggende uenige i, hvordan provenuet skal anvendes.
Det gælder særlig, når vi ser på de store beløb, der her er i spil.
Med aftalen gives der lettelser for knap 2 mia. kr., og ovenikøbet har man valgt at bruge næsten 1 mia. kr. fra råderummet til at finansiere det.
En væsentlig del af denne finansiering går til den skematiske værdiansættelse og den nedsatte bo- og gaveafgift ved overdragelse af erhvervsvirksomheder.
Det er tiltag, som SF er skeptiske over for.
Vi mener, at de her lettelser i høj grad vil gavne de mest velhavende familier og virksomheder, uden at det nødvendigvis kommer den brede befolkning til gode.
Det er en prioritering, vi har svært ved at bakke op om.
Derudover ser vi også med skepsis på forhøjelsen af FoU-fradraget.
Selvfølgelig skal der være gode vilkår for forskning og udvikling, men vi mener, at midlerne kunne være brugt langt bedre på områder, der sikrer større samfundsmæssig nytte.
På den baggrund, og selv om vi anerkender intentionen om at rydde op i erhvervsstøtteordningerne, kan SF ikke støtte det samlede forslag.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2024-10-10:
Tusind tak til SF's ordfører for kommentarerne.
Nu er det om bo- og gaveafgiften jo ikke fremsat endnu.
Jeg anerkender fuldstændig, at det var en del af aftalen, men det er ikke en del af selve lovforslaget her.
Så hvorfor kan SF ikke isoleret set – når man stort set er så positiv over for det her lovforslag – stemme for det her lovforslag og så afvente det om bo- og gaveafgiften, når det bliver fremsat, og så stemme imod dét lovforslag?
Det, jeg jo synes jeg lytter mig til, er, at det, der ligger på bordet her, synes SF faktisk er ret godt.
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Nu er det jo en samlet aftale, og vi er ikke med i den samlede aftale på grund af de prioriteringer, der er, også selv om jeg også sådan set understreger, at der er elementer og dele af lovforslaget her, som er fornuftige.
På det grundlag mener jeg heller ikke at vi samlet set kan støtte det lovforslag, der er her, selv om der er gode takter i det.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-10:
Tak for det.
Vi har haft iværksættere i Danmark i mange år, men vi kunne nok have haft endnu flere.
Desværre har der fundet børsnoteringer sted både i Norge og Sverige, som burde have fundet sted i Danmark.
Det er vi hastigt i gang med at rette op på, og det her forslag handler om et af de problemer, som har redet iværksættere som en mare.
Med forslaget ophæves beskatningen af udbytter, som selskabet modtager på porteføljeaktier.
Det vil altså sige, at hvis man har et moderselskab foroven, der ejer under 10 pct. af nogle aktier i et underliggende aktivt selskab, bliver udbyttet dér altså ikke beskattet mellem de selskaber.
Men vigtigst af alt, og det er det, jeg vil koncentrere mig om, er, at der er mulighed for, at investorer ikke rammes af lagerbeskatningen, hvor vi jo altså har et selskab, en investor, der ejer aktier i et porteføljeselskab.
Sådan er det desværre i dag, og skrækeksemplet hedder GomSpace, hvor direktøren har haft aktier i selskabet, og ved nytårstid er de steget rigtig, rigtig flot på Børsen.
Vedkommende har så været i lockup ifølge sine aftaler – han kunne ikke gå ud at sælge aktierne – og på det tidspunkt, han kan sælge aktierne, er de muligvis slet ikke det værd, som de var, da de blev beskattet.
Det giver nogle frygtelige skattemæssige problemer, kan jeg rolig sige, og jeg er meget ked af, at vi ikke får samlet op på det over for de mennesker, som er blevet ramt af det her.
Men det kan åbenbart ifølge ministeriet teknisk set
ikke lade sig gøre.
Men fremadrettet retter vi op på det, sådan at der nu bliver tale om, at man ikke længere behøver at blive lagerbeskattet.
Men det er altså underligt, at udskydelsen af den tvungne overgang fra lagerbeskatning i 7 år binder i hele 7-årsperioden.
Altså, der skal man vælge én gang for alle, at nu skal man have lagerbeskatning efter 7 år.
Det burde kunne lade sig gøre også i den mellemliggende periode at vælge om, om man så må sige.
Men det er noget, vi kan kigge på, og det er da heldigvis i om ikke småtingsafdelingen, så i hvert fald afdelingen for finesser, og det kigger vi på i udvalget.
Det kan være, der er nogle ting, der skal rettes op på.
Men det her er et super, super godt forslag, som vi har ventet rigtig, rigtig længe på.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-10:
Meget af debatten indtil nu har handlet om ændringerne i forhold til realisationsbeskatning i forhold til den her periode på 7 år, men man kan jo sådan set sige, at hvis man kigger på indholdet i den samlede iværksætterpakke, udgør den del sådan set kun omkring 20 mio. kr. i forbedringer i forhold til iværksætteri.
Jeg vil egentlig gerne bruge lidt af min tid på at tale om nogle af de lidt større delelementer i aftalen, og hvor der i hvert fald bliver allokeret endnu flere midler til fremtidige forbedringer af iværksætterforholdene her i Danmark.
Den allerstørste del er jo, at man med den her aftale får ophævet beskatningen af dem, der udbyder sig som selskaber, der modtager de her skattefri porteføljeaktier.
Det er selvfølgelig, fordi man har ønsket at lave en model, hvor dem, der investerer i unoterede aktier, får en bedre stilling i forhold til den måde, de bliver beskattet på, hvis der kommer en gevinst, men også, i forhold til at det skal være mere interessant for investorer at investere i unoterede selskaber.
Der putter man jo så de her 450 mio. kr. ind som en del af det, og jeg tror egentlig på, at hvis man kigger på den sammensætning, der har været i Danmark igennem mange år, har der i stigende grad været en større og større efterspørgsel efter, at vi fik nogle stærkt forbedrede vilkår for dem, der har investeret i unoterede selskaber.
Det kommer så på plads med den her iværksætterpakke, som Danmarksdemokraterne jo også er en del af.
Så synes jeg jo også, det er vigtigt, at vi med aftalen også får hævet progressionsgrænsen for beskatning af personlige aktieindkomster.
Det er jo sådan set en god måde at tilskynde folk til at investere en del af deres likvider, måske nogle, der bare står på en bankbog, med henblik på aktieindkomst osv.
Så alt i alt er der en række delelementer i det her samlede lovforslag.
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Iværksætteri er med til at skabe vækst, innovation og arbejdspladser, og derfor er det naturligvis også vigtigt at have de rigtige rammevilkår og et system, der understøtter dem, der tør at tage springet og starte egen virksomhed.
Vi anerkender også, at der var flere gode elementer i iværksætteraftalen.
Nogle af tiltagene kan være med til at lette livet for iværksættere og styrke deres muligheder for at vokse, men desværre rummer aftalen også en række dyre og ulighedsskabende skattelettelser, som vi i SF ikke kan bakke op om.
Et klart eksempel er forhøjelsen af progressionsgrænsen for beskatning af personlig aktieindkomst.
Det rejser spørgsmålet om, hvorfor en sådan fordelingsmæssigt skæv skattelettelse overhovedet er en del af en iværksætterpakke.
I SF savner vi også dokumentation for, at den forhøjede progressionsgrænse reelt styrker iværksætternes muligheder i Danmark.
Hvor er evidensen for, at det markant vil gøre en forskel for dem, der starter nye virksomheder?
Vi ser det snarere som en lempelse, der øger uligheden og prioriterer skattelettelser til de mest velhavende over for investeringer i velfærden og fællesskabet.
Vi skal sikre, at alle i Danmark har adgang til god sundhed, uddannelse og social tryghed, og fundamentet for et stærkt samfund, hvor også, vil jeg gerne understrege, iværksættere kan trives, er, at vi netop ikke investerer i skæve skattelettelser, men i bedre velfærd.
At bruge store beløb på skattelettelser, der primært gavner de mest velhavende, er efter vores mening en forkert prioritering.
SF er derfor imod forslaget.
Jeg skal også hilse og sige fra Enhedslisten, som desværre ikke kan være her, fordi de fejrer deres 30-årsfødselsdag, at de også stemmer imod forslaget.
Tak for ordet.