Rasmus Stoklund (S), 2021-11-19:
Jeg er her som vikar for vores retsordfører, og baggrunden for, at vi står her, er jo, at vi i år skal have den tilbagevendende debat om Europol-aftalen, som er en konsekvens af, at befolkningen i december 2015 stemte nej til at lave retsforbeholdet om til en tilvalgsordning.
Det er snart 6 år siden, at den beslutning blev truffet, og siden blev der forhandlet en samarbejdsaftale på plads med Europol.
Det er selvfølgelig et vigtigt alternativ, omend vi fra Socialdemokratiets side synes, at det havde været bedre at være fuldgyldigt medlem.
Det blev i forbindelse med den aftale også besluttet, at Folketinget årligt skulle tage en gennemgang af det og få en redegørelse fra Justitsministeriet af, hvordan det så går med samarbejdet, og det er derfor, vi står her i dag.
Redegørelsen indeholder en del emner og udfordringer, som er kendt stof, men der er også lidt nyt med, bl.a. fordi Kommissionen sidste år lavede en evaluering af samarbejdet mellem Danmark og Europol.
Kommissionen konkluderer bl.a., at Europol-aftalen har mindsket de negative virkninger af Danmarks udtræden af Europol, og det skal vi selvfølgelig være glade for.
Det er kendte konsekvenser, og de er blevet drøftet her fra talerstolen og her i salen før, men ikke desto mindre skal vi jo følge med i udviklingen.
Det handler især om adgangen til de forskellige databaser og registre i Europol.
Søgeprocessen er derfor mere usmidig og tidskrævende for dansk politi, end den er for fuldgyldige medlemslande.
Dansk politi har heller ikke adgang til den nye form for app, nemlig QUEST, som er et redskab, der i nu 11 medlemslande giver mulighed for dataadgang, når politifolk eksempelvis er på patrulje.
Som det fremgår af redegørelsen, er det Rigspolitiets vurdering, at den manglende adgang til QUEST vil indebære det, de kalder en væsentlig begrænsning af dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med politiets muligheder i de øvrige EU-lande.
Og så kan dansk politis analyseplatform, POL-INTEL, heller ikke integreres med EIS-systemet.
Danmark kan ikke foreslå, hvilke personer med forbindelse til organiseret kriminalitet der skal udgøre såkaldte high value targets for Europol, og hvad der skal gøres til genstand for det, man kalder en operational taskforce.
Som noget nyt i årets redegørelse peger Rigspolitiet også på, at dansk politi ikke vil få mulighed for at foretage indirekte søgninger i Europols analysedatabase, EAS, et system, som indeholder oplysninger om organiseret kriminalitet, som indberettes til formål for operationelle analyser.
Og det er selvfølgelig ærgerligt, at vi ikke har den adgang.
Samlet set viser denne redegørelse dog, at aftalen virker.
Dansk politi har overordnet set nytte af samarbejdet, når det kommer til indsatsen mod grænseoverskridende kriminalitet.
Redegørelsen viser imidlertid også, at der fortsat er konsekvenser af at være tredjeland i forhold til Europol-samarbejdet, i form af at der er mange ting, som dansk politi gerne vil kunne, men som de ikke kan.
Det kan vi ikke ændre på i dag, og jeg ved, at politiet gør alt, hvad de kan, for at få det bedst mulige ud af aftalen inden for de rammer, som nu er fastlagt.
Men den grænseoverskridende kriminalitet udvikler sig, og derfor kommer Europol selvfølgelig også til at udvikle sig, og man kommer til at skabe nye løsninger.
Som det fremgår af redegørelsen, har Kommissionen også stillet ændringsforslag til Europol-forordningen, sådan at man styrker Europols mandat.
Og derfor er drøftelser som den årlige drøftelse, vi har i Folketinget i dag, og det fortsatte fokus på forbindelsen og samarbejdet med Europol selvfølgelig vigtigt for Danmark.
Vi skal sikre, at dansk politi har de bedst mulige forudsætninger for at bekæmpe alvorlig grænseoverskridende kriminalitet.
Tak for ordet.