runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Først og fremmest vil jeg gerne ønske tillykke til de mange mennesker, som med behandlingen af det her lovforslag træder et skridt længere ned ad den vej, der ender med, at de inden længe kan kalde sig for danske statsborgere.
Jeg synes, lykønskningen hører sig til, for ikke alene er det stort at blive dansk statsborger.
Det skulle også meget gerne være noget, som man har lagt sig i selen for, som man har anstrengt sig for at blive.
Det er jo til syvende og sidst derfor, vi stiller høje krav til dem, der ønsker at blive danske statsborgere.
For det danske statsborgerskab er simpelt hen ikke for hvem som helst.
Men nu, hvor de fleste prøvelser ligger bag de her mennesker, som er optaget på lovforslaget, synes jeg, et tillykke er på sin plads.
Med det sagt vil jeg gerne benytte lejligheden til at markere, at Venstre mener, at det at blive dansk statsborger er noget helt særligt.
Det er ikke en ret, og det skal aldrig være en ret.
At blive dansk statsborger
er derimod et privilegium.
Det er et stort privilegium, det er en gave, man kan få af det danske folk, og derfor stiller vi og skal vi stille strenge krav; krav, der skal være opfyldt til punkt og prikke, før man kan få fingrene i det rødbedefarvede pas.
Man skal bl.a. kunne tale og forstå dansk, man skal gå ind for og støtte de danske værdier, og man skal overholde den danske lovgivning.
Man skal ville Danmark, hvis man vil være dansker.
Det får mig også til at tænke på den debat, vi havde, da vi behandlede det seneste lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Her brugte vi en hel del tid på at diskutere håndtryk.
Dengang støttede Venstre ikke at suspendere håndtrykskravet, for vi kendte ikke længden på coronakrisen.
Men vi sagde også klart og tydeligt, at hvis sundhedsmyndighederne til efteråret stadig væk fastholdt deres anbefaling om at undgå håndtryk, så ville vi gerne være med til en suspension.
Sundhedsmyndighederne har opretholdt deres anbefaling, og vi står derfor selvfølgelig ved vores ord.
Men – og det er vigtigt at understrege – vi ønsker, at håndtrykskravet skal genindføres, så snart det er sundhedsmæssigt forsvarligt.
Vi mener endda, at vi skal stramme kravet, så man ikke kan lave alle mulige fiksfakserier for f.eks. at undgå at trykke en kvindelig borgmester i hånden.
Med de ord kan jeg meddele, at Venstre støtter forslaget.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Mener ordføreren ikke, at der er for mange, der får statsborgerskab, bl.a. i det her lovforslag?
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Vi har faktisk været medafsendere sammen med fru Marie Krarup på et brev til ministeren og opfordret ministeren til at indkalde til forhandlinger, fordi vi mener, at der er steder, hvor man kan stramme reglerne, f.eks. i forhold til kriminalitet.
Så jo, det vil vi meget gerne forhandle om, og jeg er faktisk lidt ærgerlig over, at vi skal bruge så lang en dag hernede i Folketingssalen på en masse forslag, også senere, som vi kunne have undgået, hvis ministeren havde taget sig sammen og indkaldt til de forhandlinger.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Jamen Venstre har jo stadig den mulighed at stemme imod sådan et lovforslag her.
For mener Venstre ikke også, at det er forkert, at vi ikke ved mere om de enkelte ansøgere?
Bør vi ikke have screeningssamtaler med de enkelte ansøgere?
Og alligevel står man og siger tillykke og vil bare stemme for.
Jeg synes, det er svært at se sammenhængen i det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Nej, det mener Socialdemokratiet ikke.
Vi kommer til at diskutere det senere, og vi siger også nej.
Men der kan være nogle særlige tilfælde.
Lad os tage et tænkt eksempel med en muslimsk kvinde, der kører på et kvindekrisecenter, fordi hendes mand tæsker hende, og som gerne vil være en del af Danmark, og på vejen får hun en fartbøde.
Altså, det ville jo så udelukke hende fra et statsborgerskab.
Men generelt ja – i langt, langt de fleste tilfælde er det at få en dom nok til, at man ikke skal have et dansk statsborgerskab.
Som jeg forstår det, er det muligt for Det Konservative Folkeparti at sætte spørgsmålstegn ved hvilken som helst ansøgning om dansk statsborgerskab og tage det op i udvalget.
Jeg kan jo ikke referere fra, hvad der bliver sagt i udvalgsmøder, men jeg ved, at hr. Marcus Knuth sidder der, og at det ville være muligt at tage sager op.
Og i forhold til kriminalitet skal vi diskutere det senere, men der kan jo også være nogle få nuancer i det en gang imellem.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-12:
Vi er glade for, at et enigt Lagting bakker op om den her ændring, og Liberal Alliance støtter det selvfølgelig også her fra Folketinget med vores ja til lovforslaget.
Tak for ordet.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-11-12:
Tak for det.
Der er flere, der har forklaret, hvad substansen i det her forslag er, så det skal jeg ikke gentage.
Jeg vil bare sige, at det handler om, at Færøerne administrativt overtog udlændingeområdet pr. 1. januar i år.
Formelt er det stadig væk et fælles anliggende, men Færøerne kan træffe beslutning i første instans.
Klageinstansen er stadig væk her i huset, fordi det formelt er et fælles anliggende for hele riget.
Derfor bliver det behandlet her i dag.
Ingen har været ramt af den diskrimination, ikke én person.
Der er kun to personer overhovedet, der har fået ansøgning om opholdstilladelse som flygtning imødegået på Færøerne.
Der er kun to mennesker med den opholdstilladelse på Færøerne.
Hvis man skal have opholdstilladelse af humanitære grunde, skal ansøgeren først have søgt om opholdstilladelse som flygtning.
Ingen har nogen sinde søgt om eller fået humanitær opholdstilladelse.
Altså, ingen har været udsat for den mulige diskrimination, som gældende lovgivning giver mulighed for, men lovgivningen her gør, at ingen, heller ikke fremover, ender i den situation.
Forslaget bliver andenbehandlet i Lagtinget i dag, formentlig med fuld støtte, og derfor er det et ønske fra Færøerne, hvad vi har gjort, og jeg har altså det grundlæggende princip, at hvis der er et ønske fra Færøsk side om, at lovgivningen går igennem her i huset, så støtter jeg det, som er kommandolinjen i et demokrati.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Tak for ordet og for den brede opbakning til lovforslaget, hvor vi foreslår en mindre ændring i den færøske lov om udlændinges adgang til opholdstilladelse med henblik på visse former for beskæftigelse for at sikre, at bestemmelsen om arbejdsmarkedstilknytning bringes i overensstemmelse med vores internationale forpligtigelser.
Det vurderes, at bestemmelsen i visse situationer kan indebære ulovlig forskelsbehandling.
Den potentielle forskelsbehandling består i, at udlændinge med opholdstilladelse med mulighed for varigt ophold, f.eks. flygtninge, vil kunne få opholdstilladelse i medfør af den her regel, hvis deres opholdstilladelse måtte blive ændret eller nægtet forlænget, mens udlændinge med opholdstilladelse med henblik på midlertidigt ophold, f.eks. humanitær opholdstilladelse, vil kunne få opholdstilladelse i medfør af bestemmelsen, hvis deres opholdstilladelse måtte blive inddraget, men ikke, hvis den måtte blive nægtet forlænget.
I lovforslaget foreslås det derfor at ændre bestemmelsen, sådan at den omfatter udlændinge med opholdstilladelse med henblik på midlertidigt ophold, f.eks. humanitær opholdstilladelse, som har fået deres opholdstilladelse nægtet forlænget.
Hermed bringes bestemmelsen i overensstemmelse med vores internationale forpligtigelser.
Den bestemmelse, der foreslås ændret, blev indført på Færøerne i 2008, og det har ikke være muligt at identificere sager, hvor bestemmelsen har været anvendt.
Ændringen har således snarere teknisk end materiel karakter.
Og efter aftale med Færøernes landsstyre parallelbehandles lovforslaget på Færøerne samtidig med behandlingen her i Folketinget.
Og med de ord ser jeg frem til den videre udvalgsbehandling.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Dagen i dag er en glædens dag, for med dette lovforslag byder vi 2.944 nye danskere varmt velkommen i vores fællesskab.
Socialdemokratiet ønsker hver enkelt af jer et stort tillykke.
I har gjort jeres pligt, I har været flittige og arbejdsomme, og I kan derfor nu kræve jeres ret.
Med dette lovforslag belønner vi altså flid og arbejdsomhed og ikke mindst viljen til at blive en del af Danmark.
Det danske statsborgerskab indeholder en lang række rettigheder, men først og fremmest forpligter det at være en del af vores fællesskab.
Det er vigtigt at huske på i denne glædens stund.
Når I nu bliver danske statsborgere, vil vi stadig stille høje krav til jer, for nu er vi i samme båd.
Vi er ligemænd, og vi tager os af hinanden, også selv om vi ikke kender hinanden.
Som udlændinge- og integrationsministeren plejer at sige, skal Ahmed på Nørrebro føle en større forpligtelse over for Oda i Aalborg end for Ali i Malmø.
Som danske statsborgere har I altså en særlig forpligtelse over for alle i vores fællesskab.
I dette fællesskab opfatter vi os som danskere, og vi opfører os som danskere.
Det er vigtigt, at I ud over at bidrage med skat af jeres indkomst måned efter måned også sørger for at opføre jer i overensstemmelse med det at være dansk, for i Danmark opfører vi os ordentligt.
Vi blander os ikke i, hvem vores unge vælger at være kæreste eller ægtefælle med, uanset om kærligheden viser sig at være mellem to personer af samme køn eller to personer, som ikke deler samme kultur, religion eller hudfarve.
Når vores børn dummer sig, opdrager vi dem ikke med vold, men med en løftet pegefinger og alvorsord.
Også selv om det kan være ubehageligt, skal I acceptere, at alle kan udsættes for kritik, også religioner, I bekender jer til – det gælder også islam.
Som konsekvens af den aktuelle sundhedskrise foreslås det, at håndtrykskravet fortsat suspenderes for kommende statsborgere.
Så længe sundhedsmyndighederne anbefaler, at man ikke skal give hånd, er det sund fornuft og helt rimeligt.
Afslutningsvis skal der endnu en gang lyde et stort tillykke til alle med det nye danske statsborgerskab og et varmt velkommen i vores dejlige fællesskab.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Jeg må indrømme, at jeg er rystet over ordføreren.
En glædens dag?
Med det her lovforslag giver vi 5.000 mennesker indfødsret i Danmark – når man tager den forrige lov med, er der i alt 5.000 fremmede, der får statsborgerskab i Danmark.
Socialdemokratiet prøver at slå sig op på at være et parti, der fører en stram udlændingepolitik, og så kalder ordføreren det en glædens dag – en dag, hvor man sælger ud af Danmark og forærer statsborgerskaber bort til folk, som vi ikke ved noget om.
Der er mange af de mennesker, der står på lovforslaget, som det kan være en god idé at give statsborgerskab til, men der er også rigtig mange, som vi slet ikke ved nok om.
Jeg må indrømme, at jeg virkelig er rystet over, hvad ordføreren står her og siger.
Man kunne have sagt: Det er vi nødt til; jeg kan ikke bryde med partiets linje.
Men at sige, at det er en glædens dag, er dog uhyggeligt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Det var ikke for at skræmme fru Marie Krarup, men jeg går da ud fra, at der også står nogle på listen, som Dansk Folkeparti er glade for har fået et statsborgerskab.
Så kan vi diskutere, hvem det er, der ikke skal have det.
Jeg går ud fra, at det er mennesker, der har opfyldt kravene og derfor har fået det.
Og jeg tror og håber også, at der er nogle på den her liste – måske ikke alle sammen – som Dansk Folkeparti egentlig også glæder sig over har valgt vores fællesskab til.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Men det er grundlæggende en forkert måde at give statsborgerskab på, og det er også derfor, vi stemmer imod.
Ordføreren sagde også: Nu er vi ligemænd.
Det synes jeg er en fuldstændig forkert måde at se på folk på.
Det er ikke et spørgsmål om status eller rang at få statsborgerskab.
Mennesker er lige gode, om de er statsborgere eller ej – man har bare nogle andre forpligtelser, og man er en del af en nation, når man har statsborgerskab.
Det er ikke noget med, at man bevæger sig op ad rangstigen, når man får statsborgerskab.
Jeg er også rystet over, at ordføreren på den måde ser ned på andre nationaliteter.
Det var da en mærkelig betragtning at komme med fra Folketingets talerstol.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
For mig har det ikke noget med nationalitet at gøre, det har noget at gøre med, at man opfylder de her krav, og når man har statsborgerskab, har man nogle forpligtelser, men man har også nogle rettigheder, og derfor er der selvfølgelig forskel på en person, der har statsborgerskab i Danmark, og en, som ikke har det.
Jeg synes faktisk, vi skal glæde os over, at der er en masse mennesker, der har valgt vores samfund til, og som opfylder nogle krav, som faktisk er ret strenge.
Og jeg ved, at der også er nogle på den her liste, Dansk Folkeparti glæder sig over har fået statsborgerskab, men det kan man jo selv sige i sin ordførertale.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Mange tak.
Vi konservative har jo længe sagt, at kriminelle udlændinge ikke skal have dansk statsborgerskab, og år efter år er der på de her lister en del kriminelle, der så alligevel får dansk statsborgerskab.
Det har hverken Socialdemokratiet eller Venstre ønsket at bakke os op i, altså at få de her mennesker helt fjernet fra statsborgerskabslisten.
Men vi har jo så bedt om, om man ikke kunne dele lovforslaget, således at vi i hvert fald kan stemme ja til dem, vi synes skal have dansk statsborgerskab, og stemme nej til de kriminelle.
Det har Venstre og Socialdemokratiet også blokeret.
Hvorfor vil man ikke lade os dele det her lovforslag, således at vi kan stemme forskelligt til forskellige grupper på den her liste?
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Jamen jeg fastholder mit tillykke.
Det at blive dansk statsborger er en gave, og når man får noget af det, som jeg personligt vil opfatte som en af de mest værdifulde gaver i hele verden, synes jeg, det er på sin plads at sige tillykke.
Vi har lavet en indfødsretsaftale i 2018, i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti.
Den står vi på mål for.
Det her lovforslag er en direkte udmøntning af den aftale, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke er klar til at stramme kravene.
Det er vi.
Vi opfordrer ministeren til at indkalde til forhandlinger.
Han har ikke gjort det endnu.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak.
Mener Venstre, at det er i orden, at kriminelle udlændinge får dansk statsborgerskab?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Man skal lave noget ret voldsom kriminalitet for at sidde i fængsel i 1 år.
Da vi strammede op på reglerne for 2-3 år siden, var Radikale Venstre jo ikke med i aftalen, fordi man syntes, det åbenbart var for stramt.
Hvor mange år kan man sidde i fængsel i Danmark og stadig væk få dansk statsborgerskab, ifølge Radikale Venstre?
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Det har jeg ikke sådan en bestemt grænse for.
Det, som jeg har brug for at sige, er, at det jo er forkert, når De Konservative eller andre får det til at lyde, som om kriminelle bare kan få statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Det er ekstremistisk at ville blive ved med at åbne dørene for folk med muslimsk baggrund, når man ser, hvad der sker i Frankrig og i Østrig for øjeblikket.
Det er virkelig ekstremistisk.
Men mit spørgsmål til ordføreren går på, at der bliver talt om, at man vil ændre proceduren.
Er ordføreren godt klar over, at det står i grundloven, at man skal stemme om statsborgerskabet?
Så ønsker ordføreren at ændre grundloven på det her område?
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Det, jeg ønsker at ændre, er, at det ikke skal være op til politikere – og hvad de lige måtte mene på dagen i Indfødsretsudvalget om det – at tildele statsborgerskab eller ej.
For det gør, at den enkelte ansøger ikke har nogen retssikkerhed; man får ikke nogen begrundelse; der er heller ikke nogen ligebehandling – altså de principper, vi normalt lægger til grund for vores retssamfund.
Derfor: Hvis der er noget sted, hvor man kan sige, at vi er ekstremistiske, så er det i forhold til vores retsprincipper, og jeg ønsker, vi skal være et samfund, der er båret af stærke retsprincipper.
Og det ville jeg også ønske at Dansk Folkeparti gik lidt mere op i.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Nu står der jo altså i grundloven, at det er en politisk beslutning, om folk skal have statsborgerskab, og det er lige præcis politiske værdier, der ligger bag.
Det er ikke jura, det er politiske beslutninger.
Det, som ordføreren står og argumenterer for, er jo at lave et ekspertvælde, hvor det er ren jura, der skal bestemme det, som nu er politiske beslutninger.
Det lyder ærlig talt forrykt.
Jeg er rigtig, rigtig glad for § 44 i grundloven, som siger, at statsborgerskab er en politisk beslutning, og derfor burde vi have alle sager ned i salen, sådan at man også netop kan høre, hvorfor der bliver stemt ja, og hvorfor der bliver stemt nej.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Det mener jeg simpelt hen er faktuelt forkert, for det er da lige så meget en politisk beslutning, at vi beslutter, hvem der skal have statsborgerskab.
Og når vi herindefra har fastsat kriterierne for at få statsborgerskab og kriterierne for at få dispensation til statsborgerskab, kan vi godt lave et system, ud fra hvilket der kan være en langt større retssikkerhed, gennemsigtighed og ligebehandling, end der er i dag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-12:
Tak for ordet.
Jeg vil også gerne starte med at sige hjertelig tillykke til de nye danskere, som nu opnår statsborgerskab.
Velkommen til!
Vejen hertil har ikke været nem for jer, men som ordføreren, der stod her før mig, på vegne af SF på et tidspunkt har sagt, så er det jo de mest betydningsfulde vendepunkter i ens liv, som kræver de største anstrengelser, og det er jeg enig med hende i.
Det statsborgerskab, som I nu får tildelt, er frugten af hårdt slid og troen på, at Danmark er et mangfoldigt fællesskab, som også har plads til jer.
I har lært dansk, I er kommet i arbejde, og så har I endelig bestået indfødsretsprøven.
Nu er Danmark vores land.
Både for mig og for jer forpligter det.
Vi er forpligtede over for vores retsstatsprincipper, vores demokrati, ønsket om og arbejdet for ligestilling mellem kønnene og vores ytringsfrihed.
Det er grundsøjlerne i det danske fællesskab og nu også jeres grundsøjler.
Grundsøjlerne er bærende, de holder hele samfundet oppe, vores friheder og vores rettigheder, og derfor skal de respekteres og efterleves alle som en.
Jeg ønsker jer held og lykke i fremtiden, og jeg håber, at I med jeres statsborgerskab vil deltage aktivt og berige Danmark.
Endnu en gang: Stort tillykke.
På den baggrund kan jeg meddele, at SF støtter forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg synes, det er helt vildt at høre ordføreren stå og sige, at det er en snæver labyrint man skal igennem for at få dansk statsborgerskab, og at der skal lempes på reglerne.
Helt ærligt, sidste gang var der 15 kriminelle, og gangen før var det 31 kriminelle, og så vil Enhedslisten lempe på reglerne.
Hvor mange kriminelle udlændinge mener Enhedslisten skal have dansk statsborgerskab hvert år?
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Sådan er det bare ikke lige, når man skal ansøge om dansk statsborgerskab.
Så har man jo den straf hængende for evigt, og det synes vi sådan set at vi skal lave om på.
Jeg er med på, at der kan være nogle meget grove forbrydelser, hvor der må være undtagelser, men jeg vil sige, at som udgangspunkt må det princip, der handler om, at man, når man har afsonet sin straf, er færdig med at være kriminel, også gælde i sager om statsborgerskab.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-12:
Konventioner og bestemmelser i internationale aftaler, der står i vejen for at føre en ansvarlig udlændinge- og integrationspolitik, må enten opgives eller undsiges ved at give dansk lov fortrinsret frem for konventionen.
Konventionerne er lavet i en anden tid og med et andet formål.
De er ikke hellige skrifter og må tilpasses de udfordringer, vi står med i dag.
Af L 72 fremgår det umiddelbart, at det er Udlændinge- og Integrationsministeriet, der har taget initiativ til denne lovgivning, og derfor vil jeg sige, at jeg som udgangspunkt også har været skeptisk over for den.
Men hvis det viser sig, som det er blevet nævnt her, at det er et ønske fra Færøernes side, så vil vi selvfølgelig bakke det op.
Men det vil vi lige afvente i udvalgsbehandlingen.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Udgangspunktet er, at kriminelle udlændinge ikke får dansk statsborgerskab.
Sådan er reglerne allerede i dag.
Så er det rigtigt, at der jo er en gruppe med mindre forbrydelser, som godt kan få statsborgerskab, og jeg synes helt personligt, at det er på sin plads, at hvis man f.eks. har fået en fartbøde, kan man godt få statsborgerskab.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Vi konservative har jo det meget fornuftige synspunkt, at kriminelle udlændinge ikke skal have dansk statsborgerskab.
I i Det Radikale Venstre er jo så ikke enige i det synspunkt, så jeg må egentlig bare høre, hvor høj jeres barre er, altså hvor voldsom kriminalitet man kan begå, og hvor længe man kan sidde i fængsel, for at man stadig væk godt kan få dansk statsborgerskab, ifølge Radikale Venstre.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Derfor er der også en lang række krav.
De regler, vi strammede senest i 2018, betyder, at hvis man har begået kriminalitet, bliver man enten udelukket fra at blive dansk statsborger for evigt, eller også kan man få en lang karantæne.
De regler er gode.
Men jeg synes ikke nødvendigvis, de er gode nok.
Jeg synes, der er plads til forbedringer.
Derfor har vi jo også sammen med ordførerens parti sendt et brev til ministeren og opfordret ministeren til at indkalde til forhandlinger om både tildeling af statsborgerskab, men også fratagelse af statsborgerskab, for der mener jeg sådan set også godt vi kan stramme reglerne op.
Faktisk har Venstre i dag fremsat et beslutningsforslag, der omhandler fratagelse af statsborgerskab for folk, der begår alvorlig narkokriminalitet.
Så jeg glæder mig meget til de drøftelser, og med det, ordføreren spørger om, lyder det jo, som om der godt kan findes fælles fodslag til at presse ministeren til nogle indrømmelser.
Det er måske i virkeligheden derfor, han ikke har indkaldt til forhandlinger.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
I Nye Borgerlige er vi altid klar til at sikre, at politikerne ikke igen og igen smider om sig med danske statsborgerskaber, som det desværre er sket i årtier.
Sidste gang vi stod her i salen og behandlede indfødsret, var der 15 kriminelle på lovforslaget.
Forrige gang var det 31.
Hvorfor stemmer Venstre igen og igen for, at kriminelle udlændinge får dansk statsborgerskab?
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Vi synes ikke, man skal belønnes med et dansk statsborgerskab, hvis man har begået alvorlig kriminalitet.
Derfor har vi også strammet reglerne, så det faktisk er sådan, at hvis du har fået en ubetinget fængselsstraf på over 1 år, så er du udelukket for bestandig.
Du kan aldrig få dansk statsborgerskab.
Hvis du har begået personfarlig kriminalitet og fået en ubetinget fængselsstraf på, jeg mener, det er mere end 3 måneder, så kan du aldrig blive dansk statsborger.
Så vi har strammet reglerne.
Vi er sådan set klar til at stramme dem igen.
Men jeg vil sige sådan her: Hvis man kalder alle for kriminelle på det her lovforslag, og det er det, jeg hører spørgeren gør, synes jeg, det er at stramme den lidt.
For jeg opfatter ikke alle, der er på det her lovforslag, som kriminelle.