runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2023-05-03:
Der bliver jo fremsat mange påstande fra ordførerens side, og jeg tænker, at ordføreren vil dokumentere dem.
Men ordføreren kom med den opfordring, at vi skulle tale om lovforslaget, og derfor vil jeg spørge konkret ind til lovforslaget.
Ordføreren siger, at hun gerne vil have oplyst, hvor lovforslaget stammer fra, og der vil jeg gerne være behjælpelig.
Altså, det stammer jo fra den politiske aftale, som ordførerens parti selv har skrevet under på.
Jeg vil bare høre, om ordføreren anerkender, at det står på side 12, at der vil komme sådan en konkurrenceudsættelse af det forbrændingsegnede affald, hvilket det her lovforslag er en udmøntning af.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Jeg anerkender, at det er rigtigt, at der står, at konkurrence er et virkemiddel til at implementere de målsætninger, der er i den politiske aftale.
Den kunne ikke lade sig gøre.
Nu synes jeg, vi må være parat til at sige, at konkurrencemodellen også falder på de samme kriterier som KL-modellen eller nogle andre, men tilsvarende kriterier.
Med KL-modellen kunne man ikke løfte opgaven med at implementere målsætningerne.
Nu må vi se med konkurrencemodellen.
Der er blevet sået så meget tvivl om, at den kan løfte opgaven, og så må vi jo sætte det på pause og lave en tredje model.
Det er jeg sikker på at vi godt kan finde ud af.
Der er masser af dygtige mennesker ude i samfundet og masser af dygtige mennesker herinde, så selvfølgelig kan vi godt finde en god model, der faktisk kan løse de her ting.
Det vil jeg faktisk bare virkelig appellere til SF om at vi kunne samarbejde om, for det kunne være fantastisk at lave den her tredje model.
Signe Munk (SF), 2023-05-03:
Der er nogle partier, der har fået noget, og der er nogle partier, der har givet noget.
Jeg vil egentlig bare høre, om det fremadrettet vil være sådan, at når Alternativet indgår en aftale, kan man ikke være sikker på, at de overholder de aftaler, der er lavet?
Det handler om helt reelle kompromiser, her om f.eks. en KL-model og så en model med konkurrenceudsættelse.
Jeg er ikke vild med modellen med konkurrenceudsættelse, men det er en del af kompromiset.
Så jeg vil bare høre: Kan man regne med, at Alternativet fremadrettet står bag de aftaler, de indgår, og stemmer for de lovforslag, som immer væk udspringer af de aftaler?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Jeg synes, det er spændende, at fru Theresa Scavenius taler om arbejdsbetingelserne og netop ministerierne, og jeg kunne godt tænke mig at komme lidt mere ind på, hvordan fru Theresa Scavenius tænker det her, for jeg kan se, hun har stillet et spørgsmål til ministeren, hvor ministeren bedes redegøre for, hvor mange nuværende medarbejdere i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet der tidligere har været ansat i Landbrug & Fødevarer og/eller Dansk Industri.
Kan fru Theresa Scavenius tage os lidt med ind i sit univers her og sige noget om, hvad det er, der i forhold til arbejdsbetingelserne skulle være et problem i, at man har medarbejdere i et ministerium, der har arbejdet i Landbrug & Fødevarer eller Dansk Industri, og om det er indsnævret til kun de to interesseorganisationer, eller om hun måske kan brede det lidt ud?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Ja, man kan regne med, at vi arbejder for at få de hensigter, der ligger i de politiske aftaler, implementeret.
Det kan man stole på.
Det, jeg jo omvendt siger, er, at jeg mener, at andre ordførere fra andre partier laver forligsbrud, netop fordi I ikke sørger for, at vi får implementeret de politiske målsætninger.
Her er der et lovforslag, som er et virkemiddel til at implementere målsætningerne, men vi ved, at det ikke kommer til at virke.
Det gælder både rent teoretisk, hvor der er nogle spørgsmål, og rent faktuelt, og så er der også noget EU-retsligt, der vil bevirke det.
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig at vi diskuterede i de næste par uger, så vi faktisk kunne sige: Okay, lad os gå tilbage til den politiske aftale og se på, hvad det var, vi gerne ville.
Og så er det, jeg har appelleret til, at man enten siger, at man går tilbage og forsøger at få implementeret den politiske aftale, eller at man river den gamle klimaplan i stykker.
Så synes jeg, at de partier, der vil stemme for det her lovforslag, skal rive den gamle klimaplan i stykker og sige: Nu laver vi en sort affaldssektor i stedet for, og det er det, vi ønsker politisk.
Det ville vi jo så i Alternativet gå ud af.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-05-03:
Jeg har et spørgsmål til ordføreren.
Jeg kan ligesom høre, at ordføreren har mistillid til, at embedsværket gør deres arbejde godt nok.
Mit spørgsmål er: Er det ordførerens holdning eller er det hele Alternativets holdning, at man har mistillid til vores embedsværk i Folketinget?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Det kan jeg desværre ikke udtale mig om.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Tak for ordførerens tale.
Jeg synes, det er et interessant perspektiv, og jeg tror måske, det er, fordi vi begge to kommer fra sådan nogle nye små partier, som jo ligesom på en eller anden måde kommer ind som en kritik og gerne vil opstille nogle alternativer til, hvordan den politiske kultur foregår.
Vi er så givetvis politisk uenige om en masse indholdsmæssigt, men dér er vi garanteret rigtig enige.
Og vi repræsenterer sådan mere den almindelige borger, der sidder og undrer sig over, hvad der foregår i det her hus.
Når jeg kalder noget politisk teater, er det lidt en analyse i forhold til det her med, at lovforslagene er blevet skrevet på en måde – lige præcis sådan, som ordføreren beskriver det – der er fuldstændig umulig at forstå.
Jeg kan nævne andre lovforslag, L 80 og L 81, som er fuldstændig umulige at forstå.
Jeg skal sidde og læse dem tre gange bare for at få hoved og hale i dem.
Konkret i forhold til affaldsområdet er det jo det her med, at der er blevet sagt masser af faktuelt forkerte ting, for der står i lovforslaget, at vi åbner op for, at man må lave ny kapacitet, og at man forventer mere import.
Så hvis man læser lovteksten, kan man faktisk godt se, at der er en diskrepans, i forhold til hvad der så bliver sagt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Jamen jeg tror bare, det er, fordi jeg, når spørgeren siger »politisk teater« og kigger ned på mig, bliver sådan lidt ramt, for jeg synes ikke, det er det, vi laver herinde.
Jeg køber fuldstændig ind på, at der er nogle ting, vi skal gøre meget bedre.
Der er nogle ting, vi kunne gøre –
måske skulle man lave det sådan, at alle partier uanset størrelse havde lige muligheder for at have sekretariater, som kunne hjælpe dem, så man kunne få noget faglighed ind der.
Det kunne gøre arbejdet bedre.
Hvis man er et stort parti, har man selvfølgelig ikke lyst til at gå den vej, for så mister man jo en konkurrencefordel, men det ville åbenlyst være godt for demokratiet herinde.
Vi er fra to små partier.
Det er nemt for mig at være i et lille parti, for vi har jo den grundsætning, at vi siger, hvad vi tænker – nogle gange er det godt, andre gange er det ikke alt for godt, men det gør vi, og det står vi ved, og det anerkender jeg også at spørgeren gør.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Jeg vil bare lige kommentere på det allersidste.
Jeg er faktisk meget enig i, at Folketinget har brug for en større administration til at hjælpe os med at lave det her lovgivningsarbejde.
Rigtig meget er sådan partipolitisk, men noget af det handler jo også bare om, at vi skal føre kontrol med regeringen.
Det er vores opgave her som parlamentarikere.
Og for at lave det stykke arbejde, burde huset have nogle flere medarbejdere, der kunne hjælpe os med det – på linje med at ministeren har sindssyg mange medarbejdere til at hjælpe med hans eller hendes arbejde.
Men det er måske noget, Nye Borgerlige kunne have lyst til at samarbejde med Alternativet om fremadrettet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Jamen jeg kan jo sådan set også godt lide det partipolitiske.
Der skal også være noget kant herinde, der viser, at vi er forskellige.
Men jeg er enig i, at der mangler ressourcer i den ikkeregeringsbærende del af Folketinget – i forhold til ressourcer støder vi panden mod muren.
Jeg synes, vi bliver rigtig godt hjulpet af udvalgssekretærerne osv., men forholdet er måske 1 til 10 eller 1 til 50.
Og ja, det hæmmer selvfølgelig vores kontrol med regeringen.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Tak, formand.
Det har været en intens og også lidt langstrakt debat her, hvor vi har været omkring både ejerforhold ved forbrændingsanlæg, debitor, kreditor, import og eksport osv., men jeg har nøje lyttet efter og endnu ikke hørt nogen tale om forbrugerne.
Og det undrer mig lidt, for en ting er, at vi kan være enige om, at vi har gode forbrændningsanlæg, som på en effektiv måde omdanner ikkegenanvendeligt affald til varme osv. og elektricitet; en anden ting er, at jeg tror, at ganske mange forbrugere sidder med en fornemmelse derhjemme af, at det er det rene kuk-kuk med det her affaldssortering.
Et er, at man skal have udvidet køkkenet til at kunne indeholde multiple bøtter og spande, og hvad ved jeg, for at man kan holde styr på, hvordan tingene nu skal sorteres osv., men ganske ofte oplever jeg i hvert fald, at man står tilbage med fornemmelsen: Hvad nytter det overhovedet?
Det bidrager hele den her proces jo i vidt omfang til, og det er også derfor, Dansk Folkeparti fra begyndelsen af sagde pænt nej tak til at være en del af den her aftale.
Hvor det oprindelig var planen, at man allerede i sommeren 2021 skulle have nye regler klar – det kunne man så ikke nå og måtte udskyde det – så var det meningen, at det skulle være her pr. 1. januar, og nu er der altså cirka en tredjedel af kommunerne, som har ansøgt om yderligere fristforlængelse.
Måske er det i virkeligheden meget godt, for jeg tror, at noget af det, som er den største udfordring med hele genanvendelsen i virkeligheden er den måde, vi har valgt at indrette os på, hvor netop sorteringen skal foregå hjemme i den enkelte husstand, hvilket altså bare for rigtig, rigtig mange mennesker skaber et virvar og et bøvl og i øvrigt også en kaotisk opgang eller forhave, eller hvad det er, hvor man også skal have seks, syv, otte spande stående.
Og ve den, som kommer til at kaste et metallåg ned der, hvor glasset skal være, eller kommer til at placere sin mælkekarton, der jo mere er af plast, ovre i pap, og hvad ved jeg.
Nej, jeg tror vi skal se lidt mere til den måde, man gør det på i Norge og i Holland, hvor man også har sorteringsanlæg, hvor det foregår meget mere centralt, altså hvor man kan blande flere af tingene ude hos forbrugeren, og hvor man så maskinelt på det centrale varmeværk kan få sorteret tingene.
Det tror jeg altså ville hjælpe rigtig mange borgere og spare dem for en hel del bøvl.
Og ifølge en rapport, vi fik fra Rambøll her for nogle måneder siden, vil det også give en større klimagevinst.
Så der er rigtig meget godt at sige om genanvendelse og affaldssortering osv., men jeg har ikke rigtig tillid til, at de gode ting, man kan sige om området, også bliver opnået med den her aftale.
Jeg kan ikke love ministeren, at vi kommer til at støtte det her lovforslag
, eftersom det er en aftale, som vi fra begyndelsen af har stået uden for.
Og med den mængde bøvl, det indtil videre har givet for rigtig, rigtig mange mennesker, vil vi nok også tillade os at stå uden for resten ad vejen.
Tak, formand.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Tak til ordføreren.
Det første, jeg vil sige, er, at jeg har snakket rigtig meget om borgerne og ordføreren snakkede om forbrugere, så jeg synes, at jeg har haft det perspektiv flere gange, for det er faktisk også det perspektiv, jeg synes vi skal tænke ind her og ikke bare lave noget, der skal tromles igennem, som er godt for nogle store virksomheder, som kan tjene rigtig mange penge på stort set at producere affald, for jeg synes netop, at vi skal have et helt andet fokus: klima, miljø og borgerne.
Men jeg er rigtig glad for, at ordføreren fokuserer på det her med andre teknologier, for der findes netop robotteknologi, komposteringsanlæg, flere genanvendelsesanlæg – alt det her, som kunne være fantastisk, og det er derfor, at det her er et så fattigt forslag, hvor det handler om at lave politik fra det forrige århundrede og tromle det igennem, fordi det handler om, at man har noget ideologi, i stedet for faktisk at kigge ud i verden og sige: Hvad er der egentlig på det her marked?
Så jeg vil bare rigtig gerne samarbejde med ordføreren om at få det her mere ind.
Og det, jeg faktisk ville spørge til, er, at ordføreren nævner det her med, at det er rigtig besværligt for mange borgere at sortere rigtig meget.
Det interessante med det her lovforslag er, at man, hver gang danskerne sorterer mere, bare vil fylde anlæggene op med importeret affald.
Jeg tænker, at borgerne opdager det, og jeg synes altså, at vi holder dem for nar.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Jamen det kan jeg kun tilslutte mig, og jeg vil da opfordre Alternativet til at gøre alvor af truslerne og så træde ud af aftalen.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Jamen det er sådan, at vi står bag den politiske aftale, fordi der er mange gode ting i det, men lovforslaget er vi imod, og vi ønsker, at det skal stoppes.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Det må man så finde ud af med de partier.
Jeg kan jo ikke stå her og være coach for et forligsparti, der ikke føler sig hørt i processen.
Det må I jo tale med ministeren om.
Karin Liltorp (M), 2023-05-03:
Jeg vil også gerne udfordre udsagnet om, at man ikke har lov til at kritisere forslaget.
Altså, jeg har f.eks. hørt SF komme med flere kritiske indvendinger, og de har på den baggrund fået lavet nogle ændringer til lovforslaget, som netop gør det bedre.
Så jeg kan ikke forstå indstillingen om, at man ikke har lov til at kritisere, og at der ikke bliver lyttet.
Sådan har jeg ikke helt opfattet det.
Men jeg synes også, at anklagen om forligsbrud er meget grov, for jeg har også været inde og nærlæst det, og efter min bedste overbevisning gør man lige netop det, som er aftalt.
Der står i aftalen, at hvis kommunerne ikke vil påtage sig opgaven, vil man liberalisere arbejdsmarkedet, og man vil monitorere på det for at se, om det har haft den ventede effekt.
Hvordan det kan tolkes som forligsbrud, har jeg nok også svært ved at se.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Jeg kan ikke vurdere, hvorvidt andre bliver lyttet til.
Jeg kan hvert fald
bare sige, at jeg personligt ikke har følt mig lyttet til.
Jeg er sådan set ligeglad med, hvad for et virkemiddel vi bruger, bare vi får målsætningen implementeret.
Her er udfordringen så konkret, at der er blevet sået ekstremt meget tvivl om, hvorvidt det her virkemiddel kan føre til, at man kan nå målsætningen.
Så jeg synes, at man skal henholde sig til vores aftales målsætning og sige, at vi vil have den implementeret, og så kan vi have en praktisk diskussion om, hvilket middel vi skal bruge i den sammenhæng.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Altså, her har vi at gøre med en aftale, hvor man sådan set har haft en førsteprioritet om kontrolleret statslig nedlukning af nogle affaldsanlæg, og hvis det ikke lykkedes, var det så liberalisering.
Det lykkedes så ikke at få den kontrollerede nedlukning, og så er vi altså endt her.
Så vil jeg sige, at den her aftale på 17 sider faktisk er væsentlig mere detaljeret end mange andre aftaler, der ligger på klima- og energiområdet.
Så man har egentlig her defineret flere ting, og man har så også defineret nogle genbesøg, bl.a. om de der strandede omkostninger, ikke?
Hvis der så begyndte at vise sig konturer af, at det godt nok bliver meget dyrere end 200 mio. kr., ville det jo være naturligt, at en forligskreds så gik ind og revurderede, om det her så var en god aftale, altså at man skulle revurdere den, inden man liberaliserede.
Det ville da være fornuftigt.
Det kan jeg jo tale om, men jeg har ikke nogen indflydelse på det.
Det har Alternativet.
I er jo stadig væk med i aftalekredsen, så I har jo sådan set skrevet under på den her 17-sidersaftale.
Er Alternativet stadig med i den her aftale?
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Altså, hvis vi alene havde skrevet den, var den endnu bedre, men vi synes stadig væk, den er udmærket, i forhold til hvad man kan inden for den her sektor.
Nej, jeg er ikke blevet lyttet til i forhold til de kritikpunkter, og derfor er vi stadig utilfredse med lovforslaget, og vi kan ikke acceptere, at man sender et lovforslag på gaden, som ikke har de målsætninger, som der var i den politiske aftale.
Så det er der, vi står, og det er måske atypisk i den her sammenhæng, men det er nu engang sådan, jeg tænker.
Ordføreren snakkede tidligere om det her med energifællesskaber.
Det var lidt den samme type diskussion.
Der var blevet lavet en politisk aftale, hvor energifællesskaber var en del af aftalen, og når der så kommer et lovforslag, er det blevet skrevet ud.
Derfor ser jeg jo, at man har den der ideologiske linje med, at man faktisk prioriterer de store aktørers økonomiske interesser frem for de små aktørers, borgernes, interesser, herunder i forhold til miljø og klima.
Det er den samme diskussion.
Hvad gør vi i de tilfælde, hvor der bliver lavet politiske aftaler, og hvor man åbenbart fra ministeriernes side faktisk ikke sidder og læser de her aftaler, men gør det, man havde tænkt sig.
Jeg ved ikke, hvad der foregår.
Sådan noget må undersøges.
Det er derfor, jeg siger, at vi jo må kigge på, hvad det er, der foregår.
Jeg kan lige tilføje til sidst, at der i regeringsgrundlaget også står, at de vil have implementeret en hel masse af deres gamle aftaler.
Så vi har jo, som Klimarådet nævnte, en implementeringsudfordring i det her samfund, og det synes jeg at vi skal kigge på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-03:
Samtidig er der nogle borger- og energifællesskaber, som sysler med, at de gerne vil have nogle solceller op på nogle boligforeningers tage.
Man er så ikke imødekommende i den proces, vi har i lovarbejdet, så man ender med at vedtage noget, som de ikke kan bruge.
Det synes jeg er en god parallel.
Det er jo sikkert korrekt, at vi vil se mange processer, man kan tolke på, og hvor man kan diskutere, om man fuldt ud implementerer en aftale.
Så det er sådan set en berettiget kritik, synes jeg.
Karin Liltorp (M), 2023-05-03:
Tak for det.
Jeg har forstået, at ordføreren er meget engageret i det her område, men jeg synes, der kommer nogle meget, meget slemme anklager oppe fra talerstolen, som jeg ikke vil lade stå uimodsagt.
Først vil jeg sige, at jeg synes, der bliver sagt noget, som jeg opfatter som meget populistiske udmeldinger, bl.a. om, at økonomien kommer før klimaet.
Det synes jeg er en meget løs formulering.
Og hvad angår netop det her lovforslag, tyder alt jo på, at det bliver en solid økonomisk underskudsforretning for staten.
Staten kommer netop til at punge store summer ud for at få det her gennemført.
Hvordan det kan passe med, at økonomien kommer før klimaet, kan jeg ikke forstå.
Ud over det fremfører ordføreren, at ordføreren er den eneste, der lytter til fakta, og det synes jeg jo så heller ikke er rigtigt.
Vi andre har jo faktisk også brugt rigtig meget tid på sætte os ind i, hvad det er for nogle antagelser, der ligger til baggrund for det her forslag.
Det kan man være uenig eller enig i, og derfor ligger beregningerne jo også frit tilgængelige, og derfor kan man gå ind på faglig basis og sige: Den her antagelse tror jeg på, og den her antagelse tror jeg ikke på.
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har sine mistanker om, at embedsværket ikke arbejder fagligt, fra, så det vil jeg gerne have uddybet.
Samira Nawa (RV), 2023-05-03:
Jeg mener ikke, at lovforslaget og aftalen kan skilles ad, for lovforslaget her er udmøntningen af en aftale, som Radikale Venstre står på mål for, og som Alternativet indtil videre i hvert fald stadig væk er en del af.
Jeg har ikke hørt andet.
I forhold til liberalisering må jeg minde om, at konkurrenceudsættelse er en del ikke kun af lovforslaget, men også af aftalen.
Og igen vil jeg sige: Det var jo en aftale, som Alternativet i hvert fald på daværende tidspunkt kunne se sig selv i.
Susie Jessen (DD), 2023-05-03:
Tak for svaret.
Jeg er også utrolig glad for den tilkendegivelse fra ministeren af, at DR var på en helt forkert kurs, da de sendte den her sms til mig kort før påske.
Det gjorde ikke kun ondt, i forhold til at jeg synes, at det her med køn kommer til at spille en unødvendig rolle, også i forhold til mig som kvinde, altså at jeg reelt ikke ved, om jeg bliver valgt til en debat på grund af mit køn eller på grund af den kvalifikation, jeg har i forhold til at sidde herinde og have mine ordførerskaber, men også, i forhold til at Dennis Flydtkjær blev fravalgt netop på grund af sit køn.
Det er helt galt.
Som gammel journalist synes jeg også, at det her åbner for en diskussion af, hvad det egentlig er, vi skal stille af krav til medierne.
Vi har i medieaftaler skrevet i public service-kontrakter med TV 2 og DR, at de skal arbejde målrettet med at skabe større mangfoldighed og diversitet, og den her sag åbner jo også for en diskussionen om, at det her kan ende galt på en eller anden måde.
Så det vil jeg egentlig gerne høre mere om.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-05-03:
Selvfølgelig kan det ende galt.
Alt kan ende galt, hvis ikke de mennesker, der har et stort ansvar for vores fælles public service-fjernsyn, påtager sig det ansvar.
Men lad os løfte blikket og rejse en tur ind i Netflix' univers, hvor serien »Bridgerton« er et fremragende eksempel på, hvordan man kan skabe god underholdning og samtidig sikre repræsentation.
Man har et historisk drama, dog uden at forholde sig helt tæt til det historiske plot, som ikke er afgørende for dramaet, og man sikrer en bred repræsentation af alle typer af dygtige skuespiller.
Kan man gøre det helt lige så frit, når det kommer til redaktionelle nyheder, og når det kommer til at beskrive vigtige samfundsforhold?
Nej, det kan man ikke.
Der er man nødt til at spørge de mennesker, der er bedst kvalificeret til at udtale sig om det, og det er jo i det spændingsfelt, debatten ligger.
Peter Kofod (DF), 2023-05-03:
Radikale Venstre må jo være ovenud lykkelige for, at man nu har fundet nogle fæller i Danmarksdemokraterne, der beskytter internationale konventioner og ikke vil slå hårdt ned på islamisme i Danmark og den slags, som tørklædet jo unægtelig er et symbol på.
Så jeg vil da bare ønske Radikale Venstre tillykke med, at endnu et parti er faldet.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-05-03:
Selv ville jeg være meget frustreret over og ked af kun at blive spurgt, fordi jeg havde et særligt køn.
Jeg håber så også, at spørgeren, hvis spørgeren har haft lejlighed til at kigge i den undersøgelse, jeg nævnte før, eller får lejlighed til det, vil anerkende og imødekomme det synspunkt, at medierne i nogle tilfælde forfølger en vanetænkning, når det kommer til ekspertkilder, og at man der godt kunne have et bredere udsyn.
Det brede udsyn må jo så ikke samtidig blokere for noget eller dugge brilleglasset til i den videre medieansvarsudvælgelsesproces, hvor kilder, der netop repræsenterer politiske hverv eller på anden måde har specialviden, selvfølgelig er de eneste, der er egnede til at udtale sig, når det kommer til netop den situation eller sag, hvor de er eksperter.
Susie Jessen (DD), 2023-05-03:
Jeg er helt med på, at journalister har en tendens til at bruge de samme kilder.
Det kan jeg også selv huske, fra dengang jeg var journalist.
Når det så er sagt, bliver det altså også et problem, hvis der er folk, der bliver fravalgt på grund af deres køn, som vi ser ske i dag.
Det skal vi bare virkelig holde os for gode til.
Det er det højeste antal, det nogen sinde har været.
Det her skal nok komme af sig selv.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi som politikere begynder at skrive alle de her mærkelige ting ind i public service-kontrakter.
Det ender med, at det trækker i en forkert retning.