runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-03:
Her i dag diskuterer vi de vigtige skridt i retning af at styrke vores mediebillede, vores demokrati og vores kulturelle mangfoldighed.
Det er en del af den medieaftale, vi indgik i et bredt fælles samarbejde, at der er nogle af delene, der bliver udmøntet med det her lovforslag.
Og det er glædeligt at se, hvordan regeringen og en bred vifte af partier netop har fundet fælles fodslag på det område.
Det har vi snakket om flere gange her i salen, og aftalen er et bevis på, at vi på tværs af politiske skel kan arbejde sammen om at skabe en bedre fremtid for vores mediebillede og i virkeligheden for den demokratiske samtale.
Der er en modernisering af public service-puljen, der medfører, at vi inkluderer støtte til dansksproget indhold produceret til radio og podcasts.
Det har faktisk været et ret højt prioriteret punkt for SF.
Det har været lovet siden 2019, og så har man ventet i lang tid på medieaftalen, men nu er der endelig mulighed for at søge midler fra public service-puljen til netop også at lave podcasts, og det synes vi er rigtig, rigtig vigtigt.
For det sikrer ikke blot, at vi bevæger os i takt med den teknologiske udvikling; det giver også danske talenter muligheden for at udfolde sig inden for nye medier og formater, og det er rigtig vigtigt i den her tid.
Det samme gælder så også i forhold til mediestøtten, der også moderniseres og i virkeligheden gøres mere teknologineutral.
Desuden er ændringerne i revisionsbestemmelsen for de regionale TV 2-virksomheder en nødvendig opdatering for at sikre, at vores regionale medier forbliver relevante i det stadigt skiftende medielandskab.
Ud over det vil jeg gerne fremhæve oprettelsen af en pulje til ugeaviser med redaktionelt indhold.
Disse aviser spiller faktisk en afgørende rolle i at formidle lokale nyheder og styrke nærdemokratiet.
Ved at støtte dem sikrer vi, at vi fortsat har en mangfoldig nyhedsdækning i hele landet, hvilket er afgørende for vores demokratiske processer, og de er i sandhed under pres derude.
Jeg er også glad for at se, at vi anerkender behovet for at justere støttelofterne for den redaktionelle produktionsstøtte til ugeaviser.
Det er vigtigt, at vi skaber rammer, der tillader, at disse aviser trives økonomisk, og at de kan fortsætte med at formidle viden til lokalsamfundet og opretholde en stemme i det offentlige rum.
Samlet set
er dette lovforslag et skridt i retning af et mere robust og mangfoldigt mediebillede.
Vi skal fortsat holde øje med udviklingen, for der sker rigtig mange bevægelser lige nu, og den lokale mediedækning og presse er udfordret.
Men vi bliver nødt til at begynde at følge udviklingen i den forligskreds, som vi har, og med de her tiltag imødekommer vi i hvert fald nogle af udfordringerne.
Det er et udtryk for vores fælles forpligtelse til at sikre ytringsfriheden, den demokratiske debat og adgangen til informationer for alle, og SF bakker naturligvis op om lovforslaget.
Søren Espersen (DD), 2024-05-03:
Det er jo så den eneste grund til, at vi stod af i forhold til det her.
Det er netop, fordi vi har en frygt for, at det selvfølgelig ender hos Danmarks i forvejen hårdt plagede skatteborgere.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-03:
Nu lyder det, som om Danmarksdemokraterne også opgiver konkurrence som et element.
Altså, der er trods alt en konkurrence imellem de der streaminggiganter, og hvor der før var en periode, hvor folk måske købte dem alle sammen, så er folk jo blevet mere nøjsomme og vælger ud.
Mener hr. Søren Espersen ikke, at prisen også der har en vis betydning for, hvilken streamingtjeneste folk vælger, og at man derfor ikke bare kan sige, at det kastes over på forbrugerne, selv om tjenesterne selvfølgelig vil prøve?
Søren Espersen (DD), 2024-05-03:
Jeg tror jo, at det i høj grad bliver seerne, der kommer til at betale.
Der er ingen, der tror på, at de selskaber, som hr. Søren Søndergaard refererer til, vil stå med alt det her selv.
De vil kaste det over på seerne, og det betragter vi som en slags dansk streamingskat.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-03:
Når nu ordføreren fortæller om alle de gode ting, der nu bliver lavet på medieområdet på grund af det der medieforlig, så må det jo være dobbelt ærgerligt, at man ikke er med, alene fordi man ikke vil have, at de store multinationale streaminggiganter skal bidrage til festen.
Søren Espersen (DD), 2024-05-03:
L 178 handler bl.a. om ændringer af lov om radio- og fjernsynsvirksomhed m.v. samt lov om mediestøtte og ligeledes en ændring af revisionsbestemmelserne for de regionale TV 2-virksomheder.
Det står i øvrigt klart, at specielt producenter af dansksprogede lyd- og billedprogrammer til public service vil få gavn af dette forslag.
Der var mange udmærkede elementer i medieaftalen, som vi i Danmarksdemokraterne generelt kunne have set os være en del af, men som vi i sidste instans valgte at stå uden for, fordi vi ikke kunne støtte finansieringen.
Vi forudser, at det med streamingskatten vil ende med at påføre Danmarks seere en ekstra skat.
Det ligger nemlig i sagens natur, at producenterne ikke selv vil stå med hele finansieringen.
Lovforslaget her, L 178, indeholder som nævnt udmærkede ting, eksempelvis den øgede støtte til redaktionelle ugeaviser.
I november i fjor støttede Danmarksdemokraterne L 36 om ændringer i mediestøtten til publicistiske magasiner, som også er en del af medieaftalen.
Lovforslaget skal også gennemføre en modernisering af public service-puljen, således at der fremover kan ydes tilskud til produktion af dansksprogede lyd- og billedprogrammer til public service.
Ligeledes følger eksempelvis også, at der skal oprettes en pulje til ugeaviser med redaktionelt indhold.
Danmarksdemokraterne er som nævnt modstandere af finansieringen, men kan sagtens støtte dette forslag.
Mai Mercado (KF), 2024-05-03:
Tusind tak.
Med det forslag, vi behandler i dag, får man lidt et deja-vu tilbage til 2014, hvor vi fremsatte forslaget første gang.
Det gjorde vi på baggrund af drøftelser, vi havde med TUBA, som er en forening, som hjælper børn og unge, som vokser op med forældre, der har et misbrug.
Debatten gik dengang på, at der jo var en behandlingsgaranti for de voksne til at komme ud af misbruget, men at der ikke var en tilsvarende behandlingsgaranti for børnene til at få hjælp og støtte til at være pårørende i en familie med misbrug.
Beslutningsforslaget blev jo vedtaget, og det er ikke så tit, at man oplever at få vedtaget et beslutningsforslag, så glæden var stor.
Men der blev alligevel ikke fulgt op på det, i den grad at det blev tekstnært og der rent faktisk blev truffet beslutning om at lave en behandlingsgaranti.
Nu står vi her, mange regeringer senere.
For ikke så længe siden kom TUBA, den selv samme forening, og sagde, at der jo faktisk ikke var blevet fulgt op på det beslutningsforslag, og det er baggrunden for, at vi har fremsat det igen.
Det er egentlig for på ny at tage hul på diskussionen om, at det er et paradoks, at man hjælper misbrugerne ved at give dem en behandlingsgaranti, men at der ikke er samme sikkerhedsnet for de børn og unge, som vokser op i en familie med misbrug.
Jeg vil sige tak for debatten i dag.
Jeg synes, den har været rigtig, rigtig god.
Det gælder fru Maria Durhuus, fru Mette Thiesen, fru Marlene Harpsøe og flere andre, som kommer med den betragtning og den pointe, at det jo også kan være senere i livet, at man opdager det traume, man bærer rundt på; fru Rosa Eriksen sagde det for så vidt også.
Det er ikke sikkert, at man opdager det som ung eller som teenager.
Det kan være, at det først sker, når man stifter familie.
Derfor tror jeg også, at det giver anledning til, at vi i udvalgsarbejdet får kigget nærmere på den problemstilling, der er i forhold til at få sikret børn, der vokser op med misbrugende forældre, bedre.
Det er i hvert fald det, vi går til udvalgsbehandlingen med, men for nuværende vil vi sige mange tak for en rigtig god og fin debat her i salen.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-03:
Jeg skal altså lige vænne mig til, at jeg kommer så hurtigt på i talerrækken.
Det er dejligt, men stadig væk uvant.
Der er sagt rigtig mange kloge ting fra talerstolen om det her beslutningsforslag, og helt grundlæggende er jeg bare ekstremt enig i, at børn og unge, som er pårørende til mennesker med misbrug, skal have langt bedre hjælp.
Så selvfølgelig støtter vi i Dansk Folkeparti det her beslutningsforslag.
Der var en drøftelse tidligere i forhold til det her med forskellige regeringer, og jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at jeg ikke sad i Folketinget, dengang det her blev vedtaget.
Partiet støttede det selvfølgelig, men jeg sad ikke i Folketinget.
Og jeg tror bare, vi skal bruge det her som en huskekage, i forhold til at man, når der er nogle beslutningsforslag, som bliver vedtaget enstemmigt, så også lægger sig fast på, at de bliver implementeret, uanset om det er en blå eller en rød regering eller noget lidt midt imellem som den, vi har i øjeblikket, for sådan skal det selvfølgelig være.
Jeg er sådan set også enig i det, som den socialdemokratiske ordfører sagde, i forhold til at vi sagtens kan få udboret, hvordan vi skruer det her sammen.
Og her kan man ligeledes sige, at hvis man er vokset op som barn i en misbrugsfamilie, kan det sagtens være, at man er sat tilbage rent udviklingsmæssigt eller har nogle andre ting, der skal tages højde for.
Så det er jeg sådan set enig i at vi skal kigge på.
I Dansk Folkeparti støtter vi det her forslag.
Vi synes, det her er en rigtig god idé, og vi kommer gerne til et forhandlingsbord, i forhold til at finde de penge der skal til.
Så vi synes, det er et rigtig godt forslag, og vi støtter det selvfølgelig.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-03:
Og jeg vil også godt takke fru Mai Mercado og De Konservative for at sætte fokus på den her dagsorden.
Det er ingen hemmelighed, at det er en dagsorden, der betyder rigtig, rigtig meget for mig personligt, men det er jo også en dagsorden, der faktisk ude i fremtiden vil kunne give nogle økonomiske gevinster, fordi vi kan få brudt den sociale arv for nogle af de her børn, unge og voksne.
Mai Mercado (KF), 2024-05-03:
Ja, og det skal i virkeligheden også bare være en enkelt bemærkning og ikke et spørgsmål.
Jeg vil bare sige tak for talen og tak for at dele historien.
Det har ordføreren jo gjort åbent igennem mange år, men det har en stor betydning også at høre det fra Folketingets talerstol.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-03:
Det er lidt specielt at stå her og føle, at debatten handler om en selv, for jeg er jo et af de der flaskebørn.
Det er et meget sympatisk beslutningsforslag, men heldigvis har vi allerede, efter at Moderaterne kom i Folketinget, indført barnets lov, hvor vi i hvert fald har udvidet muligheden for, at de her mennesker kan få hjælp.
Det er jeg faktisk rigtig, rigtig stolt af, eftersom vi ikke har været her så længe endnu.
Men vi skal også huske i den her debat, at det er forskelligt, hvem der har brug for hjælp.
Det er ikke de facto sådan, at fordi du er opvokset i et hjem med misbrug, har du brug for hjælp.
Nogle udvikler sig fuldstændig normalt eller har det i hvert fald godt og har ikke lyst til at få hjælp.
Jeg er helt med på, at vi skal have en behandlingsgaranti, men det er enormt vigtigt, at vi afsøger området.
Hvornår har man brug for hjælp?
Er der en geografisk forskel?
Hvordan skal modellen se ud?
Jeg tror, det kunne være interessant også at tale om det her, når vi skal lave en civilsamfundsstrategi, for det er et utrolig vigtigt emne og især for mig.
Jeg ved desværre, hvad konsekvenserne er af, at man ikke får den rigtige hjælp.
Jeg har det fantastisk i dag takket være de dygtige mennesker, der hjalp mig, da jeg blev mor.
Derfor synes vi i Moderaterne, at det er bedst, at vi laver en beretning, især på grund af det her med aldersgrænsen på 25 år.
Det vil vi i hvert fald gerne lægge op til.
Jeg anede ikke, at jeg havde brug for hjælp, da jeg var 25 år; jeg fandt ud af det, da jeg var 30 år.
Dem skal vi også tage os af.
Så derfor håber vi, at vi kan lave noget rigtig godt udvalgsarbejde omkring det her beslutningsforslag, altså i en beretning.
Så skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også gerne vil være med på en beretning og stemmer nej til det her beslutningsforslag.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-03:
Tak for det, formand.
Jeg har lovet i dag at holde denne tale på vegne af Jan E. Jørgensen.
I dag behandler vi et lovforslag, der indeholder flere forskellige ting.
Først og fremmest omhandler det en modernisering af public service-puljen og en ændring af støttelofter i ugeavispuljen.
Derudover omfatter lovforslaget også nogle mere tekniske ændringer i form af en ændring af revisionsbestemmelserne for TV 2-regionerne og en præcisering af regler for aktindsigt for DR og TV 2-regionerne.
Med medieaftalen blev et bredt flertal her i Folketinget enige om, at public service-puljen skulle moderniseres, så den kommer til at passe bedre til nutidens mediebillede.
Derfor kan dansksproget indhold produceret til radio og podcast
også få støtte fremover, og det mener vi i Venstre giver rigtig god mening, da der i dag jo findes flere private aktører på markedet, som gerne vil lave public service-lydindhold, og netop lydindhold, herunder podcast, fylder faktisk rigtig meget i danskernes medieforbrug.
En anden del af det her lovforslag handler om en ændring af støttelofter i ugeavispuljen, som vi blev enige om med medieaftalen.
Vi har efterfølgende kunnet se, at lofterne er sat for lavt, så vi risikerer faktisk, at puljerne ikke får afløb, derfor denne ændring.
Ændringen består af to dele.
For det første hæves titelloftet fra 350.000 kr. til 1 mio. kr., og for det andet hæves tilskudsloftet fra 35 pct. af redaktionelle omkostninger til nu 60 pct.
De to ændringer vil tilsammen sikre, at vi kan understøtte nyhedsformidlingen og dermed også nærdemokratiet gennem lokale og regionale medier.
Venstre støtter lovforslaget.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-03:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal starte med at sige, at jeg står her i stedet for Moderaternes kulturordfører, Tobias Grotkjær Elmstrøm.
Med forslaget, som vi i dag behandler, vil man gennemføre flere af de gode tiltag fra den brede medieaftale.
Med medieaftalen har vi først og fremmest skabt ro på bagsmækken for den danske mediebranche, en branche, som leverer kvalitetsindhold til os danskere, unge som gamle, og som underholder os, gør os klogere og skaber et fælles vi.
Det er en branche, som vi fra politisk hold skal støtte op om, men branchen er også under forandring.
Den digitale udvikling kommer også med nogle skyggesider.
Her tænker jeg bl.a. på fake news, misinformation og techgiganternes algoritmer, som i skræmmende høj grad definerer vores hverdag, både for gamle og unge.
Vi lægger op til mere åbenhed om brugen af algoritmer, og vi igangsætter et vigtigt arbejde med at regulere techgiganterne.
Lad mig nævne et par andre gode elementer fra lovforslaget.
Vi udvider public service-puljen, således at man kan søge om støtte til lydprogrammer.
Det er rigtig godt for det danske podcastmarked, hvor flere og flere lytter til podcasts.
En anden god del af lovforslaget omhandler, at vi ændrer reglerne for aktindsigt.
Ændringen handler i bund og grund om at sikre, at medierne har mulighed for at bedrive kritisk journalistik, som er en grundpille i demokratiet.
Jeg vil afslutte med at sige, at vi i Moderaterne er meget glade for den brede medieaftale, som allerede er blevet taget godt imod af branchen.
Vi støtter selvfølgelig dette lovforslag.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-03:
L 178 er en opdatering af medieaftalen fra 2023-2026.
Umiddelbart er der en række gode opdateringer.
Det er positivt at understøtte den udvikling, hvor flere aktører på tværs af platformene kan få tilskud til at producere public service-indhold.
Vi ser ligeledes, at kritikken af produktionsstøtte til ugeaviser er blevet imødekommet.
Ugeaviser er jo for mange lokale miljøer afgørende i forhold til både nyhedsdækning og demokrati.
Det var vi ikke på grund af nogle ret konkrete knaster.
Vi ser ikke det her område som en del af de knaster, og i forlængelse heraf har vi sendt nogle få opklarende spørgsmål, som vi ser frem til at få svar på, og såfremt de kan adresseres fornuftigt, kommer Konservative til at støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-03:
Mit eksempel var der
Det mener jeg er vigtigt at holde sig for øje, og der har vi en hel masse forhold omkring vilkår for udenlandsk arbejdskraft og sådan noget med inde i tankesættet.
Det er for mig bemærkelsesværdigt, når der er flere somaliske læger i London, end der er i Somalia.
Det synes jeg ikke er en god måde at udvikle situationen på sundhedsområdet på.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-05-03:
Mange tak til ordføreren.
Jeg er fuldstændig enig i det, som også tidligere ordførere har været inde på, om, at vi skal vægte vores retorik med omtanke.
Derfor falder det mig lidt for brystet, at Enhedslistens ordfører siger, at vi som land vil gå ud at stjæle arbejdskraft fra andre lande.
Jeg betonede i min ordførertale, og det er det, der ligger i lovforslaget her, at vi vil overholde WHO's regel- og rammesætning i forhold til udenlandsk arbejdskraft.
Jeg har selv arbejdet som sygeplejerske i Indien.
Jeg følte ikke, at de stjal noget arbejdskraft fra Danmark og fra mig.
Jeg har arbejdet i Grønland som sygeplejerske.
Jeg følte heller ikke, at det var et spørgsmål om at stjæle min arbejdskraft.
13 pct. af den danske arbejdsstyrke er medarbejdere, der kommer fra andre lande.
Stjæler vi også den arbejdskraft?
Er det Enhedslistens holdning?
Per Larsen (KF), 2024-05-03:
Tak for det, formand.
Aftalen om at tiltrække udenlandsk arbejdskraft til vores sundheds- og ældresektor er jo bestemt et skridt i den rigtige retning.
Der er jo ubesatte stillinger på hospitalerne og i kommunerne, og problemerne forværres kun over tid, dels fordi der er rift om de unge, hvor vi ser færre søge ind på velfærdsuddannelserne, dels fordi antallet af ældre, ofte +80-årige, vokser markant.
Og vi ved jo, at risikoen for hjælp behov vokser med alderen.
Spørgsmålet er så, om den her aftale og det, vi behandler nu, er ambitiøst nok.
Vi Konservative kunne godt have ønsket os, at kommuner og regioner fik mulighed for at ansætte det personale, der var behov for, frem for have et loft på 1.000 personer, hvis nu kommunerne kunne skaffe kvalificeret arbejdskraft, som også mestrer det danske sprog.
Det her løser ikke problemet med mangel på personale alene.
Vi får også behov for at investere markant i velfærdsteknologi, som kan frigøre opgaver fra personale, som så kan bruge deres tid på mere vigtige opgaver som typisk personlig pleje og omsorg.
Der tages i aftalen en række initiativer, som kan lette indgangen til det danske arbejdsmarked.
Vi glæder os til at se aftalen udmøntet, og jeg forestiller mig også, at det bliver en stor succes, og at vi så efterfølgende kan udvide adgangen til det danske arbejdsmarked.
Men vi er jo en del af aftalen, og vi stemmer selvfølgelig også for.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-03:
Tak for ordet, formand.
Når det bl.a. fra vores statsminister, men også fra talerstolen i dag, har lydt, at arbejdskraft er den nye valuta, har jeg altid tænkt, at det var en meget upræcis måde at angive de udfordringer på, vi har i dansk økonomi på.
Det, som er helt vildt vigtigt, er, at den relevante arbejdskraft er til rådighed.
På de områder, hvor vi mangler medarbejdere, f.eks. inden for vores sundhedsvæsen, på vores børnepasnings- og pædagogområde og på andre områder, hvor vi virkelig mangler medarbejdere, f.eks. inden for fjernvarme, er det vigtigt, at vi får flere til at uddanne sig, og at vi også tager godt imod udenlandsk arbejdskraft, som vil komme ind og arbejde her.
Det mener vi i SF at det her lovforslag gør.
Man kigger på autorisationen, på processerne, på gebyrerne, og man kigger på positivlisten.
Det her er et generelt forslag, vi kan støtte.
Ligesom positivlisten indtil videre har indeholdt social- og sundhedsassistenter, vil den i fremtiden også indeholde social- og sundhedsmedhjælpere.
Det mener vi i SF er fornuftigt.
I indledningen til lovforslaget bemærkes det, og jeg citerer: »sundhedspersonale udgør efter regeringens opfattelse kernen af vores sundhedsvæsen.
Uden personalet kan sundhedsvæsenet ikke løfte de opgaver, som det er sat i verden for«.
Det tror jeg er meget rigtigt, og jeg tror, vi finder meget få, der er uenige i det citat.
Personalet er altafgørende for, at vi har et godt sundhedsvæsen, og med det her lovforslag gør vi det lidt lettere at få mere relevant personale.
Så det er vi positive over for i SF.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-03:
Tak for det, formand.
Vi har et åbenlyst behov for arbejdskraft i sundhedsvæsenet, og det vil stige i de kommende år.
Noget kan vi klare ved at sikre bedre arbejdsvilkår for de forskellige personalegrupper.
Vi kan blive bedre til at udnytte de kompetencer, de enkelte faggrupper har.
Vi står også foran en drøftelse af sundhedsstrukturen, hvor et væsentligt element bliver, hvordan vi får det nære sundhedsvæsen til at fungere, og hvordan vi sikrer, at der i alle kommuner er kapacitet og kompetencer til at løfte en større opgave, så sygehusene aflastes og kan bruge ressourcerne på de virkelig syge.
Nogle vil sige, at vi faktisk har læger nok, og at det bare handler om, at de skal fordeles anderledes ud over landet og på specialer.
Det er jo en kæmpe udfordring i sig selv.
I nogle sammenhænge nævnes det, at det primært er social- og sundhedsassistenter og sundhedshjælpere, som vi kommer til at mangle.
Der foregår jo i dag et stort arbejde i landets kommuner for at tiltrække og motivere unge til at uddanne sig til at arbejde i sundhedsvæsenet.
Hvad vi helt præcis får brug for, afhænger jo også af, hvordan vi indretter sundhedsvæsenet, og hvordan teknologien kommer til at blive brugt.
Så er vi fremme ved det her lovforslag, som jo udmønter en aftale blandt en række partier.
Vi anerkender i Danmarksdemokraterne, at der vil være behov for at hente arbejdskraft.
Hvis det skal gøres med succes, er der tre forhold, der skal være på plads.
Man skal selvfølgelig være fagligt kompetent, man skal kunne det danske sprog, og man skal kende til den danske kultur, både bredt og på arbejdspladsen i sundhedsvæsenet specielt.
Der er mange ting, der kan virke banale, men som kan gøre det svært.
Det viste sig, at det faktisk handlede om, at en del af deres job var at vaske gulv ved at moppe.
Hver for sig er det selvfølgelig ikke store problemer, men det betyder bare, at der er rigtig mange ting, som burde være naturlige, men som ikke er det.
Derfor kræver det meget ledelsens opmærksomhed og nærhed – mere end man normalt skal have.
Når det er sagt, er vi i Danmarksdemokraterne godt med på at gøre procedurer og forløb mere hensigtsmæssige.
Derfor kan vi godt stemme for det her forslag.
Vi har brug for, at bureaukrati og lange sagsbehandlingstider i autorisationsordningerne ikke spænder ben for, at kvalificeret og efterspurgt udenlandsk arbejdskraft kan komme til Danmark og bidrage til at løse rekrutteringsudfordringerne i vores sundhedsvæsen.
Men som sagt er det afgørende, at der ud over autorisation og faglighed også skal lægges stor vægt på kendskab til sprog og kultur.