runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-29:
Jamen det er egentlig ikke en uregelmæssighed, og jeg har fuld forståelse for, at det også kræver en del at sidde og gennemregne sådan et beslutningsforslag.
Jeg har også kigget på netop det, som Alternativet foreslår med de 90 pct. og 10 pct. til administration.
Jeg har bare stadig væk lidt svært ved helt præcist at gennemskue, om det her vil få en økonomisk konsekvens for kommunerne.
Vi har i hvert fald brug for, at vi ligesom har styr på det økonomiske, når man kommer med sådan nogle forslag, hvor vi jo deler intentionen.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Ja tak, formand.
Og tak for svaret.
Nu siger ordføreren, at det her næsten burde komme fra den borgerlige del af salen, men i Alternativet har vi altså den her frihedstrang, og vi har også en kæmpestor fællesskabsfølelse.
Kender ordføreren ikke den fornemmelse i maven, at man gerne, når børnene er små, vil have lov til selv at bestemme lidt mere, i stedet for at de små poder bare skal af sted?
Søren Espersen (DF), 2022-04-29:
Som jeg har forstået beslutningsforslaget fra De Radikale, er intentionen at styrke samarbejdet og den gensidige forståelse mellem mf'er og forskere på landets universiteter.
Idéen har man fået fra Finland, hvor en sådan forening allerede findes.
Nu har jeg ikke meget forstand på den finske forening, og hvordan de er kommet på idéen; ej heller ved jeg, hvordan det hele fungerede, inden den forening blev stiftet.
Jeg tænker bare umiddelbart, at vi i Danmark og i Folketinget til daglig har et væld af muligheder for at komme i nærkontakt med vores dygtige forskere.
Vi kan afholde alle de høringer, vi vil; vi kan i udvalgene invitere hvem som helst, vi ønsker; vi kan arrangere udvalgsture, hvor man kan studere forskerverdenen; og der er masser af andre muligheder.
Forskerne vil – det ved jeg af erfaring – med glæde komme ind på Borgen for at oplyse os om, hvad man arbejder på, og hvor vi som parlamentarikere eventuelt kan sætte ind.
Det fremgår af beslutningsforslaget, at der skal vælges en bestyrelse, som så 6-8 gange om året skal mødes for at beslutte temaerne for seminarerne.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi som politikere har en pligt til at lytte til alle samfundslag, og der er det at lytte til eksperter og forskere for mig og for Dansk Folkeparti lige så vigtigt, som at vi med vores lytten kan høre græsset gro, som det hedder i en af sentenserne på Christiansborg.
Jeg ved det ikke helt, men jeg tror, det bliver et nej herfra.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-29:
Jeg er jo så så heldig, at jeg har fået lov at være standin i dag på det her beslutningsforslag, som jeg godt vil sige tak til Radikale Venstre for at fremsætte.
Der har allerede været sagt meget omkring forslaget, så den del af det vil jeg ikke gentage.
For Det Konservative Folkeparti er det altid vigtigt med en grundig lovbehandling og med en grundlæggende viden om de områder, vi arbejder med og lovgiver omkring.
Helt generelt er det vores indtryk, at der allerede er meget materiale tilgængeligt, at forskere, universiteter og andre parter med stor viden inden for et specifikt område er gode til at kontakte relevante ordførere, at høringsparter kontakter os i forbindelse med konkrete lovbehandlinger, og at vi har forskellige kontrolorganer, herunder Statsrevisorerne, som bringer yderst relevant viden.
Desuden afholdes der ofte relevante høringer, hvor Folketingets medlemmer deltager og diskuterer med forskere, fagpersoner og branchefolk.
Så der er god viden og gode institutioner, der allerede udfører relevant arbejde, som Folketinget i højere grad kunne inddrage i sit arbejde.
Når det så er sagt, er modellen fra Finland spændende, og det, at man systematisk kan mødes, og at det ikke kun er i forbindelse med en konkret lovbehandling, for at diskutere forskning, kan noget.
Vi vil gerne diskutere nærmere i udvalgsbehandlingen, hvordan vi kan indsamle viden fra Finland og andre lande omkring, hvilke modeller der findes, og hvordan man gør i andre lande.
Men vi er på nuværende tidspunkt ikke klar til at støtte oprettelsen af en forening.
Tak for ordet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-29:
Det, jeg havde læst i finske kilder, hjalp selvfølgelig, og jeg ved ikke, om hr. Kenneth Mikkelsen har brug for hjælp til oversættelsen – nej.
Jeg er enig i, at det har været svært helt præcist at se, hvor vi var henne med det her forslag, og hvad der var af erfaringer andre steder fra.
Det er meget vanskeligt at være uenig i, at vi i højere grad skal arbejde med afsæt i viden og forskning, og det er vel ikke sådan, at vi ikke gør det i betydelig udstrækning, men der er brug for at styrke det, ikke mindst på børne- og undervisningsområdet, og jeg tænkte, at det måske var den minister, vi ville have til stede, men jeg kan godt se, at det er en anden struktur, vi har her.
Det vil jeg sige at jeg ikke selv gør.
Dermed ikke sagt, at evidens ikke kan være utrolig vigtigt, men man skal bare være forsigtig med at overføre forskningsmæssig evidenstænkning fra et område, hvor det er velegnet, til områder, hvor det er mindre eller slet ikke velegnet.
Men det er jo også den type diskussioner, man måske med fordel kunne tage, når vi diskuterer, hvordan vi bruger forskningen i vores lovgivning.
Så vi er bestemt tilhængere af, at vi drøfter, hvordan vi kan bruge viden og forskning stærkere.
Det er jo også tit sådan, at vi får politisk mere interessante debatter, når vi har en fælles platform for at diskutere, så det ikke bare er synsninger og mavefornemmelser, som styrer det, men at vi ud fra en fælles vidensmæssig platform kan tage de reelle politiske debatter og lade os dele os efter anskuelser.
Så med de bemærkninger, som måske så er tilpas svævende som andre ordføreres, vil jeg sige, at jo, det er et sympatisk forslag.
Jeg vil altså også sige, at jeg er meget usikker på hele foreningskonstruktionen.
Jeg tror, at det, i hvert fald, som jeg umiddelbart har tænkt det, kan blive en meget formalistisk måde at arbejde på, og jeg synes egentlig, at vi på områder, hvor forslagsstillerne og jeg har fælles erfaringer, har været gode til at bruge forskerne, når vi stødte på problemer i en given sammenhæng, og at vi så et kort øjeblik lagde de politiske uenigheder til side og sagde, at lad os nu høre ikke én, men fem, seks, otte forskellige forskningsmæssige vinkler på en given problemstilling.
Så der tror jeg nok mere sådan på en ad hoc-tilgang.
Så vi deltager meget gerne i den videre debat om, hvordan vi anvender viden og forskning bedre i lovgivningsarbejdet.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-04-29:
Tak for det, formand.
I Venstre mener vi faktisk, at der er nogle spændende elementer i det her beslutningsforslag, men jeg er måske også på linje med Socialdemokratiets ordfører, nemlig at det faktisk kunne have været rart, hvis Radikale Venstres ordfører havde startet med at stå heroppe og måske havde svaret på nogle af de spørgsmål, som jeg i hvert fald har.
Det er jo, havde jeg nær sagt, svært at være uenig i det her, for hvem vil ikke gerne træffe beslutninger i den her sal på et så oplyst grundlag som overhovedet muligt, og jeg fornemmer egentlig, at det er det sigte, som også ligger her i beslutningsforslaget.
Vi har i Venstre behov for at få afdækket nogle ting i forhold til beslutningsforslaget her.
Vi ønsker bl.a. at få afklaret, hvad det egentlig er for et udbytte, vi kan få ud af en sådan forening, som vi i dag ikke får afdækket på anden vis hos f.eks. VIVE eller i regi af DEA.
Vi har også en række statslige styrelser med forskere og specialister, hvis ekspertise Folketinget jo i forvejen trækker på.
Som det fremgår af beslutningsforslaget her, har forslagsstillerne hentet idéen til at danne den her forening mellem politikere og forskere fra Finland, og vi synes oprigtigt, at det er spændende at dykke ned i, hvad det er for erfaringer, man har gjort sig i Finland.
Det har jeg forsøgt, men må også sige, at det baggrundsmateriale, der ligger på Folketingets hjemmeside, bliver man måske ikke så meget klogere af.
Jeg har også været i gang med sådan egne googlesøgninger, og det er faktisk svært at finde ret meget beskrivelse af den her forening fra Finland, som ligesom er foregangsforening for forslaget her.
Der findes en lille smule på engelsk, og andet er så på finsk.
Der kan jeg da godt afsløre fra talerstolen i dag, at lige nøjagtig det finske ikke er spidskompetencen hos mig, så det blev jeg ikke så meget klogere af.
For Venstre er det som sagt vigtigt at få afklaret, om forudsætningerne for en forening i virkeligheden er de samme i Danmark, som de er i Finland.
Her kunne det være interessant og relevant at kigge på, om det finske parlament, ligesom vi nu har her, har styrelser og statslige forskningsinstitutioner, som de kan trække på.
Har de den samme tradition for at indkalde forskere og eksperter til høring og andet i udvalgene?
Det er vigtigt for os, at vi får afklaret nogle af de her ting, før vi lægger os fast på en endelig model for en eventuel forening.
En tanke kunne være, om der er mulighed for eller ræson i at tænke de her to forskellige forslag sammen i en eller anden form for løsning.
Det var måske mere et åbent spørgsmål, også til kollegaerne i Folketinget.
Som sagt er vi i Venstre ikke afvisende over for beslutningsforslaget, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling, hvor vi håber at kunne blive klogere på indhold, organisering, udbytte og eventuel finansiering af initiativet her.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2022-04-29:
Tak for det, formand.
Ja, det er rigtigt, det er en lidt speciel situation, når der ikke er nogen minister på det, og det, om man så må sige, er et internt anliggende.
Det er også lidt svært, skal jeg være ærlig og sige; jeg ikke helt sikker på, at jeg forstår det.
Nogle gange er det meget smart, at debatten rundes af med dem, der har fremsat beslutningsforslaget.
I den her omgang er det måske en lille smule bagvendt, for jeg tror godt, jeg kunne bruge fru Lotte Rods tale til ligesom at pejle mig ind på, hvad det er, man ønsker.
Det, jeg kan læse, er selvfølgelig, at man lægger op til at understøtte, at der er en struktureret dialog med forskere, altså mellem forskere og politikere, og at man både skal sikre, at forskningen tager farve af, hvad det er for nogle politiske strømninger, men jo ikke mindst, at de politiske diskussioner tager farve af den forskningsmæssige debat og evidens og udvikling, der er ude på området og konkret i den her sammenhæng på børne- og undervisningsområdet, på det pædagogiske område, nogle af de ting, som vi i øvrigt i fællesskab har sat flere penge af til at styrke, altså børneforskning.
Jeg vil også sige på vegne af Socialdemokratiet, at jeg er noget skeptisk over for, om det her er den rigtige måde at gøre det på, for jeg tror sådan set, at vi alle sammen som parlamentarikere, som medlemmer af Folketinget, jo har en arbejdsmodus, hvor vi mødes med både forskere og med interesseorganisationer og med kollegaer og med almindelige borgere og med alle mulige for at oplyse om de politiske valg, vi tager.
Derimod oplever vi vel alle sammen, at der er utrolig meget rift om vores opmærksomhed, og at det nogle gange kan være svært at nå alle de møder, man ligesom har.
Derfor tror jeg, at dem, der ville prioritere at mødes i sådan en forening, jo er nogle af dem, der af egen drift ville prioritere faktisk at mødes med nogle forskere.
Derfor er jeg lidt usikker på, om det her reelt set løser et problem, eller om det bare skaber en struktur, som gør, at den forskningsbaserede dialog, mange af os i forvejen opsøger, vil blive opsøgt af dem, der gerne vil det, og de andre vil det så ikke rigtig ændre noget i forhold til.
Så vi er umiddelbart skeptiske, men jeg ser selvfølgelig frem til, at vi også i udvalget kan få en drøftelse af, hvad man i givet fald kunne sende videre til Udvalget for Forretningsordenen og Præsidiet.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Det vil jeg nu egentlig mene er en fortolkning og ordførerens egne ord og betragtninger i forhold til det her.
Altså, vi har lige fejret en 1. maj, hvor jeg synes, vi kan levere en lang perlerække af resultater i forhold til den samlede arbejderbevægelse.
Og noget af det, vi jo også hylder i forbindelse med den 1. maj, er, at den kamp selvfølgelig ikke er færdig.
Men jeg er sådan set glad for, at vi har et lovforslag i dag, som går ind og afskaffer modregningen i pensionen.
Det synes jeg er et godt skridt på vejen.
Christian Juhl (EL), 2022-05-03:
Jeg forstår svaret sådan, at Socialdemokraterne sådan vil sige bob-bob, når vi skal diskutere, hvordan man styrker arbejderklassen ude på arbejdspladserne, og hvordan vi styrker deres situation, så de får god løn og gode arbejdsforhold og arbejdsmiljøforhold, sådan at arbejdsgiverne bliver presset en smule i en situation, hvor der er mangel på arbejdskraft, i stedet for hele tiden at glatte ud og prøve at sige: Jamen vi skal jo hjælpe arbejdsgiverne endnu en gang.
Altså, jeg forstår det sådan, at Socialdemokraterne er på vej væk fra de gamle klare holdninger til, hvem det er, man holder med på arbejdsmarkedet.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Nja, jeg ved ikke, om det egentlig mere var en kommentar, end det var et decideret spørgsmål.
Det opfatter jeg det nu egentlig mere som.
Der synes jeg bare, at ud over det indholdsmæssige i det her med hele modregningsperspektivet i det, vil jeg bare sige, at det med at afskaffe det, som vi lægger op til i det her, så også har den sidegevinst, at vi formentlig kan være med til at afhjælpe manglen, så der kommer nogle flere ud og leverer et par hænder til det her.
Så det er sådan en positiv gevinst ud over det, der er det centrale i indholdet, nemlig det der med, at vi ikke laver den her straf over for de her familier.
Christian Juhl (EL), 2022-05-03:
Tak for det.
Ordføreren sagde, at der findes rekrutteringsudfordringer i samfundet.
Men i perioder, hvor der er mangel på arbejdskraft, er der en mulighed for netop at få rettet op på de skævheder og uretfærdigheder, der findes på arbejdspladserne, lønmæssigt, arbejdsmiljømæssigt osv. – det har da i gamle dage været almindelige god socialdemokratisk teori – og vi har derfor også engang imellem brug for, at der er mangel på arbejdskraft på vores arbejdsmarked.
Så kan arbejdsgiverne lære det, så de viser rettidig omhu og uddanner nogle folk i tide.
Og det skal de vel kunne mærke?
Det skal vel ikke være sådan, at vi kun bærer arbejdsgivernes ønske og frem og ikke arbejdernes ønsker?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Den sidste del af spørgsmålet kommer vi vel til under det næste lovforslag, som kommer, og så kan vi jo tage debatten der, i forhold til om det er rimeligt eller ej.
Om den anden del er det jo sådan, som fru Victoria Velasquez selv siger, at vi er i gang omkring noget med ydelsessystemet, og så lad os parkere den der.
Og så må vi tage drøftelsen af, hvad der kan opnås af resultater omkring modregning også i forhold til den gruppe.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Nu var udgangspunktet mit spørgsmål, og det valgte ordføreren ikke at svare på.
Det handler jo netop om førtidspensionisten.
Det her er en konkret person; det er et rigtigt menneske, der lige nu får stordriftsfordele og derfor skal forsørge sin partner, der får
Det vil jeg gerne høre om ordføreren mener er rimeligt.
Den anden ting er, om ordføreren tror, at unge tager en uddannelse bare for at kunne være på dagpenge, om ordføreren virkelig har den mistillid til de unge, og om ordføreren slet ikke har fantasi til at forestille sig, at det kunne være noget andet end de nyuddannedes dagpenge, der skulle finansiere »Danmark kan mere I«.
René Christensen (DF), 2022-05-03:
Tak for det.
Som en tidligere ordfører sagde: Det skal gå stærkt; det skal gå så stærkt, at det skulle have været i søndags, at lovforslaget skulle have været vedtaget, så det kunne have været udmøntet inden den 1. maj 2022.
Så går det forholdsvis hurtigt, når det er med tilbagevirkende kraft.
Det kommer nok ikke til at ske.
Som flere ordførere har sagt, ligner det jo meget lovforslag L 170.
Dog er det et forslag, som ikke er finansieret, og det er jo egentlig meget sjovt, at det er det her forslag, som Enhedslisten siger de godt kan stemme for.
For når der endelig er et forslag, der ikke er finansieret, så ligger det lige til højrebenet for Enhedslisten.
Men Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Vi støtter selvfølgelig L 170.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Jeg hører også til dem, der er glade for, at Socialdemokratiet har ændret holdning i det her spørgsmål.
Altså, vi skal jo ikke mere end et år tilbage, hvor det var sådan, at når vi behandlede sagerne her, stod Socialdemokratiet og talte imod det her – statsministeren talte imod det, beskæftigelsesministeren talte imod det, forskellige ordførere talte imod det – og sagde, at det var et bærende princip, at man skulle forsørge sig og sine, og at det her ville gå ind og bryde med det, så det var en meget dårlig idé.
Kunne ordføreren ikke prøve at forklare, hvad det er, der har ændret sig på det år?
Hvad er det for en debat, der har gjort Socialdemokratiet klogere, end man var for et år siden?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jamen altså, indtil tingene ligesom bliver en realitet og bliver lagt frem, er man jo forpligtet af det standpunkt, man har taget.
Men det er klart, at det har været en lang proces; vi har da også lyttet til rigtig mange gode kræfter udeomkring i samfundet, der i den grad har prøvet at gøre os opmærksomme på den uretfærdighed, der for rigtig mange familier har ligget i det den her forbindelse.
Og så vil vi jo bare glæde os over, at vi i dag behandler dette lovforslag – og ærgrer os så lidt over, at Nye Borgerlige ikke stemmer for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Nu har jeg ikke været på talerstolen og redegøre for vores holdning endnu, så det ved jeg ikke hvor ordføreren har fra.
Men det vil sige, at det er en uretfærdighed, som man gør op med.
Altså, det er det, jeg spørger til.
Var det også uretfærdigt for et år siden, men der ønskede Socialdemokratiet ikke at ændre det?
Eller har det nu ændret sig, sådan at det for et år siden ikke var uretfærdigt, men at det nu det pludselig er blevet uretfærdigt?
Altså, man kan jo ikke stå og spise med begge hænder, vel?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Det mener jeg nu godt man kan – altså spise med begge hænder; det kan jeg ikke se at der er nogen problemer i.
Men altså, jeg synes, at jeg i mit indlæg før gav udtryk for, at der er processer og ting, der udvikler sig og ændrer sig, hvilket gør, at vi indimellem også ændrer vores standpunkt fra, hvad det har været tidligere.
Det vil man jo også kunne opleve i forbindelse med den her regering, i forhold til hvad socialdemokrater tilbage i tiden har sagt.
Der sker en udvikling, og den udvikling har vi fulgt, og jeg synes, vi træffer en rigtig beslutning i dag.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Tak til hr. Henrik Møller.
Jeg synes lige, at der manglede lidt i hr. Henrik Møllers tale.
Derfor faldt det mig bare lige for brystet, at hr. Henrik Møller ikke nævnte os i forbindelse med det.
Vi er jo ikke med i Dansk Folkeparti længere, og dermed er der ikke flertal for loven, med mindre vi stemmer for.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Det viser jo, hvordan virkeligheden udvikler sig og forandrer sig hele tiden.
Da man startede med det her, var det i én virkelighed, og nu i dag, hvor vi står med førstebehandlingen af lovforslaget, er det lige pludselig i en ny virkelighed, hvor tingene er forandret.
Man kan sige, at da vi indgik aftalen, var det med Dansk Folkeparti.
Og jeg skal selvfølgelig beklage, at jeg ikke helt ved, hvordan det ser ud i forhold til Gæs og Gaser omkring selve den aftale, der ligger her.
Men da hr. Bent Bøgsted var en af dem, der var med til at indgå aftalen, håber jeg da, at det tilsagn i og for sig stadig væk gælder.
Så jeg skal beklage, at jeg ikke også fik nævnt jer som gruppe.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Tak for det.
Det er bare for, at der sådan skal være orden i det hele, så regeringen ikke tager noget for givet, altså at sådan er det bare.
Jeg skal nok redegøre for det, når jeg går på talerstolen til sidst.
Det er jo til allersidst, inden ministeren skal op.
Da har jeg fået lov til at gå på talerstolen.
Så skal jeg nok redegøre for, hvad min lille gruppe, det arbejdsfællesskab, som vi kalder for Gæs og Gaser – det er, for at det ikke skal forveksles med et parti – siger til det her lovforslag.
Men det er bare lige for at være sikker på, at hr. Henrik Møller ikke tror, at det hele var på plads på forhånd, før alle har været oppe at sige deres mening.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Det er jo pensionerne her – og ægtefæller – vi snakker om, og som der er et lovforslag om, og det er sådan set det, jeg som udgangspunkt forholder mig til.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Tak for det.
Mener ordføreren, det er rimeligt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Inden valget var der stort set ingen grænser for, hvordan venstrefløjen kunne angribe borgerlige partier og alle, der kom i nærheden af at have haft noget magt i Danmark, altså fordi de havde skabt den her store ulighed i samfundet, til trods for at vi er et af de mest lige samfund i verden.
Nu er vi her, 3 år efter at SF og Enhedslisten har været parlamentarisk grundlag for en regering, og hvad er så resultatet?
Resultatet er, at uligheden på den måde, som vi måler den, er steget.
Nu behandler vi nogle reformer, nogle forslag, som også øger uligheden.
Men vupti, nu betyder det lige pludselig ikke noget for SF, for nu er man selv med i en aftale, og så gør det ikke noget, at uligheden stiger i samfundet.
For lad os lige kigge lidt på faktum.
Faktum er, at den nuværende regering ledet af Mette Frederiksen med støtte fra SF og støtte fra Enhedslisten har øget uligheden med, hvad der samlet set svarer til 0,22 på Ginikoefficienten.
Målt på år er det faktisk mere, end uligheden steg under Løkkeregeringen.
Sjovt nok hører vi ikke de store paroler fra fagbevægelsen lige nu – det kommer nok, hvis magten skifter igen – og sjovt nok er de store paroler fra venstrefløjen også forsvundet.
For det er nu, venstrefløjen har ansvaret og lægger stemmer til de ting, som øger uligheden.
Den seneste reform, »Danmark kan mere I«, øger også uligheden i samfundet, til trods for hvad hr. Karsten Hønge mener den gør.
Det gør den faktisk hovedsagelig, fordi man fjerner den grønne check.
Så lad os en gang for alle dræbe den her ulidelige debat om ulighed, for når det kommer til stykket, er det jo sådan set venstrefløjen lige nu, der lægger stemmer til, at uligheden øges mest i samfundet, og det har man åbenbart ikke noget imod.
Det er nok bare, fordi det ikke er den rigtige ulighed.
René Christensen (DF), 2022-05-03:
Tak for det, formand.
Jamen flere har jo også fortalt, hvad det her forslag egentlig handler om.
Vi har jo tidligere haft et par lovforslag, hvor nogle af tingene i hvert fald er med, men jeg kan konstatere, at der, når man kigger på forslaget her, er elementer, som går igen i forhold til de to lovforslag, som jo så i hvert fald bliver til noget.
En ting, som også er med, er, at vi i forbindelse med de tidligere lovforslag også sænker elafgiften med 17 øre frem mod 2030.
Nu står der ikke lige her, hvad det skal være, men der vil jeg da også bare sige, at selv om vi deler den aftale, vil vi da gerne være med til – hvis der er andre, der vil være med til det – at presse på, så vi kunne få det presset lidt frem.
Der er ingen tvivl om, at hvis man kigger på en sænkelse af elafgiften sådan helt isoleret set, så er det en af de ting, som vil kunne gøre det billigere at være dansker.
Hvis man går meget op i den sociale fordeling, opgøres elafgiften jo i kroner og øre, og om man er rig eller fattig, så bruger man sådan set noget nær det samme i el.
Så hvis vi kunne tale mere om at få sat elafgiften ned, vil det faktisk ramme socialt fuldstændig rigtigt.
For dem, der har de lave indkomster, vil jo få det samme i skatterabat som det, dem med de høje indkomster vil få i skatterabat.
Så jeg tænker egentlig, at der kunne være noget ramasjang i det.
Der er vi i hvert fald enige i hele den borgerlige blok om at få presset på i forhold til det.
Og hvis man er socialdemokrat eller socialist, må man vel også være interesseret i, at man kan lave noget politik, som også rammer socialt rigtigt.
Så jeg læser det her forslag, som at der er noget at arbejde med, særlig i forhold til elafgiften.
Så tak for forslaget.