runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2020-12-02:
Jeg blev jo så helt paf over, at jeg fik et spørgsmål, at jeg lige skulle finde ud af, hvor det spørgsmål, jeg nu skal læse op, er.
Men det er her: Hvad gjorde ministeren internt i regeringen – herunder i relation til statsministeren – for at udbrede kendskabet til den manglende hjemmel til aflivning af raske mink, som blev forelagt ministeren i regeringens Covid-19-udvalg den 1. oktober, for således at få standset den ulovlige ordre?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Jamen når jeg stillede spørgsmålet, var det, fordi jeg vidste, at vi fik lejlighed til at snakke videre ad præcis samme spor.
Og derfor vil jeg gerne gentage: Hvad er det for en ordre, jeg har afgivet?
Jeg har en sandhedspligt.
Alle andre bør sådan set også i det mindste sigte efter at ramme sandheden.
Nå, tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Det er jo grundlæggende det samme spørgsmål som før.
Der er ikke grundlag for at sige, at ministerierne, herunder heller ikke jeg selv, på baggrund af de to afsnit i sagen om Covid-19-udvalget, der er citeret i redegørelsen, vidste, at der manglede lovhjemmel til at aflive alle mink.
Som jeg redegjorde for under besvarelsen af det forrige spørgsmål, er det i det første afsnit af sagen, som citeres i redegørelsen, ikke klart, hvilke elementer der kræver lovgivning.
Og af det andet afsnit kan man ikke udlede, at der manglede hjemmel til at aflive mink i Danmark, men det skulle afklares, om der allerede var hjemmel eller skulle indføres ny lovgivning, hvis man senere besluttede sig for at aflive alle mink i Danmark.
Desuden blev det besluttet, at regeringen ville blive forelagt et nyt beslutningsoplæg, hvis de faglige myndigheder vurderede, at smitteudviklingen i minkbesætningen skulle give behov for at iværksætte yderligere tiltag.
Hvad var det for en ordre, jeg gav?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-02:
Tak for det, formand.
Mit spørgsmål lyder således: Hvad er ministerens holdning til, at køreskoler og deres elever fortsat oplever uacceptabelt lange ventetider på køreprøver, trods klare løfter fra regeringen om forbedring af situationen, senest ved et samråd den 1. september 2020?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Tak for spørgsmålet.
Det skal selvfølgelig ikke være sådan, at køreskoleelever, som er klar til at gå til køreprøve, skal vente urimeligt længe på at komme til.
Som spørgeren også påpeger, var det Rigspolitiets forventning, at ventetiderne ville se bedre ud ved årets udgang, som vi jo unægtelig nærmer os.
Det har desværre vist sig, at flere sjællandske kredse, dvs. Københavns Politi, Midt- og Vestsjællands Politi og Nordsjællands Politi, fortsat har udfordringer med lange ventetider.
Det er, på trods af at de fleste sjællandske kredse har leveret flere praktiske prøver i oktober sammenlignet med oktober sidste år.
Problemerne er fortsat størst i Københavns Politi.
Rigspolitiet har oplyst, at Københavns Politi løbende forsøger at allokere yderligere ressourcer til området, og at kredsen har fokus på at få nedbragt ventetiderne på køreprøver.
Som jeg også nævnte på samrådet, er det desuden sådan, at næsten hver anden elev fortsat dumper i København, hvilket kræver et endnu større udbud af køreprøver og derved øger presset på berammelsestiderne endnu mere.
Det er klart, at der er tale om en uholdbar situation, som vi skal forsøge at dæmme op for så hurtigt som muligt.
Rigspolitiet har bekræftet, at politikredsene i øjeblikket skal forsøge netop det.
Københavns Politi har eksempelvis frigjort køreprøvesagkyndige ved at anvende civilt personale til teoriprøver, ligesom Københavns Politi aktuelt har fire køreprøvesagkyndige under uddannelse.
Nordsjællands Politi er ved yderligere at uddanne to køreprøvesagkyndige.
Rigspolitiet har desuden oplyst, at det er usikkert, om Midt- og Vestsjællands Politi og Nordsjællands Politi som forventet vil kunne leve op til servicemålet inden årets udgang, men det er forventningen, at det sker snarest.
Som lovet i samrådet den 1. september i år vil jeg orientere Transportudvalget om status og udvikling på berammelsestiderne inden årets udgang.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-02:
Tak for svaret.
Samrådet den 1. september var jo på en meget alvorlig baggrund, og jeg er også glad for, at ministeren anerkender, at situationen er uholdbar.
Men jeg får jo løbende meldinger ude fra felten, om jeg så må sige, i form af køreskolerne, der melder ind, og jeg kan tage nogle bare her fra den seneste tid: At der er forsat mange ugers ventetid for køreskolerne og deres elever med deraf følgende ekstra omkostninger og store problemer.
At køreprøver, som skulle være afviklet her i området, afvikles på Bornholm, Lolland-Falster og sågar i Jylland i stort tal.
At der er blevet aflyst 100 køreprøver i Nordsjælland siden september måned – altså aflysninger af køreprøver, og det er jo ikke ligefrem noget, der hjælper på situationen – og at der alene her til morgen blev lagt 200 teoriprøver ud, som var revet væk på få sekunder, og de dækker overhovedet ikke behovet.
Derfor er jeg nødt til at spørge ministeren, om man ikke kan komme det lidt nærmere, end at det er »snarest« osv.
For situationen er fortvivlende, ikke kun for kørelærerne, men så sandelig også for deres elever.
Det er jo rigtig mange mennesker, det her drejer sig om, og som det berører.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Jeg anerkender fuldstændig problemstillingen, og når spørgeren nævner de der eksempler, kan jeg bare sige, at min egen søn, og vi bor i Hillerød, måtte tage til Nakskov for at tage sin teoriprøve.
Den lå så kl. 8.00 om morgenen, hvilket betød, at han skulle køre derned – det må han selvfølgelig ikke, før han har sit kørekort, men han blev kørt derned om aftenen – og måtte have en overnatning i Nakskov for at kunne gå til teoriprøve den næste dag.
Og jeg ved, at det lige nu, også for ham, også er utrolig svært at komme til den praktiske prøve i Hillerød.
Så jeg anerkender fuldstændig problemstillingen.
Men jeg synes også, man må sige, at Rigspolitiet på mange parametre prøver at kæmpe for, at det kan blive bedre.
Men jeg anerkender helt problemet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-02:
Altså, jeg hører, at politiet bestræber sig på det, og det er godt.
Men man mærker bare ikke nogen forskel, og det er jo det, der er det fortvivlende.
Også omkring store kørekort meldes der om voldsomme problemer – kørekort til buschauffører og til lastbilchauffører – og det har negative konsekvenser for erhvervslivet.
Derfor er jeg nødt til at høre ministeren, om ikke vi er ude i, at man er nødt til at gå lidt mere håndfast til det her som minister, for det er jo et spørgsmål om at allokere nogle ressourcer til at løse en vigtig opgave med.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Det tror jeg faktisk grundlæggende er rigtigt.
Altså, jeg tror faktisk, at hvis man skærer ind til benet, ender det her med at være et ressourcespørgsmål.
Der bliver taget greb, og jeg nævnte nogle af dem: det her med at anvende civilt personale til teoriprøverne, at få flere prøvesagkyndige gjort klar til at fungere osv.
Men jeg tror, spørgeren har ret i, at det her altså også er et ressourcespørgsmål.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-02:
Jeg er ikke i tvivl om, at ministeren har gode hensigter i den her sag.
Men der bliver jo talt meget om ordrer og ikke-ordrer i den her tid – det har vi også hørt tidligere i dag her i salen.
Det handler om en meget vigtig samfundsfunktion: Det handler om færdselssikkerhed, kørekort.
Er tiden ikke inde til, at der udstedes en ordre til, at nu skal det her bringes til at fungere, også i den mellemliggende periode, der går, indtil opgaven kommer til at ligge et andet sted, nemlig i Færdselsstyrelsen, må vi forvente?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Det kan såmænd godt være, at det kunne hjælpe, hvis jeg udstedte en ordre.
Jeg tror, at vi skal se på de initiativer, som der er taget.
Og så tror jeg, at et af de greb, som vi kommer til at bruge, også er at overveje, om det her er placeret det rigtige sted, hvilket jo er et af de elementer, der indgår i forhandlingerne om en ny aftale for vores politi og anklagemyndighed.
Det er jeg simpelt hen ikke enig i.
For så vidt angår spørgsmålet om afklaring, er en del af det, som er erkendt som et problem i den her sag, at den relevante minister i K-udvalget burde have rakt hånden op og sagt: Der er en situation her, vi skal forholde os til.
Det er jo også noget af det, der er beklaget i sagen.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-02:
Altså, jeg må indrømme, at jeg synes, det tegner et billede af en regering, der ikke rigtig holder øje med, hvad der sker.
For man siger på et tidspunkt, at der er brug for noget teknisk afklaring – det er det, ministeren siger her i dag – og at det derfor ikke bare kan konkluderes, at det var ulovligt, hvis man gjorde sådan efter mødet den 1. oktober.
Så må der jo noget teknisk afklaring til.
Altså, hvorfor er der ikke nogen – og det spørger jeg ministeren om – der spørger til, om det, man havde gang i, var lovligt eller ulovligt?
Altså, jeg ser det kun sådan, at man forsøger at tørre ansvaret af på nogle embedsmænd, men hvor virkeligheden bare er, at regeringen ikke har passet sit arbejde.
Tak for spørgsmålet.
Ministeren mener åbenbart, at jeg skal svare på spørgsmål, og mener også, at folketingsmedlemmer er omfattet af en ministeransvarlighedslov.
Det kan jeg godt fortælle at folketingsmedlemmer ikke er.
Det er kun ministre, der skal følge ministeransvarlighedsloven.
Derfor kan folketingsmedlemmer selvfølgelig godt tale sandt alligevel, og det gør vi da også.
Men det, der står tilbage, synes jeg, når ministeren svarer her,
er, at vi altså har en situation, hvor der på et møde den 1. oktober efter ministerens vurdering er tvivl om, om det ville være lovligt eller ej at aflive alle raske mink.
Så siger ministeren: Nej, det er der tvivl om, det skal afklares, det skal teknisk vurderes.
Det er det, ministeren siger her i Folketinget i dag.
Så siger jeg: Okay, lad os nu forestille os, at det er sådan, at det skal teknisk vurderes, juridisk vurderes, at der er et udestående problem her.
Hvad gør ministeren så i sit eget ministerium for at forhindre eller stoppe, at der bliver handlet på baggrund af statsministerens ulovlige ordre eller beslutning?
Hvad gør ministeren i sit system for at forhindre eller stoppe, at der bliver handlet ulovligt på baggrund af det?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Jeg sagde faktisk ikke, at folketingsmedlemmer er omfattet af sandhedspligten.
Jeg sagde, at ministre er omfattet af sandhedspligten.
Men jeg sagde, at det ville klæde folketingsmedlemmer at tale sandt, også i det her tilfælde.
Jeg kan åbenbart ikke få at vide, hvad det er for en ordre, som jeg skulle have givet, men det kan vi selvfølgelig få lejlighed til at vende tilbage til en anden god gang; jeg er sikker på, at vi får lejlighed til at snakke meget videre om det her spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-02:
De er ikke i tvivl om, hvad de skal gøre: De skal aflive deres mink.
Og så kan ministeren sige, at det ikke er en ordre, men hvad er det så?
Altså, det ligner en ordre.
Man gør det, man skal efter regeringens opfattelse.
Der vil jeg bare lige spørge i den forbindelse: Mener justitsministeren virkelig, det er i orden, at man fortsætter med noget, der ikke er hjemmel til, bare fordi man henviser til folkesundheden?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Bare for fuldstændighedens skyld vil jeg sige, at jeg ikke deltog på pressemødet, al den stund at jeg var syg på tidspunktet for det pågældende pressemøde.
Jeg havde sikkert heller ikke deltaget, hvis jeg havde været rask.
Det er bare, for at vi ikke skal få blandet sammen, hvem der har spillet hvilke roller i den her forbindelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-02:
Og under hvilke omstændigheder skal den gives?
Kan det gøres i en pressemeddelelse?
Jeg mener, at justitsministeren – om ikke justitsministeren selv så flere af justitsministerens kollegaer – har haft synspunkter om, at det er ordre, når det foregår i pressemeddelelsesform, men altså ikke på pressemøder, kan jeg forstå.
Men jeg vil nu alligevel ikke bøje mig for fristelsen, men holde fast i det her spørgsmål.
For nu fik vi jo etableret før, at justitsministeren erkender, at den 1. oktober var det uklart, hvorvidt der var lovhjemmel.
Altså, det var ikke sikkert, at der ikke var lovhjemmel, men det var heller ikke sikkert, at der var lovhjemmel.
Og der er det jo, al den stund vi er enige om, at det, at man positivt fastholder sig selv i uvidenhed, er et af forsætsdelikterne – det fik vi etableret lige før – relevant og interessant at vide: Hvad gjorde justitsministeren så den 1. oktober for at udbrede kendskabet i regeringen til, at det var uklart, hvorvidt der forelå hjemmel til den ekspropriation af minkerhvervet, som man var i gang med?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Jeg traf jo den i den sammenhæng helt adækvate beslutning, nemlig at skulle man bevæge sig derhen, så skulle det afklares, om det fornødne hjemmelgrundlag var på plads.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-02:
Hvad gik der så galt der?
Altså, hvis man træffer afgørelse den 1. oktober om, at uklarheden skal ryddes bort, og man har en måned, frem til man afgiver den ulovlige – ved vi jo så – ordre, og det bestrider justitsministeren ikke, det er beklaget, og sådan er det, hvordan kan det så være, altså hvis man allerede den 1. oktober søger en afklaring, at der så ikke kommer en afklaring?
Inden man altså så, åbenbart vel vidende at der er et problem, afgiver den ulovlige ordre – hvem der så end er afsender af ordren.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Jeg tager forbehold for det med ordren; så behøver vi ikke diskutere det mere, heller ikke ulovligheden af den.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Altså, det er mig oplyst, men jeg skal gerne indrømme, at jeg ikke er hundrede procent ekspert, i forhold til hvad der kunne stå i nogle bemærkninger eller andet, at det er der præcedens for at man sagtens kan gøre, altså fremsætte et lovforslag før jul og så have en høring samtidig med.
Det har man gjort ofte og mange gange før uden demokratiske problemer, altså have en god, lang høringsperiode bagefter, og så kan man jo så ændre det fremsatte lovforslag.
Så derfor er det vores forslag, og jeg har også forståelse for, at Folketinget ønsker, at vi får en ny epidemilov.
Og den skal jo så også fremsættes, før den kan blive til virkelighed.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge lidt ind til det, som ordføreren kalder social freezing, altså det med, at man udtager æg på ikkemedicinsk baggrund.
Det Etiske Råd anbefaler jo, at man gør det, og der er også erfaringer fra Storbritannien, som viser, at det ikke bliver brugt i særlig udstrakt grad.
Nu siger ordføreren, at det kan være, fordi man gør det under falske forudsætninger eller ud fra et falsk håb, men det kan også godt være kvinder, som af en eller anden grund – på grund af at der kan være kræft i familien eller af andre årsager – vælger at tage æg ud, uden at der er en direkte medicinsk årsag til det.
Burde man ikke ligestille den gruppe af kvinder med andre kvinder, så de også fik muligheden for at kunne få udtaget æg?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-02:
Jo, det kunne man godt.
Der har vi bare valgt at sige i Venstre, at det bakker vi ikke op omkring, og det siger vi, fordi der er nogle etiske udfordringer i det her.
For vi har altså også set ud af de her tal, at der er en forøget risiko for det, og det var derfor, jeg nævnte lige præcis de forøgede risici, der er.
Så bliver jeg også nødt til at sige i forhold til de udtalelser fra Det Etiske Råd, at dem synes jeg måske vi lige skal kigge på efterfølgende, for jeg har egentlig fornemmelsen af, at Det Etiske Råd efterfølgende sagde, at de faktisk netop ikke tog stilling til den specifikke del af social freezing.
Ellers er der noget, jeg har misforstået.
Det er jo, fordi jeg gerne vil bruge pengene på forebyggelse.
Jeg vil gerne bruge pengene på forebyggelse og oplysningskampagner, fordi jeg reelt har en bekymring for, at de kvinder, du taler om, ender med aldrig nogen sinde at få det barn, de ønsker, fordi de ikke har forstået de risici, der følger med ikke at få sine børn i en alder, hvor det er muligt, og hvor der ikke følger et barn med handicap eller et tilfælde af spædbarnsdød med.
Jeg har en oprigtig bekymring for, at de kvinder bagefter vil stå og sige til Folketingets partier: Det her skulle I have hjulpet os med; det skulle I have bakket op om; det skulle I have sat en forebyggelseskampagne i gang om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg deler ønsket om at kunne arbejde mere forebyggende i forhold til fertilitetsudfordringer.
Jeg synes, det er et skræmmende stort problem, og jeg ved også, at det er ekstremt belastende for de kvinder, som det handler om.
Jeg synes også, det giver mening at arbejde mere forebyggende i forhold til det, og jeg vil blot høre, hvad ordføreren selv tænker: Er det arbejdsmarkedet, er det mænds barsel, eller hvad er det, der skal til, for ligesom at gøre det lettere for kvinder at tage et valg om at få børn på et tidligere tidspunkt?
Eller er der andre forebyggende indsatser, som ordføreren tænker kunne give mening ligesom at tage med, måske i nogle overvejelser om, hvordan vi faktisk også kan løfte lige præcis den del af udfordringen, som borgerforslaget også adresserer?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-02:
Nu nævnte jeg netop, at ordføreren spurgte – jeg tror, det var ministeren – i forhold til det her med studieforløb, og mange af os læser jo længere i dag.
Jeg mindes, at min underviser i formueret på Syddansk Universitet sagde, stort set før hver forelæsning: Få nu de børn, mens I læser!
Det er bare for at sige, at vi måske har indrettet os på en måde, hvor nogle ting måske ikke er fulgt med, og hvor der egentlig er nogle ting, der godt kunne følge med, uden at det havde negativ betydning for familien.
Jeg har personligt selv været glad for at få mit første barn under studiet, men det tror jeg der er mange kvinder der har et eller andet forbehold over for, fordi det ikke er det, de er vant til – uagtet at der er flere og flere, der gør det.
Så er der en masse omkring beskæftigelsespolitik og familiepolitik, altså f.eks. i forhold til barselsorlov, og det kommer jo lige om lidt med et direktiv alligevel, så lad os dog endelig bare kigge ind i det, så vi får noget ligestilling også.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Altså, det her handler om, at man giver muligheden for også at kunne gøre det i det offentlige sundhedsvæsen.
Hvorfor er det sådan, at dem, der har råd til det, godt kan gøre det, men at det ikke kan tilbydes til alle?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Det håndslag er hermed givet.
Og det går ikke bare at køre kampagner ud over det.
Det er der nogen, der har prøvet, og selvfølgelig kan kampagner noget, men det er et strukturelt samfundsproblem, og vi kan ikke bare vælte det over på den enkelte og sige: Så må du lige indrette dit liv efter det her.
Hvis alt andet – arbejdsgivere, venner, familie, kæreste, økonomi og andet – siger det modsatte, jamen så går det ikke.
Så derfor er vi nødt til at se på det langt mere helhedsorienteret og alle sammen løfte et ansvar.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Det synes jeg lød som et håndslag på, at det skal vi også gøre noget ved.
For det er jo netop det, som fertilitetslægerne også peger på, altså at et af de største problemer er, at kvinder simpelt hen får børn for sent.
Og hvad er det også for et samfund, vi har skabt, hvis ikke der er plads til børnene i den periode, hvor vi har allerlettest ved at få dem?
Altså, det kan være, mens vi er studerende.
Måske skal vi kigge på uddannelsessystemet.
Måske skal vi kigge på den forsørgelse, som vi giver til unge i den periode; det er trods alt ikke gratis.
Men det at skabe de samfundsmæssige rammer for, at vi kan få børnene på naturlig vis, hører jeg ministeren sige også er et tema, som vi skal prøve at tage fat på – lige præcis i forhold til fertilitet.
Simon Kollerup (S), 2020-12-02:
For at blive i den alvorlige afdeling: Det her vil selvfølgelig være meget forskelligt, og det er rigtigt, at gennemsnitsjordtillægget til en minkbesætning er ikke ret stort, men der er selvfølgelig også variationer.
Der kan godt være nogle, der har meget jord lagt til, og hvis man ikke allerede har høns i dag, kan det være, at nogen vil lægge om til det eller lægge om til mere jordbrug eller en anden driftsform.
Det tror jeg ikke vi skal afskrive som en vej at gå.
Her er selvfølgelig en række forskellige tiltag, men jeg tror på, at de her vækstteams kan noget, for de kan gå ind og adressere mere regionalt, mere fokuseret, hvad det er for nogle helt nære job- og vækstindsatser, der skal til.
Så jeg forventer mig meget af dem og håber også, at det er noget af det, der kan lande, når finansloven lander, og at der bliver afsat penge til det.
Vi har foreslået en ramme, men også, at der bliver afsat konkrete penge til det.
For så er der jo pludselig arbejdspladser at søge over til – så det ikke kun er champignoner det hele.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-02:
Jeg ved godt, at ministeren er mere fornuftig end dem, han sidder og samarbejder med, men jeg synes bare, det skal med i billedet, at det er sådan nogle forslag, vi bliver præsenteret for i den her utrolig dystre situation.
Oven i de her spørgsmål, som selvfølgelig er meget velbegrundede, så er det jo altså også et spørgsmål om, hvor mange jobs vil mister i en by som København.
Hvis man f.eks. kigger på børsen ude på Kopenhagen Fur med fire gange tre-fire ugers salg, og hvis man så ganger op med, hvor mange tusind overnatninger på københavnske hoteller, det giver, hvor mange gange nogen, f.eks. kinesere, besøger Casino Copenhagen, hvor mange taxature, restaurationsbesøg og indkøb hos Georg Jensen der foretages, og alt mulig andet, har regeringen så også lavet nogle beregninger på, hvor stort et tab det giver i arbejdspladser i hovedstadsområdet?
Simon Kollerup (S), 2020-12-02:
Jeg er meget enig.
Vi har hørt meget om Nord- og Vestjylland, fordi tætheden af minkfarmene har været større der.
Man kan f.eks. tage til Gjøl og se, hvor stor en forskel det gør i et lokalsamfund, som jo er lille i forvejen, når det her erhverv så forsvinder.
Men jeg er meget opmærksom på, at der både er afledte effekter i en by som København, men, skulle jeg hilse og sige, også på den københavnske vestegn, hvor der altså også er rigtig mange mennesker, som enten er ansat på Kopenhagen Fur konkret, men også i andre sammenhænge, og som nu står over for en svær fremtid.
Derfor bliver svaret jo igen det oplagte, nemlig at de regionale vækstteams, som ikke alene dækker Nordjylland eller Midtjylland, men også vil dække hovedstaden, vil komme med de rigtige svar til de enkelte områder.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-12-02:
Det var dejligt at blive gift så hurtigt her i Folketingssalen, det har jeg aldrig prøvet før – men jeg tror nu godt, jeg vil have en lynskilsmisse.
Så det er godt, at vi kan få det.
Vi har talt om flere ting i forhold til det her med at omlægge til andre erhverv, og der har været mange ting på banen, i forhold til om de minkavlere, der står med en gård og nogle kvadratmeter, kan omlægge til andre former for landbrug.
Og uagtet hvad vi synes om svampefarme, så er der selvfølgelig en mulighed for, at nogle kan omlægge til en anden form for landbrug.
Men hvad skal en pelsningsfabrik omlægge til?
Hvad skal en minkfoderfabrik omlægge til?
Hvad skal en fabrik, der producerer bure til mink, omlægge til?
Og hvad skal alle de mennesker, der står til at miste deres arbejdspladser, gøre?
Får de, som ministeren siger, en erstatning, eller får de en reel kompensation, fordi deres arbejde simpelt hen er gået tabt og der ikke er mulighed for at erstatte det?