runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Edmund Joensen (SP), 2019-10-03:
Tak for det.
Efter at have været ude af Folketinget i en periode er det skønt at være tilbage, dejligt at gense kendte ansigter, og jeg glæder mig til at lære de nye medlemmer at kende.
Tillykke alle sammen – også til den nye regering og statsministeren.
På Færøerne har vi også fået et nyt landsstyre, et landsstyre, som er ledet af Sambandspartiet.
I forhold til samarbejdet mellem Færøerne og Danmark kan jeg kort nævne, at det nye landsstyre vil arbejde for følgende: at revidere den udenrigspolitiske fuldmagtslov, en reel frihandelsaftale med bl.a. EU, at styrke Færøernes stilling som en del af Arktis, og på sundhedsområdet at indføre behandlingsgaranti på Færøerne i et tæt samarbejde med det danske sundhedsvæsen.
Det vil Færøernes landsstyre arbejde for.
Jeg er glad for, at Sambandspartiet arbejder for en styrkelse og udvikling af Rigsfællesskabet og er bevidst om, at sammen står vi stærkere.
Aldrig har nødvendigheden af samarbejde været større end nu.
Denne tendens kan vi se over hele verden.
Det var derfor med stor interesse, at jeg lyttede til statsministerens åbningstale.
Jeg er glad for, at Rigsfællesskabet fik så megen plads i dag, at statsministeren prioriterer at styrke samarbejdet både med landsstyret og os, de nordatlantiske medlemmer.
Det glæder mig, at regeringen har en ambitiøs klimapolitik og ønsker at gå i front i løsningen på klimaudfordringerne, som kun kan løses i samarbejde med andre lande, som statsministeren sagde i sin tale.
I den forbindelse kommer vi ikke uden om Rigsfællesskabet.
Rigsfællesskabet strækker sig fra Slesvig i syd tværs over Nordatlanten og helt op til Nordpolen og har store muligheder, men også et stort ansvar.
Havcirkulationen i Nordatlanten påvirker hele klodens klimasystem.
Vi har derfor sammen et globalt ansvar.
Vi har brug for at forstå havet bedre.
Ændringerne i havstrømmene har enorm indflydelse på både miljø og klima, og på Færøerne oplever vi det på nærmeste hold.
Vi lever med og af naturen – og oplever forandringerne før og kraftigere end de fleste andre dele af Norden.
Det er derfor nødvendigt at få viden om, hvordan klimaændringerne vil påvirke hele regionen – til søs og oppe på land.
Derfor glæder det mig, at statsministeren i sin tale sagde, at regeringen næste år vil bruge 1 mia. kr. på grøn forskning.
Tidligere regeringer, både blå og røde, har støttet og bevilget penge til nordatlantisk forskning i klima, miljø og påvirkning af fiskebestandene.
Jeg håber derfor, at den nye regering vil være lige så lydhør, som tidligere regeringer har været det.
Jeg skal svare på det første med behandlingsgarantien for patienter.
Landsstyret har i sinde at opgradere sygehusvæsenet, og de vil stille folk en garanti på samme måde, som man har gjort det i Danmark, med 30 dages ventetid.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-03:
Tak for det.
Det er jo ikke så længe siden, at der var en dansk skuespiller, som havde en hovedrolle i en James Bond-film, og nu bliver Færøerne brugt som kulisse i en anden James Bond-film, så vi er i gang med at kolonisere James Bond-konceptet, som det er.
Det er klart, at der skal brede skuldre til at bære gode tider, som man siger, og det er en fare på Færøerne i øjeblikket, ingen tvivl om det.
Spørgeren nævner James Bond, og er der ikke en scene, hvor James Bond går i seng med en af de her rigtig flotte damer, og hun spørger ham: Behøver du egentlig at have pistolen med i seng?
Og han svarer: Jeg er kun til sikker sex.
Man skal jo passe på, ikke sandt?
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Nu kom jeg lige til at tænke på, at der også er andre, der har fået øjnene op for vores hjemstavn, for Trøllanes.
I sidste uge kom det frem – det har I sikkert alle sammen hørt – at der i forbindelse med den nye James Bond-film skal skydes nogle scener i Trøllanes, hvor der er de her fire huse.
Det fik i hvert fald mig til at tænke på, at det jo går rigtig godt på Færøerne, og det hørte vi også den tidligere taler fortælle.
Jeg tænkte i den forbindelse på, om hr. Sjúrður Skaale måske kunne sige noget om, om der ikke er en fare for – når det går så godt, at også troldene nu er skiftet ud med James Bond – at det kunne komme til at gå for godt.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er faktisk et godt spørgsmål.
Hvis du ser på Tyskland, på Storbritannien, på Frankrig og på Sverige, er der jo store spændinger og store kampe inde i parlamenterne.
Det er der ikke i det her parlament.
Jeg tror, det kommer af, at man har taget den åbne debat.
Man har ikke ladet nogen meninger forblive udebatterede.
Der er ikke nogen meninger, der ligger indkapslede, som ingen vil røre ved.
Man tager dem frem og debatterer dem, og så kan folk se, om der er rationale i dem eller ej.
Når man i nogle lande nægter at gå ind på visse præmisser, nægter at debattere visse synspunkter, så ligger de jo og vokser og vokser i fred og for sig selv, og så bryder de ud og bliver en kæmpestor politisk kraft.
Det er uhyre vigtigt, at man tager de kræfter up front og tager debatten.
Det er det, som er ideen med selve demokratiet.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Man føler sig jo næsten kaldet til at sige et eller andet.
Fra én Trøllanesdreng til en anden Trøllanesdreng vil jeg bare starte med at sige: Takk fyri eina ordiliga góða tale.
Tak for en rigtig, rigtig god tale.
Man ærgrer sig næsten over, at vi ikke kunne invitere resten af bygden ned, så de kunne have været med til at se det her.
Jeg kender godt historien om Giðja, om troldene og om, at hun råbte på Jesus for at skræmme de her kræfter væk.
Jeg tænker ikke, at det er det, som hr. Sjúrður Skaale mener vi har gjort i Danmark eller i det færøske Lagting eller andre steder.
Derfor tænker jeg på, om hr. Sjúrður Skaale nu, hvor vi har den her akt og den her intime stund, kunne fortælle, hvorfor det er, at vi ikke har troldene i det danske Folketing eller i det færøske Lagting.
Hvorfor har vi ikke det?
Edmund Joensen (SP), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har også hørt, at bnp for Færøerne er højere end det danske.
Derfor har jeg nøje kigget papirerne igennem i dag, men det ligger lavere end det danske, desværre.
Men Danmark kan jo altid søge om et bloktilskud og se, hvad der sker.
Christian Juhl (EL), 2019-10-03:
Det har jeg også hørt, men jeg er selv nervøs, for det er jo et meget intensivt havbrug, der bliver drevet i det dér.
Og der tænker jeg på: Færøernes langsigtede interesser er jo netop, at man passer på ikke at gøre, hvad hedder det, bakterierne og de der sygdomsfremkaldende ting resistente, netop ved at forebygge.
Det andet var sådan set også det der bloktilskud.
Jeg har forstået, at man i Færøerne så vil have fastfrosset det.
Og egentlig kunne vi jo godt, med det bnp, der er i Færøerne, og som ligger højere end for danskerne, overveje, om danskerne i en periode kunne søge bloktilskud hos Færøerne i stedet for.
Edmund Joensen (SP), 2019-10-03:
Det med bloktilskuddet først: Jeg har kigget i landsstyrets aftale, og der står ikke andet, end at det er det nuværende bloktilskud, man taler om.
Hvad angår det andet spørgsmål, er jeg selvfølgelig enig i, at det kan være et problem, men vi har regionale myndigheder på Færøerne, der har meget godt tag om den del, der handler om brug af medicin og medikamenter til aflusning og den slags.
Så der bliver passet meget nøje på, at ikke naturen skal tage skade af det.
Det er man meget opmærksom på, og det er også en salgsværdi i sig selv, at man gerne vil være fri for medikamenter af alle mulige slags.
Christian Juhl (EL), 2019-10-03:
Tak for det, og dejligt at gense ordføreren i salen.
Det har været fornøjeligt de andre gange, så det bliver det nok også den her gang.
Jeg vil gerne høre om en ting.
Den tidligere regering på Færøerne i Færøerne sendte en klage til Folketinget, fordi vi glemte, at Færøerne ikke ville have pris- og lønreguleret bloktilskuddet.
Og det havde finansministeren glemt, og dermed havde Færøerne fået for mange penge i bloktilskud.
Og derfor måtte Danmark jo så undskylde og sige, at okay, for fremtiden skal vi nok huske beslutningerne fra Færøerne.
Er det den samme holdning, den nye regering har?
Et andet spørgsmål, som er lidt mere på linje med det, vi har snakket om i dag, handler om klimaet.
Færøerne har en række havdambrug, som er inde i fjordene, og når jeg har diskuteret med nogle af dambrugerne, siger de: Vi er nødt til at passe meget, meget på, hvad vi fodrer med, og om vi giver forebyggende penicillin og alle de der ting, fordi vi skal passe på vores havmiljø.
Edmund Joensen (SP), 2019-10-03:
Tak, tak for spørgsmålet.
Færøerne har jo en simpel handelsaftale med EU, som er helt fra sidst i 1980'erne, først i 1990'erne, og den er ikke rummelig nok til Færøernes eksport i dag.
Derfor vil Færøerne have mere frihandel til specielt EU-markedet.
Det er der, færdigvarerne kan sælges.
Og Færøerne har den bedste fisk i verden, næsten.
Så det er både til gavn for Færøerne og for EU, at vi kan få spist den fisk.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Ordføreren nævnte en mulig frihandelsaftale, og der tænkte jeg, hvordan regeringen eventuelt kunne bidrage til, at Færøerne lettere fik indført den aftale.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Problemet er bare, at jeg har svært ved at se formålet med at kalde det et fællesskab, når det reelt er en rigsenhed.
Og det kræver, at det er to stater, der arbejder ligeværdigt side om side.
Jens Rohde (RV), 2019-10-03:
Det er jo så der, min bekymring kommer ind, og det er også i lyset af det, som jeg nævnte over for fru Aaja Chemnitz Larsen, nemlig at vi står i en situation, hvor det kan blive meget vanskeligt at fastholde hele det arktiske område i en lavspændingssituation.
Vil det ikke være stærkere og en bedre position, at vi holder båndene så tætte som overhovedet muligt i de kommende år, og så i øvrigt selvfølgelig med den præmis, at den danske stat lever op til ligeværdighed, og at vi lever op til det, vi bør leve op til over for det grønlandske folk?
Men at vi fastholder et tæt rigsfællesskab.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Så hvis det er sådan, at man en dag skulle få en kæreste og han kun giver en lussinger og siger, at han jo ikke tæsker en, og det er der andre, der gør, så skal man måske bare finde sig i det.
Nej, der er faktisk nogle ting, man bliver nødt til at kunne sige undskyld for for at komme videre.
Det er ikke en hadefuld retorik; det er faktisk for at komme videre, for at vi faktisk kan opbygge et reelt samarbejde.
Søren Espersen (DF), 2019-10-03:
Jeg kan kun tale på vegne af Dansk Folkeparti, som p.t. er et rimelig lille parti – det arbejder vi på at få ændret.
Men jeg kan sige til ordføreren, at en undskyldning aldrig nogen sinde kommer til at ske, så længe Dansk Folkeparti har det mindste at skulle afgøre her i salen.
Det naturlige spørgsmål er jo
: undskyld for hvad?
Altså, jeg mener, at Grønland og det grønlandske folk bør være lykkelige over, at det var Hans Egede, der sejlede ind i Godthåbsfjorden i 1721, og at Grønland ikke kom til at blive en del af USA.
Der tror jeg nu nok, at inuitterne i Canada og USA ser med stor misundelse på den måde, hvorpå samarbejdet mellem Danmark og Grønland er foregået, og det gode venskab de to lande imellem.
Der er vel ikke en familie på Grønland, som ikke har dansk blod i årerne – sådan er det.
Vi betragter grønlænderne som landsmænd og har altid gjort det, og så skal man høre sådan en meget hadefuld tale fra ordføreren.
Jeg troede egentlig, at den slags forsvandt med Aleqa Hammond.
Nu forstår jeg, at vi skal have en slags forsoningskommission, ligesom de havde i Sydafrika, og jeg synes simpelt hen, det er at gå for vidt – det er over stregen, det er en fornærmelse.
Jeg synes, at man fra Grønlands side burde være taknemlig og udtrykke taknemlighed over for det danske folk og skiftende danske regeringer, som i den grad har taget Grønland til sig, også med stor varme og kærlighed.
Så en undskyldning herfra kommer aldrig til at ske.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Jeg kan ikke sige andet end: Qujanaq.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-03:
Det er faktisk ikke et spørgsmål, men bare en tilkendegivelse.
Jeg bliver virkelig emotionelt påvirket af at høre den ordførertale, på samme måde som jeg blev det, da ordføreren fra IA var oppe og fortælle.
Altså, det er det, at der pludselig bliver den stemme i det her Folketing, i det her rum, hvor man får fornemmelsen af, at vi er så mangfoldige i Folketinget, og at der er mange stemmer her.
I sætter ord på en virkelighed, som jo ikke er vores – os, som bor i Danmark – men alligevel har vi den dybe relation, som bliver materialiseret, når vi hører det her indlæg.
Så jeg har simpelt hen fra hjertet lyst til at sige tak.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Det er sjovt, at man nævner kontaktberedskab, altså kontakt hos beredskabet, for det er nemlig dem, jeg har konsulteret, inden jeg tog det op til valget.
Det er nemlig dem, der arbejder for kutterne og arbejder for bådene, der mener, at det er bekymrende og et problem.
Det er også, fordi de her mindre både skulle være planlagt til at komme op på land, fordi de ikke kan klare de store uvejr.
Men det er jo der, vi har brug for hjælp.
Det kan koste menneskeliv.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak.
Det er jo helt rigtigt, at der netop ofte er rigtig dårligt vejr i Grønland, og der er behov for search and rescue, hvor det både er forsvaret og politiet.
Det er jo sådan set politiets egen faglige vurdering, at der er behov for nogle hurtigere både, så man hurtigere kan komme ud, og det synes jeg sådan set også er vigtigt at respektere.
Så jeg ser det sådan set ikke som en besparelse, men som en modernisering.
Så jeg tænker, at det også er vigtigt at respektere de holdninger, der er hos politiet selv og hos de kontaktpersoner, der er i beredskabet i Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Her er der tale om menneskeliv, for i farlige have, som rigtig mange af vores grønlandske folk bruger størstedelen af deres tid på, er det vigtigt, hvis der sker ulykker, og hvis der er store storme, at uanset vejr, og uanset hvor stort et skib er, der eventuelt synker, så skal man kunne komme hen og redde folk.
Nu vil man skifte de store kuttere – som kan sejle i storme og uvejr og trække tunge skibe op af vandet – ud med mindre og hurtigere både, fordi man vil effektivisere.
Det er jeg sådan set også meget enig i.
Problemet er bare, at man også skal have det ene, hvis man skal have det andet.
På samme måde som vi ikke bare kan sige, at fordi vi skal have flere læger, så smider vi sygeplejerskerne ud.
Den går bare ikke.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak.
Også tak for ordførertalen og tillykke med den første tale, også her fra IA.
IA er jo helt enige i det med et ligeværdigt partnerskab.
Det så vi jo sådan set gerne der var.
Og vi har også tidligere fremsat et beslutningsforslag her i Folketinget netop om eksperimentbørnene, hvor der også var en ret stor opbakning.
Jeg ved også, at statsministeren vil give en undskyldning senere.
Men det er jo sådan set naalakkersuisuts beslutning, at man gerne vil have en undersøgelse først.
Så det er jo ikke, fordi det er Folketinget, der er en hindring for, at man kan give en undskyldning, men det er sådan set, fordi man vil have undersøgelsen på plads først.
Noget, jeg gerne vil spørge lidt ind til, er i forhold til SISAK, for det er faktisk ikke rigtigt, at der er tale om besparelser, men det drejer sig om, at man gerne vil styrke politiets flåde af både rundtomkring i Grønland, bl.a. i Tasiilaq, og det synes vi sådan set fra IA's side er en rigtig god ting.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren uddybe, hvad det er for nogle besparelser, som ordføreren taler om.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Det er ikke noget, jeg bare mener; det er noget, jeg ved.
Jeg ved, at hvis vi reelt vil være en del af verdensordenen og lave reelle samarbejder med flere lande end kun Danmark, men hvor Danmark også er inkluderet, så skal vi også kunne have lov til at komme her.
Men hvis du ikke vil have, at vi skal stoppe her, så er det også fint, for vi kan åbne op for resten af verden, herunder EU og Norden, som vi allerede har aftaler med.
Søren Espersen (DF), 2019-10-03:
Jamen så leger vi det.
Men så lad os gå ind og være praktiske, og så må man fortælle os her og nu: Hvad er det, vi skal sige undskyld for til det grønlandske folk, som jo er et halvt dansk folk, og som har forbindelser på kryds og tværs på alle mulige forskellige måder?
Hvad er det, vi skal sige undskyld for?
Og hvem er det, der skal sige undskyld?
Skal det være statsministeren?
Det ville virke meget, meget akavet, at statsministeren skulle sige undskyld for noget, der ikke engang startede i 1721, men som går helt tilbage til det dansk-norske vikingerige.
Allerede fra det tidspunkt, altså i tusind år, har der været den samhørighed mellem Danmark og det grønlandske folk.
Og jeg er meget chokeret over den tale, der kom herfra i dag.
Men hvad er det, vi skal sige undskyld for?
Lad os så få en liste over det.
Så kan jeg måske for en gangs skyld tage det her alvorligt, selv om jeg slet ikke havde forestillet mig, at jeg skulle det, men så kan vi forholde os til noget.
Hvad er det, undskyldningen skal gå ud på?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Så giver man mig 30 sekunder til at opremse noget, der dækker 300 års kolonihistorie.
Nej, sådan skal det jo ikke fungere.
Altså, der er rigtig mange ting i det her.
Lad os bare komme i tanke om, at det faktisk ikke er mere end en eller to generationer siden, at der var mange, der ikke engang havde borgerskab eller rettigheder, eller at de landsmænd, som du kalder dem nu, stadig er diskrimineret i forhold til lønvilkår på grund af etnicitet og herkomst.
Og lad os så komme videre derfra, lad os stoppe med at snakke om det, men lad os bygge en fælles fremtid.
Mange tak for kommentaren.
Grunden til, at jeg snakker om kolonialisme bundet op på selvstændighed, er, at jeg synes, at vores historie er så vigtig, og at det er vigtigt at forstå, hvorfor Grønland har haft lyst til at få større selvbestemmelse.
Da man ønskede at få hjemmestyre, var det jo ikke, fordi alt var guld og grønne skove i Grønland.
Det var jo, fordi der allerede var ting, der ikke fungerede, og som den danske stat desværre ikke kunne håndtere.
Jens Rohde (RV), 2019-10-03:
Jeg vil godt stemme i med fru Pernille Skipper.
Jeg er meget begejstret for fru Aki-Matilda Høegh-Dams mod.
Jeg er ikke nødvendigvis enig i alt, hvad der blev sagt i talen, men jeg er lige så begejstret for fru Aki-Matilda Høegh-Dams mod, som jeg var for statsministerens mod til at give den undskyldning, selv om alle andre sagde, at det skulle man ikke – i hvert fald embedsværket, den tidligere regering og alle dem, der bestemte tidligere.
For min far var godhavnsdreng, så det betød alverden for mig.
Det er jo irrationelt.
og det kan man da ikke bruge til noget.
Jo, det kan man bruge til noget.
Det var fantastisk stort, da statsministeren gav den undskyldning og man kunne mærke, at den var dybtfølt.
Derfor må vi jo bare fastholde, at det er statsministerens prærogativ at beslutte, om der skal gives en undskyldning eller ej.
Og jeg føler mig helt tryg ved, at den dialog kan statsministeren godt tage.
Men jeg er lidt ked af, at det så samtidig skal følges af en diskussion om selvstændighed, for det burde jo sådan set ikke være en kobling.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Mange tak skal du have.
Jeg har ikke så mange kommentarer til det andet end: Qujanaq.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Jeg vil sådan set bare sige tusind tak for en meget rørende tale og ikke mindst for modet til at tale om kolonitiden i Folketinget på den måde, som ordføreren gjorde.
Det er sjældent, at det er sket på en måde, hvor så mange mennesker har hørt så godt efter på den her tid af døgnet i de her åbnings- og afslutningsdebatter.
Så det synes jeg at ordføreren skal være vældig, vældig stolt af.
Og så vil jeg sige, at jeg ikke tror, at ordføreren tænker, at det bliver akavet den dag, hvor statsministeren forhåbentlig tager den undskyldning i sin mund.
Det tror jeg heller ikke statsministeren selv på nogen måde gør.
Men der er nogle andre herinde i den her Folketingssal, som kan finde ud af at opføre sig overordentlig akavet, og som måske burde lære en ting eller to både om fortiden og nutiden.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Mange tak for kommentaren.
Jeg mener også, det er vigtigt i en mere global verdensorden, som vi nu lever i, at vi skal kunne have reelle samarbejder, også om storpolitik.
For det er jo ikke kun USA, det er ikke kun Rusland, det er ikke kun Kina – alle arbejder jo på den ene eller den anden måde for deres egen interesse.
Og her skal vi uanset selvstændighed kunne arbejde sammen som føderale stater om dette.
Christian Juhl (EL), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg har også en stor interesse i Grønland og Danmarks udenrigspolitik og den lidt specielle situation, vi har med Arktis.
For jeg synes, at vi har brug for at samles om det.
For det første er det jo Grønland, der giver Danmark adgang til overhovedet at være en stat i arktisk sammenhæng og dermed også mulighed for at føre politik.
Jeg er også rigtig glad ved, at det er Grønlands repræsentanter, der ofte taler rigsfællesskabets sag.
For jeg tror på, at amerikanerne har stor lyst til at være i lufthavnene og mange andre steder i Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Tak for kommentaren.
Jeg synes også, det er rigtig vigtigt, at vi kigger på det med børn, og derfor er det også vigtigt, at vi har fået det italesat.
Det var sjovt nok også sådan, at jeg og det andet grønlandske folketingsmedlem lærte hinanden at kende.
Vi kæmpede for børns rettigheder i Grønland.
Så det er med stor glæde, at vi kan snakke om, hvordan vi løser problemerne sammen.
Christian Juhl (EL), 2019-10-03:
F.eks. ville jeg, hvis jeg var DF'er, have gjort meget anderledes og stemt imod hjemmestyreloven og stemt imod selvstyreloven.
At påstå, at vi skulle sætte Grønland under administration, når der er problemer – det er fejl i historien, som DF burde have overvejet at gøre anderledes.
Det kan de jo rette op på ved netop også at være med til at finde nogle konstruktive løsninger, hr. Søren Espersen.
Så er der børnesagen, som vi har snakket om – alle har set filmen om de tvangsfjernede børn fra Grønland – og som er til debat, og som statsministeren har sagt ja til at vi kigger på.
Den er lige så vigtig som godhavnsdrengenes sag.
Og derfor er det vigtigt, hr. Søren Espersen, at vi kan sige undskyld, når den danske stat har gjort et overgreb på konkrete mennesker.
Det er hamrende vigtigt, og derfor vil jeg sige, at det er helt okay at nævne det i Folketinget.
Og jeg tror, der er stor opbakning til regeringen i forhold til at se på den her sag.
Jeg tror, at konklusionen bliver den, vi alle sammen tror.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-03:
Jeg har ikke andet at sige end qujanaq.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Jeg vil så modsat hr. Søren Espersen sige, at jeg har stor respekt for dine ønsker, og i Alternativet bakker vi op om en undskyldning til det grønlandske folk.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-03:
Tak for talen, hr. Sjúrður Skaale.
Ordføreren nævner jo, at demokratiet kræver de rigtige piloter, og det er jeg meget enig med hr. Sjúrður Skaale i.
Man har fået en ny regering på Færøerne med Sambandspartiet i spidsen, og det var jo ikke lige dem, som man egentlig forudså skulle vinde valget.
Men det er jo sådan, at Javnaðarflokkurin, altså Socialdemokratiets søsterparti på Færøerne, som ordføreren repræsenterer, egentlig holder hånden under Sambandspartiet, altså Venstres søsterparti, i regeringen.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Er det noget, som ordføreren vil kunne lære ordførerens søsterparti i Danmark noget om?
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-03:
Undskyld, jeg beklager
: Altså at Socialdemokratiet på Færøerne holder hånden under regeringen på Færøerne er en forkert opfattelse.
Socialdemokratiet på Færøerne, Javnaðarflokkurin, sidder i opposition til den regering, der lige er dannet.