runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2023-04-21:
Dansk Folkeparti har fremsat et overordentlig godt beslutningsforslag, så mange tak for det.
Det består af to dele.
Den første del er, at straffen for forsætligt drab på to eller flere skærpes til fængsel på livstid.
Til det kan jeg sige, at det erklærer vi os enige i.
Der er nok, hvis man tager hele retssystemet, et behov for at man, når man ændrer på straffens længde og laver strafskærpelser, så lige sikrer, at der også er plads i fængslerne, og at der også er fængselsbetjente til det.
Men det er jo praktik, og her diskuterer vi politik og politiske holdninger og ideologi.
Det andet er at øge straffen for forsætligt drab til fængsel på livstid, hvis en gerningsmand forsætligt slår en synligt gravid kvinde ihjel, eller hvis vedkommende har kendskab til, at offeret er gravid – dermed skal forbrydelsen også vurderes som to drab.
Jeg forstår det til fulde og er helt enig i ønsket om hårdere straffe til gerningsmænd, som slår gravide ihjel, for de frarøver jo ikke kun en kommende mor livet, de frarøver også barnet livet.
Hvis man tager de forfærdelige hændelser i Snøde på Langeland tilbage i 2016, er det er jo et eksempel herpå – en jaloux ekskæreste, som slår en synligt gravid kvinde og hendes nye kæreste ihjel.
Jeg tror faktisk, at vi alle godt kan huske det, og jeg tror, at vi alle sammen får det sådan lidt skidt af at tænke på det.
Det skal vi som samfund straffe hårdt, og vi bakker fuldt op om, at det skal føre til en strafskærpelse, hvis gerningsmanden har været bekendt med, at offeret var gravid.
Peter Skaarup (DD), 2023-04-21:
Tak til forslagsstillerne for at fremsætte B 73 om skærpet straf for forsætligt drab på flere personer og gravide.
Med forslaget vil forslagsstillerne skærpe straffen for forsætligt drab på flere personer og gravide.
Jeg tror vel, de fleste kender til eller husker sagen om den 29-årig kvinde Louise Borglit, der blev dræbt på brutal vis i Elverparken i Herlev i 2016.
Det var en frygtelig sag, det er en frygtelig sag, og vi skal selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at den type forbrydelser ikke sker.
At tage et andet menneskes liv er en af de værste forbrydelser, nogen kan begå, og der er det vigtigt, at man fra samfundets side sætter hårdt og konsekvent ind over for den type kriminalitet.
Forslaget, som vi behandler her i dag, vil så sende et klart signal om, at drab på flere personer og gravide ikke vil blive tolereret, og at de ansvarlige vil blive straffet hårdere.
Hvis man begår så alvorlige forbrydelser, skal det efter Danmarksdemokraternes opfattelse have en passende straf, som er den absolut hårdest mulige, man kan finde.
Vi har brug for at sende et stærkt signal til samfundet og til gerningsmændene om, at vi ikke vil acceptere sådan nogle forbrydelser, at vi ikke vil tolerere det i et retssamfund som det danske, og at der skal være alvorlige konsekvenser for dem, der vælger at begå dem.
Ved at skærpe straffen for forsætligt drab på flere personer og gravide gør vi netop det, og derfor kan Danmarksdemokraterne støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Hr. Morten Messerschmidt har ret i, at det er landsrets- og højesteretsdommene, som jeg har kigget på, hvilket måske også skyldes, at de stammer fra en tid, hvor sagerne begyndte i landsretten, hvis de var så alvorlige som her.
Men det skal vi nu ikke diskutere nærmere.
Jeg synes – og det er jo sådan set det grundlæggende i det her – at det er domstolene, der skal ind og vurdere straffen i den konkrete sag.
Det skal vi ikke gøre her i Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Det tror jeg hr. Preben Bang Henriksen har ret i.
Men han glemmer desværre, at det typisk er ved landsretssagen, og at det altså for de pårørende til ofrene er en ekstremt smertefuld proces først at skulle igennem en byretssag, hvor man så siger, at det klarer landsretten, og man derfor giver en tidsbegrænset fængselsstraf, hvorefter de så skal gå og vente 14 dage på, om anklagemyndigheden vil anke eller den ikke vil anke, og de så først ved landsretten får den endelige og dermed den – det tror jeg er vi enige om – rigtige afgørelse.
Ville det ikke af hensynet til ofrene – her tænker jeg ikke kun på dem, der er døde, men også deres pårørende – være rimeligt at sige, at slår man to mennesker ihjel, skal man have livstid?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Det er svært lige at stå og tage stilling til her.
For nu kommer vi over i et andet aspekt, der handler om prøveløsladelser, og der er jo nogle helt andre kriterier, der gør sig gældende for, om man kan blive prøveløsladt, men det står jo selvfølgelig en frit for at ændre på de kriterier.
Jeg har nu ikke umiddelbart nogen planer om det, og det er også, fordi jeg, når jeg kigger på, hvad der er retspraksis – og der tror jeg da, hr. Morten Messerschmidt kan finde en vis trøst i det, og jeg har i hvert fald ikke set et bevis for det modsatte – så vil sige, at den langt, langt overvejende del af dommene i de sager, hvor der er ombragt to mennesker, har givet fængsel på livstid.
Jeg kan her inden for de senere år finde to domme, hvor det ikke er tilfældet, men jeg tror ikke, der er behov for forslaget, fordi dommerne allerede dømmer fængsel på livstid.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Jo, vi har jo allerede minimumsstrafferammen i § 237, hvis man begår manddrab.
Og en start kunne jo være, at vi så siger, at vi tæller det pr. drab, altså således at det, hvis man slår to ihjel, så i hvert fald skal være det dobbelte af, hvis man havde slået en ihjel.
Og jeg synes egentlig også, at vi især i forhold til det med, hvornår man kan søge prøveløsladelse, bør operere med, at man kan få flere gange livstid.
Jeg er sådan set med på, at det er svært for et almindeligt menneske at afsone livstid mere end en gang, men eftersom livstid jo meget, meget sjældent er livstid og man i dag, hvis man får livstid, kan søge om prøveløsladelse efter 12 år, ville det jo være naturligt, at man, hvis man havde slået to mennesker ihjel, så fik dobbelt livstid, og at man således først kunne søge om prøveløsladelse efter 24 år.
Kan hr. Preben Bang Henriksen måske gå ned ad den vej?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Jeg gør mig ikke på forhånd nogen tanker om, at der skal være nogle bestemte typer af formildende omstændigheder, for jeg deler sådan set både hr. Morten Messerschmidts indignation over det og ønske om retfærdighed i den mest udstrakte grad.
Det er jo også derfor, at vi netop har nedsat et udvalg til at se på både strafferammer og strafudmåling, og det er selvfølgelig en betænkning, som regeringen agter at følge op på.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Jeg vil sige, at først og fremmest gør det stort indtryk på mig, når hr. Morten Messerschmidt her vælger at dele sin egen historie.
Jeg deler ambitionen om, at vi skal have mulighed for at kunne idømme folk, der begår drab, en meget, meget hård straf.
Det er min egen holdning, det er også regeringens holdning.
Vi kigger lige nu på, hvordan vi kan gøre det i videre udstrækning.
Ja, så langt er jeg enig i, at man skal have mulighed for at kunne idømme den allerallerhårdeste straf.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Nu har jeg så selv stået i den situation ved en byret, hvor det, at en morder havde slået to piger ihjel, ikke var nok til, at man fik livstid.
Det er lidt af en øjenåbner – ikke at jeg ønsker det for nogen.
Men måske skulle vi sige, at slår man to mennesker ihjel, så er der ikke nogen kattelem – altså, så er det livstid.
Det er helt fint, hvis regeringen og Socialdemokratiet mener, der kan være nogle formildende omstændigheder, hvis man kun slår ét menneske ihjel.
Det er jo et synspunkt.
Men kunne vi i det mindste ikke sige, at slår man to mennesker ihjel, så er det livstid?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Det er jeg meget, meget enig i at der også er nødt til at være et hensyn til.
Det var også det, jeg forsøgte at redegøre for i min tale.
Men det er også derfor, der netop er og skal være mulighed for at idømme den allerstrengeste straf til nogen, der begår de her forbrydelser, og heldigvis er det også noget, som vi jo ser at vores domstole gør.
Så ja, det er jeg enig i at der selvfølgelig skal være mulighed for.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Bare for at det her ikke kun kommer til at handle om strafhensynet, vil jeg sige, at det jo i vidt omfang også handler om de efterladte.
Hvis der f.eks. er tale om partnerdrab, vil de efterladte jo ofte sidde tilbage med børn, altså børnenes børn, den dræbtes børn, dvs. børnebørn.
Der er det af enormt stor betydning, hvornår morderen kommer ud af fængslet igen.
Får man en tidsbegrænset fængselsstraf på 16 år, kan man jo søge om prøveløsladelse efter to tredjedele afsonet fængselstid, dvs. efter 10 år.
Får man en livstidsstraf, kan man tidligst søge om prøveløsladelse efter minimum 12 års afsoning, og det betyder jo ganske meget.
Hvis man forestiller sig, at børnene måske er en 2-3 år, da den ene, mor eller far, bliver slået ihjel og den anden så ryger i fængsel, betyder det jo enormt meget, om de børn er 13-14 år, eller om de er 15-16 år, når morderen kommer fri igen.
Så kan hr. Bjørn Brandenborg godt forstå, at det er et hensyn, der er væsentligt, og at vi derfor har brug for, når folk begår flere drab, at man selvfølgelig idømmer dem livstid?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Tak for det.
Beslutningsforslaget lægger op til, at straffen for forsætligt drab på en eller to personer sættes op til fængsel på livstid, og forslaget nævner specifikt, at det samme skal gælde, hvis et drabsoffer var synligt gravid eller gerningsmanden havde kendskab til graviditeten, hvis det viser sig, at det ufødte foster ikke skulle overleve.
Det er vigtigt, at straffen afspejler alvoren af forbrydelsen, og derfor er vi også enige med forslagsstillerne så langt, at domstolene skal have mulighed for at idømme de strengeste straffe for de alvorligste forbrydelser.
Som justitsministeren allerede har været inde på i dag, er der mulighed for at idømme livstidsstraf i de konkrete tilfælde, som beslutningsforslaget nævner, og ministeren har også redegjort for retspraksis på området – en praksis, som viser, at domstole idømmer høje straffe for de her forbrydelser, og at retssystemet skal have og kan have den nødvendige fleksibilitet til at fastsætte straffe, der er passende for den konkrete sag.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som vil gøre det til en fast regel, at drab på flere personer eller synligt gravide altid skal medføre en livstidsstraf, men som sagt har vi forståelse for forslagsstillernes intention, og vi er på ingen måde afvisende over for strafskærpelser for personfarlig kriminalitet, tværtimod.
Derfor er det godt, at ministeren også nævner, at det fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen vil arbejde for en strafreform, hvor der bliver sat hårdt ind over for alvorlig personfarlig kriminalitet.
Det arbejde ser vi frem til.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Jeg har fuldstændig respekt for det synspunkt, og jeg har også tidligere mødtes med efterladte efter bl.a. drabsofre, og det er rigtigt, at det gør et stort, stort indtryk på.
Det er jo også derfor, at regeringen har det som en klar målsætning, at vi gerne vil skærpe straffene for grov personfarlig kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Men har justitsministeren ikke selv en holdning?
For så tror jeg egentlig, at han selv ville blive påvirket og ikke behøve at sidde og læse lange betænkninger.
Det her handler jo om noget helt elementært.
Det handler om retssikkerhed, retfærdighed og rimelighed, og jeg kan slet ikke forstå, hvad det er for nogle hensyn blandt de strafformildende omstændigheder i straffeloven, der skal tilgodese en voldsforbryder, som slår to mennesker eller derover ihjel.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Tak for det.
Drab straffes efter straffelovens § 237 med op til livstid.
Inden for dette interval, altså fra de 5 år op til livstid, dømmer retten ifølge straffelovens §§ 80, 81 og 82 fængsel på livstid.
Det er det samme som livsvarigt fængsel, og det er en tidsubestemt straf
Der er rigtig mange drab, der udløser fængsel på livstid.
Det er jo altså sådan, at det er domstolen, der i den konkrete sag afgør, hvilken straf der skal udmåles, herunder også om det er livstid, eller om det er 16 år eller 12 år.
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Morten Messerschmidt siger, at der ved de 16 år i hvert fald er en mulighed for at søge om at blive prøveløsladt efter de 12 år.
Spørgsmålet er, om der er behov for ændringer i det her.
Ja, jeg understreger jo altså, at vi har en strafferamme på livstid, så vi kan jo efter min opfattelse ikke komme højere op, i hvert fald ikke i Danmark – det er jo noget, man bruger i USA – så derfor mener jeg sådan set ikke, der er brug for ændringer.
Det, som hr. Morten Messerschmidt sådan i realiteten appellerer til, er, at der skal være en fast straf – som er vedtaget af Folketinget – med fængsel på livstid, hvis man har ombragt to personer, og det er da, det må jeg rose, et forslag, der er til at forstå.
Men det er jo så også til at forstå, at vi så her i Folketinget i langt højere grad end hidtil begynder at fastsætte minimumsstraffe – jeg ved ikke, om man kan bruge det udtryk; det kan man vist godt – eller at vi i hvert fald her i Folketinget fastsætter straffen, og der fratager vi altså domstolene den vurdering, som domstolene kan have.
Og jeg skal ikke kunne sige, hvilke momenter der kan spille ind, men her er vi jo så heldige, at domstolene har den tiltalte foran sig, og at de har alle mulige personundersøgelser og mentalerklæringer, som de kan gå ind i.
Jeg er i hvert fald meget betænkelig ved, at vi her i Folketinget fastsætter straffen for forbrydelser i forhold til nogle retssager, som vi ikke kender, og under nogle omstændigheder, som vi ikke kender.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Vi vil meget gerne være med til at forebygge.
Men jeg tror, at karakteren af de fleste af de sager om manddrab, der er, nok er sådan, at det er svært, og derfor tror vi mere på både den individualpræventive og den generalpræventive effekt ved at straffe hårdt.
Det er trods alt sjældent, at folk begår alvorlige, samfundsskadelige forbrydelser, når de sidder i fængsel, så der sidder de her mennesker jo nok bedst.
Men når Enhedslisten siger, at man er imod minimumsstraffe og det, at Folketinget ligesom griber ind i forhold til det skøn, som jo almindeligvis ligger hos domstolene, betyder det så også, at Enhedslisten faktisk ønsker at ændre den 5-årsminimumsgrænse, der i dag ligger i straffeloven, for manddrab?
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-21:
Tak for det.
Nu skal jeg nok være sød ved vikaren, så derfor vil jeg spørge om noget, som jeg tror ordføreren ved som tidligere borgmester.
Det er: Er kommunen i forbindelse med sådan nogle sager forpligtet til at sende regningen videre og ind i børneværelset?
For jeg kan forstå, at borgmesteren i den her konkrete sag også finder, at det er uheldigt og ærgerligt, at kommunen i den her sag er nødt til at sende store regninger til børn og unge, og at man vil se på, hvordan og hvorledes det skal foregå.
Det kunne måske godt være, at ordføreren som tidligere borgmester ved, om man som kommune er forpligtet til at sende regningen videre til børnene, eller om man simpelt hen kan lade være med det.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Barnet eller forældrene får faktisk dækket udgifterne til en advokat, og de skal heller ikke betale sagsomkostninger til kommunen eller til andre.
Jeg synes, det selvfølgelig er værd også at diskutere, hvordan man kan indrette det her mere hensigtsmæssigt for børnene i fremtiden også.
Men som jeg også var inde på i min indledende besvarelse, synes jeg altså også, der er nogle helt grundlæggende forhold, som vi er nødt til at få afdækket og få overblik over, før vi kan skrue den rigtige løsning sammen.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-21:
Tusind tak.
Jeg hører ministeren således, at ministeren anerkender, at det her er et problem, at der er et arbejde i gang, og at man også fra regeringens side er interesseret i at finde en løsning på det her.
Det her er jo endnu en af de historier, som vi igen og igen hører om det, jeg plejer at kalde et kafkask anbringelsessystem, altså hvor man igen og igen oplever, at borgerne er oppe imod et system, som både begår fejl, grove fejl, lovbrud, og hvor der desværre simpelt hen er nogle mennesker, som bliver fanget.
Det her er jo endnu en af de her sager.
Kunne ministeren ikke løfte sløret lidt for, hvordan ministeren kunne forestille sig man kunne indrette det anderledes?
Det virker jo helt absurd, at en familie, som uretmæssigt, uretmæssigt, har fået tvangsfjernet deres børn, ender med – faktisk er det børnene, der ender med det – en regning, fordi der er en kommune, der har begået fejl, måske også lovbrud, men i hvert fald har fjernet børnene på et uretmæssigt grundlag.
Hvor stiller det borgeren i den her situation?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Det er jo sådan, at hvis et barn enten taber eller hæver en sag, som er anlagt mod en offentlig myndighed, så vil det jo ofte være den offentlige myndighed, der har krav på at få sagsomkostningerne betalt.
Derfor er det selvfølgelig også helt naturligt at spørge, om det offentlige altid inddriver de her krav mod børn, og det er jo – for at være helt ærlig – netop en af de ting, vi skal have overblik over, før jeg kan fremsætte et løsningsforslag for Folketinget.
Jeg kan dog sige, at gæld til det offentlige i mange tilfælde bliver inddrevet af Gældsstyrelsen, som jo hører under skatteministerens område – bare som baggrundsviden.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-21:
Men nu er det sådan, som jeg også sagde, at der jo er nogle børn, der står med en regning fra en sag, og så vil jeg høre ministeren i forhold til det: Skal en kommune opkræve sådan en regning, eller har man som kommune mulighed for at undlade at opkræve sådan en regning?
Og i forhold til tidsperspektivet vil jeg høre, om jeg skal se det sådan, at det bliver i indeværende år.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Der er naturligvis også tale om en prioriteret opgave for Justitsministeriet, og embedsmændene er i gang med at undersøge spørgsmålet nærmere, bl.a. i samarbejde med alle de relevante myndigheder.
Og jeg regner med at kunne komme tilbage med en tilkendegivelse inden udgangen af året af, hvordan vi kan indrette det fremadrettet.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-21:
Jeg synes, det er ærgerligt, at regeringen ikke kan bakke op om beslutningsforslaget, for det handler jo simpelt hen om at styrke børnenes retssikkerhed.
Så derfor vil jeg høre regeringen om noget.
For i det samråd, som vi havde tilbage i september 2022 med den daværende justitsminister, lovede regeringen sådan set også at kigge på det her.
Men hvornår er det så, der sker noget handling?
Skal de betale den regning?
Mette Thiesen (DF), 2023-04-21:
Det er jeg også rigtig glad for at høre.
Kunne ministeren ikke overtale sin kollega socialministeren til at stemme for det her forslag?
For vi ser jo igen og igen de her rigtig, rigtig forfærdelige eksempler, og en kulegravning af hele anbringelsesområdet og systemet, der ligger i det, er meget, meget tiltrængt, vil jeg sige.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-21:
Alternativet støtter selvfølgelig forslaget, for som nævnt tidligere i dag er Alternativet født ud af en længsel efter et mere demokratisk og et mere borgerinddragende system.
Da Socialdemokratiet, SF og Radikale i 2013 vendte på en tallerken og pludselig stemte for den mørklægningslov, som de før havde tordnet imod, da de selv var i opposition, udløste det en utilfredshed med regeringen, som svarede til afskaffelsen af en hel påskeferie.
Det gjorde det, fordi mørklægningsloven underminerer forudsætningen for et sundt demokrati, nemlig et oplyst valg.
Det smukke ved demokrati er, at overdragelsen af magt sker fredeligt på baggrund af frie og oplyste valg; politikere står til ansvar over for befolkningen, som afgiver deres stemme ved valgurnerne.
Men det kræver også, at befolkningen og Folketinget rent faktisk kan se regeringen over skulderen, og det kræver, at der kan forlanges aktindsigt, uden at minister og embedsværk har ret til at slette efter forgodtbefindende.
I dag er aktindsigten tilfældig, og vores indsigt er afhængig af anonyme whistleblowere, som også kan have mange skjulte dagsordener.
Det værste er, at den demokratiske katastrofe er blevet hverdag, og at den er blevet indlejret i spillet om magten i Danmark.
Det vil Alternativet i den grad lave om på.
Det er også nævnt, at det efter vores opfattelse egentlig er overflødigt med et udvalg, der skal se på offentlighedsloven.
Igen kunne vi faktisk bare tage udgangspunkt i de regler, der gælder på miljøoplysningsområdet, eller tage udgangspunkt i det forslag, der kom frem tilbage i 2013.
Men ethvert tiltag er positivt og fortjener opbakning, så vi støtter forslaget.
Mai Mercado (KF), 2023-04-21:
Den aftale, der blev lavet før valget, stod vi på mål for, og nu også efter valget.
Og det er egentlig bare for at sige, at jeg synes, at de to beslutningsforslag, som DF er kommet med i dag, jo egentlig spiller godt op imod hinanden.
I den tidligere debat drøftede vi, hvad det har som årsag, at tilliden til politikerne falder,
hvor jeg som en af årsagerne nævnte, at det jo er, når man ikke står på mål for den politik, som man selv går til valg på, og som man selv har, og lige så snart man kommer over et valg, mener man så noget andet.
Så jeg vil egentlig bare kvittere for to gode beslutningsforslag i dag, som vi bestemt godt kan støtte.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-21:
Tak for det, formand.
Børn og unge under 18 år kan ikke selv anlægge en retssag ved domstolene, men i de tilfælde, hvor der rejses en retssag på vegne af en mindreårig, er det oftest barnets værger, der gør det i praksis.
Anlægger værgerne en retssag, er det barnet selv, der er part i sagen, og det er derfor ifølge lovgivningen barnet selv, der hæfter for eventuelle sagsomkostninger, hvis sagen f.eks. tabes eller hæves.
Det fremgår af talepapiret fra det samråd, jeg indkaldte til tilbage i folketingsåret 2020-21, fra justitsministeren, og det mener jeg kan få store konsekvenser for barnets økonomiske fremtid.
Det ønsker vi i Danmarksdemokraterne at der findes en løsning på, så børnene ikke skal ende med en regning, som de ikke har nogen mulighed for at betale.
Et eksempel på sådan en sag er sagen, som er omtalt i artiklen »Tre døtre blev fjernet efter falsk anmeldelse – nu har kommunen sendt dem stor regning« fra Nordjyske.dk den 21. februar 2023 og i beslutningsforslaget.
Den omhandler en familie fra Hjørring, som har kæmpet for at få oprejsning til døtrene, efter at tre døtre var tvangsfjernet uberettiget i næsten 2 år efter en grundløs anmeldelse.
Nu har familien i stedet for fået regninger fra kommunen på 165.000 kr. i alt, da de tre søskende på henholdsvis 8 år, 15 år og 18 år er blevet pålagt at betale 55.000 kr. hver på baggrund af den erstatningssag, som børnenes forældre har anlagt mod kommunen.
På den baggrund ønsker vi i Danmarksdemokraterne med det her beslutningsforslag at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag inden udgangen af 2023, der sikrer, at børn, som er parter i retssager, ikke risikerer at blive pålagt sagsomkostninger i en tabt eller hævet sag, for det handler om retstilstanden, også for at sikre børnenes retssikkerhed.
Tak for ordet.