runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2018-01-09:
Tak for det.
Klimakrisen er jo en stor og nærværende krise, som fylder mere og mere i vores tid, og som bliver mere og mere vigtig at tage hånd om og finde løsninger på hurtigst muligt.
Når det handler om at begrænse klimakrisen, skal vi gøre en række ting, der handler om at skrue ned for vores forbrug af fossile brændsler, skrue ned for vores kødproduktion og -forbrug, f.eks. og en masse andre ting.
Men lige meget hvad vi gør, så er der fuld gang i konsekvenserne af klimakrisen, og den type af konsekvenser sker derude over hele landet.
Det er det, vi kalder klimapåvirkninger, som skal løses ved hjælp af nogle klimatiltag helt lokalt rundtomkring i hele landet.
Derfor er vi selvfølgelig store tilhængere af Enhedslistens forslag.
Vi forventer at stemme for det, men vil selvfølgelig deltage aktivt i udvalgsarbejdet med hensyn til, hvordan vi kan blive mere præcise med hensyn til de forskellige justeringer, som Enhedslisten foreslår.
Der er masser af gode elementer, men der er jo også en del viden at hente i den analyse, som er på vej, med hensyn til hvor vi skal lande, så selvfølgelig giver det også mening måske ikke at vente på den, men at se på den så hurtigt som muligt og hente nogle konklusioner ud af den, hvis vi kan det på forhånd.
Jeg er også enig i det, som fru Ida Auken har fremført, at der skal handles hurtigt her.
Der er brug for, at vi får fjernet nogle barrierer så hurtigt som muligt, for at de her projekter kan komme i gang og blive så nyttige og gennemtænkte og kreative som muligt.
Susanne Eilersen (DF), 2018-01-09:
Jeg vil ikke stå her i dag og sætte kroner og øre på.
Jeg vil hellere vente, til vi får en god politisk drøftelse om en udligningsreform.
Og så kan et udligningsparameter jo udløse, at man firer eller slækker på nogle andre udligningsformer.
Så derfor ser jeg det som en helhed, og det vil være meget svært lige nu og her at sige, om vi skal have beløbet sat 200.000 kr. eller 500.000 kr. ned.
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-09:
Jamen det er en meget rigtig betragtning, at det, at der er et begrænset antal kroner til rådighed for den enkelte kommune i anlægsbudgettet, jo gør, at der med en så stor medfinansieringsprocent for kommunerne garanteret er klimatilpasningsprojekter, der bliver nedprioriteret, fordi der er andre vigtige formål, som kommunerne bruger pengene på.
Det mener jeg at man kan løse langt hen ad vejen ved at have en lavere procent.
Så jeg tror, at vi næsten er enige om det her.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er ganske enig i, at her er der også en problemstilling, det er klart, men alene det, at vi har diskussionen her i dag, giver jo også anledning til, at nogle kommuner måske sætter sig ned og overvejer, om de skal vente med det her eller de skal gøre det på en anden måde.
Det samme gælder ude i spildevandssektoren.
Derfor deler jeg spørgerens opfattelse af, at når vi har fået analyseret det her færdigt, fået kigget på de udfordringer, der er, og som er helt regulære i forhold til at sikre, at vi får mest mulig klimatilpasning for de ressourcer, der afsættes, herunder også fordelingen, og hvordan vi får det håndteret, haster det med at få truffet en politisk beslutning.
Ida Auken (RV), 2018-01-09:
Mange tak for det.
Så vil jeg bare spørge, om der er en mulighed for, at ministeren kunne gå tilbage i sit system og bruge den store indflydelse og betydningsfuldhed, som jeg ved han har, til at lægge lidt pres på, at vi måske kan få fremskyndet både analysen og beslutningen, og sige, at det her er en rigtig, rigtig vigtig sag.
Det er altså vigtigt, at vi ikke står og venter på, at man har de her oversvømmelser ude i kommunerne, hvor folks kældre, marker og andre ting bliver oversvømmet, men faktisk kommer i gang hurtigst muligt med at sikre det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-09:
Ting tager tid, og nogle ting tager længere tid end andre.
Men her er det jo helt afgørende, at vi har et ordentligt beslutningsgrundlag.
Som jeg nævnte i min tale, er det jo ikke småpenge, der er tale om.
For et enkelt selskabs vedkommende var der ansøgninger for 5 mia. kr., og det er jo ganske, ganske mange penge.
Derfor er regeringen selvfølgelig optaget af, at vi gør det her på den rigtige måde, altså så vi sikrer os, at vi samfundsmæssigt får mest mulig klimatilpasning for de penge, der bruges, hvad enten det er i en kommune eller et spildevandsselskab.
Og vi skal også sikre os, at det ikke er således, at kommunerne bare tørrer store regninger af på spildevandsforbrugerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-01-09:
Tak for det.
Tak for modtagelsen.
Jeg synes, det lyder fornuftigt at prøve at gå efter at kunne strikke en beretning sammen, især hvis det er en beretning, som så præciserer, at vivil ændre noget.
For jeg kan godt se dilemmaet, hvis man ude i forsyningssektoren siger, at man lige vil afvente, hvad der politisk bliver konkluderet i forbindelse med den analyse, som ministeren har sat i gang, og jeg kan godt forstå, hvis der er kommuner, der siger, at de ikke ønsker at indføre medfinansiering på 25 pct., hvis det er sådan, at der om få måneder er en situation, hvor forsyningsselskaberne kan bære den samlede investering.
Med hensyn til det der med kontrol af, hvad det er for nogle projekter, der gennemføres, synes jeg egentlig, det er rimeligt at se på, om det i øjeblikket er for bureaukratisk en måde, som Forsyningssekretariatet håndterer det på, og om ikke arbejdet bliver gjort så godt, at man kunne nøjes med en stikprøvekontrol af de projekter, som gennemføres.
Kan ordføreren ikke se, at der kunne være noget at gå efter med hensyn til afbureaukratiseringsregler?
Jens Joel (S), 2018-01-09:
I forhold til bureaukrati er det jo altid en balancegang, og jeg vil slet ikke afvise, at man kan finde nye måder at ramme den balance på, eller at der kan være tilpasninger, som kan laves i samarbejde med KL og Forsyningssekretariatet.
Det, der bare er vigtigt, er jo, at når man har muligheden for at opkræve pengene på vandregningen – og det er Enhedslisten jo i øvrigt med i forbindelse med vandsektorlovgivningen – skal vi selvfølgelig også have hånd i hanke med, at de penge, der bliver opkrævet hos forbrugerne, også er udtryk for de reelle omkostninger, som der er enten ved klimatilpasninger eller ved noget andet.
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-09:
Der er ingen tvivl om, at med de øgede regnmængder, som er konstateret de seneste år – og der er intet, der tyder på, at den udvikling stopper – er der brug for, at man tilpasser især vores byer til de her øgede regnmængder.
Og til det formål er overfladeløsninger bestemt at foretrække – man kan jo se på de resultater, der har været, at det er en hel del billigere at lave overfladeløsninger.
Tidligere var der en model, hvor vandselskaberne finansierede det hundrede procent, og den model er der altså nogle der mener førte til overinvesteringer, fordi det simpelt hen er for nemt at sende hele regningen over til vandforbrugerne, mens man med den nuværende model, hvor der er 25 pct. kommunal finansiering, har en bedre, kan man sige, demokratisk kontrol med, at de projekter, der bliver lavet, også er nogle, der er brug for.
For alt andet lige er det at foretrække, at det er folkevalgte politikere, som i det åbne rum tager beslutningerne, og som kan stilles til ansvar af vælgerne for de beslutninger, man har taget, og den måde, man har disponeret en kommunes penge på.
Så derfor er det at foretrække, at der er en vis form for kommunal finansiering.
Men i Dansk Folkeparti er vi sådan set også enige med forslagsstillerne i, at der kan ligge et problem i, at medfinansieringen er på 25 pct., og at det dermed er nogle betragtelige beløb, som kommunerne skal punge ud med.
I og med at kommunerne jo også er underlagt en del restriktioner, i forhold til hvor meget og hvordan man må bruge kommunekassen på anlægsprojekter, kommer de her klimatilpasningsprojekter til at konkurrere med alle mulige andre kommunale anlægsprojekter om at fylde kommunens økonomiske ramme ud.
Og dermed risikerer man, at de her klimatilpasningsprojekter ikke gennemføres, fordi politikerne, sikkert af gode grunde, har besluttet, at det har været vigtigere at renovere en skole eller udbygge et plejehjem eller andre gode formål.
Derfor vil vi gerne medgive, at der måske er brug for, at finansieringsprocenten for kommunerne kunne være lavere, for at man får gennemført flere klimatilpasningsprojekter.
Og derfor er vi da også glade for, at ministeren her for lidt siden sagde, at man jo er i gang med en analyse af det her område.
For det kunne jo være et sted imellem de 25 pct. og de 0 pct. kommunal finansiering, som var det optimale.
Så det er ikke, fordi vi er uenige i udgangspunktet for beslutningsforslaget, men fordi vi gerne vil være sikre på, at man tager den rigtige beslutning, at vi gerne vil vente lidt og se, hvad ministeriets analyse fører med sig.
Så jeg vil gerne sige, at vi gerne vil vente med en beslutning, men at vi mener, der nok er en grund til at ændre finansieringssystemet fra det nuværende og til en lavere kommunal sats.
Det er vi sådan set enige med forslagsstillerne i.
Så på den baggrund vil jeg sige, at vi ikke støtter beslutningsforslaget, men at vi gerne vil være med til at lave en ny og bedre model på et lidt senere tidspunkt end i dag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-01-09:
Tak for den relativt pæne modtagelse fulgt op af lidt blandet rygcrawl og brystsvømning og træden vande.
Der er den der åbning med at se på, om det nu er den rigtige procentsats, men jeg synes, at det er rimeligt, at der lokalt er en vis kontrol med, hvad det er for nogle investeringer, der laves, og om man laver de bedste investeringer.
Der synes jeg at det er meget oplagt at kommunerne har en vis indsigt i og indflydelse på, hvad der foregår i vandselskaber.
Jeg kan sagtens forestille mig, at kommuner f.eks. i forbindelse med større projekter kunne have en eller en mulighed for at skulle godkende investeringsbudgetter for den lokale vandforsyning, inden man laver større projekter, som håndterer overfladevand på overfladen.
Det er jo helt naturligt.
Jeg synes, at man bør kunne sikre det via nogle processer, frem for om det er med en bestemt, hvad skal man sige, betalingsprocent.
Kan ordføreren ikke se, at der kunne være muligheder for, at den kommunale kontrol kunne sikres, ved at man skulle godkende nogle investeringsbudgetter?
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-09:
Jo, jeg anerkender da, at det, at der er en ekstern kontrol med, at pengene anvendes korrekt, alt andet lige er bedre end den situation, som man ellers kunne forestille sig, hvor det alene var i et lukket rum, i et bestyrelseslokale beslutningerne blev truffet.
Men jeg mener, det er sundt af hensyn til den almindelige offentlige debat, at der også er en vis kommunal medfinansiering.
Hvor stor den skal være, vil jeg ikke lægge mig fast på, men i hvert fald nok mindre end de 25 pct., der er tilfældet i dag.
Jeg synes hellere, at hr. Søren Egge Rasmussen skal glæde sig over, at vi faktisk er enige om, hvilken vej vi vil gå, og så diskuterer vi egentlig bare, hvor store skridt vi skal tage.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-01-09:
Jeg glæder mig da også over, at ordføreren stadig væk har hovedet over vandet i sin træden vande.
Jeg kan forstå, at fru Pia Adelsteen også har haft en vis interesse for det her forslag og har stillet tre spørgsmål til den her sag.
Jeg synes, at der er kommet nogle tal frem, som faktisk indikerer, at der er noget investeringslyst, der er gået ned i 2017.
Det synes jeg egentlig kunne være interessant via udvalgsbehandlingen at få kigget nøjere på.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke den her konkurrence med andre kommunale projekter, andre kommunale investeringer er en ulighed og en skævhed.
Der kan jo være nogle kommuner, som har stort behov for at lave klimatilpasningsprojekter, så man ikke får oversvømmede kældre i bestemte kommuner.
Det vil i nogle kommuner være meget svært at løfte andre serviceopgaver, hvis man skal redde folks kældre.
Tak for modtagelsen, som jo var positiv, indtil konklusionen skulle drages, nemlig at regeringen ikke ville støtte forslaget.
Jeg vil nu lægge vægt på alle de positive ord, som ministeren kom med i sin modtagelse.
Jeg synes, at der med hensyn til økonomien er god grund til at se på, hvad der egentlig er den mest hensigtsmæssige inddrivelse af de her udgifter til tiltag, der skal forhindre, at der sker oversvømmelser i forbindelse med regnvand.
Det er jo et spørgsmål om, om vi skal betale det som forbrugere over vandafledningsafgifterne, eller om vi også skal betale en del af det over kommuneskatten.
Hvis det er sådan, at man kommer frem til, at den måde, det kører på, hvor det ikke er forsyningsselskaberne, der håndterer opgaven alene, er for bureaukratisk, så synes jeg da, at der er god grund til at vende tilbage til den løsning, som man tidligere har anvendt.
Jeg vil godt høre ministeren, om der er belæg for at sige, at det fungerede dårligt i den her 3-årige periode, hvor der var 100 pct.s finansiering fra vandsektorens side.
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-09:
Er Enhedslisten ikke enig i, at man ikke fratager nogen deres frihed, medmindre det er absolut nødvendigt?
Det er netop det, der står i lovforslaget, nemlig at man skal have afprøvet socialpædagogiske initiativer og andet, inden man anvender magt.
Enhedslisten nævner også afskærmningsrum, og jeg kan godt forstå, at Enhedslisten har nogle bekymringer, og det skal man selvfølgelig også altid have, når man anvender magt, men hvis nu alternativet er, at man skal være fastspændt i bælte i 12 timer, er et afskærmningslokale, hvor man kommer hen og falder ned på jorden i 2 timer med overvågning fra personalet og adgang til toilet, så ikke bedre, end hvis man skulle være fastspændt i 12 timer eller længere tid?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-09:
Jeg har godt noteret mig, at i noget af det meget materiale, vi har fået i den her sag, er der synspunkter, der hedder: Noget andet kunne være værre.
Men dybest set
mener jeg, at det er meget forkert, at man kan anbringe borgere i isolation – man skal ellers have hjemmel til det – sådan som man gør i lovforslaget her.
Jeg kan jo se, at f.eks. Socialpædagogernes Landsforbund, som organiserer 60-70 pct. af de medarbejdere, der er på området, og på den måde jo kan være i meget tæt kontakt med praksisfeltet, har fuldstændig samme synspunkt. Så jeg mener, at man her burde have lyttet til dem, der er ude i praksis, og have undladt at indskrive en sådan bestemmelse i forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-09:
Anerkender Enhedslisten, at der har været efterspurgt øgede indgrebsmuligheder både fra Region Sjælland og fra Kofoedsminde af personalet, som arbejder med de her dømte?
De har efterspurgt handling fra Folketingets partier.
Det er jo ikke noget, vi beslutter for vores blå øjnes skyld.
Det handler jo også om at sikre, at dem, som er dømt, ikke fortsætter deres overgreb på bl.a. småpiger.
Der er jo dømte, som er dømt for drab på en pige på 4 år, og som er fortsat med at krænke og forulempe over internettet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Enhedslisten vil gøre i stedet.
Hvad er løsningen fra Enhedslistens side for at imødekomme Region Sjælland og Kofoedsminde, altså personalet, som har efterlyst de her indgrebsmuligheder?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-09:
Jeg tror sådan set allerede, at jeg har svaret på det i mit svar til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Jeg mener, at der burde have været kigget på, om man skulle løse problemet med den beskyttede beskæftigelse.
Det er jo i hvert fald det, der angives i lovbemærkningerne, så jeg går ud fra, at det er der, problemet har været, ellers havde man vel skrevet noget andet i lovbemærkningerne, eller i sidste ende sørget for, at der er en fuldstændig adskillelse, sådan at der ikke kun var et botilbud, men flere.
Men under alle omstændigheder at sige, at løsningen er, at man indskrænker rettighederne for 67 borgere, der intet som helst har at gøre med de kriminelle handlinger, som de tre øvrige har udført, synes jeg simpelt hen ikke acceptabelt.
Laura Lindahl (LA), 2018-01-09:
Tak for det.
Jeg er bare lidt interesseret i at høre, hvorfor Enhedslisten mener, at det rigtige at gøre er at skille borgerne fra hinanden, altså de 67 fra de 3.
For vi hørte jo netop fra institutionen, fra fagpersonalet, at de 3 fungerer og trives allerbedst sammen med de øvrige.
Så at isolere de 3 borgere er ikke noget, de fagprofessionelle anbefaler at gøre, af hensyn til trivslen hos de her 3 borgere.
Så hvorfor er det, at Enhedslisten mener, at det er det rigtige at gøre?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-09:
Altså, vi anerkender, at magtanvendelse kan være nødvendigt.
Vi er også enige i – vi har i øvrigt selv i sin tid stemt for det, man nu vil skærpe håndhævelsen af – at man forhindrer enkelte domsanbragte i at have adgang til internettet.
Det helt afgørende er, om det virkelig skal være sådan, at fordi der er behov for en type magtanvendelse over for 3 borgere, hvor der er et konkret problem, skal man for en sikkerheds skyld anvende den samme magtanvendelse over for 67 borgere, der ikke har det problem.
Så det er ikke magtanvendelsen, som udspringer af det behov, der er i forhold til de konkrete borgere, hvor der er brug for magtanvendelsen, men det, at man her bruger den vilkårligt over for andre borgere.
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Laura Lindahl (LA), 2018-01-09:
Nej, det har jeg godt forstået, og vi er jo også langt hen ad vejen enige i, at det er ærgerligt, at man skal det.
Men det var ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte til Enhedslistens forslag til at løse den udfordring, vi har med de 3 borgere.
Der påpeger ordføreren, at jeres forslag er, at man skiller dem ad, at de 3 borgere skal leve isoleret fra de øvrige borgere.
Og der spørger jeg bare: Hvorfor mener I, at det er det rigtige at gøre, når fagpersonalet på institutionen kraftigt fraråder at gøre det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-09:
Det, som jeg meget udtrykkeligt sagde, var, at i lovbemærkningerne står der, at dér, hvor problemet opstår, er i den beskyttede beskæftigelse.
Derfor er det min opfattelse, Enhedslistens opfattelse, at når det er det, der angives som problemet, så er det dér, problemet skal løses.
Og så sagde jeg, at kan man ikke løse det på den måde, som man angiveligt må forstå man ville kunne løse det på, må man overveje at lave en opdeling af botilbuddet.
Det kan i hvert fald ikke være den rigtige løsning, at man fratager borgere rettigheder, fordi der er et problem i forhold til magtanvendelse over for andre borgere.
Magtanvendelse må være knyttet til behovet i forhold til den enkelte borger og må ikke foregå vilkårligt.
Jo, altså, det gør man.
Det vil jeg slet ikke bestride.
Men det er jo omkostningerne, jeg bestrider.
Og hvis man nu ser på det, som om man var en af de 67 borgere, der nu får frataget deres mulighed for adgang, hvad skal man så give dem af begrundelse?
Ja, den er, at de tilfældigt – nej, ikke tilfældigt, for der er kun et i landet – er blevet anbragt på et botilbud sammen med nogle, der har den givne dom.
Og så er man da nødt til at overveje at adskille dem.
Men det kan jo være konsekvensen.
Konsekvensen kan aldrig være, at man fratager frihedsrettigheder fra de 67 borgere, som nu engang hidtil har haft dem.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-01-09:
Det ville kræve en mandsopdækning, hvilket ikke er sædvane på Kofoedsminde.
For i sagens natur vil det jo være sådan, at hvis der ikke konstant og hele tiden er personale, ville der kunne komme en mobil fra en person til en anden.
Altså, det er jo ikke mobiler som i gamle dage trods alt, hvor det var store klodser.
Det er noget, du kan bære på dig og dermed kan give til en anden.
Så det vil kræve en ekstremt indgribende situation over for alle borgere, hvis man sagde, at der skal sættes personale nok på til at undgå, at telefonerne bliver givet fra den ene til den anden.
Og det er jo derfor, vi vælger en løsning, hvor man siger: Der er fin adgang til internettet.
Det foregår bare i særskilte lokaler.
Så jeg vil bare spørge, om Enhedslisten ikke anerkender, at man ved den løsning her undgår en situation, hvor nogle borgere kan blive udsat for en risiko, fordi nogle kan true sig til at få mobiltelefoner.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-09:
Så vil jeg spørge bare for at få en fornemmelse af, hvad Dansk Folkeparti tænker om niveauet her.
Altså, i dag er det jo sådan, at man skal have de her udgifter på godt og vel 1 mio. kr., før man overhovedet får så meget som 1 kr. i refusion af staten.
Kunne ordføreren give et bud på, hvor vi skal befinde os henne?
Hvor sådan cirka skulle vi ramme, hvis der skulle være en rimelig balance mellem det økonomiske ansvar, den enkelte kommune måtte tage, og det økonomiske ansvar, som fællesskabet bør tage på det her område?
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-09:
Tak for det.
Med det her lovforslag bliver der skabt en hjemmel til, at driftsherren kan beslutte, at der indføres en række indgrebsmuligheder, som kan anvendes i sikrede boformer efter servicelovens § 108.
Formålet med lovforslaget er at opretholde ordenen og sikkerheden i boformer med sikrede afdelinger samt at forebygge ny kriminalitet.
Region Sjælland og Kofoedsminde har også efterspurgt øgede indgrebsmuligheder.
Der er kun én boform i Danmark, som har en sikret afdeling for udviklingshæmmede, og det er Kofoedsminde.
Kofoedsminde huser personer, som har fået en dom, eller som er idømt en foranstaltning i et åbent eller et sikret miljø.
Nogle af beboerne på Kofoedsminde har et vilkår i deres straf, som forbyder dem at have uovervåget adgang til telefon og internet.
For at forhindre, at beboere med domsvilkår om overvåget adgang til telefon og internet får fat i telefoner, smartphones eller lignende fra beboere uden et sådant domsvilkår, er beboerne med domsvilkår anbragt på en separat og sikret afdeling.
I praksis sker det dog desværre alligevel af og til, at en beboer med domsvilkår om overvåget adgang til telefon og internet får fat i en telefon, en smartphone eller lignende via de andre beboere.
Og det sker, fordi beboerne omgås hinanden, f.eks. under beskæftigelse.
På den baggrund har et flertal i Folketinget vurderet, at der er behov for en hjemmel til, at der i boformer med sikrede afdelinger kan nedlægges et forbud mod enheder, der muliggør internetadgang.
Det skal også ses i lyset af de sager, hvor pædofilidømte anbragte har haft kontakt med mindreårige piger over internettet.
Forbuddet skal også forebygge, at pædofilidømte anbragte bestiller f.eks. voldtægter af mindreårige over nettet.
Derudover vil forbuddet også kunne forhindre de anbragte i at bestille ulovlige genstande over internettet som f.eks. euforiserende stoffer og våben.
I Dansk Folkeparti har vi anbefalet, at man bruger jamming.
Og det er en af de bedste og mest effektive løsninger til at forhindre beboere adgang til internettet.
Vi håber også, at der med tiden kommer en god løsning, når forsøg med jamming har været afprøvet, men desværre har det vist sig, at det er en langvarig proces.
Først i 2021 vil ministeriet tage stilling til, om der fortsat er et behov for den foreslåede hjemmel, som vi giver nu, for først på det tidspunkt har man undersøgt muligheden for at jamme internetsignalet.
Lovforslaget giver også mulighed for at anvende scannere til personundersøgelse, og der gives mulighed for, at personalet kan undersøge den anbragtes opholdsrum, f.eks. ved begrundet mistanke om, at den anbragte er i besiddelse af effekter, der kan true ordenen eller sikkerheden i boformen.
Derfor kan jeg jo kun sige, at efter de langvarige drøftelser, vi har haft – det har været en langvarig proces, fordi vi havde de drøftelser, hvor det kun skulle omhandle Kofoedsminde og ikke andre boformer – så synes jeg, vi har opnået en god enighed i aftalekredsen, og derfor støtter vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig lovforslaget.