runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-31:
Tak for det, formand, og stor tak til Folketingets partier og ikke mindst gruppeformændene for et godt samarbejde omkring det her.
Også tak til Folketingets formand, som har været initiativtager til det her forslag.
Hr. Benny Engelbrecht har på ganske fortrinlig vis gennemgået, hvad forslaget handler om, nemlig en sammenlægning af Underudvalget under Udvalget for Forretningsordenen og Granskningsudvalget.
Det synes vi er ganske fornuftigt, og vi synes også, det er fornuftigt, at vi i den sammenhæng samtidig også kigger på en mere fleksibel måde at udskifte medlemmerne på, altså at vi i forhold til stedfortrædere får en model, der ligner den, vi har i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Endelig er jeg også enig i, at det, at vi nu forhøjer antallet af tingsekretærer fra fire til fem, også kan være med til at tage lidt af presset fra både formand, næstformænd og tingsekretærer.
Vi kan støtte det her beslutningsforslag, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti, som også kan det.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Ingen over og ingen ved siden af Folketinget.
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan egentlig ikke forstå, at ordføreren savner den fordømmelse.
Jeg har lige stået og givet den til den tidligere ordfører, der stillede et spørgsmål.
Vi har i øvrigt vedtaget ting i Folketinget, hvor vi har fordømt det terrorangreb og den gidseltagning.
Jeg kan godt gentage det, også for ordførerens skyld.
Vi i Enhedslisten fordømmer på det kraftigste det terrorangreb og de gidseltagninger, som er en krigsforbrydelse.
Man tager ikke civile som gidsler, uanset hvilket argument man har for det.
Det er der ikke nogen ensidighed i.
Det er der en klarhed og en konsistens i, og den savner jeg desværre også fra Danmarksdemokraterne i den her sag.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Men det er også derfor, at det undrer mig, at det ikke er skrevet ind i teksten, og at der ikke har været mulighed for at skrive noget som helst ind, der på nogen måde fordømmer angrebet fra Hamas den 7. oktober 2023.
For ordføreren siger det, hver gang vi har en diskussion.
Men som jeg også har efterlyst snart et utal af gange: Hvorfor er det, at man ikke italesætter det, og hvorfor er det, at man ikke går mere i krig med at sige, at man faktisk fordømmer Hamas og fordømmer den terrorhandling, Hamas udførte den 7. oktober?
Hvorfor er det, at det kommer som en sidebemærkning, men ikke bliver skrevet ind eller ikke bliver delt på de sociale medier, eksempelvis?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Det sidste er jo også forkert.
Men lad mig sige til ordføreren, at der er to grunde til det
På samme måde som den 7. oktobers terrorangreb ikke kan undskyldes, forklares eller forsvares med årtiers besættelse, bosættelser og menneskerettighedskrænkelser, kan det, der foregår i Gaza nu og er foregået siden den 7. oktober, ikke undskyldes, forklares eller forsvares med det terrorangreb.
Derfor er ejermanden til den humanitære katastrofe den måde, Israel vælger at føre krig på.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Og jeg ved jo, at på det her punkt deler vi i virkeligheden meget bredt i Folketinget bekymringen over den situation, der er i Gaza.
Jeg var rigtig glad for, at ordføreren også gjorde klart, at selve sultkatastrofen jo i virkeligheden har en ejermand og ikke er noget, der er sket, hvad kan man sige, på grund af en naturkatastrofe.
Vi ved jo fra i tirsdags, at vi ikke er enige om det sporskifte, som vi i Enhedslisten og flere andre har lagt op til, altså at vi skulle forsøge at øge presset på Israel ved eventuelt økonomiske sanktioner, stop for våbenhandel eller ved at bruge andre redskaber.
Det erkender jeg at der ikke er flertal for her, men vil ordføreren prøve at sætte nogle ord på, hvad man kan forestille sig fra Socialdemokratiets side at man ellers kunne gøre for at øge presset?
For indtil nu har det verbale pres, de forskellige diplomatiske pres, ikke haft tilstrækkelig effekt.
Gunvor Wibroe (S), 2024-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne lige understrege, at vi fra Socialdemokratiets side ikke siger ejermand.
Vi siger ejermænd, for det her er altså en krise, der er opstået på baggrund af den konflikt, der er imellem Hamas og Israel.
Og det, der er sindssygt vigtigt for os, er at huske på, at den her konflikt jo startede den 7. oktober 2023 med Hamas' meget brutale og også uden fortilfælde brutale angreb på Israel, på civile i Israel.
Regeringen vil fortsat presse på gennem EU i samarbejde med de nordiske lande – også i et tæt samarbejde med USA – i det diplomatiske spor.
Og vi vil fortsat presse på i forhold til at få nødhjælp ind.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Det giver anledning til et opfølgende spørgsmål og også et nyt spørgsmål.
Det opfølgende spørgsmål er: Når nu det indtil videre ikke er lykkedes gennem det diplomatiske pres, hvad kunne ordføreren så forestille sig man kunne gøre for at skærpe det pres på Israel, fordi situationen er så katastrofal, som den er?
Hver dag tæller jo.
Tillægsspørgsmålet er: Anerkender ordføreren ligesom FN's generalsekretær, at 7. oktober ikke skete i et vakuum, men at der er en årtier lang konflikt før det, altså at konflikten ikke startede den 7. oktober – at den gik ind i et nyt kapitel og fik en meget brutal tilstedeværelse den 7. oktober gennem terrorangrebet, men at det ikke er der, historien starter, fordi den startede længe før?
Gunvor Wibroe (S), 2024-05-31:
Både jeg og ordføreren fra Enhedslisten ved, at der har været en konflikt mellem Israel og de palæstinensiske selvstyreområder i mange, mange år.
Men den her konflikt, den konflikt, vi kigger ind i nu, som forårsager den hungerkatastrofe, som Enhedslisten har rejst en forespørgselsdebat om, startede altså den 7. oktober 2023.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-31:
Vi har jo set eksempler på, at folk er taget ud til demonstrationer med skilte, hvor de tager afstand fra Hamas, og at demonstranterne simpelt hen bliver vrede over, at der bliver udtrykt en afstandstagen fra Hamas.
Vi ser demonstranter, der kræver intifada, og jeg ved ikke hvad.
Altså, bekymrer det ikke også SF, at der blandt demonstranterne tilsyneladende er en sympati for Hamas og måske ovenikøbet også for de terrorhandlinger, der blev begået den 7. oktober?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Tak for det, formand, og godmorgen alle sammen.
Folketingsåret lakker jo mod enden, og jeg er rigtig glad for, at det kunne lade sig gøre, at vi alligevel fik den her forespørgselsdebat pakket ind i det i øvrigt pressede program.
Når mennesker dør af sult og er underernærede og sultkatastroferne står for døren, er det jo en hastesag at få nødhjælp frem.
Den anmodning blev bakket op af SF, Radikale Venstre, Alternativet og Liberal Alliance, og tak for det til partierne.
Resten af partierne ønskede ikke på daværende tidspunkt at have en hasteforespørgsel.
Det ærgrede os og undrede os også en lille smule, temmelig meget, for nu at være helt ærlig, fordi vi jo egentlig mente, at det var en hastesituation.
Men derfor anmeldte vi den så som en almindelig forespørgsel senere i april, og nu er vi så kommet frem til det tidspunkt, hvor det kan passe ind i vores travle kalendere og dagsordener her i Folketinget lige op til sommerferien, den formelle af slagsen.
Hvor mange børn der måtte være døde af sult i mellemtiden, har jeg selvsagt ikke tal på, men det er ret oplagt, at underernæring og fejlernæring er noget, der kan trække spor langt ind i voksenlivet.
Rapporten tilbage i marts slog allerede da fast, at der på daværende tidspunkt var tale om akut fødevaremangel og akut fejlernæring i Gaza.
Den konkluderede – og jeg citerer med min egen oversættelse fra engelsk: De handlinger, der er nødvendige for at forebygge hungersnød, kræver en omgående politisk beslutning om våbenhvile sammen med en markant og omgående lempelse af humanitær og kommerciel adgang til hele Gazas befolkning.
Hvis ikke dette sker i fuldt omfang og omgående, selv hvis hungersnød undgås på kort sigt, så vil virkningen på dødelighed og palæstinensernes liv nu og i fremtidige generationer stige markant dag for dag.
Situationen er ikke afgørende forbedret siden.
Og i midten af maj kunne landedirektøren for fødevareprogrammet i Palæstina sige, at der på grund af de israelske angreb omkring Rafah var store problemer med at forsyne befolkningen og de fordrevne i det sydlige Gaza.
Ved samme lejlighed rapporterede man også, at andelen af akut underernærede børn under 2 år i det nordlige Gaza var steget fra 15 pct. i januar til 30 pct. i marts.
Vi ser meget frem til den her debat, som handler om, hvilke skridt Danmark agter at tage i FN og EU samt bilateralt over for Israel for at afhjælpe den sultkatastrofe, der er i Gaza.
Jeg ved, at det er noget, der ligger mange af os partier på sinde, og jeg ser frem til debatten.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-31:
Noget, jeg synes manglede meget i Enhedslisten, SF og Alternativets vedtagelsestekst, var noget om de gidsler, der sidder i Gaza i dag.
Altså, forudsætningen for, at der kan komme en varig fred i regionen, er jo, at de her gidsler bliver frigivet.
Hvorfor har man ikke skrevet noget om det ind i sin vedtagelsestekst?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Lad mig bare starte med at fordømme gidseltagning som en del af en krigsførelse.
Når det ikke står i den her vedtagelsestekst, er det, fordi den handler om sultkatastrofen i Gaza.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-31:
Ja, og sultkatastrofen i Gaza handler om terrorangrebet mod Israel og de gidsler, der i dag stadig sidder der.
Det er jo det, Enhedslisten altid siger, altså at man ikke kan se tingene løsrevet.
Det kan Enhedslisten jo heller ikke.
Det her hænger sammen.
Det, at der er en sultkatastrofe i Gaza i øjeblikket, handler jo bl.a. om, at Israel er blevet udsat for et bestialsk terrorangreb, hvor man har taget gidsler, der i dag sidder i Gaza som sexslaver og meget andet.
Det undrer mig såre, at man ikke har skrevet det ind i sin vedtagelsestekst.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Jamen jeg kan kun gentage en klar fordømmelse af gidseltagning af civile.
Det er en krigsforbrydelse, uanset hvem der begår det.
Men det, der egentlig undrer mig, er, at ordføreren konstant glemmer, hvad der gik forud for den 7. oktober, og at ordføreren konstant glemmer, hvad der er sket siden den 7. oktober, og fikserer sit blik alene på det terrorangreb, som vi alle sammen i Folketinget er fuldstændig enige om at fordømme på det kraftigste.
Hvad jeg stadig væk mangler fra ordføreren og ordførerens parti, er en klar fordømmelse af de krigsforbrydelser og de brutale angreb, der bliver begået mod den civile befolkning i Gaza af Israels hær.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi har haft den her diskussion et utal af gange, i hvert fald om Gaza generelt.
Noget af det, der undrer mig hver gang – og det undrer mig ved gud også nu – er det her med den ensidighed, der igen er fra ordføreren, altså en fordømmelse af israelerne, men intet om Hamas.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Tak til ordføreren for talen.
Vi er jo fuldstændig enige om en utvetydig og hård fordømmelse af det terrorangreb, der foregik den 7. oktober.
Det har vi heldigvis kunnet bekræfte hinanden i mange gange i hele Folketinget
Nu handler forespørgselsdebatten jo om sultkatastrofen og om, at udsultning er en krigsforbrydelse og et våben, som også EU's udenrigschef siger at Israel faktisk tager i anvendelse.
Så hvis vi ligesom kan holde det lange stræk med de politiske løsninger væk fra debatten nu, tror jeg det vil være godt.
Det handler jo rigtig meget om, hvad vi kan gøre for at afhjælpe selve sultkatastrofen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren anerkender, at til trods for det brutale terrorangreb og alt det, der er med gidseltagning – alle de uhyrligheder – så kan man ikke bruge det som et argument for at begå en anden krigsforbrydelse, altså at udsulte en befolkning.
Er ordføreren enig i det?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Jo, jeg er fuldstændig enig i, at der ikke har været valg siden 2006, og det er naturligvis svært at sige, hvordan situationen ville være nu.
Det, jeg godt kunne have tænkt mig, var en meget større afstandstagen fra det palæstinensiske folks side til Hamas.
Det, der ærgrer mig enormt, er den ensidighed, der er kommet i den her debat – at man hele tiden vender det om og gør israelerne til banditterne her.
Jeg er ikke enig i alt, hvad israelerne gør, men jeg er på den anden side også der, hvor jeg siger, at her taler vi om et demokratisk folk til forskel fra alt, der ligger som nabolande rundt om Israel, og til forskel fra Hamas, som er en terrororganisation.
Mit ønske kunne være, at det palæstinensiske folk, om ikke andet så fordi der netop ikke har været valg i alle de her år, offentligt og højlydt tog afstand fra Hamas.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Jeg kunne jo godt tænke mig at fortsætte den lille snak, vi havde tidligere, om afstandtagen til Hamas.
Mener ordføreren, at f.eks. herboende palæstinensere, når de demonstrerer, burde gå på gaden og mere åbent tage afstand fra Hamas?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-31:
Ja, det mener jeg helt klart.
Og det har også undret mig til demonstrationer, at kravet om at frigive gidslerne og en afstandtagen til Hamas ikke har lydt lige så tydeligt.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-31:
Jeg ved ikke nok om det militære til at sige, hvad der var sket.
Men jeg må bare sige, at det jo er et nyt forsøg på et terrorangreb at ramme civile mål.
Det har ingen gang på jord og kræver den stærkeste afstandtagen, og det vil jeg også gerne tage.
Tak for ordet, og tak for historien.
Jeg er jo helt enig i, at intet kan retfærdiggøre terrorangrebet den 7. oktober og ej heller retfærdiggøre, at der fortsat sidder gidsler hos Hamas.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at der ikke har været valg siden 2006 i Palæstina, og at man ikke kan tage de civile palæstinensere til indtægt for Hamas' forfærdelige terrorangreb?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Nej, det ville være ønskværdigt, hvis det kunne lade sig gøre.
Problemet er bare, at mange af de lastbiler, der kører ind i Gaza, bliver plyndret, og der er fundet våben skjult i lastbilerne, så det er utrolig svært.
Nu hørte jeg om de her 500 lastbiler, der kørte ind i Gaza før den 7. oktober.
Var det ikke ministeren, der sagde det her med de 500 lastbiler?
Nej, det var vist Trine Pertou Mach; det er også lige meget.
Men det er korrekt, at vi ikke er i nærheden af det tal, men lad os nu lige huske på, hvorfor der kørte 500 ind.
Det var jo med byggemateriale og alt muligt andet, og det er der jo af gode grunde ikke lige behov for lige nu, så derfor er der selvfølgelig en forskel.
Jeg ville da ønske, det kunne lade sig gøre.
Det kan det bare ikke, fordi Hamas hele tiden forpester alle former for nødhjælp, og i øvrigt kommer nødhjælpen ikke ud til rigtig mange af de allermest nødlidende, fordi Hamas stjæler den.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Jeg anerkender, at Danmark lægger et diplomatisk pres både på den ene og på den anden måde – det er indiskutabelt.
Men jeg tror også, at ordføreren og jeg kan være enige om, at det endnu ikke til trods for et massivt pres er lykkedes at få Israel til rent faktisk at åbne grænserne og lade nødhjælpen komme ind i tilstrækkeligt omfang.
Hvad forestiller ordføreren sig man kunne gøre ud over det, vi gør nu?
Hvad kunne være veje frem for at presse Israel til at åbne grænserne og lade den nødhjælp, som er så nødvendig for civilbefolkningen, komme ind?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-31:
Allerførst synes jeg, at man skal holde fast i – og jeg ved godt, det er små ting, men en gang imellem er bare små fremskridt bedre end ingen fremskridt – at der heldigvis kommer noget mere nødhjælp ind i Gaza.
Det er ikke nok, og det understreger jeg kraftigt, men der kommer heldigvis mere nødhjælp, end der gjorde tidligere.
Det, jeg synes vi skal gøre, er jo for nu at sige det, som det er, at prøve at se, om vi kan tilgå det på andre måder – altså f.eks. at se på havnefaciliteten, i stedet for at det skal ske via grænseovergangen ved Rafah.
Det var jo også derfor, Danmark var åben over for at se, om vi kunne få nødhjælp ned fra luften.
Det fandt alle hurtigt ud af måske ikke var det smarteste at gøre hele tiden alle steder.
Men det viser jo også bare, skal vi sige villigheden til fra dansk side at gøre alt, hvad der står i vores magt, for at få nødhjælp ind.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Jeg havde egentlig skrevet en tale, men den er jeg gået bort fra.
I stedet vil jeg fortælle jer om en oplevelse, jeg havde i sidste uge, da jeg var i Israel.
Der mødte jeg rigtig mange mennesker og også mange, som har oplevet den 7. oktober helt tæt på.
Holocaust er en betegnelse for folkemord på bl.a. jøderne, datidens mest skrækkelige og onde udryddelse af det jødiske folk.
Rafaelas forfædre oplevede holocaust.
Rafaela er en ung kvinde, der er opvokset i Brasilien og nu er bosat i Israel.
Rafaela er stærk, hendes fortælling er stærk, og hendes budskab er stærkt.
Rafaela og hendes kæreste deltog på musikfestivalen Nova i Israel den 7. oktober 2023, og sammen med en masse venner havde de glædet sig til at feste, danse og hygge sig med andre unge mennesker.
Hun sagde bl.a. til mig: Vi gik endda op i, at vi ikke bare smed cigaretskodder på jorden.
På et tidspunkt stoppede musikken, og de råbte til festivalens dj, at han skulle starte den igen, indtil de hørte lyden af raketter.
De var klar over, at de skulle søge ly i et shelter.
Det er den virkelighed, de lever med i Israel, hvor Hamas angriber fra tid til anden.
Men denne gang var et shelter ikke nok til at beskytte dem, for Hamas var allerede til stede på festivalen.
De skød også ind i det shelter, som Rafaela og hendes kæreste havde søgt ly i.
Rafaela og hendes kæreste lå under døde mennesker, da Hamas kastede en gasgranat derind.
Hendes tanker var på holocaust og gaskamre, da de lå der på gulvet i mere end 5 timer.
Hun, Rafaela, er den stærkeste 20-årige pige, jeg har mødt i mit liv – med en fortælling så hjerteskærende, at selv når jeg står her og skal læse den op for jer, er jeg dybt berørt af den.
Jeg fordømmer Hamas og deres angreb, og jeg skriver bl.a. på Facebook, da jeg kommer hjem, at jeg ønsker, at man sparer mig for at tale om retfærdighed, for det her er der intet, der kan retfærdiggøre: at terrorister skal have ret til noget som helst.
Så længe det palæstinensiske folk stemmer på Hamas, gør de sig også skyldige i terrorhandlinger.
Og ja, det er en hård udmelding, men ikke desto mindre står jeg fuldstændig fast på den, for vi kan simpelt hen ikke se en løsning i Israel, hvis ikke det palæstinensiske folk offentligt og højlydt gør oprør mod Hamas.
Tak for ordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-31:
Ja, det er jeg hundrede procent enig i, og derfor sagde jeg jo også klart i min tale, at det er uacceptabelt, at Israels regering ikke har åbnet mere op for nødhjælp igennem hele forløbet.
Jeg tror, at vi alle sammen har set de forfærdelige billeder, hvor folk er presset så meget, at de decideret med egne hænder tager den nødhjælp, der kommer ind, fordi de har sultne børn, familiemedlemmer osv.
Det har jeg også selv haft lejlighed til at sige både til den israelske ambassadør, men også da jeg besøgte Israel som leder af en delegation for Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor vi havde møde med udenrigsministeren, den nationale sikkerhedsrådgiver og andre, og hvor de her ting også kom op.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke er tydelige, det er jo ikke, fordi vi ikke presser Israel, og det er jo ikke, fordi vi ikke også siger, at vi er nødsaget til at se på alternative indgangsvinkler til nødhjælp.
Det var derfor, jeg nævnte f.eks. havnefaciliteten, når amerikanerne får genopbygget den.
Den er jo desværre i stykker i øjeblikket.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Det kan vi være fuldstændig enige om.
Alle civile liv tæller lige meget.
Problemet er bare, at Hamas er nogle kujoner, og at de gemmer sig blandt civilbefolkningen.
Det er rigtig svært, når man har en kujonagtig terrororganisation på den ene side og et demokratisk land på den anden, at føre en krig, der bare minder om noget som helst, der er retfærdigt – desværre.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Nu bliver jeg lidt i tvivl om, om ordføreren i virkeligheden siger, at der så alligevel findes en undskyldning for at føre krig på den måde, som Israel gør.
Er det ikke sådan, at på samme måde, som intet kan retfærdiggøre den 7. oktobers terrorangreb, så kan det terrorangreb heller ikke bruges til at retfærdiggøre det, der er foregået efter, herunder en sultkatastrofe og det at anvende udsultning af en civilbefolkning som et våben?
Altså, anerkender ordføreren slet ikke, at der er tale om en sultkatastrofe i Gaza, og at den skyldes den udsultning og den forhindring af, at nødhjælpen kan komme ind, og at man dermed i virkeligheden straffer civilbefolkningen kollektivt?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-31:
Altså, jeg anerkender, at en krig er forfærdelig, og at der er civile liv, der går tabt.
Så det anerkender jeg.
Men jeg siger også, at det er svært at føre krig, når man står med et demokratisk land på den ene side og en kujonagtig terrororganisation på den anden, som gemmer sig blandt civilbefolkningen.
Det er jo terrorister, som angriber og bagefter gemmer sig.
Det er jo terrorister, der stjæler af den nødhjælp, der kommer ind til civilbefolkningen.
Det er den slags mennesker, vi prøver at stå og forsvare eller vil forhandle med.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-31:
Det er helt og aldeles uacceptabelt og uundskyldeligt, uanset hvad der er gået forud.
På samme måde, som de unge og ældre mennesker, som deltog i musikfestivalen, ikke skal straffes for, at en terrororganisation er vred på den politiske ledelse af deres land, håber jeg, at ordføreren vil bekræfte, at civilbefolkningen i Palæstina, i Gaza i den her debat, heller ikke skal straffes for det terrorangreb, Hamas har begået, og at vi kan være enige om, at alle civile liv tæller, og at de tæller lige meget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-06-04:
Det ved jeg ikke hvor mange kommentarer jeg egentlig har til, for jeg er enig, og jeg er ærgerlig over, er det ikke lykkedes at få flere af partierne med.
Men der, hvor det går, fra at jeg er ærgerlig, til at jeg faktisk bliver lidt fortørnet over det, er, når det er helt åbenlyst, at man har et behov for at blive ved med at gentage noget, man ikke har noget belæg for, nemlig det her spørgsmål om, at der så skulle begynde at blive brugt mere magt.
Det synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Altså, én ting er at have en fair politisk uenighed om noget, men bare at blive ved og blive ved med at sige, at der kommer til at blive brugt mere magt – og så særlig over for en gruppe, der er sårbar, og som for nogles vedkommende i forvejen kan have svært ved den her debat – synes jeg faktisk er ret vildt.