runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DD), 2023-12-14:
Det gør vi.
Det kan jeg rolig sige.
Vi går ind for den grønne omstilling og for, at vi når målet.
Men om det så lige bliver i 2030 eller i 2031, er måske ikke så afgørende.
Det gør nok ikke den kæmpe forskel.
Landbruget er jo rent faktisk kommet med et forslag til, hvordan de uden en afgift når målet.
Og det er jo bl.a. – hvad der også har været oppe i dag – lavbundsjorder, fodererstatning og kvælstofreduktioner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
En ting er, hvad landbrugets organisationer har lavet af pamfletter.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Danmarksdemokraterne har en politik, som angiver, hvordan man kommer i mål med en 70-procentsreduktion i 2030.
Nu nævnte ordføreren, at det ikke var så vigtigt, om det lige blev i 2030.
Men har man en defineret politik, som kan bringe Danmark hen til at nå målet?
Lise Bech (DD), 2023-12-14:
Vi lytter jo meget til, hvad SEGES har sagt, og det kan godt være, at ordføreren siger, at det er landbrugets stemme.
Men SEGES er faktisk ret forskningsbaseret, så derfor er vi jo også nødt til at stole på det.
Lige såvel som ordføreren har nogle ngo'er, som ordføreren stoler på, må vi også stole på, at SEGES ved, hvad de taler om.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på det, Enhedslistens ordfører spurgte til.
Lise Bech (DD), 2023-12-14:
Vi har den holdning, at der skal være sund fornuft i vores klimapolitik, og det kan ordføreren gå ind og se på Danmarksdemokraternes hjemmeside, hvor vores klimapolitik står.
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Jeg er født optimist, og jeg håber virkelig, at der er meget, vi kan nå at fikse inden jul.
Der er rigtig mange ting på agendaen, men det bliver lidt svært, ikke?
Jeg ville også ønske, at vi var kommet videre.
Nu havde jo en rigtig god høring her for nylig, og jeg oplevede sådan set ikke, at der var nogen partier, der var imod.
Jeg oplevede, at der var en meget stor konsensus om, at vi nemlig skal få fikset det her.
Så det vil være ønskeligt, at det kunne lade sig gøre, og jeg tror, at der er mange, der sidder her i salen som klimaordførere, der er klar til at møde ind til mere end to møder for at få det her ordnet.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Det var landbruget, som jeg ved at ordføreren også går meget op i, som fik mig til lige at stille et spørgsmål.
Der blev nævnt det her med en særlig skat på lavbundsjord.
Noget af det, som vi arbejder for fra regeringspartiernes side, er jo, at vi får en ensartet CO 2 -afgift på landbruget.
Så jeg vil sådan set bare spørge Enhedslisten: Når nu anbefalingen fra eksperterne er, at der skal være én CO 2 -afgift – også i forhold til at sikre den bedst mulige omstilling af landbruget – hvordan forholder man sig så til, at man vil lægge en ekstra afgift på, som jeg forstår det?
Det hænger vel sådan set ikke rigtig sammen, også med den svada, der i øvrigt var fra Enhedslisten, i forhold til nogle af de eksperter, som man ellers læner sig op ad.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Nåh, jeg hørte ikke nogen svada mod nogle eksperter, men vi skal have en ensartet CO 2 -afgift, og inden den bliver indført, kunne vi sådan set godt indføre en særlig afgift, hvis det var sådan, at man pløjede lavbundsarealer.
Det kan jeg sådan set godt se kunne være løsningen.
Og så bliver der jo en spændende situation, at vi får nogle CO2-afgifter ind.
Der er vores tilgang, at de skal gå til omstilling.
Så jeg kan egentlig godt forestille mig, at hvis der er nogle udgifter i forbindelse med at vådgøre nogle lavbundsarealer, kunne man få et tilskud til at sikre, at det sker.
Vi ender tit i, at det er noget så forfærdeligt for landbruget at få en CO 2 -afgift, men det er rigtig godt, at der kommer nogle penge ind, som vi kan bruge til omstilling, så vi kan få mere skov, vi kan få sikret vores drikkevand, vi kan få vådlagt nogle lavbundsarealer.
Jeg kan ikke se, hvor meget tid jeg har tilbage, men jeg kan jo tale i det uendelige, hvis det skulle være, om det her emne.
Jeg synes sådan set, at vi står over for nogle positive muligheder – og nu er der desværre kun 7 sekunder tilbage – så jeg synes egentlig, vi skal trille videre med det her og få mest muligt ud af de CO 2 -afgifter, der kommer ind, som vi politikere så kan fordele.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
I hvert fald stressede du it-systemet så meget, at det begyndte at virke igen ved tanken om, at vi skulle være her i det uendelige.
Det er jo meget godt at vide, at man på den måde kan få it til at virke.
Bare lige som en opfølgning vil jeg sige, at det så vil sige, at den særlige afgift på lavbundsarealer, der bliver talt om, altså er en midlertidig afgift.
Det er ikke, fordi Enhedslisten sådan set forestiller sig, at der skal være en afgift ved siden af CO2-afgiften, for der bliver jo sparket en åben dør ind.
Vi er enige i, at der skal være en CO2-afgift på landbruget, og vi mener også, at pengene skal gå tilbage lige præcis af den årsag, nemlig for at hjælpe de landmænd, som står med en rigtig stor opgave i forhold til at omstille til at nå de grønne mål, vi har.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Tak for ordførertalen.
Jeg ved jo, at fru Samira Nawa er stor fortaler for, at vi skal nå vores klimamål, både for 2025 og 2030, og det er jo netop for at nedbringe belastningen fra f.eks. den produktion i landbruget, som vi har i Danmark.
Så hørte jeg også i talen, at nu skulle vi også til at indregne de ting, vi importerer, i vores klimabelastning, altså lægge det oven i den klimabelastning, vi har ved at producere i Danmark.
Er det ikke – hvad skal man sige – at indføre dobbelt reduktion?
For vi skal vel ikke til at modregne de ting, vi så sender ud af landet.
Det går jeg ikke ud fra vi skal, for så får vi jo ikke lavet den reduktion af vores klimabelastning her i landet.
Er det ikke en form for dobbeltregulering, som fru Samira Nawa egentlig foreslår der?
Samira Nawa (RV), 2023-12-14:
Hvis alle verdens lande var med på at have en 70-procentsmålsætning eller en indenlandsk målsætning for reduktion, var der måske ikke så stort et problem.
Men nu er vi jo her i Danmark ikke herre over udledningen i f.eks. Bangladesh.
Vi kan ikke lave lovgivning for et andet land, men der sker en udledning i de lande som følge af vores forbrug, og derfor synes jeg, at vi skal have en målsætning for at nedbringe det.
Hvis resten af verden overforbrugte, som vi gør i Danmark, så skulle vi have fire jordkloder at leve på.
Det synes jeg ikke er godt nok, og jeg synes ikke, det er et grønt foregangsland værdigt.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Okay, det er så klimaaftryk, vi her taler om, når det kommer til stykket.
Jeg vil lige vende tilbage til noget, jeg har spurgt et par tidligere ordførere om, nemlig hastigheden på motorveje, hvor jeg kunne forstå, at fru Mona Juul ikke var fortaler for, at vi skulle nedsætte hastigheden på motorvejene.
Der vil jeg egentlig gerne høre, om fru Samira Nawa er enig med fru Mona Juul i, at hastigheden på motorvejene ikke skal være et redskab til at nedbringe vores CO 2 -belastning?
Samira Nawa (RV), 2023-12-14:
Før vi når til hastighedsbegrænsninger på motorvejene, har jeg en række andre forslag.
Det er fint, at regeringen har introduceret en dieselafgift, men den kunne også have været dobbelt så høj, og så kunne vi være nået dobbelt så langt.
Vi kunne også kigge på kvælstofudledningen.
Vi kunne kigge på en kul- og biomasseafgift.
Vi kunne kigge på tilskud til reelle nulemissionslastbiler og -tungtransport.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Nu lyder det næsten, som om de der forhandlinger om 2025-målet foregår for åbne døre her i Folketingssalen, og det kan vi også godt gøre.
Det kan være, at ministeren stadig væk lytter med et eller andet sted.
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis vi var nogle partier, der kunne gå sammen og prøve at tælle sammen og se, om det er de samme ting, vi har på listen.
For jeg har selv en liste, hvor det tilsammen ryger op over 2 mio. t, og jeg har så sagt til min rådgiver: Tag nu den der motorvejsting fra, og nå over 2 mio. t alligevel, for regeringens regnemaskine er helt umulig på det punkt.
Det er i deres optik så dyrt, at det ikke kan lade sig gøre.
Sådan siger jeg, selv om jeg egentlig synes, det skulle være op til kommunerne at sænke hastigheden der, hvor der er meget støj.
Så er ordføreren med på, at vi prøver at sætte os sammen, inden den forhandling om 2025-målet bliver genoptaget, og så prøver at se, hvor højt vi kan komme op, og om vi er enige om at bruge de samme virkemidler?
For jeg kan jo høre på regeringens repræsentanter, at der er en vis interesse for at vide, hvad det egentlig er, vi kan samles om.
Samira Nawa (RV), 2023-12-14:
Jeg synes, det er en fremragende idé, som hr. Søren Egge Rasmussen præsenterer, for hvis vi kan blive enige om 2025-målet her inden for den næste time, vil det da være helt fantastisk.
Og jeg tror, at hvis hr. Søren Egge Rasmussen og jeg sammenligner noter, i forhold til hvad vi har indleveret til ministeren, så vil der være en række overlap, men det er jo regeringens, flertalsregeringens, opgave at komme i mål med 2025-målet.
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Jeg syntes, det var så skønt, at hr. Lars Aagaard blev klimaminister.
Jeg syntes, det var fantastisk, fordi klimaministeren netop startede ud med at sige, at han er implementeringsminister.
Det er da præcis det, der er behov for.
Vi har lavet rigtig mange aftaler, og der er nu simpelt hen behov for, at der bliver sat skub i de aftaler, så vi rent faktisk kan komme videre, så vi får lavet reelle reduktioner og det ikke bare er papirøvelser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Vi går ind for, at der skal være en jordfond, som kan opkøbe nogle arealer og være med til at muliggøre, at vi får de her lavbundsarealer taget hurtigere ude.
Vi mener sådan set også, at frivillige ordninger skal suppleres med en ekspropriationsmulighed.
Det er sådan set på listen over de anbefalinger, vi allerede har fået.
Jeg bliver lidt bekymret over, at der nu både skal være et Svarerudvalg og bagefter en trepartsforhandling, hvor nogle siger, at det ikke forsinker noget.
Det er vel ikke et enkelt møde.
Er det bare et enkelt møde, regeringen har forestillet sig at den der trepartsforhandling skal munde ud i?
For så kan det jo nok hurtigt afklares.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Nu mener jeg jo generelt, at den grønne omstilling er en populær sag.
Det er i hvert fald populært der, hvor jeg kommer fra, og i mit bagland, at man får gennemført de rigtige løsninger.
Jeg har også hørt fru Mona Juul sige, at man var for en højere dieselafgift, hvis det ellers kunne laves på en ordentlig måde.
Det kan man jo altid sige, for alt, hvad der er ordentligt, kan man jo altid gennemføre, og det er jeg også for, men hvad forestiller fru Mona Juul sig egentlig at niveauet skal op på?
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Altså, jeg synes jo, at jeg i de år, jeg har været her i Folketinget, altså siden 2019, har oplevet, at vi har talt rigtig meget om, at vi nu skal sænke tempoet, og den her regering kom også til at sige et eller andet om det i sit regeringsgrundlag og alt det der, men det ender altid sådan her.
Er det ikke rigtigt?
Det ender altid med, at vi står her inden jul eller inden sommer, og at der så mangler virkelig, virkelig meget.
Men jeg er klar til at tage fat på den opgave, der ligger der, og jeg er meget enig i, at den skal løses.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-12-14:
Tak for det.
Blandt de ikkepopulære beslutninger kunne være det med at hæve en dieselafgift, og jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti gerne vil gøre yderligere end det, som regeringen har foreslået.
Hvor højt et niveau mener Det Konservative Folkeparti vi skal op på?
Ordføreren siger også, at man ikke har været ærlige om, at det, man gør klimapolitisk, er en udmøntning af aftaler.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at klimaministeren gang på gang har sagt, at vedkommende er implementeringsminister?
Og mener ordføreren ikke, at det bør være en prioritet at få udført de eksisterende aftaler, få dem ført ud i livet, frem for at sætte nye ord på papir?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Tak for ordet, og tak for ordførertalen, hvor ordføreren jo kom langt omkring, og hvor der navnlig var ét emne, som jeg sådan sad og lyttede ekstra meget efter, og det var omkring en opfyldelse af 2025-målsætningerne.
Og der synes jeg nok, at ordføreren bevægede sig meget perifert rundt om det, altså måske lidt ligesom katten om den varme grød, hvilket jeg jo også godt kan forstå.
For ordføreren er jo slet ikke enig med dem, som man i den sammenhæng normalt snakker med, om, hvad det er for nogle redskaber der skal på banen.
Et af de redskaber, der jo har været bragt meget frem, og som virkelig har været highlightet, er hastigheden på motorveje, og jeg forsøgte, da SF's ordfører var på talerstolen, at få et svar på, hvor langt den skulle ned.
Det fik jeg ikke et svar på, men det blev i hvert fald ikke benægtet, at 100 km/t. var inden for det realistiske.
Der vil jeg egentlig bare spørge fru Signe Munk, om man i Det Konservative Folkeparti er enige i, at nu skal jeg, der bor i Sønderjylland, til kun at måtte køre 100 km/t. på motorvejene, hvis I får lov at bestemme.
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Nu er Signe Munk og jeg jo begge to blondiner, men jeg hedder jo Mona Juul.
Men det er helt okay.
Vi kommer som udgangspunkt ikke til at sige, at man nu maks. skal køre 100 km/t. på motorvejene.
Det kan jeg da godt sige herfra, men jeg er samtidig også nødt til at sige, at der sagtens kan være upopulære løsninger i forhold til at nå sine mål, og at jeg tror, at vi er villige til at kigge mere på de upopulære løsninger end det, som regeringen rent faktisk går rundt og bilder sig selv ind at de er villige til.
For jeg tror ikke på, at vi når de her mål, og jeg må bare sige, at vi, hvis det her havde været en virksomhed, var blevet fyret, hele bundtet.
For vi leverer ikke på det mål, som vi er blevet bedt om, og som vi selv har aftalt.
Jeg synes ikke, at den grønne omstilling er populær, men at den er en nødvendighed.
Det er et nødvendigt vilkår, vi har i de her år, vi lever i, og så er det selvfølgelig vigtigt, at vi sørger for opbakning, og jeg håber også, det er det, ordføreren mener.
For det drejer sig om at have økonomien med.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Tak for det.
Ordføreren startede med at sige, at der her omkring frokosttid var grund til at holde begejstringen oppe, og det vil jeg så prøve at gøre, og jeg vil i øvrigt også kvittere for det gode daglige samarbejde, som vi har.
Så blev der talt meget om karaktergivning og det ene og det andet, og det, der jo i hvert fald er en dansk værdi, også når vi taler om skolesystemet, er selvstændighed, og jeg er også med på den diskussion, der her har været, og at det selvfølgelig er regeringens ansvar at sikre, at vi når målene.
Det er jeg nu også overbevist om at vi gør.
Men det, jeg gerne vil gerne spørge ordføreren til, er, hvad der så er de konkrete forslag fra Det Konservative Folkepartis side i forhold til at sikre reduktioner.
For man må selvfølgelig vente på, at vi andre lægger nogle ting frem, og det er jo helt fair.
Jeg har det bare selv sådan, at vi som partier kæmper for at få den politik, som vi gerne vil have, igennem, og at der kan være flere veje til målet.
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Tak for spørgsmålet, og lige over.
Jeg synes, at ordføreren skulle prøve at spørge ministeren.
For det er jo faktisk ministeren, vi har forsøgt at give alle de input, vi kunne, omkring 2025-målet.
Vi startede jo allerede i forsommeren ud med at forhandle bilateralt, og vi stillede det ene forslag efter det andet, også om lavbundsjorderne.
Det kan alle sige, tænker ordføreren sikkert.
Men vi har faktisk et forslag om en jordfond med, der rent faktisk skal være med til at sikre, at det her kan gå hurtigere.
Vi har kigget på de offentlige indkøb, og om vi der skulle gøre nogle flere ting.
Kan vi gøre noget i forhold til energieffektiviseringer?
Vi har stillet mange forslag.
Men jeg vil faktisk også sige – og det tror jeg også er det, der lige nu er regeringens udfordring – at der er fem minutter til, og at det nu tæller, og at der så begynder at være meget, meget få ting, der kan lade sig gøre for at nå målet.
Så det bliver sværere og sværere.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-12-14:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger, at den grønne omstilling er upopulær, og at Det Konservative Folkeparti er klar til at tage upopulære tiltag, som kan give reelle reduktioner.
Hvilke tiltag er det?
Og mener ordføreren ikke, at der er masser af positive muligheder at finde i den grønne omstilling?
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Nej, jeg har helt klart udtrykt mig forkert, hvis jeg skulle have sagt, at den grønne omstilling er upopulær.
Jeg tillod mig bare at reagere i forhold til en tidligere ordfører, der sagde, at den grønne omstilling var populær, og der tillader jeg mig bare at sige, at det ikke er alle tiltag, der er populære.
Nu er fru Lea Wermelin jo også her i salen, og jeg kan da godt hilse og sige, at min mailboks, dengang der skulle laves en aftale om affaldssortering, bestemt heller ikke var så populær, og det tror jeg da også at andre har oplevet, i forbindelse med at vi har lavet nogle aftaler.
Så jeg vil sige til ordføreren, at der er masser af eksempler på, at vi en gang imellem kan være nødt til at træffe nogle beslutninger omkring nogle tiltag, som måske på den korte bane kan virke lidt irriterende, men som mange kommer til at vænne sig til.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Det er, tænker jeg jo, også rigtig dejligt at dele det i den åbne politiske debat.
Lavbundsjorderne har vi jo i forvejen taget beslutning om, og vi gør i forvejen alt, hvad vi kan, for at tage dem alle ud.
Så det er jo nødvendigvis svært at se det som et nyt tiltag, hvad jeg kunne forstå at ordføreren var meget optaget af.
Så jeg vil måske bare omformulere det og spørge, hvad det så er for en reduktionsmanko, som man, hvis man tæller de forslag, som er kommet fra Det Konservative Folkepartis side, sammen, kan lukke.
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Det vil jeg sige at jeg selv har haft svært ved at kunne regne ud, og eftersom regeringen har hældt nogle af forslagene ned ad brættet, har jeg ikke fået beregningerne.
Vi foreslog også, at vi skulle kigge på fodersammensætningen, og det gjorde regeringen jo også efterfølgende.
Jeg synes så, at der er nogle udfordringer med det forslag, der er der, men det var jo en af de ting, som man så regnede igennem, og hvor man så valgte at sige, at okay, det har man lyttet til, og det spiller man nu på banen.
Men jeg må jo også bare sige, at det ikke er sådan, at De Konservative holder sig tilbage med deres gode forslag, og at det ikke kun foregår i forhandlingsrummet.
Det er jeg nødt til at sige, og helt tilbage fra dengang, vi sammen lavede en landbrugsaftale, foreslog vi også en jordfond i forhold til lavbundsjorderne.
Rasmus Stoklund (S), 2023-12-15:
Jeg kan se, at jeg nu har fået 30 sekunder til at sige det samme en gang til.
Jeg anerkender ikke, at det er afgørende for, at Danmark har et generøst su-system, at man har et sjette su-år.
Og slet ikke, når vi kan se, at dem, der i dag primært anvender det sjette su-år, ikke er den målgruppe, som de fleste af os er meget optagede af kommer til også at få god adgang til at tage den uddannelse, de måtte ønske sig.
Det er jo typisk folk, der kommer fra økonomisk og socialt dårligt stillede baggrunde, som skal have en ekstra hånd.
Heidi Bank (V), 2023-12-15:
Jeg vil starte med at rose intentionerne i forslaget: tanken om det frie initiativ til at skabe og give flere muligheder og mere frihed.
Jeg kan også godt lide historiefortællingen med henvisningerne til etableringen af Aarhus Universitet og CBS, der begge udspringer af private initiativer i henholdsvis 1928 og 1917.
Det mener jeg er en vigtig fortælling.
Og som forslagsstillerne nævner i bemærkningerne til forslaget, har en tidligere Venstreminister på området, Helge Sander, i 2010 også haft tanker om muligheden for at åbne for et mere privat initiativ.
Men jeg må også indrømme, jeg ærlig talt bliver noget pikeret, når jeg her i Folketingssalen skal høre om det skel, der sættes op mellem det private og offentlige.
Når jeg hører ordføreren for forslagsstillerne stå og tale danske universiteter og det niveau, der er på dem, ned, så bliver jeg ærlig talt noget provokeret, specielt når man burde vide, at danske universiteter er på et meget, meget højt niveau.
Der er ingen grund til at lave det skel.
I bemærkningerne til forslaget nævnes LEGO som et eksempel på en virksomhed, der på grund af udfordringer med arbejdskraft tilbage i 2010 flirtede med tankerne om et privat universitet for at dække deres behov for arbejdskraft.
Nu er et STEM-universitet geografisk forankret i Vejle og Kolding så småt på vej i form af en mulig udvidelse af de undervisningstilbud, Syddansk Universitet har.
Det er da en superpositiv fortælling om samarbejde mellem det eksisterende, universiteterne og det private.
Endelig bør vi også politisk være meget opmærksomme på de faldende ungdomsårgange samt en række brede politiske aftaler, bl.a. kandidatreformen, flere og bedre uddannelser i hele landet og den betydning, det får for vores videregående uddannelsesinstitutioner.
I Venstre mener vi, at vi hellere skal bruge kræfterne på et fortsat stærkt og godt samarbejde i det eksisterende mellem det selvejende, det offentlige og det private.
Venstre kan derfor for nærværende ikke støtte forslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-12-15:
Tak, og tak til ordføreren for talen og særlig de positive bemærkninger, ordføreren startede med at komme med.
Jeg kunne ikke lade være med at bide mærke i, at ordføreren mener, at Liberal Alliance underkender det niveau, der er på vores offentlige universiteter.
Det har jeg i hvert fald ikke gjort, hverken i min indledende tale eller i forbindelse med opfølgende spørgsmål.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge ordføreren for Venstre, om grunden til, at Venstre ikke støtter det her forslag, er, at Venstre ikke mener, at vi skal have konkurrence på vores universitetsområde, fordi de offentlige universiteter er på et tilstrækkelig højt niveau.
Heidi Bank (V), 2023-12-15:
Jeg er glad for, at ordføreren understreger, at man altså ikke italesatte, at danske universiteter ikke er på et højt niveau.
For det var virkelig noget, der chokerede mig, for det var det, jeg synes, jeg hørte, når man på den måde ligesom sagde, at grunden til det var, at der var andre universiteter i verden, og de var på et helt andet niveau, og at det så næsten alene kunne være argumentationen for det.
Det er sådan, at der jo er vedtaget en række aftaler, og de er bredt vedtaget.
LA er endda med i nogle af dem, og nogle af dem kommer altså til at påvirke vores universitetslandskab ganske betragteligt.
Derfor er det jo også vigtigt, at vi ikke bare sådan hovedløst kaster nye ting efter universitetsområdet.
Nu har jeg ikke villet gentage det, ministeren stod og sagde, men jeg synes faktisk, at der i øjeblikket er nogle argumentationer for det, og det er også derfor, jeg siger, at for nærværende synes vi ikke, det er det rigtige at gøre.
Men jeg anerkender, at der kan være rigtig meget i det private initiativ, og i øvrigt vil jeg også understrege – for det blev vendt lidt om af ordføreren – at jeg synes, der er en rigtig sund konkurrence universiteterne imellem.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-12-15:
Så Venstre ønsker altså ikke bedre vilkår for, at man i Danmark kan oprette private universiteter, og dermed undergraver man den konkurrence, der eventuelt kunne have været mellem offentligt og privat.
Det synes jeg virkelig er en skam.
Men lad mig så spørge Venstre: Hvis Venstre ikke var i regering, ville Venstre så støtte Liberal Alliances forslag?