Carl Valentin (SF), 2024-12-13:
Vi står, som jeg ser det, med et gabende hul i dansk lovgivning.
Vi ved, at fisk kan føle smerte og stress, ligesom mange hvirvelløse dyr, f.eks. hummere, krebs og blæksprutter, kan – det er bekræftet af Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri og af Fødevarestyrelsen.
Og som jeg nævnte i min indledende bemærkning, er der blevet lavet 98 studier på området, som blev gennemgået i 2019, og konklusionen var, at fisk føler smerte næsten på samme måde som pattedyr.
Er det sådan et lille problem, vi nok burde se på?
Nej, hvis vi tager fisk alvorligt som de individer, de faktisk er, som dyr, der mærker den skade, vi forvolder dem, er det her et megaproblem.
Jeg har med hjælp fra gode folk i Dyrenes Beskyttelse fået trukket data fra Danmarks Statistik og Fiskeristyrelsen fra 2014 til 2023.
Danske fiskere fanger i gennemsnit 621.210 t fisk om året og 10.906 t krebsdyr om året.
De fleste af fiskene bliver fanget, for at mennesker kan spise dem, men rigtig mange af dem bliver også fanget for at blive til foder til andre dyr, som vi opdrætter.
Jeg synes, det siger lidt om vores syn på fisk, at vi altid måler dem i ton og ikke i individer.
Jeg tror, folk ville glo lidt, hvis man spurgte en kattedame, hvor mange katte hun havde, og hun så svarede 60 kg.
Men hvad dækker de her tal så over, altså hvor mange fisk snakker vi om?
Det kan være svært at vurdere præcis, men et groft estimat er, at den samlede fangst af fisk er omkring 25 milliarder individer.
Det er 25 og så ni nuller eller tre gange så mange fisk, som der er mennesker på kloden.
Jeg håber, at Folketinget kan se, at det her spørgsmål altså ikke er et nichespørgsmål, selv om det stort set aldrig bliver debatteret herinde.
Det er et væsentligt etisk spørgsmål, som bør få plads.
Nogle vil måske sige, at fisk er dumme, og en sejlivet myte er også, at de er glemsomme.
Men min påstand vil være, at det relevante parameter at kigge på, når man skal se, om et individ har krav på beskyttelse, ikke er, hvor kloge de er, eller for den sags skyld, om de er glemsomme.
Det relevante parameter at kigge på er, om de kan føle noget.
Et spædbarn og en hundehvalp er heller ikke særlig intelligent, men de har krav på ikke at blive mishandlet, fordi de kan føle, hvis vi gør noget ved dem, og det kan fisk faktisk også.
Men hvad gør vi så ved de her dyr, som gør ondt på dem?
Det er ikke ualmindeligt i trawlindustrien, at så mange fisk er samlet i ét net, at nogle dør under vægten fra deres artsfæller, de bliver simpelt hen kvast ihjel.
Rødspætter og torsk bliver også strubeskåret uden bedøvelse.
Det er en praksis, man ikke tillader på andre dyr i Danmark, og det minder om de halalslagtningsmetoder uden bedøvelse, som er praksis for dyr i lande uden for Europa.
Ikke nok med det lægger man dem, efter struben er skåret over uden bedøvelse, ofte på is.
Jeg har også set videodokumentation for, at nogle fiskere lægger dyr på is uden aflivning.
Tænk sig, hvilken langsom og smertefuld død det kan indebære.
Fisk bliver selvsagt også kvalt, når vi hiver dem op af vandet, og hvor længe sådan en kvælning må stå på, har vi ikke nogen specifikke regler for.
Fanger man fisk med f.eks. et gællegarn, er der heller ikke nogen grænser for, hvor længe de må sidde i det garn, før fiskeren kigger til det.
Jeg ved ikke, om Folketingets medlemmer kan forestille sig, hvor smertefuldt og stressende det må være at sidde i timevis, måske endda dagevis, i sådan et garn.
Jeg synes, der er meget at tage fat på her, og jeg synes, der er et meget stort hul i lovgivningen, når vi ikke har konkretiseret det, at vi faktisk skriver i dyrevelfærdsloven, at fisk skal beskyttes bedst muligt mod væsentlig ulempe.
Derfor synes jeg virkelig, der er noget at debattere i dag, og jeg lover at komme med endnu flere gode eksempler i min afsluttende tale.
Så er der en vedtagelsestekst – er det nu?
Den har jeg også glædet mig til, for der er mange partier med i den.
»Folketinget noterer sig, at der er forskning, der peger på, at fisk kan føle smerte og stress, og at visse hvirvelløse dyr, herunder f.eks. hummere, krebs og visse blæksprutter, kan føle smerte.
Regeringen pålægges på baggrund af nuværende videngrundlag at vurdere eksisterende praksisser i forhold til dyrevelfærdsloven.
Folketinget noterer sig desuden, at regeringen vil drøfte ny viden på området med aftalekredsen bag den politiske aftale om dyrevelfærd.«