runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-11-26:
Tak for det.
For så vidt kunne min tale have sluttet her med at sige det selvfølgelige, at selvfølgelig støtter vi aftaler, vi har indgået.
Men man kunne også godt lige bruge et øjeblik på at hæve blikket og tænke lidt over, hvordan det egentlig er gået på skatteområdet de sidste 15-20 år, hvor det har været en ren gyser at følge med på det her område.
Det er jo et skandaleramt skattevæsen, vi har i Danmark, og på rigtig mange områder tror jeg danskerne helt generelt har tabt tilliden til, at vores skattevæsen fungerer optimalt, og at det også inden for en meget overskuelig årrække kommer til at fungere optimalt.
Det er jo snart sagt alt.
Det er lige fra boliger, hvor den ene sag efter den anden vælter frem om borgere, der bliver klemt i systemet, til folk, der udnytter vores skattevæsen for flere milliarder skattekroner, som man snyder danskerne for.
Nu har vi fået en ny skatteminister, og det er dejligt, for det er en kompetent skatteminister, vi har, og jeg kunne måske godt tænke mig, at han hævede blikket og tog en bredere diskussion af, hvad vi egentlig vil med vores skattevæsen de næste 10 år, hvordan vi kommer til at udvikle det, og hvordan vi kommer til at sørge for, danskernes tillid til det her skøre skattevæsen bliver genoprettet.
Vores skattevæsen og ikke mindst vores regler er ekstremt komplicerede.
Da jeg sad og forberedte mig på det her lovforslag, spurgte jeg ChatGPT om kompleksiteten af de danske skatteregler, og hvor meget de fyldte, og ChatGPT svarede mig, at det var meget kompliceret og svært at anslå præcis.
Så tænker man: Okay, hvis ikke engang vi kan bruge kunstig intelligens til at finde ud af, hvor vidt det er kommet med det her skattevæsen, ser det svært ud.
Så min tale er egentlig ikke en kritik af regeringen, men snarere en opfordring til, at vi forsøger at forenkle nogle ting, at strømline nogle ting.
Jeg synes, der er en stor diskussion om ulighed i, hvordan man læser reglerne, hvor svært det er som borger at få indsigt i, hvad man skal betale.
For der er masser af mennesker, der sikkert kan gå ud og har pengepungen til at købe den bedste revisor i landet til at hjælpe sig med at sørge for, at der er styr på tingene, og så er der en stor gruppe borgere, der ikke har de muligheder.
Det synes jeg er værd at forfølge.
Sikkert er det i hvert fald, at Dansk Erhverv for nylig anslog, at omfanget af skattelovgivningen i Danmark er tredoblet siden slut-1980'erne.
Det er jo ganske vildt at tænke over, og det er væsentligt at have i baghovedet, når man behandler et lovforslag på det her område.
Men som jeg startede med at sige, er vi en del af flerårsaftalen, og der er nogle fine ting i det.
Tak, formand.
Samira Nawa (RV), 2024-11-26:
Jeg vil starte med at sige til den foregående taler, hr. Peter Kofod, at det var en virkelig god tale, også lige at løfte blikket og se på vores skattesystem lidt oppe fra helikopteren, og der er virkelig rum for, jeg ved ikke, om man skal sige effektivisering, men i hvert fald forenkling, for vi har et meget kompliceret skattesystem.
Så hvis skatteministeren følger den opfordring og tager hul på det enorme arbejde, det måtte være, er Radikale Venstre i hvert fald også klar til at få kigget på vores meget komplicerede skattelovgivning.
Men med det her konkrete lovforslag er der tale om udmøntning af den politiske flerårsaftale om skattevæsenets økonomi, og det var jo sådan, da vi indgik i aftalen, at den var lidt underfinansieret, og det henter vi så ind på med det her lovforslag.
Konkret handler det om, at hvis man som virksomhed ikke kommer med sin skatteopgørelse i tide, er det Skatteforvaltningen, der vil give et skøn, og det kostede engang virksomhederne 150 kr.
I dag koster det 800 kr., og nu sætter vi det så op til 1.400 kr.
Derudover vil passiv skatteunddragelse også blive sanktioneret hårdere, og vi kan i Radikale Venstre bakke op om alt sammen.
Tak, formand.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-26:
Som flere af mine kollegaer har været inde på, udmønter lovforslaget her flerårsaftalen for skattevæsenets økonomi.
Grundlæggende handler det om, at der udestår en del finansiering ved aftalen, og det håndterer vi i aftalekredsen.
Vi har nikket til, at afgiften for en foreløbig fastsættelse, der siden 2001 har været 800 kr., opreguleres med afsæt i lønudviklingen, så afgiften bliver 1.400 kr.
Så har vi også nikket til at regulere satserne for skattetillæg med afsæt i lønudviklingen svarende til en fordobling.
Endelig har vi nikket til, at vi med lovforslaget moderniserer bødeniveauet for grov uagtsom passiv skatteunddragelse, så bødeniveauet svarer til, hvad der generelt gælder for grov uagtsom skatteunddragelse.
Det kan vi alt sammen nikke til i Alternativet.
Der udestår også stadig en finansiering i indeværende år, som vi er bekymrede for.
Skatteministeriet forsøger at finde finansieringen inden for egen ramme – det har vi også nikket til i aftalekredsen – og vi regner naturligvis med, at Skatteministeriets drift og forvaltning ikke påvirkes af den håndtering, og vi håber, at skatteministeren vil være åben omkring, hvordan håndteringen i så fald påvirker forvaltningen.
Så vil jeg ellers afslutningsvis sige, at vi er glade for den del af lovforslaget, der handler om at lempe betingelserne for anvendelse af bundfradrag ved deleøkonomiske aktiviteter.
Det er godt, at borgerne ikke kommer i klemme ved en ny EU-lovgivning.
Det kan vi også godt støtte.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-11-26:
Tak for det, og tak for ordet.
Hvis man kommer for sent med sin skatteopgørelse, risikerer man en skønsmæssig angivelse.
Den skønsmæssige angivelse kan medføre mere i skat, men den medfører altså også, at man får en slags bøde, et tillæg, en afgift, og den forhøjer vi nu fra 800 til 1.400 kr.
Det andet element er det skattetillæg, som min socialdemokratiske kollega lige har redegjort for; også det fordobles, men det vil jeg ikke gentage her.
Jeg kan kun tilslutte mig beskrivelsen.
Sanktionen for passiv skatteunddragelse, der i sig selv er et noget underligt begreb og skulle, så vidt jeg har fundet ud af, dække over, at det kan bebrejdes en, at man ikke har sørget for den rigtige ansættelse, uden at det egentlig er groft uforsvarligt.
Men det korte af det lange er, at den her hybrid, passiv skatteunddragelse, straffes på samme måde som grov skattesvindel, så det er også en naturlig konsekvens.
Jeg kan sige, at Venstre samlet set kan tilslutte sig det her forslag.
Anders Kronborg (S), 2024-11-26:
Jamen tak for det, vil jeg sige til Præsidiets næstformand.
Det her lyder som noget teknisk, og det er det også, men det er faktisk ikke så kompliceret, selv om det er teknisk.
Det er udmøntningen af en politisk aftale, som blev indgået den 10. oktober 2004 i aftalekredsen bag flerårsaftalen om skattevæsenets økonomi.
Jeg var lige tilbage og kigge på det, for det er ikke altid, man kan huske, når der har været mange mennesker i rummet, hvem der egentlig var med i aftalen, og som jeg kunne se, dækker det faktisk alle Folketingets partier.
Så det er jo i sig selv rigtig, rigtig flot, altså at vi herinde i det her ting, hvor der ofte kan være konflikter og debatter – et farefyldt farvand – faktisk kan enes bredt om noget så vigtigt som en flerårsaftale i forhold til skattevæsenet.
Der er i flereårsaftalen afsat en finansieringsmanko fra 2025 til 2027 i størrelsesordenen 200 mio. kr. årligt.
Endelig foreslås det at modernisere en sanktionspraksis for grov uagtsom passiv skatteunddragelse, så bødeniveauet vil svare til, hvad der generelt gælder for grov uagtsomhed og grov unddragelse efter den øvrige skatte- og afgiftslovgivning.
Så det er alt i alt et meget afbalanceret, fornuftigt og intelligent forslag, hvor man også går ind og kigger lidt på bundfradraget i forhold til hele økonomien.
Der har vi nogle elementer i forhold til EU-regler, som er trådt i kraft fra 2023.
Vi glæder os naturligvis som vanligt til behandlingen i Skatteudvalget.
Vi har også bemærket i høringssvarene, at der er nogle ret spændende høringssvar fra bl.a. Dansk Industri, men da de ikke helt flugter med aftalen, kan vi sådan set godt forstå, at lovforslaget er, som det er fastsat, for når vi laver en bred aftale her i Folketinget, er det selvfølgelig forventeligt og ordentligt, at vi overholder den aftale, og det gælder selvfølgelig også for ministeren.
Det kan vi se han har gjort til punkt og prikke efter vores opfattelse.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-26:
Det, jeg skal sige nu, har jeg virkelig ikke lyst til at sige, men jeg bliver nødt til det.
Jeg har stillet et par ændringsforslag til det her lovforslag, og uanset om man er enig eller ikke er enig, så synes jeg, vi bør være enige om, at man i det her Folketing i det mindste kan ytre sig og stille ændringsforslag.
Men sandheden er, at et af de her ændringsforslag til det her lovforslag vil være et af de første i det her Folketing, som ikke kommer til afstemning, fordi Folketinget selv har besluttet, at der ikke skal være en automatisk afstemning om ændringsforslag.
Det er blevet vanskeligere at udføre oppositionsarbejde i det her Folketing.
Men jeg kan godt mærke, at det er der ikke mange der interesserer sig for.
Når vi snakkede om Polen, og dengang det stod værst til i forhold til en autoritær retning, var vi alle sammen enige om at snakke om Polen som det her skræmmeeksempel.
Men hvad gjorde regeringen faktisk i Polen i forhold til at stække oppositionens arbejde?
Det var lige præcis at stække deres praktiske muligheder i deres oppositionssamarbejde.
Det var sådan noget med debatter om natten, og det var sådan noget med at give oppositionspolitikerne kortere taletid.
Her i Danmark vælger man så af den samme type tradition, hvor det så handler om, at den praktiske mulighed for f.eks. at stille ændringsforslag og præge lovgivningen i praksis bliver dårligere.
For jeg ved, at I alle sammen sidder ude i debatterne og snakker og kritiserer Trump, Orbán, Putin og dem alle sammen, men den her mulighed for at udføre mit arbejde på baggrund af det demokratiske mandat, jeg har fået, er ikke blevet krænket af hverken Trump, Orbán eller Putin – det er af folk, der sidder i den her sal, som ikke engang gider at lytte på, hvad jeg siger, eller forholde sig til det.
I glæder jer bare til, at jeg ikke skal sige mere, og så er det overstået.
Men sandheden er, at det er der, vi står, hvor endnu et hjørne af vores demokratiske praktiske rettigheder er blevet skåret i dag, og hvem har skylden?
Det er partier som Socialdemokratiet, det er Venstre, det er Liberal Alliance, det er Socialistisk Folkeparti – jeg forstår godt, at der ikke er nogen af dem, der er her i dag, og så er det Danmarksdemokraterne.
Det er dem, der er skyld i, at oppositionens rettigheder i dag er blevet sværere at praktisere.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Så ville kommunerne have et incitament til at gøre sig en lille smule mere umage med sagsoplysningen, inden man bare sender den ind til en afgørelse.
Det er 28,7 pct., der bliver hjemvist, alene fordi der mangler helt almindelige oplysninger, for at Ankestyrelsen overhovedet kan tage stilling til en afgørelse.
Det er vi da nødt til at tage alvorligt.
Det er vi da nødt til at sætte ind med nogle incitamenter over for.
Så hvad er ministerens forslag?
For I kommer aldrig med nogen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-26:
Socialtilsynene, som der er fem af, og som ligger i kommunalt regi, har til opgave at føre tilsyn med botilbud og med plejefamilier i dag.
Den auditfunktion, som vi skal tage stilling til nu, udføres altså af nogle medarbejdere, der sidder i en statslig styrelse og fører tilsyn med, at de her socialtilsyn gør deres arbejde ordentligt.
Det, som regeringen har vurderet, er, at det tilsyn med tilsynet er en opgave, der godt kan falde bort, i og med at socialtilsynene nu har eksisteret i 10 år og har etableret procedurer.
De har koordineret og videndeler allerede på tværs i dag.
Ja, der vil altid være steder, hvor de kunne koordinere bedre, men det bliver nu deres opgave at sikre det.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Jeg synes, det er en lille smule uansvarligt bare at sige, at det nu er socialtilsynenes opgave selv at koordinere det og finde ud af at sikre den her ensartethed.
For det har de 10 år med socialtilsynene jo netop vist at de ikke har kunnet finde ud af, selv ikke med denne auditfunktion.
Så der er jo noget, som regeringen er nødt til at komme ind og få skovlen under, og derfor må ministeren kunne komme med et bedre svar på, hvad det er, der skal komme i stedet for.
Hvordan vil regeringen sikre ensartethed i de fem socialtilsyn, hvis årsrapport jo netop viser, at de stadig væk ikke har kunnet finde ud af at sikre den ensartethed?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-26:
Jeg er helt med på, at når man har fem socialtilsyn, fem regioner, 98 kommuner, fem statslige forvaltninger af naturområder eller andre ting, vil der jo altid ligge en koordineringsopgave, og der vil altid være nogle steder, hvor man skal sikre en ensartet, koordineret praksis, eller hvor man skal udvikle det løbende.
Sådan vil det selvfølgelig også være med socialtilsynene i fremtiden, og sådan tror jeg faktisk også det vil være.
Selv om Liberal Alliance måtte få held med at lave et statsligt tilsyn, ville man jo stadig væk se, at der ville være en forskelligartet praksis rundtomkring i landet, der løbende skulle koordineres.
Det, jeg siger, er, at det er min klare overbevisning, at det er de fem kommunale socialtilsyn i stand til at håndtere, og at det vil de også være fremadrettet.
Nu bliver det hundrede procent deres egen opgave at sikre den ensartethed.
Der kommer ikke længere til at sidde en auditfunktion i Social- og Boligstyrelsen, som kommer til at gøre det for dem.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Det tror jeg ikke er særlig betryggende for særlig mange, hvilket fru Rosa Lund jo også så fint har redegjort for at en lang række organisationer bekymrer sig om.
Er fem tilsyn i virkeligheden måske for meget til lille Danmark?
Og hvorfor vil ministeren ikke lytte til alle de organisationer, der jo netop peger på, at én ledelse er det, der skal til for at sikre en ensartethed i tilsynene?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-26:
Jeg vil meget gerne bruge behandlingen af det her lovforslag til, at vi selvfølgelig også lytter til, hvad det er, der er blevet sagt, og hvad man er kommet med af bekymringer.
Men jeg tror også, at det er vigtigt at sige, at nogle af de bekymringer, der er kommet, jo handler om, at det her lovforslag skulle medføre, at der ikke er ensartethed og kvalitet i socialtilsynets arbejde, når den her auditfunktion ophører.
Der vil jeg bare gerne igen fremhæve, at nu har socialtilsynet jo været i gang i 10 år, og ja, der vil altid være et problem med eller et ønske om, at man skal lave en mere ensartet praksis.
Det bliver også socialtilsynets opgave fremover.
Det kan jeg i hvert fald betrygge jer i.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Ja tak, det vil jeg meget gerne.
Liberal Alliance fremsætter i dag et forslag om at lade kommunerne betale statens udgifter, når sager på socialområdet bliver omgjort ved Ankestyrelsen.
Vores forslag skal ses, i lyset af at der sker alt for mange fejl og lovbrud i kommunernes sagsbehandling på socialområdet, hvor udsatte borgeres, børns og unges trivsel er på spil, og at de økonomiske incitamentsstrukturer lige nu ikke understøtter, at den rette behandling gives fra start.
Når vi ikke sætter ind med den nødvendige behandling, som borgerne har ret til, fra begyndelsen, risikerer vi at skabe en ond spiral, hvor udsatte bliver endnu mere udsatte og fastholdes i systemet i længere tid.
Det er både dyrt for den enkeltes livskvalitet og for samfundsøkonomien, og vi kan ikke være det bekendt.
Det skal vi selvfølgelig ændre på.
Derfor kommer vi med det her lille nålestiksforslag til, hvordan man ret billigt både kan nedbringe administrationen og sikre mere lovmedholdelighed og bedre sagsbehandling.
Jeg tror, det var ordene for det.
Jeg er spændt på at høre, om der er velvillig modtagelse blandt mine kolleger.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Økonomiske sanktioner er ikke lig med, at man så overholder lovgivningen, siger ministeren.
Men så kan vi jo lige så godt bare afskaffe politiet, altså bare aftale, at vi alle sammen skal overholde lovgivningen; så er der da masser af administration, vi kan afskaffe der.
Det tænker jeg ikke ministeren ville være enig i, og det er selvfølgelig, fordi vi ved, at det betyder noget, at der er nogen, der holder øje med og sørger for, at den lovgivning, vi hver eneste dag sidder og laver herinde, bliver overholdt.
Hvorfor er de udsattes retssikkerhed den eneste i Danmark, der ikke bliver taget alvorligt?
Hvorfor bliver der ikke sørget for, at deres retssikkerhed bliver overholdt?
50 pct. mener ifølge en analyse fra Advokatsamfundet, at retssikkerheden er lavere for socialt udsatte end for almindelige danskere.
Og hele 26 pct. har lav eller slet ingen tillid til, at kommunen træffer lovlige afgørelser.
Kan ministeren ikke se, at det er et kæmpe problem?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-26:
Ministeren kan rigtig godt se, at der er et problem.
Det, ministeren ikke kan se og regeringen ikke kan se, er, hvordan lige præcis det her forslag skulle løse det problem.
For det her beslutningsforslag vil jo medføre højere udgifter for kommunerne.
Det vil medføre, at Ankestyrelsen ikke længere er uafhængig, men faktisk er afhængig af finansiering i forbindelse med at omgøre sager.
Og det vil medføre, at de øgede udgifter, kommunerne får, skal de hente ind ved at lave besparelser på andre velfærdsområder eller ved at gå til de årlige økonomiforhandlinger med staten og bede om flere penge til at lukke de huller, som det her forslag vil medføre.
Og så er vi jo lige vidt.
Der tror jeg jo, vi er enige om, at vi skal øge retssikkerheden.
Vi skal ikke bare skabe nye pengestrømme, der flyder rundt mellem offentlige kasser.
Rosa Lund (EL), 2024-11-26:
Her kommer så et lovforslag, hvor man gør det modsatte.
Det er derfor, jeg undrer mig en lille smule, og det er nok også derfor, jeg formulerer spørgsmålet som: Hvad har man tænkt sig at sætte i stedet for?
Så vil jeg spørge sådan her: Hvordan har man så tænkt sig at sikre, at borgerne på botilbuddene får den behandling, de har krav på?
Camilla Fabricius (S), 2024-11-26:
Tak for ordet.
Med dette lovforslag sætter regeringen igen fokus på afbureaukratisering og afskaffelse af unødigt bureaukrati.
Siden 2004 har fem kommuner – en fra hver region – varetaget opgaven med at være socialtilsyn.
I disse kommuner har kommunalbestyrelsen haft ansvaret for at godkende og føre driftstilsyn med forskellige sociale tilbud, plejefamilier og alkoholbehandlinger.
Det er vigtigt for os at understrege, at det fortsat er vigtigt, at der bliver ført det tilsyn med en lang række af sociale tilbud, alkoholbehandlingssteder og plejefamilier, som er nødvendigt.
Men når vi kigger på den gældende ret og den måde, socialtilsynet driftes på, kan man selvfølgelig stille sig selv spørgsmålet: Kan vi gøre det bedre?
Med det spørgsmål in mente må vi jo sige, at det kan vi godt.
Med lovforslaget sikrer vi, at der fortsat bliver ført tilsyn med det, der skal, men i stedet for at det er staten, der koordinerer indsatserne på tværs af socialtilsynene, bliver det nu de fem kommuner, som agerer socialtilsyn, der skal sikre koordineringen og ensartet praksis på tværs af indsatserne.
Med dette lovforslag reducerer vi ikke blot det statslige årsværk, men vi sikrer også, at vi bruger statens penge på en mere fornuftig måde og uden unødige statslige administrationsomkostninger.
Vi giver socialtilsynene et større ansvar for at sikre, at der er en ensartet praksis på tværs af landet.
Det er også de fem kommuner, der agerer socialtilsyn, der skal tale bedre sammen og erfaringsudveksle og i sidste ende sikre en bedre lokal og regional forankring.
Det er noget af det i tilbuddene, som socialtilsynene selv har peget på.
I Socialdemokratiet kan vi derfor støtte lovforslaget.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-26:
Tak for det.
Regeringen har jo fremlagt en ambitiøs 2030-plan for besparelser i offentlig administration, og det betyder, at vi skal se på alle områder.
Med det her lovforslag afskaffer vi kontrol af en kontrolfunktion, og selvfølgelig anerkender vi kontrol på kontrol, og at kontrol kan virke.
Men vi anerkender også, at vi kan skabe et solidt og godt tilsyn ved at forankre det i de fem socialtilsyn.
Men det er da vigtigt, at vi har en ens koordinering og ens praksis, og det har socialtilsynene allerede procedurer for.
Der er fokus på at samarbejde, der er fokus på at udveksle erfaringer og sikre, at man behandler sagerne ens.
Jeg har sammen med min rådgiver været nede at kigge i socialtilsynenes årsrapporter, og jeg vil da gerne her komme med en opfordring til, at det beskrives mere indgående i socialtilsynenes egne rapporter.
Der kunne jeg godt ønske mig, at de selv nu tog opgaven op, tog den på sig og mere klart kastede sig ind i at beskrive og sikre en mere ens koordinering, en mere ens praksis, en stærkere vidensdeling, opbygning af kapacitet hos deres medarbejdere, altså alt, hvad der skal til, for at vi får stærke socialtilsyn.
Vi støtter op om, at vi afskaffer den her auditfunktion og dermed lægger ansvaret stærkere og mere entydigt ud til socialtilsynene.
Det pålægger dem et ansvar, det pålægger kommuner et ansvar, men vi er trygge ved det, og vi er sikre på, at de vil kunne løfte det ansvar, og det vil vi selvfølgelig også politisk fortsat have fokus på.
Tak for ordet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-26:
Mange tak.
L 85, som vi her behandler, handler om ophør af Social- og Boligstyrelsens auditfunktion.
Det foreslås med andre ord, at Social- og Boligstyrelsens auditfunktion skal ophøre, og det vil indebære, at de fem socialtilsyn fremover selv vil have ansvaret for at sikre koordinering og ensartet praksis.
Social- og Boligstyrelsens auditfunktion har til opgave at følge og understøtte socialtilsynene i deres arbejde med at godkende og føre tilsyn med kvaliteten af bl.a. plejefamilier og socialtilbud.
Forslaget kommer i forlængelse af regeringens ønske om opgavebortfald og begrænsninger af administrationen.
I Danmarksdemokraterne har vi selv foreslået at nedlægge op til 2.900 årsværk i staten.
Tak for ordet.