runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Tak for ordførerens tale.
Mit spørgsmål er lidt i tråd med det, jeg stillede til Socialdemokratiet, for jeg er nysgerrig på, hvad Moderaterne egentlig mener om det her med en mere individuel sagsbehandling, hvor vi har folk inde til en personlig samtale for at kunne afgøre, om det er folk med eksempelvis radikale islamistiske sympatier eller andet.
Det har vi ikke mulighed for i dag, og jeg synes jo mildt sagt, at det er dybt uansvarligt, at vi tildeler statsborgerskab til tusindvis af mennesker hvert eneste år uden den fjerneste afart af indsigt i, hvad de her mennesker mener og synes om netop de spørgsmål.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Men det er klart, at der efter min opfattelse sagtens kan opstilles nogle kriterier, altså at man for at opnå statsborgerskab skal tilbydes at kunne deltage i et kursus i danske samfundsforhold, så man kan få en indføring i det.
For mange af dem, der i dag får afslag, er det jo helt omsonst, for det er folk, der har boet i Danmark, som har gået i folkeskolen og dermed udmærket kender det danske samfund.
Det helt centrale spørgsmål vedrører jo, at vi i dag afviser borgere, som bor og lever i Danmark, som fuldt ud lever op til det at være en lovlydig samfundsborger i Danmark, men som på grund af at de har et længere uddannelsesforløb, eller fordi de har begået en dumhed tidligt i deres liv, udelukkes fra statsborgerskab.
Hvorfor har vi regler, der er så rigide, og som forhindrer dem i at blive danske statsborgere?
Anders Kronborg (S), 2023-02-09:
Det at blive dansk statsborger er jo også at gøre sig umage.
Det er at gøre sig umage i forhold til sprogkundskaber, det er at gøre sig umage i forhold til dansk historie, dansk kultur, danske værdier, danske normer.
Jeg kan huske, at det, dengang jeg læste til skolelærer, var sådan, at gik man til en prøve, en eksamen, som man skulle, og man dumpede, så skulle man faktisk op til en ny prøve, og først når man bestod, kunne man få papir på, at man var lærer.
Det er jo også et eksempel, som er helt konkret i forhold til det at søge dansk statsborgerskab, for består man ikke en indfødsretsprøve, kan man vælge at lade være med at gå op igen og så søge dispensation.
Synes ordføreren ikke, det er rimeligt, at man i hvert fald skal prøve at vise, at man vil, og at det ikke er nok bare at dumpe, og så kan man bare få et dansk statsborgerskab alligevel?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Et helt tænkt eksempel, som baserer sig på virkelige hændelser, er jo, at en ung mand begår en kriminel handling i sin meget tidlige ungdom, som 15-16-årig, lever op til alle kriterier, har familie, har børn, der går i skole, har kone, der er dansk statsborger, har børn, der er danske statsborgere, har arbejde, har en karriere, deltager på lige fod med alle andre i samfundslivet, men kan ikke få et statsborgerskab, kan ikke få en opfattelse af, at vedkommende er en del af det her samfund og kan stemme til et folketingsvalg.
Han er permanent udelukket fra at blive dansk statsborger, og det synes jeg grundlæggende er en dyb urimelighed.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Jamen nu nævner ordføreren det her med en person, som i sin ungdom har begået en kriminel handling, så jeg er lidt nysgerrig på at høre, hvad ordføreren vil sige til et tænkt eksempel som det her: Hvis en person i sin ungdom har begået en grov overfaldsvoldtægt og siden hen ikke har begået noget kriminelt – har fået børn, lever i samfundet som en lovlydig borger – mener ordføreren så, at det burde afholde personen fra at få dansk statsborgerskab siden hen?
Skal jeg forstå det sådan, at udlændinge i Danmark, der begår grove overfaldsvoldtægter mod unge danske piger, bare lige skal have en karensperiode, og så skal de have statsborgerskab på et senere tidspunkt?
Altså, jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige for at være ærlig.
Jeg er dybt rystet, og jeg vil egentlig gerne bare bede ordføreren om at gentage, hvad han lige har sagt, nemlig at udlændinge, der begår grove overfaldsvoldtægter, efter en karensperiode atter skal kunne få statsborgerskab i det danske samfund.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Altså, at en person begår en grov voldtægt, kan ikke bare klares med, at vedkommende får en karensperiode.
Vedkommende skal stilles for en domstol, vedkommende skal dømmes, vedkommende skal have en straf, og det er, uanset om det er en, der har dansk statsborgerskab eller ej.
Det er det, der er det centrale i et retssamfund – dér er alle lige for loven.
Og så mener jeg i øvrigt, at man bør gøre meget mere i forhold til offeret.
Jeg er også rigtig glad for, at vi har fået den samtykkelovgivning, som gør, at det nu er muligt at sikre en større beskyttelse af kvinder, der bliver udsat for voldtægt.
Men hvis man siger, at det skal have en konsekvens i forhold til statsborgerskab eller stemmeret, ja, så må vi konstatere, at der er rigtig mange voldtægtsforbrydere, som i dag har stemmeret, og sådan vil det formentlig også være fremover.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Jeg synes, man skal have fokus på offeret efterfølgende, og jeg synes, at gerningsmanden skal straffes og skal dømmes.
I princippet kunne man også forestille sig, at der i forhold til statsborgerskab var en karensperiode, som der tidligere har været.
Men at sige, at en borger aldrig nogen sinde kan blive statsborger, og at det vil nedbringe antallet af grove voldtægter, tror jeg er en vildfarelse.
Altså, jeg ved ikke, hvorfor man har en tro på, at det at få statsborgerskab skulle betyde, at så forsvinder al kriminalitet.
Det tror jeg ikke.
Men jeg tror, vi skal have fokus på, hvordan vi hjælper offeret, og hvordan vi også straffer folk, der begår voldtægt.
Men at blande det ind i forhold til statsborgerskab tror jeg altså er en vildfarelse.
Anders Kronborg (S), 2023-02-09:
Tak til ordføreren.
Det her er jo et politikområde, hvor man kan sige der i hvert fald ikke er enighed mellem Socialdemokratiet og Enhedslisten.
Jeg synes, at ordføreren anerkender personer, der står her på lovforslaget, og som skal have statsborgerskab, og ordføreren siger netop, at de personer har kæmpet rigtig hårdt.
Det synes jeg også, og jeg synes i virkeligheden også, at det er et udtryk for, at et dansk statsborgerskab skal man ikke bare kunne trække i en automat, for det er noget enestående, det er noget, man skal gøre sig fortjent til, det er noget, man virkelig skal arbejde hårdt for.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Enhedslistens hr. Peder Hvelplund om noget.
Jeg står her efterfølgende med en fornemmelse af, at det her statsborgerskab skal du sådan set bare kunne gå ned og trække i en automat.
Det er lidt sat på spidsen.
Men derfor synes jeg også, det er rimeligt at spørge Enhedslisten, hvad der så skal til, for at man ikke kan få et dansk pas.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Jeg synes, at man i høj grad kunne lade sig inspirere af de regler, man nu er ved at indføre i Tyskland, og jeg har også foreslået i Indfødsretsudvalget, at vi får en tur til f.eks. Hamborg, hvor man netop sikrer, at borgere, der søger om statsborgerskab, får en vejledning i, hvordan man kommer igennem processen.
Man lemper reglerne, fordi man har en anerkendelse af, at man har brug for, at de borgere, der bor og lever i Tyskland, også deltager på lige fod med andre statsborgere.
Så derfor mener jeg bestemt, at der er andre lande, hvor man i den grad kan lade sig inspirere af en proces, der er mere gennemskuelig og mere demokratisk i forhold til at opnå fulde borgerrettigheder.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Jeg skal bare lige forstå det her.
Vi skal lukke øjnene for den svenske ulykke, men vi skal i øvrigt gøre det samme i Danmark.
Altså, det er så den radikale position i udlændingepolitikken.
Jeg må sige: Jeg tager mig til hovedet.
Det er jo dybt, dybt uansvarligt.
Jeg vil sige, at det her lovforslag er et af de vigtigste lovforslag, Folketinget får lov til at tage stilling til, når Folketinget er samlet.
For lovforslag om indfødsrets meddelelse er nationens skæbnestund.
Det er så vidtgående en beslutning, at jeg ikke kan forstå Radikale Venstre.
Der må da være en eller anden refleksion over, at man ikke ønsker at forholde sig til det, der foregår i vores naboland, fordi det jo åbenlyst ikke fungerer, men man vil gerne udsætte Danmark for det samme.
Hvordan kan man være så uansvarlig?
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-09:
Der glæder jeg mig over, at vi her kan samles om det, der ligger.
Så vil jeg blot sige, at det ikke er min vurdering, at det er reglerne for tildeling af svensk statsborgerskab, der er den grundlæggende udfordring.
Mange af dem, der måske begår kriminaliteten, er sandsynligvis endnu ikke svenske statsborgere.
Så det er ikke her, problemets kerne ligger, hr. Peter Kofod.
Men jeg glæder mig over den indbyggede tilfredshed med tilstanden i Danmark.
Mohammad Rona (M), 2023-02-09:
Tak for det, og tak for talen.
Flere partier har i dag nikket ja tak til også at kunne inddrage sådan en samtalebaseret sagsbehandling.
Er De Radikale med på også at have en samtale, når vi sagsbehandler?
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-09:
Det ser jeg ikke umiddelbart som et forslag, vi kan støtte.
Jeg satte stor pris på talen fra hr. Mohammad Rona her på talerstolen, og jeg tænker, at hr. Mohammad Ronas forældre også havde sat pris på, at der der havde været nogle klare, gennemskuelige regler, som de kunne målrette deres indsats efter.
Der er en stor grad af tilfældighed og politisk tilfældighed i den måde, vi gør det på i Indfødsretsudvalget, og det mener jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Det ville en samtale ikke ændre på – det ville måske tværtimod kunne komme til at forstærke følelsen af tilfældighed, også i kraft af at nogle af de her borgere, som jeg lige var inde på før, måske kommer til den her proces med funktionshandicap, ptsd og andre ting, der måske også der kunne stille dem endnu længere bag i køen.
Så klare, gennemskuelige kriterier, objektive kriterier, er det, der er en retsstat værdig, og det er det, vi skal stræbe efter.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Når vi diskuterer det her så meget, er det jo, fordi der over de seneste årtier er kommet nogle kulturer til Vesteuropa, som har vist sig meget, meget svære at rumme i vores samfund, og som har vist sig meget, meget uvillige til at modtage den udstrakte hånd fra samfundet og blive en del af det danske samfund.
Så det, jeg bare vil spørge Enhedslistens ordfører om, er, hvor i Europa eller Nordamerika ordførerens parti kan se noget sted, hvor integration eller rettere assimilation af islamisk indvandring har været en succes.
Hvor har det virket?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Men man kan sige, at det, vi diskuterer her i dag, jo er spørgsmålet om det helt principielle i, hvorvidt du, når du bor og lever i et land, så også skal have de fulde borgerrettigheder og skal have stemmeretten.
Det her handler jo om folk, der er født og opvokset her i landet.
Det kan også godt være folk, der har begået kriminalitet.
Men spørgsmålet er: Skal de permanent udelukkes fra at kunne deltage i et folketingsvalg?
Så hvis man endelig skal tale om integration, kan man sige, at de erfaringer, der er, også fra internationale undersøgelser, er, at det at få et statsborgerskab og det at blive betragtet som et fuldgyldigt medlem af det samfund, som man skal være en del af, faktisk er med til at styrke integrationsindsatsen.
At der så er mange andre problemer i forhold til integration, kan vi diskutere i andre sammenhænge.
Men det her handler grundlæggende om det helt fundamentalt demokratiske i, at det land, du bor i, lever i, har permanent ophold i, skal du også have mulighed for at øve indflydelse på ad de demokratiske kanaler.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Hvor ser ordføreren så i Europa eller Nordamerika at uddelingen af et meget, meget stort antal statsborgerskaber til personer fra lande i Mellemøsten eller Afrika har været positivt for integrationen?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, selv om jeg i store træk var meget uenig.
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse.
Men nu kunne jeg på debatten tidligere forstå, at ordføreren har stor tiltro til statsborgerskab som sådan en kriminalitetsforebyggende foranstaltning, altså sådan, at det at forhindre folk i at få statsborgerskab kan være med til at forebygge kriminalitet.
Så jeg vil egentlig bare høre ordføreren, om det så også gælder i det tilfælde, at folk begår f.eks. en grov voldtægt.
Skal en del af dommen så være, at man simpelt hen fratager folk statsborgerskabet, uanset hvordan de har erhvervet det, om det er ved fødslen, eller om det er gennem et lovforslag?
For det ville jo i så fald have en god kriminalitetsforebyggende effekt i det hele taget, at man fratog folk stemmeretten til folketingsvalg.
Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at det er den vej, vi skal gå?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Jamen har man fået statsborgerskab som en konsekvens af, at politikere herinde i Folketinget har givet en statsborgerskab, så er det Dansk Folkepartis holdning, at det skal kunne fratages, hvis man begår grov kriminalitet.
Det er der slet ingen tvivl om.
Jo, jeg synes, det er dybt mærkeligt, at man på den ene side kan sige, at der skal være stramme regler for statsborgerskab, at vi giver for mange mennesker statsborgerskab, og at det er dybt uholdbart, at terrorister, kriminelle, bandemedlemmer, voldtægtsforbrydere og alle mulige andre kan få statsborgerskab, og at man så samtidig går ned og stemmer for.
Jeg synes, det stikker i hver sin retning, og jeg synes, at hvis man udadtil går ud og siger, at det ikke er en holdbar model, vi har i øjeblikket, så er det også ens ansvar som folkevalgt her i Danmark at stemme imod, når forslaget kommer til behandling her i salen.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
I Alternativet er vi glade for, at lovforslaget nu er fremsat, efter at nogle af jer har ventet i næsten et år, efter at jeres sag var færdigbehandlet i ministeriet.
Andre har kun ventet et halvt år, men vi ved, at det føles som lang tid, når man længselsfuldt venter på at få de samme demokratiske rettigheder, der for mange af jeres venner, klassekammerater, kollegaer og ægtefæller er en selvfølge.
Og det er ikke den eneste ventetid, der har været i jeres ansøgningsproces.
Selv om sagsbehandlingstiden i ministeriet har været kortere, end den er i dag, har mange af jer søgt tilbage i 2020.
Så hele processen, inklusive den obligatoriske grundlovsceremoni, vil komme til at tage over 2½ år for jer.
Langt de fleste af jer har opfyldt kravene til punkt og prikke, og det er godt gået, da kravene er høje og ikke er lette at opfylde for alle.
I Alternativet så vi gerne, at kravene blev lempet på en række områder.
I nogle tilfælde har jeres sager været forbi Indfødsretsudvalget, hvor medlemmerne af udvalget har dispenseret fra nogle af kravene, og det er godt og nødvendigt, at denne mulighed findes, da et handicap eller en varig funktionsnedsættelse kan gøre, at man har behov for det.
Først når en ansøger er ressourcestærk nok til at rejse en sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, ændrer flertallet i udvalget holdning, og det synes vi er trist.
Dispensationsmuligheden er generelt blottet for enhver form for retssikkerhed og præget af vilkårlighed.
På den baggrund mener vi i Alternativet, at der burde arbejdes på, at større dele af statsborgerskabsområdet flyttes fra at være parlamentariske afgørelser til administrative afgørelser, som kan ske på baggrund af objektive krav og retningslinjer, som fastsættes i indfødsretsloven.
Det vil øge retssikkerheden for ansøgere om dansk statsborgerskab betydeligt.
mener vi, at de ansøgninger, der skal afgøres af udvalget, skal forelægges i anonymiseret form.
Forskning på arbejdsmarkedet har vist, at mennesker med udenlandsk klingende navne har dårligere chancer for at blive indkaldt til jobsamtaler, på trods af at de har de samme kompetencer som personer med dansk klingende navne.
I den sammenhæng kan anonymiserede ansøgninger være en løsning til at modarbejde diskrimination.
I Alternativet mener vi, at det er vigtigt, at vi tager diskrimination alvorligt, og vi laver politik for at stoppe det.
Derfor vil vi med tiltag som dette forsøge at komme bevidst eller ubevidst diskrimination til livs.
Alternativet stemmer selvfølgelig for det her lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Endnu en gang stort tillykke til hver en af jer, der nu står på forslaget, og som forhåbentlig snart kan kalde jer danske statsborgere.
Om senest et halvt år er I forhåbentlig helt i mål og opnår dermed fulde og lige demokratiske rettigheder i Danmark – i det land, som har været jeres hjem i så mange år allerede.
Anders Kronborg (S), 2023-02-09:
Tak for det.
For at være helt ærlig, og det skal vi jo være herinde, bliver jeg faktisk både en lille smule ked af det, men også en smule forarget, vil jeg godt sige.
Jeg synes faktisk, at det er meget voldsomt, at der tales om diskrimination i forhold til det arbejde, der foregår i Indfødsretsudvalget.
Jeg oplever faktisk, at mine kollegaer herinde i Folketinget tager det arbejde yderst seriøst, og at de går ind i individuelle sagsbehandlinger og bruger masser af tid.
Den konservative ordfører fortalte, hvordan vedkommende havde brugt hele tre weekender på at sætte sig ind i de her sager.
Jeg oplever faktisk et meget, meget seriøst lovgivningsarbejde.
Jeg synes, at Alternativet med det forslag, som de kommer med, om at anonymisere faktisk gør det svært for de her borgere.
Jeg synes også, der er noget retssikkerhedsmæssigt, som for alvor er på spil.
Tænk sig, at det, som Alternativet foreslår, er, at borgere ikke længere må kontakte os politikere.
Så hvis vi sidder og har en sag og vi har nogle spørgsmål til den her borger, kan vi ikke tage kontakt til den her borger og få en individuel snak med den her borger.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Først og fremmest vil jeg jo sige, at det egentlig er vores holdning, at det ikke er os politikere, der skal sidde og sagsbehandle de her sager, og det skal løftes ud af Indfødsretsudvalget.
Men når nu det er, som det er, og vi kan konstatere, at både tidligere medlemmer og nuværende medlemmer af Indfødsretsudvalget har været ude at udtale, at de vil bruge oprindelsesland som et parameter, de vil give eller ikke give statsborgerskab ud fra, så bekymrer det selvfølgelig os.
Nu har jeg ikke været i Indfødsretsudvalget så længe, så jeg kan ikke sige så meget om, hvordan mine kollegaer behandler det, og det har jeg jo også tavshedspligt om.
Men jeg kan i hvert fald sige, at når man står udefra og kigger på det, kan man jo blive i tvivl om, om man får en fair behandling i udvalget.
Så det her er jo også for at give både ordføreren og mig selv en form for rygdækning for, at der ikke sidder borgere derude, som kan være bange for, at de bliver diskrimineret af os, der sidder i Indfødsretsudvalget.
Og som jeg nævnte i min tale, viser forskningen også, at der er bevidst og ubevidst forskelsbehandling i jobansøgninger.
Derfor har mange firmaer jo også valgt f.eks. at anonymisere dem.
Anders Kronborg (S), 2023-02-09:
Altså, der havde vi jo stort set ikke været samlet i udvalget endnu.
Burde man ikke lige have gjort sig en iagttagelse af, hvordan arbejdet i udvalget egentlig foregår i praksis?
I den her forsamling har vi jo skrevet under på, at vi overholder den danske grundlov, og ifølge § 44 er det er altså Folketinget, der giver statsborgerskaber.
Jeg vil til enhver tid kunne spørge ministeren i et ministerspørgsmål, hvilken borger der er under et bogstav eller et nummer.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Vi kan konstatere, at både den tidligere formand for Indfødsretsudvalget og den nuværende formand for Indfødsretsudvalget har været ude med udmeldinger om, at de vil bruge folks religion eller deres oprindelsesland som et parameter, de giver statsborgerskab ud fra.
Det er de udtalelser, vi reagerer på i Alternativet med vores udmelding.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Det, jeg ganske enkelt har sagt, er, at vi skal tage udgangspunkt i de videns- og erfaringsparametre, vi har, på baggrund af bestemte grupper; det er ikke, at vi alene specifikt skal forholde os til folks oprindelsesland.
Altså, man kunne jo let forestille sig en person, som lever op til vandelskravet, lever op til opholdskravet og lever op til alle de andre objektive kriterier, vi har, for at komme på et lovforslag om tildeling af indfødsret, men som samtidig har dybe islamistiske sympatier i forhold til omstyrtning af Danmark til et verdensomspændende kalifat, eller hvad end det nu måtte være.
Hvordan vil ordføreren sikre sig, at sådanne personer ikke kommer på lovforslag om indfødsret, hvis det er med udgangspunkt i anonyme ansøgninger, at det her skal foregå?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Det kan vi jo ikke sikre os uanset hvad.
Jeg mener, at ordføreren lidt blander tingene sammen, når ordføreren taler om kriminalitet osv.
Det er jo noget, der hører den retslige del af vores samfund til og ikke Indfødsretsudvalgets arbejde.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-02-09:
Jeg tror, der er mange forskellige ting i lige præcis det her, som ordføreren taler om.
Som udgangspunkt er Liberal Alliances holdning, at det selvfølgelig skal være svært, men ikke umuligt at blive dansk statsborger.
Dem, der ønsker at blive en del af det danske fællesskab, skal overholde vores lovgivning og respektere den.
Og man kan sige, at der er en årsag til, at kriterierne er sat op på den måde, som kriterierne på nuværende tidspunkt er opsat på.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-09:
Tak til hr. Peter Kofod.
Jeg tror, jeg vil koncentrere mig om danske forhold og ikke komme med vurderinger af vores nabolands politiske forhold her fra talerstolen.
Vi står ved den brede linje, der er lagt for at sikre en ordentlig integration og sikre, at vi bekæmper kriminalitet i Danmark, og i det omfang, Sverige kan tage del i de fremskridt, vi har gjort inden for integration af unge mennesker i Danmark, og bruge det som inspiration, synes jeg det vil være helt fint.
Det tror jeg der er rigeligt af borgere, foreninger og politiske partier i Sverige der nok skal tage sig af.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Det var en fremragende tale.
Jeg har bare lyst til at spørge ordføreren: Nu har vi jo alle sammen lige været i folketingsvalgkamp –
er det ordførerens indtryk, at der er en del folketingskandidater fra andre partier, der har sagt en hel masse ting om udlændingepolitik, indvandring og tildeling af statsborgerskaber, og som nu, et halvt år efter, går ned og stemmer ja til lovforslaget?
Er det ikke paradoksalt, at hver gang vi har folketingsvalg, skal vi høre på alle de her strammere på rundtur i Danmark, hele kongeriget rundt, og når de så sidder i Folketingssalen og stemmer, er det – som jeg i hvert fald kan tælle mig frem til – kun Dansk Folkeparti, der har tænkt sig at stemme nej?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Det synes jeg ville være en langt mere ansvarlig model.
Vi har ikke mulighed for at lave en reel, individuel og grundig behandling af ansøgerne, hvis ikke vi har mulighed for at møde dem og se dem i øjnene.
Og derfor synes jeg, at den her idé om, at det er et cirkulære og det er nogle embedsmænd, der skal sidde og vurdere det, grundlæggende er i modstrid med grundloven og grundlovens ånd, og hvad de mennesker, der var med til at formulere vores punkt i grundloven om tildeling af indfødsret, mente.
Så ja, en individuel behandling vil vi klart være tilhængere af i Dansk Folkeparti.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Jeg skal bare være sikker på, at hvis det handler om kriminalitetsforebyggelse, så er det uinteressant, i hvilken sammenhæng man har fået statsborgerskabet.
Så bør det vel også kunne bruges over for borgere, der har fået statsborgerskabet ved fødslen.
Hvis det har en kriminalitetsforebyggende effekt, skal de vel også fratages deres statsborgerskab og så bare have permanent ophold i landet efterfølgende.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Det er korrekt, at der er nogle borgere, der har fået statsborgerskabet ved fødslen som en konsekvens af, at politikere her i Folketinget eksempelvis har givet statsborgerskab på et forkert grundlag.
Og der er slet ingen tvivl om, at der er det Dansk Folkepartis holdning, at hvis man har fået statsborgerskab som en konsekvens af uansvarlige beslutninger truffet her i Folketinget, så skal vi også kunne tage det fra folk, hvis de siden hen begår kriminalitet.