Jette Gottlieb (EL), 2023-10-12:
Se, den her lov handler i virkeligheden om ophævelse af befordringsforpligtelsen.
Vi er, som der står, ikke forpligtet til at udpege en postvirksomhed, men vi er søreme heller ikke forpligtet til at lade være.
Problemet ved at ophæve forpligtelsen er, at det altid vil svække de svageste – de mindste firmaer, de mindst digitale borgere, de små foreninger, de tyndest beboede områder.
Det vil kort sagt øge skævhederne i Danmark geografisk, socialt og økonomisk.
De ikkedigitale borgere, skal man erindre, har i øvrigt et lige så stort behov for at komme brevmæssigt i kontakt med de omtalte interessenter, f.eks. kommuner, banker, hospitaler osv., som det omvendte er tilfældet.
Altså, de skal kunne modtage breve, men de skal også kunne komme af med breve.
Jeg har ikke spor tillid til besværgelserne om ensartede priser.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at store afsendere vil kunne forhandle sig til mængderabatter; det er jeg slet ikke i tvivl om vil ske.
Og det sker, som det også blev nævnt af en ordfører, nok allerede.
Det vil sige, at de vil prøve at skaffe sig adgang til de nemmeste opgaver, altså det, der før blev talt om som: Mon ikke der bliver et Aarhusbrev og et Københavnsbrev?
Det vil sige, at det vil være nogle andre, der kommer til at stå med de virkelig økonomisk krævende ting.
Så har jeg et spørgsmål omkring sådan noget som forkyndelsesbreve, stævninger osv. til folk, som er digitalt fritaget.
Der er en særlig sikkerhedsventil, der sikrer, at der skal udpeges en ansvarlig med befordringspligt, men gælder det f.eks. også ganske almindelige breve fra f.eks. jobcenteret eller tilsvarende, hvor der er mødepligt?
Det kan få ret store konsekvenser for folk ikke at reagere på sådan nogle breve, som de så måske ikke har fået i tide.
Der kan jeg forestille mig, at man er nødt til at give kommunerne et særligt ansvar med deraf følgende øgede udgifter i øvrigt for at sikre, at den slags udsendelser kommer til at ske.
Så vidt jeg ved, er der ca. 300.000 personer i øjeblikket, der er fritaget for digitale løsninger, og hvis det er rigtigt, er det altså en pæn stor del af befolkningen.
Så optræder der pludselig en udefineret almindelig postvirksomhed, der ikke behøver at være landsdækkende, og det er den, der lægger op til, at der kan ske den her konkurrenceforvridning ved, at der er nogle, der skummer de lette og mindst omkostningskrævende opgaver.
50-metergrænsen bortfalder og erstattes af indkørsel fra offentlig vej eller privat fællesvej.
Det kan altså sagtens være mere end 50 m, skal man vide.
Så der kan opstå nogle store problemer med at skulle gå langt for at hente sit brev, men så sandelig i højere grad også for at aflevere et brev.
Så har vi det problem, at der er en stor procentdel – jeg ved ikke hvor stor, men det vil jeg gerne vide, og det skal jeg nok stille spørgsmål om – af befolkningen, som har ret til post til døren, og der skal kommunerne så oplyse og forklare, hvem der har ret til det, og hvordan det skal gøres.
Der kunne jeg jo også forestille mig, at det vil betyde, at det vil være betydelig sværere at få det, fordi det kan komme til at betyde ekstra udgifter for kommunen.
Så kommer der til at påhvile Trafikstyrelsen en kæmpe kontrolopgave, og den skal så finansieres løbende med et gebyr, men det er jo ikke ret udfoldet.
Det kommer det formentlig til at blive i bekendtgørelser, altså hvordan det gebyr bliver opkrævet, og hvor stort det kommer til at blive.
Det eneste, der står, er, at der skal være en minimumsgrænse for, hvad man opkræver, for ellers kan det jo blive en kolossal bureaukratisk indsats.
Så er der den her risiko for, at der kører, som der gør med skraldeordninger i øjeblikket, store lastbiler op og ned ad de samme små veje og hen til de samme huse for at hente forskellig slags skrald og sådan noget.
Det kommer også til at ske med posten, det er jeg sikker på, og det har selvfølgelig dermed en klimaskadelig effekt, når flere virksomheder kører på de samme veje.
Alt i alt vil jeg opsummerende sige: Det kan føre til, at der på den måde kommer en stor vækst i uligheden mellem store og små, mellem by og land og mellem de sårbare borgere og de digitalt indfødte.
Jeg er vældig glad for, at ministeren skal holde øje med det, og det er så igen en lille formildende omstændighed.
Men jeg tror, at vi kommer til at se ind i ret store problemer for ligheden her.
Vi er i Enhedslisten ikke med i aftalen, og vi kommer ikke til at stemme for lovforslaget.