runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-23:
Altså, ordføreren vil have nogle meget specifikke ting.
Men der bliver f.eks. arbejdet med pladskrav i forhold til grisene, altså hvor meget plads grisene skal have.
Det bliver der arbejdet med i samarbejde med landbruget.
Det synes jeg er fint, altså at det er markedskræfter, der styrer tingene.
At lave den her plan nu og sige, at det er det, vi stiller krav om nu, er bare ikke dér, vi er, altså at vi på den måde vil ind at diktere det.
Hvis udviklingen på markedet og efterspørgslen fremover går i retning af, at der skal være færre grise, og hvis vi kan gøre det på en måde, så vi øger dyrevelfærden og ikke øger belastningen for klimaet, så er det fint med mig; så må vi kigge på det dér.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Kan ordføreren ikke være lidt mere konkret?
Er der ikke sådan nogle særlige punkter, hvor Danmarksdemokraterne mener at vi skal sætte ind i forhold til grisenes trivsel?
Så vil jeg bare sige, at der jo hele tiden bliver lavet nye dyrevelfærdsforbedringer.
Jeg er ikke sikker på, at vi ender det rigtige sted her.
Er det ikke bedre, at vi lægger en plan for det nu?
Så kan det godt være, at det er langsigtet.
Er det ikke bedre, at vi siger, at det er dér, vi gerne vil ende rent etisk og rent miljømæssigt og naturbevarelsesmæssigt, og så kan vi lægge en plan for det?
Carl Valentin (SF), 2024-05-23:
Nej, SF vil ikke lukke den danske slagtesvineproduktion, men SF vil have en fundamentalt anderledes slagtesvineproduktion, hvor dyrene ikke har 0,65 m², hvor dyrene ikke er samlet på ingen plads og bliver så frustrerede, at der opstår halebid, og hvor der ikke dør næsten 30.000 små pattegrise hver eneste dag i produktionen.
Så må jeg også sige ærligt: Ja, hvis man vil have en fundamentalt anderledes produktion, skal den også være mindre, og derfor har vi i Socialistisk Folkeparti, som jeg har sagt mange gange fra den her talerstol, et langsigtet mål om at udfase konventionelt dyrehold.
Det betyder ikke, at der ikke skal være dyr i Danmark, men det betyder, at vi skal have en produktion, som vi etisk kan stå inde for, og en del af det er, at hvis grisene skal kunne leve et ordentligt griseliv, skal de også have adgang til udearealer, og det tror jeg også Socialdemokratiet kommer til at indse en dag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil stille et ganske kort spørgsmål.
Jeg er helt med på, at ordføreren og ordførerens parti også kigger på sådan noget som økonomi og arbejdspladser, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren bare sådan rent personligt finder det etisk forsvarligt, at grise – i hvert fald 97 pct. af alle grise i det danske landbrug – har så lidt plads, som de har nu.
Ida Auken (S), 2024-05-23:
Mange tak, formand.
Også tak til Alternativet for at sætte fokus på dyrevelfærden for danske grise med et forslag om, at regeringen skal udarbejde en plan for gennemførelse af et krav om adgang til udearealer for alle grise i Danmark.
Socialdemokratiet er enige i intentionen bag forslaget.
Vi har et stort ansvar for at sikre, at grise i dansk landbrug behandles ordentligt.
Derfor har vi også gennemført flere tiltag det seneste år for at forbedre forholdene i griseproduktionen.
Vi har øget loftshøjderne i forbindelse med transport af smågrise, så vi forbedrer dyrevelfærden, når smågrise transporteres mange kilometer på utrolig lille plads uden ordentlig luft.
Jeg er også glad for, at Alternativets ordfører nævnte Socialdemokratiets europaparlamentariker Niels Fuglsang, som har kæmpet en meget hård kamp på europæisk plan de senere år med transportforordningen, og nu op til det kommende europaparlamentsvalg har Niels Fuglsang også sat meget fokus på det her i europæisk sammenhæng.
Ud over forbedring af transporten af smågrisene, som jo er en meget stor del af vores produktion i dag, har vi også indgået en dyrevelfærdsaftale, der hedder »Sammen om Dyrene«, og som er den første af sin slags i Danmark.
Aftalen iværksætter en række indsatser for at sikre større velfærd og trivsel i de danske grisestalde.
Alternativets forslag er som sagt fyldt med gode intentioner, men forslaget vil have enorme konsekvenser for helt almindelige danskere.
Det er landmænd, chauffører og slagterimedarbejdere, som risikerer at lukke eller miste deres arbejde.
Vi forbedrer ikke forholdene for grisene ved at skibe produktionen til lande, som har meget dårligere dyrevelfærd.
Lad os i stedet arbejde for bedre dyrevelfærd i danske stalde og vise, at dansk produktion med kvalitet og omtanke sagtens kan konkurrere på det globale marked.
Socialdemokratiet stemmer derfor imod Alternativets forslag.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Tak for modtagelsen og debatten med vingesus helt tilbage til 1992, hvor jordfonde åbenbart blev debatteret.
Jeg vil glæde mig over, at der nu er et klart flertal for at etablere en jordbyttefond.
Det er da dejligt, så kommer vi da et skridt videre; så er der sådan set en del af vores beslutningsforslag, som er klar til at blive gennemført.
For der står jo klart i vores forslag, at det her sådan set er, med henblik på at ejendomme senest 1 år efter opkøb skal overgå til økologisk drift, skovrejsning eller natur, medmindre arealerne er erhvervet med henblik på at indgå i jordbytte.
Det er jo korrekt, at vi har et stort behov for at lave noget jordbytte, så vi kommer frem til, at vi kan realisere og tage mere lavbundsjord ud af omdrift.
Og det er jo det, som bl.a. er blevet anbefalet af den ekspertgruppe, som har kigget på udtagning af lavbundsjorder, og som jo også peger på, at en fond kan være et godt redskab.
Så jeg vil glæde mig over den positive modtagelse, og at vi kan komme videre.
Jeg er så lidt spændt på, hvornår det er, at ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri vil indkalde til forhandlinger om at oprette denne jordbyttefond, for vi har jo travlt.
Vi er jo bagud med at få realiseret de her lavbundsarealer.
Det er muligvis korrekt, at der er en anelse mere fart på udtagningen af det, men vi er jo bagefter.
Så jeg synes, at ministeren skal tage initiativ til at få etableret den jordbyttefond.
Jeg kan jo høre af debatten, at der er en klar opbakning til det.
Så det ser jeg frem til.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Vi står over for et generationsskifte i dansk landbrug, så lad os støtte og hjælpe dem, som går forrest i omlægningen til et bæredygtigt landbrug.
Forslaget her fokuserer bl.a. på økologisk landbrug, men vi foreslår i Alternativet, at de foreslåede fondsmidler på sigt også kan bruges specifikt til etablering af regenerative jordbrug samt efteruddannelse med fokus på regenerative dyrkningsprincipper, som genetablerer humusindholdet i jorden og er nutidens mest bæredygtige dyrkningsform.
Ved at prioritere bæredygtighed kan vi beskytte naturlige økosystemer, bevare biodiversiteten, afbøde klimaforandringer og sikre en velstående fremtid for kommende generationer.
Og lad os endelig ikke stoppe der.
I Alternativet har vi også en vision om at reducere vores husdyrhold med 86 pct. og dermed få en CO 2 -reduktion på 8,2 mio. t CO 2 .
Derfor vil vi i forbindelse med det her forslag opfordre til, at vi også giver forkøbsret til landbrug med fokus på en plantebaseret fødevareproduktion, hvor nuværende ejere med konventionelt landbrug ønsker at sælge eller går konkurs.
Peter Kofod (DF), 2024-05-23:
Tak for det, formand.
Hvis man fremsætter et beslutningsforslag som det her, må det jo være, fordi man ikke er tilfreds med den måde, vores landbrug og vores fødevaresektor fungerer på.
I Dansk Folkeparti er vi glade for vores landbrug.
Vi er stolte af, at der bliver produceret nogle fødevarer af høj kvalitet og rigeligt af dem – og så meget, at det kan eksporteres til det meste af verden, som gerne køber de fødevarer, som dygtigt er produceret miljø- og klimarigtigt i Danmark.
Det er noget, vi gerne aktivt vil understøtte, og det er ikke noget, vi har en ambition om at ødelægge, sådan som visse andre har,
har man næsten lyst til at sige.
Det kan ikke være skatteborgernes opgave at understøtte den her slags projekter, hvor man vil udtage landbrugsjorder til alt muligt andet.
Det kan ikke være statens opgave på den her måde at kradse jorder til sig; det må være noget, der er på private hænder.
Og derfor er vi også fint tilfredse med den måde, som tingene fungerer på i dag.
Vi kan derfor afvise Enhedslistens beslutningsforslag.
Vi kommer ikke til at stemme for det.
Per Larsen (KF), 2024-05-23:
Tak for det, formand.
Og tak til Enhedslisten for at bringe det her forslag om en statslig jordfond til debat.
Vi behandlede det jo også i samlingen 2022-23, og der har jo ikke været nyvalg i mellemtiden.
Godt nok har regeringen måske et lidt mere skrøbeligt flertal end dengang, men jeg kunne forestille mig, at det ender med nogenlunde samme udfald.
Vi har jo netop også i Det Konservative Folkeparti argumenteret for, at staten skal etablere en jordfond, men det er jo med et helt andet formål end det, som Enhedslisten ønsker sig, for vi har jo også, som fødevareministeren var inde på, i landbrugsaftalen fra 2021, som jo er en bred aftale blandt hovedparten af partierne i Folketinget, ønsket at udtage op til 100.000 ha kulstofholdigt lavbundsjorder.
Og for at det kan lykkes, er man jo simpelt hen nødt til at sikre råderet over noget andet landbrugsjord, som man så kan bytte med de lodsejere, som jo kommer til at miste nogle af de ådale og øvrige lavbundsjorder, som findes udeomkring.
Det siger jo sig selv, at lodsejerne er nødt til at have råderet over noget andet jord, som er velegnet til udtagning, for at reducere udledningerne af drivhusgasser og for simpelt hen at sikre sig, at de har noget andet jord at bytte med.
Det er jo sådan, at de er afhængige af at have jord til rådighed i forhold til miljøkrav og i forhold til at kunne dyrke nogle afgrøder.
Vi har ikke nogen ambition om, at staten skal blive en større jordbesidder.
Men det forslag, Enhedslisten står på, handler jo mest af alt om at nationalisere en del af dansk landbrug, som så skal lejes ud med klausuler om økologisk drift.
Vi mener ikke, at staten skal eje jord til udlejning.
Hvis staten skal eje jord, skal det være for at bruge jorden til eksempelvis naturområder, nationalparker, fredskove eller andre nyttige formål.
Vi støtter også omlægning til mere økologi – det har vi også aftalt i landbrugsaftalen – men vi vil ikke tvinge nogen til at dyrke jorden økologisk.
Her må forbrugerne simpelt hen også sørge for at komme på banen og øge efterspørgslen efter økologiske varer, for så kommer det jo til at gå helt af sig selv.
Så som sagt bliver det et nej til Enhedslistens forslag, som jo i øvrigt også bygger på en lidt tvivlsom finansiering.
Tak for ordet.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-23:
Tak for det, og tak for ordet.
I beslutningsforslaget fra Enhedslisten pålægges regeringen at oprette en statslig jordfond med det formål at opkøbe både landbrugsjorder og landbrugsejendomme.
Formålet med opkøbet er, at jorderne skal bruges til økologisk drift, skovrejsning, mere natur og jordbytte.
I Moderaternes landbrugspolitik har vi foreslået at oprette en uafhængig grøn jordfond, som skal skabe rammerne om multifunktionel jordfordeling.
Den skal sikre, at samfundet lykkes med de mange formål vedrørende klima, miljø, naturgenopretning og en fortsat stærk landbrugs- og fødevareproduktion.
Først og fremmest har vi med den nye landbrugsaftale indgået et bredt forlig, som sætter nogle rigtig gode rammer for den grønne omstilling i landbruget; eksempelvis sikrer aftalen en fordobling af det økologiske landbrugsareal og rejsning af 250.000 ha skov.
Herudover er dialogen i fuld gang i grøn trepart om, hvordan vi bedst muligt fremtidssikrer vores landbrug i forhold til den grønne omstilling.
Løsningerne er altså for så vidt godt i gang med at blive implementeret og udviklet.
I Moderaterne glæder vi os først og fremmest til at se resultaterne af både landbrugsaftalen og grøn trepart, og vi afventer dermed, at der foretages flere tiltag, før vi har set, hvordan de nye tiltag rent faktisk tager sig ud.
Det er helt centralt, at vi laver langsigtede løsninger, som skaber de rigtige resultater for både landbrug, klima og hele samfundet.
Herudover er Enhedslistens forslag til en statslig jordfond en dyr løsning, særlig når staten skal være permanent ejer af opkøbte arealer.
I Moderaterne tror vi på, at udvikling i vores danske landbrug primært skal bæres af markedets frie kræfter samt frivillige ordninger, og derfor stemmer vi imod forslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-23:
Tak for det, formand.
Som det også fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, er der nærmest tale om en evergreen, når Enhedslisten fremsætter forslag om en statslig jordfond.
Spørgsmålet fra Enhedslisten er som så ofte før, om staten skal eje mere jord med kommerciel landbrugsdrift.
Og det liberale svar er selvfølgelig et klart og rungende nej.
Liberal Alliance og Liberal Alliances sædvanlige ordfører på det her område har tidligere været talsmand for netop det modsatte, altså at sælge helt ud af statens arealer, fordi vi som liberale selvfølgelig ikke mener, at staten skal drive kommercielt landbrug eller skovbrug for den sags skyld.
LA mener heller ikke, at staten skal eje den jord, hvorpå der drives kommercielt landbrug eller skovbrug.
De eksisterende statslige arealer kunne i stedet med fordel overdrages til en ekstern aktør, f.eks. Den Danske Naturfond, med henblik på omlægning til natur, frasalg eller bytte til fordel for arealer med en høj naturværdi eller med et stort naturpotentiale ved omlægning til natur.
Så Liberal Alliance støtter selvfølgelig ikke beslutningsforslaget.
Carl Valentin (SF), 2024-05-23:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for et meget relevant forslag.
Det er jo en genfremsættelse af et forslag, som vi behandlede i, var det i 2022 eller i 2023 – jeg kan i hvert fald huske, at det ikke er så forfærdelig lang tid siden.
Men vi må bare erkende, at der sker meget lidt handling på det her område fra regeringens side, og forslaget er derfor også mindst lige så relevant i dag, som det var, sidst det blev fremsat.
Der er set med SF's øjne ingen tvivl om, at vi skal have omlagt store landbrugsarealer til natur og til skov og til økologisk jordbrug.
Og uden en omfattende omlægning til natur og skov i vandindvindingsområderne kommer vi ikke til at lykkes med at indfri ambitionen om, at næste generation også skal have rent vand i hanen.
Derudover kan Danmark simpelt hen ikke leve op til de EU-mål, vi har tilsluttet os i forhold til beskyttelse af vandmiljøet og naturen, hvis vi ikke får udtaget omfattende landbrugsarealer.
Vi er snublende tæt på traktatkrænkelser på det her område lige nu, og derfor har SF også arbejdet benhårdt for at få gennemført en række tiltag, som sigter mod udtagning og omlægning af landbrugsjord.
Vi har f.eks. i et godt samarbejde med bl.a. Enhedslisten spillet en central rolle i etableringen af Naturfonden og Klimaskovfonden .
Derudover har vi også arbejdet hårdt for de aftaler, der sikrer milliarder til udtagning af lavbundsjorder, braklægning, skovrejsning og meget mere.
Endelig har vi været bannerførere i kampen for målet om, at der skal være 50 pct. mere økologi i 2030.
Man kan godt blive lidt nervøs for, hvordan det går med at nå det mål.
I SF's øjne kræver det næste skridt dog andet og mere end yderligere finansiering.
Erfaringerne med fondene og støtteordningerne til omlægning af landbrugsjord er jo, at de ikke bliver søgt så meget.
Der er begyndt at ske noget, men vi bevæger os altså stadig væk i sneglefart.
Og hvis vi skal nå i mål, er det ikke nok med flere penge; der er også brug for, at forureneren betaler-princippet kommer til at gælde for landbruget på samme måde, som det gør for al mulig anden industri.
Uden det element frygter jeg at en statslig jordfond ikke vil gøre den helt store forskel.
Og lige nu trækker SVM bare processen i langdrag.
Uden en CO 2 -afgift når vi simpelt hen ikke i mål.
Jeg var virkelig dybt nede på ft.dk, altså Folketingets hjemmeside, da jeg skulle læse op på det her forslag fra Enhedslisten sidste gang, og der fandt jeg jo ud af, at SF har fremsat noget, der minder utrolig meget om det her forslag, i 2001, hvilket hr. Søren Egge Rasmussen også talte om lidt tidligere, og i 2002, men faktisk også helt tilbage i 1992, hvor jeg er født.
Så det, der ligger her, er ikke noget, der er fremmed for os, og det er noget, som vi godt kan støtte.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-23:
Jeg vil i hvert fald slutte af med at sige, at jeg er glad for, at Enhedslistens ordfører fremhæver tiden med Anders Fogh Rasmussen, for det var faktisk en tid, vi andre også husker tilbage på med stor glæde.
Sådan er det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Ja, men det er sådan set blevet beskrevet, og nu gik ordføreren ikke så lang tid tilbage i sine erindringer, men tilbage i 2001 blev der lavet en rapport omkring en jordfond.
Det var egentlig noget, der var udsprunget af et initiativ, som jeg tror SF havde taget, og så blev der lavet en rapport, og den blev desværre ikke brugt, fordi Anders Fogh Rasmussen kom til med sin regering, og så skete der jo ikke mere; så gik det i stå.
Så vores forslag er sådan set inspireret af det forarbejde, som en gruppe mennesker lavede tilbage i 2001.
Så det er godt funderet i fortiden og et godt forslag til fremtiden.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-23:
Jeg kan i hvert fald ikke se fornuften i, at landmændene skal til at drive landbrug på lejet jord og være prygelknaber for Enhedslisten og andre gode mennesker.
Det synes jeg faktisk er en forkert vej at gå.
Vi mener faktisk, at landbruget skal være frie landbrug, at det skal være den enkelte bedrift, der selv bestemmer i butikken, og at de ikke skal være afhængige af tilfældig lovgivning eller gode intentioner eller good vibes, vibrationer, herinde i Folketinget.
Der skal mere til end det, og derfor er vi altså af den overbevisning, at vi har det bedst med, at landbrugerne ejer den jord, som de driver.
Så er det rigtigt, at der findes masser af forpagtningsaftaler, og der findes også kommuner, der bortforpagter jord, og der findes også kirker, der bortforpagter jord, og det har jeg det sådan set vældig fint med, men ikke at lave sådan en fond her, hvor det i øvrigt ikke fremgår, hvordan pengene skal komme.
Jeg kunne også godt tænke mig at vide lidt om, hvad Enhedslisten har tænkt sig i det videre perspektiv i forhold til at bedrive den her form for boligudvikling.
Altså, hvor skal pengene komme fra, og hvordan skal man sikre, at det ikke vinder indpas i forhold til den fri prisdannelse på landbrug og bedrifter?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-23:
Det kan godt være, man synes, det er et mærkeligt spørgsmål, men når jeg spørger, er det netop, fordi jeg har hørt ordføreren og andre kollegaer fra SF sige – og for den sags skyld også andre partier – at man gerne vil det økologiske.
Så er det bare, når vi snakker om pattegrisedødeligheden her, at man kan slynge nogle meget store tal ud, når man snakker om det konventionelle.
Men sandheden er jo bare, at procentmæssigt hedder den 23,3 pct. ved det konventionelle, og den hedder 29,3, 29,4 eller 29,5 ved økologisk produktion.
Så hvordan hænger det sammen?
Procentmæssigt er økologisk jo værre.
Jacob Jensen (V), 2024-05-23:
Uden at jeg kender alle detaljerne, vil jeg sige, at man jo kan sætte sig ned og se, hvordan eksportmarkederne, herunder også efterspørgslen på grisekød i eksempelvis Kina eller andre steder, er eksploderet.
Når jeg samtidig noterer mig en økonomi i Danmark inden for slagtesvinsproduktionen, som er balanceret på en sådan måde, at der ikke skal meget til for at ændre den balance – vi har jo set eksempler, hvor f.eks. slagteriet i Sæby lukkede, og slagteriet i Ringsted er på vej til at lukke, og man eksporterer rigtig, rigtig mange smågrise til udlandet, fordi det ikke kan betale sig at opdrætte dem i Danmark – så er det bare, jeg siger, at hvis man så pålægger en yderligere omkostning af en betydelig størrelse, som det her er udtryk for, så vil det jo betyde, at den produktion vil finde sted et andet sted og ikke i Danmark under de dyrevelfærdsmæssige forhold, vi kan tilbyde.
Carl Valentin (SF), 2024-05-23:
At flytte produktionen til udlandet, siger ministeren.
Altså, hvad lægger ministeren til grund for en antagelse om, at en delvis nedlukning af den danske svineproduktion bare vil betyde, at andre lande vil producere lige så meget i stedet for?
Jacob Jensen (V), 2024-05-23:
Jeg forstår oprigtig talt godt intentionen, også den i forslaget – det gør jeg.
Som også ordføreren for Alternativet sagde før, er der jo selvfølgelig også noget, der handler om, hvordan dyrenes natur er.
Det tror jeg ikke vi behøver at diskutere særlig længe.
Men man bliver også nødt til at sige, hvilken konsekvens det får, hvis man implementerede det her forslag.
Men det er også alene ud fra et dyrevelfærdsmæssigt synspunkt, i forhold til at der vil komme en produktion i andre dele af verden, som simpelt hen ikke har blik for dyrevelfærd, som vi trods alt har i Danmark.
Carl Valentin (SF), 2024-05-23:
For de initiativer, der ligger i den aftale, er i det store perspektiv i småtingsafdelingen.
Kan ministeren ikke se logikken i, at man med det her forslag, som vi behandler i dag, også tager en langsigtet beslutning om, hvordan vores svineproduktion skal se ud?
Danmark kunne godt beslutte sig for, at vi om 15 eller 20 år skulle have en svineproduktion, hvor dyrene har adgang til udearealer.
Det ville jeg sådan set synes var en fornuftig vej at gå.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Tak til formanden for ordet.
Den seneste uge har den danske befolkning for alvor fået indsigt i, hvad det egentlig er, der foregår ude på de danske grisefabrikker.
Der er blevet søgt aktindsigt i dyrevelfærdskontrollen for 2022, og flere medier har bragt billederne, og det er vist også blevet taget op i Aftenshowet.
Man skulle tro, at det var timet med, at jeg nu går på talerstolen med det her forslag, men den magt har Alternativet desværre ikke over medierne.
Vi fremsatte det her beslutningsforslag for flere måneder siden, og det fremsatte vi, vel vidende at det selvfølgelig ikke bliver stemt igennem.
Vi er jo ikke dumme.
Til gengæld kan jeg godt være lidt i tvivl om, om vælgerne – og det er ikke, fordi jeg siger, at vælgerne er dumme – ved, at det her forslag vil blive stemt ned.
Stine Bosse, spidskandidat for Moderaterne, siger, at hun vil være dyrenes stemme.
Socialdemokraterne har en rigtig god kandidat, Niels Fuglsang, som også er rigtig meget fremme i skoene i forhold til dyrevelfærd.
Dansk Folkeparti er virkelig også fremme i skoene og siger nogle rigtig flotte ting om dyrevelfærd.
Så jeg kan godt forstå, hvis vælgerne tror, at det går meget bedre med dyrene, end det i virkeligheden gør.
Jeg håber virkelig meget, at jeg bliver overrasket i dag, og at flere partier vil overraske mig og sige meget tydeligt, at de vil stemme for det her forslag, som egentlig bare går ud på, at grise skal have adgang til udearealer.
Jeg synes ikke, det er særlig meget at bede om på grisenes vegne og på dyrenes vegne.
Så håber jeg selvfølgelig også, at vi kan få en god, sober og saglig debat.
Tak for ordet.
Tak for svaret.
Forskning har jo vist, at grise rent kognitivt er på niveau med f.eks. en hund, som jo er et meget velanset kæledyr her i Danmark.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Synes ministeren sådan rent etisk, at det ville være okay, at hunde aldrig havde adgang til udearealer?