runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-04-05:
I SF finder vi det helt rimeligt at gøre registrering af reelle ejere af virksomheder til en betingelse for overhovedet at drive virksomhed.
Det er jo sund fornuft, og det er egentlig mærkeligt, at det ikke er blevet ændret tidligere, men det er helt klart nogle bestræbelser, vi støtter ministeren i, og også det arbejde, der foregår internationalt for at kunne følge pengestrømmene og modvirke økonomisk kriminalitet.
Dermed må konsekvensen af det også være, hvis man trods adskillige rykkere ikke har registreret de reelle ejere af sin virksomhed, at der så sker en tvangsopløsning.
Vi er imod at nedsætte kapitalkravet fra 500.000 kr. til 400.000 kr., så der er, som flere af mine kollegaer har været inde på, både nogle positive og negative elementer i det her lovforslag.
Aftalen er jo en udmøntning af den aftale, regeringen indgik med DF og Radikale Venstre i efteråret 2017 om erhvervs- og iværksætterinitiativer med 35 forskellige områder.
SF var ikke med i aftalen.
Vi synes, at det var en meget, meget skæv aftale, der heller ikke ramte det, som aftalen blev solgt på, så at sige, altså at det skulle være noget til de mindre iværksættere og de mindre virksomheder.
Vi støtter forslaget fra bl.a. Socialdemokratiet om at opdele lovforslaget i to, så vi kan stemme for de gode elementer, der er i lovforslaget, og stemme imod først og fremmest nedsættelsen af kapitalkravet for virksomheder fra 500.000 kr. til 400.000 kr.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-04-05:
Vi kan støtte det her forslag.
Så det her er fornuftigt, og derfor støtter vi det.
Naser Khader (KF), 2018-04-05:
Som det allerede er blevet sagt, har vi på nuværende tidspunkt ikke et fælles system til at kontrollere, om tredjelandsborgere faktisk udrejser, når de skal.
Vi har et system uden indre grænser mellem Schengenlandene, og det er en ordning, som har sine fordele, men når der er 26 lande, der deler ydre grænser, bliver kontrollen med indrejsende nødt til at være fælles.
Der er derfor et kraftigt behov for at forbedre kontrollen med ind- og udrejse, særlig på tværs af EU's ydre grænser.
De vedtagne forordninger fra EU adresserer netop denne problemstilling og søger at løse den gennem europæisk samarbejde.
Det samarbejde skal vi naturligvis deltage i, og derfor støtter Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Inger Støjberg (V), 2018-04-05:
Jeg vil gerne takke ordførerne for modtagelsen af det her beslutningsforslag.
Jeg har selvfølgelig noteret mig, at der nok kommer nogle spørgsmål, både om nogle teknikaliteter og om noget andet, under udvalgsbehandlingen, og det skal jeg selvfølgelig nok svare på.
Regeringen finder, at en stærk kontrol af de ydre grænser er af afgørende betydning for et velfungerende Schengenområde.
Regeringen er derfor positivt stemt over for etableringen af et nyt system, hvor der vil ske registrering og også lagring af oplysninger om, hvornår og hvor personer, der ikke er EU-borgere, er ind- og udrejst i forbindelse med kortvarigt ophold i medlemsstaterne.
Ind- og udrejsesystemet vil også kunne anvendes til, at medlemsstaterne og Europol får adgang til at søge i systemet med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger.
Det er regeringens opfattelse, at det nye system vil forbedre vores muligheder for at imødegå ulovlig indvandring til EU og også styrke indsatsen i forhold til den aktuelle terrortrussel.
Det er derfor hensigtsmæssigt, at forordningerne relateret til oprettelsen af et indog udrejsesystem gennemføres i dansk ret.
Lad mig afslutningsvis nævne, at beslutningsforslaget jo også medfører, at der gives samtykke til, at Danmark tilslutter sig en forordning om fælles udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere.
Der er alene tale om en ændring af teknisk karakter, som relaterer sig til en mere moderne og også mere sikker udformning af opholdstilladelser, der er tilpasset den tekniske udvikling, som er sket, og det er jo positivt.
Som følge af det danske forbehold deltog Danmark ikke i Rådets vedtagelse af de forordninger, som er nævnt i beslutningsforslaget, ligesom forordningerne ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.
Forordningerne udgør imidlertid en udbygning af Schengenreglerne, og Danmark kan derfor i medfør af artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling inden 6 måneder fra forordningernes vedtagelse beslutte at gennemføre dem i dansk ret på mellemstatsligt grundlag.
Og hvis beslutningsforslaget vedtages, og det er der jo meget der tyder på at det gør, betyder det, at regeringen derfor vil meddele Rådet, at Danmark vil gennemføre forordningerne i dansk ret.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-05:
Det her beslutningsforslag kommer i naturlig forlængelse af den sidste debat, og jeg skal derfor gøre det kort.
Vi tror, at den nye forordning vil styrke det fælles europæiske samarbejde ved grænserne, og at den kan være med til at sikre en mere smidig og effektiv grænsekontrol, og derfor giver Socialdemokratiet gerne regeringen den her bemyndigelse, ligesom vi allerede har gjort det i Europaudvalget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Tak for det.
Det gælder for dette som for det foregående beslutningsforslag, at der ikke er tale om et revolutionerende initiativ, som i betydelig grad vil ændre på Vesteuropas problemer med ulovlig immigration.
Men når EU nu ikke vil forholde sig til det grundlæggende problem, nemlig adgangen til at kunne omgå alle andre bestemmelser om, hvornår man får lovlig adgang til EU, blot ved at bruge nutidens svar på »Sesam, Sesam, luk dig op«, nemlig ordet asyl, så er det da godt, at man vil reparere nogle huller, der, hvis ikke den grundlæggende udfordring var så episk i dimensioner i sig selv, ville fremstå graverende.
Hvad skal det hele så egentlig nytte, må man spørge.
Vi kan opstille effektive systemer, der skal forhindre alle de forkerte i at komme ind i Europa, men hvis de forkerte alligevel bare kan komme ind, hvis de ønsker at indgive en anmodning om asyl, hvor deres identitetspapirer og pas er bortkommet, og de udgiver sig for at være nogen, de ikke er, så kan al denne ekstra sikkerhed jo egentlig være revnende ligegyldig.
Den er uden betydning, fordi retten til at kunne påberåbe sig asyl tilsyneladende trumfer enhver anden ret, herunder befolkningens ret til at kunne leve i tryghed og sikkerhed.
Der er ganske enkelt lidt Titanic over det her forslag: Flot, effektivt og sødygtigt ser det ud, men vi har allerede ramt isbjerget, og skibet tager vand ind.
I den situation handler det om, at alle mand kommer til pumperne, for vi har ikke redningsbåde nok til os alle sammen, selv om jeg da kan forstå, at et medlem af den svenske rigsdag nu har opgivet kampen i en sådan grad, at vedkommende i skikkelse af sverigedemokraten Kent Ekeroth har besluttet, at han agter at udvandre til Ungarn, når hans valgperiode udløber til september, i erkendelse af at hans eget land er fortabt og uden et politisk flertal, der har mod og mandshjerte til at tage kampen op eller redde stumperne, som det vel må hedde i Sveriges tilfælde.
I den bedste af alle verdener, hvor den europæiske politiske elite ville være parat til at sætte sit folks fremtid over overholdelsen af forældede, naivistiske og selvundergravende konventioner, ville et forslag som nærværende givetvis gøre en betydelig forskel, men i den nuværende situation, hvor flertallet af de vesteuropæiske politikere ikke har fattet betydningen af befolkningsudskiftningen og, hvad værre er, synes bedøvende ligeglade med, hvad det er for en verden, de efterlader til deres børn og børnebørn at vokse op og leve i, så betyder et forslag som dette ikke en disse.
Vi støtter ikke desto mindre forslaget, i håbet om at en ny generation af politikere vil forstå, at Europa ikke kan forblive det samme med andre mennesker i det, og at der er behov for et brud med de konventioner, der lægger det Europa, hvis værdier konventionerne ellers hævder at forsvare, i graven.
I det øjeblik der er en reel vilje til at forsvare Europa mod masseindvandringen, vil også dette forslag kunne gøre fyldest – før dette sker, derimod næppe så meget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-05:
Tak, formand.
Det går stærkt her.
Også i denne sag
ligesom i gårsdagens sager, der også handlede om tilslutning til fælles EU-aftaler, som vi jo ikke er med i på grund af vores retsforbehold, går vi selvfølgelig ind for, at Danmark tilslutter sig den her aftale om at styrke de ydre grænser.
Så også her vil jeg blot sige tak til de andre for fællesskabet, og tak for det retslige samarbejde.
Det er rigtigt, som flere ordførere har sagt, at det har taget alt for længe for EU at nå frem til de her aftaler.
Men Danmark er jo ikke med, så jeg ville godt nok være en hykler, hvis jeg råbte af de andre for ikke at handle rettidigt, når nu vi ikke selv er med til at handle.
Det er godt, at der bliver handlet – det bakker vi i Radikale Venstre op om.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-05:
Tak for det.
Forslaget fra regeringen handler om en mellemstatslig tiltrædelse af EU's forordning om ETIAS, svarende til USA's ESTA, altså en ordning, hvor visumfrie udlændinge skal forhåndsgodkendes via nettet eller en app og baggrundstjekkes.
Enhedslisten mener, at vi i dag har en meget restriktiv visumpolitik og er åben over for ændringer, men spørgsmålet er, om det er de rette ændringer, der laves med dette forslag.
Vi er i tråd med både venstrefløjsgruppen og den grønne gruppe i Europa-Parlamentet bekymret for borgernes retssikkerhed i forhold til udveksling af personfølsomme oplysninger, som potentielt kan ramme helt uskyldige mennesker.
Det vil vi selvfølgelig spørge ind til i udvalgsprocessen, da det for os er afgørende, at vi står vagt om borgernes grundlæggende frihedsrettigheder.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Jeg ville såmænd bare spørge hr. Nikolaj Villumsen, om det er hr. Nikolaj Villumsens opfattelse, at der er nogle mennesker, der er tvunget, altså udlændinge, personer uden for EU, uden for Schengen, til at indgive en anmodning via ETIAS om at få lov til at rejse ind i EU.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-05:
Nu er det jo en ordning, som drøftes, og hvor der har været store diskussioner i bl.a. Europa-Parlamentet i forhold til borgernes grundlæggende retssikkerhed.
Det er en debat, som jeg ikke er fuldt opdateret på, altså præcis hvad der bliver fremført, men vi har det sådan, at for os er det afgørende, at der er et stort hensyn til borgernes retssikkerhed.
Det er det, vi har behov for at få undersøgt grundigt i udvalgsbehandlingen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Hvad med EU-borgernes retssikkerhed?
Hvad med EU-borgernes ret til at kunne leve i nogenlunde tryghed og frihed og sikkerhed?
Altså, her har vi at gøre med en gruppe mennesker, der kommer udefra, og som ønsker at besøge vores lande af den ene eller den anden grund.
Jeg forstår ikke, hvordan disse fremmede borgeres eventuelle retssikkerhedsmæssige problemer skulle trumfe det forhold, at vi i Europa har behov for, at de personer, der rejser ind i vore lande, ikke er folk, der har ondt i sinde.
Så jeg forstår simpelt hen ikke Enhedslistens sådan nuance her.
Hvordan kan det være mere vigtigt for Enhedslisten at prioritere ikke-EU-borgeres retssikkerhed frem for dem, som bor i de her lande, og som har behov for den tryghed, som ligger i et system som det her?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-05:
Det er klart, at vi skal have tryghed og sikkerhed, og det går vi i Enhedslisten også ind for.
Jeg sagde også klart i ordførertalen, at det er en prioritet.
Samtidig er det jo afgørende, at de ordninger, vi så laver, ikke krænker helt grundlæggende frihedsrettigheder.
Det skyldes jo selvfølgelig både hensynet til de borgere fra tredjelande, men også hensynet til vores egne borgere, for de regler og systemer, som vi indretter os efter i EU, er nogle regler, som vi gerne skulle stå på mål for at andre kunne lave.
Der ser vi jo nogle gange med et ESTA, som f.eks. USA har, at der også er danskere, der får problemer helt fuldstændig ubegrundet.
Vi skulle nødig skabe samme problemer i en ny ordning inden for EU.
Orla Østerby (KF), 2018-04-05:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg indlede med at sige, at når vi står her i dag og ser på nye testpladser, så er det jo, fordi det er en succeshistorie, hvor Danmark er absolut førende, hvor vi har en producent, som er startet i det vestjyske, og som i dag er verdens største producent af vindmøller, nemlig Vestas.
98 mia. bliver der produceret for, og der er godt 30.000 ansatte.
Jeg synes også, man skal huske på, når vi taler om Østerild, at det jo er historien om en sag, hvor der, da den startede op, var mange demonstranter, og hvor det jo heldigvis i dag er endt med, at det er en succeshistorie, og hvor det er blevet en stor, stor turistattraktion på selve testmølleområdet.
Formålet med lovforslaget er jo at imødekomme behovet for at udvide den her facilitet i Høvsøre og i Østerild for de store prototypemøller, og det er jo, for at Danmark stadig væk kan være konkurrencedygtig på produktionsområdet med vindmøller.
Det er en vigtig forudsætning for erhvervet og den fortsatte udvikling af den her industri og også forskningen med gode betingelser for at teste de her vindmøller i Danmark.
Vi kan godt se, at Megavind, som er et strategisk partnerskab for vindenergi, jo i sin forskningsstrategi fra januar 2016 har peget på behovet for flere testpladser og at kunne teste højere møller, end vi har i dag.
Når man taler om større møller, går det jo kun én vej.
Det er ikke ret længe siden, at en 750-kW-mølle var en stor mølle.
Nu bliver der på landområder rejst 3,2-MW-møller.
Det er det sidste nye i vores område, i Lemvig Kommune, der er blevet rejst af vindmøller, og det, man øver sig på lige nu, er helt oppe på 9 MW.
Så vi vil se den her udvikling fortsætte, og derfor må vi sige, at vi får nogle havvindmøller, som bliver meget, meget store.
De bliver nogle kraftværker, og derfor er der selvfølgelig et stort, stort behov for, at man har mulighed for at teste dem.
Så vil jeg sige om Høvsøre i forhold til placeringen i syd af de to møller, hvor den ene kom ind i Natura 2000, at det i dag er ganske almindelig landbrugsjord, som bliver dyrket, og det, som man jo er i gang med nu, er at finde en erstatning for det.
Men bare til orientering er der jo lagt Natura 2000 ud nogle steder på et kort for år tilbage, som måske har været en fejlplacering.
Det bliver der så nu rettet lidt op på, og det synes jeg da er fint.
Samtidig er der lavet en aftale med DTU og Lemvig Kommune om, at man får besøgsfaciliteter på det her område, og DTU har endvidere indstillet sig på at gå ind og være med i forbindelse med udviklingen af det planlagte Klimatorium på Lemvig Havn, som skal være med til at løfte det her område og vise, hvad det er, der foregår.
Så Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Marcus Knuth (V), 2018-04-05:
Jeg vil også fatte mig i nogenlunde korthed, da det her skal ses som en naturlig forlængelse af det foregående beslutningsforslag, hvor vi tager endnu et skridt i den rigtige retning mod bedre kontrol af de ydre grænser i EU.
Med det her konkrete beslutningsforslag tilslutter Danmark sig EU-systemet ETIAS, som omhandler rejseinformation og rejsetilladelser, og det skal jo netop sikre, at vi får bedre kontrol med, hvem der anløber ved Europas grænser.
Det støtter vi helhjertet op om, da det er en naturlig forlængelse af det, vi også støttede helhjertet op om lige før, nemlig B 104.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-04-05:
De tidligere ordførere har jo forklaret, hvad det her går ud på, så jeg skal ikke stå og remse det op igen.
Det spørgsmål, jeg gerne vil rejse, var hr. Nikolaj Villumsen lidt inde på, og det er noget af det, jeg har nævnt, når vi har haft det oppe i Europaudvalget til mandatafgivelse, og det er, hvordan balancen er mellem en god og sikker kontrol, der også bliver lettere med det her, og så samtidig den enkeltes rettigheder, altså netop det her med at lagre informationer.
Men alt i alt ser det her rigtig godt ud, også fordi det kommer til at gøre tingene lettere ved de ydre grænser i forhold til indrejse.
Så vi støtter det også.
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-05:
Tak for det.
Altså, jeg er slet ikke tvivl om, at når man opstiller vindmøller i dag, er det selvfølgelig den gældende vindmøllebekendtgørelse med støjregler osv., der skal overholdes – det er der jo ingen tvivl om.
Men det er jo også sådan, at da vi sad og havde de her forhandlinger, sagde jeg: Jeg er ikke interesseret i, at der kommer flere vindmøller op, før vi har kigget på vindmøllebekendtgørelsen.
Vi skulle kigge på den på baggrund af en undersøgelse, som man forventede ville være færdig sidste år, men det blev den så ikke.
Det har så kun taget 8 år.
Nu vil jeg spørge ministeren: Hvornår forventer man så, at undersøgelsen er færdig?
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke den måde at gøre det her på, det må jeg bare indrømme.
For hvis der går 3 år mere, før anden del af undersøgelsen er færdig, og det så viser sig, at der er nogle store problemer, så risikerer vi, at vi allerede har fået de her 330 m høje møller – møller, der er højere end Eiffeltårnet.
Det synes jeg er grotesk.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-05:
Vi lever hundrede procent op til aftalen, og jeg forstår godt den frustration, der er, over, at undersøgelserne ikke er færdige.
Jeg kender ikke baggrunden for, at de ikke er færdige, og det virker også som meget lang tid, man har været i gang med de undersøgelser.
Men som jeg nævnte i mit indlæg heroppefra, vil miljø- og fødevareministeren sørge for at indkalde til forhandlinger, lige så snart de endelige resultater er fremlagt, og som jeg forstår det, blev der fremlagt nogle foreløbige resultater den 3. marts.
Miljø- og fødevareministeren har tilkendegivet, at han selvfølgelig indkalder forligskredsen til møde, så snart man har et større overblik over forskningsresultaterne.
Jeg forstår godt fru Pia Adelsteens frustration over, at det skal tage så lang tid.
Jeg ved ikke, hvorfor det har taget så lang tid at få lavet den undersøgelse, men det virker som meget, meget lang tid.
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-05:
Jeg synes godt, jeg vil problematisere det, for lige nu sidder vi og siger ja til, at vindmøller, der er højere end Eiffeltårnet, kan blive rejst.
Det er jo sådan, det er.
Og vi aner simpelt hen ikke, om det her har en konsekvens for mennesker i forhold til støj, fordi den undersøgelse åbenbart skal tage 10 år, eller hvad ved jeg, at lave.
Det tager i hvert fald meget, meget lang tid.
Jeg sagde selv fra talerstolen, at det ikke giver mening, at vi ændrer bekendtgørelsen, når vi ikke kender resultaterne.
Det kan jo være, at der ikke er noget negativt i det, og så er der jo ikke nogen grund til at ændre støjreglerne, men hvis der er en negativ effekt fra vindmøller, der er højere end Eiffeltårnet, vil ministeren – og jeg var lige ved at sige, at man skulle spørge alle aftalepartierne – så ikke være indstillet på, at så er der altså noget, der skal ændres?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-05:
Danmark har i snart to årtier været tilsluttet det fælleseuropæiske grænsesamarbejde Schengen.
Det var med til at fjerne grænsekontrollen ved de indre grænser i EU.
Det kan give god mening og har været til gavn for Danmark, men det forudsætter jo en effektiv og en velfungerende ydre grænsekontrol, og det har ikke fungeret tilfredsstillende, og det gør det sådan set stadig væk ikke.
Derfor er det fornuftigt, at det europæiske samarbejde får taget nogle nye skridt til at styrke kontrollen med de ydre grænser, og vi ser dagens to beslutningsforslag som et skridt i den retning.
Med det her beslutningsforslag beder udlændingeministeren om Folketingets tilladelse til, at regeringen på Danmarks vegne tilslutter sig Europa-Parlamentets og Rådets forordninger om ændringerne af reglerne om opholdstilladelse til tredjelandsborgere, ændringerne af Schengens grænsekodeks og som noget nyt oprettelsen af et fælles ind- og udrejsesystem.
Særlig det sidste har gennem et stykke tid haft vores interesse, både herhjemme og blandt vores partifæller i Bruxelles.
Europaudvalget gav allerede mandat i december 2016 til, at regeringen kunne meddele Europa-Kommissionen, at Danmark ville gennemføre beslutningen om at oprette et fælles ind- og udrejsesystem.
Vi er derfor glade for, at det nu ser ud til, at det kan realiseres.
Med det nye system for mennesker, der ikke har opholdstilladelse i EU-landene, registreres deres navn, nationalitet, det anvendte rejsedokument, og hvilken grænseovergang der er benyttet.
De oplysninger bliver tilgængelige for andre medlemslande, og vi tror, det kan medvirke til at få bedre styr på, hvem der rejser ind og ud af Europa, hvornår de gør det, og hvor de gør det.
Det er kun rimeligt og fornuftigt, at de europæiske befolkninger får bedre styr på, hvem der opholder sig i deres lande.
Socialdemokratiet kan derfor varmt støtte forslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-04-05:
I Liberal Alliance er vi positive og indstillet på at give regeringen det samtykke til at tilslutte sig de EU-forordninger, der vedrører etablering af et fælles ind- og udrejsesystem.
I Liberal Alliance ser vi frem til etableringen af et nyt system, der vil give et bedre overblik over, hvor og hvornår borgere uden for EU er ind- og udrejst af medlemsstaterne.
Det er nødvendig viden for et velfungerende og effektivt Schengensamarbejde, der bl.a. skal være med til at imødegå ulovlig indvandring.
I Liberal Alliance støtter vi derfor beslutningsforslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-05:
Tak for det.
Forslaget fra regeringen handler om en mellemstatslig tiltrædelse af EU's forordning om grænsekontrol af tredjelandsstatsborgere, der indrejser i Schengen.
I øjeblikket har grænsemyndighederne kun passtempler som kontrol af, om en tredjelandsstatsborger tidligere er indrejst i Schengen.
De forordninger, der er omfattet af beslutningsforslaget, indfører et omfattende kontrolapparat med oprettelse af individuelle sagsmapper, optagelse af foto og fingeraftryk m.v. i forbindelse med indrejse.
Oplysningerne lagres i 5 år for personer, der har overskredet deres udrejsefrist, og i 3 år for andre personer.
Det vil selvfølgelig give myndighederne mulighed for bedre at holde øje med, hvem der rejser ind og ud af Schengen, og selv om mange af de seneste terrorangreb i Europa har været begået af mennesker født og opvokset i Europa, er det selvfølgelig klart, at en stærkere kontrol også kan have en forebyggende effekt.
For Enhedslisten er det derfor afgørende, at vi finder en god balance mellem den enkeltes retssikkerhed og hensynet til statens sikkerhed.
Det vil vi i udvalgsprocessen arbejde for at sikre.
Marcus Knuth (V), 2018-04-05:
Tak, formand.
Vi synes i Venstre, at det er rigtig vigtigt, at vi styrker kontrollen med de ydre grænser og bidrager til et mere velfungerende Schengenområde, i hvert fald når det som sagt kommer til de ydre grænser.
Beslutningsforslaget her handler nemlig om at opnå Folketingets samtykke til, at Danmark tilslutter sig de EU-forordninger om etableringen af et fælles ind- og udrejsesystem.
Og når man tænker på det system, vi har i dag, som jo primært består af gode gammeldags passtempler, så tror jeg det er svært at være uenig i, at det her er et rigtig fint skridt i den rigtige retning.
Ved at oprette dette system får medlemslandene og Europol netop også mulighed for at samarbejde mere effektivt.
F.eks. får Europol også adgang til at søge i det fælles register med henblik på at forebygge, afsløre og efterforske alvorlige kriminelle handlinger.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at et tiltag som det her jo reflekterer nogle af de rigtig positive ting, der kommer fra Europa-Parlamentet og Rådet i forhold til at styrke vores ydre grænser.
Mange peger på EU som en af årsagerne til de problemer, vi har med migrations- og flygtningekrisen.
Og der vil jeg da være ærlig og sige, at selvfølgelig har EU nogle store udfordringer i forhold til at varetage og beskytte vores ydre grænser.
Man kan nævne Tyrkietaftalen, den øgede indsats i Libyen, og nu i forhold til kontrol med tredjelandsborgere synes jeg at det her tiltag er rigtig, rigtig godt og noget, som vi selvsagt ikke ville kunne gøre alene.
Derfor støtter Venstre forslaget.