runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-03-23:
Tak for det.
Jeg tror faktisk også, at Enhedslisten og SF er ret enige i spørgsmålet om ulige løn i almindelighed, og jeg er enig i, at tidspunktet bare er så dårligt valgt.
Det havde nok set anderledes ud, hvis forslaget var fremsat for nogle måneder siden.
Så havde der været en anderledes debat, tænker jeg.
Jeg foreslog selv i min ordførertale, om vi ikke skulle gøre det her til en debat, vi måske kunne have i Ligestillingsudvalget, hvor vi kunne tage nogle af de mange andre pointer, der er, for det fremgår jo netop af de her rapporter, at det er komplekst ud over alle grænser, så vi får et reelt billede af, hvad det så er for nogle håndtag, der først skal drejes på.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Det lyder, som om fru Astrid Krag siger, at det er barslen, der skal fordeles.
Er det udbetalingen?
Man kan jo dele pengene, som man vil.
Så jeg har stadig væk ikke helt forstået, hvad det er, problematikken er i det.
Hvis det er, fordi de automatisk bare overføres til moren, og man så selv skal dele dem derfra, så jeg er faktisk enig i, at man bør lave en ligelig fordeling udbetalingsmæssigt, eller man bør spørge, hvem der skal have dem, og hvordan man vil have dem.
Så hvis det er det, der er fru Astrid Krags pointe, så er vi ikke så langt fra hinanden.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-23:
Det vil jeg meget gerne.
Jeg tror, at ligelønsdiskussionen er en diskussion, som faktisk skal foregå konstant, sagt uden at overdrive, hvis vi skal have gjort noget ved den, for vi går ofte i ring i argumentationen.
Derfor er jeg måske også lidt ked af, at SF, som ellers er min partner in crime, hvis man må sige sådan, når det kommer til ligeløn, ikke ender med at støtte det her forslag, for jeg synes ofte, at vi bliver skudt i skoene, at hvis vi prøver at løse en ting herovre, så skulle vi løse noget andet derovre først osv.
Vi kan ikke løse det hele på en gang, men vi kan starte et sted.
Tak for i dag.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Nu er jeg altså ikke skole- eller uddannelsesordfører, så jeg kender ikke detaljerne i de ting og vil ikke gå ind i dem.
Astrid Krag (S), 2018-03-23:
Så har jeg bare et opfølgende spørgsmål til det.
Det var også noget af det, jeg kom omkring i min egen ordførertale.
Hvis man nu anerkender det fra ordførerens side, og hvis man også kigger på nogle af de tal, der jo faktisk ligger i ministerens redegørelse, hvor man kan se, at problemerne i forhold til social kontrol, i forhold til selv at kunne vælge kærester og ægtefæller – det er konkret det, der står heri – forstærkes dér, hvor der er en meget høj koncentration af folk med minoritetsbaggrund, som abonnerer på de her holdninger, hvordan kan ordføreren så forsvare, at ordførerens parti, ordførerens regering ikke bare en gang, men flere gange har hævet støtten til de muslimske friskoler?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Jo, helt klart, hvilket jeg også sagde i min ordførertale.
Jeg sagde, at i etniske minoritetsmiljøer ses der negativ social kontrol og manglende ligestilling.
Det er danske demokratiske værdier, og derfor er det vigtigt, at den ambitiøse indsats på det område fortsætter.
Jeg sagde også i min tale, at de værdier, som vi har i Danmark, demokratiske ligestillingsværdier, respekt for hinanden, skal efterleves af mennesker, der bor i Danmark.
Det er da klart et problem, hvis de ikke bliver det, og derfor er indsatsen på det område meget vigtig.
Astrid Krag (S), 2018-03-23:
Jeg skal ikke følge op på fru Trine Torps spørgsmål, men på noget af det, som ordføreren siger her, nemlig at vi har et moderne stabilt samfund, hvor vi er veluddannede osv.
Det lyder jo meget godt, og gid det var sådan, at der var den samme frihed for alle i det her land, men jeg vil her i første runde spørge, om ordføreren ikke anerkender, at der er nogle miljøer, der er nogle subkulturer, der er nogle parallelsamfund, hvor det ikke er sådan, og hvor piger og drenge ikke er lige meget værd og ikke må det samme, hvor der er nogle unge i dag, der oplever ikke selv at måtte træffe valg i deres liv, hverken de store valg, uddannelse, ægtefælle, om man må flytte hjemmefra, eller de små valg: Hvilken musik må man høre, hvad for noget tøj må man gå i, hvad for nogle venner må man have.
Anerkender Liberal Alliances ordfører ikke, at det dels er sådan?
Så trods den her snak om det moderne stabile samfund, hvor vi er veluddannede, så er der altså nogle lommer, nogle områder, hvor den frihed, vi andre måske tager for givet, ikke er alle forundt.
Mener ordføreren, hvis ordføreren anerkender, at det findes, og der nikkes, så ikke også, at det er et problem?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet rigtigt.
Vi har jo almindelig oplysning, og vi har et moderne civilt samfund, hvor vi skal være ligestillede, og hvor vi respekterer hinanden.
Det skal vi jo selvfølgelig fortælle.
Det beklager jeg.
Trine Torp (SF), 2018-03-23:
Jamen præcis den myte eksisterer også i den veloplyste vestlige verden.
Det er jo det, der er det meget interessante i den snak.
Det kan godt være, at det ikke har haft de samme dramatiske konsekvenser, men ikke desto mindre er det en forestilling om kvinder, der stadig væk eksisterer.
Og ja, den er mange, mange år gammel.
Det er myten om, forestillingen om, forventningen om, at kvinders krop er et objekt, som man kan vurdere; som man kan værdsætte eller ikke værdsætte; som man kan få adgang til, uanset om kvinden selv inviterer til det eller ej.
Det er faktisk også en forestilling, der har levet i rigtig mange år.
Så er det ordførerens holdning, at det er op til den enkelte kvinde at gøre op med det?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
I en moderne vestlig verden, hvor vi ikke er undertrykt, og hvor vi er veluddannede, mener jeg godt, at vi er i stand til selv at se de ting og selv tage sådan nogle beslutninger.
Man kan jo ikke bebrejde nogen, at vi videnskabeligt er blevet bildt det ind.
Og det er slet ikke det, der er det værste i hele den snak om jomfrumyten, men det er jo i det hele taget, at man har kunnet sige til kvinder, at de bliver slået ihjel, hvis de har sex før ægteskabet.
Det er jo den vigtigste pointe i det her.
Det andet er, at det bare er ufatteligt, at det overhovedet har kunnet lade sig gøre at bilde en hel verden ind, at der findes en jomfruhinde, når der ikke gør det.
Astrid Krag (S), 2018-03-23:
Tak for det, og tak til ministeren for både redegørelsen og den gode lejlighed til at få en diskussion her i dag.
Man bliver jo nødt til at zoome ind, når der er så mange forskellige emner på bordet, så det her skal ikke ses som manglende interesse for resten.
Men jeg vil spørge ministeren om noget.
For i handlingsplanen på side 9 kan man læse, at en undersøgelse viser, at koncentrationen af beboere med indvandrerbaggrund i høj grad betyder noget for, i hvor høj grad unge kvinder føler sig begrænset i forhold til selv at kunne vælge, hvilken kæreste eller ægtefælle de vil have.
I forlængelse af det vil jeg så bare spørge ligestillingsministeren om, hvordan hun stiller sig i forhold til nogle af de konkrete forslag og tanker, der er i Socialdemokratiets udlændingeudspil, der netop prøver at gøre op med den her koncentration, som vi ved er mange steder.
Jeg skal lade være med at gå ned i de konkrete initiativer, for det er måske ikke helt rimeligt på et andet ressort.
Men hvordan stiller man sig som ligestillingsminister til Socialdemokratiets forslag om nationale målsætninger om maks. 30 pct. tosprogede elever i folkeskolerne og maks. 30 pct. med ikkevestlig baggrund og efterkommere heraf i vores boligområder?
Karen Ellemann (RV), 2018-03-23:
Tak for spørgsmålet.
Fru Astrid Krag var også i sin ordførertale inde på hele diskussionen omkring de muslimske friskoler, altså at det er steder, hvor der også udøves social kontrol.
Og det er her, hvor vi kommer ind i det her virkelig, virkelig svære dilemma, altså det her krydspres mellem at være i de danske frihedsværdier og den stolte friskoletradition, og så at man bruger de danske redskaber, som vi er stolte af og beskytter, til lige pludselig måske at lave skoletilbud, som slet ikke i grundsubstansen har det frihedselskende og dannende formål.
Men helt specifikt omkring de 30 pct. vil jeg i hvert fald sige så meget – som også fru Marianne Jelved, der er tidligere skolelærer, sagde – at når koncentrationen af tosprogede når over en vis procentdel, bliver det meget, meget svært at håndtere, altså når så mange har dansk som fremmedsprog.
Så jeg synes, det er interessante forslag.
Det svære bliver at finde ud af det praktiske i det.
Det er en god idé på den måde at sikre, at man, uagtet hvor vi bevæger os som henholdsvis minister og folkevalgt osv., så at sige får overblikket over de mange initiativer, både de afviklede og de planlagte, og rammerne omkring det, så det netop også kan sikres, at vi får evalueringerne og lærer af de fejl, der måske også er begået i nogle af initiativerne, og at vi frem for alt også sikrer, at når vi både laver kampagner, folkeoplysning bredt set, men jo også tager initiativer, som eksempelvis en vigtig ting som et krisecenter, har de indsatser, der gøres, den effekt, som formålet med de mange initiativer og indsatser er.
Marianne Jelved (RV), 2018-03-23:
Det vil jeg også gerne kvittere for.
Jeg tror, det ville være en god idé, og Ligestillingsudvalget kunne sådan set invitere ministeren til et møde om, hvordan vi i fællesskab bærer os ad med at løfte nogle af de folkeoplysningsopgaver, der også ligger i det her.
Vi er jo tit ude og tale i mange forskellige slags kredse, og det er jo ikke altid, man kan huske alting på en gang.
Det er en prioritering.
Men man kunne måske også sammen finde en form, der gør, at det er til at håndtere.
Det var bare det, jeg ville give tilsagn om.
Karen Ellemann (RV), 2018-03-23:
Jamen det er modtaget og så alligevel forklaret med, at der er nogle ret stramme formkrav til sådan en redegørelse: Den må fylde 12 sider, ligestillingsministeren er den koordinerende og skal folde hele paletten ud.
Derfor forstår jeg også reaktionen i forhold til at kunne få lov at gå i dybden, eksempelvis når vi taler om vold generelt, men man er nødt til i en redegørelse, perspektiv- og handlingsplan at gøre det kort og overordnet.
Jeg vil foreslå – hvis man må det? – at Ligestillingsudvalget måske prøver at bede om den her samlede besvarelse, fordi jeg netop som koordinerende minister naturligvis indhenter materiale både fra Socialministeriet og fra Justitsministeriet osv. i forhold til de konkrete initiativer og paragraffer, der er på det her område.
For mit eget vedkommende vil jeg også rette opmærksomheden mod nogle af de mange kampagner, vi har kørt og kører, om både vold i nære relationer og hele målretningen i forhold til de unge, når vi taler om kærestevold, for netop at være meget, meget fokuseret på det forebyggende, altså det med at forstå, hvad overgreb er, hvad det fører til, og i det hele taget sikre, at vi er veluddannede og klar til at tage ansvar for eget liv, forstå andres reaktioner – og jeg kunne blive ved.
Marianne Jelved (RV), 2018-03-23:
Jeg vil også gerne kvittere for ministerens svar her fra talerstolen, og så vil jeg sige, at jeg også som satspuljedeltager godt kender de initiativer, vi har taget i satspuljeaftalen, men jeg synes faktisk, at det er et godt eksempel på, at det burde opstå her.
For det er jo også et papir, som er fyldt med oplysninger, og så tror man, at det er udtømmende i en eller anden forstand – det er ikke en kritik, men det er bare sådan, oplevelsen af det er.
Jeg synes stadig væk, at når der står her, at 10 pct. i løbet af deres liv er blevet tvunget til sex eller har oplevet forsøg på tvungen sex, heraf er 84 pct. kvinder; at kun 11 pct. af de seksuelle overgreb blev anmeldt til politiet; at 82 pct. af seksuelle krænkelser begås mod personer under 25 år – og til sidst; at det skønnes, at 100.000-132.000 personer årligt bliver udsat for stalking i Danmark, heraf er ca. 2/3 kvinder, så har jeg faktisk brug for at få at vide, hvad der bliver gjort ved det, hvad der sker.
Og jeg ved ikke, om man skulle lave en redegørelse nummer to, for man sidder tilbage med, at der mangler noget.
Karen Ellemann (RV), 2018-03-23:
For det første står vi i den lovgivende forsamling; vi står i Folketingssalen.
Jeg er et liberalt menneske, og mit udgangspunkt er, at der er grænser for, hvad lovgivning kan klare.
Vi har regler og love i Danmark, og vi siger, at med regler og love skal land bygges.
Og vi har indrettet os på den måde, at disse skal overholdes af lovlydige borgere i det her samfund.
Altså, der skal være lighed for loven.
For det andet bliver det jo på den måde en diskussion om, hvorvidt man bryder lovgivningen på den ene eller den anden eller den tredje måde.
Man bryder ikke loven ved at sige, at man har et svømmehold i gang for kvinder, eller man bryder ikke loven ved at sige, at man har mandeaften på fodboldcafeen.
Men vi kan påtale det, og så kan vi begynde at diskutere, hvad vi har af ligebehandlingsnævn, som kan afgøre, om nogle kan tillade sig at gøre forskel.
Og deri er det bare, at den demokratiske samtale for mig oftest er et meget stærkere og mere effektfuldt værktøj.
Karina Adsbøl (DF), 2018-03-23:
Jamen Dansk Folkeparti har jo fremsat adskillige beslutningsforslag her i salen på det her område, bl.a. i forhold til bederum på vores uddannelsesinstitutioner og kønsopdelt svømmeundervisning på grund af særhensyn, hvorefter regeringen har stemt dem ned.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvad mener ministeren, der skal ske med de folk, som ikke lever op til dansk lovgivning, herunder dem, der lever efter deres eget regelsæt?
Hvad mener ministeren konkret, der skal ske med de mennesker?
Karen Ellemann (RV), 2018-03-23:
Det kan blive en ganske kort kommentar.
Jeg erklærer mig fuldstændig enig i Dansk Folkepartis ordførers synspunkt, nemlig at der kun er en lovgivning i Danmark, og derfor finder jeg det ikke acceptabelt, at man på den måde prøver at indføre en form for diskriminerende adfærd.
Men for mig er det vigtigt, at diskussionen og debatten også forsøgsvis tages i øjenhøjde med de mennesker, der helt specifikt har etableret den café.
Vi skal finde ud af, hvilket mindset der ligger i det, og vitterlig prøve at komme ind til kernen i, hvorfor man laver den form for opdeling.
Hvad er det, der er så svært?
Hvorfor er det så svært for jer at acceptere, hvis en kvinde også skulle sidde der?
Altså, vi skal simpelt hen prøve at tage det i øjenhøjde og måske netop tage det ansigt til ansigt og ikke altid bare igennem medierne, hvor det har en tendens til at blive noget ophedet.
Karina Adsbøl (DF), 2018-03-23:
Tak til ministeren for talen.
I Dansk Folkeparti ønsker vi jo ikke særhensyn, specielt ikke religiøse særhensyn, og jeg nævnte i min tale bl.a. et eksempel fra Vollsmose, hvor der er kønsopdelte cafeer.
Jeg citerede også i min tale en kvinde, som sad med sit tørklæde på, og som sagde: Mænd og kvinder sidder ikke sammen, for sådan er vores lov og sådan er vores regler.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Hvad mener ministeren egentlig om det?
Jeg har ikke hørt ministeren sådan være ude og sige noget om den situation.
Vi har jo kun et sæt regler her i Danmark, og det er dansk lovgivning.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar til det.
Karen Ellemann (RV), 2018-03-23:
Det er da i hvert fald et konkret forslag til et værktøj til at kunne håndtere procentdelen af elever med en sproglig baggrund på en skole.
Det er selvfølgelig et lidt ærgerligt svar at sige, men det er altså bare en diskussion, man er nødt til at tage med undervisningsministeren, eftersom ligestillingsministeren ikke lovgiver om friskoler og tilskud i den sammenhæng.
Astrid Krag (S), 2018-03-23:
Man kan sige, at det jo også lå lidt i min ordførertale, at det sådan set ikke er, fordi jeg mangler ord på det her område fra regeringens side – hverken fra ministeren eller fra ministerens kollega.
Men ord skulle også gerne følges af handling, hvis vi skal flytte noget.
Og derfor er det jo godt at kunne slå ned på noget konkret.
Så lad mig så spørge i forhold til det, ministeren selv går ind i nu med de muslimske friskoler.
Hvordan stiller ministeren sig så til det socialdemokratiske forslag, som er i overensstemmelse med både konventioner og grundlov, altså at hvis der er for høj koncentration af ikkevestlige tosprogede unge, skal man kunne miste sit statslige tilskud?
Det holder sig vel inden for de danske frihedsværdier, at man har retten til at oprette en friskole, men dermed hører jo ikke retten til at få det offentlige tilskud, skattekronerne, med.
Trine Torp (SF), 2018-03-23:
Tak for det.
Ordføreren nævnte myten om jomfruhinden, og jeg synes faktisk, at det er en fin ros også at give til ministeren for at være gået ind i den diskussion.
Jeg synes, at grunden til, at det også er et meget interessant eksempel, faktisk er, at det er en myte, som det er lykkedes at internalisere helt ind i kvinder selv, så kvinder også selv har troet på, at der var en jomfruhinde.
Ordføreren siger samtidig, at vi ikke skal dømme kvinder, for de må selv tage stilling til, hvad de vil sige ja og nej til.
Men så er det jo lige præcis nogle af de der kønsstereotyper, nogle af de der myter om, hvad en rigtig kvinde er, som gør, at selv stærke kvinder ikke vælger at sige fra, ikke problematiserer nogle af de ting, der foregår.
Så jeg vil bare gerne sådan have ordføreren til at svare på: Mener ordføreren, at kvinder sådan set aldrig kan have brug for selv at se, at de er en del af nogle kønsstereotyper, og at vi skal hjælpe hinanden med at bryde med dem?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Tak for det.
Jeg tror egentlig bare, det er opklarende, for jeg tror, at jeg misforstod ordføreren.
Det lød, som om fru Astrid Krag sagde, at Socialdemokratiet ville kæmpe for, at både mor og far kan få 32 ugers forældreorlov, men ifølge min viden har mor ret til 32 uger og far har ret til 32 uger hver, og de har ret til 32 ugers barselspenge tilsammen, som de selv bestemmer hvordan de vil fordele imellem sig.
Så jeg vil bare lige høre, hvad det var, fru Astrid Krag ville kæmpe for der?
Pernille Skipper (EL), 2018-03-23:
Det er, simpelt hen fordi den del af ligelønsloven, der hedder arbejde af samme værdi, ikke er foldet ordentligt ud i praksis.
Og noget af det, som jeg mener vi som lovgivere burde gøre herinde, er jo at definere, hvad det er, vi mener med det, sådan at der kan anlægges flere sager, f.eks. om, hvorfor en kvindelig rengøringsassistent, som gør rent på et hospital, på operationsstuerne, får mindre i løn end en mandlig kollega med tilsvarende uddannelseslængde, som arbejder med at gøre rent udenfor. Det er, fordi vi ikke har fået defineret ordentligt, hvad den sætning – arbejde af samme værdi – betyder.
Og det burde vi.
Det kan vi jo gå i gang med sammen – så kan de arbejdsgivere blive meldt, som fru May-Britt Kattrup siger.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Men uanset om man bruger den ene eller den anden sætning eller del af ligelønsloven, vil det være sådan, at når fru Pernille Skipper siger, at et menneske får mindre i løn, bare fordi hun er en kvinde, så er loven overtrådt, og så skal man melde arbejdsgiveren til politiet.
Så hvorfor sker det ikke?
Astrid Krag (S), 2018-03-23:
Ja, det kan godt være, at jeg formulerede mig rodet.
Det skal jeg ikke afvise.
Det kan jeg jo gå tilbage og se i referatet, men det er den fælles orlov, som i dag i udgangspunktet tildeles moren.
Der mener vi, at der skal være 16 uger til moren og 16 uger til faren.
Så skal man så frit kunne fordele dem, som man vil, men der er jo i høj grad en automatik i den måde, tingene foregår på i dag.
Det kan jeg selv genkende.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-23:
Ligelønsloven, som jeg er sikker på fru May-Britt Kattrup kender, har to dele.
Den ene del handler om lige løn for lige arbejde.
Og det, der er et af de helt afgørende problemer på det danske arbejdsmarked, er, at den sidste del simpelt hen ikke bliver opfyldt.
Hvorfor gør den ikke det?
Det gør den ikke, fordi vi har et meget kønsopdelt arbejdsmarked, som det hedder, hvor der er mange fag, som er domineret af det ene køn.
Og der får de mandlige fag simpelt hen bare en højere løn, selv om de f.eks. har den samme uddannelseslængde, end de kvindelige fag gør.
Man kunne blive ved på den måde, for der er mange eksempler.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Tak for det.
Jamen det er, fordi fru Pernille Skipper sagde, at der var nogle kvinder, som blev snydt, kun fordi de var kvinder.
Hvis det er tilfældet, er det jo en overtrædelse af eksisterende lovgivning, og så skal man melde de arbejdsgivere.
Hvorfor gør man så ikke det?
Pernille Skipper (EL), 2018-03-23:
Altså, jeg kan jo godt se, hvorfor fru Trine Torp spørger.
Det er klart, at det kunne være en bekymring, man kunne have.
Jeg må nok også sige, at hvis argumentet er, at man ikke fra SF's side vil stemme for det her forslag, fordi man slet ikke vil blande sig i, hvad rammen er for forhandlingerne, så synes jeg ikke, at det er min opgave decideret at gå ind og blande mig i, hvordan den ene part – ikke begge parter – har organiseret sig.
Jeg ved godt, at fru Trine Torp ikke siger, at vi skal gå i gang med at lovgive om, hvordan fagbevægelsen skal organisere sig, men det er altså op til dem selv at afklare det her.
Det er en markant del af de offentligt ansattes repræsentanter, der har henvendt sig.
Trine Torp (SF), 2018-03-23:
Jeg er fuldstændig lige så indigneret over den uretfærdighed, der ligger i det.
Men jeg bekymrer mig om den situation, vi står i nu, for hvad tænker Enhedslistens ordfører, at det kan komme til at gøre ved den musketered, som jeg indledte med at sige er helt afgørende i den situation, der er nu?
Kan det have nogle konsekvenser for den musketered om, hvad det er, man er gået til forhandlinger sammen omkring, at sådan et forslag her bliver spillet på banen?
Pernille Skipper (EL), 2018-03-23:
Det er FOA, BUPL, Socialpædagogernes Landsforbund, Sundhedskartellet, ti andre fagforbund, som har henvendt sig.
Og nej, det er ærlig talt ikke min opgave at sørge for, at de alle sammen er enige i hele forhandlingsfællesskabet, men det er en markant del af de offentligt ansatte, der er repræsenteret i den her henvendelse, som er et åbent brev til hele Folketinget om, om man ikke godt vil hjælpe.
Og det er dem, som repræsenterer de kvinder, som konstant bliver snydt, bare fordi de er kvinder, hvis jeg skal sige det meget groft og direkte.
Og jeg tror faktisk, at fru Trine Torp er enig med mig.
Trine Torp (SF), 2018-03-23:
Jeg vil egentlig stille et spørgsmål, som minder lidt om det, jeg stillede til Alternativets ordfører.
For når nu vi har at gøre med en situation, hvor forhandlingsfællesskabet blandt lønmodtagerne er så utrolig vigtigt, har Enhedslisten og Alternativet – nu kan jeg jo kun spørge Enhedslisten – undersøgt, om der er bred opbakning i hele forhandlingsfællesskabet til lige præcis det her?
Astrid Krag (S), 2018-03-23:
Men det er da utrolig dejligt og rørende, hvis vi allerede her i de første minutter af den her debat kan nå til enighed om noget, Socialdemokratiet har foreslået.
Det vil jeg bare kvittere for og sige til fru May-Britt Kattrup, at det var da dejligt.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-23:
Det er en helt fair og legitim holdning hos ordføreren.
Jeg har brug for som mand og som far ikke at forstærke nogle stereotyper over for min datter, så hun oplever, at det bedste, hun kan blive brugt til i forhold til et cykelløb, som allerede er mandsdomineret, er at stille sig op og kysse på en mand og blive knebet i bagdelen.
Den slags stereotyper har jeg ikke brug for at forstærke til min datter.
Så jeg håber også, at ordføreren anerkender, at der er nogle, der står op for kvinders rettigheder og mener, at de er berettiget til det i henhold til den position, de har i samfundet.