runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Tak for det, og tak for ordførerens betragtninger.
Jeg er glad for, at vi har kunnet finde sammen om den her vedtagelsestekst.
Det, jeg kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er det samme, som jeg nævnte over for ministeren i min tale, nemlig: Hvad gør vi herfra?
Der er jo ingen, der forventer, at de her sager ikke vil fortsætte i fremtiden.
Der vil være tiggere rundtomkring i Europa, som vil finde fornyet inspiration i den her dom og sige: De kan i hvert fald ikke i de lande, der har regler som i Schweiz, forfølge os på den måde, som schweizerne gjorde.
Det åbner jo hele tiden nye muligheder, for at man som tigger kan komme til Europa fra alle de 50 lande, der har underskrevet menneskerettighedskonventionen.
Der er Danmark jo nok bare mere attraktiv end Aserbajdsjan – forestiller jeg mig.
Så hvad gør vi fremadrettet?
Allerede nu, inden den næste dom kommer og vi bliver ramt af chokket, bør vi vel have en overvejelse om, hvad værnet er.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-27:
Hvis vi fokuserer på, hvad der var problemet, har jeg forsøgt at redegøre for det i mit indlæg og også for, hvorfor vi står et bedre sted i dag med den lovgivning, vi har.
Så er det klart, at hvis den lovgivning forsvinder eller kommer under pres, er vi jo nødt til at kigge på, hvordan vi ellers kan løse det problem, som jeg synes er reelt.
Der kan jeg ikke lige på stående fod gennemskue, hvordan den lovgivning i givet fald skulle se ud, eller om der er andre muligheder.
Vi kan se, at det, vi har gennemført, har haft en markant virkning.
Det synes jeg er positivt.
Vi hører fra de sociale organisationer, at det har virket.
Men det er klart, at det er noget, vi er nødt til at følge meget nøje.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Jeg deler fuldstændig betragtningen om, at de regler, der gælder i dag, er gode.
Det ideelle ville selvfølgelig være, at der slet ikke var behov for dem, men de er gode.
Derfor er spørgsmålet: Hvad gør vi nu for at sikre, at den næste dom fra Strasbourg ikke tvinger os til at ændre de regler, fordi ordførerens parti jo vil følge de afgørelser, der kommer dernedefra?
En løsning kunne jo være, at man siger, at det altid er en dansk prioritet at indanke det for Storkammeret.
En anden kunne være at sige, at vi kun følger de afgørelser, der kommer fra Storkammeret, fordi den processuelle behandling ganske enkelt er for ringe i de forudgående sager.
Det er jo muligheder.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-27:
Jeg synes jo egentlig, at Justitsministeriet og justitsministeren om ikke udnytter de muligheder, der er, så i hvert fald har taget det ganske seriøst og prøver at lave et grundigt stykke arbejde og forklare, hvorfor vi ikke mener, at den dom og den fortolkning, der ligger, giver anledning til at ændre dansk lovgivning.
Så er der jo ikke andet for end at følge det meget tæt.
Skulle vi så komme ud i nye problemer, er vi nødt til at forholde os til det.
Det vil vi være klar til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-27:
Nu havde jeg jo kun ét spørgsmål til justitsministeren, så derfor må jeg jo spørge den socialdemokratiske ordfører, og jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvor stor er procesrisikoen?
Er der en ubetydelig risiko for, at Danmark vil blive mødt med en dom, eller er den lidt større?
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-27:
Det kan jeg simpelt hen ikke hjælpe dig med at uddybe, så der tror jeg, vi er nødt til at vente på, at justitsministeren kommer på talerstolen igen.
Og så er han jo varmet op til at kunne svare på det spørgsmål.
Det er meget interessant, for mig bekendt er der ikke masser af danske hjemløse, der oplever et problem med den her lovgivning.
Mig bekendt er der faktisk masser af danske hjemløse, som er et bedre sted i dag, end de var, før den her lovgivning kom på plads, fordi de oplever mindre chikane og mindre utryghed fra udenlandske personer, der kommer ind og slår sig ned på gaden og presser de danske hjemløse.
Så har vi haft nogle sager om danske hjemløse, hvor jeg mener politiet og anklagemyndigheden har håndteret det forkert, fortolket det forkert.
Derfor er der behov for, at vi rent lovgivningsmæssigt og jo i samarbejde har præciseret noget af den lovgivning netop for at give et frirum til de danske hjemløse.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Det er jo ikke bare et dansk fænomen, det er et vestligt fænomen.
Altså, hele den her social justice theory er jo noget, der er væltet ind over os fra USA inspireret af de franske tænkere, som jeg nævnte før
Det betyder jo ikke, at man ikke, hvis man har modstandskraften, rent faktisk kan bedrive ordentlig forskning inden for de her felter.
Men det betyder bare – hélas – at langt det meste driver i en anden retning.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg er lidt forvirret, for
mange af de forskningsinstitutioner og forskningscentre, som ordfører nævner her, har jo nogle navne, der kan lyde lidt sjove.
Men er det antagelsen, at fordi de har et navn, der handler om et felt, som ordføreren nok ikke er fuldstændig inde i – jeg antager ikke, at ordføreren har en grad i alle de her forskellige felter – så er det noget vås, noget vrøvl, noget pseudovidenskab? Er det en grundantagelse, eller er det noget, som ordføreren har et belæg for at sige?
For det er jo ret mange forskningsfelter.
Ordføreren kan jo gå ind og kigge på Science på KU og se på, hvad de forskellige forskningscentre så hedder der.
Jeg kan se, at der er noget, der hedder Cosmic Dawn Center.
Hvad er det for noget?
Er det noget vås?
For det lyder da af noget mærkeligt noget.
Hvad er det for noget?
Det kender jeg ikke, så det må være noget vås.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Jamen der er jo multiple.
Jeg har lige empirisk henvist til, hvad den autoritative videnskab siger, samtidig med at der så på alle de der kønsstudier er forskere, der forsøger at dokumentere det modsatte, nemlig at køn er noget, man sådan vågner op med om morgenen og tænker: Hvad føler jeg i dag?
Det er selvfølgelig ikke videnskab.
Det er politik.
Og det er derfor, at jeg henviser til, at så skal de være medlemmer af hr. Uffe Elbæks parti.
Jeg kan som nævnt også henvise til FREIA oppe i Aalborg, hvor en af de seneste publikationer, jeg har set – den er fra februar i år – har overskriften »At lave krusninger og bølger gennem feministisk vidensproduktion og aktivisme«.
Altså, alene det, at man sætter ordet feministisk på sit forskningsresultat, altså vidensproduktionen, siger jo, at der er tale om politik.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-28:
Men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, om der er noget faktuelt dokumenteret om forskningskvaliteten, altså at de resultater, der kommer ud fra de her afdelinger, ikke er i orden.
Jeg spurgte ikke om, hvad ordføreren sådan mener og synes.
Men er der eksempler på forskningsresultater, som ikke har været i orden, fra de her steder?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Men ordføreren nævnte også, så vidt jeg husker, advanced migration studies som værende noget, der måtte være social justice theory og dermed noget pseudovidenskab.
Men uden at kende til området, for det er ikke mit felt, så lyder et studie, der handler om migration og endda avanceret migration, som noget, der er relevant at kigge på.
Vi har jo folkevandringer.
Det har vi haft til alle tider.
Er det ikke et relevant forskningsområde?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-28:
Det er jo ikke nogen overraskelse, at Dansk Folkepartis ordfører synes, at de her fagområder er nogle, han ikke er særlig glad for, altså det at diskutere køn og klasse og racisme og magtstrukturer.
Det er jo fuldstændig legitimt og fair, at man synes, at det ikke er noget, der er vigtigt at undersøge, når man kigger på et samfund, altså hvordan kønsforskelle, klasseforskelle, racismedynamikker og magtstrukturer er.
Kan ordføreren dokumentere, at de navngivne forskere, der nu blev nævnt, og de navngivne afdelinger har en forskningskvalitet, der ikke er i orden?
Ulla Tørnæs (V), 2021-05-28:
Jeg vil ikke afvise, at der kunne være brug for at universiteterne får nye værktøjer, redskaber, til at adressere det her.
Der har jeg simpelt hen ikke tilstrækkeligt indblik i, hvordan, hvad kan man sige, selve kontrolmekanismen af den redelige forskning p.t. foregår.
Der var for en række år tilbage en voldsom diskussion omkring udvalget, som skulle tage stilling til, om forskningsresultater kunne bestå en redelighedstest, og det kan da godt være, at vi skal have en fornyet debat om det.
Jeg forstår, at det bl.a. er det, der har ført til, at man har formuleret Chicagoprincipperne i USA.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig.
Universiteternes opgave er selvfølgelig at sørge for, at der er en ordentlig videnskabelig kvalitet, og at der bliver taget hånd om de problemer, der måtte være.
Men mener ordføreren, at der er et problem i Danmark?
Er vores universiteter for dårlige til at håndtere det her?
Eller gør de faktisk det, de skal?
Har de brug for flere redskaber?
Hvad mener ordføreren om den del af problemstillingen her?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Ja, det mener jeg man må sige med overvejende sandsynlighed.
Den danske SEXUS-undersøgelse viste, at 99,4 pct. af alle danskere har en kønsidentitet, der faktisk er en afspejling af deres biologiske køn.
Alligevel er alle de her queer- og kønsforskere, og hvad ved jeg – de er sikkert medlemmer af hr. Uffe Elbæks parti alle sammen – optaget af at bevise det modsatte.
Derfor må man bare sige, at det rent empirisk er åbenlyst, at der er en skævhed.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-28:
Jeg vil sige tak for en virkelig god ordførertale, og så vil jeg også sige tak for at nævne social justice theory, som vi taler for lidt om her i Folketinget.
En af de ting, ordføreren ikke fik sagt, er, at der jo er nogle principielle ting ved social justice theory, og den ene er den antagelse, at når én teori fortrænger en anden teori, er det magt, der får den nye teori ind; det er ikke rationalitet.
Normalt er videnskab jo bygget på, at det er rationalitet, der fortrænger de gamle teorier og sætter de nye ind.
Den anden ting er, at kvaliteten af det, der bliver sagt, afhænger af, hvem der siger det, så vi ikke skal lave generelle sandheder inden for forskning.
Der er nogle sandheder for mænd og nogle andre sandheder for kvinder osv. osv.
Kan ordføreren bekræfte, at det er den her bombe under videnskaben, som er kernen i social justice theory?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Undskyld, jeg troede, at spørgeren var færdig.
Det var ikke for at afbryde.
Nej, når jeg siger, at jeg bedre kan lide naturvidenskab, er det selvfølgelig ikke sandt, i den forstand at mit hjerte jo bl.a. banker for litteraturen.
Jeg elsker Europas litteraturhistorie og dansk litteraturhistorie.
Det er også ved at læse, at man forstår, f.eks. hvor skør Brandes var osv.
Så på den måde tilegner man sig jo en bedre forståelse af verden ved at dykke ned i de her områder.
Så der vil jeg sige, at ja, der er meget skørt også i klimadebatten – det er jo hævet over enhver tvivl, og det kan vi måske komme ind på en anden gang – men der er dog alligevel mere fakta og naturvidenskab der, end der f.eks. er i »hvad køn føler du du er her til morgen-debatten«.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Okay, super, men så bliver det lige pludselig lidt mere ærligt, ikke, for så er vi tilbage ved det, der er kernen, og det er, at hr. Morten Messerschmidt er sur, når forskerne ikke er enige med Dansk Folkeparti.
De kommer frem til noget andet om feminisme, de kommer frem til noget andet om kønsforståelse, eller de kommer frem til noget andet om migration end det, Dansk Folkeparti gerne vil have.
Så er det jo ikke et spørgsmål om forskningsfrihed, så er det ikke et spørgsmål om at sikre lødig forskning.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Nej, det kan man ikke sige.
Altså, der er masser af dum klimaforskning, men der er også masser af begavet klimaforskning.
Og det, der er det gode ved klimaforskning, er, at det jo baserer sig på naturvidenskabelige faktorer i det meste i modsætning til de teorier, der understøtter folk, så de stemmer på Enhedslisten.
Og de første mange resultater – jeg nåede ikke at komme ned til, at der skulle være noget andet – viste, at migration var noget fantastisk positivt, hvilket jo er helt barokt, i forhold til hvordan de fleste borgere efterhånden har indset, at migration altså har nogle store negative skadevirkninger, og i hvert fald ved, at der er et træk på 33 mia. kr. om året på statskassen.
Så der er jo en fuldstændig skævhed, som formodentlig er styret af netop en politisk motivation, hvor man for sin metode for forskningen vælger at definere tingene på en bestemt måde med henblik på at få et bestemt resultat.
Og det er politisk forskning.
Feminisme – jo, det, der kunne være interessant, var, hvis man kunne finde nogle rapporter inden for feminismeforskning om, hvordan feminisme forskruer hovedet på folk f.eks. Jeg kan bare ikke finde det.
Der må man sige, at der er en meget, meget entydig vinkling i den måde, der bliver forsket på.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-28:
Okay, ordføreren kommer så ikke med eksempler på, hvor det er, den her forskning præcis går galt i byen.
Det er, fordi ordføreren synes, at feminisme i en overskrift f.eks. viser, at det er politisk forskning.
Men er forskning i politiske teorier som marxisme og feminisme ikke også forskning, både hvis det går i en retning, der bekræfter de her teorier, og hvis det går i en retning, der ikke bekræfter dem?
Er det ikke netop det, vi skal bruge forskningen til?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Hvis ordføreren har fulgt med i den debat, der har været forud for vores diskussion her i dag, vil hun jo vide, at der er flere fra forskningsmiljøerne, som også har deltaget i debatten og har bekræftet, at der er et problem.
– hvad for noget, jeg er sgu jurist, nå, undskyld – var en diskussion om, hvorvidt nogle af professorerne havde en mere politisk dagsorden, når de skrev deres lærebøger bl.a. om strafferet.
Derfor læste jeg Knud Waaben i stedet for at læse Jørgen Vestergaard.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-28:
Tak for det.
Jeg synes, det står mere og mere klart, at ordføreren synes, at forskning er politisk forskning, hvis ordføreren er uenig med forskerne.
Derfor vil jeg godt spørge igen, hvor det er, ordføreren på de her områder ser, at det ikke er lødig forskning.
Hvor er det, at forskningen ikke er ordentlig?
Ordføreren henviser til et procenttal for, hvor mange der identificerer sig med det køn, de er født med, og til en overskrift, men er der nogen reel kritik fra andre forskere om, at den her forskning, der bliver bedrevet, ikke er rigtig forskning?
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Det er måske også det, der er essensen her, for det er jo fagdiskussioner.
Forskere er uenige.
Men det lyder bare, som om hr. Morten Messerschmidt synes, at det er dårlig forskning, hvis hr. Morten Messerschmidt er uenig med størsteparten af forskerne på området.
Nu ved jeg ikke, om hr. Morten Messerschmidt har erkendt klimaforandringerne, men det er også sådan rimelig mainstream inden for klimaforskningen, at forandringerne er menneskeskabte.
Så fordi flertallet af klimaforskerne er enige om, at klimaforandringerne er menneskeskabte, er det også dum forskning – eller hvordan skal det forstås?
Ulla Tørnæs (V), 2021-05-28:
Der har været nævnt en række eksempler, og det seneste og måske mest omtalte eksempel var jo det, der foregik på Kunstakademiet for nylig, og som også blev nævnt af hr. Henrik Dahl.
Jeg har i mit indlæg gjort meget ud af at adressere den her problemstilling generelt.
Der foregår rigtig meget på det her felt, også i andre lande.
Der er jo en grund til, at man i lande har indført det, der går under betegnelsen Chicagoprincipperne, og dybest set handler det jo netop om at sikre forskningsfriheden, samtidig med at det også handler om at fastholde en høj kvalitet i de forskningsresultater, som man når frem til, altså redeligheden i forskningsresultaterne.
Det mener jeg også at der er grund til at man i andre lande har seriøse drøftelser omkring, og det synes jeg også vi bør have i Danmark.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg synes, ordføreren sagde mange ting, jeg er enig i.
Men der var også noget, der forvirrede mig en anelse, i forhold til at ordføreren sagde noget i stil med, at politiske holdninger ikke måtte iklædes videnskabeligt belæg, og samtidig skulle man som forsker, som ordføreren netop har svaret hr. Uffe Elbæk, deltage i den offentlige debat.
Så jeg er lige nødt til at spørge ordføreren, som jeg også gjorde til den socialdemokratiske ordfører, om ordføreren ikke kan sætte et par ord på, hvad ordføreren forstår ved politisk aktivisme inden for forskningsmiljøer.
Hvad er det helt konkret, der er problemet?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-28:
Vi mener ikke, at der er grundlag for, at man skal lave en undersøgelse for at afdække, om der er problemer med aktivisme i danske forskningsmiljøer, men jeg synes også, man har set eksempler på, at de steder, hvor politikerne bare har stillet sig væk fra talerstolen og ikke har haft øje for det her og ikke har haft dialog med universiteterne, har der været store problemer.
Det, vi bare ønsker her, og det har ministeren haft, er at have en dialog med universiteterne, som jo også selv siger, at det er en ledelsesopgave, som de gerne vil påtage sig, og det synes jeg da er fint at vi har et blik for og har en diskussion om her.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Den sidste del har jeg hørt.
Jeg har hørt og læst det samme som Henrik Dahl.
Jeg er ikke enig i den konklusion, at det rent faktisk er et udbredt problem i de her miljøer.
På f.eks. migrationsforskning på Danmarks største humanistiske fakultet her på KU er der, så vidt jeg husker, otte eller ni ansatte forskere.
Det er en meget, meget lille gruppe, og det er nok ikke den, der omvælter hele fakultetet.
Det er nok heller ikke dem, der omvælter det hele, selv hvis de gjorde alt det, som de bliver anklaget for, hvilket jeg ikke har noget belæg for at påstå, når man ser på deres udgivelser og på deres samarbejde på tværs af landet.
Så jeg vil bare gerne høre, om ordføreren mener, at der reelt er et problem med aktivisme i danske forskningsmiljøer.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-28:
Nu kan jeg heller ikke finde mit citat, men det er nok også ligegyldigt.
Jeg tror, at problemet er, hvis man bruger sin forskning til at fremme et eller andet bestemt politisk synspunkt, og jeg siger bare, at vi ikke kommer til at blande os i, hvad folk forsker i, men det er også et politisk valg, om jeg vil bruge den forskning i politik, eller vi vil bruge den til at træffe beslutninger i Folketinget.
Men jeg synes jo, at vi i de her debatter, der har kørt, har hørt eksempler på, at der er nogle, der tilsidesætter alt det, der handler om rationalitet og al muligt andet, i debatten, og det synes jeg da er et problem.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren sagde noget i stil med, at forskning ikke må være aktivistisk – jeg fik ikke skrevet det eksakt ordrette citat ned – men godt må være kritisk over for politiske debatter osv.
Jeg kunne godt tænke mig bare lige at få ordføreren til at fortælle, hvordan ordføreren definerer »aktivistisk forskning« i den her sammenhæng.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-28:
Jo, men hvis hr. Uffe Elbæk synes, det er et problem, som vi skal diskutere, synes jeg da, at han skal stille en forespørgsel, så vi kan diskutere det i Folketingssalen.
Jeg synes, det er væsentligt at diskutere, om der er nogen, der er udsat for pres, om det kommer fra det ene eller fra det andet sted.
Det, jeg siger herfra på vegne af Socialdemokratiet, er, at det ikke er en politisk opgave for os at blande os i, hvad der bliver forsket i, og hvad der ikke bliver forsket i.
Jeg kan jo godt se, at den her debat, som der også har været i medierne, har handlet om mere end bare diskussionen på danske universiteter, den har jo bl.a. også handlet om, at der i nogle andre lande har været diskussioner om det her, og hvor man politisk har besluttet noget.
Men jeg synes da, vi skal kunne have en diskussion med hinanden om det her i Folketingssalen.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-28:
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at i hvert fald den undersøgelse her kortlægger, at problemet slet ikke er på det område, vi snakker om, men på et helt andet område, og presset kommer fra nogle helt andre steder.
Det er derfor, jeg synes, det er så ærgerligt, at den her sag har fået den fylde, som vi oplever.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-28:
Jeg synes under ingen omstændigheder, at der er nogen, der skal opleve pres fra nogen.
Som jeg sagde i min tale, er det ikke en politisk opgave at blande sig i, hvad der bliver forsket i, men jeg synes også, at der skal være plads til, som vi har her, som politikere at have en fordomsfri diskussion med hinanden om, hvorvidt der er tale om indblanding, og om der er et problem.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-28:
Jeg er så ærgerlig over, at Socialdemokratiet er gået med på den her vedtagelsestekst.
Jeg synes, I er blevet spændt for en politisk vogn, desværre.
Men det er bare min holdning.
Den eneste undersøgelse, jeg har kunnet finde – så det er ikke bare min holdning – om det med, at forskningsfriheden er under pres, er fra Dansk Magisterforening.
Det er små 5.000, der har svaret, og en ottendedel har oplevet pres, men det interessante er, at det fagområde, der mest har oplevet det, er inden for natur, sundhed og tekniske videnskaber.
Og det, de oplever, er enten, at man forsøger at presse til at ændre resultater, at udskyde offentliggørelse eller ikke at offentliggøre resultater.
Og det er myndigheder og erhvervsliv og fonde, de oplever presset fra.
Hvad tænker ordføreren om det?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-28:
Tak for ordet.
Forespørgslen her handler om, hvorvidt der i visse humanistiske og samfundsvidenskabelige forskningsmiljøer er problemer med overdreven aktivisme.
Tilsvarende skal den videnskabelige praksis ikke kompromitteres, så politik forklædes som videnskab.
Politisering og aktivisme må ikke snige sig ind i forskningen.
Forskere skal naturligvis have frihed til at undersøge emner og publicere resultater, der går imod og udfordrer politiske agendaer, magtstrukturer eller herskende dogmer.
Det ligger i den frie og kritiske tænkning, på samme måde som forskerne selv skal underlægges berettiget faglig kritik.
Det er ikke vores opgave som politikere at bedømme enkelte projekter eller enkelte miljøer.
Idéer, teorier og resultater skal enten fremmes eller forkastes på baggrund af kritiske og frie akademiske debatter.
Det er det, der ligger i den akademiske selvregulering, som er et grundprincip for de frie universiteter, som vi har i Danmark.
Det er en vigtig del af ledelsesopgaven på universiteterne at sikre, at selvregulering af den videnskabelige praksis fungerer, som den skal.
I Socialdemokratiet har vi fuld tillid til, at universiteternes ledelser påtager sig den opgave og tager den alvorligt.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Jeg vil bare starte med lige at understrege, at der ikke er nogen her, der beder Socialdemokraterne om at bruge specifik forskning til noget som helst.
Jeg kunne ikke være mere ligeglad.
Det, der er problemet, er, at Socialdemokraterne skriver under på en vedtagelsestekst, som antager, at der er et problem med de forskningsresultater, der kommer frem.
Derfor vil jeg bare gerne gentage hr. Stinus Lindgreens spørgsmål: Hvad er forskellen på at drive aktivistisk forskning og at kritisere sine fagfæller helt legitimt?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-28:
Det, vi skriver under på, eller det, som vi bakker op i den vedtagelsestekst, er jo, at det er universiteternes opgave at sørge for, at der er en selvregulering på universiteterne, og at man er kritisk over for den forskning, der bliver udgivet.
Det er sådan set det, vi skriver under på.
Vi siger også i den vedtagelsestekst, at det ikke er en politisk opgave at blande sig.