runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-10-25:
Jeg er i dag vikar for SF's retsordfører, fru Karina Lorentzen, og jeg kommer til at behandle både den her sag og den næste på dagsordenen på vegne af SF.
Vi står med et lovforslag, som markerer en væsentlig og god udvikling i kampen mod hæleri og ulovlig handel med brugte genstande.
Nogle af de gode elementer, som loven introducerer, er f.eks. oprettelsen af et elektronisk søgbart register over stjålne genstande.
Det er et centralt værktøj i indsatsen mod hælere, som også er hovedfokusset i udvalgets forslag.
At vi går fra de nuværende manuelle processer til en moderne digital løsning er et rigtig vigtigt skridt i den retning, som vi vil.
Et andet positivt element i loven er indsatsen mod hæleri gennem indførelsen af legitimationskrav.
Det er afgørende, at vi styrker kontrollen med, hvem der køber og sælger brugte genstande, så vi får færre hælervarer i omløb.
Men ligesom Rigspolitiet og Det Kriminalpræventive Råd er vi i SF ikke helt overbevist om den nedre beløbsgrænse på 2.000 kr. Jeg håber ikke, at vi pludselig kommer til at se en stigning i varer til mindre beløb eller bare 1.999 kr.
Vi stiller derfor spørgsmålet, om ministeriet har undersøgt, hvor stort hælermarkedet er for genstande under den her grænse.
Vi savner en præcis afklaring af, hvordan Justitsministeriet har tænkt sig at håndtere den her problematik fremadrettet, og det er klart, at det er vanskeligt at kontrollere udenlandske onlineforhandlere.
Vi skal sikre os, at vi med den her lov ikke bare skubber købere og sælgere over på andre platforme.
Rigspolitiet har påpeget, at lovforslaget vil føre til flere anmeldelser og et øget ressourcebehov.
Det må vi være opmærksomme på, og vi skal sikre, at politiet har de nødvendige ressourcer til at håndtere den øgede arbejdsbyrde, så vi undgår at skabe nye flaskehalse i systemet.
Afslutningsvis ser vi i SF frem til en fortsat opfølgning på de udfordringer, som måtte opstå under implementeringen.
Vi kommer til at holde et vågent øje, især med, om ministeriet formår at løse problematikker, som lovforslaget indeholder.
Alt i alt støtter SF lovforslaget, fordi det er et skridt i den rigtige retning.
Og så skulle jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-25:
Tak for det, formand.
Lovforslaget L 54 handler om modernisering af loven om handel med brugte genstande og pantelånervirksomhed, også kaldet marskandiserloven, og ligesom hr. Preben Bang Henriksen kendte jeg faktisk heller ikke til den inden det her lovforslag.
Markedet for brugte genstande har gennemgået en enorm transformation siden 1960'erne, ikke mindst som følge af internettets indtog.
I dag foregår en stor del af handlen online – en udvikling, der både åbner for nye muligheder, men som også giver anledning til nogle udfordringer.
Kriminelle har i stigende grad udnyttet markedet for brugte varer til at afsætte stjålne og ulovligt erhvervede genstande.
Derfor er det også helt afgørende, at vi får skabt en lovgivning, der gør det sværere for de kriminelle at udnytte det marked.
Endvidere sikrer forslaget, at bevillingshaver forpligtes til at underrette politiet ved mistanke om, at genstande, der sælges eller stilles som pant, ikke er erhvervet lovligt.
Det vil kunne hjælpe politiet i bekæmpelsen af hæleri og gøre det vanskeligere at omsætte stjålne varer, så i Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-10-25:
Tak for ordet.
Metan er, som vi ved, en af de mest udfordrende drivhusgasser.
Selv om metan befinder sig kortere tid i atmosfæren end CO 2 , har det en opvarmningseffekt, der er 25 gange stærkere.
Alene energisektoren i EU er ansvarlig for 20 pct. af de samlede metanudledninger, som det også har været nævnt tidligere i debatten.
Det er derfor fuldstændig afgørende at få reduceret de her emissioner markant og at opfordre energisektoren til at gøre det samme.
Det handler ikke kun om at leve op til EU's metanforordning, men også om at sikre, at vi fastsætter klare gebyrer og sanktioner, som kan mærkes, for de virksomheder, som udleder for meget metan, ud fra forureneren betaler-princippet.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er et supplement til EU's metanforordning, der blev fremlagt som en del af EU's Fit for 55-pakke.
Den her pakke er afgørende for at nå vores klimamål om en reduktion på 55 pct. af drivhusgasudledningerne inden 2030 i EU.
Lovforslaget sætter rammerne for, hvordan vi i Danmark skal administrere og håndhæve reglerne i metanforordningen, som bl.a. pålægger olie-, gas- og kulsektoren at overvåge og rapportere deres metanemissioner.
Det er vigtigt, at vi etablerer et solidt fundament for håndhævelsen af reglerne gennem effektive kontrolmekanismer og sanktionsmuligheder.
Der vil blive skabt et gennemsigtigt system, hvor myndighederne får direkte adgang til kontrol og inspektion uden retskendelse, hvilket skal sikre en effektiv håndhævelse.
Det er glædeligt at konstatere, at de høringssvar, der er modtaget fra relevante aktører som Evida og Dansk Miljøteknologiteknologi, bakker op om behovet for en stram regulering på området.
Måske burde vi i fremtiden overveje at inkludere biogassektoren i den samme stramme regulering, så vi simpelt hen undgår metanlækager fra biogasanlæg, der i øvrigt kan være lige så skadelige som olie- og gassektorens.
SF bakker op om forslaget uden yderligere bemærkninger.
Det er et virkelig nødvendigt ansvar, som vi tager både i Danmark og i EU. Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-25:
Tak for det.
Ja, det er da sin sag at komme efter sådan en flot gennemgang, som vi lige har hørt.
Alt andet lige må jeg jo i hvert fald forvente, at det reducerer de øvrige indlæg.
Vi behøver bestemt ikke gentage det, der så fint blev beskrevet her.
De færreste har nok egentlig hørt om marskandiserloven.
Jeg havde i hvert fald ikke hørt om den, til trods for at den snart har 60-årsjubilæum her.
Men den regulerer, som beskrevet i lovens § 1, handel med brugte genstande og altså også onlineauktion og pengeudlån med pant i de her genstande osv. Så det burde man måske kende.
Men forholdet er det, at det kræver en bevilling, og den bevilling udstedes af politiet til at handle med disse brugte genstande offentligt.
Meningen med det hele er, som det korrekt blev fremhævet, at denne lov skal vanskeliggøre, at der handles med stjålne genstande, og dermed er der jo altså også en naturlig anmeldelsespligt over for dem, der har bevillingen her, hvis de kommer omkring noget sådant.
Politiet har adgang til forretningen, i hvert fald den fysiske forretning, men sikkert også den virtuelle forretning.
Det er en modernisering af loven, og den kan vi selvfølgelig kun støtte.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2024-10-25:
Tak for det.
Og tak for ordet.
I dag skal vi behandle et vigtigt og nødvendigt lovforslag, som overordnet sigter efter at opfylde to krav: for det første at modernisere loven om handel med brugte genstande og pantelånervirksomhed, og for det andet at bekæmpe køb og salg af hælervarer og derigennem indbrud og tyveri.
Den her lovgivning har efterhånden en del år på bagen.
Den er helt tilbage fra 1966 – året, hvor man igangsatte byggeriet af World Trade Center, hvor folk marcherede med Martin Luther King i Chicago, og hvor tronfølgeren prinsesse Margrethe forlovede sig med den franske diplomat Henri.
Det siger sig selv, at der er sket en del siden 1966.
Vores samfund har ændret sig på afgørende områder, og derfor er det bydende nødvendigt, at vi holder lovgivningen ved lige.
Handel med brugte genstande er ikke længere forbeholdt fysiske forretninger med fast geografisk lokation.
Internettets fremkomst har gjort, at handelen ikke længere altid er synlig i gadebilledet, men nærmere foregår bag skærmen.
På den anden side er der altså stadig væk ting, der er det samme, som da loven blev indført.
Når man handler med brugte varer eller bedriver pantelånervirksomhed, er der risiko for, at man får fingrene i tyvekoster og forfalskninger.
Nogle kriminelle tjener styrtende, og mange borgere uden onde hensigter kommer uforvarende til at involvere sig i hælervirksomhed.
Det skaber utryghed.
Med lovforslaget vil man i højere grad end i dag kunne bekæmpe hæleri og skabe tryghed på markedet.
Hvert år køber 250.000 danskere hælervarer for omkring 2 mia. kr.
Det fordeler sig på ca. 600.000 genstande, og man anslår, at en fjerdedel af disse stammer fra private husstande, hvor der har været begået indbrud.
Når vi bekæmper hæleri, gør vi det ikke bare mere sikkert at handle på markedet; vi mindsker også de kriminelles motivation til at begå indbrud, når tyvekosterne bliver sværere at afsætte.
Det handler vi på nu.
Lovforslaget indeholder flere vigtige elementer.
Først og fremmest vil det afskaffe det forældede krav om fysiske forretningssteder og politiautoriserede forretningsbøger.
Samtidig udvides lovens anvendelsesområde, så det også omfatter onlinehandel med brugte varer og onlineauktioner.
Det betyder, at både fysiske butikker og onlineforhandlere vil være underlagt de samme regler, herunder kravet om politiets bevilling til at drive virksomheden.
Det er et vigtigt skridt for at sikre lige vilkår og effektiv kontrol med hele markedet.
Endelig vil lovforslaget styrke politiets muligheder for at få adgang til regnskaber og varelagre hos bevillingshaverne, og det vil være afgørende i bekæmpelsen af hæleri og salg af forfalskede genstande.
Lovforslaget viderefører med få undtagelser de gode tanker, som det sagkyndige udvalg har gjort sig i deres betænkning fra 2022.
Det er vigtigt, at vi har fokus på at skabe et mere moderne og sikkert marked for handel med brugte varer.
Dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning, og vi mener, det vil gavne både forbrugere, erhvervsdrivende og samfundet som helhed.
Derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig forslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-25:
Jeg er en af dem, som er utrolig glad for at handle brugte genstande, hvad enten det handler om børnecykler, eller om det er lørdag i den lokale genbrugsbutik i Hillerød, hvor jeg er på fornavn med langt de fleste, eller om det er på Den Blå Avis eller andre steder.
Det er et marked, som jeg i hvert fald sætter ekstremt stor pris på.
Det er også derfor, jeg har gravet mig virkelig meget ned i den her lovgivning for at sikre, at der i forhold til alle os, som elsker at genbruge og altid har gjort det – jeg har altid sagt, at det ikke bare handler om bæredygtighed; det handler om god husførelse – bliver taget højde for, at ting kan blive brugt igen, og at alle os, der handler – hvad skal man sige – med gode hensigter, ikke bliver ramt der.
Det synes jeg faktisk at det her lovforslag tager ekstremt fint højde for.
Jeg er fuldstændig enig med de tidligere ordførere, og jeg kommer heller ikke til at holde en meget, meget lang tale, men jeg er glad for eksempelvis det, der også er nævnt, med det her digitale kosterregister.
Det er jo noget, vi kender, eksempelvis fra når man køber brugte cykler.
Man kan slå stelnummeret op og så tjekke, om cyklen er stjålet.
Jeg vil dog stadig væk anbefale, at man får en kvittering med, hvis man handler brugte cykler, men stadig væk er det en rigtig, rigtig god ide, sådan at man i hvert fald har langt bedre mulighed for at sikre sig, at det, man køber på nogle af de her onlineplatforme, ikke er stjålet.
Jeg undrede mig også lidt over beløbsgrænsen, som det også er blevet nævnt tidligere, men det tænker jeg at vi får boret ud i udvalgsbehandlingen.
Så jeg vil egentlig bare glæde mig over, at vi får opdateret den her lovgivning og får tilpasset den til den virkelighed, der er i dag, sådan at alle os, der nyder en lørdag i de lokale genbrugsbutikker, kan fortsætte med det.
Jeg vil i øvrigt også bakke op om det, som blev sagt af en tidligere ordfører, med, at de her foreninger fritages, så de ikke får endnu mere bøvl, og så man kan handle der i fred og vide, at pengene stadig væk går til de gode formål, som der nu er.
Dansk Folkeparti bakker op.
Vi har et par spørgsmål til udvalgsbehandlingen, men vi bakker op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-25:
Mange tak, hr. formand.
Som gammel håndværksmester har jeg et helt særligt had til hælere.
For hvor meget værktøj har jeg ikke fået stjålet gennem tiderne, som jeg efterfølgende enten har kunnet finde på hjemmesider eller har kunnet opdage ved bagagerumsmarkeder eller lignende.
Og jeg må jo konstatere, at når den slags irriterer mig så groft, så kan jeg kun forestille mig, at alle andre ude i det danske samfund, der bliver udsat for det samme, må blive mindst lige så irriterede, hvis ikke mere.
Så det, at vi får opdateret reglerne, således at det bliver sværere at bruge auktionshuse og lignende til at dyrke sit hæleri, altså sit salg af stjålne varer, er kun positivt.
Der er dog et lille aber dabei.
er jeg også af den opfattelse, at man måske bør kigge på og sørge for, at nogle af de her regler i hvert fald på den ene eller den anden led også kommer til at gælde ved onlineauktioner, således at det også kan blive lidt mere besværligt på det område at lave, ja, man kunne kalde det fikumdik, hvis man skulle bruge et godt gammelt ord.
Med de ord støtter vi i Liberal Alliance forslaget.
Så jeg vil sige: Første, anden, tredje, solgt til justitsministeren!
Og med det hammerslag er vi således opløftet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-10-25:
Ligesom L 54 skal det her lovforslag være med til at modernisere lovgivningen og gøre det sværere at handle med stjålne varer.
Begge dele er rigtig positivt set med SF's øjne.
For det første moderniseres auktionslederloven.
Det er jo noget, der af og til bliver nødvendigt, særlig når den eksisterende lovgivning stammer fra tiden før anden verdenskrig.
Jeg er glad for, at loven moderniseres, forenkles og bliver mere tilgængelig både for borgere og for virksomheder.
Desuden bider jeg mærke i, at forslaget vedrørende auktionslederloven er blevet mødt med stort set ingen kritik i høringssvarene, og det er jo rigtig dejligt, når regeringen og eksperter er fuldstændig enige.
Det ser vi gerne mere af i fremtiden.
For det andet er vi i SF også enige i regeringens ønske om et elektronisk søgbart kosterregister.
Vi mener også, at det kan hjælpe både politiet og virksomhederne med at bekæmpe omfanget af stjålne varer.
Én ting er, at det bliver sværere at komme af med sine tyvekoster, og at det samtidig også kan øge trygheden hos køberne og auktionshusene, er super positivt.
Derfor ser vi frem til at se, hvilken model ministeriet og udvalget finder frem til i den videre lovbehandling.
Samlet set støtter SF derfor forslaget, og jeg skal igen hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter forslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-25:
Denne gang er det regler om salg på auktioner, så de også bliver gjort tidssvarende.
Vi mener, at det er vigtigt, at vi øger indsatsen for at komme tyveri og hæleri til livs.
Med forslaget indføres der en pligt for auktionsledere til at undersøge genstandene i et digitalt søgbart register i regi af Rigspolitiet, og det er vigtigt for professionelle handlende at undersøge, om en bestemt vare er stjålet.
I Danmarksdemokraterne kunne vi faktisk godt tænke os, at det her register blev mere udbredt, så borgerne også kunne undersøge, om en genstand var stjålet, inden de køber den.
I Holland har man siden 2014 haft et kosterregister med borgeradgang, og de hollandske myndigheder har vurderet, at det har forbedret politiets efterforskning og forbrugernes bevidsthed om hæleri.
Men i Danmarksdemokraterne støtter vi selvfølgelig forslaget, som vi synes har nogle gode intentioner.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-25:
Jeg kunne bedre forstå det, hvis den ny taler efterlyste den sædvanlige kontantbeholdning.
Der må jeg bare sige, at den har vi også problemer med i Folketinget nu om dage.
Sådan er det.
Det forslag, vi skal gennemgå her, handler om auktionslederloven, og det er sådan i kongeriget Danmark, at hvis det er fast ejendom, man skal have under auktion, så er det fogedretten, der har monopol på at sælge fast ejendom ved en auktion.
Anderledes er det med løsøre.
Salg af løsøre kan foranstaltes ved en løsøreauktion, der ledes af enten fogedretten eller også af en af fogedretten beskikket auktionsleder.
Det er så det sidste, vi har med at gøre her.
Lovforslaget finder alene anvendelse på salg af løsøre – det er sådan set vigtigt lige at præcisere – og det er salg af løsøre ved offentlig auktion.
Når man sælger løsøre ved en offentlig auktion, skal der benyttes en auktionsleder, der er beskikket, og vedkommende er berettiget og forpligtet til at afholde auktionen og stille den fornødne sikkerhed, sådan at der er nogle penge at tage fat i, hvis der viser sig at være noget knas, nogle uregelmæssigheder, siden hen.
Der er såmænd ikke, så vidt jeg kan se, meget nyt i det her lovforslag.
Jeg skal lige sige, at det er væsentligt at se § 24 i lovforslaget, hvor der står: »Auktionslederen eller andre, der medvirker ved auktionens afholdelse, må ikke selv eller ved en anden sælge egne genstande eller købe eller byde på auktionen.«
Noget af det, der har været beskrevet i medierne mere ved onlineauktioner, er, at der er nogle i auktionshuset, der mistænkes for at medvirke til at gasse prisen op.
Her er det i hvert fald skrevet pænt og ordentligt og højt og tydeligt.
Det, jeg måske i højere grad kunne ønske ved lovforslaget her, var, at det blev præciseret, at det ikke gælder ved onlineauktioner.
Jeg døjer faktisk lidt med at finde ud af, hvor det fremgår, men jeg er rimelig sikker på, at det er tilfældet.
Det er nok mig, der ikke har læst bemærkningerne, men sådan fortolker jeg det.
Vi tager lige og stiller et spørgsmål under udvalgsbehandlingen for at være helt sikre på, at det her gælder fysiske auktioner og ikke onlineauktioner.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2024-10-25:
Jeg var jo selv bekymret for, at den første gang skulle blive en uhensigtsmæssig kort oplevelse.
Der kan jeg så forstå, at det den anden gang bliver trukket lidt mere i langdrag, og sådan er det jo.
Men tak til fru Mai Mercado for ordene.
Tak for ordet.
Nu skal vi videre til et nyt lovforslag, men det hænger meget, meget tæt sammen med det, vi lige har behandlet.
Lovforslaget har nemlig også baggrund i det udvalgsarbejde, som blev igangsat tilbage i 2017, og ligesom på området for handel med brugte genstande har vi også her at gøre med meget gammel lovgivning.
Auktionslederloven er helt tilbage fra 1935.
Det var, dengang man indviede Lillebæltsbroen, vel at mærke den gamle af dem.
Så det er på tide, at vi får opdateret loven og dermed rammerne for afholdelse af auktioner, så de afspejler nutidens krav og muligheder.
De nye regler skal også tage højde for de udfordringer, der er med salg af stjålne og forfalskede genstande, også på auktionerne.
Lovforslaget har som nævnt til formål at modernisere auktionslederloven og gøre reglerne mere sikre og tidssvarende.
Der lægges bl.a. op til, at auktionsbøger og -kataloger skal kunne føres elektronisk, hvilket vil lette arbejdet og øge tilgængeligheden.
Desuden videreføres kravet om, at offentlige auktioner kun må afholdes af en auktionsleder, der er beskikket af justitsministeren.
Det er med til at sikre, at auktionerne foregår i trygge rammer, og samtidig sikrer det tilstedeværelsen af kompetencer til at opdage salg af stjålne genstande.
Hvis en auktionsleder får mistanke om, at en genstand er stjålet eller forfalsket, så vil vedkommende have pligt til at anmelde sagen til politiet og afvise at sælge genstanden.
Det vil styrke indsatsen mod hæleri og falskneri på auktioner.
Derudover sikres det, at det fortsat er den lokale fogedret, der fører tilsyn med auktionslederens virke, hvilket giver en tættere kontrol og bedre forståelse af de lokale forhold.
Med det her lovforslag får vi et mere moderne og sikkert system for offentlige auktioner.
Samtidig styrker vi indsatsen mod salg af stjålne og forfalskede varer, hvilket vil øge trygheden for både sælgere og købere, og derfor støtter vi i Socialdemokratiet selvfølgelig forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-25:
Tak for det.
Jeg synes jo altid, det er lidt kedeligt, når man har sådan nogle lovforslag, hvor der står: Da der er tale om en forordning, har Folketinget ikke indflydelse på indholdet af den her kulstofgrænsetilpasningsmekanisme.
Folketinget skal dog tage stilling til en rammelov, som giver hjemmel til administrationen i Danmark.
Ja, jeg synes, det er lidt frisk, når man så i fremsættelsen kan læse: Der udestår p.t. regeringsbeslutning om, hvorvidt administrationen af kulstofgrænsetilpasningsmekanismen ønskes gebyrfinansieret.
Så er det måske lidt for tidligt, at man har fremsat sit lovforslag, altså hvis det ikke er afklaret i regeringen, hvad man egentlig ønsker.
Men det får ministeren jo mulighed for at gøre rede for senere.
Vi støtter det her lovforslag for at undgå CO 2 -lækage ved import af varer.
Vi ser meget gerne, at dette bliver udvidet.
Jeg synes, det ville være en styrke, hvis foderstoffer også var med på listen, at vi kunne lægge en CO 2 -afgift på importeret soja.
Det ville have en meget gavnlig effekt, i stedet for at man har den her lækage, hvor man bare kan importere mest muligt foder til de danske grise.
Men det er altså ikke muligt inden for den her kvælstoftilpasningsmekanisme, som er godkendt i EU.
Der er ikke noget spillerum, og vi kan lige så godt lade være med at diskutere det, for vi har ingen indflydelse på indholdet i det.
Den må vi åbenbart tage nede i EU, og det gør vi gerne fra Enhedslistens side.
Så sådan som det lige ligger nu og med de handlemuligheder, der er, kan vi støtte lovforslaget.
Lars Aagaard (M), 2024-10-25:
Tak for det, og tak for bemærkningerne fra ordførerne.
Danmark sikrer via olieberedskabsordningen, at der fastholdes olieberedskabslagre, hvorfra der kan frigives olie i tilfælde af større forsyningsafbrydelser.
Som andre har nævnt, indeholder olieberedskabslagrene olie nok til 81 dages forbrug.
Olieberedskabslagrene kan indeholde både råolie og olieprodukter såsom diesel, benzin og jetbrændstof.
De resterende 30 pct. opretholdes af olievirksomhederne.
Lovforslaget indeholder tre elementer: indførelse af en gebyrordning, hjemmel til udveksling af oplysninger med Europa-Kommissionen og andre EU-lande samt en justering af bødeniveauet.
Hvad angår gebyrerne, har lovforslaget til hovedformål at indføre en gebyrordning, der finansierer Energistyrelsens tilsyn og myndighedsopgaver relateret til olieberedskabsordningen.
Gebyrerne pålægges de oplysnings- og lagringsforpligtede virksomheder samt den centrale lagerenhed.
Det er lidt særligt her, at oliesektoren ikke hidtil har skullet betale for Energistyrelsens beredskabstilsyn, som det ellers er tilfældet med el- og gassektoren.
Med dette lovforslag sikrer vi en ensretning i finansieringen på Energistyrelsens område.
Lovforslagets andet element er en hjemmel til udveksling af oplysninger med Europa-Kommissionen og andre EU-lande i forbindelse med godkendelse af og tilsyn med internationale lagerdækningsaftaler.
Virksomheden har så en fordring på at købe den aftalte mængde olie, hvis det skulle blive aktuelt.
Den handel kan foregå på tværs af grænser.
at godkende og føre tilsyn med internationale lagerdækningsaftaler. It-systemet effektiviserer tilsynet med olieberedskabslagrene, da oplysninger om lagerdækningsaftaler samles ét sted. Det
kan bl.a. medvirke til at forhindre, at den samme mængde olie sælges mere end én gang i forskellige lande.
Endelig indeholder lovforslaget en tilføjelse til bemærkningerne til straffebestemmelserne om manglende opfyldelse af lagringspligten.
Som Enhedslistens ordfører rigtigt påpegede, går det ud på at justere bødeniveauet i opadgående retning til et niveau, der betyder, at den besparelse, virksomhederne kan opnå ved at overtræde reglerne, ikke er større end den bøde, de får.
Det tydeliggøres derfor i bemærkningerne, at bødeniveauet som minimum skal svare til den potentielt meget høje besvarelse, virksomhederne kunne opnå ved ikke at opfylde deres forpligtigelser.
Jeg takker for interessen for lovforslaget, og jeg hører, at der er interesse for en drøftelse, ikke af anledningen til lovforslaget, men bredere politisk af brugen af gebyrer generelt og også af et tema, der handler om, om vi har det rette beredskabsniveau i Danmark.
Begge diskussioner synes jeg er helt valide at tage.
Vi kan tage dem i lovprocessen, eller vi kan tage dem ved siden af, så det imødeser jeg.