runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-16:
Jamen det er meget muligt, at vi er nødt til at stille et opfølgende skriftligt spørgsmål for at få foldet det her ud, med hensyn til i hvilket omfang der er sket en miljømæssig vurdering, inden Miljøstyrelsen har givet den her dispensation.
Vi havde jo sagen om raps, hvor det jo endte med, at der ikke blev givet dispensation, og det er jo derfor der er en vis interesse om den her roedyrkning, hvor man så kan få en dispensation.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Tak for det.
Det kunne være meget fint, hvis spørgeren fik lov til at svare til sidst – det ville give nogle spændende perspektiver.
Jeg skal nok oversende et skriftligt svar om, hvordan proceduren er hos Miljøstyrelsen, men jeg tror helt ærligt, vi skal være glade for, at vi har kloge, dygtige, veluddannede mennesker siddende i vores fælles Miljøstyrelse her i landet, som altså tager den her vurdering alvorligt og sikrer, at vi ikke anvender den her type produkter på en måde, som er skadelig, og som sikrer, at vi ikke vi udsætter vores bier for risici.
Vi har også haft en debat i Folketingssalen om det, og jeg tror regeringens holdning på det her område står meget, meget klart, og ellers skal jeg da nok også eftersende min tale, hvis budskabet ikke rigtig satte sig fast.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-16:
Det er om den samme problemstilling: Mener ministeren, at det er ansvarligt at sætte kortsigtede økonomiske interesser højere end hensynet til vores insekter, som er i tilbagegang?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Der bliver kun givet dispensation, hvis der kan vises sikker anvendelse.
Det er derudover en forudsætning, at der ikke findes andre rimelige metoder, som det hedder, til at bekæmpe en konkret fare for eller trussel mod planteproduktion eller økosystemer.
Det vil i praksis betyde, at der ikke er andre effektive behandlingsmuligheder.
En dispensation er, som vi talte om under det forrige spørgsmål, en faglig vurdering foretaget af Miljøstyrelsen, hvor der også indgår en landbrugsfaglig vurdering af alternative behandlingsmuligheder, herunder om der er risiko for resistens ved brug af disse alternativer.
Det er derfor ikke økonomiske interesser, der er afgørende, men det er en konkret faglig vurdering, som er lavet af Miljøstyrelsen, med input fra Institut for Agroøkologi, Aarhus Universitet, som vi også talte om før.
Som en del af den stramme dispensationspraksis stiller Miljøstyrelsen nu flere krav i forbindelse med dispensationen, som skal beskytte bierne og andre bestøvere.
Der stilles både krav til såningen og til de efterfølgende afgrøder på marken for at beskytte bierne mod, at andre planter bliver forurenet med støv fra såningen, og mod, at eventuelle rester af bejdsemidlet i jorden skal påvirke bierne i den efterfølgende afgrøde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-16:
Nu er jeg godt klar over, at det her jo kan være den første, efter at EU har strammet op på reglerne og som udgangspunkt har forbudt de her neonics.
Men det er da interessant at se, om de dispensationsansøgninger her sådan er en normal praksis.
Er det her noget, vi vil se hvert eneste år fremadrettet?
Vil der komme de her dispensationsansøgninger, så man giver en tilladelse til at fortsætte sprøjtningen?
Er det det, vi kan forvente?
Det vil jeg gerne høre om ministeren har et svar på.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Hvis hr. Søren Egge Rasmussen spørger, om jeg kan anerkende, at der er en forskel mellem de to tal, hr. Søren Egge Rasmussen nævnte før, kan jeg godt anerkende det – jeg er dog matematisk student, om end det er temmelig mange år siden.
I forhold til det her med sædskifte og afgrøderotation kan jeg sige, at der er stillet et skriftligt spørgsmål om det af fru Trine Torp fra SF, som også kommer over.
Men altså, det er sådan set rigtigt, at det allerede er en del af landbrugspraksis, at i roer anvendes en afgrøderotation på 3-4 år for at forebygge angreb af jordlevende insekter.
Der er så nogle andre ting, altså flyvende insekter, som det ikke beskytter imod på samme måde.
Jeg vender tilbage med et mere detaljeret svar på det kriftlige , undskyld skriftlige spørgsmål, der er stillet af fru Trine Torp; jeg kan ikke tale mere i dag, ikke her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-16:
Jamen altså, det er jo her, vi ser nogle sager, hvor vi nemt kommer til at stå der, hvor naturen bliver taberen, og der er nogen, der mener, at økonomien i det her viser, at bestøvernes værdi i vores landbrugssektor kan opgøres til ca. 1 mia. kr. om året
Det synes jeg er væsentligt at have for øje.
Der er sådan set nogle værdier, som bliver skabt, fordi vi har insekter ude i vores frie natur, både dem, der holdes i kasser, og dem, der lever frit.
Jeg frygter, at miljøinteresserne ikke varetages i tilstrækkelig høj grad, når der er store økonomiske interesser på spil ved den her roedyrkning.
Kan ministeren ikke se det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Nej, det kan jeg ikke se.
Tallet 1 milliard - det er muligt, tallet er opgjort til det.
Jeg tror, at hvis vi ser på den samlede samfundsmæssige værdi af bestøverne, vil vi opleve, at den ikke er helt mulig at gøre op i penge, for det er altså en af de væsentlige forudsætninger for, at vi har liv her på planeten.
Så det tror jeg ikke man skal gøre op i penge.
Det er sådan set min grundindstilling til det, og den tror jeg også spørgeren deler i øvrigt.
Men, altså
, når man fra forskernes side siger her, at der noget nær ingen effekt er på bier og andre bestøvere, så læner jeg mig altså op ad det i stedet for en eller anden mavefornemmelse – med al mulig respekt for hr. Søren Egge Rasmussen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-16:
Jo, vi er der, hvor roer også kan gå i stok det første år og sådan set sætte blomster, og hvis ikke man fjerner de blomster, er blomsterne jo derude.
Så der er ikke noget, der er helt sikkert.
Jeg synes, at den her sag viser, at der er al mulig grund til at følge op på, hvad det er for nogle kemikalier og sprøjtegifte, man bruger i landbruget, og her har vi altså at gøre med nogle sprøjtegifte, som har vist sig at være yderst skadelige over for vores både vilde og tamme bier.
Derfor synes jeg, at der er grund til følge op på det her, og vi vil komme med et par ekstra spørgsmål ud fra den besvarelse, som ministeren har givet i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Jo, men undskyld mig: Hele præmissen for det, som hr. Søren Egge Rasmussen siger nu her, er jo forkert.
Der er ikke tale om sprøjtegifte.
Jo, det er der, men sådan bruger vi dem jo ikke.
Vi bruger jo ikke neonikotinoider som sprøjtegifte, for det er forbudt.
Miljøstyrelsen kan give konkrete dispensationer til den anvendelse, som er tilfældet her, hvor man altså bejdser roefrø i lave koncentrationer og gør det under nogle foranstaltninger, for at sikre, at det ikke udgør en risiko for vores bestøvere.
Så hele den der snak om, at uha, det er nogle farlige sprøjtemidler, er vi da ikke uenige om; det er derfor, vi ikke bruger dem som det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-16:
Jamen jeg tror sådan set, økonomi har stor betydning for, hvad det er for en konklusion, man når frem til.
I sagen om neoniks til raps var vurderingen, at der ikke var rapsjordlopper hvert eneste år.
Men der var jo også en økonomisk vurdering af et potentielt tab ved store insektangreb, og det tab var ikke vurderet til at ligge så højt som for roer.
For var man kommet frem til samme konklusion, hvis det nu var et potentielt tab på 500 kr. pr. hektar om året?
Måske ikke.
Her opgør man det til, at det kan være et tab på mellem 2.100 kr. og 2.500 kr. pr. hektar, hvis det er sådan, at man ikke får lov til at bejdse roefrøene.
Og jeg er da ret sikker på, at økonomien, når man tager den her landbrugsfaglige vurdering af det, har stor betydning for, hvad det er for nogle konklusioner, man vælger.
Jeg synes også, det er interessant at se i bilagene her, at der er forskellige holdninger til, hvad det bedste sædskifte med roer er.
Det er mit indtryk, at der er nogle roeavlere, som virkelig kører den til grænsen og dyrker roer hvert tredje år, men i bilagene her kan man se, at der er forskere, som egentlig anbefaler, at der skal være et sædskifte, som er mere varieret, og at der er længere afstand imellem de perioder, hvor man dyrker roer, sådan at antallet af insekter i højere grad kan holdes nede.
Så det her er jo ikke kun et spørgsmål om, at man sådan snævert skal vurdere, om sprøjtning og brug af giftstoffer er det eneste rigtige.
Der burde være en bredere landbrugsfaglig tilgang til det, og jeg mener, at der er rigtig mange ting, som kan løses med et bedre sædskifte.
Det er jo det, som økologerne har vist.
Så kan ministeren ikke se, at det i den her sag ser ud, som om den økonomisk værdi og det potentielle tab pr. hektar er væsentlig større end på rapsdyrkning?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-16:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren på baggrund af professor i miljøret Ellen Margrethe Basses udtalelser i artiklen »Ny udfordring for regeringens Lindholmprojekt: To truede fuglearter bor på øen« på dr.dk sikre, at der foretages en konsekvensvurdering for Natura 2000-området, hvor Lindholm ligger, forud for etableringen af det nye udrejsecenter?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved godt, at Enhedslisten med stor ildhu kæmper mod enhver beslutning, som kan føre til, at man i Danmark udviser flere kriminelle udlændinge, og derfor vil jeg først og fremmest understrege, at beslutningen om at etablere et udrejsecenter på Lindholm for bl.a. kriminelle udviste er en god og rigtig beslutning.
De udlændinge, som bliver placeret på Lindholm, er udlændinge, som har gjort deres yderste for at sikre, at de ikke er ønsket i Danmark.
Derfor skal de udsendes, så snart det bliver muligt.
Når det er sagt, er selve projektet med at etablere udrejsecenteret i sin vorden.
Når det er nærmere beskrevet, vil der blive taget stilling til, om det kræver en vurdering efter naturdirektiverne.
Regeringen vil selvfølgelig sikre, at der bliver foretaget de vurderinger, herunder Natura 2000-vurderinger, som lovgivningen kræver, inden udrejsecenteret kan etableres.
Og for god ordens skyld skal jeg minde om, at ganske vist er Lindholm, som navnet antyder, en ø, men det er ikke en øde ø.
Der er i forvejen aktivitet på øen i form af DTU's institutioner.
Jeg har også bemærket, at den professor i miljøret, som spørgeren henviser til, i en artikel i Berlingske, som i øvrigt er grundlaget for den artikel på dr.dk, som spørgeren henviser til, har oplyst, at da DTU allerede har aktiviteter på øen, er det ikke sikkert, at man skal lave en vurdering.
Det er for mig at se en vigtig nuance, som spørgeren så ikke lige nåede at få med i skyndingen.
Så svaret er: Hvis lovgivningen kræver, at der skal laves en vurdering, så bliver der selvfølgelig lavet en vurdering.
Altså, hvordan man konkret indretter Lindholm, hører ikke helt hjemme under mit ressort, men det gør den del af spørgsmålet jo, som lyder: Vil der være områder, der ikke er berørt af aktiviteterne, som skal finde sted på Lindholm fremadrettet?
Og det er selvfølgelig noget af det, som skal tages med i betragtning, når og hvis man skal se på sådan en konsekvensvurdering.
Så selvfølgelig skal det også indgå i en eventuel vurdering, men det ligger lidt uden for mit ressort at svare på.
Det er ikke rendyrket ondskab, det er simpelt hen, fordi jeg ikke kender til selve indretningen af Lindholm.
Men naturligvis vil det spille ind.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-16:
Det er lidt ærgerligt, at ministeren ikke kender de konkrete dele, der ligger i regeringens plan.
Men måske ministeren så i hvert fald kan oplyse mig og resten af den danske befolkning om, hvornår der vil blive udpeget en bygherre, som vel må få de tegninger, som skal ligge til grund for det kommende Lindholmprojekt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Jeg synes, det er et interessant ordvalg, at man i så høj grad giver disse dispensationer, når vi nu sådan set, siden vi diskuterede det sidst, gør det her for første gang.
Altså, den her dispensation går jo på en vurdering, hvor man siger: Er der nogle alternativer?
Og risikerer de alternativer, man måtte have, at være værre for miljøet?
Risikerer de at have et værre aftryk på miljø, på sundhed og potentielt også på drikkevand?
Og så går man ind og siger: Hvad er mest hensigtsmæssigt at bruge her, og kan vi minimere de risici, der er forbundet med det på en tilfredsstillende måde?
Herunder har vi – in casu – det her med at sige: Der må ikke dyrkes blomstrende efterafgrøder herpå, for det er jo altså stadig væk bierne og blomsterne, som har en gensidig attraktion.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-16:
Tak for ministerens velvillighed og også positivitet over for at beskytte en truet ynglelokalitet for en vigtig fugl, som vi også er forpligtet til at give nogle ordentlige forhold.
Jeg vil så blot lige til sidst gerne have en garanti fra ministeren for, at hvis ikke de afviste asylansøgere skal hegnes ind på øen og altså ikke kan bevæge sig rundt, vil ministeren selvfølgelig sørge for, at der sker en konsekvensvurdering af projektet og af, om den her mindre landsby vil have betydning for fuglenes levemuligheder og fødemuligheder.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Altså, det er jo sådan, at naturdirektiverne ikke forbyder aktiviteter i de områder, som vi taler om her.
De kræver, at der foretages en konkret væsentlighedsvurdering og eventuelt en konsekvensvurdering, før man sådan begynder at sætte aktiviteter i gang.
Og de vurderinger vil vise, om etableringen af sådan et udrejsecenter vil påvirke Natura 2000-området.
Det har hverken jeg eller spørgeren kompetencerne til at bedømme, så det må vi hellere overlade til dem, der har det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-16:
Hvorfor har ministeren givet tilladelse til at anvende bejdsede sukkerroefrø til dansk produktion af sukkerroer med bidræbende gift, som er forbudt i EU?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Nu er det ikke mig som miljø- og fødevareminister, der giver dispensationer til at anvende pesticider.
Det er det ikke sådan helt generelt.
Det ved spørgeren også godt, og det har det heller ikke været i det her konkrete tilfælde.
Miljøstyrelsen følger en stram dispensationspraksis, og de giver kun en dispensation, hvis der kan vises sikker anvendelse for både mennesker og miljø.
Der er desuden stillet krav om, at der ikke må være blomstrende afgrøder på marken i det efterfølgende år.
EU-forbud mod udendørs anvendelse af neonikotinoider forhindrer ikke, at der kan gives sådan en dispensation.
Miljøstyrelsen har som led i den almindelige procedure for behandling af dispensationsansøgninger bedt Institut for Agroøkologi på Aarhus Universitet – dem, vi kalder AGRO i daglig tale – om en landbrugsfaglig vurdering af, hvorvidt der findes alternativer til den ansøgte anvendelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-16:
Der har jo været lidt offentlig kritik af, om Aarhus Universitet har gjort det her grundigt nok.
Det er bl.a. kommet frem i FORSKERforum, som har stillet spørgsmål til den lektor, der har haft med sagen at gøre, som så svarer: »Politikerne har besluttet, at det skal være muligt at søge dispensation.
Vores opgave var i denne sammenhæng at foretage en saglig, landbrugsfaglig vurdering, samtidig med at det er vores tilgang at være loyale overfor dispensationsmuligheden – uanset hvad vi selv skulle mene om sagen.
En miljøvurdering var ikke en del af vores opgave.«
Så det vil sige, at Aarhus Universitet altså her har forholdt sig til det rent landbrugsfaglige.
Og det er også interessant at se, at der i den landbrugsfaglige vurdering jo sådan set også er en kritisk kommentar om, at man burde have et sædskifte, hvor roedyrkningen højst var hvert fjerde år.
Jeg kunne godt tænke mig høre ministeren om denne landbrugsfaglige vurdering, der er foretaget i sagen.
Jeg vil spørge, om det er korrekt, at det er det landbrugsmæssige, som har været vægtet, og ikke det miljømæssige, som jo også burde vurderes, når man vil gå ind og give dispensationer til at anvende giftstoffer, som EU ellers har forbudt.
Jeg synes, det er en underlig praksis, der her er opstået, når man i så høj grad vil give de her dispensationer.
Så jeg vil godt høre ministeren, om det er korrekt, at det er denne landbrugsfaglige vurdering, som har været vægtet allerhøjest i den vurdering, der er blevet givet af Miljøstyrelsen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-16:
Jeg vil sige, at jeg sådan set godt kender til planerne, og det er på samme niveau, som spørgeren tilsyneladende gør.
Jeg antager, at når spørgeren stiller spørgsmål, er det, fordi der ikke sådan er fuldstændig krystalklarhed over det, der spørges til, og ikke fordi det var noget, man kunne slå op.
Når det er sagt – og det var blot en bemærkning til indledning – vil jeg sige, at man endnu ikke har taget stilling til, hvornår denne bygherre udpeges, og hvilken statslig myndighed der skal være bygherre på etableringen af udrejsecenteret her.
Det vil være sådan, at hvis projektet er omfattet af miljøvurderingsloven og der er tale om en statslig bygherre, jamen så vil det være staten, som er den kompetente myndighed.
Og hvis der er tale om en privat bygherre, vil det være Vordingborg Kommune, som er den kompetente myndighed i forhold til den vurdering, som spørgsmålet handler om.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-16:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren kommentere artiklen »Hjemløse André sigtet for at bryde zoneforbud« på www.tv2lorry.dk den 28. december 2018, herunder oplyse, om han finder det rimeligt og i overensstemmelse med lovens intention, at en hjemløs, som er idømt zoneforbud, skal 7 dage i fængsel for at drikke en kop kaffe med en ven, mens han venter på bussen?
Der skal selvfølgelig ikke herske nogen tvivl om, at regeringens projekt med at sende afviste asylansøgere ud på Lindholm ikke kun er en tåbelig idé, men det er også et meget, meget dyrt projekt, som regeringen her har sat i gang.
Derudover er det også vigtigt at få sagt, at Lindholm lige præcis ligger i et Natura 2000-område, som jo altså er underlagt EU's naturbeskyttelsesdirektiv.
Det er det, fordi der er særlige fuglearter, herunder havternen, som yngler på Lindholm, og som Danmark over for EU er forpligtet til at passe på.
Og som Miljøministeriet jo også selv siger, er havternen i forvejen truet af menneskelig aktivitet.
Det, der kommer til at ske, hvis jeg forstår regeringen rigtigt, er, at der sådan set skal bo, hvad der svarer til en mindre landsby, på Lindholm.
Det er jo altså noget anderledes end den måde, man driver forskningsø på i dag.
Så mit næste spørgsmål i rækken vil sådan set gå på: Er det tanken, at de beboere, de afviste asylansøgere, som skal bo på Lindholm, skal – forstå mig ret – spærres inde, eller skal de sådan set have mulighed for at kunne bevæge sig rundt på øen og dermed jo også i det område, hvor havternen yngler, og påvirke det liv, som havternen og andre jordfugle har?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Spørgeren omtaler en konkret sag, som jeg finder det rigtigst ikke at kommentere, og det håber jeg at spørgeren har forståelse for.
Men det er jo ikke første gang, vi drøfter spørgsmålet om zoneforbud.
Jeg udtalte mig også om reglerne om zoneforbud i det samråd i december, spørgeren havde indkaldt mig til, og der sagde jeg klart, at jeg står inde for de regler, vi har lavet om zoneforbud, og det gør jeg stadig.
I sommeren 2016 og 2017 så vi nemlig en meget stor tilstrømning af hjemløse til København fra andre lande.
Det prægede hele vores hovedstads bybillede, og det skabte utryghed blandt befolkningen.
Det problem tog vi hånd om.
Vi indførte bl.a. et forbud mod utryghedsskabende lejre og mulighed for at udstede zoneforbud.
De regler har virket.
Der er ikke de samme problemer i de københavnske gader, som vi tidligere har set.
Derfor har jeg fortsat ikke nogen planer om at ændre reglerne.
Jeg mener tværtimod, at de virker efter intentionen.
Når man så har fået et zoneforbud, betyder det jo, at man ikke må opholde sig i kommunen, og hvis man alligevel gør det, har man overtrådt forbuddet, uanset om man drikker kaffe, eller hvad man gør.
Hvis man har overtrådt forbuddet, har man overtrådt forbuddet.
Det synes jeg er rimeligt.
Der skal jo være en vis afskrækkende effekt ved reglerne.
Hvordan reglerne så er blevet benyttet i den konkrete sag, som spørgeren nævner, finder jeg så som nævnt rigtigst ikke at komme ind på, for det vil altid være en konkret vurdering i den enkelte sag.
Jeg kan hurtig blive svar skyldig omkring de enkelte butiksområder og -arkader.
Folk kan jo godt have lov til at have et kamera ved deres butik, og så er det lidt med, hvordan det kamera vender osv.
Det har vi jo også haft nogle diskussioner om.
Der har jo i øvrigt kørt et projekt om, hvordan politiet kan tilgå de her kameraer, men det er en anden diskussion.
Jeg synes bare, der er noget principielt i, at vi om det offentlige rum kan sige, at der kan man overvåge, men at der er nogle regler for det.
Der er et princip om, at hvis politiet siger, at man kan sætte det op, kan man gøre det.
Og med hensyn til den konkrete boligforening, hvor politiet har taget kontakt, har jeg da er et håb om, at det snart løser sig.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-16:
Tak for det.
Hvis ministeren ikke mener, at Boligforeningen AAB og Ishøj Kommune skal have lovgivningsmæssig hjemmel til at etablere videoovervågning i boligområdet Ågården i Ishøj, hvilke forslag har ministeren så til, hvordan man kan komme de mange bilbrande, der har præget området, til livs, og hvad agter ministeren at gøre for at øge borgernes tryghed i det berørte område?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Tak, også tak for det spørgsmål.
Som jeg netop nævnte i forbindelse med besvarelsen af spørgsmål nr. S 373, så mener jeg, at der i dag lovgivningsmæssigt er tilstrækkelige muligheder for at etablere tv-overvågning af boligområder.
Det afgørende er, som jeg var inde på før, at politiet skal reagere hurtigt, hvis de får en henvendelse fra en boligforening, der ønsker at få opsat videoovervågning.
Og som nævnt kan jeg forstå, at boligforeningen i den konkrete sag ikke har henvendt sig til politiet vedrørende opsætning af videoovervågning, men jeg forstår, at politiet er gået i dialog med boligforeningen, herunder om opsætning af videoovervågning, for der kunne jo også være andre ting, man i den forbindelse skulle kigge på i området.
Derudover har politiet jo en lang række redskaber, som jeg nævnte før.
Dem vil man selvfølgelig overveje at tage i brug, og det er selvfølgelig min forventning, at politiet overvejer, hvilke indsatser der skal til af tryghedsskabende karakter, så folk kan føle sig trygge.
Når det kommer til videoovervågning og boligselskaber, synes jeg faktisk, at vi er ret godt på plads, som jeg også var lidt inde på i det tidligere spørgsmål.
Der er mulighederne, også for at de selv kan betale.
Der må vi nok sige, uden at jeg skal være tolkende på, hvad det er, at hvis der er bilbrande og andre ting, er det kriminalitetsbekæmpende at hænge kameraer op.