runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Det er jo sådan i politik, at man nogle gange ærgrer sig over, at det er andre, der kommer med de her gode forslag, for jeg havde faktisk lige præcis udformet et lignende.
Jeg tror også, jeg sagde det i min tale, fordi jeg simpelt hen synes, det er så god en idé, at man gør det ubekvemt for overfaldsmanden i stedet for at gøre det ubehageligt og ubekvemt for den, som faktisk bliver forfulgt og bliver stalket.
I Norge har man jo kørt med det her igennem mange år, og selvfølgelig er det helt legitimt at sige, at i stedet for at den kvinde eksempelvis, som bliver stalket af sin eksmand, hvilket blev nævnt tidligere, skal gå hele tiden og være bekymret og bange og skal ringe til politiet, hvis han overtræder det her forbud, så er det stalkeren, altså overgrebsmanden, som får den her fodlænke på, sådan at politiet ved det, hvis han overskrider det her tilhold.
Det giver rigtig god mening.
Så det her forslag er et skridt i den rigtige retning.
Jeg vil sige det samme, som flere andre ordførere har sagt her fra talerstolen, altså at jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man ikke udvider det til alle politikredse og gør det til en permanent ordning i stedet for en forsøgsordning.
Men det her er trods alt et skridt i den rigtige retning.
Det må aldrig være sådan, at det er offeret, der skal gå og lide den tort at frygte for liv og levned.
Det må altid være sådan, at vi skal gøre det værst tænkeligt og sværest muligt for den, som faktisk begår de her overgreb.
Så det her er ren DF-politik, men vi så bare gerne, at man strammede det lidt yderligere, og at det her ikke var en forsøgsordning.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Tak for det.
De tre udvalgte politikredse bliver jo Københavns Politi, Københavns Vestegns Politi og Nordsjællands Politi.
Der er ved udvælgelsen bl.a. lagt vægt på at afprøve ordningen i politikredse, der geografisk grænser op til hinanden, for det giver bl.a. mulighed for at indhente erfaringer med håndteringen af situationer, hvor forbudszonen krydser en kredsgrænse, f.eks. fordi offeret bor i en politikreds og arbejder i en anden.
Som jeg nævnte før, er det vigtigt, at den her ordning bliver testet grundigt, men når det er sagt, er der ikke noget til hinder for, at man kan opskalere inden udløbet af den 3-årige periode, hvis man føler i politiet og i øvrigt i rådføring med Folketinget, at man har høstet nok erfaringer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg kan godt forstå, at ministeren ikke kan stå på talerstolen og sagsbehandle en sag som Melanies.
Jeg tror måske bare, at det, jeg håbede på et svar på, var, hvorfor vi ikke gør de 15 fodlænker landsdækkende, så vi kan tage de personer, der er mest truede.
Umiddelbart vurderer jeg, at hun er en egnet kandidat.
Altså, ekskæresten har tidligere skudt en person.
Så det er jo oppe i en liga, som er virkelig, virkelig svær, synes jeg.
Det var egentlig den ene ting: Hvorfor bliver det ikke en landsdækkende ordning?
Den anden ting er: Er det virkelig nødvendigt med en 3-årig forsøgsperiode?
Det lyder umiddelbart af meget, men det kan være, at der været nogle afvejelser, som jeg ikke kender til.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at det berører mig dybt både at høre om, men også at læse om Melanie Hansens sag.
Den fortæller mig også og bekræfter mig i, hvorfor det er så vigtigt, at vi sætter ind over for personer, der bl.a. begår stalking og partnervold.
Men jeg kan naturligvis ikke i dag her på Folketingets talerstol
, og det tror jeg heller ikke at fru Karina Lorentzen Dehnhardt kan, tage stilling til, hvilke konkrete personer der vil få en fodlænke på.
Der vil som sagt blive stillet gps-fodlænker til rådighed i tre udvalgte politikredse, så i alt 15 personer i forsøgsperioden kan være under gps-overvågning.
For også på sigt at kunne rulle det her ud i mere omfattende skala i hele landet er det vigtigt, at ordningen bliver testet grundigt.
Grunden til, at det er vigtigt, er jo også, at der belært af de erfaringer, man fik i Norge, var betydelige opstartsvanskeligheder, da man indførte ordningen i sin tid.
Derfor vil vi gerne gøre det her på en ordentlig måde fra start af.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-28:
Det var fru Karina Lorentzen Dehnhardt, der fra den her talerstol for et eller halvandet år siden lancerede idéen om det, vi kalder for den omvendte fodlænke, og i øvrigt henviste til, at den var gennemført i Norge.
Nu gennemfører vi forsøg her i Danmark.
Det synes jeg lyder utrolig spændende, for som den socialdemokratiske ordfører sagde lige før, er stalking og forfølgelse simpelt hen bare fuldstændig utilstedeligt.
Offeret kan gå rundt i skræk hele dagen lang; det hører ingen steder hjemme.
Det har vi heller ikke været blinde for her i Folketinget.
Vi har strammet op på reglerne for stalking ved flere lejligheder.
Vi har bl.a. indført 40 dages ubetinget fængsel.
Det skal der faktisk en hel del til i strafferetten for at man får, men det får man for at overtrædelse sådan et opholdsforbud eller tilhold i forbindelse med stalking, eksempelvis hvis en fraskilt mand bliver ved med at opsøge hustruen.
Det kan altså koste op til 40 dages ubetinget fængsel.
Vi har også vedtaget muligheder for strakstilhold, sådan at sagen ikke skal gennem en langsommelig behandling først, men at politiet her og nu kan udstede et strakstilhold.
Og det er alt sammen fint.
Nu tager vi endnu et skridt med den her omvendte fodlænke, der skal alarmere både kriminalforsorgen, men jo altså også offeret og ikke mindst det lokale politi, hvis stalkeren kommer inden for en bestemt radius, som på forhånd er fastlagt.
Den radius er fastlagt efter politiets responstid.
Det er også meget fornuftigt.
Den skal alt andet lige være større, hvis der er langt for en politibil at køre for at nå frem.
Det er ligesom, når vækkeuret ringer for os andre, så bliver man bliver altså vækket og tænker: Hvad er det lige, vi er i gang med her?
Så det er ualmindelig godt.
Hvis man ikke gør det, skal man også være klar over, at så har vi et knaldgodt bevis.
Bevisbyrden er næsten vendt om, således at – jeg var lige ved at sige i modsætning til, hvad der ellers gælder i strafferetten – den, der overtræder, den person med fodlænken, må bevise, hvorfor vedkommende var der.
Og det kan blive lidt svært i hvert fald med det tilhold, der er givet.
Så jeg synes, det er en ganske, ganske fornuftig ordning, som vi er i gang med at lave forsøg på.
Jeg er helt sikker på, at det bliver permanent.
Torsten Gejl (ALT), 2025-01-28:
Tak, formand.
I Alternativet ville vi da heller ikke have noget imod, at det var os, der havde fundet på det her forslag.
Men det er SF, og det gjorde de for et par år siden.
Dengang sagde vi tak, tak til SF for at fremsætte forslaget, som vi mener vil gøre en reel forskel i kampen mod partnervold og stalking.
Og så forsøger det at løse problematikken på en ret nuanceret måde.
For det er skræmmende virkelighed, at mange borgere, oftest kvinder, lider under psykisk og fysisk vold, ofte fra en person, de engang stolede på.
Jeg vil tilføje, at hvis en kvinde er kommet ud af et voldeligt forhold, hvor ekskæresten har fået et opholdsforbud, så er det jo altså kun en lille trøst, at han kan dømmes, hvis han står og venter i hendes opgang, når hun kommer hjem fra arbejde.
For han har stadig nået at chikanere hende, og han har stjålet hendes følelse af tryghed og hendes følelse af frihed.
Som vi kan se i bemærkningerne, sker der ganske mange brud fra en ganske lille gruppe gerningsmænd, og vi tror, at den omvendte fodlænke kan sørge for, at det er politiet og ikke den forurettede, der skal håndtere brud på opholdsforbuddet, så ofre for stalking og chikane kan få den tryghed og frihed, de fortjener.
Men vi synes, forsøget vender lidt forkert.
Altså, i stedet for at det er meget lang tid meget få steder, synes jeg tit, at forsøg fungerer bedre, hvis det er lidt kortere tid mange steder.
Så det bliver lige spændende at høre ministeren, hvad det er, der er baggrunden for, at det er et langt forsøg få steder.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Det var faktisk en personsag, der fik mig til at fremsætte det her forslag, nemlig den sag fra Aalborg, hvor en kvinde blev skudt for øjnene af sine to børn.
Hun havde en overfaldsalarm.
Jeg ved godt, at det er lidt svært med de her personsager, men nu gælder det Melanie fra Varde, som jo lever i frygt for sin ekskæreste.
Hvad er egentlig ministerens svar til hende, i forhold til at hun jo netop har skiftet adresse og er gået under jorden med kommunens og politiets hjælp, og i forhold til at hun måske ikke får lige præcis den her fodlænke.
Hun var med i en artikel for nylig, hvor hun glædede sig over, at fodlænken kommer, men med ministerens lovforslag her, som jo kun omfatter tre politikredse, kan vi jo ikke engang garantere, at hun lige præcis får hjælp i forhold til sin situation.
Så hvad er egentlig ministerens kommentar til det?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Jeg hedder Bjørn Brandenborg.
Flemming Møller Mortensen kunne desværre ikke være her, så jeg vikarierer for ham på det her lovforslag i dag.
Det handler om, at naalakkersuisut i 2023 har anmodet om, at der i den grønlandske retspleje indføres samme muligheder for forenklet behandling af inkassosager, som det er gældende i Danmark, og den anmodning har den danske regering og Justitsministeriet tilsluttet sig.
Derfor handler det her lovforslag om, at der i retsplejeloven for Grønland indføres regler om betalingspåkrav, og det er alt i alt et fint forslag, som vi i Socialdemokratiet selvfølgelig kan bakke op om.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-28:
Vi fik for nogle år siden det, man forstår ved en forenklet inkassoproces.
Man skulle altså ikke mere tage en tung dom i byretten med deraf følgende omkostninger, men kunne sende et såkaldt betalingspåkrav i fogedretten og få et stempel på det og så få det sendt ud til debitoren, og hvis der ikke blev reageret inden for 14 dage, havde det samme validitet som en dom.
Det er så fornuftigt et system, at man også gerne vil have det i Grønland, og det støtter vi selvfølgelig fra Venstres side.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-01-28:
Tak, formand.
Vi behandler L 119, forslag til lov om ændring af retsplejelov for Grønland vedrørende betalingspåkrav, fremsat af justitsministeren.
Lovforslaget er fremsat efter ønske fra naalakkersuisut, som har anmodet om, at der i den grønlandske retspleje indføres de samme muligheder for forenklet behandling af inkassosager, som der er gældende i Danmark.
I den danske retsplejelov har der siden 2005 været regler om en forenklet inkassoproces med det formål at lette inddrivelsen af ubestridte pengekrav.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget, fordi processen i inddrivelsen i inkassosager forenkles, og fordi ønsket om ændringen kommer fra Grønlands regering.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2025-01-28:
Her i tiden er der mange ting, som kan rippe op i følelserne i forholdet mellem Grønland og Danmark.
Det her lovforslag er ikke et af dem.
I SF synes vi, det er en god idé at gå videre med lovforslaget, når det jo sker efter ønske fra naalakkersuisut i Grønland.
SF støtter lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2025-01-28:
Tak for det, formand.
Man kunne jo godt være fristet til at sige en hel masse nu om Grønland – om selvstændighed og alle de diskussioner, vi har haft på det seneste om Grønland.
Man fristes jo nærmest til at sige, at alt handler om Grønland i øjeblikket.
Jeg har faktisk forberedt en meget lang tale om det her lovforslag.
Den vælger jeg så ikke at holde.
Jeg vil blot konstatere – og i øvrigt gerne takke justitsministeren for at have fremsat det her lovforslag – at forslaget jo vil introducere en ordning for betalingspåkrav i Grønland svarende til den model, der allerede findes i Danmark.
Derfor kan jeg konstatere – uden yderligere bemærkninger om Grønland og den meget ophedede debat, der har været i medierne på det seneste om Grønland – at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-01-28:
Tak for ordet, formand.
Forslaget, vi i dag behandler, har igen til formål at opdatere lovgivningen på retsområdet i Grønland.
Helt konkret handler det om at indføre den samme mulighed for forenklet behandling af inkassosager, som er gældende i Danmark.
Jeg har noteret mig, at lovforslaget er fremsat efter ønske fra den grønlandske regering, hvor et flertal støtter forslaget.
Det glæder mig, at vi nu kan opdatere lovgivningen i et tæt samarbejde med Grønland.
Moderaterne støtter selvfølgelig forslaget.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-28:
Mange tak.
I Det Konservative Folkeparti ser vi meget positivt på en lov om ændring af retsplejelov for Grønland.
Vi er i et rigsfællesskab sammen.
Det er vigtigt for os, og denne anmodning fra den grønlandske regering vil vi meget gerne imødekomme.
Vi ønsker et ligeværdigt og stærkt partnerskab med Grønland i rigsfællesskabet, og det sker bl.a. ved at opdatere lovgivningen på de områder, som Danmark har ansvaret for.
Lovgivningen skal være tidssvarende og af god kvalitet, og derfor skal vi også opdatere retsplejeloven.
Det er kun retfærdigt, hvis der i Grønlands retspleje indføres samme muligheder for forenkling af behandling af inkassosager, som er gældende i Danmark.
Det gælder også på det her område inden for retsplejeloven, og derfor stemmer vi naturligvis ja til det her forslag.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-28:
Jeg ville ønske, at jeg på vegne af Dansk Folkeparti kunne tilføje yderligere, men mine ærede kolleger har på glimrende vis redegjort for, hvorfor det er en god idé at stemme for lovforslaget, så det gør Dansk Folkeparti også.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Ja, jeg er godt klar over, at det er en forsøgsperiode, fordi man gerne vil have nogle erfaringer.
Men det, jeg ikke forstår, er, hvorfor der kan være ofre, der er meget truede, i én politikreds, som så ikke vil kunne få hjælp, fordi det kun er i tre politikredse, man afprøver det.
Der er jo tale om et system, som er velafprøvet i Norge, så jeg tænker måske også, vi kunne have været lidt hurtigere om evalueringsperioden, så det trods alt ikke behøvede at være 3 år.
Kan ordføreren ikke godt se, at vi måske kunne gøre det lidt hurtigere?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Tak for spørgsmålet og også en anerkendelse til ordføreren for arbejdet og samarbejdet omkring den her vigtige dagsorden.
Nu har ordføreren jo, tror jeg, været retsordfører i dobbelt så lang tid, hvis ikke mere, end jeg har været det, og er derfor også fuldt ud bekendt med de udfordringer, der er i politiet, og hvor noget af det jo handler om it-udfordringer, og hvor det her er en del af det.
Men jeg glæder mig rigtig meget over, at det nu bliver en realitet.
I forhold til den anden del af spørgsmålet om forsøgsordningen handler det, når det er en forsøgsordning, der er afgrænset til en 3-årig periode med et sådan stadig væk relativt begrænset antal, jo også om at gøre det et sted, hvor man har mulighed for at afprøve det på en måde.
Det er det, der ligger bag det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Tak for ordførertalen.
Jeg er jo ligesom ordføreren ret begejstret for de her omvendte fodlænker, og det er faktisk ved at nærme sig 2-året for, at vi fremsatte forslaget om omvendte fodlænker, og at vi også fik flertal for det, og det ligger jo i fin forlængelse af dagens lovbehandling, kan man sige.
Men det, som undrer mig er, at man vil lave en begrænset ordning, som kun angår tre politikredse, og det har jeg det lidt svært med.
Så jeg vil gerne høre, hvad baggrunden for det er.
For det skal jo helst ikke afhænge af dit postnummer, i forhold til at du føler sig truet, og at der er brug for den her fodlænke.
Så hvad er baggrunden for, at det kun er tre politikredse og ikke en landsdækkende ordning?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Jo, regeringen vil meget gerne gøre det meget hurtigere.
Jeg tror jo også, ordføreren er bekendt med, at man i Norge, som jeg også ved har været den store inspiration for ordføreren selv og også for regeringen, har haft nogle udfordringer i de 10 år, hvor man har brugt det, både i forhold til de geografiske områder, hvor man bruger det, og så hele anvendelsen af det her system.
Det er det, der er baggrunden for det.
Tak for det, formand.
Nogle gange kan det være en udfordring at være den første ordfører på talerstolen, andre dage er det en fornøjelse.
Jeg er rigtig glad for at være retsordfører for Socialdemokratiet, men i dag er jeg særlig glad for, at jeg får lov til at stå her og fortælle om det næste forslag, der er på dagsordenen.
Det er et forslag om at indføre en forsøgsordning med elektronisk kontrol eller det, vi i praksis kalder for omvendt fodlænke.
Det kan være svært at forestille sig, hvordan det må være at leve i frygt for sin egen sikkerhed og for sine børns; at skulle kigge sig over skulderen og tjekke låsene på døren om og om igen; at være bange, selv når man er hjemme, hvor man helst skulle føle sig allermest tryg; og at være bange for, at en person, man engang har elsket og delt sit liv med, vil gøre en ondt.
Det er desværre virkeligheden for alt for mange, især for alt for mange kvinder.
Partnervold og stalking er ikke kun en personlig tragedie, det er også et alvorligt samfundsproblem, som vi har et ansvar for at løse.
Vi har haft fokus på det her alvorlige problem længe.
Vi har indført en selvstændig stalkingbestemmelse.
Der er regler om tilhold og opholdsforbud, og der er lavet en handlingsplan mod partnervold og partnerdrab.
Det er gode initiativer, men hvad der måske har manglet, har været en praktisk løsning, som kan beskytte de mange, som udsættes for vold og stalking – en løsning, som ikke føles som endnu en byrde for offeret, som i forvejen har skullet tage rigtig mange forholdsregler og måske lægge hele sit liv om for at beskytte sig mod sin gerningsmand.
Med det her forslag sætter vi gang i en forsøgsordning med den omvendte gps-fodlænke, så vi kan holde styr på gerningsmanden.
Det tror vi på gør en forskel, en forskel, som kan bidrage til at øge sikkerheden for ofrene for stalking og partnervold og forhåbentlig i sidste ende forbedre deres livskvalitet og give dem noget frihed tilbage.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Også i Grønland er der heldigvis blevet set positivt på lovforslaget, som det grønlandske selvstyre har tilsluttet sig.
Som jeg har slået fast mange gange før her i salen, er det vigtigt for mig, at der er grønlandsk opbakning til de lovændringer, som gennemføres for Grønland.
For det er det grønlandske folk, der skal bestemme, hvad der skal gælde i Grønland.
Jeg tror, at vi alle sammen kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende samfund.
Det er i den forbindelse afgørende, at vi arbejder for, at standarden på danske ansvarsområder i Grønland følger standarden i Danmark med respekt for de forhold og forskelle, der gælder i og også mellem vores lande, og at vi prioriterer at opdatere lovgivningen på danske ansvarsområder.
Det gælder ikke mindst i forhold til den grønlandske retspleje, og med lovforslaget, som vi behandler her i dag, tager vi endnu et skridt i den rigtige retning for at styrke justitsområdet i Grønland.
Naalakkersuisut har anmodet om, at der i den grønlandske retsplejelov indføres samme mulighed for forenklet behandling af inkassosager i Grønland, som er gældende i Danmark.
Regeringen kan tilslutte sig naalakkersuisuts ønske, og med lovforslaget foreslås det derfor, at der i retsplejelov for Grønland indsættes regler om betalingspåkrav, som det kendes fra Danmark.
Reglerne indebærer, at mindre ubestridte pengekrav fremover kan behandles mere effektivt ved fremsendelse af et såkaldt betalingspåkrav fra domstolene til skyldnere uden anlæggelse af en almindelig civil retssag.
Med reglerne er der dermed lagt op til, at ordningen kommer til at spejle den ordning, som vi kender fra Danmark, med de forskelle, som er begrundet i de grønlandske forhold.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene, og jeg ser frem til den videre behandling i Folketinget.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-01-28:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, har til formål at forenkle inkassoprocessen ved at indsætte regler om betalingspåkrav.
Det sker på baggrund af et ønske fra naalakkersuisut, og lovforslaget har allerede været behandlet i Inatsisartut med rigtig bred opbakning.
Der har ved udformningen af reglerne været taget hensyn til de grønlandske forhold, og derfor er fristen for at gøre indsigelser steget til 4 uger, og betalingsfristen er på 14 dage.
Det er også positivt, at der er kommet et øget fokus på de regler, som gør lovgivningen mere tidssvarende og processerne nemmere for alle.
Dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning, og vi håber, at regeringen fortsat vil prioritere at udvikle justitsområdet i Grønland og gøre det tidssvarende.
På den baggrund bakker Inuit Ataqatigiit op om lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2025-01-28:
Tak for det.
Jeg vil også bare ganske kort meddele, at Radikale Venstre naturligvis også støtter lovforslaget og er glade for, at vi samlet her fra Folketinget, som det ser ud til, kan støtte det, når Grønlands regering også anmoder om det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg må indrømme, at jeg stadig væk ikke helt har forstået, hvad det er, der har ændret sig siden sidst.
Det er nøjagtig det samme forslag.
Dengang fik vi at vide af en socialdemokratisk minister, at det her forslag ikke var proportionalt, og at det kunne man slet ikke.
Så ville man komme med sine egne ændringer af restaurationsloven.
Nu har jeg så fundet ud af, at det kan man godt alligevel, på trods af at der ikke er kommet nogen lovændringer.
Kan ordføreren opklare, hvad der er sket mellem de to lovbehandlinger?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Tak for det, hr. formand.
Med det beslutningsforslag, vi nu skal behandle, vil forslagsstillerne pålægge regeringen at tage initiativer, der kan forhindre diskrimination i nattelivet.
Konkret foreslås det at ændre restaurationsloven, så bevillingsnævnene skal lægge vægt på Ligebehandlingsnævnets afgørelser ved behandling af sager om alkoholbevillinger, og så foreslås det, at kompensationsniveauet ved diskrimination i nattelivet hæves betragteligt.
Jeg vil gerne starte med at takke SF for at sætte det her emne på dagsordenen.
Vi skal ikke acceptere diskrimination i nattelivet, for det er klart, at for den enkelte, der oplever at blive diskrimineret i byen, handler det om meget mere end bare at gå glip af en sjov aften; det handler om ligeværd, om ikke at være velkommen og ikke være en del af fællesskabet.
Så det hører ingen steder hjemme.
Men spørgsmålet er så, om det, det her beslutningsforslag lægger op til, vil gøre en forskel.
Erhvervsministeren har lige forklaret, at det vil det ikke.
I forhold til forslagets første del om at lægge vægt på Ligebehandlingsnævnets afgørelser ved behandling af sager om alkoholbevillinger, er det noget, som bevillingsmyndighederne allerede kan gøre i dag.
Så kan der være en pointe i at sikre, at afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet sendes til bevillingsmyndighederne.
Vi synes, det er fint, at man ser på det.
Så er der forslagsstillernes del om at hæve godtgørelser for diskrimination i nattelivet.
Ministeren har netop påpeget, at den svarer til det niveau af godtgørelser, der tildeles ved andre former for forskelsbehandling uden for arbejdsmarkedet.
På den baggrund kan vi i Socialdemokratiet ikke støtte det her beslutningsforslag, men vi vil gerne takke for SF for at sætte emnet på dagsordenen.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Nu er det jo efterhånden blevet nærmest politisk ukorrekt at beskylde folk for racisme, men jeg mener faktisk, at mange af de holdninger, som fru Mette Thiesen giver udtryk for, er racisme.
Men jeg tror ikke, de er omfattet af racismeloven, og det er helt okay for mig.
Vi skal have en åben og direkte debat.
Der er faktisk plads til, at man siger småracistiske ting.
Men nej, der er ikke plads til, at man står og deler løbesedler ud om, at jøder eller et bestemt folkefærd skal dræbes; jeg ved ikke, om fru Mette Thiesen kunne finde på at skrive det om andre befolkningsgrupper.
Det er der ikke plads til.