Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-14:
Tak for det.
Første del trådte i kraft den 1. januar i år, og det er så nu den resterende del af udmøntningen, vi har på dagsordenen.
Lovforslaget lægger op til en styrket lærepladsopsøgende indsats på erhvervsskolerne, herunder en ny ansvarsfordeling for at finde lærepladser til elever, som ikke finder en sådan selv.
Så med lovforslaget her påhviler ansvaret entydigt skolerne.
I Venstre bakker vi helhjertet op om at gøde jorden for, at flere vælger og også fuldfører en erhvervsuddannelse.
Det nærværende lovforslag står jo som sagt på ryggen af en trepartsaftale, som netop har som målsætning at sikre flere praktikpladser, at reducere frafaldet, at styrke rekrutteringen og at øge kvaliteten på erhvervsuddannelserne.
Det er godt, og det er der sandt at sige også brug for.
Vi skal uddanne flere faglærte.
Det er om kun 4 år.
Hvis vi skal lykkes med det, skal vi sikre, at der er nok lærepladser til elever, der gennemfører et grundforløb.
Lærepladsen er rygraden i en erhvervsuddannelse.
Det er her, eleven – bogstavelig talt – omsætter teori til praksis, skaber værdi for sig selv, for praktikvirksomheden og også for det danske samfund.
Jeg må dog sige, at udførelsen lader noget tilbage at ønske, når vi ser på regeringens bud på at omsætte trepartsaftalen til lov.
Og det synes jeg tydeligt vi ser reflekteret i høringssvarene, som efterlader indtrykket af en hel del knaster – eksempelvis det fra Dansk Arbejdsgiverforening, som bl.a. fremhæver, at lovforslaget har et alt for entydigt fokus på måltallene, hvilket i deres optik strider med den politiske aftale.
Et snævert fokus på opfyldelse af måltal kan risikere at fjerne fokus fra andre udfordringer.
Det kan være indsatsen med at tiltrække elever til uddannelser, der i dag mangler elever, det kan være viljen til at forsøge at fastholde de svageste elever eller at holde fokus på kvaliteten i uddannelserne.
Ministeren har også senest spillet ud med en omlægning af tilskud til erhvervsskolerne, en omlægning, som rummer stærke økonomiske incitamenter og dermed jo også betydelige risici for skolerne.
Lad mig blot fremhæve et par stykker.
Der tages i lovforslaget ikke tilstrækkeligt forbehold for de konjunkturudsving, som vi jo over tid oplever i vores samfund.
Erfaringerne viser også, at i nogle af uddannelserne er det betydelig sværere at få eleverne i praktik, end det er i andre, og det betyder jo, at uddannelsessammensætningen på den enkelte institution også kommer til at være udslagsgivende for evnen til at nå måltallene og dermed også at sikre økonomien på institutionen.
Også erhvervsstrukturen omkring den enkelte institution kan have en betydning for muligheden for at opnå de måltal, som ligger i aftalen, og dermed også for institutionens mulighed for at opnå en fornuftig økonomi.
Så bliver jeg nødt til afslutningsvis også at nævne det ideologiske korstog, som der er omkring indgåelse af korte uddannelsesaftaler.
Jeg forstår ganske enkelt ikke modstanden, for jeg oplever faktisk, at det præcis er det instrument, som er ganske nyttigt til bl.a. at hjælpe særlig de svageste elever til faktisk at få gennemført en uddannelse.
Og med de ord og ikke mindst de bekymringer vil jeg godt sige, at Venstre som udgangspunkt støtter op om forslaget, men at vi ser frem til det videre arbejde med lovforslaget.
Tak for ordet.