Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Liberal Alliance fremsætter et forslag om at flytte civilregistreringen ud af folkekirken og placere opgaven hos kommunerne inden udgangen af 2024.
Fra konservativ side kan jeg lige så godt sige med det samme, at det kommer vi ikke til at støtte, og der er et par forhold.
Lad os tage det første først, nemlig argumentation bag.
Der står i forslaget, at det her er et nødvendigt tiltag for at få et mere sekulariseret samfund.
Vi vil gerne bibeholde det kristne grundlag og folkekirkens forrang for andre trossamfund, præcis som grundloven også siger.
Den del af grundloven er vi rigtig, rigtig glade for.
Forslagsstillernes grundlæggende holdning er jo, hvilket også blev sagt helt tydeligt af fru Katrine Daugaard selv, at stat og kirke i videst muligt omfang skal adskilles.
Det ønsker vi ikke hos Konservative.
Så vi er bare ikke ideologisk enige, og det skal der jo også være plads til.
Som en sidebemærkning nævnes det, at medlemstallet for folkekirken er dalende og nu er nede på 71 pct.
Det er for så vidt korrekt, at tallet er 71 pct.
Men jeg synes ofte, man glemmer, at det lige skal sættes i perspektiv.
Vi har også flere og flere statsborgere i Danmark, og hvis man ser på udviklingen i antallet af medlemmer af folkekirken over de seneste 7 år, kan man se, at det er faldet med 5 pct.
Den 1. januar 2022 kunne Danmarks Statistik informere om, at udmeldingerne ikke har været lavere i de seneste 15 år.
Men det er altså en sidebemærkning.
Der er faktisk hele 4,3 millioner medlemmer, og det er trods alt et meget, meget stort flertal af befolkningen.
Og den procentdel, som ikke vælger at være medlem af folkekirken, omfatter jo i en vis udstrækning indvandrere, som kommer med en anden trosretning.
Så er der det her med borgerservice og finansiering.
Forslagsstillerne skriver, at det statslige tilskud til præstelønninger skal modregnes.
Men jeg mener, at det i 80 pct. af tilfældene faktisk er kordegnene, som varetager opgaverne.
Så der er ikke så meget at hente her hos de her præster.
Så kan man så sige, at der kunne være noget at hente hos kordegnene.
Det lyder nemt, men det vil altså kræve et ret stort arbejde at udregne det og senere flytte den procentdel af arbejdet, som en kordegn udfører.
Historisk set har civilregistreringen hos kirkerne både handlet om noget praktisk, borgernært og også noget formelt i det at vise barnet frem.
Det foregår jo i dag, som forslagsstillerne også siger, som reelt digitalt.
Så den personlige del af det er måske forsvundet lidt – og så alligevel ikke.
For kirkerne yder jo i dag en rigtig god personlig og ikke mindst hurtig betjening, når borgerne har brug for det på det her område.
Det har jeg selv prøvet, altså pludselig at stå der, hvor man siger: Hvor er det lige, min dåbsattest er?
Man går bare ind fra gaden, man får sin dåbsattest, og så går man ud igen.
Det er ikke noget med at skulle lave en bestilling på borgerservice, vente 14 dage og så tage til den anden ende af byen, hvor de så har en ledig tid.
Der er også det, der handler om at ændre navn.
Civilregistrering er ikke blot indtastning af data.
Der kan også være problemer med at administrere navneloven og deraf følgende familieretlige problemer.
Så vidt jeg er orienteret – jeg kan tage fejl – har de netop i Sønderjylland kommunale ministerialbogførere ved siden af, som har hver deres kontor.
Vi får noget mere administration ud af det her, ser jeg det som.
Kirken skal jo fortsat registrere andre kirkelige handlinger, og hvor meget er der så egentlig vundet?
Så Konservative kommer ikke til at støtte forslaget.
Ud over de her praktiske spørgsmål og tvivl om finansiering mener vi faktisk, at det her er, hvad forslagsstillerne jo også gerne vil have, en pind til at skille stat og kirke ad, og det ønsker vi ikke.