runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-29:
Jeg glæder mig til at se, hvad det er for et forslag til en beretningstekst, som ordføreren lægger frem.
Jeg har bare lige et spørgsmål, som jeg godt lige kunne tænke mig at få svar på.
I den tidligere VLAK-regerings trafikplan lagde man jo op til at ville spare 1,1 mia. kr. på jernbanen mellem 2025 og 2030 gennem effektiviseringer og udliciteringer.
Er det fortsat Venstres politik?
Forslagsstillernes præmis og bevæggrund for dette forslag er beskrevet i allerførste linje i bemærkningerne.
Der står: »Den danske jernbane er ineffektiv og dyr i drift.«
At jernbanen er dyr, er der nok ikke nogen tvivl om, men ineffektiv er vi altså ikke enige i i Enhedslisten.
Hensigten med dette beslutningsforslag er at anvise effektiviseringer og produktivitetsforbedringer af den danske jernbanesektor.
Med andre ord er hensigten altså at spare endnu mere på en i forvejen forarmet jernbane.
Der er i dag et kæmpe efterslæb på renoveringer og reinvesteringer, og derudover halser det basale vedligehold af jernbanen efter.
I Enhedslisten er vi sådan set ikke imod at gå jernbanen efter i sømmene, og vi kom jo ærlig talt ikke helt omkring opgaven ved det såkaldte serviceeftersyn af jernbanen.
Sådan en undersøgelse vil vi egentlig gerne støtte.
Over mange år er der foregået, jeg vil kalde det et langsomt snigmord på jernbanen.
Det betyder, at Banedanmark er blevet udsultet, og at der mangler penge til renovering og vedligehold.
For ja, det koster penge at vedligeholde en god bane, også mere, end det koster at vedligeholde en vej, selv om de udgifter, der er til private og kommunale veje, jo normalvis ikke medregnes i de opgørelser, vi ser.
Men du får også efter min mening et langt bedre transportmiddel og et transportmiddel, som ville være endnu bedre, hvis det ikke havde været udsat for skiftende regeringers nærmest systematiske nedprioritering af jernbanen.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-29:
Nu skal vi ikke skændes om tal, men faktum er jo, at Banedanmark har enorme ressourcer, altså knap 2.700 årsværk plus en masse konsulenter, og når vi ser på økonomien, er der fire gange så mange penge til jernbanen som til veje.
Det er jo ikke sådan, at jernbanen er udsultet.
Der søges malet sådan et billede op af, at jernbanen ingen penge får.
Faktum er, at de får rigtig, rigtig mange penge.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-29:
Det gør vi også, og hvis vi alle lægger vores hoveder i blød, kan det være, at vi får en bedre løsning, så det kvitterer jeg for.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-29:
Det var jo den tidligere smalle Venstreregering, som bl.a. indførte den grønthøsterbesparelse, som er på Banedanmark på omkring 125 mio. kr. årligt.
Når det er den måde, man behandler Banedanmark på, så bliver kvaliteten jo også derefter.
Det kræver jo, at de har de nødvendige midler både til dem, der skal sidde og styre det i organisationen, men jo også til de konkrete anlæg ude på banen.
Jeg håber, at vi kan få fjernet den besparelse hurtigst muligt, og så kan det sagtens være, at der skal være nogle brikker, vi skal have rykket rundt på, men det afgørende er jo, at der er penge til, at vi faktisk kan have en bane, som fungerer effektivt, og at vi får Banedanmark op på et niveau, som vi kender det fra ...
hvad hedder det?
Nu har jeg glemt det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-29:
Tak for ordet, og tak for kommentaren til beslutningsforslaget.
Jeg er glad for, at vi deler behovet for, at der følges op på regeringens serviceeftersyn, som jo var en klog ting, man gjorde, men der skal følges op på det.
Så deler vi også det faktum, at banen er dyr, men så er det, at Enhedslisten ikke køber, at den er ineffektiv.
Når vi laver et nabotjek, kan vi se, hvad nabolandene formår at præstere for langt færre penge, end vi bruger i Danmark.
Det er derfor, vi kalder den ineffektiv, og det er jo ikke møntet på den enkelte medarbejder i jernbanen.
Vi har jo i tusindvis af dygtige mennesker, der arbejder i jernbanen og knokler for, at det skal fungere, men det, der er problemet, er jo nogle gange, at det er organiseret forkert, og det er derfor, vi tror, der er noget at hente, hvis vi skeler lidt til, om vores nabolande har fundet nogle smartere måder.
Det er derfor, vi tillader os at kalde den ineffektiv.
Det er, fordi man simpelt hen bruger mange flere penge og får mindre ud af det end i nabolandene.
Det er meget spændende tanker, som jeg gerne vil kvittere for, og som flugter meget fint med det, vi har arbejdet med i Venstre igennem en længere periode.
Så det glæder vi os til at drøfte nærmere ved de kommende forhandlinger.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-29:
Jeg håber da, at ordføreren og jeg kan blive enige om, at der er et efterslæb både på investeringer og reinvesteringer og vedligehold af banen, og så er der jo ikke masser af penge.
Det er klart, at når man så kommer bagud og får et efterslæb på de nødvendige investeringer for at have en bane i topform, så presser det os jo i den anden ende.
Det går ud over punktligheden.
Det går ud over det produkt, som kunderne skal købe, og det har vi en kæmpe opgave i at skulle levere på, og det håber jeg da også vi kan i de infrastrukturforhandlinger, som jo stille og roligt er i gang.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak for en smuk tale – den kom fra hjertet.
Altså, vi kan jo godt alle sammen se hovedproblemet her.
Vi har en stærk og, hvad kan man sige, systembevarende socialdemokratisk regering, som ikke rigtig kan røres, og den kan sådan set nøle så meget, som det passer den, mens vi andre kan råbe og skrige.
Og det er jo noget af det her, der lægger en dæmper på muligheden for, at vi kan komme i gang med de ting, som er så nødvendige, i forhold til at vi skal nå vores mål.
Kunne man ikke forestille sig, at De Radikale var den slemme pige i klassen, den uartige pige, som rakte hånden op og sagde: Vi vil noget andet, vi vil gøre lidt, vi vil gerne vil lave lidt turbulens, lidt disruption – som det jo også bliver kaldt nu om dage – men ikke nok til at det hele går op i kaos?
Så kunne man sige, at man gerne vil være med til en flyafgift, at man gerne vil lave noget, som ikke er forventet, altså et lille chok, som man ikke plejer at lave i Folketingssalen over for en regering, specielt ikke, når den sidder her og er så magtfuldkommen.
Kunne De Radikale ikke tænkes at være med til at enes om en af de her ting?
Det ville sikkert få Venstre til at vågne og måske få nogle andre til at vågne, så man måske kunne lave et flertal uden om regeringen, som sikkert ikke fører til den store regeringskrise, men som fører til, at man er nødt til at rette ryggen og begynde at lade være med bare at holde os alle sammen hen.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Tak for ordet, formand.
Tak for talen, ordfører.
Det forløb, som det nu har – sådan blev der sagt, og der blev også brugt et udtryk om at »piske hesten«, indtil vi får den her ensartede afgift.
Radikale har været ude at kritisere regeringen efter Klimarådets delrapport og sagt, at det simpelt hen ikke er godt nok.
At det er klimanøl.
Men man vil piske hesten, så man får den her ensartede CO 2 -afgift.
Så vil jeg spørge ordføreren: Er der en grænse i forhold til tid, et tidsperspektiv?
Er der en grænse for, hvornår Radikale trækker en streg i sandet og siger: Nok er nok, med vores mandater kan I ikke lave klimanøl, I kan ikke blive ved med at svigte de kommende generationer, I kan ikke svigte naturen, I kan ikke svigte klimaet, hertil og ikke længere?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Altså, vi har vitterlig på linje med SF's ordfører igen og igen og i flere sammenhænge argumenteret for en flyafgift.
Så jeg tvivler på, at den disruption vil virke, men man skal jo aldrig nogensinde give op.
Så jeg tror måske mere på, at vi fremsætter et andet beslutningsforslag.
I 2022 aflægger arbejdsgruppen om en grøn skattereform jo sin endelige rapport og vil fremlægge en ensartet grøn CO 2 -afgift, gerne i flere modeller, hvad der også ligger i kommissoriet.
Så der forventer jeg helt klart at vi ser en plan, og der skal aftalepartierne jo i gang med at snakke om, hvilken model vi vælger.
Og derfra må kampen stå, og det kommer til at blive rigtig, rigtig interessant, hvordan de forskellige partier forholder sig der, og om alle kan stå distancen.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Jeg spørger selvfølgelig ikke til en konkret dato.
Men det, jeg ligesom spørger til, er i forhold til at sige: Okay, i 2022 kommer der den her plan, og hvad så?
Skal der være en aftale om en indførelse senest 6 måneder efter eller 1 år efter?
Eller hvad hvis regeringen siger: Jamen det kommer først på den anden side af et valg?
Altså, bare sådan et estimat: Er tidsperspektivet 10 år, er det 5 år, er det 3 år, er det 2 år?
Bare lige så vi har en idé om det.
For I, støttepartierne, sidder jo med nøglen, alt andet lige.
Så det kunne være interessant at vide, hvad tidsperspektivet er.
Det er fint, at de i 2022 kommer med konklusionerne, og hvad så?
Hvor lang snor giver I så regeringen, før vi har de her ensartede CO 2 -afgifter og en aftale og en plan for dem?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Det lyder virkelig, virkelig interessant.
Jeg vil ikke udfordre mit held mere, men bare sige, at det er hørt, og hvis De Radikale stemmer for sådan ét, så snart vi får det fremsat – eventuelt kunne man lave et ændringsforslag til det forslag, som ligger her – så er der måske den lille disruption, der for en gangs skyld måske kan få en regering til at blive nødt til at kigge lidt op.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Nej, det er den ikke.
Så jeg synes bestemt ikke, at den politik, der bliver ført her fra Christiansborgs side, er tilfredsstillende, men vi prøver fra SF's side så godt, vi kan, at trække i den rigtige retning, og det er også derfor, vi indgår kompromiser, får nedsat ekspertgrupper, indgår i processer – som Frie Grønne så ofte står uden for – fordi vi forsøger at trække i den rigtige retning, og det er den måde, vi har valgt at arbejde parlamentarisk på, og det vil vi fortsætte med, fordi vi tror, det er det, der forandrer Danmark mest.
Grunden til, at vi ikke hugger til her og bare stemmer for det, er jo, at der er nogle konkrete elementer, vi ikke er enige i.
Altså, vi vil ikke lægge os fuldstændig fast på de præcise niveauer, som Alternativet har lavet i forslaget her, og vi vil heller ikke lægge os fuldstændig fast på den tilbageførselsmodel, som Alternativet lægger frem, og vi synes også, at processen er forkert.
Vi har nogle sideløbende processer i gang i forhold til en grøn omlægning af vores afgiftssystem og sådan noget, som vi er i gang med.
Så selv om vi synes, at der her er mange gode intentioner og meget, som vi er ret enige med Alternativet i, så er det også lidt voldsomt for os bare at støtte forslaget, som det ligger, når det nu for os at se ikke sådan er den perfekte model.
Som det så ofte er, når man behandler sådan nogle forslag her, vil jeg rigtig gerne bakke op om intentionen og også om de konkrete ting, vi er enige i, men det betyder ikke nødvendigvis, at vi bare stemmer for hele beslutningsforslaget.
For der ville være rigtig mange beslutningsforslag, som man hele tiden stemte for, hvis man syntes, at de på en eller anden måde trak i den rigtige retning.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Jeg har bare svært ved at tyde den forskel, i hvert fald vores tre partier imellem.
Når jeg hører ordførertalen, hører jeg ikke den store forskel, og i Folketinget lander man jo aftaler, hvor man er meget længere væk fra hinanden, end vi er på det her område.
Så vil jeg bare lige spørge ordføreren, om ordføreren ikke mener, at det tager alt for lang tid at indføre den her ensartede CO 2 -afgift, hvis det er, vi først skal vente på, at ekspertgruppen kommer, og vente på politiske drøftelser og på, at vi så skal have indført et eller andet?
Altså, er tidshorisonten tilfredsstillende for SF?
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Det kommer fuldstændig an på, hvordan man bruger provenuet.
Det er da klart, at det, hvis man bruger provenuet på selskabsskattelettelser eller et eller andet, så kan ramme utrolig skævt, men hvis man tilbagefører en hel del af provenuet gennem den grønne check, som Alternativet f.eks. også foreslår, eller man laver andre lighedsfremmende tiltag, så vil det ikke ramme socialt skævt, og man kan sagtens indrette det på en fornuftig måde.
Derudover synes jeg også, det er farligt at kigge på afgifter sådan meget isoleret set.
Altså, man kan jo godt lave nogle tiltag, som måske vil øge uligheden lidt, og så til gengæld lave nogle andre tiltag, som så hæver ligheden og på den måde sikrer en socialt retfærdig grøn omstilling, og det er vi store tilhængere af, fordi vi synes, det er ekstremt vigtigt, at det går hurtigt med den grønne omstilling, men det skal også være socialt retfærdigt.
Og det kan det sagtens blive.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Vi har jo i den grad også strammet skruen i forhold til at få en forkortet tidsplan, set op imod hvad det var, regeringen lagde op til, da vi lavede den grønne skattereform.
Så for os er det jo så hurtigt som overhovedet muligt.
Jeg vil også lige minde om, at det var Radikale Venstre, der bragte idéen om en grøn skattereform fra den offentlige debat og ind i Folketingssalen.
Så for os er det her en absolut hovedmotor i den grønne omstilling, og det er også fuldstændig afgørende for vores støtte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Godt, jeg kan jo sådan set godt anerkende det, hvis man har den holdning til det.
Hvordan sikrer man så, at de penge bliver ført tilbage til borgerne en til en, i forhold til hvor meget de så forbruger?
Altså, hvilken mekanisme forestiller ordføreren sig der kunne skabe sådan en retfærdighed i det system?
Er en grøn check baseret på, hvor meget du køber?
Er den baseret på din indkomstdecil?
Eller hvad tænker ordføreren der?
Altså, det er af ren nysgerrighed, jeg spørger om de her ting.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Man kan jo ikke sikre en tilbageførsel en til en, i forhold til hvor meget de forbruger, for hvis man gør det, giver det jo ingen mening.
Altså, hvis man giver folk de penge tilbage, som de betaler i afgift, så svarer det jo til, at de ikke betaler nogen afgift.
Så er det klart, at man skal kompensere de mennesker, som har de laveste indtægter, hvis man gerne vil sikre mere økonomisk lighed.
Så det er jo en måde at gøre det på.
Man kan også gøre noget andet.
Altså, vi mener ikke, at man nødvendigvis skal tilbageføre det hele, men man kan også bruge det på andre lighedsfremmende tiltag, og der er mange forskellige måder at gøre det på.
Men det er bestemt muligt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak for talen.
Jeg forstår ikke, hvorfor SF ikke hugger til her.
Altså, SF har jo selv foreslået nogle af tingene, og SF gik forrest i forhold til at kræve handlepligt fra regeringens side, fordi Klimarådet kritiserede den sønder og sammen, og det er, som om der er nogle små bitte varianter, der er forskellige i forhold til SF's egne forslag.
Det synes jeg ikke er nok.
For det, som jeg spurgte til, var jo: Okay, hvilke dele mener SF der kan bruges her?
Hvordan kan vi samarbejde om, at vi kan sige, at sådan skulle det se ud, for at SF stemmer for?
Er det en flyafgift, en progressiv flyafgift?
Er det en anden type tilbagebetaling af provenuet?
Altså, SF er vel enig i, at det er en katastrofe, at vi skal vente til efter et valg med at få ensartede klimaafgifter nu, når SF har stået forrest i forhold til en forespørgselsdebat, der pålagde regeringen en handlepligt.
Så kommer vi med et forslag, og så synes jeg, det kunne være rart at få et svar på, hvad det er, SF gerne vil være med til for at få gang i klimaskuden, efter at vi har haft en stor periode med nøl.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
I virkeligheden synes jeg, at Alternativet rammer rigtigt alle de steder, de gerne vil ændre afgifterne.
Altså, vi er enige i en flyafgift, vi er enige i en kødafgift, og vi er også enige i en delvis tilbagebetaling af de her midler, ikke nødvendigvis af det hele, men noget af det.
Så det er jo svært for mig lige her på de sidste 12 sekunder, jeg har, at fremlægge, præcis hvordan man skulle ændre det, for at vi ville synes, det var den perfekte model.
Men vi synes jo, at det her på mange måder flugter med vores værdier, og vi ville nok indrette det lidt anderledes med de konkrete afgifter og tilbagebetalinger og sådan noget, og det kunne man jo forhandle sig frem til, hvis man havde et godt forløb om det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Så får ordføreren lige 2 minutter mere til at forklare, hvad det handler om, og hvordan vi kan blive enige – ej, jeg driller.
Jeg hører også ordføreren være så tæt på som i så tæt på at bakke op om det her forslag.
Vi er alle sammen her enige om, at vi skal have de her afgifter.
Vi er også enige om, at det skal være de bredeste skuldre, der bærer det tungeste læs.
Det vil sige, at der skal være en social kompensation.
Kan vi venstrefløjspartier og Alternativet, altså i hvert fald alle os, der er på venstrefløjen, virkelig ikke finde ud af at lande en afgift, som vi er enige om, inden den ekspertgruppe kommer med sine anbefalinger?
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Jeg synes faktisk, det er en lidt sjov antagelse, hr. Sikandar Siddique har, altså at vi alle sammen skulle være enige om de her afgifter, for det er vi bare slet ikke herinde.
Det er helt vildt så stor modstand, der er.
Altså, jeg prøvede f.eks. at forhandle en flyafgift ind i den aftale, vi lavede om elbiler og sådan noget for nylig, og der strittede Socialdemokratiet totalt imod, og de borgerlige ville jo heller ikke være med til det.
I forhold til en kødafgift tror jeg ikke engang, at Enhedslisten er tilhængere.
Der må hr. Rune Lund rette mig, hvis jeg tager fejl.
Vi er også ret få herinde, der mener, der skal være en konkret afgift på oksekød og lammekød og sådan noget f.eks. Jeg tror, det er en stor opgave at komme til enighed her, og jeg synes, det er godt, at vi har fået en ekspertgruppe i forhold til at kvalificere debatten, også selv om jeg sådan set er enig i, at regeringen nøler ekstremt meget på det her.
Så jeg tror ikke bare, at vi i udvalgsbehandlingen af det her forslag kan komme frem til en perfekt model og nå til enighed, fordi vi jo i virkeligheden alle sammen vil i den retning.
Jeg ville synes, det var fantastisk.
Det ville være et helt vildt nybrud, men det tror jeg ikke kommer til at ske.
Jeg tror, vi skal have en proces videre, også i forlængelse af den ekspertgruppe, der er.
Os, der er meget grønne og gerne vil arbejde for de her ting, skal knokle videre for dem i fællesskab.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Nej, for det ændrer ikke ved den præmis, at man ikke ønsker at omdanne til andre brændstoffer og sådan nogle ting.
Det er derfor, vi er massive tilhængere af kernekraft.
Men jeg kan da undre mig over, at man, når man indgår en aftale om bilbeskatning, så ikke er mere ambitiøs og siger, at man fjerner afgifterne helt, så folk rykker mere over i elbiler, hvis man vil have det.
Jeg kan undre mig over, hvorfor man har en elafgift, hvis el er det, man gerne vil have folk over på.
Fra 2030 kan vi sådan cirka få stort set – siger man – al vores el fra vind og sol.
Okay, men hvorfor skal vi så have afgifter på det?
Det er netop det: Hvis man fjerner afgifter, rykker folk over.
Så det handler jo ikke om, at man ikke gerne vil gøre noget.
Det handler bare om, hvad det er for nogle værktøjer, man bruger, og der mener vi ikke, at øgede skatter og afgifter er de rigtige værktøjer.
Vi vil hellere fjerne skatter og afgifter, for vi tror, at vi kommer bedre i mål på den måde.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak for talen.
Den var noget klichépræget.
Der er mange på Facebook, der sådan sætter en ære i at sige: Jeg elsker kød.
Jeg synes, det er lidt fortærsket.
Men hvis det nu er sådan, at ordføreren har ret i, at det er den fremgangsmåde, der skal være, og at skatteskruen ikke dur, altså hvis ordføreren nu er klogere på klimaet end alle dem, der ved noget om det og har sat sig ind i det – professorer og eksperter, der bruger deres liv på det – kunne ordføreren så tænke på, at hvis ordføreren tager fejl, hvis nu det skulle være sådan, at ordføreren tager fuldstændig fejl, at det ikke kommer til at gå ud over ordføreren selv, men at det kommer til at gå ud over de kommende generationer?
Jeg ved ikke, om det var en fortalelse, men ordføreren startede med at give SF æren for det her beslutningsforslag.
Det er Alternativet, der har fremsat det.
Det spørgsmål, jeg egentlig havde, handlede om, hvis ordføreren nu tager fejl.
Der er jo rigtig, rigtig mange mennesker, som ikke er klimafornægtere, og som tager det alvorligt.
Forskerne er i stor grad enige om, at vi har et problem, og de er også enige om, at vi ikke kan løse det ved at opfinde en eller anden teknologi, som måske dur på et eller andet tidspunkt engang i fremtiden.
Det er der altså en ret stor enighed om, og det er derfor, at de grønne organisationer, Klimarådet, de økonomiske vismænd og alle mulige kritiserer regeringen.
Kan ordføreren ikke godt se, at det, ordføreren siger, lidt er en gratis omgang, for hvis ordføreren tager fejl, er det de kommende generationer, der kommer til at betale prisen for det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Alternativets stråmand bliver jo ikke mere rigtig af, at man gentager den.
Hvem har sagt, at Nye Borgerlige ikke vil gøre noget ved det her, og at man ikke gerne vil omstille?
Altså, det har vi aldrig nogen sinde sagt.
Det er jo Alternativet, der lægger en forestilling ned om, at vi ikke kan se, at man skal udfase fossile brændstoffer og alt muligt andet.
Det har vi aldrig nogen sinde sagt.
Men vi anfægter den måde, som Folketinget og flertallet vil gribe det an på.
Vi tror faktisk, at man kan komme hurtigere frem, og hvis man trækker på dem, som har forsket i det, siger FN's klimapanel jo selv, at kernekraft er en vigtig del af det her.
Nye Borgerlige havde et forslag om, at vi skulle forske noget mere i kernekraft.
Det blev ikke stemt igennem.
Hvorfor?
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Jeg tror bare, jeg har brug for at påpege, at jeg synes, at Nye Borgerlige igen tager den her debat ned på et uacceptabelt lavt niveau.
Man siger, at det her forslag er fremsat, fordi det er godt at have noget som redskab til at gå til valg på, altså at det her skulle være en eller anden populistisk idé, der bare handler om at få vælgere.
Så læser hr. Lars Boje Mathiesen da ikke vælgeranalyser, for det er meget upopulært at ville indføre kødafgifter.
Men vi er nogle, der mener det, fordi det er væsentligt for at bekæmpe klima- og biodiversitetskrisen, fordi vi tager de her voldsomme udfordringer meget alvorligt.
Så vil jeg egentlig også gerne høre ordføreren om noget.
Hvis man nu er sådan lidt økonomisk-liberal, er det her så egentlig ikke et oplagt forslag, altså at lægge en afgift på negative eksternaliteter.
Der er nogle markedsfejl i systemet i dag, som handler om, at klimapåvirkningen for en masse varer ikke er afspejlet i prisen.
Hvis man er økonomisk højreorienteret og liberal, er det så egentlig ikke oplagt at gå ind og beskatte de negative eksternaliteter, sådan at vi på markedet frit som forbrugere kan købe det, vi gerne vil, hvor klimapåvirkningen er afspejlet i prisen?