runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Hvor skal medarbejderne komme fra?
Det er et superrelevant spørgsmål, og jeg har tænkt mig, når jeg går på talerstolen, at levere adskillige svar på, hvor medarbejderne kan komme fra.
Man har også den vane, at når man præsenterer et forslag til en finanslov, så giver man svar – ikke, at man stiller spørgsmål.
Og regeringens finanslovsforslag giver ikke et svar på, hvor medarbejderne skal komme fra.
Det er derfor, at jeg har kaldt det et teknokratisk finanslovsforslag, altså fordi vi jo tilsyneladende er enige om, hvilket spørgsmål i tiden der skal besvares, men ikke er enige om, at et forslag til finanslov skal give svar på det spørgsmål.
Forslaget til finanslov gør intet.
Jeg tror, at hvis man regner på arbejdsudbudseffekten af finanslovsforslaget, må det være rundt regnet et nul eller i hvert fald et meget lille tal.
Så hvorfor er der ikke svar i forslaget til finanslov?
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Jeg synes jo, det ville være en del mere hensigtsmæssigt, hvis man stillede det spørgsmål og samtidig også havde været med til at levere stemmer til at kunne øge det arbejdsudbud, som allerede er øget meget, meget betragteligt af den nuværende regering.
Det er jo ikke sådan, at denne regering ikke også har lavet andet end at fremsætte et finanslovsforslag.
Jeg tror også, at hr. Ole Birk Olesen er klar over, at vi faktisk har truffet ret drakoniske beslutninger, som netop sikrer et øget arbejdsudbud.
Susie Jessen (DD), 2023-03-29:
En af de ting, jeg bemærkede, da jeg sad og læste regeringens udspil til finanslov, var, at udlændinge nærmest ingenting fylder.
Faktisk er det her et udspil til finanslov, der er fuldstændig støvsuget for udlændingestramninger.
Vi har masser af gode bud på, hvor man kunne finde nogle penge – det kunne man bl.a. ved at sænke ydelserne til arbejdsløse indvandrere og også ved hjælp af en generel opstramning i forhold til de her mærkelige integrationsprojekter, der foregår rundtomkring.
Det her kommer så i en tid, hvor vi har set, at udenrigsministeren nok har ret meget indflydelse på, hvad der foregår på udlændingeområdet – han vil gerne have IS-kvinderne hjem, modtagecenteret i Rwanda er skudt til hjørne med forslaget om en europæisk løsning, og kommissionen for den glemte kvindekamp er blevet lagt i skuffen og ikke genoptaget efter valget.
Så mit spørgsmål er egentlig: Har I i Socialdemokratiet glemt, at I gerne ville have en stram udlændingepolitik?
For jeg synes ikke rigtig, man kan se nogen tegn på, at det er det, I gerne vil føre.
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
En stram udlændingepolitik er det, man fører i Udlændingeministeriet – finanspolitik er det, man fører i Finansministeriet.
Det er en meget god måde at fordele de ting på.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Torsten Schack Pedersen, om det er korrekt forstået, at der i regeringens forslag til finanslov ikke er et positivt bidrag til at få flere hænder i arbejde, og at det nok tværtimod er modsat, fordi regeringens forslag om at videreføre 110 pct. dagpenge til folk, som ikke arbejder, men i stedet tager en uddannelse, nok vil bidrage negativt til, at der er hænder til rådighed for de ledige stillinger, der er derude.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Som sagt er det her en finanslov, der udmønter en række at de aftaler, der er lavet, og som det fremgår af regeringsgrundlaget, er det i høj grad en driftsfinanslov.
Og det er jo ikke sådan, at den her finanslov afspejler alle de prioriteringer, der ligger i regeringsgrundlaget, og som de tre regeringspartier har.
Arbejdet med næste års finanslov er jo nærmest allerede igangsat for at kunne være klar til en fremlæggelse i august.
Så det her er ét element i de ambitioner, vi har.
Men der kommer heldigvis flere finanslove, hvor vi kan komme med yderligere initiativer.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
Det kan jeg jo garantere at vi vil tage med til forhandlingerne, og det har vi i øvrigt allerede gjort.
Vi har jo været til det første møde, og det er positivt, at bredbåndspuljen bliver fortsat.
Den har jo været der i rigtig mange år, men i 2022 var landsbypuljen på 200 mio. kr., og nu er den så afsat til at være nede på 100 mio. kr., altså en besparelse på 100 mio. kr., og det synes vi da er ærgerligt.
Og der er jo ikke skyggen af en udflytning af statslige arbejdspladser, og der er heller ikke noget med en udflytning af uddannelser.
Tværtimod har man valgt at annullere en udflytning af de her fire velfærdsuddannelser.
Så jeg håber da på, at vi kan komme lidt i en anden retning, når vi kommer i gang med forhandlingerne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Jeg tror, det er ganske rigtigt, som hr. Ole Birk Olesen siger, altså at finanslovsforslaget her isoleret set ikke bidrager til den ambition og de mål, vi har om at øge arbejdsudbuddet.
Det er der jo så andre ting der gør.
Det er en afskaffelse af store bededag, det er det uddannelsesudspil, der forhandles i øjeblikket, og så er det en lavere skat på arbejde, en reform af erhvervsfremmesystemet, en lavere generationsskifteskat, og der er et forsknings- og udviklingsfradrag.
Men det har vi jo så gjort på anden vis eller gør på anden vis fremover.
Jeg tror, der er et meget håndfast eksempel.
Der har jo været sådan en tilbagevendende kritik i forhold til tidligere, og det var jo, at der under den tidligere regering aldrig blev opereret med en bredbåndspulje, og at det var noget, der skulle kæmpes ind i finansloven hver eneste gang, og nu er der i regeringens udspil afsat 100 mio. kr. til en bredbåndspulje.
Der er også 100 mio. kr. til en landsbypulje, men det glæder mig da, hvis Danmarksdemokraterne vil gå konstruktivt ind i forhandlingen med det her som et ønske.
For det er vigtigt for os i Venstre, vi synes, det er afgørende, at Danmark er i bedre balance.
Så jeg tager spørgsmålet konstruktivt ned, og jeg glæder mig også til, at det afspejler sig i de videre forhandlinger.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
I Danmarksdemokraterne går vi jo meget op i, at vi skal have et Danmark i balance, at det ikke knækker over, at det ikke kommer for langt i forhold til de levevilkår, man har rundtomkring i landet, og der savner jeg jo lidt initiativer i finanslovsforslaget.
Altså, det er positivt, at man viderefører bredbåndspuljen, men jeg undrer mig også over, hvorfor man har skåret 100 mio. kr. på landsbypuljen.
Så jeg vil egentlig spørge, hvordan det er lykkedes Venstre at få forhandlet det ind, at den er blevet mindre.
Jeg savner også, at der er en udflytning af statslige arbejdspladser.
Jeg bemærkede jo, at Venstre gik til valg på at udflytte 5.000 statslige arbejdspladser fra hovedstadsområdet, og det er i det her finanslovsforslag afsat til nul.
Så jeg vil egentlig bare høre, hvor Venstres fingeraftryk på landdistriktsområdet er.
For mig at se er det sådan set blevet til en tilbagegang, altså en beskæring, af landdistriktspuljen på 100 mio. kr.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Altså, jeg må sige, at de 45.000 er meget ambitiøst.
Det er otte gange så meget, som de to foregående regeringer har lavet.
I de 18 år, jeg har været herinde, har jeg været med til at træffe beslutninger på flere 100.000 i arbejdsudbud, fordi det er det, der øger Danmarks velstand.
Det er det, der øger mulighederne for at tage politiske initiativer – og bare fordi situationen er lidt bedre, betyder det jo ikke, at man så bare skal læne sig tilbage og sige: Nå, men så går det hele nok.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Men jeg anerkendte da også, at det er vigtigt, specielt for Venstre – i SF går vi op i reel beskæftigelse.
Men hvis man har det her fokus, må man vel også anerkende, at man bliver nødt til at trække 17.000 fra de 45.000.
Altså, ellers er man jo fuldstændig ligeglad med tal og fakta.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Det er rigtigt, at Økonomisk Redegørelse viser et bedre billede af dansk økonomi end tidligere, og det er jo sådan set positivt.
En del af forklaringen er nu i øvrigt også beslutninger, som regeringen har truffet, bl.a. afskaffelsen af store bededag; det bidrager til den øgede strukturelle beskæftigelse.
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi gennemfører de reformer, der fremtidssikrer Danmark.
Vi har både brug for at gøre Danmark rigere, vi har brug for at sikre, at der er økonomisk råderum til en lang række initiativer, der står i kø, og så er vi altså også i en situation, hvor vi har brug for at sikre flere hænder på arbejdsmarkedet.
For både i private virksomheder, men også i den offentlige sektor er der udfordringer med at skaffe de fornødne medarbejdere, og derfor er det også en del af forklaringen på, hvorfor det er vigtigt at øge den strukturelle beskæftigelse.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Langt den vigtigste årsag til, at vi er mere velstående i dag, er, at lønmodtagere bliver dygtigere, går på arbejde og uddanner sig – det er produktiviteten, der driver det frem – og det er de lønmodtagere, som skiftende regeringer hele tiden gør livet mere surt for.
Men det var ikke det, vores diskussion handlede om.
Det var det selvmodsigende i det, ordføreren giver udtryk for, nemlig at den her regering ønsker, at der skal komme flere kollegaer.
Nu kommer det så for en dag, at den politik, som regeringen fører, vil betyde, at sygeplejerskerne, pædagogerne og sosu'erne får færre kollegaer i det her år og i den situation, vi står i, med vores velfærd.
Og så stop med at fortælle mig om inflation, for samtidig med at regeringen beder de offentligt ansatte og patienterne og alle mulige andre om at spænde livremmen ind, så skruer man jo op for de gyldne haner over for f.eks. ejendomsinvestorer som Blackstone og andre, hvilket også er inflationært.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Det er rigtigt, at der er tale om en stram finanslov, for der er brug for en stram finanslov for ikke at puste til inflationen, og derfor opererer den også med en, kan man sige, negativ aktivitetsvirkning på dansk økonomi.
Og det er ganske rigtigt, at det betyder, at der kommer lidt færre offentligt ansatte i år.
Det skal ses i lyset af, at der sådan set har været en relativt stor stigning de foregående år, og der opereres også med en forventet stigning i antallet af offentligt ansatte næste år.
Men jeg vil bare understrege, at det at øge arbejdsudbuddet, altså den strukturelle beskæftigelse, bidrager til rigtig meget, og jeg er sådan set meget stolt over det, jeg har været med til i de sidste 18 år, som vel samlet set har løftet den strukturelle beskæftigelse med 250.000.
For det er det, der er den afgørende årsag til, at dansk økonomi er et bedre sted, at vi har handlemuligheder, og at virksomhederne kan få dygtige medarbejdere.
Det sker på baggrund af beslutninger, som Enhedslisten stort set har været imod alle sammen.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Tak for det.
Ordføreren peger på, at grunden til, at man bl.a. gerne vil tvinge danskerne til at arbejde mere og vil tage friheden til fridage fra danskerne, og nogle af de andre initiativer, som regeringen tager, er, at der mangler hænder ude i den offentlige sektor.
Kan ordføreren bekræfte, at med det her finanslovsforslag og den økonomiske politik, der ligger i det, forsvinder der 2.000 medarbejdere i den offentlige sektor i år?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Nu er det her jo ikke en debat om forsknings- og udviklingsfradraget, men det er en debat om regeringens forslag til finanslov, og der har vi nu haft to regeringsordførere på talerstolen, som har sagt, at et af de vigtigste problemer, som skal håndteres i det danske samfund, er manglen på arbejdskraft.
Er det ikke at føre befolkningen bag lyset, når vi har en debat om den kommende finanslov, hvor regeringen ikke bidrager i forhold til det problem, som man under finanslovsdebatten siger er det største problem?
Men det gør regeringen jo ikke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Derfor fremgår det af regeringsgrundlaget, at der her i første halvdel af i år kommer nye initiativer for at sikre, at minkavlerne kan få deres erstatning langt hurtigere end det, der var lagt op til.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Det glæder mig at høre, og vi Konservative er enige i det.
Venstre havde et meget klart krav, som Venstre gik til valg på, nemlig at der skulle laves en advokatundersøgelse af regeringens ansvar.
Hvorfor?
Kan hr. Torsten Schack Pedersen helt konkret give en begrundelse for, hvorfor Venstre ikke mener det længere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at hele minksagen har været et forfærdeligt forløb og et meget, meget alvorligt forløb.
Det, der for mig at se er hovedopgaven nu,
er at få sat fart på udbetalingen af erstatningerne til minkavlerne, for den tidsplan, man har haft, har simpelt hen ikke været god nok.
Det går for langsomt, og jeg mener, at de avlere, der fra den ene dag til den anden kunne se deres livsgrundlag blive taget fra dem, selvfølgelig ikke bare har krav på fuld erstatning, de har også krav på, at det går langt hurtigere end det, der har været lagt op til.
Det er også et af elementerne i regeringsgrundlaget, at der skal ekstra tempo på udbetalingen af erstatningerne, for det er da det mindste, minkavlerne kan forvente.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Dansk økonomi er jo meget sund, og det går også rigtig godt for dansk erhvervsliv, men dansk økonomi kunne være endnu sundere, hvis vi havde det erhverv, som vi havde indtil for 3 år siden, nemlig minkerhvervet.
Det blev jo nedlagt ved hjælp af ulovlige metoder.
Der blev ulovligt udlovet en tempobonus, som var drivende i at få slagtet alle mink i Danmark, og minkavlerne i hele landet blev ulovligt beordret til at slå deres dyr ihjel.
Venstre har været den fremmeste kritiker i den sag, indtil Venstre kom i regering – så er Venstre lige pludselig blevet helt musestille.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Så er det måske rækkefølgen, det kan være udfordringen med.
Jeg erindrer, at der var meget lange debatter her i Folketingssalen for få uger siden i forbindelse med vedtagelsen af forslaget om at afskaffe store bededag, og det er jo et helt konkret, håndfast eksempel på, at der er taget et initiativ, der øger arbejdsudbuddet.
For det er der brug for, og derfor leverer regeringen også løbende på det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Igen er det jo en masse ord om, at man skal tage de store beslutninger, og tilbage står igen, at man undrer sig lidt fra vores side over, hvilke beslutninger der så bliver taget.
Altså, den her finanslov gør jo i bedste fald bare ingenting.
Men det, jeg egentlig ville, var at stille et superkonkret spørgsmål, for uenighederne mellem Venstre og SF er jo klare for enhver; det behøver vi ikke at botanisere i.
Ordføreren var selv inde på, at den strukturelle beskæftigelse skal op med 45.000 personer.
Men er det ikke rigtigt, at med Økonomisk Redegørelse, som lige er kommet sammen med finanslovsforslaget, viser det sig, at den strukturelle beskæftigelse er højere, meget højere, end først antaget, og at man derfor – selv om man har det her fokus, som vi ved regeringen og specielt Venstre har – i hvert fald må trække 17.000 ud af de 45.000?
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Alene dér kan man sige at der er et godt eksempel på, at der faktisk også sker nogle ting.
Og det er jo også sådan, at uanset hvad er den offentlige forbrugsvækst også negativ, både i forhold til den 1-årige effekt og den flerårige effekt.
Så er det jo rigtigt, at hvis man kigger tilbage på coronatiden, var der jo rigtig mange omkostninger, og det har jeg også redegjort for i min ordførertale.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Jeg synes, at det var en udmærket tale med nogle gode betragtninger om dansk økonomi, som jeg faktisk deler.
Jeg er ikke helt enig i udlægningen af, at regeringen præsenterer et stramt forslag til finanslov.
Grunden til, at udgifterne ikke stiger ret meget i forslaget til finanslov, er jo, at der er en hel masse coronabevillinger, som udløber.
Hvis man kigger på de aktiviteter i forslaget til finanslov, som ikke er coronarelaterede, så stiger udgifterne med 1,5 pct., hvilket er en ret stor stigning i en finanslov.
Der bliver talt rigtig meget om, at der er for meget bureaukrati i den offentlige sektor, men hvorfor gør Socialdemokratiet ikke noget ved det?
Kunne man ikke gå ind og sætte sig fast på, hvor meget bureaukrati man vil afskaffe, og så se at komme i gang, i stedet for at det altid bliver noget, man bare siger til et valg, og så sker der aldrig noget?
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
På lønområdet er der jo en kommission i gang i øjeblikket, og med hensyn til det med nye midler er der jo faktisk nye midler i det her finanslovsforslag.
Og hvis man gerne vil tage en drøftelse omkring sundhedsvæsenets fremtidige udfordringer, kan man altid tage en drøftelse med sundhedsministeren om det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-29:
Der er også nogle initiativer, som vi har besluttet, men som regeringen nu udskyder med baggrund i en sundhedsstrukturkommission, altså bl.a. udbygningen af det nære sundhedsvæsen.
Hvis det er sådan, vi skal løse den her sundhedskrise, handler det jo om investeringer både i personale og i kapacitet.
Nu kan jeg så konstatere, at der i oplægget til kommissionen står, at kommissionens forslag til ændret organisering forudsætter et bidrag til en bedre brug af kapacitet og ressourcer og skal muliggøre kvalitetsforbedringer og samlet set være udgiftsneutralt og ikke medføre øget træk på personalekapacitet – altså at der ikke må trækkes på personale og heller ikke må komme til at koste mere.
Kan ordføreren ikke se, at det her efterlader et gigantisk svigt af hele sundhedsområdet, hvis man ikke sender nogle klare signaler om, at man er villig til at investere i både løn- og arbejdsvilkår og i kapacitet?
Tak for det, og tak for talen.
En af de ting, der fyldte rigtig meget i valgkampen, var jo netop kapacitetsudfordringer i sundhedsvæsenet.
Vi ved, at vi har et sundhedsvæsen, der er presset på kapacitet, og det er i høj grad på grund af dårlige løn- og arbejdsvilkår for det sundhedsfaglige personale.
Vi har kapacitetsudfordringer i det nære sundhedsvæsen.
Vi har tarmkræftpatienter, der ligger og venter på behandling på grund af mangel på personale.
Derfor var det utrolig skuffende at læse finanslovsforslaget, hvor der ikke var afsat midler ud over dem, der allerede er aftalt i psykiatriaftalen, og en akutpakke, som i meget begrænset omfang øger kapaciteten, men tværtimod flytter rundt på kapacitet fra det offentlige over til det private.
Men så kom regeringens udspil til en strukturkommission, og deri står der, at noget af det, man skal kigge på, er koordination af kvalitetsudvikling på sundhedsområdet med henblik på at indfri potentialer i en øget nyttiggørelse af data om kvalitet samt øget udbredelse af god praksis, herunder en afvejning af fordele og ulemper ved en styrket statslig rolle heri.
Nu sagde ordføreren, at finanslovsforslaget ikke var tørt og teknokratisk.
Så skal jeg bare høre ordføreren: Er det svaret på sundhedsvæsenets udfordringer, at det skal være tørt og teknokratisk?
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Jeg synes, det er en rigtig udmærket ting at sikre, at der er midler til naboerne til Kærshovedgård.
Når det er sagt, er den finanslov, vi har lagt op til, jo en driftsfinanslov, hvor vi ikke arbejder med symbolpolitik.
Susie Jessen (DD), 2023-03-29:
Det ved jeg ikke om jeg er helt enig i.
Jeg kan godt huske finanslovene fra dengang, da min formand var udlændingeminister, og der var masser af gode forslag i de finanslove, og de blev også implementeret.
Der var alle mulige tiltag – man ville sænke ydelser, og man ville lave udrejsecentre.
Udrejsecentrene er endnu et eksempel på, at der ingenting sker.
Man vil give nogle penge til dem, der bor omkring Kærshovedgård, men man vil ikke gøre andre ting.
Altså, finansloven kan også godt være en rigtig god mulighed for at få gennemført nogle udlændingestramninger og få nogle flere penge i statskassen.
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Finanslovsforslaget indeholder faktisk – nu nævner ordføreren ting, som allerede er initiativer – en akutpakke, som jo er en del af finansloven, og den har været drøftet sammen med andre initiativer op til finanslovsforslagets præsentation.
Man kan sige, at det er sådan lidt tv-køkkenagtigt, at der er nogle ting, vi har gjort på forhånd, herunder Ukrainefonden og andet som inflationshjælpen; men det skyldes jo det simple faktum, at vi står i en særlig situation.
Der har været valg i slutningen af 2022, der blev lavet en midlertidig bevillingslov, og så er vi i gang med at lave en driftsfinanslov nu, hvor ret væsentlige ting af det, som bliver hovedelementerne i den finanslov, allerede er aftalt – inflationspakken, Ukrainefonden, akutpakken på sundhedsområdet og så ikke mindst også den psykiatriindsats, som blev besluttet af et bredt flertal i Folketinget i september sidste år, og som altså har taget penge ud af det, der kunne have været en forhandlingsreserve på den her finanslov.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Det er rigtigt, at vi blev enige om en meget lille reduktion af medarbejderstaben eller af udgifterne til personale i centraladministrationen her for et års tid eller halvandet år siden, eller hvornår det nu var, vi lavede den aftale.
Og det var udmærket, men det hjælper jo ikke meget ude i f.eks. sundhedsvæsenet eller på plejehjemmene eller andre steder i den offentlige sektor, hvor man føler, at man er ved at sande til i bureaukrati.
Så når nu Socialdemokratiet ikke rigtig ønsker at lave andre arbejdsmarkedsreformer, som giver et øget arbejdsudbud, ud over at afskaffe store bededag, kunne man så ikke gøre noget mere ved administrationen derude, hvor det rigtig betyder noget?
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Nu lægges der jo fra regeringens side op til rigtig mange reformer, også en reform, som jeg kan forstå at Konservative er interesseret i at sætte sit præg på, nemlig uddannelses- og universitetsreformen, som jo også vil indeholde et øget arbejdsudbud.
Og det er jo ikke en helt korrekt udlægning, at det med store bededag skulle være det eneste forslag.
Når det er sagt, er det klart, at en del af den frisættelsesopgave, der ligger i forhold til den offentlige sektor, i allerhøjeste grad også handler om at fjerne regler og krav og dermed også offentlige stillinger i centraladministrationen.
Det er almindelig praksis, at man først tager stilling til de ting, når man når dertil.
Og som sagt er det i august måned i år.
Altså, der er jo ikke mange år til det.
Om få måneder frem i tiden fremsætter regeringen forslag til finansloven for 2024, og så kommer vi selvfølgelig også til at tage stilling til det her.
Men der er ikke nogen planer om at skære Klimarådet ned til sokkeholderne.
Der er et spørgsmål om at finde ud af, hvad de skal lave, og så sørge for, at de bliver finansieret i henhold til det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-29:
Tak for belæringen.
Hvis man forholder sig til virkeligheden, og det er ved at kigge frem til, at den næste finanslov først bliver vedtaget engang i december, så efterlader man et Klimaråd, som skal forholde sig til, hvad det er for nogle projekter, de kan planlægge året efter, og om de kan tillade sig at ansætte folk f.eks. i slutningen af dette år.
Man laver en skade på Klimarådet, hvis ikke man fylder bevillingen op, så de kan køre videre på ca. 25 mio. kr.
Det vil være uansvarligt, hvis det er sådan, at man bare i Klimarådet lader, som om man nok får en større bevilling.
Kan ordføreren ikke se, at det efterlader Klimarådet med et kæmpe problem, hvis ikke man fylder op til det niveau, som de har kørt på indtil nu?