runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-09-08:
Tak, hr. formand.
Jeg tænker lidt på den situation, vi har med elafregningen i Danmark i dag.
For det var jo sådan, at man indgik en aftale omkring produktionen i den danske Nordsø for ikke så forfærdelig længe siden vedrørende en hurtigere udfasning af dansk gasproduktion.
Og når nu vi kan se, at elpriserne også følger udviklingen for gas, er det interessant, i forhold til at vi nu har en situation, hvor vi sådan set har gjort os mere afhængige af udenlandsk brændstof end af dansk brændstof, fordi vi hurtigere udfaser den danske gasproduktion.
Og der vil jeg bare gerne høre, om Enhedslisten fortryder den disposition, som jo så medfører, at der bl.a. er et øget pres på de danske elpriser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Nu er det ikke alle partier, der er med i Nordsøaftalen.
Bl.a. er Enhedslisten ikke med i den, så det er lidt svært at svare på det spørgsmål.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-09-08:
Det ved jeg ikke om det er, for hvis man er med i en aftale, har man mulighed for at søge indflydelse på, hvad aftalen indeholder, og det er jo velkendt, at de venstreorienterede partier lagde sådan et vist pres på den regering, som stod for at forhandle det på plads.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-09-08:
Jamen altså, vi kommer jo længere og længere.
Enhedslisten har nu fundet ud af, at hvis man foreslår noget for mindre end et år, koster det ikke lige så meget, som når man foreslår det for et helt år.
Så vi er jo allerede nået langt i den nationaløkonomiske forståelse hos Enhedslisten.
Men jeg kan så også forstå, at det, Enhedslisten selv foreslår, efter at man nu har skoset Venstre for, at nogle tal ikke passede, ved Enhedslisten simpelt hen slet ikke hvad koster.
Var det korrekt forstået?
Bent Bøgsted (DD), 2022-09-08:
Vi kan sagtens høre hernede fra den bageste række, og jeg håber også, at ordføreren kan høre mig fra talerstolen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Mener Enhedslisten, at gasproduktionen i Danmark skal øges, eller vil Enhedslisten have lukket totalt for gasproduktionen i Danmark?
Nu kommer Tyrafeltet jo op at køre om et år, hvor gassen skal produceres.
Vil Enhedslisten have, at gasproduktionen skal øges, så vi kan modvirke det problem, vi har nu, med stigende gaspriser?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Nej, det er ikke vores politik at øge den fossile gasindvinding.
Det er meget klart.
Vi vil nok heller ikke blive inviteret til de forhandlinger, fordi vi – som det kan høres nede på næstsidste række – ikke er med i Nordsøaftalen.
Det, vi vil satse på, er sådan set udviklingen af den vedvarende energi, og der er vi med i rigtig mange aftaler, som håndterer det på fortræffelig vis.
Bent Bøgsted (DD), 2022-09-08:
Det vil jo så sige, at jeg kan forstå det sådan, at Enhedslisten, når man ikke er med i Nordsøaftalen, ikke har nogen holdning til, om Danmark skal øge gasproduktionen.
Jeg kan forstå det sådan, at Enhedslisten vil have det totalt udfaset, og de vil have, at vi skal have stigende priser, fordi vi ikke selv kan producere gas.
Det er sådan, jeg kan tolke det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Det er klart, at med de klimaproblemer, vi står i, skal vi udfase anvendelsen af fossil gas.
Det er sådan set det, vi står over for.
Hvor hurtigt det kan ske, kan der være forskellige holdninger til, men vi er nødt til det af klimamæssige årsager.
Vi er så også nødt til at lade nogle af de fossile reserver, som er kendte, blive i undergrunden, for at vi kan sikre, at temperaturstigningen holdes under 2 grader.
Så der er en vis sammenhæng i tingene.
Jamen jeg vil gerne gentage: Vi er ikke med i Nordsøaftalen, så derfor ved jeg jo ikke, hvad der er blevet forhandlet om i Nordsøaftalen.
Jeg ved ikke, om man kan høre det helt nede næstbagerst i salen: Enhedslisten er ikke med i Nordsøaftalen.
Vi laver meget gerne fremtidsrettede aftaler for Nordsøen, og det er jo det, vi har gjort ved at arbejde for den her energiø og rigtig mange havvindmøller ude i Nordsøen; det er sådan set fremtidens energiforsyning i Nordsøen.
Det er jo korrekt, at der ikke er ændringsforslag til det her forslag om at sænke elafgiften med 4 øre.
Det er sådan noget, som kan hjælpe nogle danskere med et lavt forbrug.
Hvis man har et lavt forbrug på 2.000 kWh, er det 80 kr. om året.
Og så kan jeg notere mig, at der er nogle partier i den offentlige debat, der gerne vil sænke afgiften fuldstændig ned til det minimale, så man sænker den med 68 øre yderligere.
Det er der så ikke ændringsforslag om i dag.
Der er så nogle partier, f.eks. Venstre, der har været ude at sige, at det måske koster 3 mia. kr.
Det er jo vigtigt, at der er korrekte tal op til et valg og også generelt.
Der ligger nu et svar, som siger, at det, hvis man sænker det til 0,8 øre, vil koste staten 6,8 mia. kr. på årsbasis i 2023, hvis det er det, man vil.
Det er jo et større beløb, når man ser et finanslovsforslag, hvor der er sat en pulje på 2 mia. kr. af til at hjælpe danskerne i en særlig situation, hvor det er prisen på både varme, el og fødevarer, der stiger.
Altså, i Enhedslisten har vi den holdning, at vi som udgangspunkt ikke går ind for at sænke elafgiften; vi vil sådan set hellere øge den grønne check og målrettet hjælpe nogle lavindkomstgrupper og hjælpe nogle grupper på overførselsindkomster.
Men jeg synes faktisk, at det er rigtigt, at vi bruger korrekte tal, og der er så kommet et tal nu, som siger, at efter tilbageløb er det 6,8 mia. kr., hvis man vil sænke elafgiften til 0,8 øre i 2023.
Louise Schack Elholm (V), 2022-09-08:
Tak for det.
Det er jo rigtig fint, at hr. Søren Egge Rasmussen har spurgt til, hvor meget det koster at sænke elafgiften i et helt år.
Inden ordføreren går op og giver os skylden i forhold til at skulle finansiere noget, der skal vare et helt år, når vi ikke foreslår det for et helt år, så vil jeg bare høre, om ordføreren normalt synes, at det er god kutyme, at man rent faktisk læser de forslag, man angriber, før man angriber dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Jeg synes altid, det er godt at oplyse på et oplyst grundlag.
Så det er fint at blive korrekset om, at Venstres politik er så kortsigtet, at den kun gælder for et halvt år.
Louise Schack Elholm (V), 2022-09-08:
Jeg vil bare høre, om det er normalt, at man angriber uden at have læst forslaget først.
Det synes jeg jo egentlig er dårlig stil.
Altså, grundlæggende foreslår vi ting, og så forventer vi, at hvis vi bliver angrebet for det, bliver det på det faktuelle grundlag og ikke på et eller andet, man har opsat.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Det er da rigtig dejligt at blive korrekset i salen.
Og så må jeg stadig væk konstatere, at Venstre har en politik, der kun rækker et halvt år frem.
I Enhedslisten har vi en langsigtet politik, og det er jo derfor, vi gerne vil ind og justere på den grønne check.
Jamen når vi arbejder med udspil i Enhedslisten, har jeg da fuld respekt for, at der er nogle processer omkring det.
Jeg er rigtig glad for, at der vil være en stor interesse, når vi lancerer det inflationsudspil, som vi arbejder med.
Men jeg er glad for den store forhåndsinteresse, der er.
Det er derfor, at vi er kommet frem til den konklusion, at det er bedre at hæve den grønne check, så vi går ind og giver et skattemæssigt fradrag til de pensionister, som har mindst – ikke til samtlige pensionister – til førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere, til vores studerende på su og til lavtlønnede.
Der er mange mennesker, der ikke har et fuldtidsarbejde, men har et deltidsarbejde med en relativt lav løn, og de bør sådan set også have et højere skattemæssigt fradrag via den grønne check.
Det synes vi er det bedste greb, når vi ikke har ubegrænsede midler.
Men vi er også helt opmærksomme på, at vi er i en særlig situation, hvor rigtig mange danskere er pressede på deres økonomi – en økonomi, som de normalt har overskud til at have indsigt i – for der er så mange ting, der er steget.
Vi er sådan set meget fokuserede på at lave en god finanslov sammen med regeringen, som løser mange af problemerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Var svaret, at man kan støtte Venstres forslag – ja eller nej?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Det kan vi ikke støtte, for vi synes, det er meget bedre at hæve den grønne check målrettet nogle af de grupper i samfundet, der har allermindst.
Så vi siger som udgangspunkt klart nej, men vi er også der, hvor vi meget gerne vil gennemføre en finanslovsforhandling.
Det kan vi så blive forstyrret i, fordi der er et enkelt parti, som har holdt sommerferie, og som ikke længere har helt tillid til regeringen.
Det er så det, vi får afklaret i løbet af relativt kort tid, altså om det ender der.
Men vores ønske er at lave en god finanslov, hvor vi tager hånd om de økonomiske problemer.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Tak for det.
Den grønne check er jo for pensionister på 875 kr.
Hvad er det, den grønne check så skal hæves til, og hvad koster det forslag, Enhedslisten har?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Jamen det er vi sådan set i proces med at komme med et udspil på.
Det er faktisk et rigtig godt spørgsmål, for vi kommer fra Enhedslistens side altid med fuldt finansierede forslag.
Så vi kan ikke sætte det præcise milliardbeløb på, men når det kommer, vil det være fuldt finansieret, ligesom det plejer at være.
Vi har jo lavet nogle aftaler sammen med regeringen og Dansk Folkeparti, og det kan da være, det er en aftale, vi skal lave sammen med René Christensen.
Det er jo svært nu om dage at tælle mandater hver eneste dag, altså hvordan fordelingen lige er, men vi ser ikke noget problem i at lave aftaler med DF, som tager hånd om de mennesker med de laveste indtægter.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Det skal man være, men nogle gange er det jo svært at holde det tilbage.
Nu er der et forslag fra Venstre, som vi i Dansk Folkeparti faktisk synes er ret positivt.
Det er ikke kun folk på overførselsindkomster, der er presset af de energipriser, vi ser nu, det er der rigtig mange danskere der er, og det gælder også de husstande, hvor der er to voksne, der går på arbejde.
Når Enhedslisten så går op og taler om den grønne check, er det interessant, men det er jo interessant, om det er 200 kr. mere om året, man får, eller om det er 500 kr. mere om måneden, man får, og når Enhedslisten nu tager ordet til sådan en debat her, bliver de da nødt til også at sige, hvad det er, de vil i stedet for.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Tak for, at Enhedslisten har en langsigtet politik.
Det er meget betryggende, og det er nok også meget dyrt.
Men er hr. Søren Egge Rasmussen fra Enhedslisten enig i, at det er en god idé at sænke elafgiften, sådan som Venstre har foreslået?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Socialdemokratiet har jo hele den her uge brugt al sin taletid på at tale om Det Konservative Folkepartis økonomiske plan og render rundt med beregninger, som er forkerte, af, hvor mange offentligt ansatte der vil være i 2030, hvis man gennemfører vores økonomiske plan.
Men hvad er Socialdemokratiets egen økonomiske plan?
Vi må gå ud fra, at der er overensstemmelse mellem Socialdemokraternes handlinger og Socialdemokraternes ord, og når man påstår, at man kan undgå at reducere antallet af offentligt ansatte, så må man jo også ifølge sin egen logik have et helt klart svar på, hvad det offentlige forbrug så bliver i 2030.
Og hvad bliver det offentlige forbrug i 2030?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Regeringen fremlægger om kort tid en 2030-plan, hvoraf disse ting vil fremgå.
Jeg synes, det er meget vidtgående, at hr. Rasmus Jarlov fuldstændig benægter fakta; det synes jeg faktisk er ret vildt.
Altså, det er jo ikke sådan, at der er nogle, der tilfældigt har opfundet de regnemodeller, som man benytter sig af i Finansministeriet.
Så hvis det er sådan, at hr. Rasmus Jarlov ikke anerkender Finansministeriets regnemodeller og ikke anerkender de metoder, som er gængse, så synes jeg jo, at man skal sige det, som det er.
Men sandheden er, at hvis man gennemfører den konservative plan over en 8-årig periode, lander man på i omegnen af 40.000 færre offentligt ansatte, altså hvis man bruger helt almindelige, gængse regnemodeller.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Det er ikke sandheden.
Og alle, der har fulgt den offentlige debat i den her uge, ved, hvem det er, der har et meget lemfældigt forhold til fakta og de tal, som man lægger frem, og det er Socialdemokratiet.
Jeg synes igen, at det er utrolig interessant, at når vi spørger til Socialdemokratiets egen økonomiske plan, er der tilsyneladende ikke nogen økonomisk plan.
Vi kan ikke fra Socialdemokratiet få svar på det, som de afkræver os svar på, nemlig hvor mange offentligt ansatte der kommer til at være i 2030 og hvad det offentlige forbrug kommer til at være.
Jeg synes, det er underligt, at et parti, som sidder på regeringsmagten og har så stort et apparat bag sig, ikke kan svare på den slags ting – og alligevel optræder nærmest inkvisitorisk over for os andre i det samme spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Hvis man regner på De Konservatives økonomiske plan i et 8-årigt perspektiv – Finansministeriet regnede jo på det i et 7-årigt perspektiv – vil man selv med en vækst på 0,13 pct. ende med omkring 40.000 færre offentligt ansatte.
Hr. Rasmus Jarlov ryster på hovedet, og hr. Rasmus Jarlov kan jo ryste på hovedet, herfra og til debatten er færdig, men det bliver det ikke mere forkert af.
Regeringen vil ikke skære ned i den offentlige sektor.
Vi vil tværtimod holde hånden under velfærden.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Tak til ordføreren for en sådan måske lidt polemisk tale, men sådan er det.
Jeg kunne godt tænke mig at vende mig frem mod noget af det, som jeg tror rigtig mange danskere er optaget af, nemlig de stigende energipriser, og det var jo sådan set meget opløftende at se den debat, der var mellem de tre statsministerkandidater forleden dag.
For det, der i hvert fald var enighed om, var, at man gerne ville gøre noget for at hjælpe danskerne.
Bl.a. kom det jo frem, at den såkaldte elafgift, altså det, som staten lægger oven i den originale elregning – kan man sige – til danskerne, og det er ret meget, vil man livs, i hvert fald fra de to borgerlige statsministerkandidaters side.
Men det stod mere uklart, hvad det var, som Socialdemokratiet gerne ville, og der kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Benny Engelbrecht, om man her i dag kan få at vide, hvad Socialdemokratiet og regeringen vil tilbyde danskerne ud over den lillebitte justering, der er blevet lavet i dag.
For den betyder jo stort set ingenting i privatøkonomien.
Hvad vil man tilbyde, fordi regningerne tårner sig op?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Som jeg også var inde på i min tale, er det en stor krise, vi står foran.
Vi risikerer, at det er en lige så stor krise som den, vi begge to oplevede i 1973, og derfor afviser vi heller ikke, at elafgiften ud over det, som vi har vedtaget for kort tid siden her i Folketingssalen, er noget, som vi kan drøfte.
Men man må også bare erkende, at det, selv hvis den afgift, der er, fjernes, jo så stadig væk er en ret beskeden del i forhold til det, der virkelig er udfordringen, nemlig at elpriserne er voldsomt høje, ligesom mange andre af energiudgifterne er voldsomt høje, og derfor er vi jo selvfølgelig også nødt til at kigge på det samlet set, ikke alene i Danmark, men også i Europa.
Jeg ved, at statsministeren og flere andre ministre holder pressemøde senere i dag, bl.a. for at adressere, hvordan vi går til det her, også med udgangspunkt i Europa-Kommissionens forslag til at kigge på, hvordan vi regulerer selve prissætningen.
Og det kan jo have en større betydning end afgifterne.
Det her er noget, vi kommer til at fremlægge mere konkrete ting om i fremtiden, ja.
Jeg vil så lige gøre opmærksom på, at jeg også har hørt det her med de varme hænder fra andre partier her i Folketinget, men jeg har faktisk også hørt en udvidet grad af interesse for privatisering, som jo heller ikke nødvendigvis kommer til at føre til en bedre kvalitet, men som måske kan føre til, at systemet bliver dyrere i sidste ende.
Vi kan gøre noget, hvis vi vel at mærke samtidig skruer ned for noget andet.
Det er vigtigt at huske på.
For hvis vi blot giver penge ud til merforbrug, ender vi jo med, at inflationen stiger yderligere, og det er der ingen af os der har en interesse i at gøre, og det er derfor, regeringen har afsat en reserve på 2 mia. kr. i finanslovsforslaget, som der kan forhandles om.
Men det ændrer jo ikke på det helt grundlæggende, altså at selv hvis man sænker afgifterne, f.eks. på elektricitet, så er det, der for alvor slår igennem på den almindelige danskers elregning, selve prisstigningen.
Og det er jo den, vi skal have gjort noget ved.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Det var jo egentlig interessant at høre.
Som ordføreren startede med at sige: »Dansk økonomi er bomstærk«.
Jeg tror endda, det er rigtigt citeret.
Og det er den faktisk også, og det kan vi også se i Økonomisk Redegørelse.
Det går faktisk ret godt, og det er vi jo glade for.
Udfordringen er jo bare, at de danske husholdninger ikke har det lige så godt, som staten har det.
Når man kigger på det, er der jo ikke et eneste tiltag i det finanslovsforslag, der er lagt frem, som hjælper husholdningerne.
Der er dog sat et beløb på 2 mia. kr. af, men det forslår jo ikke rigtig.
Altså, vi kan jo se, at den her check, som man har prøvet at sende ud til nogle mennesker, for 2,4 mia. kr., i hvert fald ikke var det, der skulle til.
Når man så siger, at økonomien er bomstærk, og at flere indvandrere er kommet i arbejde – det er jo sådan set også fornuftigt – hvorfor trækker man så ikke de penge tilbage?
For indvandrerfamilier har man givet gaver – 2.000 kr. skattefrit ekstra om måneden.
Det er 24.000 kr. om året, som den her regering har givet til indvandrerfamilier med børn.
Hvorfor ser vi ikke i finanslovsforslaget, at det bliver trukket tilbage og de penge bliver brugt til at give til danskerne?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Tak for spørgsmålene.
Selvfølgelig kommer vi til at forhandle om det her i finanslovsforhandlingerne, ingen tvivl om det.
Men man må også bare sige, at vi også kommer til at skulle kigge på selve forsyningssikkerheden.
Altså, hvordan bliver prissætningen lavet, når von der Leyen har spillet ud med, at der skal laves prisloft og alt muligt andet?
Det bliver vi selvfølgelig også nødt til at dyrke, for det kan i sidste ende komme til at betyde langt mere for priserne end nogen hjælpepakke, som vi kan lave herinde.
Det bliver vi nødt til at forfølge, og derfor er det her selvfølgelig noget, der skal foregå parallelt med finanslovsforhandlingerne.
I forhold til ikkevestlige indvandrere på kontanthjælp vil jeg sige, at niveauet aldrig har været lavere, end det er nu.
Og det synes jeg faktisk fortjener en anerkendelse.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Netop.
Så er det vel også nu, at man skal fjerne de ydelser, som holder folk i passiv forsørgelse.
Ordføreren sagde også, at det ikke er tid til gaver, men man har jo givet fantastiske gaver til indvandrerfamilierne – 2.000 kr. skattefrit om måneden, 24.000 kr. om året.
Og så er man stolt af, at man nu kommer til at sende en check på 5.000 kr. ud til folkepensionister.
Det er 5.000 kr. sat op imod, at man har givet en indvandrerfamilie 24.000 kr.
Det er da det, jeg tror at nogle danskere sidder og kigger på, når ordføreren står og siger, at regeringen ikke vil give gaver.
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Vi skal først og fremmest give alle danskere den gave, at de kommer i arbejde.
Og derfor er regeringen optaget af at stille krav til dem, som fortsat er ledige, om at komme ud i beskæftigelse.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Jeg kunne godt tænke mig spørge, om ordføreren kan bekræfte, hvad det betyder, hvis man f.eks. har et offentligt forbrug på et springvand på 5 mio. kr. og så vælger at sige: Nej, det har vi ikke råd til lige nu, så vi slukker det halvdelen af døgnet, så det kun koster 2 mio. kr. at drifte.
Kan ordføreren bekræfte, at det isoleret set beregningsteknisk faktisk ville bone ud med færre offentligt ansatte?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Jeg tror måske godt, man kan sige, at det var det, man kalder et politikersvar, for jeg synes, der var meget snak her frem og tilbage om noget med EU og noget internationalt, og man afviste ikke noget.
Men der var jo ikke noget konkret fra regeringen, altså fra Socialdemokratiets side her, og jeg tror, at der er rigtig mange danskere derude, der forventer, at der kommer noget konkret.
Og hvad kan vi gøre herinde?
Ja, vi kan jo i hvert fald gøre én ting, og det er at skrue på de afgifter, som betyder et større provenu til staten, når det er, at elregningen hos borgerne derude bliver større.
Og der kunne jeg godt tænke mig at få et konkret svar på: Hvad vil Socialdemokratiet gøre nu og her?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for det.
Det er jo en anden musik, end man kan høre i en anden side af salen, hvor man vil rekruttere folk til at være velfærdsprofessionelle på baggrund af deres omsorgsgen; vi må forstå, at det jo skal være et kald, at man ikke skal have en værdig løn eller den løn, som man egentlig fortjener i forhold til det arbejde, som man laver.
Vi er enige i, at det er parterne, der skal forhandle, hvad lønnen skal være, men selve rammen og lønrammen bliver jo besluttet her fra Christiansborgs side.
Så kan vi vente at se forslag til reformer måske, eller at der vil være en åbning i finanslovsforhandlingerne til, at vi får afsat penge, sådan at parterne kan løfte både de lavtlønnede og sikre ligeløn?
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg blev en smule forvirret, for man startede jo fra Socialdemokratiets side med at fortælle om, hvor fantastisk godt det går i Danmark i forhold til økonomien, og det tror jeg måske er spændende at fortsætte dagen med at diskutere, for så godt går det jo ikke i forhold til økonomien.
Vi står med kæmpestore udfordringer, som jo også betyder noget strukturelt, men det må vi jo vende tilbage til.
Jeg er også sådan set lidt nysgerrig efter at blive lidt klogere på den inflationspulje, der er sat af, på de her 2 mia. kr., og hvad den eventuelt kan gå til, og ikke mindst, hvordan man sikrer sig, at man ikke laver den model, som vi jo har set i forhold til den såkaldte varmecheck og den skandale, som vi har set udrullet der, hvor op imod 20 pct. af dem, der har fået udbetalt varmecheck, slet ikke er berettiget til at få den.
Hvad er det, Socialdemokratiet gør sig af tanker i den forbindelse?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Vi gør os den tanke, at vi tager de diskussioner i finanslovsforhandlingerne.
Jeg går ud fra, at Venstre også er interesseret i at deltage i dem.
Jeg har også hørt forskellige idéer fra Venstres side, som jeg går ud fra kommer til at indgå i det forhandlingsrum.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Men lad det nu være.
Jeg tror så heller ikke, der rigtig bliver finanslovsforhandlinger, før der bliver folketingsvalg.
Men lad det være – det er jeg jo ikke herre over.
Jeg spurgte sådan set for at få svar i forhold til den skandale, der er, hvor op imod 20 pct. af de varmecheck, der er udbetalt, har været til folk, der slet ikke var berettiget til det.
Hvad er det helt præcis for en model?
Er det noget, man vil forfølge?
Er det noget, man vil gøre noget ved?
For nu var ordføreren jo meget optaget af, at man skulle gøre rigtig meget for at sikre, at man brugte pengene fornuftigt, og det er vel ikke at bruge pengene fornuftigt at lave sådan en model?
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Nu svarede jeg jo faktisk også på det, som ordføreren stillede spørgsmål om, nemlig hvad regeringens tanker var om det her.
Det er også sådan, at finanslovsforhandlingerne normalt begynder i oktober med indkaldelse til sættemøder, og dem kan Venstre selvfølgelig også forvente at blive indkaldt til.
Det er klart, at skal vi lave støtteordninger, så skal vi gøre det så målrettet som overhovedet muligt, og man må også sige, at det kunne selvfølgelig godt være gjort kønnere med varmechecken, men man må også sige, at den trods alt er kommet rigtig mange danskere, der virkelig har brug for den hjælp, meget til gavn.