runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-09:
Forslaget her fra Liberal Alliance ligger nok langt fra Enhedslistens ønsker til, hvordan vi indretter vores dagtilbud og vilkårene for børnefamilierne.
Der er rigtig mange børnefamilier, der har et ønske om at være mere sammen med deres børn, men det er et stresset liv, som børnefamilierne lever, og jeg synes sådan set, at det er både legitimt og fornuftigt at ville være mere sammen med sine børn.
Det må være den enkelte, der sådan set afgør det.
Så vi er varme tilhængere af, at man kigger på forbedrede barselsorlovsordninger, forbedrede forældreorlovsordninger og andre måder at lette børnefamiliernes liv på, sådan at de kan være mere sammen med deres børn.
Vi bryder os ikke særlig meget om den her model, som Liberal Alliance peger på, men derudover handler det jo også om nogle samfundsmæssige prioriteringer, som flere ordførere har været inde på, og der er det en afvejning af, hvordan vi bruger fællesskabets penge.
Jeg er med på, at fællesskabets penge akkumuleres, ved at vi indbetaler skat, men hvad enten vi gør det den ene eller den anden vej, er det jo de penge, vi samlet set som borgere her i samfundet har tænkt os at bruge til velfærd, som vi taler om prioritering af, og der er vi ikke enige i den prioritering, der ligger.
Man kan anstrenge sig for at tale sig fra hinanden, men jeg skal gerne bidrage til, at vi her taler os en anelse tættere på hinanden, for den intention, der kan ligge i at skabe bedre vilkår for børnefamilierne til at være sammen med deres børn, deler vi som sagt, selv om vi ikke kan støtte modellen her.
Hvad angår de private pasningsordninger, har vi ikke noget ønske om at øge anvendelsen af dem.
Vi er ikke begejstrede for de private pasningsordninger.
Det er jo et tilbud, og man kan, hvis man kigger i dagtilbudsloven henne omkring § 86 eller 87, se, at den ikke er dagtilbud i dagtilbudslovens forstand, og det vil sige, at den ikke skal opfylde præcis de samme kvalitetskrav, som daginstitutioner skal, og som den kommunal dagpleje skal – for den sags skyld, som private dagplejere skal.
Derfor synes vi ikke, det er særlig fornuftigt, at vi animerer nogen til at bruge pasningsordninger, som har en ringere kvalitet end de kvalitetsstandarder, vi i fællesskab har skabt i lovgivningen.
Så det er vi ikke tilhængere af.
Endelig er der det med deregulering af området.
Ja, man kunne jo stemme for det og sige, at vi betragter det som rigtig godt, at man ikke administrerer tiden væk og sådan noget.
Det tror jeg ikke der er nogen af os der er særlig meget tilhængere af.
Som jeg læser dereguleringen her, er det jo i virkeligheden at skabe et dagtilbudsområde, der mere bygger på konkurrence mellem forskellige typer af institutioner i stedet for en samarbejdskonstruktion, som har været god på det her område i rigtig mange år, hvor der var et tæt samspil mellem de private selvejende institutioner og de kommunale.
Vi er tilhængere af det sidste.
Og hvis det er en rigtig forståelse af det, er vi heller ikke tilhængere af en deregulering af området.
Så alt i alt kan vi ikke støtte forslaget fra Liberal Alliance.
Lotte Rod (RV), 2021-12-09:
Jeg hylder bestemt forskellen.
Man må meget gerne gøre det på forskellige måder.
Så er det da skævt, så er det da ikke et frit valg.
Reel frihed kommer jo først, når der er en frihed, og ikke hvis der er en struktur, der gør, at det altid er kvinden, der går hjemme.
Jeg synes, at Liberal Alliance burde komme med et svar på, hvordan vi kan komme derhen, hvor der bliver en reel frihed.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-09:
Det har det nu altså.
Altså, det er jo totalt skævt, at der er nogle mennesker i det her samfund, der går op i et, og så er der nogle andre mennesker, der går op i noget andet.
Det gælder i alle livets forhold, og det gælder også i familielivet, at man kan opleve, at den ene forælder går meget op i at være til stede til eftermiddagste og ingefærcookies med børnene, mens den anden forælder går enormt meget op i at være til stede i weekenden, når man skal til fodbold.
Lotte Rod (RV), 2021-12-09:
Det sidste er jeg helt enig i, men det har jo ikke noget med frihed at gøre, hvis det er totalt skævt.
Så er det jo bare konservativt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-09:
Radikale Venstre kalder sig en gang imellem et socialliberalt parti.
Det med at være liberal, også at være socialliberal, er at gå op i, at folk er frie til at leve det liv, de gerne vil, og så accepterer man, at folk ikke er ens og dermed kommer til at leve forskellige liv.
For forskellige mennesker vælger, når de er frie, forskellige liv.
Kan Radikale Venstre ikke acceptere, at der er forskel på mennesker, når de bliver forældre, og at det nogle gange er mødrene, der ønsker det ene, og fædrene, der ønsker det andet?
Lotte Rod (RV), 2021-12-09:
Men prøv at høre, I Nye Borgerlige: Vi har som samfund brugt årti efter årti på at skabe ligestilling, på at skabe muligheder – og nu er I ved at rulle det hele tilbage, og I ønsker jer jo dybest set tilbage til dengang, hvor kvinder bare gik hjemme.
Jeg forstår det ikke, for jeg synes, at man jo som familie gerne må indrette sig sådan, hvis man gerne vil det.
Det, vi diskuterer her i dag, er jo, hvad det er, vi skal som fællesskab; hvad det er, vi skal bruge vores fælles penge på; hvad det er for en udvikling, vi vil skubbe på for.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Vi vil sikre, at familierne indretter sig, som de finder bedst.
For vi har ikke en arrogant holdning til, at det er politikerne, der bedst ved, hvordan familierne skal indrette deres liv.
Vi er sådan set fuldstændig ligeglade med, om det er far eller mor, der går hjemme med barnet.
Vi vil gerne sikre, at man har muligheden for at gå hjemme og passe sit barn og gøre det bedste for sit barn i den situation, man står i.
Så nej, vi kommer ikke til at stå her og sige, at staten eller Radikale Venstre eller nogen andre politikere skal bestemme, hvordan familierne indretter sig.
Det er da en utrolig arrogant holdning at tro, at man ved bedre, end familierne ved selv.
Jamen så er jeg da ked af at sige, at jeg tror, at Det Konservative Folkeparti og ordføreren ikke har fået læst ordentligt på det her forslag, for økonomien er på plads.
Man har en nogenlunde vurdering af, hvor mange der benytter sig af de her tilbud i dag, men man kan selvfølgelig ikke vide med hundrede procents sikkerhed, hvor mange der så vil benytte sig af det fremadrettet.
Det er jo logik for burhøns.
Men jeg fik bare ikke rigtig svar på det spørgsmål, som jeg reelt set stillede: Hvorfor er det, Det Konservative Folkeparti er så meget imod at stemme for et godt, borgerligt forslag som det her, at man simpelt hen bliver ved med at opfinde nye argumenter?
For de argumenter, man anførte sidste gang, er jo opfyldt i det her forslag, men nu er der så andre argumenter for det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-09:
Jamen jeg kan jo lidt kun gentage det, jeg sagde: at det er vigtigt, at der er finansiering, når man kommer med forslag – at der er en finansiering til det.
Det her skriver forslagsstillerne jo selv at der er en vis usikkerhed omkring, fordi man ikke ved, hvor mange der vil benytte sig af det.
Så det er ikke korrekt, hvad ordføreren siger.
Der er jo ikke anvist en finansiering, for man ved faktisk ikke helt præcis, hvad det her vil komme til at koste.
Men jeg synes ærlig talt ikke, at vi skal tale os væk fra hinanden, for jeg går ud fra, at vi er enige om intentionen i det her beslutningsforslag, og derfor synes jeg netop også, som jeg siger til forslagsstillerne: Lad os lave en fælles beretning omkring det her forslag, som vi støtter helhjertet op omkring.
Lotte Rod (RV), 2021-12-09:
Jeg er nysgerrig efter at høre, om ordføreren spurgte Steffen, hvorfor det ikke er ham, der gerne vil tage et halvt år.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Ja, og vores forslag er jo så, at det også skal omfatte private i ordets egentlige forstand, sådan at det også kan være et familiemedlem.
Sådan er det ikke i dag, medmindre familiemedlemmet er, lad os sige
dagplejemor, altså at det er en lille ordning.
Jens Joel (S), 2021-12-09:
Altså, det er jo rigtigt, at man har givet kommunerne friheden til at indrette sig – det troede jeg egentlig at Liberal Alliance var tilhænger af – i forhold til det her med hjemmepasning.
Men nu står der jo »privat passer«.
Der kunne man godt tænke sig, at kommunerne støttede det, og det gør de jo faktisk.
Vi kan så have nogle uenigheder om, hvorvidt de private passere rent faktisk er et pædagogisk tilbud, der er godt nok –
det kan vi godt diskutere.
Men vi kan jo ikke diskutere, at der her bliver ydet et tilskud fra fællesskabet til, at man kan vælge en privat passer, for det er det, der står.
Ja, tak for det.
Der er jo mange overskrifter her, også nogle med nogle buzzwords, som man gerne sådan vil slå sig op på.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget konkret.
Nu fandt jeg på Københavns Kommunes hjemmeside det der med, at tilskuddet til privat pasning er sådan, at når forældrene betaler ca. 2.200 kr., så betaler Københavns Kommune cirka det tredobbelte til den private passer.
Så hvad er det præcis, der står i punkt 2 i beslutningsforslaget, som ikke findes i virkeligheden?
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Nej, det er sådan set, fordi jeg har læst beslutningsforslaget, og der er faktisk taget højde for det, både med hensyn til danskkundskaber, og at man skal have opholdt sig i landet i en vis periode osv. Så det er sådan set alene af den grund.
Der er taget højde for det.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Den her tilskudsordning findes jo kun i nogle kommuner.
Så det her er jo egentlig at ensrette tilbuddet til alle familier og sikre, at det også kan gælde for familiemedlemmer og lign.
Og som jeg har forstået det, er det ikke sådan i dag, men det kan være, at ordføreren kan rette mig.
Uanset hvad er der jo kommuner, som slet ikke har tilskuddet, og så er der andre kommuner, hvor tilskuddet er højere.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-12-09:
Jeg forsøgte i min ordførertale også at adressere det her udlændingespørgsmål, altså risikoen for, hvad jeg kaldte for ghettoisering, men også potentielt risikoen for, at det her forslag kan om ikke misbruges så dog bruges uhensigtsmæssigt i forhold til den østeuropæiske arbejdskraft, som vi har i Danmark.
Det kom ordføreren ikke ind på i sin ordførertale.
Var det, fordi ordføreren har en større viden, end jeg har, om, at det ikke er et problem, eller vælger man at se bort fra det?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-09:
Jeg skal bare spørge den konservative ordfører om noget.
Når Folketinget vedtager en eller anden ny ordning, som folk kan søge, eller en ny skatterabat, en boligjobordning eller lignende, er der så altid sikkerhed for, hvor mange der vil benytte sig af ordningen?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-09:
Nej, der plejer så som regel at være lavet en beregning på, hvor mange man antager der vil benytte sig af sådan en ordning, og hvordan den så skal finansieres.
Og nu er det sådan, at vi fra Konservatives side jo selv er kommet med et finanslovsudspil, og det, som forslagsstillerne henviser til i forslaget, er bl.a. dimittendsatsen, og dimittendsatsen er også en del af vores finanslovsudspil.
Så vi er også nødt til lige at sørge for, at der er styr på finansieringen, når man kommer med et forslag, ikke også?
Man kan jo ikke bruge de samme penge flere gange.
Men vi støtter helhjertet op om intentionen i det her forslag, og det er også derfor, jeg siger, at vi meget gerne vil lave en fælles beretning med forslagsstillerne.
For vi er jo helt enige om intentionen om mere frihed til de danske familier til at indrette deres hverdag, som de gerne vil det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-09:
Jeg forstår godt, at hvis Det Konservative Folkeparti hellere vil bruge de penge fra besparelser på dimittendsatsen til noget andet, så kan Det Konservative Folkeparti ikke også bruge pengene her.
Det er jo så en prioritering fra Det Konservative Folkepartis side, at man hellere vil bruge de penge på noget andet.
Man prøver at skønne sig frem til det bedst mulige gæt, og så har man lidt en buffer i de offentlige budgetter, så man, hvis der er flere, der søger om det, også kan finansiere det.
Og det er også tilfældet med det her forslag.
Men selvfølgelig er det et valg, hvis Det Konservative Folkeparti prioriterer andre formål højere end det her.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-09:
Jamen vi har jo bl.a. prioriteret tilskud til hjemmepasning, som netop er med til at imødegå de negative konsekvenser, der har været, af den her barselsaftale.
Så vi prioriterer egentlig præcis det samme, som jeg hører at forslagsstillerne gør, nemlig mere frihed til de danske børnefamilier.
Det er vi enige om, så lad os få lavet en fælles beretning om det; for vi er jo enige om intentionen om at give familierne større valgfrihed til at indrette deres hverdag.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
I 2018 foretog analyseinstituttet Wilke en undersøgelse, der viste, at især mødre lider af dårlig samvittighed over ikke at have nok tid sammen med deres børn.
Jeg er selv mor, jeg kender godt den følelse.
Og vi ved også, at de første 1.000 dage af et barns liv er de vigtigste, og derfor ønsker vi i Nye Borgerlige en familiepolitik, der sætter børns trivsel først.
Og det kræver jo, at forældrene har nogle reelle valgmuligheder i hverdagen.
Velfærdsstaten og det høje skattetryk ensretter familielivet og umuliggør en hverdag, der er skræddersyet til den enkelte familie.
Derfor vil vi gøre det muligt for familierne at passe deres børn hjemme, når de er i vuggestuealderen.
For det nuværende skattetryk gør, at ganske almindelige familier har svært ved at leve af én indkomst.
Det forhindrer, at familierne kan passe deres børn hjemme.
Familierne er derfor tvunget til at sende deres børn i institution, så begge forældre kan være på arbejdsmarkedet.
Sådan skal det ikke være.
Det er ikke det vigtigste, når man har små børn, og derfor vil vi gerne være med til at understøtte, at forældre kan bruge mere tid på at koncentrere sig om deres børn, når de er mindst og mest sårbare.
Måden, man gør det nemmere på, er jo netop ved at give et beskæftigelsesfradrag præcis som det forslag, vi drøfter i dag.
Hvis far eller mor ønsker at passe barnet hjemme, får ægtefællen eller samleveren en skatterabat, og med lige præcis det her forslag får familierne 10.800 kr. om måneden plus den egenbetaling, de sparer på vuggestuepladsen.
Og det er ganske enkelt et fint borgerligt kinderæg, der giver familierne mulighed for at passe deres børn hjemme, letter skattetrykket og sænker det offentlige forbrug, uden at nogen stilles værre.
Det er god borgerlig familiepolitik.
Derudover ønsker man at deregulere dagtilbudsområdet, så det bliver nemmere at oprette frivuggestuer, private vuggestuer og børnehaver, og det er også en rigtig god idé.
I Nye Borgerlige ønsker vi helt generelt, at pengene følger det enkelte barn en til en, så man selv kan vælge lige præcis det tilbud, man mener er bedst for ens barn, og vi ønsker, at der bliver større udbud og flere private tilbud.
Det er bare ganske almindelig sund fornuft.
Undersøgelser viser nemlig gang på gang, at både forældres og ansattes tilfredshed er højere i private pasningstilbud.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Selv tak.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-10:
I Danmark har vi forskellige typer af dagtilbud, og det er godt, for børn er forskellige.
For os i SF er det vigtigt, at de pasningstilbud, som vi tilbyder vores børn, er af høj kvalitet, men den form for private pasningstilbud, som dette forslag vedrører, er ikke underlagt samme kvalitetskrav som vores andre dagtilbud.
Det betyder, at der i disse pasningstilbud ikke på samme måde skal være fokus på bl.a. barnets sociale og sproglige udvikling, leg og læring om natur og sanser, sammenhængen i overgangen til skolelivet og et inddragende samarbejde med forældrene.
Vi kan ikke støtte et forslag om at bruge offentlige midler på pasningsordninger, som vi reelt ikke kender kvaliteten af.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Tak til Dansk Folkeparti for opbakningen.
Jeg vil egentlig bare sige, at for så vidt angår finansieringen, forventer vi jo ikke, at der er særlig store økonomiske omkostninger forbundet med det, i og med at det her jo ikke ændrer på, hvad det er for en gruppe, der har ret til friplads.
Men det er klart, at der kan være marginale omkostninger i relation til at administrere, at en fripladsordning også skal dække de private passere.
Det er mere for at oplyse om, at det her forslag jo ikke ændrer på gruppen, der har ret til en friplads – og så ellers bare for at sige tak for opbakningen til Dansk Folkeparti.
Vi kan jo læse referatet igennem.
For jeg synes egentlig, det er sådan lidt tankevækkende, også set i lyset af at mange af de private passere ligger rundtomkring i landet.
Rigtig mange af de private passere ligger i landdistrikterne og er dermed med til at skabe nærhed i pasningstilbuddet, fordi de ligger i områder, hvor der ikke nødvendigvis er en stor nok børnegruppe til, at man kan have offentlige institutioner.
Set i lyset af det vil jeg bare spørge igen, om Socialdemokratiet virkelig mener, det er rimeligt, at fripladsordningen ikke gælder de private passere.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Skal man forstå det sådan, at fru Ellen Trane Nørby mener, at der er steder, hvor der simpelt hen ikke er en børnegruppe, der er stor nok til, at der kunne være en dagplejer?
Altså, der er jo ikke sådan forskel på antallet af børn, i forhold til om det er dagplejere eller private passere, så det tror jeg lidt er et stråmandsargument i forhold til det her.
Det er det, der er baggrunden for, at vi ikke ønsker, at det er den del af børnesektoren, der skal styrkes, men derimod de andre, hvor der er pædagogiske krav.
Det må være træls, hvis man er nødt til at gøre så meget vold på det, ens politiske modstandere siger, for ligesom at kunne få sin pointe frem.
Nej, der findes med garanti masser af både dygtige og velmenende private passere.
Det, jeg sagde, var ikke, at de private passere er dårlige.
Det, jeg sagde, var, at der ikke er de samme kvalitetskrav til og -standarder for de private passere.
Og det er også det, der er svaret på det andet spørgsmål.
For nej, det er ikke sådan, at vi mener, at man, hvis man ingen penge har og derfor er nødt til at søge om friplads, ikke skal have noget frit valg.
Det er jo faktisk baggrunden for, at man både kan få friplads i de private, i de selvejende og i de offentlige, hvad end det så er institutioner eller eksempelvis dagplejer.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Det er jo egentlig bare, fordi Socialdemokratiet endnu engang bekræfter, at Socialdemokratiet ikke er optaget af, at børn, der kommer fra lavindkomstfamilier, skal have det samme frie valg som børn, der kommer for højindkomstfamilier.
For det er jo det, der er faktum, når man ikke vil ligestille de private passere i relation til fripladsordningen.
Det betyder jo, at alle de børn, der kommer fra de familier, hvor man faktisk har fået tilkendt en friplads, ikke har det samme frie valg.
Noget andet, vi kan høre, er, at Socialdemokratiet mener, at de private passere er et dårligt tilbud uden kvalitet.
Jeg vil egentlig bare spørge, hvad Socialdemokraternes ordfører og ministeren bygger det på.
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Jeg havde lige glemt den ændrede rækkefølge – det er ofte forslagsstillere, der kommer efter Venstre.
Jeg vil bare ganske kort sige, at vi synes, det er et fornuftigt forslag.
Vi synes, det er fornuftigt, at man kan få friplads i både offentlige og private tilbud og også hos private passere, for vi ser ikke en kvalitetsforskel.
Vi synes, det lyder som en rigtig god idé.
Når det drejer sig om det forslag til økonomien, der står i beslutningsforslaget, vil jeg sige, at der her vi måske mindre mulighed for at gennemskue, om vi kan støtte det, fordi man henviser til Venstres finanslovsforslag.
Men selve grundtanken i beslutningsforslaget om, at man skal kunne henvises til fripladser hos private passere, synes vi er fornuftig.
Tak for ordet.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Ordføreren siger, at der er lav kvalitet.
Og hvis ordføreren er enig i det, hvorfor er det så, at ordføreren og SF, som også plejer at gå ind for social lighed, egentlig er imod, at børn, der økonomisk set kommer fra ikke så velstillede familier, skal have mulighed for at have det samme frie valg, som alle andre har, herunder også at kunne vælge en privat passer, hvis det er det, familien vurderer er bedst for barnet?
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Nej, for den vej kan man jo ikke vende det rundt.
Det er jo et spørgsmål om, hvad vi kan stille krav til.
Jeg ønsker, at vi skal stille det krav, og jeg har lagt arm med ministeren om det flere gange indtil nu, og det er relativt besværligt at få lov til at stille kravet, fordi det jo også kommer med et enormt krav til økonomien, fordi det er dyrt.
Det koster en halv gang oven i vores minimumsnormeringer, hvis bare vi skal nå op på, at tre ud af fire af de voksne i vores institutioner skal være uddannede pædagoger.
Jeg vil gerne endnu mere end det, men jeg siger da, at det har taget noget arbejde bare overhovedet at overbevise min egen folketingsgruppe om at prioritere så mange penge, og det er ikke lykkedes mig at overbevise ministeren og regeringen endnu.
Så jeg ser for mig, at der bliver behov for en 10-årsplan for at få uddannet personalet i vores institutioner, og det samme gælder jo for dagplejerne.
Hvis vi skal lykkes med, at alle dagplejere er uddannet, tror jeg, at der bliver tale om en økonomisk plan, men jo realistisk også en efteruddannelsesplan, som kommer til at strække sig over 10 år.
Venstre må da gerne sige, hvis Venstre kan se en model for sig, hvor man kan stille krav til uddannelse for de private børnepassere.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-10:
Jeg sagde ikke, at der er lav kvalitet i de private pasningstilbud.
Jeg sagde, at der ikke var samme krav til kvaliteten, så vi på den måde er mindre sikre på, at kvaliteten er god.
Og især når man kommer fra en udsat familie, er det jo vigtigt, at dagtilbuddet har en høj kvalitet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Man kan læse i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at det er Venstres ønske at skabe et bedre grundlag for fri og øget konkurrence på markedet for børnepasning.
Det er sådan en tilgang, vi ikke deler i Enhedslisten.
Til gengæld ønsker vi jo, at forældrene har mulighed for at vælge mellem forskellige pasningsordninger, altså mellem forskellige dagtilbud – for at undgå misforståelser.
Der er jo de kommunale daginstitutioner, der er de selvejende, der er andre private daginstitutioner, og der er den kommunale dagpleje.
Der hersker tit en opfattelse af, at der er private dagplejere.
Det er faktisk ikke rigtigt.
Det fremgår af lovgivningen, men reelt er der ikke nogen.
Det valg synes vi forældrene skal have.
Der er forskellige præferencer hos forældrene.
Nogle synes, det er rigtig godt at sende deres børn i en daginstitution, hvor der er mange andre børn på samme alder, andre synes, at det nære miljø i dagplejen – det, at der ikke er så mange børn – og muligheden for at styrke nærhed, relationer og omsorg er at foretrække.
Derfor skal der være mulighed for at vælge begge dele.
Til gengæld har vi ikke noget ønske om at fremme anvendelsen af de private pasningsordninger, for som flere ordførere og ministeren allerede har været inde på, stilles der jo ikke de samme kvalitetskrav, og vi synes, at vi skylder, at der, når vi overlader vores børn i andres varetægt for offentlige midler, stilles meget høje krav til kvaliteten.
Derfor synes vi, at de tilbud, der skal være, som vi skal yde særlig økonomisk støtte til – vi yder i forvejen støtte til de private børnepassere – generelt skal være tilbud af en ordentlig kvalitet.
Derfor synes vi ikke, at man yderligere skal fremme de private børnepassere ved at skabe mulighed for økonomisk friplads.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Jeg vil gerne frabede mig, at ordføreren lægger mig ord i munden om, at der er dårligere uddannelse.
Men mit spørgsmål tilbage til Venstre skal så være: Ønsker Venstre at pålægge de private passere et bestemt uddannelseskrav?