runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-05:
Det her beslutningsforslag kan jo betegnes lidt som DF classic.
Nogle gange fremsætter partier jo beslutningsforslag for at diskutere deres politik, men svaret bliver fra min side så også SF classic, og det er selvfølgelig, at en langsigtet udviklingsbistand handler om fattigdomsbekæmpelse.
Det handler om udvikling for mennesker, og det handler ikke om at instrumentalisere det i forhold til en indenrigspolitisk situation i Danmark, og derfor afviser vi selvfølgelig også det her beslutningsforslag, hvad jeg ikke tror nødvendigvis kommer bag på forslagsstillerne.
Den større diskussion i det her synes jeg jo egentlig er det her med, hvad der er formålet med udviklingsbistanden, og for os er det – og det er måske naivt – at skabe en bedre verden. Skaber vi så en bedre verden ved at lave konditionaliteter, der handler om, at der eksempelvis skal tages x antal afviste asylansøgere til et land?
Jeg tror ikke nødvendigvis, det er det, der gør forskellen for at skabe den bedre verden og bekæmpe uligheden – jeg tror ikke, det er der, vi er inde at røre ved det, som vi ser som formålet med udviklingsbistanden – og jeg synes egentlig også, at den her diskussion er meget sigende for diskussionen omkring udviklingsbistand i Danmark, siden vi lavede strategien under Venstreregeringen osv.
Vi bliver jo ved med at putte konditionaliteter ind i udviklingsbistanden, vi bliver ved med at instrumentalisere det ud fra, hvad vi har ud af det, altså at vi skal eksportere mere fra danske virksomheders side eller vi skal af med afviste asylansøgere eller vi skal noget andet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Jeg vil netop gerne hjælpe mennesker, altså f.eks. kvinder, der på grund af en vanvittig tro lever i undertrykkelse, hvor man legitimerer mændenes overgreb på dem.
Jeg vil også gerne hjælpe lande med at få adgang til flere ressourcer, og jeg ser jo derfor med kærlighed og beundring på Israel, der midt i en ørken har fået vandet til at pible frem, har fået skabt industri og landbrug osv., samtidig med at de muslimske lande omkring dem er præget af interne konflikter og mangel på demokrati og manglende økonomisk udvikling.
Islam står netop i modsætning dertil, og vil man derfor gerne have friheden til at brede sig, skal man trænge islams ekspansion tilbage.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Venstre har tidligere slået sig op på, at Danmark er for dem, der kan og vil.
Er det stadig Venstres holdning?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-05:
Jeg må indrømme, at jeg kun har været medlem af Venstre siden 1990.
Så derfor kan jeg kun huske tilbage på de år siden dengang, må jeg erkende.
Og derfor kan jeg bare sige, at i de år, hvor jeg har haft noget med Venstre at gøre, og jeg har nu siddet i Folketinget i 16 år, har det her faktisk været vores politik, nemlig at sikre, at vi skal hjælpe flygtninge så tæt på deres hjemlande som overhovedet muligt, og samtidig sikre, at hvis man er afvist asylansøger, jamen så er man afvist asylansøger forstået på den måde, at så skal man selvfølgelig rejse hjem.
Og derfor var jeg også glad for som forhandler på vegne af Venstre i 2015 eller 2016, tror jeg det var, at vi for første gang fik indført det her som et begreb i den udviklingsstrategi, som vi lavede på daværende tidspunkt.
Så sagt ligeud: Det har været vores politik i rigtig mange år.
Hvad den har været i 1970'erne og 1980'erne, må jeg retfærdigvis sige at jeg simpelt hen ikke ved.
Mads Fuglede (V), 2021-05-05:
Ja, det er det.
Vi mener, vi skal føre en stram asylpolitik og sørge for at hjælpe folk i nærområdet, og vi mener, vi skal føre en – apropos det begreb – lempelig politik i forhold til dem, der ønsker at søge arbejde i Danmark.
Vi er for positivlisten.
Vi vil gerne sætte beløbsgrænsen ned, og udenlandsk arbejdskraft er altid velkommen i Danmark.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-05:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at forældres iq ikke bare har enorm betydning for, om man kan få lov til at være forældre for sit barn, men også kan betyde, at forældrene og barnet ikke får mulighed for at bevare nogen som helst relation i fremtiden, fordi en lav iq kan bruges som argument for en bortadoption?
Astrid Krag (S), 2021-05-05:
For mig er det et helt grundlæggende princip, og det håber jeg ordføreren er enig i, at det handler om, hvad der er bedst for barnet.
Det er barnets ret, barnet er i sin egen ret, og derfor skal man, når der er lavet konkrete vurderinger i det enkelte barns tilfælde, om samvær vil være til skade for barnet, om det er barnets tarv, at der er samvær, jo vurdere ikke forældrenes ønske alene, men jo vigtigst, om det er til gavn for barnet.
Der er jo ikke frigivet særlig mange børn over de senere år til adoption, og derfor vil det her også være meget små tal, men de præcise tal har jeg ikke med her i salen i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-05:
Det er netop rigtigt.
Ministeren står på tv og siger, at man kan søge om det her samvær, men faktum er, at det kan man i realiteten ikke, for i de sager, vi har set, er der i hvert fald ikke nogen, der har fået samvær.
Så er det jo det, ministeren siger, samtidig med at ministeren ser, at der er kærlighed til et barn.
For Dansk Folkeparti er det rigtig vigtigt, at man kan se, at der er samspil med og kærlighed til et barn.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor det er, at forældrene ikke på en eller anden måde kan spille en rolle i deres barns liv, men at man skal fratage et barns ret til at kende sit biologiske ophav.
Astrid Krag (S), 2021-05-05:
Der var ganske mange meget konkrete spørgsmål, og derfor kunne jeg ikke svare på dem alle sammen.
Det er jo sådan i reglerne i dag, at der kan fastsættes samvær, men jo altså kun, hvis det er det bedste for barnet.
Derfor vil det være en konkret og individuel vurdering i det enkelte tilfælde, om det er det bedste for barnet at have samvær med de biologiske forældre efter en adoption, som jo er et fuldt familieskifte.
Jeg vil gerne sende de endelige svar over skriftligt.
Jeg tror også, at spørgeren har fået dem i forbindelse med de forhandlinger, vi har lige nu.
Men mig bekendt er der ikke truffet afgørelse om samvær i nogen sager.
Men det er jo også kun for ganske nylig, at man har set det antal af adoptioner, som vi har haft de seneste 2 år.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-05:
Efter den her udsendelse siger ministeren, at forældre kan søge om samvær med deres tvangsbortadopterede barn.
Men kan ministeren så fortælle mig, hvor mange forældre det er lykkedes for?
Det er et konkret spørgsmål, og så vil jeg holde mig til det ene, og så må ministeren svare på det.
Astrid Krag (S), 2021-05-05:
Ministeren kan også allerede med det samme deklarere, at jeg ikke kommer til at kunne svare på alle de ganske mange spørgsmål, der var på én gang.
Forældrene efterladt på perronen var en af de ting, som ordføreren nævnte, og som jeg tog ned her.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er en voldsom oplevelse for ganske mange af de forældre, der bortadopterer.
Derfor skal kommunerne jo sikre, at forældrene har haft mulighed for at give samtykke, Ankestyrelsen vejleder forældrene skriftligt om virkningerne af adoption, og så er det muligt at få sorgorlov i 14 uger, når man har bortadopteret.
Så vi tager hånd om forældrene, men der er ikke nogen tvivl om, at ganske mange af de her forældre vil være ulykkelige over situationen alligevel.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-05:
Samtidig med at man vil øge brugen af tvangsbortadoptioner, fratager man jo børnene deres ret til at kende deres biologiske ophav.
Måske ministeren kan forklare, hvorfor det skal gøres nemmere at tvangsbortadoptere børn, når det allerede sker i dag.
Der er jo allerede en mulighed i lovgivningen, og vi har set en ret stor stigning i de senere år.
Hvis det ikke er for at åbne op for at tvangsbortadoptere flere børn,
hvorfor er det så?
For kommunerne gør det jo allerede i dag.
I forhold til dokumentaren lagde jeg mærke til efterfølgende, at ministeren sagde, at biologiske forældre kan søge om samvær med deres tvangsbortadopterede barn.
Men der kunne jeg netop godt tænke mig at høre ministerens svar på, hvor mange forældre det er lykkedes for.
Nu kan det også være, at der er søskende i de her situationer, og der ser vi jo også, at børn, altså søskende, vil have behov for at have kontakt til hinanden.
Hvordan vil det være i forhold til tvangsbortadoptioner?
Man tvangsbortadopterer et barn i én familie og et nyt barn måske i en anden familie.
Vil børnene så have ret til at se deres brødre og søstre?
Der er ingen tvivl om, at det var en barsk dokumentar.
Generelt mener vi i Dansk Folkeparti, at der sker et systemsvigt af familier og børn.
Forældre bliver efterladt på perronen, og der bliver ikke ydet de kvalitetssikrede forebyggende indsatser, og vi ved simpelt hen ikke, hvad det helt konkret er for nogle forebyggende indsatser, man varetager.
Så det er nogle af de spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at få svar på.
I Dansk Folkeparti er vi enige i, at det ikke er alle børn, der kan eller skal bo hjemme, men der er også ...
Nu har formanden rejst sig, så nu må ministeren svare.
Astrid Krag (S), 2021-05-05:
Tak til spørgeren for at have interesse for det her vigtige område.
Indledningsvis vil jeg gerne igen slå fast, at en afgørelse om adoption i sager, hvor adoptionen skyldes forældrenes manglende omsorgsevne, altid træffes ud fra en samlet vurdering.
I sådan en vurdering indgår mange forskellige elementer, og enkelte elementer som f.eks. forældrenes intelligens kan ikke stå alene.
Jeg vil også gerne understrege, at jeg bestemt mener, at man kan være en god og omsorgsfuld forælder, selv om man har en lav iq.
Forældrenes iq indgår naturligvis kun som et element i den samlede vurdering, hvis det har betydning for deres evne til at drage omsorg for barnet.
Et eksempel kan være en situation, hvor forældrene i forvejen har meget svært ved at forstå og handle på det lille barns helt grundliggende behov for kontakt og omsorg.
Hvis forældrene så samtidig har en meget lav iq, kan det være stort set umuligt for dem at tillære sig den omsorgsevne selv med massiv og årelang støtte.
I sådan nogle sager, og de er heldigvis få, kan det være nødvendigt at erkende, at forældrene ikke kan tage vare på barnet, og at de aldrig kommer til det, men det vil altid være efter en konkret vurdering.
Alternativet for de her børn er at være anbragt resten af deres barndom med de skift og den ustabilitet, vi desværre alt for ofte ser følger med.
Jeg og regeringen er meget optagede af, at vi som samfund bliver bedre til at hjælpe udsatte og anbragte børn, og selv om jeg til fulde forstår, at det er ubærligt at miste sit barn gennem adoption, når man ikke selv er enig, må vi sætte barnet først.
Vi må ikke undlade at gøre det, der er bedst for barnet, fordi det er synd for forældrene.
Det er Ankestyrelsen, der træffer afgørelse om adoption uden samtykke, og det er også Ankestyrelsen, der skal sikre, at sagen er fuldt oplyst og dermed jo også, at der ikke er nogle enkeltelementer, der står alene i den her vurdering.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-05:
Som jeg hører ministeren, siger ministeren, at ens iq spiller en stor rolle.
Så vil jeg også bare i forhold til den debat, vi har i dag, sige noget andet til ministeren.
Ministeren snakker meget om børnenes ret, men ministeren og regeringen vil samtidig fratage børnene deres ret til at kende til og vide noget om deres biologiske ophav.
Ministeren siger, at de får en ny familie, men så er det ikke længere de biologiske forældre, der har noget at skulle have sagt i forhold til det, for så er barnet jo tvangsbortadopteret.
Så kan jeg huske fra medierne, at vi tidligere har hørt om en handicappet ung kvinde, hvis barn blev tvangsbortadopteret, selv om der var en relation, og selv om der var samvær.
Det er jo bekymrende, hvis det er sådan, at man ikke på en eller anden måde kan have et samvær med sit barn, fordi man har en kognitiv funktionsnedsættelse.
Der mener jeg jo, at vi som samfund bliver nødt til at hjælpe de mennesker til at kunne bevare en eller anden form for kontakt med det barn, de nu har sat i verden – specielt da ministeren jo tidligere har sagt, at hun i den udsendelse havde set, at der var masser af kærlighed.
Derfor er det lidt uforståeligt for mig, at man ikke på en eller anden måde kan støtte sådan et samvær.
Man kan jo godt have en større familie.
Man behøver jo ikke at få udvisket sit biologiske ophav.
Hvorfor er det, at det er så vigtigt for regeringen at have fokus på, at vi simpelt hen skal sætte ind med noget af det allermest indgribende værktøj?
Og hvorfor vil man endda lempe reglerne yderligere i forhold til tvangsbortadoption, når der allerede i dag er regler og muligheder for det?
Lovgivningen blev lempet i 2015, og det var Dansk Folkeparti imod, og nu vil man lempe den yderligere, men hvorfor?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Tak, formand, nu spiller teknikken.
Det er dejligt.
Tak for spørgsmålet.
Spørgsmålet om regeringens landbrugsudspil er jo et spørgsmål, der rettelig hører hjemme under ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri, og vi har også været i dialog med fru Heidi Bank forud for dette spørgsmål for at gøre opmærksom på, at vi jo havde mulighed for at omadressere det til den rette ressortminister.
Det har fru Heidi Bank ikke ønsket, og derfor har jeg naturligvis været nødt til at drøfte det med fødevareministeren, fordi jeg ikke ønsker at udtale mig om et område, som ikke vedrører mit eget.
Fødevareministeriet vurderer, at landbrugsudspillet ikke umiddelbart har direkte konsekvenser for den danske eksport og Aarhus Havn.
Og da de syv principper jo er principper, som ligger ovre under ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri, vil jeg anbefale, at man stiller spørgsmål om dem til den pågældende minister.
Og jeg vil som transportminister ikke gå nærmere ned i disse principper.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2021-05-05:
Tak for det: Hvad er ministerens holdning til, at regeringens landbrugsudspil har konsekvenser for dansk eksport, herunder for containertransporten fra Aarhus Havn?
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-05:
Men samtidig siger man, at man vil øge brugen af den her metode.
Det er i hvert fald det, jeg har forstået at regeringen vil – altså frem for at se på de mindre foranstaltninger.
I dokumentaren så vi også, at det var for good – altså, der var jo heller ikke taget stilling til, om man skulle have samvær.
Så hvorfor er det, at man ønsker at øge brugen af den her metode?
Astrid Krag (S), 2021-05-05:
Jeg er ikke helt sikker på, hvad det er, spørgeren sigter til, for der ligger ikke i regeringens udspil nogen initiativer, som ændrer den mulighed, der er i forældreansvarsloven, for at fastsætte kontakt med den oprindelige slægt efter adoptionen, hvis det er bedst for barnet.
Vi havde også lige den diskussion i det spørgsmål, der gik forud for det her.
Der ligger altså ikke noget forslag fra regeringen om, at vi skal ind at ændre i det.
Barnet har også i de anonyme adoptioner ret til at få oplysninger om sin biologiske familie, hvis han eller hun ønsker det, og der er mulighed for at søge om samvær med det bortadopterede barn.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-05:
Jeg anerkender, at der kan være situationer, hvor der er forældre, der ikke kan imødekomme børns behov, og det kan f.eks. også være på grund af mentale handicaps.
Men hvorfor kan man ikke i det mindste få mulighed for samvær, altså få mulighed for at følge barnet fra sidelinjen, få mulighed for at komme med til børnefødselsdage og andet?
Jeg forstår ikke, at man på den måde vil udviske hele det biologiske ophav, for netop i de sager, vi ser, er der ikke nogen, der overhovedet får mulighed for samvær.
Heidi Bank (V), 2021-05-05:
Tak for det.
Jeg forstår jo fuldt ud, at der kan være ting på et andet område, man ikke ønsker at svare på, fordi det ikke er ens ansvarsområde.
Men grunden til, at jeg ønsker den her dialog med transportministeren, er jo bl.a., at regeringen er en etpartiregering, og at regeringen også for kort tid siden er kommet med et infrastrukturudspil.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre, hvilke beregninger der ligger til grund, altså hvilke data man har for infrastrukturudspillet, når man ser det i sammenhæng med, at man nu også kommer med et stort landbrugsudspil.
Ligger der nogle konkrete beregninger af betydningen for arbejdspladser, for betydningen for containertransport og i det hele taget for transportbevægelsesmønstre?
Anni Matthiesen (V), 2021-05-05:
Her til sidst vil jeg egentlig bare gerne spørge ministeren, hvorfor man ikke væsentlig hurtigere simpelt hen får det skubbet i gang.
Nu kan jeg forstå, at man også lige nu drøfter, hvor det er, lovgivningen skal på plads.
Jeg ved jo så, at i hvert fald Klima- og Energiudvalget så sent som i går, tror jeg, også fik en gennemgang af det her område, og jeg holder lidt øje med det i alle udvalg, i forhold til hvad der sker på det her område.
Kunne ministeren måske svare på, hvornår ministeren tror at lovgivningen så kan være på plads?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-05:
Det er helt korrekt, at vi fra statens side har bidraget til det forsøg, som har været på Bornholm.
I forbindelse med at vi åbnede op, havde vi også spildevandsovervågning og massiv testning og har nogle erfaringer derfra.
Men det er helt evident, at de steder i Danmark, hvor man også har indført det her som forsøg og har nogle erfaringer og jo kan måle det op direkte med alle de mange test, der også er blevet lavet af befolkningen i de områder, skal det også indgå i den her erfaringsopsamling, når vi designer det, i forhold til om vi kan lave det på landsplan.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-05:
Det er jo sådan, at der nu er flere kommuner, som på eget initiativ, kan man sige, er gået i gang med det her.
Og i går morges, da jeg stod af toget og gik til lejligheden her i København, glædede jeg mig over, at jeg måtte uden om en varebil fra HOFOR, som jeg tror var i gang med at etablere spildevandsovervågning.
I hvert fald sendte jeg det en tanke, fordi jeg jo godt vidste, at Københavns Kommune satte det i værk i går.
Hvordan sikrer man, at de oplysninger, som Københavns Kommune samler ind, også bliver en del af den store bank af oplysninger omkring spildevandsopsporing?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-05:
Jo, lige en kommentar til den første kommentar omkring, hvor der ville være hjemmel, hvis man skulle indføre det nationalt.
Det er sådan, at der ikke er hjemmel i dag i epidemiloven til det.
Det er der til, at sundhedsmyndighederne kan gøre det, men hvis man skal pålægge sektoren at gøre det, er der ikke hjemmel i nogen af de love, vi har i dag.
Så det skal altså ændres.
Det kan godt være, at det bliver epidemiloven, vi skal ændre, men det må vi lige se på.
Så er der spørgsmålet, om det skulle være gjort hurtigere.
Altså, vi har løbende spurgt Statens Serum Institut, om det var nødvendigt og relevant at gøre, og der har de sagt: Vent lige et øjeblik.
Nu er vi så i gang med det og har nogle erfaringer fra Bornholm.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-05:
Tak for svaret.
Det er jo ingen hemmelighed, at jeg har undret mig igennem nogle måneder.
Det tror jeg også sundhedsministeren er blevet bevidst om.
I hvert fald har jeg jo afholdt flere samråd og også tidligere stillet spørgsmål her i salen i forhold til det med, hvad der ligesom er årsagen til, at man rent ud sagt ikke har ageret hurtigere i den her sag.
Det er stadig væk sådan, at der er nogle ting, hvor jeg synes, der er noget uklarhed.
Altså, på sidste samråd fik jeg jo ministeren til at bekræfte, at man nu skubber det i gang, og at lovgivningen nu bare skal på plads; åbenbart via klima- og energiministeren, altså ved, at man så flytter den del over i et andet udvalg.
Det, jeg godt vil spørge lidt ind til her i mit næste spørgsmål, går lidt på selve økonomien i forhold til hele den her måde, vi tester på.
For en hurtig beregning viser, at lavede man spildevandsopsporing i f.eks. 300 renseanlæg hver eneste dag, ville det koste omkring 3 mio. kr. om ugen.
Og til sammenligning koster 400.000 daglige persontest ca. 630 mio. kr. om ugen.
Det vil sige, at der hver eneste uge her er en forskel i prisen på omkring en halv milliard.
Så anerkender jeg gerne, at det her hedder både-og, altså at man ikke vil kunne droppe persontestene fuldt og helt, men forhåbentlig vil man kunne begrænse antallet.
Synes ministeren ikke på en eller anden måde, at ministeren og regeringen, alene når vi kigger på økonomien, langt tidligere burde have taget det her værktøj i brug, når det gælder spildevandsopsporing?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-05:
Tak for spørgsmålet.
Ja, jeg er fuldstændig enig i, at spildevandsovervågning er endnu et vigtigt værktøj til at overvåge epidemien.
Det er min klare forventning, at overvågning via spildevand i fremtiden vil kunne fungere som et effektivt redskab til at opdage stigninger i niveauet af covid-19 i samfundet; selvfølgelig gælder det særlig, når vi går over i en fase, hvor vi ikke længere behøver at personteste i samme intensive omfang, som vi jo gør i den her fase af epidemien.
For spildevandsovervågning vil på sigt efter alt at dømme kunne bidrage betydelig til et klogt overvågningssystem, hvor vi kan holde skarpt øje med epidemiudviklingen, samtidig med at vi kan vende tilbage til et samfund, som vi kender det, og som vi længes efter; et samfund, som er baseret på frihed, hvor man kan være sammen med lige så mange mennesker, man vil, lige meget hvor det er henne – sådan er det ikke i øjeblikket, men sådan skal det blive igen – men også et samfund, som er baseret på lighed.
Uanset om man af den ene eller den anden årsag er en del af en risikogruppe for alvorlig sygdom, skal man vide, at vi står sammen og hjælper og er klar til at hjælpe med forebyggelse og også behandling, når det skal til.
Så det er de værdier, som vi har i vores samfund, og som vi også skal tilbage til.
Derfor er vi nu i gang med at implementere, udvikle og evaluere metoden og logistikken for netop spildevandsovervågning i Danmark.
Jeg mener virkelig, det er et redskab, der kan bidrage til, at vi kommer tilbage til de her stærke værdier i vores samfund.
Det er helt afgørende vigtigt, at vores befolkning også i en tid, hvor vi har vaccineret alle, og hvor vi når en ny fase af den her situation, vi er i, kan føle sig tryg og have hundrede procent tillid til, at vi fremover hurtigt vil kunne opdage, hvis der kommer ny eller stigende smitte i samfundet, uden at vi skal ind og teste hinanden to gange om ugen, som vi jo næsten gør i øjeblikket.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-05:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i, at spildevandstests er et værdifuldt værktøj, hvad angår både hurtigere og lokal smitteopsporing af covid-19, og en meget billigere testmetode?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-05:
Jamen det er jo op til Folketinget, og det vil kræve, at Folketinget er klar til at indføre lovgivningen.
Vi vil så hurtigt som overhovedet muligt præsentere den her lovgivning.
Det er jo et samarbejde mellem to ministerier, og så er det Folketinget, der beslutter tidsplan og andet.
Men hvis Folketinget ellers er klar til at beslutte at gennemføre den lovgivning hurtigt – selvfølgelig med høring osv., men altså gøre det hurtigt – så vil vi fra ministeriets side bare være lykkelige over det, for så kan det komme i gang.
Ja, det kan jeg, og det er derfor, vi arbejder videre med det.
Hvis Folketinget ellers bakker op om det og er med på at få vedtaget den her lov, gerne inden sommer, jamen så kan vi jo sætte det i værk i en langt større skala og få høstet de erfaringer.
Vi skal over på den anden side af den situation, og der vil spildevandstestning jo kunne foregå meget mere smidigt og uden et indgreb i hver enkelt borgers liv hver dag, og det jo der, vi skal over.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-05:
Man er klar over, at det er rigtig vigtigt, at man også har persontestene, men jeg tror bare, at det med at få rullet smitteopsporing ud i spildevand både økonomisk, men for den sags skyld også i forhold til genåbningen ville kunne hjælpe på begge dele.
Det, jeg her til sidst godt vil spørge ministeren om, er, om han ikke godt kan se, at det kunne være en kæmpe fordel både økonomisk, men også i forhold til selve genåbningen.