Peter Hummelgaard (S), 2020-09-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke for behandlingen og takke de mange partier, der har bakket op om lovforslagene, som vi behandler i dag.
Vi er, som I jo alle sammen også har bemærket, igen samlet for at hastebehandle lovforslag, der tager hånd om konsekvenserne af coronakrisen.
Igen handler det om at udmønte en vigtig trepartsaftale, hvor arbejdsmarkedets parter har taget medansvar, og det håber jeg at Folketinget vil bakke op.
Også den her gang er der meget på spil.
Det handler nemlig om at undgå fyringer på de danske arbejdspladser.
Lønkompensationsordningen er efter flere forlængelser nu udfaset.
Det sker efter en anbefaling fra den økonomiske ekspertgruppe.
Lønkompensationsordningen har været en vigtig og nyskabende kriseordning.
275.000 lønmodtagere har været hjemsendt med lønkompensation, og det har reddet rigtig mange arbejdspladser.
Heldigvis er langt de fleste tilbage på deres arbejde igen, og det har givet stor tryghed i mange familier det seneste halve år.
Ekspertgruppen anbefalede også, at lønkompensationsordningen erstattes af en ny og justeret arbejdsfordelingsordning.
Regeringen har lyttet til ekspertgruppen.
Den nye midlertidige arbejdsfordelingsordning gør det lettere for virksomheder at etablere en arbejdsfordeling.
Til gengæld får medarbejderne højere dagpengesats de dage, hvor de ikke er på arbejde.
Det er en hårfin balance mellem fleksibilitet for virksomhederne og tryghed for lønmodtagerne, og den var svær at lande.
Jeg synes, det er lykkedes for os at finde en god balance og erstatning for lønkompensationsordningen, der kan mindske antallet af fyringer året ud og ind i 2021.
Lovforslagene her udmønter også forslaget om at give ikkeforsikrede selvstændige, som har været på midlertidige kompensationsordninger, lettere adgang til at få dagpenge, og det forlænger den eksisterende ordning om, at selvstændige i tvangslukkede brancher kan ophøre midlertidigt og få ret til dagpenge.
Begge ændringer stammer fra aftalen om bedre vilkår til særlig hårdt ramte dele af dansk erhvervs-, idræts- og kulturliv og holder hånden under selvstændige og freelancere, som har været på kompensationsordningerne.
Under debatten her er der selvfølgelig også rejst et par spørgsmål.
Hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti rejste i forbindelse med sin ordførertale fire spørgsmål.
De første to om, hvorvidt man med den her ordning kan gøre brug af den nye arbejdsfordelingsordning, hvis man lige er trådt ud af den gamle, eller man har mulighed for så at sige at forlænge eller træde over i den nye, hvis man er i gang med en nuværende arbejdsfordelingsordning – til begge spørgsmål er svaret ja.
Det tredje spørgsmål gik på, at jamen gælder det her kun for virksomheder, som har overenskomstdækning.
Det er måske også til dels et svar til hr. Ole Birk Olesen og til hele polemikken før om lovforslag 212 og 213.
Det, som lovforslag 212 gør, og der, hvor det også var et, tør jeg roligt sige, kontroversielt element under forhandlingerne, er, at det giver arbejdsgiveren en ensidig lovhjemlet midlertidig ret til at iværksætte arbejdsfordeling, og det er det, som lovforslag 212 går ud på.
Som det er i dag, bliver arbejdsfordelingerne aftalt gennem overenskomsterne.
Med den her trepartsaftale så tilsidesætter vi i en midlertidig periode overenskomsternes aftale om arbejdsfordelinger og behandler i dag et lovforslag, som giver en lovhjemlet ret for virksomheden til ensidigt at iværksætte en arbejdsfordeling.
Jeg tror, at ordførerne fra forskellige partier sikkert kan regne ud, hvorfor det har været et kontroversielt element.
Det sidste spørgsmål, som hr. Bent Bøgsted rejser, er, om der allerede nu er lagt op til at forlænge den her midlertidige arbejdsfordelingsordning ind i 2021.
Det er der på nuværende tidspunkt ikke taget stilling til, men det er en del af aftalen, at aftaleparterne fra treparten i begyndelsen af november skal træde sammen igen og se på, hvad det er for en situation, vi står i.
Bliver det her overhovedet brugt?
Er det det rigtige redskab til at forhindre afskedigelser af nøglemedarbejdere m.v. ude på virksomhederne, som måske oplever en ordrenedgang som følge af faldende efterspørgsel fra landene omkring os, der er hårdt ramt af coronakrisen?
Det tror jeg var nogle af de spørgsmål, der blev rejst.
Der var selvfølgelig også en del debat.
Hvis man slår op i lovforslaget, altså 213, på side 21, kan man se – det starter faktisk allerede på side 16 og17 –
hvad de økonomiske konsekvenser er.
Og der er både konsekvenser for det offentlige såvel som for erhvervslivet.