runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-26:
Men nogle af de her juridiske ting, som spørgeren henviser til, er jo ikke noget, der har de sociale omkostninger, som nogle af de ting, som vi har påpeget – bl.a. massevis af overgreb på børn i Grønland – har.
Det synes vi er så vigtigt, at man virkelig bør tage hånd om det her.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-26:
Mange tak, og tak for ordførertalen.
DF har jo været ude og udtale – som Enhedslistens ordfører også var inde på – at man er klar til at suspendere selvstyreloven.
Men det er jo sådan, at Dansk Folkeparti var det eneste parti, som stemte imod selvstyreloven.
Det er vigtigt at pointere, at det er det grønlandske folk, som skal høres, også hvis man suspenderer selvstyreloven.
Så det kan selvfølgelig ikke komme på tale, at selvstyreloven skal suspenderes.
Nu nævner ordføreren selv, at der er en række områder, som man gerne ser at Folketinget blander sig i i forhold til interne grønlandske anliggender, bl.a. på socialområdet og på uddannelsesområdet.
Jeg tænker det sådan: Ville det ikke ville være på sin plads, at man f.eks. først fokuserede på justitsområdet og på forsvarsområdet, hvor vi ved at der allerede i dag er nogle udfordringer?
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-26:
Dansk Folkeparti har jo den ene gang efter den anden sat fokus på det, når der er noget, som ikke fungerer, eksempelvis i Grønland, hvor det er borgeren, vi har en større forpligtelse over for, end vi har over for selvstyret.
Hvis der er ting, som selvstyret ikke kan varetage, så tror jeg, det kunne være en rigtig god idé, at man måske ad nogle gange sagde: Var det nu ikke en god idé at få en hjælpende hånd fra Danmark.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Så må jeg spørge lidt direkte: Er ordføreren enig med hr. Søren Espersen i, at man godt kunne afskaffe selvstyreloven og dermed afskaffe de demokratiske muligheder for at få indflydelse i Grønland?
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-26:
Nu ligger det jo ikke under den her redegørelse.
Men vi har et rigsfællesskab, og derfor har vi også en forpligtelse over for hinanden, og også over for de borgere, som er underlagt andre løsningsforslag end dem, man eksempelvis har i Danmark.
Hvis det går ud over den almindelige borger – om det så er i Grønland, på Færøerne eller i Danmark – så har vi det sådan, at så må man til enhver tid tage vare på borgeren, lige meget hvor i kongeriget borgeren befinder sig.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Nu sagde ordføreren, at vi var en af de stærkeste i den aktuelle debat, underforstået at det velsagtens er Danmark, kan jeg forstå på Dansk Folkeparti.
Er det ikke vigtigt, at vi også diskuterer demokrati, når vi snakker Arktis?
Jeg tænker på, at hvordan kan et parti som DF, som jo er understøttende til regeringen, begynde at snakke om, at vi skal fjerne selvstyreloven i Grønland?
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-26:
Der er jo en dialog, men det er da rigtigt, at vi står med nogle udfordringer.
Og det har jo også givet nogle noget aparte situationer, hvor Danmark har stået over for Færøerne og Grønland og har skullet være en del af EU og pålægge resten af rigsfællesskabet nogle pålæg, som vi slet ikke var interesseret i at skulle give.
Og der må man bare sige, at der står Dansk Folkeparti på både grønlændernes og færingernes side.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
EU's rettighedsbaserede tilgang til udviklingen er den holdning, som de har.
Men stadig væk støtter de fleste EU-medlemsstater jo ikke det danske kongeriges holdning til storhvaler, som ikke er en del af grindehvalsfangsten.
I den sammenhæng står det danske kongerige over for store udfordringer med at få de andre EU-lande med til at forstå vores tilgang til bæredygtig hvalfangst.
Hvad mener man at det danske kongerige skal gøre, for at vi får alle EU-medlemsstater med?
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-26:
Vi har jo altid stået på mål for det.
Der har jo været meget, meget stort fokus på grindefangst ved Færøerne, og vi har altid sagt, at lige så længe det her er bæredygtigt, så har vi ikke nogen problemer med, at de oprindelige folk får lov til at drive deres fangst, som jo er en del af føden i de arktiske områder.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Grønland er jo kun 20 pct. af det samlede Arktis i landmasse.
I 2014 kom der en FN-erklæring om oprindelige folk, og det bidrog til et slutdokument, som gælder hele verden rundt.
I den sammenhæng har det arktiske folk en udvidet ret til bæredygtig fangst af deres levende ressourcer.
Jeg ved også, at det danske kongerige står ret så alene med hensyn til den kommende IWC-forhandling om storhvalerne i forhold til de andre EU-lande.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det?
Carl Valentin (SF), 2017-10-26:
Tak for det.
SF's ordfører kunne desværre ikke være her, så jeg vil læse hendes tale op:
SF har allerede tidligere bakket op om frikommuneforsøg, og i nærværende lovforslag er der også denne gang interessante forsøg, som eventuelt kan være med til at forbedre den kommunale indsats for borgere.
Men i lighed med det seneste lovforslag har vi også i forhold til dette lovforslag flere bemærkninger og spørgsmål, som vi gerne vil have lejlighed til at drøfte i en kommende udvalgsbehandling af forslaget.
Vedrørende forslaget om deleboliger til unge og enlige kvinder med børn bør det være en forudsætning, at såvel unge som enlige kvinder med børn fortsat har ret til at blive visiteret til egen bolig, mens visitation til kollektive boformer forudsætter, at den unge og/eller den enlige kvinde med børn selv ønsker sådan en boform.
Det mener vi bør præciseres.
Vedrørende udlejning af ungdoms- og ældreboliger som udslusningsboliger og udvidet anvendelse af kommunal anvisning af private udlejningsboliger skal vi bemærke, at SF er bekymrede over, at formålet med forsøget primært handler om økonomisk styring, hvilket bedst forstås som besparelser på området.
I SF mener vi ikke, at frikommuneforsøg ensidigt må forringe borgerens rettigheder, og vi foreslår derfor, at forslaget tages ud af lovforslaget med henblik på en fornyet bearbejdning, som tager udgangspunkt i et fagligt begrundet forslag.
Vedrørende dispensation for tilgængelighed ved byggeri er det et tilbageskridt for ligestillingen af borgere med handicap.
SF er positive over for samarbejde, som sikrer en bedre akutfunktion i kommunerne, men bemærker i øvrigt, at det er vigtigt, at forslaget tager højde for, at der kan ske en tværfaglig personalesammensætning i de akutte sygeplejefaglige teams, sådan som FOA også påpeger.
SF bakker desuden op om Danske Seniorers bemærkninger vedrørende kontinuitet, idet det har betydning for kvaliteten og for borgerens tryghed ved ordningen, at man i videst muligt omfang sikrer, at det er de samme få personer, som tilser borgeren.
SF er stærkt betænkelige ved fleksibilitet, som forudsætter, at loftet over klassestørrelserne fjernes, og SF bakker i den forbindelse op om Lærerforeningens opfordring til, at forslaget tages ud af lovforslaget.
Det er ikke et mål at forringe elevernes læringsmiljø, men derimod et mål via forsøgsordninger at fremme det.
SF foreslår, at forslaget tages ud af forslaget med henblik på at fremme de fleksible læringsmiljøer uden at forringe eksisterende lovgivning på området.
SF anbefaler, at de nævnte spørgsmål drøftes og behandles i udvalget med henblik på en fælles forståelse og en tydelig præcisering af, at frikommuneforsøg fortsat har som mål at forbedre den kommunale indsats.
Tak for ordet.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-26:
Jamen jeg anerkender da, at der er et stort arbejde i gang med at rette op på det, og det er der ved gud også grund til.
Men vi tager altså også fra Dansk Folkepartis side de kritiske briller på, når vi skal kigge på os selv.
Jeg har flere gange stået hernede i Folketingets spørgetid og spurgt til, hvordan og hvorledes vi opretholder retssikkerheden ude i bygderne.
Og det er rigtigt, at der mangler byfogeder og andre.
Men det der med at deportere folk har man prøvet en gang oppe omkring Thule.
Det synes jeg ikke man skal gøre yderligere, så det her med, at vi mangler byfogeder, skyldes, at folk ikke søger de stillinger, der bliver slået op.
For det er jo ikke, fordi man mangler stillingsopslag.
Men hvis ikke folk vil arbejde, kan vi jo ved gud ikke tvinge dem til det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-26:
Mange tak til formanden.
Ordføreren nævner jo også oprindelige folk, og fra Inuit Ataqatigiits side er vi meget enige, og vi så gerne, at oprindelige folk fyldte noget mere på Arctic Circle, men måske også i det fokus, som vi har her i Folketinget under Arktis-debatten.
Det er jo sådan, at det er 10 år siden, at FN-konventionen om oprindelige folks rettigheder trådte i kraft, og samtidig ved vi også, at der er en række ILO-konventioner, som berører det her spørgsmål om nogle rettigheder til oprindelige folk.
Hvad kunne man gøre for at fremme rettighederne for oprindelige folk, særlig set med danske briller?
Mange tak for en fin ordførertale.
I forhold til FN's verdensmål mener vi også fra Inuit Ataqatigiits side, at vi skal have det som en overligger, altså se det som et tema, som vi ligesom lægger ind over de forskellige opgaver, som vi har i forhold til Arktis.
Nu er det sådan, at udenrigsministeren i samarbejde med Grønland og Danmark har indkaldt til en high level-dialog med forskellige parter, både Grønland, Færøerne og Danmark, om, hvad det er, vi kan gøre for at fremme FN's verdensmål.
I forhold til Pituffik, som ordføreren nævner, altså Thule Air Base, er det jo en sag, som har fyldt rigtig meget udenrigspolitisk og i forhold til grønlandske forhold.
Og grønlandsinstrumentet er jo blevet evalueret her for cirka et år siden, og om få år skal man lave en ny aftale.
Vores håb fra Inuit Ataqatigiits side er, at fokus kunne være på forskning.
Hvordan kunne man samarbejde om f.eks. klimaforskning, men også om forholdene for de 4 millioner mennesker, som bor i Arktis?
Jeg kunne godt tænke mig at høre Enhedslisten fortælle, hvilke tiltag regeringen kunne tage for at varetage grønlandske interesser i den partnerskabsaftale, som der er, mellem EU og Grønland, også fremadrettet.
Mange tak.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Tak for det.
Den er bygget helt anderledes op i letoverskuelige afsnit og er meget tilgængelig.
Det opfatter jeg også lidt som det, hr. Bertel Haarder efterlyste, altså at man gerne må prøve at pege på de konkrete handlinger, man vil sætte i gang i den kommende periode.
Det synes jeg kunne være rigtig spændende, og det er derfor, jeg opfordrer til, at man prøver at finde en lidt mere spændende form.
Måske kunne vi så også få folk uden for Borgen til at være med.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Ordføreren nævner, at redegørelsen burde være lidt mere visionær, hvad angår Arktis.
Hvordan skal en visionær redegørelse se ud ifølge Enhedslisten?
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Det var det, jeg ville have sagt, hvis ikke tiden var løbet fra mig, nemlig at jeg vil opfordre udenrigsministeren til i de kommende redegørelser hver gang at give os en status på, hvordan det ser ud.
Han kunne kontakte Færøerne og Grønland og spørge, hvordan de vurderer at udviklingen har været.
Og så kunne man få en fælles årlig vurdering fra de tre lande af, hvordan SDG-udviklingen ser ud, om vi følger målene, og hvor langt vi er kommet.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Ordføreren slutter af med at nævne verdensmålene, SDG'erne, fra FN.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Enhedslistens bud på, hvordan kongeriget skal agere i henhold til SDG'erne for at kunne nå vores verdensmål, hvad angår Arktis.
Bertel Haarder (V), 2017-10-26:
Det er jo en debat, som giver mindelser om en meget lang debat under hele den kolde krig, hvor der var nogle, der ville have atomfri zone i Norden, samtidig med at sovjetiske atomvåben blev sejlet op og ned gennem de danske farvande.
Man skal være realistisk, og en atomvåbenfri zone skal være noget, som alle overholder, og som virkelig er forhandlet bredt.
Og jeg tror ikke, at man løser noget ved at sige: atomvåbenfri zone.
Altså, det ord løser ikke noget.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Tak for det.
Jeg er meget enig i hr. Bertel Haarders overvejelser om Norden og Nordens samarbejde som et stærkt led i en udvikling af tingene i Arktis.
Hr. Bertel Haarder nævnte Ilulissaterklæringen og afspændingen.
Bertel Haarder (V), 2017-10-26:
Hvad angår kravet på det meget store område, altså udvidelsen af kontinentalsoklen med bl.a. Nordpolen, er der, så vidt jeg husker, lagt en meget god og velforberedt strategi for, hvornår vi gør hvad.
Det altafgørende er jo, at vi holder vores store nabo Rusland på forhandlingssporet, og jeg tror, at det er det, alle bestræbelser går ud på.
Men det kan jo være, at udenrigsministeren vil føje noget til.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Det danske kongerige afsendte submissionen til kontinentalsoklen tilbage i 2014.
Hvad skal det danske kongerige i de kommende år sætte fokus på, hvad angår Arktis og vores arbejde for at styrke vores krav?
Bertel Haarder (V), 2017-10-26:
Vi har tillid til, at den danske udenrigsminister håndterer det gode spørgsmål, som fru Aleqa Hammond her har stillet.
Det er jo lettere sagt end gjort at løse problemet, men der er ingen tvivl om, at det skal ske i et samarbejde mellem Danmark og Grønland.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Det tvinger os til at have gode dialoger og debatter om vores fælles indsats i det arktiske område, som baserer sig på bæredygtighed, hvad angår miljø, monitorering af fauna og flora og sikkerhed både til lands og til havs.
Jeg lagde mærke til, at udenrigsministerens arktiske redegørelse ikke med et ord nævner Camp Century, som er militære efterladenskaber fra amerikanerne, og en forurening, der er af den største af sin art i det danske kongerige.
Hvad er Venstres holdning til det?
Bertel Haarder (V), 2017-10-26:
Jeg tror, at det vigtigste er, at rigsfællesskabet og de nordiske lande agerer ud fra en bevidsthed om, at vi først og fremmest skal være nærværende i Arktis, vi skal overvåge og inspicere Arktis, og vi skal være vågne, hvis der er nogen, der krænker suveræniteten.
Det er det vigtigste.
Og så skal vi forhandle alt, hvad vi kan.
Jeg talte jo meget om dialog osv., og deri indgår naturligvis også atomvåben.
Og der kan jo ikke være nogen, der kan være i tvivl om, at eftersom hverken kongeriget eller de nordiske lande har atomvåben, ville vi da meget gerne se, at der heller ikke blev sejlet med russiske atomvåben i Arktis.
Det siger jo næsten sig selv.
Men den opfattelse og den erklæring løser jo ikke noget i sig selv.
Det var bare det, jeg prøvede at sige.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Ja, der har jeg det sådan, at selvfølgelig er der nogle med en fin facade, der polerer deres jagt på profit og gerne vil vise, at de netop gør det for klimaets, de oprindelige folks og de lokale menneskers skyld, men den facade skal man jo rive væk.
Altså, flødeskummet skal man tørre af brillerne, og så skal man sørge for at kigge efter, hvad der er inde bagved, for at se, hvad der er de reelle interesser, og så være med til at prøve at styre det, så det er de mennesker, der bor der, der ligesom får en plads og en mulighed for at udvikle sig.
Sådan har jeg det med det.
Først det med verdensmålene: Det kunne jo være en af tingene, som kunne have stået i redegørelsen, altså at man havde en konkret plan om at gennemføre et high level-møde med de to andre.
Det står der ingenting om i selve notatet.
Der er sådan nogle ting, som kunne gøre, at man ligesom kunne sige, at hov, der er nogle konkrete planer.
Jeg tror, at det var regeringen, der havde arrangeret det, og der var en række specialister fra Danmark, som sagde: Hvad kan vi gøre?
Og der viser det sig, at vi har en kæmpe kapacitet på forskningsområdet, som heldigvis i forvejen indgår i et arbejde med andre forskere, i Canada og andre steder.
Og selvfølgelig skal vi styrke det.
Jo mere vi kan styrke det, des bedre.
Vi kunne jo overveje at have nogle helt selvstændige institutter, ikke kun her, men f.eks. i Grønland eller i Færøerne eller i Island for den sags skyld.
For Island er jo også væsentlig at have med på det her område med deres helt specielle interesser i det her.
Så jeg kan se mange muligheder for, at man meget konkret laver klynger af forskere, som arbejder sammen og udbygger det arbejde med Arctic-forskningen, der er i forvejen på tværs af grænserne.
Finn Sørensen (EL), 2017-10-26:
Så Enhedslisten støtter også lovforslaget.
Carl Holst (V), 2017-10-26:
Tak, formand.
Venstre kan tilslutte sig lovforslaget på baggrund af samme indhold som de to foregående ordførere.
Det her er for os at se en tilpasning i forhold til at give de samme rammer til kommunerne i deres opgavevaretagelse, som tidligere var under SKAT
Det er også vigtigt for mig at understrege, at det her ikke er et udtryk for en gebyrforhøjelse eller en indtægtsforhøjelse i den nye opgaveplacering ved kommunerne.
Det var det samme tidligere ved SKAT.
Venstre støtter forslaget.
Susanne Eilersen (DF), 2017-10-26:
Tak for det, formand.
Det er ikke nødvendigt at gøre en lang sag ud af det her, for som der står i bemærkningerne til lovforslaget, overtog kommunerne nogle inddrivelsesopgaver vedrørende eksempelvis ejendomsskatter pr. 2. februar 2017, efter at SKAT endegyldigt måtte nedlægge det fælles inddrivelsessystem EFI, som hr. Magnus Heunicke lige gjorde lidt rede for.
Kommunerne blev ved den lejlighed ikke tillagt den hjemmel til at opkræve gebyrer og morarenter for tilsigelser til udlægsforretninger.
Det får vi nu med dette lovforslag rettet op på, således at kommunerne får mulighed for at opkræve et gebyr på 450 kr. samt renter ved inddrivelse af gæld.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2017-10-26:
Tak for det, formand.
Den her sag er en sag, som handler om kommunernes gældsinddrivelse.
Alle ved jo, at vores skatteinddrivelse mildest talt har sejlet, og at der er et kæmpe oprydningsarbejde i gang.
Der er allerede her i Folketinget blevet taget højde for ved et tidligere forslag, at kommunerne så får mulighed for at opkræve de her ting, men spørgsmålet er, om ikke også vi skal sikre, at det kan gøres på en måde, så de har økonomi til det, og derfor er det her forslag fra regeringens side et forslag om, at de i kommunerne har mulighed for at opkræve et gebyr, der højst svarer til det beløb, som man tidligere opkrævede hos SKAT, og som SKAT i dag også kan opkræve efter gældende ret.
Så det sætter altså rammer for, hvor højt et gebyr man kan få lov til at opkræve, når man udfører det vigtige arbejde, der hedder at sikre, at alle betaler den skat, som de skal her i landet.
Det er fornuftigt, og derfor kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Søren Pind (V), 2017-10-26:
Tak for den positive debat om forslaget.
Forslaget betyder, at universiteterne og de videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner som forsøgsordning får mulighed for at udbyde 4-årige erhvervskandidatuddannelser på deltid.
De studerende skal sideløbende med studierne være i relevant beskæftigelse, enten hos en arbejdsgiver, hvor den studerende skal være en integreret del af arbejdspladsen, eller som iværksætter.
Det giver bachelorer mere frihed til at prøve arbejdsmarkedet af, inden de færdiguddanner sig, og det vil skabe en bedre kobling mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet til glæde for alle parter.
Erhvervskandidatuddannelserne vil være statsfinansieret uden deltagerbetaling og uden mulighed for at modtage SU.
Det er uddannelsesinstitutionerne, som bestemmer, hvilke eksisterende heltidskandidatuddannelser de ønsker at udbyde som erhvervskandidatuddannelser.
Institutionerne skal så ansøge om godkendelse af disse erhvervskandidatuddannelser, og der vil kunne godkendes op til 20 af dem i forsøget.
Hvilke er så spørgsmålet.
Hvilke der godkendes, vil afhænge af en helhedsvurdering.
Analyser viser, at langt de fleste nyuddannede fremover skal ansættes i den private sektor.
Derfor indgår det som et hensyn i helhedsvurderingen, at mange af de nyuddannede erhvervskandidater får beskæftigelse i den private sektor.
Men forsøgsordningen udelukker ikke på forhånd uddannelser, der retter sig mod den offentlige sektor.
I høringsprocessen er der udtrykt ønske om, at erhvervskandidater sikres de samme dimittendrettigheder som ordinære kandidater.
Jeg er enig i, at erhvervskandidatstuderende ikke skal stilles ringere.
Jeg vil derfor i samarbejde med Beskæftigelsesministeriet se nærmere på det, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Ida Auken (RV), 2017-10-26:
Med dette lovforslag forsøger regeringen sig endelig med et lille forsøg på en erhvervskandidatuddannelse, altså muligheden for at kombinere sin kandidatuddannelse med relevant erhvervsarbejde, sådan at uddannelse og arbejdsmarked i højere grad kan befrugte hinanden.
Det er en god idé.
Det bakker vi varmt op i Radikale Venstre.
Vi har efterspurgt det her længe, blot er vi ærgerlige over, at det er et så relativt begrænset forsøg.
Det er meget få uddannelser, der får muligheden for at udbyde erhvervskandidaten.
Inden valget i 2015 foreslog vi fra radikal side, at man skulle kunne tage sin kandidatuddannelse på deltid, så man samtidig kunne afprøve sine kompetencer i et relevant job, der kunne inspirere studierne.
Det skulle gælde alle uddannelser.
Og så skulle det selvfølgelig kombineres med en forlængelse af retskravet, som vi også foreslog.
Den del har regeringen ikke med, og derfor frygter vi, at alt for få vil gøre forsøget med erhvervskandidaten, men vi får se.
Vi har brug for mange flere, som forsøger sig som iværksættere, og mange flere, der kombinerer uddannelse og arbejde tæt.
Fremtiden tilhører dem, der uddanner sig og arbejder i et sammensurium hele livet.
Derfor er det godt, at vi kommer i gang nu.
Det er der brug for.
Og vi hjælper hellere end gerne i Det Radikale Venstre.
Vi kan selvfølgelig støtte L 48.
Henrik Dahl (LA), 2017-10-26:
Tak for det, formand.
Næste år fylder den moderne bachelorgrad 25 år.
Man afskaffede den gamle bachelorgrad i slutningen af 1700-tallet, og så indførte man den nye her i 1993.
Det er jo en halvrund dag, hvor der er god grund til at ønske tillykke, men hvis sandheden skal frem, er den nye bachelorgrad jo ikke blevet helt den succes, man havde håbet på.
I den engelsktalende verden har man en tradition for at ansætte bachelorer i det, man populært sagt kalder for rigtige job, men det er altså ikke lykkedes at skabe tradition for det i Danmark.
At blive bachelor fra et universitet er for langt de fleste et vigtigt og temmelig stort skridt på vej til kandidatgraden.
De fleste fortsætter på kandidatstudiet, og mange af dem oven i købet direkte efter det semester, som førte frem til bachelorgraden.
Med L 48 bliver der så lavet mulighed for at skabe en erhvervskandidatuddannelse, i første omgang som en forsøgsordning.
Det tror jeg på lang sigt vil gøre det, som man havde håbet i begyndelsen af 1990'erne, nemlig at det vil skabe et arbejdsmarked for bachelorer mange steder, og jeg tror også, at det vil skabe en ny dynamik på kandidatstudierne, hvor der ikke er de samme skarpe grænser mellem uddannelsesverdenen og arbejdsverdenen, som der er i dag.
Så kan man jo ikke lade være med at tænke, hvis man er optimistisk anlagt, at det jo både bliver til gavn for de studier, som bliver befolket med erhvervskandidater, og det vil også blive til gavn for de arbejdspladser, hvor man har en kollega, som er i gang med sin kandidatuddannelse.
Så skulle jeg også hilse fra Det Konservative Folkeparti, og det skulle jeg faktisk også have gjort i forbindelse med L 47, men det stod på et stykke papir, hvor det var én linje, og det var det eneste, der stod, så det glemte jeg.
Men Det Konservative Folkeparti støtter altså L 47, og de støtter i høj grad også L 48.
Med de bemærkninger siger jeg tak for ordet.