runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Vi gør det ved at gå forrest med det gode eksempel, ved at blive ved med at tage diskussionen i offentligheden og blive ved med at insistere på, at der er nogle ting, der skal være bedre.
Jeg ved godt, at der her er en stor ideologisk forskel, en stor ideologisk kløft, mellem Enhedslisten og Liberal Alliance, men vi tyr ikke til lovgivning som det første skridt.
Der er en positiv udvikling i gang, og derfor ser jeg ikke det store behov for lovgivning.
Det er klart, at hvis man ser det konkrete lovforslag, og man kan se, at det ikke betyder det store i forhold til bureaukrati, og at det ikke har de store negative konsekvenser, jamen så skal vi da nok være pragmatiske og overveje det.
Men det der med hele tiden at sige, at vi skal vise politisk handling, er jeg skeptisk over for.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Ikke umiddelbart, som udgangspunkt.
Dem vil vi gerne lægge afgifter på.
Men de virksomheder, som bekymrer sig om den bæredygtige omstilling og gør en kæmpe indsats for at udlede mindre CO 2 , vil vi gerne betale til.
Anni Matthiesen (V), 2020-10-08:
Tidligere i dag stillede Alternativets ordfører et spørgsmål til Sophie Løhde fra Venstre om, hvorvidt Venstre kunne bakke op omkring, at der skulle sættes afgifter på kød.
Og det kan vi naturligvis ikke.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at vende det spørgsmål lidt om og ligesom give det et nyt fokus og spørge Alternativet, om Alternativet vil være med til at sikre, at det ikke bliver dyrere at drive virksomhed her i landet, og at det ikke bliver dyrere i forhold til iværksætteri.
Pernille Skipper (EL), 2020-10-08:
Jeg vil gerne vende en lille smule tilbage til min gode kollega Victoria Velasquez.
Det spørgsmål, fru Victoria Velasquez kom med før, handlede jo egentlig om, hvordan vi rent faktisk fra politisk hold handler på den sexisme, som kvinder – primært, også nogle mænd, men primært kvinder – oplever ikke bare i dansk politik eller medieverdenen, men på helt almindelige arbejdspladser.
Det, jeg bare synes jeg hørte hr. Alex Vanopslagh sige, var, at hvis man gik i gang med at se på, hvordan arbejdsgiverne kunne få et større ansvar for at komme sexisme til livs på den enkelte arbejdsplads, så ville det være det samme som bureaukrati.
Og det fik altså lige mig til tasten her, for så er vi jo tilbage ved, at vi ingenting skal gøre, eller hvad?
Altså, hvordan handler vi så politisk?
Vi skal jo også ændre på nogle strukturer, så hvorfor ikke sige til en arbejdsgiver, hvis kvindelige ansatte oplever sexisme: Her har du altså et stort ansvar for også at få ændret på kulturen?
Trine Bramsen (S), 2020-10-20:
Som sagt tager jeg med tilbage, at svarene på forslagene ikke opleves som værende gode nok.
Jeg synes jo, at man som minister har ansvar for også at lytte til de myndigheder, der står med den konkrete opgaveudførelse.
Det er i hvert fald noget, jeg selv lægger meget vægt på som minister, altså at have respekt for den faglighed, som de operative myndigheder har, og ikke gå ind og konkret diktere, hvordan de skal arbejde.
Jeg tror i hvert fald, man skal holde sig for øje, at vi alle sammen – uanset om vi er politikere, uanset om det er chefer, der arbejder i vores beredskabsstyrelse eller beredskabsforbund, eller om man er parlamentariker eller tilhører det udførende led hos myndighederne – har en interesse i at beskytte borgerne bedst muligt, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, hvis der går konflikt i det på det politiske niveau, når vi har et fælles mål.
Så en større grad af dialog kunne måske være gavnlig.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Det drejer sig om civilsamfundssikkerhedsdebatten.
Jeg var selv med i det udvalg, og vi havde møde med rigtig, rigtig mange at de folk, som rent praktisk står for indsatserne, og det var derfor, vi formulerede os, som vi gjorde.
Mange af tingene er ikke blevet implementeret, og mange af de forslag, vi har stillet, går netop på, at man bør supplere det med yderligere initiativer.
Nogle af dem afviser I også – det gælder f.eks. forslag om mere træning og alle de der ting.
Det startede egentlig med, at vi så, at der var en skovbrand Sverige, og så var der nogle, der sagde: Skulle vi ikke prøve at samle op på, hvordan de konkrete erfaringer er, og hjælpe vores ministre med det?
Så vil jeg minde om, at jeg nævnte to andre rapporter, og du har nævnt den ene, men du har ikke kommenteret de anbefalinger, der er i den.
Det samme gælder den her ret gode rapport om konfliktløsning, som jeg synes er et stykke supergodt arbejde, og det er ikke alt sammen lavet af Nordisk Råd.
Trine Bramsen (S), 2020-10-20:
Jeg havde en til et møde for nylig, der sagde: Der er ingen konflikt mellem os, bare jeg får lov til at bestemme.
Det er jo rigtigt, for så er der ikke nogen konflikt.
Jeg tror, at det her handler om, at der er forskellige synspunkter på, hvordan man rent faktisk styrker beredskabssamarbejdet, og derfor tror jeg faktisk, at en styrket dialog, og muligvis at vi har vores parter, altså vores myndigheder, med til at forklare, hvordan samarbejdet foregår, måske kunne understøtte forståelsen af det, så vi får løst opgaven på bedste måde.
Måske kunne de også forstå nogle af de indspark, der kommer, bedre, så de faktisk tager dem med sig.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Tak for det.
Nu har der været talt en del om det forebyggende arbejde, som Norge gør rundtomkring i verden.
Jeg kender selv til den omtale, som Norge får.
Jeg har været meget i Catalonien og Baskerlandet osv., og der har Norge en meget, meget høj stjerne, fordi man er god til at få folk op til Norge og få fjender til at mødes og få en dialog i gang og bane vejen for aftaler, som kommer senere.
Alle nordiske lande burde påtage sig den opgave, som Norge har markeret sig så kraftigt med de sidste mange år.
Trine Bramsen (S), 2020-10-20:
Fra dansk side har vi faktisk et stort stabiliseringsarbejde også på Forsvarsministeriets område, så det, jeg tror vi også kunne lære af Norge, er at blive bedre til at fortælle om det, altså det arbejde, vi rent faktisk udfører, og de rådgivningsfunktioner, vi også på den forsvarsmæssige banehalvdel har.
Nu har jeg været forsvarsminister i over et år, og det, der står ret klart for mig, er, at Danmark i høj grad bliver efterspurgt til rådgivningsopgaver, som i høj grad jo har den forebyggende karakter også.
Det er også vores forsvar, der qua den rigtig gode uddannelse, vi giver soldaterne med i bagagen, bliver efterspurgt til den her type af opgaver.
Så jeg synes i hvert fald, det giver god mening at sætte det ind i måske lidt stærkere rammer og begynde at kommunikere stærkere om det.
Jeg kunne da godt forestille mig, at det kunne blive et tema i det nordiske samarbejde.
Lige nu har vi andre opgaver, men jeg kunne da godt forestille mig, at det kunne blive et tema, når vi når et par år frem.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Jeg ser ingen politisk konflikt.
Jeg ser en fælles idé om, at vi skal gøre noget mere, og at vi kan blive bedre, og vi kan gøre større nordisk nytte på civilsamfundssikkerhedsområdet, end vi gør i dag.
For vi vil gerne videre, og vi har prøvet at samle oplysninger ind fra hele Norden til den strategi, og det er derfor, vi synes, at vi nu må prøve at sige til ministerrådet: Hey, der er nogle muligheder her for at komme videre, og vi bakker op, hvis I lytter til os.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Tak for det.
Det synes jeg også ville være en meget god idé.
Thorvald Stoltenberg var jo meget god til det også, og han var meget god til at markedsføre Norge med det.
Han mødte jo op med sådan en lille dåse med makrel i tomat, og så fik han parterne til at sætte sig ned og sagde, at nu lægger vi våbnene til side og deler en lille dåse makrel i tomat.
Det blev sådan et symbol på Norges tilgang til tingene, som var fabelagtig smart.
Det er en god idé at markedsføre det videre.
Trine Bramsen (S), 2020-10-20:
Jeg vil overveje at indkøbe dåser med tun.
Det er vist ikke så politisk korrekt med tun, men så en politisk korrekt fisk på dåse, som vi kan have med rundt.
Jeg tror ikke, lakrids vil øge samarbejdsmulighederne, tværtimod.
Jan Johansen (S), 2020-10-20:
Tak for det, fru formand.
Corona har ændret vores hverdag på rigtig mange måder.
Når vi ikke kan mødes fysisk, mødes vi i stedet online.
Det har banet vejen for forskellige udbydere af internetbaserede kommunikationstjenester, som jeg tror de fleste af os efterhånden har det sorte bælte i i den her coronatid.
Vi oplevede jo for nylig Det Udenrigspolitiske Nævns virkelighed med hensyn til at skulle skabe sikkerhed online.
Vi skal selv blive bedre til at sikre os, men en del af ansvaret ligger også hos de internetbaserede kommunikationstjenester, også kaldet udbydere af NUIK-tjenester.
Lovforslaget, vi skal behandle i dag, er netop målrettet de udbydere.
Og for at sige det meget enkelt skal de regler, der gælder for traditionelle teletjenester, også gælde for de nye internetbaserede udbydere.
Derfor skal vi implementere EU's telekodeks for udbyderne.
Det skal vi, fordi vi skal have tiltro til sikkerheden på den platform, hvor vi kommunikerer, og hvor kommunikationen foregår.
Vi skal vide, hvem der lytter med, hvem der ser med, og vi skal vide, hvordan dataene bliver behandlet.
De internetbaserede tjenester er kommet for at blive, og derfor skal vi sørge for, at de er underlagt relevante informationskrav og en underretningspligt, ligesom de eksisterende tjenester er det i dag.
Og det kan vi gøre ved at implementere EU's telekodeks.
og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Og jeg skulle sige fra Radikale, at de også går ind for lovforslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Tak for det.
Det støtter vi fra Venstres side selvfølgelig op om.
Herunder skal vi fremadrettet til at føre tilsyn med de såkaldte NUIK-tjenester, som f.eks. Skype, på samme måde, som der føres tilsyn med de øvrige teleudbydere.
Det er vigtigt, for disse udbydere bliver en mere og mere integreret del af danskernes hverdag, og der skal vi selvfølgelig også sørge for, at sikkerheden følger med.
Jeg ser frem til udvalgsarbejdet med lovforslaget, da jeg har bemærket i høringssvarene, at nogle organisationer er bekymrede for, hvorvidt lovforslaget er for indgribende og giver Center for Cybersikkerhed hjemmel til beføjelser og mandater, der kan føre til indgriben i borgernes rettigheder.
Der skal vi selvfølgelig sikre os, at vi har fundet den rigtige balance.
Når det er sagt, ser lovforslaget generelt rigtig fornuftigt ud, og jeg er glad for, at vi nu kommer et skridt videre med at sikre os, at vores mere og mere digitale verden også er sikker i fremtiden.
Tak for det.
Jette Gottlieb (EL), 2020-10-20:
Mange tak.
Jeg er ikke ordfører på området, men da vores ordfører, fru Eva Flyvholm, ikke kan være til stede, vil jeg fremføre hendes synspunkter.
Det er også fornuftigt at udvide området til at gælde de netbaserede tjenester.
Men vi har i Enhedslisten den grundlæggende bekymring, at det er Center for Cybersikkerhed, der ligger under Forsvarets Efterretningstjeneste, der skal forestå arbejdet.
Vi mener, at vores cybersikkerhed bør styres af en civil myndighed, som det i øvrigt også gøres i en række andre europæiske lande.
Det ville både være mere effektivt og sikre en bedre gennemsigtighed og en beskyttelse af borgere og virksomheders oplysninger.
Vi vil stille opfølgende spørgsmål i løbet af lovarbejdet om Center for Cybersikkerheds beføjelser og om den bekymring, en række høringssvar rejser, i forhold til om der vil blive lavet ændringer fremover ved lov eller ved lovbekendtgørelser.
Og så vil vi se, hvad den videre behandling fører til.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-10-20:
Mange tak.
Vi må også erklære, at vi er fuldstændig enige, og vi har glædet os til behandlingen af forslaget.
Vi kan dog herfra sige, at vi er betrygget ved, at det er Center for Cybersikkerhed, der skal fastsætte reglerne for udbyderne, og vi ser frem til den videre behandling i udvalget.
Trine Bramsen (S), 2020-10-20:
Det kommer jo an på, hvad øvelserne konkret går ud på.
For vi har også en rigtig stor opgave at løfte i Danmark, når det handler om hele Arktisområdet, et sted, hvor vi er stadigt mere til stede, og hvor vi kan se, at vi har et særligt ansvar – og det løfter vi gerne – for at sikre trygheden.
Og derfor synes jeg også, det er rimeligt, at vi kigger på, hvor vi geografisk skal være til stede og i hvor stort omfang, og hvor vi skal gå ind at hjælpe vores kolleger, hvis de står i en situation, der kræver vores tilstedeværelse.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-20:
Tak for ordet, og tak til forsvarsministeren for redegørelsen, som jeg læser som en positiv udvikling af samarbejdet NORDEFCO.
Jeg har tidligere været lidt forbeholden over for NORDEFCO og har til tider undret mig over den manglende kompetence, der har været i dette nordiske forsvarssamarbejde.
Jovist er der blevet koordineret indkøb af udstyr og kurser m.m., og det er bestemt positivt, men jeg har savnet en fælles nordisk linje i sager, der vedrører vores nordiske region.
Det var derfor med stor glæde, at jeg i forsvarsministerens redegørelse læste, at NORDEFCO's vigtigste resultat er etablering af en krisekonsultationsmekanisme, der skal styrke informationsdelingen i de nordiske lande, som det hedder – en mekanisme, der kan aktiveres i en situation, hvor den regionale stabilitet eller et nordisk lands territoriale integritet eller sikkerhed er truet.
I redegørelsen kan man læse, at formålet med denne mekanisme er »at bidrage til et fælles situationsbillede og give mulighed for at koordinere holdninger til f.eks. internationale hændelser, der har betydning for sikkerheden i den nordiske region«.
Det er godt nyt og et skridt i den rigtige retning, efter at Danmark skal have formandskabet i et år.
Jeg vil gerne dvæle lidt ved ordet fælles.
Alle er klar over, at kongeriget Danmark og vores nordiske naboer, Norge, Sverige, Island, Finland, alle har forskellige forudsætninger for at deltage i et samarbejde som NORDEFCO.
Vi er på mange måde forskellige, men vi er fælles om den nordiske geografiske nærhed, og vi er fælles om den nordiske kultursamhørighed.
Særlig er det vigtigt, at vi har fælles strategier og kommer med fælles udmeldinger, så vi er på linje, når det gælder de andre stormagter, der er i vores region.
Det er vigtigere end nogen sinde på grund af stormagternes interesse for vores region.
Derfor må jeg sige, at det undrer mig, at Sverige, Norge og Finland har indgået et særskilt samarbejde, fordi vi oplever en øget sikkerhedstrussel fra Rusland.
Ligeledes er det positivt, at Sverige og Finland indgår i dette forsvarspolitiske samarbejde med fokus på Nordkalotten.
Mit budskab er bare: Selvfølgelig skal Danmark og Island også deltage i dette øgede samarbejde.
Det er ikke kun på Nordkalotten, at russerne viser en øget tilstedeværelse, og det er ikke kun det svenske luftrum, der bliver krænket af russiske fly.
På Færøerne har vi flere gange set, bl.a. i foråret, hvordan russiske fly har været tæt på eller i det færøske luftrum.
Derfor undrer det mig, at Danmark og Island står uden for den aftale, som jeg forstår det, som forsvarsministrene i Norge og Sverige og Finland har underskrevet.
Bertel Haarder (V), 2020-10-20:
Hvis Danmark havde været inviteret, ville ministeren så have sagt ja?
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Der er jo flere ting i ordførerens bemærkninger: For det første er det en kær pligt for mig at bringe metafysik ind i Folketingssalen, så jeg glæder mig over, at det blev nævnt og anerkendt.
Nu handler redegørelsen ikke om FN, men om det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde.
Jeg synes bestemt ikke, at man skal underkende FN.
FN's vaccinationsprogrammer har også virket helt utrolig godt, men selv om de har en praktisk side, er det da netop værdipolitik.
Det er da på grund af værdier, det er da på grund af den fælles menneskelighed, som vi alle sammen har, at vi engagerer os i lande og mennesker, som bor langt herfra, hvor vi selv bor.
Tak for det.
Lovforslaget er, som det allerede er sagt, et teknisk lovforslag, som udmønter et EU-direktiv og medfører standardisering.
Det går vi selvfølgelig ind for, og jeg skal hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at det kan de også støtte.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Jeg vil også gerne kommentere det nordiske.
Det er, som om det er sådan en, som nogle kalder en festforsamling af fætre og kusiner, og det synes jeg er meget nedgørende over for det her ret konkrete samarbejde, vi har.
Hvert eneste år laver vi ting, som gør nordisk nytte, som vi kalder det, og som gavner konkret.
I den her redegørelse er der en stribe af konkrete civilsamfundsopgaver, som kvalificeres af et samarbejde over grænserne, som bliver stærkere, billigere og mere effektivt, ved at vi gør det sammen.
At kalde det en ... nu kan jeg ikke engang huske udtrykket, synes jeg er at undervurdere det nordiske samarbejde.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-20:
Det er, som om hr. Christian Juhl har en meget negativ holdning til værdipolitik.
Jeg har en meget positiv holdning til det, så når jeg siger, at det her udspringer af værdipolitik, er det meget, meget positivt ment fra min side.
Hvor mange resultater man så har nået, kan man jo diskutere.
Der var en berømt dansk statsminister, som sagde, at skuffen med hensigtserklæringer var fyldt, når det gjaldt nordisk samarbejde, men skuffen med resultater var der ikke helt så meget i.
Det er måske lidt rigtigt.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Vi kunne jo bare nøjes med at sige, at vi var uenige om, hvordan verdens sande tilstand er, eller hvordan styrkeforholdene er.
Vi forherliger vores egen måde at drive det på: Vores militær er noget pænt og ordentligt, de andres er noget forfærdeligt noget.
Altså, jeg vil gerne minde om, at danske og også vores allieredes fly prøver grænser af over mod Rusland.
Det gør de helt bevidst for at se, hvornår de reagerer.
Det fortæller flyvevåbnet helt åbent om; der behøver man ikke at have insiderviden.
Vi har haft den hidtil største marineøvelse oppe nordpå, hvor ikke kun nordiske lande deltog, men hvor europæiske lande deltog og USA deltog for første gang.
Hvis man ikke kan se, at det opfattes af en part, som man er modstander af, så kan det kun gå galt – og jeg er bestemt ikke tilhænger af Rusland eller Ruslands ledelse.
Jeg synes bare, befolkningen har fortjent det bedre, og jeg synes, at vi alle sammen har fortjent det bedre med færre våben.
Derfor siger jeg: Hvorfor vender vi det blinde øje til, når det handler om os selv?
Vi kigger kun på fjenden.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Selvfølgelig skal man være kritisk over for sig selv.
Det er klart.
Det kan godt være, at de øvelser, som er foretaget tæt på Ruslands grænse, har virket provokerende.
Vores system er bedre.
Vi har et langt bedre system, vi har et system, som skal beskyttes mod aggression: Vi har talefrihed, vi har kvinders rettigheder, vi har frie valg, vi har et erhvervsliv, som er frit.
Vi har verdens bedste system, og det bliver truet.
At vi måske har lavet øvelser, som var lige lovlig tæt på Ruslands grænse, og som har kunnet virket provokerende, skal jeg ikke kunne sige – måske!
Men vores system er langt, langt bedre, og det er værd at beskytte og nødvendigt at beskytte, desværre.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Jeg tror bare ikke på, at mere militært isenkram gavner situationen.
Jeg tror også på vores eget system.
Det kan blive bedre, men vi har et ret godt system.
Det behøver vi slet ikke at diskutere.
Jeg siger bare: Hvordan er vi med til at skabe bedre vilkår for andre mennesker?
Er vi det med mere militær, eller er vi det ved at støtte de demokratiske kræfter i de lande?
Jeg ved godt, hvad jeg ville vælge, hvis jeg skulle vælge.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Det ved jeg.
Det har vi forstået.
Jeg har meget sympati for det synspunkt, som bliver fremført fra Enhedslistens side, jeg mener bare ikke, at det behøver at være enten-eller, man kan jo godt gøre begge dele.
Man kan godt forsvare sig selv og støtte de demokratiske bevægelser, som er rundtomkring i de lande, som lider under diktatur.
Bertel Haarder (V), 2020-10-20:
Tak for svarene.
Jeg bad om ordet blot for at gøre opmærksom på, at det helt nye samarbejde mellem Sverige, Norge og Finland ikke er et Nordkalotsamarbejde.
Nordkalotten er blot nævnt som et eksempel, og lige efter at det eksempel er blevet nævnt, nævnes det udtrykkeligt, at der er tale om et samarbejde om interoperabilitet i tilfælde, hvor landene har valgt at reagere fælles i en krisesituation.
Derfor vil jeg gerne spørge: Skal det forstås på den måde, at Danmark slet og ret ikke har været inviteret?
For hvis Danmark ikke har været inviteret, er der jo mulighed for i næste uge at rejse et spørgsmål om det over for de nordiske statsministre – dem har vi i Nordisk Råd, og vi har en spørgesession, og det vil jeg da spørge ind til, altså hvis Danmark ikke har været inviteret.
Hvis Danmark har været inviteret, synes jeg, at forsvarsministeren skylder os et svar på, hvorfor vi så ikke har sagt ja til den invitation.
Trine Bramsen (S), 2020-10-20:
Ja, altså vi har været orienteret, men mig bekendt ikke inviteret, og det er, fordi udgangspunktet for de tre lande har været Nordkalotten, som der samarbejdes omkring.
Det ændrer ikke ved, at Danmark er med i mange andre samarbejder, også med de pågældende lande, hvor vi dækker andre geografiske områder.
Og derfor tror jeg heller ikke, at den militærfaglige forståelse har været, at vi udelukker os fra noget, eller at vi ikke er en del af at løse den sikkerhedsopgave, som vi alle sammen har et ansvar for.
Danmark deltager også både i regi af NORDEFCO, men også i regi af NATO i samarbejder, der direkte adresserer de militære trusler fra Rusland.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Jeg er af natur godt kritisk over for at give myndighederne flere beføjelser – det tror jeg ligger dybt i mit dna – og især når man giver nogle flere beføjelser, uden at der er en anden del af magtens tredeling, som holder øje med de her ting på den rigtige måde.
Og det helt grundlæggende spørgsmål her er jo i forhold til proportionalitet.
Som lovforslaget ligger her og er skåret til, har jeg svært ved at se proportionaliteten i det, og når jeg har svært ved at se proportionaliteten i noget, kan jeg heller ikke stemme for at give myndighederne mere magt og flere beføjelser uden om et retssystem, så derfor kan vi heller ikke støtte det, som det ligger nu.
Katrine Robsøe (RV), 2020-10-20:
Vi vil meget gerne være med til at diskutere, hvordan vi kan gøre det her lovforslag bedre.
Jeg konstaterer også bare, at vi har nogle producenter af nogle forskellige ting, der kan bruges rigtig farligt.
Og jeg synes faktisk også, det er grundlæggende sund fornuft, at du, hvis de her virksomheder sætter forhindringer op for, at du kan lave den her kontrol, så rent faktisk har mulighed for at gå ind og lave en ordentlig kontrol alligevel.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-10-20:
Det tolker jeg jo positivt.
Kan jeg tolke det sådan, at det er det, Det Radikale Venstre også er klar til i samarbejde med andre af Folketingets partier?
Altså at vi går i dialog med regeringen om, at nu skal vi have den her hundrede procents gennemsigtighed for, hvornår det er, uvarslede kontrolbesøg skal foregå.
Katrine Robsøe (RV), 2020-10-20:
Du kan altid tolke det sådan, at vi gerne går i dialog med de andre partier her i Folketinget.
Men det er et kompliceret område, og der er gråzoner, og der vil være vurdering i, hvornår man skal lave de forskellige kontroller.