runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-28:
Jeg synes, det lyder interessant, at Liberal Alliance nu fraviger alt, hvad man har sagt ja til, dengang ferieloven blev lavet.
Det er sådan set det, det drejer sig om her.
Nu siger man, at feriepengene skal udbetales.
Der står godt nok i aftalen, at ændringer i Feriefonden ikke er indeholdt; det kan man godt ændre på, men det her er jo ikke en ændring i Feriefonden.
Det er en ændring i samtidighedsferien med udbetaling af de her penge.
Der står også i den aftale, at man, også Liberal Alliance, står bag en ansvarlig overgangsordning med fokus på lønmodtagernes feriemønster og arbejdsgivernes likviditet.
Det har Liberal Alliance skrevet under på.
Det er lidt misvisende, at man nu fraviger alt, hvad man har sagt, dengang ferieloven blev aftalt.
Nu siger man: Det gælder ikke længere.
Så behøver ministeren ikke at invitere Liberal Alliance til forhandlinger om ferieloven en anden gang, kan jeg regne ud.
Man er trådt ud af det hele, for man går direkte imod det, som Liberal Alliance selv har været med til at aftale, da Liberal Alliance sad i regering.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-28:
Vi støtter fortsat langt størstedelen af de ændringer, der er i aftalen.
Men prøv at høre her: Når man er i en regering, indgår man en række kompromiser.
Dem står man på mål for, når man er i regering.
Nu er vi ikke i regering, og så kan vi jo godt frit sige vores mening, og vores mening er, at den her del af aftalen er uhensigtsmæssig.
Derfor er der i dag et borgerforslag i Folketinget, og der kan vi da godt stille os op og sige, at vi er fuldstændig enige, men det tør vi næsten ikke sige, fordi vi tidligere har indgået et kompromis, hvor vi måtte sluge nogle kameler.
Vi kan lige så godt sige, at det var en kamel, vi måtte sluge, og hvis vi kan lave det om nu og gøre tingene bedre i fremtiden, ja, så må det da være førsteprioritet frem for at skulle lade, som om alle dele af den aftale, man har indgået, er perfekte.
Vi er jo trods alt i Folketinget for hele tiden at skabe de bedst mulige resultater for borgerne.
Hvis man opdager, at der er noget, der er uhensigtsmæssigt i en politisk aftale, der er indgået, så skal man da bestræbe sig på at forbedre den del, og det gælder da også Dansk Folkeparti og alle mulige andre partier.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-28:
Der er selvfølgelig forskel på en aftale og et forlig; det er vi enige om.
Men hvis man har indgået en aftale og man vil ændre på den, går man til aftalekredsen og siger: Skal vi ikke lige se på det her?
Jeg er ikke vidende om, at Liberal Alliance på nogen måde har prøvet på at gå til ministeren og sige: Skal vi ikke lige se, om vi kan ændre det her?
Men at Liberal Alliance står på talerstolen og siger, at de støtter et borgerforslag, er selvfølgelig fair nok.
Det har man selvfølgelig ret til.
Jeg forstår også godt, at borgerne gerne vil have deres penge ud.
Det har slet ikke noget med det at gøre.
Men som det ligger her, har Liberal Alliance frasagt sig alt, hvad der ligger i aftalen om ferieloven.
Derfor vil jeg opfordre ministeren til ikke at invitere Liberal Alliance næste gang.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-28:
Men altså, jeg siger, at det er det, fagbevægelsen er blevet spist af med.
Jeg står til fulde på mål for, at danske myndige mennesker, der går på arbejde, bedre kan bruge deres egne feriepenge, end alskens andre mennesker kan i diverse fonde, hvad enten der er en høj grad af fagbevægelser med i dem eller ej.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-28:
Jeg er nødt til lige at høre noget.
For ordføreren sagde, at i Arbejdsmarkedets Feriefond kunne lønmodtagerne bruge pengene, som de havde lyst til, som om de bare kunne gøre det ene og det andet i Arbejdsmarkedets Feriefond, altså dem, der sidder der i fagbevægelsen – eller jeg ved ikke, hvad ordføreren sagde.
Men kan ordføreren bekræfte, at formanden for Arbejdsmarkedets Feriefond faktisk er en tidligere kollega herfra, et folketingsmedlem fra Venstre, og at Dansk Arbejdsgiverforening også sidder i den?
Det vil sige, at Arbejdsmarkedets Feriefond altså ikke kun er fagbevægelsen, men alle arbejdsmarkedets parter.
Og jeg har jo været tillidsmand derude i en del år ligesom fru Jette Gottlieb og arbejdet med det i mange år.
Jeg har også været med til at vælge dem, der skal sidde og forhandle, været med til at vælge dem, der skal sidde og forhandle politisk for lønmodtagerne.
Og jeg har fuldstændig tillid til, at de kan det.
Og når man som Enhedslisten vælger ikke have tillid til det, har man heller ikke tillid til alle de mennesker, der vælger dem, som skal sidde og kæmpe for lønmodtagerne og sidde og lave trepart.
Og indrømmer Enhedslisten ikke også, at ved at man gør det her igen og igen – vi har jo se det før fra Enhedslisten – er man også med til at sige, at trepartssystemet ikke virker?
Man er med til at sige til alle de lønmodtagere, alle de fagforeningsfolk rundt om i det danske land, at dem, de vælger, har vi ikke tillid til.
Jette Gottlieb (EL), 2020-02-28:
Altså, man må også sige, at de 179 mennesker, der sidder herinde med pligt til at træffe politiske beslutninger, er nødt til at tænke selv.
Og det kan man altså godt gøre uden at have disrespekt for de parter, der kommer med indstillinger til de beslutninger, vi skal træffe.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-28:
Gang på gang ser vi sådan set Enhedslisten gå imod det her trepart.
Og jeg er bare nødt til at sige, at det, man jo selvfølgelig sender ud som et tydeligt signal, er, at Enhedslisten simpelt hen ikke har respekt for den danske model med arbejdsmarkedets parter i spidsen ved trepart.
Det kan man kun konstatere, og det undrer mig meget, når man også i Enhedslisten har masser af dygtige folk, der sidder derude og forhandler på fagbevægelsens vegne.
Så kan fru Jette Gottlieb ikke være bekymret, hvis man gang på gang i en trepart får at vide: Det, I har forhandlet, det, I har blandet blod om, gider vi ikke, vi tager nogle ting ud?
Hvorfor skulle de så gide at gøre det en anden gang?
Kan det ikke bekymre fru Jette Gottlieb?
Jette Gottlieb (EL), 2020-02-28:
Jeg tror, der ligger en misforståelse.
Vi har dyb respekt for arbejdsmarkedets parter.
Men vi har også respekt for, at de mennesker, der sidder her i salen, har pligt til at gøre deres vurderinger.
Birgitte Bergman (KF), 2020-02-28:
Tak til borgerne, som har fået det her beslutningsforslag fremsat.
Dette beslutningsforslag er et borgerforslag, der inden for den angivne tidsramme har fået det nødvendige antal underskrifter, der skal til, for at Folketinget kan tage stilling til det.
Det foreslås med det her borgerforslag, at de indefrosne feriepenge udbetales.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Det Konservative Folkeparti ønsker at afskaffe feriepengesystemet.
Vi mener, det er formynderisk og umyndiggørende, når staten blander sig i, hvornår folk skal bruge deres hårdt tjente penge.
Jeg forstår også godt, at man som borger kan blive frustreret over at skulle finde hoved og hale i et meget kompliceret feriepengesystem.
Når det så er sagt, mener vi ikke, at en udbetaling af de indefrosne feriepenge er en god ide, sådan som feriepengesystemet er nu.
For jævnfør Beskæftigelsesministeriet vil en udbetaling af de overskydende feriemidler på en gang medføre risiko for overophedning og for arbejdsgivernes likviditet.
Desuden vurderer Beskæftigelsesministeriet, at forslaget vil have betydelige konsekvenser for samfundsøkonomien og medføre et uhensigtsmæssigt stort økonomisk pres på virksomhederne i udbetalingsåret.
Det Konservative Folkeparti forstår godt intentionerne, men vi kan ikke støtte dette beslutningsforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Feriepenge – der findes vel ikke en større mistillidserklæring fra politikerne og Folketinget mod borgerne end feriepenge.
Men det her er altså myndige, voksne borgere, og de har ikke behov for, at staten på den måde skal rationere deres egne penge.
Dem kan de sagtens selv administrere; det har de ikke behov for at politikerne skal gøre.
Derfor skal feriepengeloven selvfølgelig afskaffes, således at borgerne selv kan beholde deres penge.
Når vi så står med det her forslag, er det jo på baggrund af, at man netop ikke har taget det opgør med ferieloven, og så står man med problemerne.
Hvis man havde taget opgøret, havde vi slet ikke haft den her debat.
Så havde borgerne bare selv beholdt deres penge i deres lommer og selv kunnet spare op til deres ferie, hvis det var det, de havde lyst til.
Nu har vi så en ordning, hvor arbejdsmarkedets parter har fundet en løsning – det er de blevet enige om.
Måske burde vi også respektere det.
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
Jamen her afslørede Enhedslisten så noget af sit normale storhedsvanvid, altså at man bare ved, hvad der er fornuftig politik, at man bare ved, hvordan hvert eneste areal i Danmark skal behandles og dyrkes, om det skal udlægges til skov eller økologisk landbrug osv.
Det er en eller anden form for storhedsvanvid, at man tror, at man ved alt det; det gør man ikke.
Lad dog for søren folk tage beslutningerne på de niveauer, hvor de skal tages, og hav lidt respekt for, at Enhedslisten ikke har forstand på alting og ikke kan beslutte og ikke bør have lov til at beslutte, hvordan hvert eneste lille jordlod i Danmark skal dyrkes, og hvad der er mest fornuftigt.
Det ved I ikke.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Nu tror jeg måske ikke, at ordføreren nåede frem til spørgsmålet.
Men jeg har stor respekt for, at ordføreren har været kirkeordfører, også da man i december 2017 vedtog lov om trossamfund uden for folkekirken.
Og de helt konkrete ting synes jeg egentlig også at der er plads til at vi arbejder videre med i Kirkeudvalget.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Jamen jeg vil parafrasere Frelseren og sige, at vi skal give Folketinget, hvad Folketingets er, og menighedsrådene, hvad menighedsrådenes er.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Ja, jeg kan jo ikke undskylde det med min unge alder, at jeg ikke er så kvik, men undskyld til formanden.
Jeg vil gerne sige tak til Alternativet for det her gode forslag, og også tak til Jan Morell for at udfordre til debatten.
Jeg vil gerne høre, om Alternativet ikke er enig i, at hvis nu der skulle vise sig ikke at være flertal for det her forslag, er vi nødt til at fortsætte ad andre veje.
Jeg hører og ser rent faktisk gode muligheder for, at vi kan få en god debat i udvalget nu her, hvis vi kan få det tilbage i udvalget og diskutere videre.
Vi kunne jo måske godt igangsætte nogle initiativer såsom kampagner, debatter og konferencer, som f.eks. Marianne Jelved har peget på, og som jeg faktisk hørte at ministeren også ville være med på at sætte i gang, sådan at vi måske kunne ende med opfordringer eller andre ting, hvis ikke vi kan nå en egentlig folketingsbeslutning omkring det her.
Men vi skulle gerne videre – det er mere derfor – og jeg mener, at vi generelt skal gå på to ben.
Vi skal forsøge at overbevise, så folk gør det af personlig overbevisning og bruger deres position i et menighedsråd til netop at fremme den grønne tankegang.
Det er vel en pligt for alle.
Det har ikke noget at gøre med, om man er religiøst grøn.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-28:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for Enhedslisten.
Tak for opbakningen.
Sådan som jeg oplevede det i dag, støttede langt de fleste herinde op om intentionerne i forslaget, og dermed ser jeg også et håb for, at vi efter udvalgsbehandlingen, når vi har været i dialog med hinanden, og når vi har fået belyst de forskellige spørgsmål, der er, kan ende et sted, hvor et lignende forslag, eller det her forslag, kunne blive en realitet.
Så vil jeg også gerne sige tak til Radikale Venstres ordfører, Marianne Jelved.
Jeg sagde allerede, da jeg stillede spørgsmål, at der er nogle muligheder i form af høringer og i form af at gå i dialog med menighedsrådene, som vi også rigtig gerne vil.
Jeg er meget forhåbningsfuld.
Jeg hører gode toner.
Jeg ville selvfølgelig gerne have haft en bred opbakning til forslaget, men jeg er fortrøstningsfuld, og jeg ser frem til det videre samarbejde i forhold til den grønne omstilling.
Tusind tak.
Det behøver ikke nødvendigvis være sådan, at økologi samlet set vil være dårligere for klimaet.
Så jeg deler ikke den opfattelse, at fordi det her forslag lægger op til økologi, skulle det være dårligere for klimaet.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Altså, det er jo i sandhed en alternativ form for logik fuldstændig at forkaste videnskab.
Det er rigtigt, at hvis der produceres færre varer, altså at hvis vi skal mætte færre munde, har det et lavere CO 2 -aftryk.
Men uagtet at Alternativet er meget ekstreme i visse retninger, tvivler jeg trods alt på, at man i Alternativet går rundt og tænker, at nu er der mennesker, der skal dø af sult.
Og derfor må man jo også regne med, at den fødevareefterspørgsel, som er der i dag, også vil være der på minimum samme niveau fremover.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-28:
Det vil være meget, meget mærkeligt, hvis vi går ind i en diskussion om, hvem der er ekstreme – Nye Borgerlige eller Alternativet.
Det kan vi tage på et andet tidspunkt.
Hvis Nye Borgerlige i dag stiller et spørgsmål om, om det er alle 11.000 ha jord, der skal omlægges til urørt skov, vil jeg sige, at så støtter vi også op om det, hvis det er økologi, der forhindrer, at Nye Borgerlige vil støtte sådan et forslag.
Så hvis I lægger op til, at 11.000 ha jord skal være urørt skov og natur, så støtter vi det gerne.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Tak for ordet.
Ud over at det her forslag jo er vanvittigt alene af den grund, at man vil detailregulere folkekirken og folkekirkens jorder, så er der også noget bizart og noget skørt i, at man argumenterer for mere økologi og mere urørt skov af hensyn til klimaet.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at urørt skov og økologi er godt for miljøet, at det er godt for biodiversiteten, men i forhold til klimaet er det faktisk sådan, at urørt skov udleder mere CO 2 og flere drivhusgasser end kulturskov, og at økologisk produktion pr. produceret enhed har et større klimaaftryk, altså udleder flere drivhusgasser, end konventionelt landbrug.
Hvordan forholder Alternativet sig til det?
Marianne Jelved (RV), 2020-02-28:
Ja, og vi lærer endda børnene i folkeskolen – med den dannelse, vi gerne vil give dem, hvis vi lever op til de ambitioner, der ligger bag loven – at de også skal blande sig som gode borgere og være aktive i samfundet.
Og det synes jeg vi skal rose børnene for – at blive gode borgere i Danmark.
Og det skal vi glæde os over i samværet med hinanden.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Der påhviler politikere et særligt ansvar, fordi man har så stor magt.
Nogle gange skal man lade være med at bruge magten, selv om man har den.
Det er næsten endnu mere ædelt end bare at bruge magten.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Vi har en statsstøttet folkekirke i Danmark.
Det kan vi vel blive enige om.
Kirkemedlemmerne betaler selv en del, og vi andre betaler en anden del af det.
Sådan er det skruet sammen, og det er vel ikke fjernt fra Nye Borgerlige, at hvis man betaler nogle penge i tilskud til nogle ting, har man også nogle krav.
Eller er Nye Borgerlige også modstandere af den kirkelov, vi har i Danmark, som regulerer ret fast, hvordan kirken skal drives i Danmark?
Er det også en utidighed?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Vi giver ikke tilskud til folkekirken, vi kompenserer folkekirken, fordi man har inddraget jorderne i præstegårdene og dermed har påtaget sig ansvaret for at kompensere for den økonomi, der ellers kunne have været.
Jeg er ret sikker på, at hvis man for, hvad er det, 100 år siden havde undladt at inddrage præstegårdenes jorder, så ville økonomien i folkekirken være langt bedre, end den er i dag.
Det var, set fra mit perspektiv,
en utidig indblanding, og den slags skal ikke gentages, tværtimod.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Tak for ordet.
Vi diskuterer jo et forslag til en folketingsbeslutning om, at der skal være økologisk drift og urørt skov på folkekirkens arealer.
Vi synes i Liberal Alliance, at Alternativets forslag er et dårligt forslag, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Når det så er sagt, er jeg faktisk lidt i tvivl om, hvad der er det mest dårlige ved forslaget.
En af de dårlige ting ved forslaget har Venstres ordfører jo også været inde på, og det er, at Alternativet lægger op til en politisering af folkekirken, ved at der lægges op til, at folkekirken skal føre Alternativets politik.
Og det er en overdrevet politisering, som vi ikke kan støtte.
Men vi er heller ikke særlig glade for, at der lægges op til, at Alternativet vil have Folketinget til at tilsidesætte menighedsrådene og dermed tilsidesætte folkekirkens eget demokrati, så det er jo også en årsag til at være skeptisk.
Og så må jeg sige, at når der en gang imellem er diskussioner om, hvorvidt Danmark er et kristent land, så er Alternativet og Enhedslisten nogle af de mest aktive partier i at bekæmpe opfattelsen af, at Danmark skulle være et kristent land.
Og derfor er det også lidt mærkeligt, at to partier, der er så forhippede på at sige, at Danmark ikke er et kristent land, vil blande sig i, hvordan folkekirken fungerer.
For nogle mennesker nærmer klimaspørgsmålet sig en religion, og man kan jo næsten udlægge det her forslag som én religions forsøg på at lave fjendtlig overtagelse af en anden religion, og det er selvfølgelig helt uacceptabelt.
Hver af de tre grunde, jeg har nævnt, er jo i sig selv nok til at sige nej til forslaget.
Men når man kombinerer det til tre dårlige grunde, kan vi jo ikke stemme nej tre gange, men vi kan i hvert fald sige med eftertryk, at det her kan vi ikke bakke op.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Vil det sige, at al indsats for klima, for biodiversitet, for beskyttelse af drikkevand er politisering og urimelig indblanding?
Vi blander os også i det lokale vandværks drift.
Er det også utidig politisering over for vandværkerne, over for landbruget, over for industrien, over for byerne og over for kommunerne, at vi blander os på den måde og prøver at sige: Jamen vi ønsker rent drikkevand, vi ønsker biodiversitet, vi ønsker at sikre os imod de negative klimaforandringer, der sker.
Det er vel det håndværk, som også Liberal Alliance er blevet sat i Folketinget for at være med til at udøve.
Jamen jeg vil da meget undskylde over for Liberal Alliances ordfører.
Jeg er valgt til Folketinget uden at være medlem af folkekirken – sådan er virkeligheden.
Og jeg blander mig i det lovgivningsarbejde, der er i den her sal; det er både min ret og min pligt, uanset om det drejer sig om det private erhvervsliv eller landbruget eller for den sags skyld om, hvordan Liberal Alliance skal administrere statsstøttemidler osv.
Det er nu en del af vores virkelighed og vores demokrati, at man ikke siger, at her er det kun to tredjedele af Folketingets medlemmer, som skal blande sig, fordi resten ikke er medlem af den rigtige forening.
Jeg forstår slet ikke den tankegang.
Betyder det, at vores kirkelov også er en utidig politisering?
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Jeg er godt klar over, at hr. Christian Juhl hverken forstår religion eller kristendom, men jeg ser bare med en enorm modvilje på den måde, venstrefløjen har kapret den ene institution efter den anden.
Og når jeg har en lille smule mulighed for på Folketingets talerstol at sætte en stopper for, at Enhedslisten er med til at kapre nogle af de sidste institutioner i samfundet, så vil jeg sandelig bruge den indflydelse.
Marianne Jelved (RV), 2020-02-28:
Det gør både hr. Henrik Dahl og Marianne Jelved.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Jeg synes, at når Enhedslisten ofte går ind i debatten om, hvorvidt Danmark er et kristent land – det har jo været nævnt i nogle forskellige regeringsgrundlag – og når man går så hårdt på, at Danmark ikke er et kristent land, så ville det være klædeligt, hvis Enhedslisten simpelt hen blandede sig udenom en del af samfundslivet, som Enhedslisten bare er imod og blankt afviser – ikke mindst når folkekirken har sit eget medlemsdemokrati.
Jeg synes, at man godt kan gå i dialog med medlemsdemokratiet, men jeg synes, at det er meget uklædeligt, at et så gudløst parti som Enhedslisten vil blande sig så meget i, hvordan folkekirken fungerer.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Tak for ordet, og tak til ministeren for at slå det fast, som jo har præget den her debat ret meget, nemlig at det at fjerne anerkendelsen fra et trossamfund ikke strider mod religionsfriheden.
Så langt så godt.
Jeg kunne godt tænke mig at citere moskéforsker Niels Valdemar Vinding fra en artikel i Berlingske i februar 2020, hvor han siger: »Konklusionen er i sine hovedtræk, at sharia i mange af sine delelementer indgår i de tekster, som trossamfundene har lagt op til.
Det er det grundlag, som Kirkeministeriet og trossamfundsloven har anerkendt dem på baggrund af, og derfor kan man sige, at sharia er anerkendt i Danmark«.
I samme artikel udtaler ministeren følgende: »På nuværende tidspunkt er der intet i trossamfundsloven, der giver hjemmel til at skride ind.
Det må komme med anden lovgivning.
Men det skal ikke kunne lade sig gøre at agere som alternativ domstol i Danmark, for så skal man ikke være godkendt.
Det må høre op«.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre, hvis ikke man vil fjerne anerkendelsen?
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Jeg holder også bare fast i, at de sager, der kommer frem lige nu, jo er sager, der har været politisk diskuteret, men nu er der for første gang en fuldstændig transparens omkring, hvad det egentlig er, der foregår, og det er nogle af de ting, vi må tage med, når vi evaluerer loven.
Men lige nu at lægge sig fast på, at den måde, man skal konkludere på, er at fjerne anerkendelsen fra et helt religiøst samfund, synes jeg er forkert.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Tak for det.
Jeg skal bare spørge, om ministeren grundlæggende mener, at islam er forenelig med demokrati og herunder også de retningslinjer, der ligger i Kirkeministeriet, om religionsfriheden og retten til at skifte og forlade sin religion og sin tro.
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Jeg mener, at alle religioner er forenelige med demokrati, hvis man husker, at demokratiet står over religionen, altså at forudsætningen for, at vi alle sammen kan vælge vores religion, er, at vi respekterer de demokratiske retningslinjer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Det giver ikke mening, og det gør det ikke, fordi det er sådan, at hvis man læser Koranen og bekender sig til islam, er der dødsstraf for at forlade sin religion.
Og i Kirkeministeriets retningslinjer står der, at man har trosfrihed, herunder at man skal acceptere retten til at skifte religion eller til at fravælge religiøs tilknytning.
Det er jo i direkte modstrid med islams lære.
Så man kan ikke både på den ene side sige, at man anerkender islam, og på den anden side sige, at man anerkender de vejledninger, som kommer fra Kirkeministeriet selv.
For de er i direkte modstrid med hinanden.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-28:
Tusind tak for det, formand.
Jeg synes sådan set ikke rigtig, ministeren svarede på det spørgsmål, som fru Pernille Vermund stillede før, altså det her meget konkrete spørgsmål, hvor moskéforsker Niels Valdemar Vinding siger, og nu citerer jeg: »Konklusionen er i sine hovedtræk, at sharia i mange af sine delelementer indgår i de tekster, som trossamfundene har lagt op til.
Det er det grundlag, som Kirkeministeriet og trossamfundsloven har anerkendt dem på baggrund af, og derfor kan man sige, at sharia er anerkendt i Danmark«.
Mener ministeren reelt set, at sharia skal være anerkendt i Danmark?
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Jeg mener ikke, at sharia som en retsinstans, som er den måde, den tit bliver italesat på, i hvert fald over for mig, skal være anerkendt, for vi har kun én retsinstans i Danmark, og det er den demokratiske ifølge et retssamfund.
Så det er jo også derfor, at jeg siger – og også bliver citeret for i artiklen – at det her vækker bekymring, og at det er noget, vi følger, og derfor følger vi bl.a. først op på det med donationerne.