runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Og tak for en som sædvanlig fremragende tale – med en masse gode fodboldcitater.
Her er endnu et, som jeg synes er meget passende for regeringens selvforståelse, nemlig: Det gør ikke noget, at vi taber hver eneste kamp, så længe vi vinder ligaen.
Ja, det er sagt af en ikke alt for klog australsk spiller i den engelske liga, men det er lige meget.
Jeg synes i hvert fald, det er meget passende i forhold til regeringens samlede selvopfattelse i forbindelse med hele klimaområdet.
Derfor vil jeg bare spørge fru Mette Abildgaard – for De Konservative siger jo hele tiden, og det er vi også mange der tror på, at de er et grønt parti: Hvor er det kæmpestore ryk, specielt i den ikkekvotebelagte sektor, henne, så vi kan komme i mål, for det er det svært at se muligheden for lige nu?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Ja, det er afgørende, at vi straffer på en måde, hvor vi sikrer retsfølelsen, men selvfølgelig skal vi også hele tiden have øje for, at vi skal få nogle hele mennesker ud på den anden side, som ikke kommer ud og begår ny kriminalitet.
Derfor har vi også fokus på hele den resocialiserende indsats.
Vi investerer allerede i dag store mængder penge på det i vores fængsler, og det er sådan set fornuftigt nok, for naturligvis skal vi have hele mennesker ud i den anden ende.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-05:
Ja, det var en lille kritik af netop den øvelse, der drejede sig om forsvaret.
Min gode kollega fru Josephine Fock var inde på noget andet, nemlig kriminalitet, og her vil jeg så godt med det samme score det selvmål at bruge sportsretorik og spørge, om man i Det Konservative Folkeparti kunne forestille sig, at det hårde spil i forhold til kriminalitet også giver bagslag.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg er ikke helt sikker på, om jeg forstår spørgerens spørgsmål.
Hvis det er en kritik af min brug af sportsmetaforer, også når det gælder forsvaret, ja, så har spørgeren jo lige gjort sig skyldig i præcis den samme forbrydelse.
Men naturligvis skal vi se med alvor på det.
Jeg ser med alvor på, at Danmarks sikkerhed er truet.
Det er ikke noget, man skal spøge med, og det er også derfor, vi prioriterer, at vi får styrket det danske forsvar.
Det har vi en forpligtelse til.
Det er forudsætningen for, at vi kan leve trygt og frit i det her land.
Så det er vigtigt for Det Konservative Folkeparti.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-05:
Mange tak.
Der er jo skruet gevaldigt op for sportsmetaforerne, så jeg vil godt takke fru Mette Abildgaard for at have varetaget opvarmningen.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Mette Abildgaard – og det gør jeg faktisk i håb om at få et afkræftende svar – om fru Mette Abildgaard mener, at det er rimeligt at sammenligne krig med underholdning, og om fru Mette Abildgaard dermed mener, at en sejr det ene sted skal fejres ligesom en sejr det andet sted.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-05:
Qujanaq, hvis man kan sige det, for ordførerens tale, der som sædvanlig er både engageret og fremført med styrke.
Ordføreren siger, at uddannelse er nøglen til, at erhvervslivet kan udvikle sig i Grønland, og det er jeg virkelig meget, meget enig i.
Mener ordføreren, at Grønlands beslutning om, at der kun skal være grønlandske lærere i de grønlandske skoler, er befordrende for, at de unge kommer i gang med en ungdomsuddannelse, hvor det jo oftest er en forudsætning, at eleverne kan dansk, hvad der selvfølgelig er en forudsætning for, at de senere kan få en uddannelse, så de kan indgå i erhvervslivet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak for spørgsmålet.
Nu er det sådan set ikke min beslutning.
Det ville være en anden situation, hvis det var det.
Det er naalakkersuisut, der skal træffe den endelige beslutning.
Jeg gør jo også mit internt i mit eget parti for at sikre, at man lytter til de bekymringer, fordi jeg synes, at det er vigtigt, at man ikke får sendt regningen videre til næste generation, men at man har styr på det økonomiske.
Carsten Bach (LA), 2017-10-05:
Ja, men gør ordføreren så reelt set det i forhold til lidt at ønske at gennemføre måske ikke hele det famøse projekt, men så i hvert fald dele af det, hvis det faktisk medfører en ret stor risiko for at lægge selvstyrets økonomi i ruiner efterfølgende?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak.
Vi tager jo de anbefalinger, som der er fra Grønlands Økonomiske Råd, meget alvorligt, og jeg synes sådan set også, at det, som jeg gav udtryk for i starten, er en understregning af, at de anbefalinger og de bekymringer, som Grønlands Økonomiske Råd giver udtryk for, bliver der også lyttet til politisk.
Jeg vil sige i forhold til lufthavnsprojektet Kalaallit Airports, at jeg personligt synes, det er vigtigt, at man sikrer en bæredygtighed, i forhold til at vi ikke bare får smidt regningen videre til næste generation.
Når vi snakker om lufthavnen i Qaqortoq f.eks., mener jeg på mange måder, at det er et projekt, som er båret af nogle politiske ønsker, mens man er nødt til at være påpasselig, i forhold til om det både skal være Nuuk og Ilulissat, og at det er nogle overvejelser, man skal gøre sig, altså om økonomien kan holde til det, om man kan sikre investeringer nok.
Så jeg synes, at man skal lytte til de bekymringer, der er.
Carsten Bach (LA), 2017-10-05:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
For ganske nylig, jeg kan ikke huske præcis hvornår, anbefalede Grønlands Økonomiske Råd med Torben M. Andersen i spidsen det grønlandske selvstyre ikke at sætte gang i det famøse byggeri af tre nye lufthavne.
Jeg tror, at den samlede pris er 3,6 mia. kr.
Baggrunden for den anbefaling fra Grønlands Økonomiske Råd var bl.a., at der ikke er gennemført en samfundsøkonomisk analyse, og dermed er beslutningsgrundlaget overhovedet ikke i orden.
Hvad er ordførerens holdning og kommentar til det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak.
I forhold til den her naturkatastrofe, som der var i Nordgrønland, som helt sikkert også har noget at gøre med de temperaturudsving og de klimaforandringer, som der er i Grønland, var det faktisk et hold værnepligtige, som var ombord, og som var i stand til at hjælpe, sådan at forsvaret kunne bidrage deroppe.
Det er jo et tilfælde, og det synes jeg understreger, at der er behov for, at man kigger på, om der er mandskab nok til at kunne varetage et så stort område, som Grønland nu engang er, men at der selvfølgelig også skal være kapacitet til det i form af skibe og helikoptere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Så har vi jo en fælles udfordring ved gerne at ville styrke vores redningsberedskab, men ikke at kunne få lov at være med i forhandlingerne.
Mig bekendt har SF og Alternativet samme problem, så opfordringen fra Enhedslisten til regeringen her i dag er at invitere os med til de her forhandlinger, så vi kan få lov til at være med til at sikre, at vi i Danmark har et robust redningsberedskab i forhold til klimaudfordringer.
Jeg tænker, at vi også kan have et samarbejde mellem IA og Enhedslisten og andre partier, der gerne vil være med til at presse regeringen til forhåbentlig at åbne op for, at alle kan få lov til at være med i de her forhandlinger.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak.
Vi har et bredt samarbejde med alle partier i Folketinget, og det er jo nødvendigt, at man netop sikrer et flertal og sikrer en opbakning til den politik, man arbejder for.
IA er ikke inviteret med til beredskabsforligsforhandlingerne.
Vi har en række målsætninger i forhold til beredskabet.
Vi har jo både i 2016 og 2017 set, at der er sket flere ulykker i Grønland, og derfor synes vi også, der er behov for, at man kigger på, om kapaciteten skal øges.
Et frivillighedskorps vil være helt oplagt.
Vi har valgt at komme med et grønlandsk forslag til det, hvis navn er en forkortelse af beredskab på grønlandsk.
På samme måde tænker jeg også i forhold til det her med, at man ser russiske ubåde omkring Island og også omkring Grønland, at det jo faktisk understreger behovet for, at vi netop øger beredskabet og netop er påpasselige, i forhold til hvad der sker i grønlandske farvande.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Enhedslisten og IA har jo et rigtig godt samarbejde her i Folketinget og deler mange værdier, så jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke for det gode samarbejde.
Jeg står her med IA's ti mål for et sikkert Arktis, og en ting, som både Enhedslisten og IA går op i, er jo, at vi skal have et godt redningsberedskab, ikke mindst til at tackle de udfordringer, der er både i den danske del af rigsfællesskabet og i den grønlandske del af rigsfællesskabet i forhold til klimaforandringer og de udfordringer, som det giver.
Så vi ville rigtig gerne have en styrkelse af redningsberedskabet her i den danske del af rigsfællesskabet, men vi har ikke fået en invitation fra regeringen til at være med i de beredskabsforhandlinger, som vi ved kommer til at foregå lige om lidt.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge om det.
IA har lavet et ambitiøst udspil med ti mål.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg er lige nødt til at komme med en kort kommentar i forhold til solceller: Den her milliard, der er afsat, er noget, regeringen og Dansk Folkeparti har afsat i det her teknologineutrale udbud, hvor også sol ville kunne byde ind.
Så er jeg med på, at der er en anden aftale, der er indgået i dag, men det er en historie for sig.
Jeg står fuldstændig på mål for, at Det Konservative Folkeparti og den her regering ønsker at give gode vilkår for dansk erhvervsliv.
For gør vi det, får vi danskerne i arbejde, vi får skabt vækst i det her land, og det er også det, der i sidste ende er forudsætningen for et velfærdssamfund.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-10-05:
Hvis man lytter efter, hvad regeringen siger på forsvarsområdet, kan man godt blive forvirret på et højere plan.
Samme dag kan man så læse Liberal Alliances forsvarsordfører argumentere for, at det overhovedet ikke bliver med deres opbakning, tværtimod arbejder de for at afskaffe værnepligten.
Det er jo nogle lidt modsatrettede meldinger, må man sige, så mit spørgsmål er sådan set: Kan bukserne holde, eller er de i gang med at revne?
Hvad kan vi forvente os af regeringens udspil?
Hvordan vil De Konservative forholde sig til alene regeringens virkelighed?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Det er en afvejning, men jeg køber heller ikke præmissen om, at man ikke må straffe folk, som de fortjener, for det, de har gjort, fordi de så bare finder på at gå ud og lave ny kriminalitet.
På den måde må folk simpelt hen ikke være en undskyldning for sig selv.
Tag eksempelvis sagen om Nanna, der blev tæsket med en cykelkæde julenat.
Det er en af de sager, der har gjort et kæmpe indtryk på mig, og jeg føler virkelig, at vi som samfund svigter ved den meget, meget korte straf, de blev idømt.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-05:
Tak for det svar, og det er så her, jeg rigtig godt kunne tænke mig, at journalisterne stadig var vågne og fulgte med.
For det spørgsmål, der aldrig nogen sinde bliver stillet i den her sammenhæng, handler om de nye ofre, som vi ved kommer.
Vi ved derimod, at forebyggelse hjælper, så de her mennesker ikke går ud og gør det igen.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvorfor tænker regeringspartiet De Konservative aldrig nogen sinde på at forebygge, at det sker igen, så vi ikke får nye ofre, som med rette ville kunne kritisere regeringen og sige: Når I nu ved, at de går ud og gør det igen, hvorfor kommer der så ikke mere fokus på forebyggelse?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg har stadig væk et blåt mærke på knæet fra sidste gang, jeg spillede fodbold med fru Josephine Fock, om end det var en ganske sjov fodboldkamp.
For Det Konservative Folkeparti er hensynet til ofret og ofrets retsfølelse helt afgørende.
Vi har så svært ved at acceptere tilfælde, hvor der bliver begået grov kriminalitet, og så er straffen så forsvindende kort, at man risikerer at skulle se sin gerningsmand i øjnene, kort tid efter han er blevet dømt.
For os er det dog ikke et enten-eller, altså enten en hård straf eller forebyggelse.
Naturligvis kan man begge dele, og derfor sagde jeg også i min tale, at vi snart kommer med et nyt udspil i forhold til den forebyggende indsats og ungdomskriminalitet.
Men jeg tror også bare, at spørgerens og mit parti ser meget forskelligt på det her og på det med, hvor langt man f.eks. skal gå i forhold til, at nogle af de dømte skal betale sagsomkostninger osv., altså for at sikre, at de ikke kommer ud og begår ny kriminalitet.
Der ser vi bare meget forskelligt på tingene.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-05:
Tak til fru Mette Abildgaard for en rigtig fin tale.
Jeg er en af dem, der ikke er så overraskede over, at kvinder ved så meget om fodbold, så det er rigtig godt.
Jeg vil spørge ind til det med strengere straffe.
Efter at hr. Søren Pape Poulsen er blevet justitsminister, har jeg bemærket, at der er meget fokus på strafforøgelse, og det bakkes jo op af hele regeringen.
Og der vil jeg gerne spørge ind til forebyggelse og det, at man ser bort fra, at forebyggelse faktisk kan sikre, at vedkommende ikke begår kriminalitet igen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren uddybe, hvordan man skal vægte strengere straf kontra forebyggelse, og om regeringen ikke er gået lige vel meget over i, at det udelukkende handler om strengere straffe.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Det kan da sagtens være, at man på et tidspunkt kommer til at benytte sig af det flertal, men jeg må jo bare sige, at når vi har en forligskreds på et område, lige så vel som vi talte om energiforligskredsen før, så har vi et ansvar over for den forligskreds.
Så der er bare forskellige synspunkter på det her.
Det Konservative Folkeparti er afklaret.
Det er ikke bare et spørgsmål om at få et flertal, men også om, at der er en forligskreds.
Rune Lund (EL), 2017-10-05:
Det, som jeg ikke forstår, er, at når man kommer med en så klar og hård udmelding, og når man nu har siddet på justitsministerposten i næsten 1 år, og når man ved, at der er et flertal i Folketinget, som vil lige præcis det, som man meldte ud for 2 år siden på De Konservatives landsråd, hvorfor der så ikke sker noget.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det andet er, at der så skal foregå nogle diskussioner i en forligskreds.
Jeg håber, Det Konservative Folkeparti er meget klar over det flertal, der eksisterer i Folketinget, for at rulle de tre paragraffer tilbage og ikke indgår et eller andet vattet kompromis, når der nu er et folketingsflertal, der vil noget andet.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg var selv en af dem, der var meget begejstret for den tale, min partiformand holdt dengang.
Jeg var selv en af dem, der stod og demonstrerede på Slotspladsen bag mig i forbindelse med offentlighedsloven i sin tid.
Det er i øvrigt den eneste demonstration, jeg har deltaget i i mit liv, er jeg nok nødt til at indskyde.
Derfor var det også vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at det blev skrevet ind i regeringsgrundlaget, at der skal ske en revision af den her ministerbetjeningsregel.
Det er nævnt helt specifikt i regeringsgrundlaget, og der har været nogle drøftelser – og de er også stadig væk i gang – mellem de forskellige partier, som nu er en del af den forligskreds, der er på området.
Vi har et ansvar for at drøfte det internt i forligskredsen.
Hvis vi kan nå til enighed, kan vi jo lave en lovændring, som kan få virkning med det samme, og hvis ikke vi kan nå til enighed i forligskredsen, kan vi være nødt til at sige, at så må vi opsige forliget, men så er det altså først på den anden side af et valg, vi kan få ændret tingene.
Jeg synes i den grad, at spørgeren prøver at opstille et eller andet falsk modsætningsforhold.
Det kommer måske som et breaking news, og er der journalister vågne, så kan de sætte den gule bjælke på, men vi er tre forskellige partier i regeringen.
Det er der en grund til at vi er.
Det er, fordi vi ser forskelligt på en række ting.
Det er vi sådan set åbne og ærlige omkring.
Ja, det er rigtigt, vi ser forskelligt på værnepligten.
Der er forskelligt udgangspunkt, alt efter om man tilhører Liberal Alliance eller eksempelvis Det Konservative Folkeparti, men vi kommer naturligvis med et fælles udspil, som bliver det, vi har kunnet enes om, og det, vi kommer til i fællesskab at gå til forhandlingsbordet med.
Det synes jeg ikke at der er noget mærkeligt i, hvis jeg skal være helt ærlig.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-10-05:
Nej, regeringen er da i sin fulde ret til at være diametralt uenig med sig selv.
Det er der ikke nogen der vil tage fra jer.
Man må bare sige, at det kan næsten ikke lade sig gøre at have mere modsatrettede positioner, så mit spørgsmål er sådan set bare: Hvad kan De Konservative acceptere?
Kan De Konservative acceptere, at længden af værnepligtsperioden bliver mindre, at værnepligten måske ligefrem bliver afskaffet, som der jo er stærke kræfter i regeringen der arbejder for?
Hvad vil De Konservative kunne acceptere i sådan et regeringsudspil?
Karin Gaardsted (S), 2017-10-05:
Men vi går lige over i en anden boldgade, om jeg så må sige.
Erhvervsminister Brian Mikkelsen sagde ved overdragelsen af trænergerningen i Erhvervs- og Vækstministeriet, at vi skal have forkælet erhvervslivet.
Mener ordføreren, at regeringen forkæler erhvervslivet med det forslag til erhvervspakke, der er lagt frem, der samlet set øger arbejdsudbuddet med 500 personer og bruttonationalproduktet med 750 mio. kr.?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Lad mig starte med at sige, at den 2-årige aftale, som er blevet indgået med Dansk Folkeparti, jo ikke er et energiforlig.
Vi har ét energiforlig, og det er det fra 2012.
Så er det rigtigt, at særlig vindmølleindustrien har været meget kritiske over for det her.
De har først og fremmest været kritiske over, at de skal kunne konkurrere med sol om at levere det bedste produkt til den laveste pris.
De ville ønske, de bare fik midlerne øremærket.
Men vi er nødt til at kunne bruge vores støttekroner der, hvor vi får mest ud af dem.
Og så synes jeg måske, man skal være en lille smule kildekritisk i forhold til de beregninger, der er fløjet frem og tilbage.
For når vindmølleindustrien klart foretrækker den ene model og det vel mærke er dem, vi skal betale for at sætte vindmøllerne op, jamen så er det klart, at de da også har nogle interesser i hele den her debat.
De beregninger, der lavet i Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet, peger på, at de her fraser om, at det vil kunne give en fordobling med den anden model, simpelt hen ikke holder vand.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-05:
Jeg modtager lige en aflevering fra fru Pia Olsen Dyhr og holder mig omkring energiaftalen, for den kan vi ikke slippe endnu.
Jeg kan forstå, at ordføreren er endog meget tilfreds med den energiaftale, som regeringen og DF indgik i sidste uge uden om de øvrige forligspartier.
Begrundelsen skulle være, at industrien har brug for helt klare og faste rammer.
Det hørte jeg ordføreren sige nu her for lidt siden.
Men industrien har jo netop sagt, at det er en helt forkert og unødvendig anvendelse af alt for mange skattekroner.
Hvordan kan ordføreren forklare, at De Konservative er helt tilfredse med, at man for en meget høj pris på 1,3 mia. kr. får en lille mængde energi på 200 MW, når industrien selv har givet lovning på, at man kunne levere dobbelt så meget energi for 200 mio. kr.?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Nej, det er det ikke.
Jeg havde også ønsket mig, at det havde været en bred aftale om at investere 1 mia. kr. i udbygning af vedvarende energi.
Det synes jeg da er ærgerligt at der ikke er flere partier i Folketinget der havde lyst til at bakke op om.
Det var en teknikalitet, i forhold til hvilken udbudsmodel man ville have, som skilte vandene.
Den er ikke så afhængig af, hvordan priserne kommer til at stige og svinge.
Vi har været udfordret med PSO'en, i forhold til at elprisen udviklede sig anderledes, end vi havde forudset.
Det gav en stor ekstraregning.
Den sikkerhed, så at sige, har man taget med den model, man har valgt her.
Det er jo det, der er argumentet for den.
Det Konservative Folkeparti har det klare mål og den ambition, at vi skal lave et bredt energiforlig.
Som jeg var inde på i et af mine tidligere svar, skylder vi, at der er tryghed og forudsigelighed i dansk energipolitik.
Det var også derfor, vi i Det Konservative Folkeparti var meget imod at aflyse opførelsen af de her kystnære møller, som jo var besluttet i et energiforlig, fordi det ville give en uforudsigelighed.
Investorerne har simpelt hen brug for, at der er tryghed og forudsigelighed omkring noget så stort og så omfattende som et energiforlig.
Den tryghed og forudsigelighed skaber vi bedst med et bredt forlig.
Men som jeg også nævnte tidligere, kræver det, at alle parter er villige til at rykke sig imod hinanden, for det kræver det i et bredt Folketing.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-10-05:
Men fred være med det.
Man skal nogle gange have gaver, når man gør det godt.
Jeg vil gerne høre ordføreren om det kommende energiforlig: hvordan De Konservative ser på det, hvilke ambitioner der skal være i forhold til det, og hvorvidt det skal være forankret bredt i Folketinget, eller om det – ligesom den aftale med Dansk Folkeparti, der blev indgået i sidste uge – skal gøres smalt.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jamen naturligvis kan Det Konservative Folkeparti ikke acceptere, at vi fuldstændig afskaffer værnepligten, men der kommer et fælles udspil fra regeringen, som er udtryk for et meget, meget fint kompromis, og så må jeg måske minde spørgeren om, hvordan det var selv at sidde i regering.
Jeg husker også visse uenigheder.
Der var et opgør om noget med øremærket barsel, hvor jeg ved, at spørgeren havde nogle meget stærke synspunkter, der blev ændret med et fingerknips.
Der er interne regeringsafklaringer, det er der ikke noget odiøst i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-10-05:
Ja, det er rigtigt, at alle skal nærme sig hinanden.
Men når ordføreren siger, at vi skal have et bredt forlig på energiområdet, vil jeg spørge, hvordan De Konservative kunne bakke op om, at det var så smal en aftale i sidste uge, som jo er dyrere end det, industrien lagde op til, som gør det meget mere uforudsigeligt, fordi det er et smalt forlig, og samtidig ikke er så godt for klimaet, som hvis vi havde valgt den anden model.
Dyrere, skidt for klimaet og uforudsigelig – er det ting, som Det Konservative Folkeparti er vilde med?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak.
Så vidt jeg ved, er der ikke nogen beslutning om, at der kun skal være grønlandske lærere.
Man har opprioriteret det grønlandske sprog, og en stor del af undervisningen foregår på grønlandsk.
Jeg har tidligere også givet udtryk for, at jeg synes, at man skal forholde sig til et samlet uddannelsessystem.
Grønlands Økonomiske Råd pegede faktisk her for ikke så lang tid siden på, at der er den meget stærke sammenhæng, at hvis man ikke klarer sig godt i 3. klasse, klarer man sig nok heller ikke særlig godt i 10. klasse.
Sprog er på mange måder en nøgle til at åbne nogle døre.
Det er det også uddannelsesmæssigt, og den relation, som der er i rigsfællesskabet, i forhold til at vi har vederlagsfri adgang til uddannelser i Danmark, synes jeg bestemt er noget, som man skal være meget opmærksom på og ikke nødvendigvis tage for givet, men være med til at værne om.
Jeg synes, det er vigtigt, at uddannelsesniveauet stiger.
Jeg så gerne, at uddannelsesniveauet skulle stige langt hurtigere, end det gør i dag.
Det tror jeg også vil være med til at løse nogle af de sociale udfordringer, som der er.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-05:
Jeg ved, at fru Aaja Chemnitz Larsen er meget optaget af, hvordan man kan styrke justitsområdet.
Jeg ved også, at der er en ønskeliste over, hvilke ting der skal ændres og forbedres i Grønland på det område, og jeg vil gerne høre, hvilke prioriteringer ordføreren har.
Hvad bliver sat øverst på listen?