runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Nu får hr. Jesper Petersen det til at lyde, som om jeg godt er klar over, hvad Socialdemokratiets motiver er, og hvad Socialdemokratiet har tænkt sig.
Det ved jeg ikke, og det er sådan set derfor, jeg spørger.
For hvad er det helt præcis, Socialdemokratiet har tænkt sig med den knækgrænse?
Hvor skal den ligge?
Er det 3,4 mio. kr., vi snakker om?
Og hvorfor var det, man meldte det her ud?
Sådan som jeg husker det, var det i en stor landsdækkende avis, som Socialdemokratiets formand var ude at sige det her, hvorefter man trak det tilbage 6 timer efter eller noget lignende.
Hvad ligger der bag?
Altså, hvorfor går man ud og melder sådan noget ud og trækker det tilbage bagefter?
Og hvor er det så, man synes den grænse skal ligge?
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Jamen vi har ikke lagt noget konkret udspil frem til, hvordan det her skal gøres.
Jeg forsøgte før at beskrive, hvad det er for nogle mekanismer, der er i spil.
Men det, vi kan se lå i den daværende regerings udspil, var jo, at boligbeskatningen skulle være mindre progressiv end i det hidtidige system, og det er vi ikke tilhængere af.
Vi synes heller ikke, det var en god idé – som Det Konservative Folkeparti sagde i forhandlingerne dengang – at man slet ikke skulle have en progression i det.
Vi synes, det er et udmærket princip – ligesom det gælder for beskatningen af arbejdsindkomster – at hvis man tjener mange penge eller har en ejendom, der har en meget høj værdi, så betaler man også lidt mere, når vi kommer over en eller anden grænse.
Men hvor den skal ligge, og hvad procentsatserne så skal være over og under sådan et knæk, er vist mest befordrende at vi diskuterer med hinanden i et forhandlingslokale.
Vi har ikke noget konkret udspil til det nu, men afventer jo, at vi kan få lov til at forhandle med regeringen om det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Jeg vil egentlig også gerne kvittere for, at Socialdemokratiet har besluttet sig for ikke at stemme imod det her lovforslag.
Det er trods alt bedre, end hvis man stemte imod.
Men argumentationen synes lidt underlig, for den usikkerhed om den fremtidige boligbeskatning, som hr. Jesper Petersen refererer til, var der også sidste år, og jeg mener – jeg tager muligvis fejl – at Socialdemokratiet i forbindelse med sidste års finanslov stemte imod det tilsvarende lovforslag, som også fastfrøs grundskylden.
Så hvad er det, der har ændret sig?
For usikkerheden er den samme nu, som den var for et år siden.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
For der er jo siden hen kommet et udspil fra regeringen, den daværende Venstreregering, som Liberal Alliance nu er en del af, om både at lave om på ejendomsvurderingssystemet og lave om på boligbeskatningen.
Før var der jo en fastlåsthed om ejendomsværdibeskatningen og så en udvikling i grundskylden, og man vidste jo så, at det var sådan, det forholdt sig.
Nu er der altså så i mellemtiden kommet en beslutning om et nyt ejendomsvurderingssystem, og man ved, at det kommer til at betyde en regning på et tocifret milliardbeløb til boligejerne i Danmark, hvis man ikke gør noget andet.
Der er jo så bred enighed om, at man skal gøre noget andet, nemlig at lave en ændring af boligbeskatningen, og det kan vi så ikke rigtig komme til at diskutere, fordi regeringen sidder på hænderne.
Det, der måske kan komme ud af diskussionen her i dag, er, at vi kan få et svar på, hvornår vi skal forvente os at der kommer et udspil.
Men fordi der er skabt så stor usikkerhed for folk derude, vil vi ikke bidrage til at forøge den, og vi stemmer altså hverken for eller imod lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Tak for det.
LA gik til finanslovsforhandlingerne med et ønske om at sænke registreringsafgiften, hæve koblingsprocenten til frie grundskoler og fastfryse grundskylden.
Det er så det sidste, vi behandler her i dag, nemlig en fastfrysning af grundskylden.
Det medfører, at 500 millioner gode danske kroner forbliver i skatteborgernes lommer i 2018.
1,1 mia. kr. forbliver i skatteborgernes lommer i 2019, 1,6 mia. kr. i 2020., og 2,2 mia. kr. i 2021.
Derfor synes vi naturligvis, at det her er et rigtig, rigtig godt forslag, som vi er meget glade for bliver vedtaget.
Så forestår der nogle meget vigtige forhandlinger om den fremtidige boligbeskatning, som jeg formoder starter senere på året.
Dem ser vi frem til.
Nu sidder vi jo i regering, men det er nok ikke nogen hemmelighed, at det, vi ønsker i forbindelse med de forhandlinger, er, at vi får så lav en beskatning af boligejerne som muligt.
Det synes vi sådan set er den mest fair beskatning, set i lyset af at vi i Danmark i forvejen faktisk har en høj boligbeskatning.
Men det ser vi frem til.
Men indtil da glæder vi os over, at det her lovforslag bliver vedtaget.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Ja, det kan man godt med det eksempel, som hr. Joachim B. Olsen beskriver til sidst.
Det er dog som oftest sådan, at der i nogle af de dyreste ejendomme i Danmark også er tale om, at der har været betydelige prisstigninger, og at man dermed også har en stor formuegevinst, og den ejendom, man har, repræsenterer så et aktiv, som beskattes, ligesom hvis det var en anden form for aktiv.
Det gør vi så også med boliger i Danmark, og en del af det at sørge for at have sådan en social fairness i vores skattesystem er altså også at lægge mere på det, som er over en vis værdi.
Og det synes vi er et princip der skal fortsætte.
Venstre har spillet ud med noget, der var en forringelse af progressionen.
Det er vi ikke enige i.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-01-24:
Det her lovforslag er jo en udmøntning af den seneste aftale om finansloven for 2017.
Det er en aftale, der blev indgået mellem den tidligere Venstreregering, Liberal Alliance, Konservative og mit parti, Dansk Folkeparti.
Derfor kommer det ikke som en overraskelse, når jeg nu afslører, at vi selvfølgelig kan støtte det her lovforslag.
Det nye i forhold til det lovforslag, vi havde sidste år, er, at det sidste gang kun var for ejerboliger, hvilket der var en del kritik af og debat om – det synes jeg var helt rimeligt at der var en god debat om – mens det nu er udvidet til også at omfatte erhvervsejendomme, hvilket jeg synes er rigtig positivt.
Det vil bl.a. sige, at den almene boligsektor også får fastfrosset grundskylden.
Jeg synes da, at det er rigtig positivt, at det er kommet med i det lovforslag, der gælder for 2017.
Som sagt gælder det sådan set kun for 2017, men med det forbehold, at jeg godt har bemærket, at den nye regering ønsker, at det skal gælde i flere år.
Jeg synes også, det er værd at sige – og det er lidt til Socialdemokratiet, som har sagt, at de hverken vil stemme for eller imod, og det kan jeg godt se fornuften i – at da det her lovforslag først bliver behandlet, efter at vi har fået en aftale om en fremtidig boligbeskatning, kan man jo også vente med at tage stilling til, hvad man vil stemme.
Men jeg kan godt se fornuften i det, for vi har lidt den samme holdning i Dansk Folkeparti, nemlig at vi synes, det er utrolig vigtigt, at vi lige præcis på det her område prøver at lade være med at lave en krig ud af det og prøver at lade være med at finde konflikterne, for der er altså behov for, at vi finder frem til en god, bred aftale om det her.
Jeg tror egentlig, at alle herinde og også ude i befolkningen godt kan se, at det ikke giver mening at lave en ren blå aftale, for der er måske en usikkerhed om, at der efter et valg så vil komme en ren rød aftale.
Lige præcis på det her område, som betyder så utrolig meget for danskernes privatøkonomi, fordi det er den største investering, man kommer til at lave i sit liv, betyder det utrolig meget, at der er en sikkerhed, og at man ved, hvordan det vil komme til at se ud i forhåbentlig mange år frem.
Derfor vil jeg egentlig heller ikke komme med alle mulige politiske udmeldinger om, hvordan vi ser beskatningen på det her område.
Vi synes, det er vigtigt, at vi ikke får gravet os ned i en masse skyttegrave, men at vi prøver at få gang i de forhandlinger, som vi havde gang i tilbage i starten af november måned, og at vi får genoptaget de forhandlinger hurtigst muligt og prøver at finde en god og bred løsning her i Folketinget.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Tak for ordet.
Dette lovforslag er en del af finanslovsaftalen for 2017 mellem den daværende Venstreregering og Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative, og det handler om at fastfryse grundskylden i 2017 for alle ejendomme.
Det er meget vigtigt for os at skabe tryghed for boligejerne, så ingen bliver beskattet ud af deres egen bolig.
Og mens vi forhandler ejendomsvurderinger og boligskat, og indtil det nye ejendomsvurderingssystem træder i kraft, ønsker vi at opretholde fastfrysningen af grundskylden for boligejere.
Med dette lovforslag ønskes det at forlænge fastfrysningen af grundskylden med 1 år, således at den afgiftspligtige grundværdi for ejendomme ikke skal stige fra 2016 til 2017.
Det vil sige, at reguleringsprocenten i 2017 nedsættes fra 5,5 pct. til 0 pct.
Det betyder rigtig meget i visse boligområder, hvor man hvert år kan se frem til en stigning på 5,5 pct. i skattebetaling.
Så vi glæder os over, at vi kan hjælpe nogle boligejere.
I modsætning til fastfrysningen i 2016 vil det i denne omgang gælde traditionelle ejerboliger, men også erhvervsejendomme vil blive omfattet.
Som Dansk Folkepartis ordfører sagde, betyder det, at lejere og andelshavere dermed også er omfattet af fastfrysningen i denne omgang.
Af tidsmæssige årsager kan kommunerne ikke nå at fastfryse grundskylden, når den første rate af grundskylden skal betales i år, men derfor vil boligejerne i stedet blive kompenseret, når den anden rate af grundskylden skal betales i august 2017, så de kommer til sammenlagt at betale den rigtige grundskyld.
Venstre støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Jeg synes, det er en anelse søgt.
For sidste år var det jo også sådan, at vi vidste, at der skulle ske noget på det her område, og det var en bunden opgave.
Jeg tror, at selv hr. Jesper Petersen har brugt udtrykket, at det var en bunden opgave at få løst det her.
Så vi vidste, at der skulle ske noget på det her område, og det gjorde Socialdemokratiet også.
Det vidste man sidste år, og det var annonceret.
Så jeg synes, at forklaringen er lidt søgt.
Jeg vil dog gerne anholde noget af det andet, som hr. Jesper Petersen sagde, nemlig det, at han synes, det er rimeligt, at man, hvis man har en høj indkomst, så betaler mere i skat, end hvis man har en lav indkomst.
Det er alle enige i.
Det er vi i hvert fald i Liberal Alliance.
Men hvorfor skal man betale mere, ikke blot i kroner og øre – hvilket vi alle sammen er enige i – men også i procent, særlig når det handler om ejendomme, hvor man jo godt kan have en ejendom, der har en høj værdi, uden at man nødvendigvis har en særlig høj indkomst?
Det er jo fuldstændig korrekt, at det er sådan, det forholder sig, men det er ikke den samfundsøkonomisk mest rationelle måde at finansiere en afskaffelse af PSO'en på, fordi det netop betyder mindre arbejdsudbud, mindre beskæftigelse at hæve bundskatten.
Vi er jo bag det her, fordi det samlet set trækker i den rigtige retning.
Det er ikke ofte, jeg hører Enhedslisten være kede af, at man hæver en skat, men jeg deler da Enhedslistens synspunkt på det her område.
Man burde ikke have hævet bundskatten for at finansiere en afskaffelse af PSO'en.
Der er jo bare ikke nogen grund til at få bundskatten i spil her, og det er ikke den mest rationelle måde at finansiere en fjernelse af PSO'en på.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Nu er det det med den tidligere og den nuværende regering, men hvis vi lægger alt det til side, kan jeg sige, at mit parti, Venstre, igennem en årrække har haft det synspunkt, at vi godt ville fjerne PSO'en og den finansieringsmekanisme, der er, og i stedet finansiere den grønne omstilling over finansloven.
Nogle af argumenterne er blevet fremført her i min tale, nemlig at det simpelt hen rent samfundsøkonomisk ikke er en klog måde at finansiere den grønne omstilling på, og at det er en forhindring for, at vi bruger den grønne energi, som vi producerer.
Det yderligere argument, der så er kommet til, og som også er beskrevet i den tidligere regerings regeringsgrundlag, handler om, at der også er et problem med EU-retten.
Så selv hvis det argument ikke var der, tror jeg, det havde været mit partis politik, at vi skulle gøre noget ved PSO'en.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Efter at have hørt først Enhedslistens indlæg og modstand og så nu hr. Joachim B. Olsens tænkte jeg, at der kunne være behov for sådan lidt læsevejledning for dem, der en dag måtte gå ind og kigge i referatet af den her diskussion, for det er jo påfaldende, hvor meget hr. Joachim B. Olsen i virkeligheden vrider sig over den finansiering, der er fundet, på samme tid som hr. Rune Lund så voldsomt kritiserer den samme finansiering fra et fuldstændig modsat ideologisk udgangspunkt.
Men det kunne jo have at gøre med, at når man laver den her manøvre med at hæve bundskatten en smule, modsvares det for almindelige mennesker af en lavere elregning, men for dem, der betaler meget i den her skat, gør det det ikke i samme grad – altså at det er der, Liberal Alliances modstand stammer fra.
Så det er bare et ønske om en bekræftelse fra hr. Joachim B. Olsen om, at det, der sker, når man hæver bundskatten en smule, som med det her lovforslag, er, at nogle betaler den af en lille indkomst, men at man, hvis man tjener rigtig mange penge, jo betaler dette ekstra i skat og ikke bare af det, der ligger over f.eks. topskattegrænsen, men af hele lønindkomsten efter ens personfradrag.
Jo, altså, helt umiddelbart er det jo en lempelse for ikke mindst de virksomheder, som bruger meget strøm.
Hvorfor det i sig selv skulle være skidt, og hvorfor det er en dårlig idé, at vores industri eller vores landbrug eller vores turisme står bedre i konkurrencen med andre lande om, hvor beskæftigelsen ligger henne, kan jeg ikke tage hjem til de energitunge virksomheder i min valgkreds og forklare, hvis vi på en bedre måde kan finde de penge, der skal til for at udbrede vedvarende energi i Danmark.
Og de penge ligger her jo; selv om regeringen gerne ville have haft, at der var færre af dem, så er de her nu i den aftale, fordi vi er gået ind i det.
Men hvis vi på samme tid kan gavne beskæftigelsen og sørge for, at pengene til grøn omstilling er der, og at der er en god social balance i den alternative finansiering, der er fundet, så har jeg simpelt hen svært ved at forstå, at alene det, at der er nogle virksomheder, der får gavn af det, så skulle gøre, at man lader sig ideologisk forblænde og siger, at så er det en dårlig idé.
Jeg må sige, at det godt kan være, man er enig dernede, men jeg synes ikke, at der kommer nogle ret gode argumenter.
René Gade (ALT), 2017-01-24:
Nej, jeg prøvede egentlig også at anerkende, at jeg fint forstår bevæggrundene, og det er bestemt ikke, fordi erhvervslivet har godt af det, at vi ikke synes, det er en god idé.
Min tanke er så, hvis jeg skal prøve at bevæge mig over i en løsningsmodel: Hvordan ser ordføreren erhvervslivets incitament til netop at dyrke ny teknologi, dyrke den grønne omstilling fremadrettet, hvis de mister den her – ja, hvad skal man sige – motivation om, at de kan få tingene billigere i fremtiden, hvis de gør det på en fornuftig måde og vi holder os konkurrencemæssigt i spidsen med grøn teknologi?
Lige nu ser jeg i hvert fald, at der er et væsentligt ønske fra virksomhedernes side om at udvikle ny teknologi på det her område, fordi man oplever, at der en afgift, hvis man ikke gør det.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Det er klart, og det er jo ikke, fordi det er blevet gratis for virksomheder at bruge strøm.
Altså, hvis de kan nedbringe deres omkostninger ved at bruge mindre energi, er det stadig væk godt for dem.
Vi har bare ikke PSO-afgift længere.
Så der vil selvfølgelig stadig være det incitament, som ligger i det helt almindelige forhold, at det vil være til gavn for en, hvis man kan nedbringe sine omkostninger.
Men man skal også se sådan på det, at det nu bliver et spørgsmål om, om det er strøm eller andre brændsler og energiformer, som man anvender.
Og der er vi jo nået frem til, at netop fordi vi har fået udbygget den vedvarende energi så meget i Danmark og strømmen er blevet så grøn, som den er – trods modstand fra den borgerlige side i Folketinget – så er det bedre end så mange andre energiformer.
Det er bedre, at der bliver brugt strøm end så meget andet, for det belaster simpelt hen klimaet mindre.
Også på den måde er det her et skridt i den retning.
Det bliver simpelt hen billigere at oplade den elbil, som jeg ved du har, og det er jo godt nok.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-01-24:
Som allerede nævnt omhandler det her forslag jo afskaffelsen af PSO-afgiften, en afgift, som vi i Dansk Folkeparti synes var en rigtig dårlig konstruktion, forstået på den måde, at man lavede en aftale med en vindmølleejer om, at vedkommende var garanteret en pris – det kunne være 70 øre eller mere eller mindre – og at der så blev suppleret op i forhold til det spænd, der var imellem elprisen og det, man havde garanteret vindmølleejeren, altså PSO-afgiften.
Udfordringen med den konstruktion har jo været, at når man kunne se, at elprisen i det danske landskab eller hen over Europa var faldet, så var prisen kunstigt høj for bl.a. danske virksomheder og danske forbrugere, fordi man havde en PSO-afgift, der så ville stige tilsvarende.
Det var jo rigtig skidt for dansk erhvervsliv og dermed også for dansk arbejdskraft, og derfor synes vi faktisk, det er superpositivt, at vi her finder en anden finansiering af den grønne omstilling.
Det synes vi da er rigtig godt, både for erhvervslivet, men også for ganske almindelige danskere, og jeg synes ikke, det er et modsætningsforhold, man behøver at være stærkt bekymret for.
For går det godt for dansk erhvervsliv og kan de producere til billigere priser, så kan de eksportere noget mere, og det gør, at der kommer flere i arbejde i Danmark.
Det kan også være, at det giver en højere løn.
Det er egentlig på den måde ganske positivt, specielt også, når man nu kan se – det har man i hvert fald kunnet se under forhandlingerne, jeg har ikke kunnet se det i lovforslaget, men folk kan jo også spørge ind til det i udvalgsbehandlingen – at det faktisk for alle familietyper giver et plus på bundlinjen med den her øvelse.
Det er jo sådan set ganske positivt.
Lovforslaget handler jo så konkret om en del af finansieringen i den her aftale om PSO'en.
Bundskatten skal stige en lille smule, altså 0,08 pct., så vidt jeg husker, når det er fuldt indfaset, og den grønne check bliver skåret ned for en del af danskerne, men jeg synes dog også, det er vigtigt, at man får med, at pensionister og førtidspensionister her er undtaget, så de beholder det beløb, de altid har haft.
Så jeg synes, det er et godt kompromis.
Jeg tror, der er mange partier, der har haft hver deres synspunkter.
Jeg synes f.eks., at det er ret så skidt, at vi ikke fik droppet de kystnære møller, og det var der jo nogle andre i forligskredsen der syntes var en rigtig god idé.
Sådan er det jo, når man indgår aftaler, altså at der både er gode og dårlige ting.
Men jeg synes, at det positive ved det her er, at man har fundet en finansieringsmulighed for den grønne omstilling, som der er et bredt flertal for i Folketinget, og det er jo sådan set også ret så vigtigt.
Så med de ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Tak for ordet.
Tilbage i november 2016 har Venstreregeringen sammen med et bredt flertal i Folketinget lavet en aftale om afskaffelse af PSO-afgiften.
Aftalen er et godt kompromis imellem partierne og en langsigtet løsning, der ændrer PSO-systemet og sikrer den grønne omstilling.
Det er en god aftale, der forener den fælles interesse i den grønne omstilling og vores mål om at blive uafhængige af fossile brændsler i 2050.
Samtidig sikrer aftalen, at dansk erhvervsliv bliver mere konkurrencedygtigt.
Vi ved, at danske virksomheder er mere energieffektive end mange af deres konkurrenter i udlandet, men de har haft svære vilkår, fordi udgifterne har været så meget højere i Danmark.
Så det er også noget af det, vi får taget hånd om med den her aftale.
Dette lovforslag indeholder to elementer af aftalen.
Det var vigtigt at finde en løsning, som var rimelig og til at betale, både for erhvervslivet og for almindelige borgere.
Nogle af partierne ønskede at finansiere afskaffelsen af afgiften over bundskatten, hvor andre ønskede at afskaffe den ved at afskaffe den grønne check.
Det er der så nået et kompromis om i forbindelse med finansieringen.
Det skal siges, at vi ønskede fra Venstres side at gøre regningen mindre.
Det var også det, socialdemokraterne var inde på.
Vi ønskede at sige nej tak til de kystnære møller.
Vi mener, at det er skæmmende for os danskere, når vi går ture langs den danske strand, at skulle kigge ud på de kystnære møller, så vi havde egentlig gerne set, at vi havde kunnet benytte lejligheden til at skaffe os af med dem.
Men det var der ikke flertal for, og vi bøjer os naturligvis for flertallet; det må vi acceptere.
Parallelt indføres forhøjelsen af det skrå skatteloft for personlig indkomst.
Den anden del af lovforslaget går ud på at reducere den grønne check med 165 kr. i 2018 stigende til 350 kr. i 2025.
Den supplerende grønne check reduceres forholdsmæssigt.
Dog er det ikke ønsket at reducere den grønne check for folkepensionister og førtidspensionister, så den vil for denne gruppe forblive den samme.
Det fælles løsning, som udmøntes i dette lovforslag, vil langtidssikre vores grønne omstilling, og samtidig styrker vi de danske virksomheders konkurrenceevne.
Samlet set vil det betyde en økonomisk gevinst for husholdningerne.
Så Venstre kan på den måde støtte lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-01-24:
SF er jo også med i aftalen, og det vil jeg selvfølgelig også sige lidt om, når jeg selv kommer på talerstolen, altså om, hvorfor vi er det.
Men vil ordføreren – og det er egentlig bare et meget konkret spørgsmål – anerkende, at når diverse ministre og ordførere har været ude at sige, at EU havde erklæret vores PSO-system for ulovligt, så er det simpelt hen ikke rigtigt, sådan som det også blev slået fast i Detektor?
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Sådan som jeg har forstået det, har vi fået en henstilling om at ændre vores afgift.
Men jeg synes, der er mange gode argumenter for at gøre det her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-01-24:
Og det er jo blevet fastslået meget konkret, at Kommissionen havde rejst tvivl om den måde, det fungerede på, osv – og det kunne man så ordne ved at skrue på nogle forskellige ting og åbne op over for udenlandske virksomheder – men Kommissionen har slet ikke kompetence til at erklære det ulovligt; det kan kun EU-Domstolen gøre.
Så PSO-systemet var på ingen måde erklæret ulovligt.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Nej, men sandsynligheden ville jo tale for, at vi ville få en dom imod os, når Kommissionen siger de ting, som de siger.
Så vi ville jo arbejde imod bedre vidende.
Alt ville tale for, at vi ville få en dom imod os, hvis vi blev prøvet ved domstolene.
Og det er jo meget ofte, at vi tager tingene på forkant og siger, at her vil vi få hele systemet imod os, og det er på den baggrund, at vi agerer.
Så jeg mener, at det ligger fuldstændig inden for rammen, og hvis ikke vi havde gjort det, havde vi risikeret en retssag, vi med stor sandsynlighed kunne tabe.