runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-11:
Som man også kunne høre i mine spørgsmål, som jeg stillede tidligere, er vi fra SF's side også meget skeptiske over for det her lovforslag.
Vi er bange for, at vi i for høj grad forrykker den magtbalance, der er mellem udlejere og mindre erhvervsdrivende, for de store kæder i de store butikscentre skal nok klare sig.
Det er også derfor, mit spørgsmål til hr. Preben Bang Henriksen var oprigtigt: Hvis det ender med, der er flertal for det her, hvor kan man så sætte ind, så man kan beskytte de mindre erhvervsdrivende?
Jeg synes også, der er kommet en del svar i høringssvarene, som netop problematiserer denne udvikling.
Og så må jeg også indrømme, at selv om jeg godt forstår baggrunden for at sætte det her arbejde i gang, så har ELO jo bl.a. – synes de selv – manglet indflydelse på det her.
Der er nogle ting, jeg ikke helt forstår i argumenterne i bemærkningerne til det her lovforslag.
Jeg synes, at argumentationen er præget af en opfattelse af, at alle forstår erhvervslejeloven, at alle kan sætte sig fuldstændig ind i den, uanset om man er frisør eller har en mindre butik, eller hvad det nu er.
Og i virkelighedens verden, og der er jeg meget glad for – nu er han her ikke – at høre selv Liberal Alliances ordfører sige det, kan der være behov for at beskytte lejere generelt, og også erhvervslejere, fordi man simpelt hen ikke nødvendigvis har det samme indblik i området som andre.
Jeg synes også, at argumentet om bedre muligheder for nye, der gerne vil etablere en butik eller lignende, halter, for hvor er det lige – specielt i de områder, vi gerne vil styrke – at man ikke kan få lokaler til en mindre butik?
Det er jo en diskussion, vi har haft igen og igen – om vejen frem er megacentre, store butikker, eller om det er de små detailbutikker, som skal holde gang i nogle af de yderområder i vores land, som har det svært.
Jeg kan simpelt hen se – og det er SF's synspunkt – at man kommer til at stille nogle markant bedre, og at magtforholdet derved forrykker sig.
Så vi hælder til at stemme nej, men der kan jo komme noget op i processen, som gør, at vi finder en bedre balance, så jeg vil ikke fuldstændig afvise det.
Men vi synes simpelt hen, det her er for skrap kost for nogle af de små butiksdrivende og små erhvervsdrivende.
Ida Auken (RV), 2016-10-11:
Som det efterhånden er gået op for dem, der følger debatten, hvor vi er nået til dette sted i ordførerrækken, diskuterer vi ændring af lov om leje af erhvervslokaler.
Jeg vil sige, at vi fra Radikale Venstres side jo var med til at sætte den undersøgelse i gang om mulighederne for at justere erhvervslejeloven sammen med Socialdemokratiet i 2014, men jeg vil også sige, at de høringssvar, der er kommet ind på det her tidspunkt, jo bør få os til at stoppe op en gang og lige trække vejret og se, om der er noget om det her, for intentionen har jo været at sikre, at der er flere erhvervslejemål, at der er fleksibilitet, og at vi på den måde øger konkurrencen.
Formålet er ikke at få mere ensartethed i de butikker, vi har, og at gøre det sværere at være en lille erhvervsdrivende.
Det står eksplicit i bemærkningerne til lovforslaget.
Der står også, at det kan føre til et mindre incitament til at investere i indretning af butikker.
Jeg tror, at vi alle sammen kender nogen, der har prøvet at stå og have investeret i en forretning og lige pludselig have fået opsagt sit lejemål.
Det kan gøre det meget svært for de mindre erhvervsdrivende.
Så jeg synes, det er værd at bore ordentligt i de bekymringer, der er kommet fra de samvirkende købmænd, fra Håndværksrådet og fra Dansk Erhverv, fordi intentionen med loven jo ikke er, at det skal være sværere at være en lille erhvervsdrivende.
Så det er vigtigt for os at få afklaret det, inden vi giver endeligt tilsagn om at støtte lovforslaget.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-11:
Med det her forslag vil man forsøge at øge konkurrencen på erhvervslejemarkedet, som vi har hørt, og samtidig sikre, at alle relevante informationer fremlægges i forbindelse med vurdering af markedslejen.
Man foreslår at give en større grad af mulighed for at kunne lave tidsbegrænsede erhvervslejemål.
Muligheden for at fjerne tidsbegrænsningen fjernes med forslaget.
I Liberal Alliance går vi ind for en udstrakt grad af aftalefrihed.
Vi har derfor meget svært ved at se, hvorfor to professionelle parter ikke skulle kunne indgå en kontrakt, som kan håndhæves, vedrørende tidsbegrænset leje.
Beskyttelsen af almindelige private lejere bygger jo på, at der er en grad af asymmetri imellem lejer og udlejer, nemlig at den professionelle udlejer har en langt større indsigt i reglerne og derfor en større mulighed for at udnytte lejeren end omvendt.
Derfor giver man almindelige lejere en meget stor grad af beskyttelse, hvilket jo i og for sig giver mening, men efter vores opfattelse vil det være helt forkert at udstrække den særlige beskyttelse til erhvervslejemål.
Man kan finde masser af eksempler på, at udlejeren er en mindre virksomhed end lejeren, og man kan derfor ikke formode, at der er den her asymmetri.
Dansk Erhverv har anført, at udlejer har en urimelig magt over for lejer ved udløbet af lejeperioden, fordi der er betydelige omkostninger ved at skulle flytte.
Vi har svært ved at se, hvorfor en professionel part ikke skulle kunne forudse denne situation, før lejemålet indgås, da det netop står i kontrakten.
Vi synes, at to professionelle parter må have lov til at indgå aftaler, når begge parter kan overskue konsekvenserne af aftalen, og på den baggrund kan vi støtte forslaget.
Ida Auken (RV), 2016-10-11:
Det er jo ganske fornuftigt, at man, hvis man oplever, at man har tab som følge af, at nogle andre har overtrådt lovgivningen, så har mulighed for at få beregnet, hvilke tab man har haft; at der kommer klarhed om renterne; hvordan man formoder tab; hvordan man skal fremlægge beviser osv.
Så det er en fornuftig implementering af EU-direktivet, og vi synes også, at det er en god idé at lave et fælles regelsæt for både samhandel og den nationale konkurrenceret.
Det er klart, at det altid er en afvejning – giver det yderligere byrder, eller er det faktisk bureaukrati, vi her fjerner, ved ikke at have to regelsæt?
Jeg kan høre, at der er nogle, der synes, at det er bedre at have to regelsæt, man som virksomhed skal kunne finde rundt i.
Fra radikal side synes vi, at det at have så få regelsæt som muligt er en stor gevinst i sig selv.
Så umiddelbart tror vi, at det er et fornuftigt sted vælge at lave dansk ret – det, der vedrører samhandel, og det, der alene vedrører den danske konkurrenceret – ensartet.
Så vi er umiddelbart meget positivt indstillet over for lovforslaget.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-11:
Det har jeg ikke talmateriale til at kunne sige.
Jeg vil gerne undersøge det og svare på det skriftligt, men jeg har ikke talmateriale her, så jeg her og nu præcist kan sige, hvilket rådighedsbeløb en bestemt familietype med et bestemt antal børn har.
Men jeg svarer meget gerne på det.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Der er noget, der ikke rigtig hænger sammen.
Vi taler om de ændringer, der bliver foretaget i forhold til kontanthjælpsmodtagere og modtagere af integrationsydelsen og uddannelseshjælp.
Det er så småt, at det ikke kan beregnes.
Men ministeren siger da meget klart i fremsættelsesaftalen, at denne persongruppe – det er så et af elementerne, nemlig dem under 18 år – derved bliver stillet økonomisk ringere set i forhold til de vedtagne regler, der har virkning fra den 1. oktober 2016.
Så et eller andet regnestykke må man da have foretaget.
Så der er noget, der ikke hænger sammen.
Men det er jeg faktisk lige ved at lave et skriftligt spørgsmål om, så vi kan få helt på det rene, hvordan forskellige familietyper rammes eller tilgodeses af hvert enkelt element.
Det havde faktisk klædt ministeren, hvis man havde gjort det fra start af, så vi alle sammen vidste, hvad vi talte om.
Men det er egentlig noget helt andet, jeg vil spørge om
Hr. Rasmus Jarlov slyngede et tal ud før om, hvor meget den enlige mor med to børn har til rådighed.
Vil ministeren gerne bekræfte, at en enlig mor med to børn efter kontanthjælpsloftet har 10.200 kr. til rådighed om måneden, og at der i det beløb er taget højde for husleje, boligstøtte, børnecheck og betaling af daginstitution?
Vil ministeren bekræfte, at det forholder sig sådan, og at den enlige mor derved mister lidt over 36.000 kr. netto om året?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-11:
Om det håndteres i et samlet lovforslag eller et to lovforslag, er jeg afslappet over for.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-10-11:
Ministeren får det til at lyde, som om at der er en masse, der får, og ikke så mange, der skal give.
Det kan jeg jo ikke rigtig se, for så burde der også være nogle økonomiske beregninger, der viser et minus på det her, og det er der sådan set ikke ud over det med graviditet og refusion.
Så det vil sige, at det, jeg hører ministeren sige, er, at man ikke vil dele forslaget op i forhold til ydelserne – i forhold til den der 225-timersregel og kontanthjælpsloftet.
Der vil man ikke dele op.
Men jeg hører også, at ministeren siger, at ministeren så måske er villig til at dele forslaget, så den del vedrørende refusionen i forbindelse med sygefravær og graviditet bliver en del for sig.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-11:
Jeg har ikke nogen særlige følelser, i forhold til om det her er et eller to lovforslag.
Det er jo i givet fald en måde at dele det op på, altså barselsloven for sig og kontanthjælpslovgivningen for sig.
Det er desværre ikke så enkelt at dele det op på det enkelte ydelsesniveau, for jeg medgiver hr. Leif Lahn Jensen, at lovforslaget, som vi behandler nu, giver mulighed for, at der kan være enkeltpersoner under 18 år, som nu pludselig bliver omfattet af kontanthjælpsloftet, hvad de ikke har været tidligere.
Men det hænger jo sammen med den anden del af det, nemlig at de så bliver omfattet af boligstøttereglerne, hvilket er en fordel for dem.
De to ting hænger sammen, og det er det eneste sted i vort lovforslag, hvor der er en tænkelig reduktion af rettighederne for borgerne.
Det er det eneste sted, og det er altså, at der kan være unge under 18 år, som bliver omfattet af kontanthjælpsloftet.
På den anden side set
vil der så være en delmængde eller måske dem alle, hvad ved jeg, som bliver bedre stillet henseende til boligydelsesreglerne.
Altså, så komplekst er det desværre.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-10-11:
Tak for det.
Jeg er jo nødt til sige, at der er forbedringer i det her lovforslag – forbedringer, som vi i Socialdemokratiet meget gerne vil være med til at stemme for – men der er også forringelser.
Det er forringelser, som ministeren godt nok siger er i småtingsafdelingen, men jeg er sikker på, at hvis man går i dybden og spørger dem under 18 år og andre, der kommer til at miste noget, vil de ikke se det som noget i småtingsafdelingen.
Mit spørgsmål er: Vil ministeren trække de her forringelser ud – jeg tror, vi er oppe på to forringelser – for så tror jeg, ministeren kan få et ret stort flertal, eller vil ministeren måske dele det i to, så vi også kan vise vores velvilje og sige, at vi er glade for, at man trækker nogle mennesker ud og giver nogle forbedringer for nogle mennesker, og at vi egentlig gerne vil vise vores anerkendelse af det og kunne stemme for det?
Men vi kan selvfølgelig ikke stemme for det samlede, når der er forringelser i det.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-11:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Vi betragter det jo mest som en konsekvens af kontanthjælpsreformen, som vi lavede sammen med de andre borgerlige partier for et lille års tid siden om efteråret.
Jeg synes jo, at det kontanthjælpsloft, vi har indført, er yderst rimeligt.
Det er rimeligt, at der er lidt mere til folk, som arbejder, end der er til folk, der er på kontanthjælp.
Jeg nævnte før, hvad en mor med to børn kan få udbetalt, når man lægger alle ydelser sammen, og det er ca. 17.000 kr. hver måned.
Det er ikke et meget, meget lavt beløb, det er bestemt et forsørgelsesgrundlag, som man bør kunne klare sig for.
Derfor står vi selvfølgelig stadig væk ved den reform, vi har lavet, og vi synes, at de præciseringer, som man kommer med i det her lovforslag, kan vi også støtte.
Jeg vil ikke gå ind i en lang diskussion om, hvorvidt man burde have rettet de her ting med det samme, dengang man lavede reformen, det har jeg ikke nok indsigt til at kunne udtale mig om, og det er måske i virkeligheden heller ikke det vigtigste her.
Det vigtigste er, at vi får bragt tingene i orden.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Det er helt fair.
Man skal også være forsigtig med tal.
Der har jeg så den fordel, at jeg har kigget på ministerens faktaark fra november måned 2015, hvor tallet fremgår.
En enlig mor med to børn efter kontanthjælpsloftet har altså 10.200 kr. tilbage, og det beløb skal dække alle andre udgifter end husleje og betaling af daginstitution.
Det er det, det drejer sig om.
Det ville jo klæde De Konservatives ordfører og andre ordførere fra den blå blok, når de deltager i den her diskussion og slynger store tal ud af munden om, hvor rige kontanthjælpsmodtagere er, at de så hele tiden husker at sige, hvad forudsætningen for det regnestykke, jeg nu præsenterer den undrende befolkning for, er.
Er ministeren enig i, at det vil være en saglig måde at gribe den diskussion an på?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-11:
Det er vigtigt, at vi også på tværs af grænser har fair konkurrence, at vi sikrer os mod karteldannelse og sikrer, at man kan få erstatning, hvis man har været udsat for unfair konkurrence.
Mere og mere af vores handel foregår jo over grænserne, derfor giver det også god mening at få et fælles EU-lov-sæt, og derfor skal man naturligvis implementere det her direktiv.
Jeg vil bare lige sige, at jeg synes, det er uheldigt for at sige det diplomatisk, at vi endnu en gang har et lovforslag her i salen, som de høringsberettigede med rette kritiserer for at have fået alt for kort tid til at sætte sig ind i.
Det håber jeg måske ministeren vil komme ind på i sin tale heroppe.
Det er kompliceret stof, og det er rigtig vigtigt, og det er jo de berørte parter, der i høj grad har indsendt høringssvar.
Så det er simpelt hen en uskik, som må stoppe.
Jeg noterer mig, at der i notatet fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen står, efter at de har gennemgået de forskellige elementer, at de på baggrund af ovenstående vurderer, at det er mest hensigtsmæssigt for både skadelidte virksomheder og forbrugere samt overtrædende virksomheder, hvis der gælder samme regelsæt i relation til behandlingen af erstatningssager om overtrædelse af konkurrenceretten i forhold til procesforældelse og hæftelse ved overtrædelse af denne, uanset om en overtrædelse måtte have samhandelspåvirkning eller ej.
Det er også SF's synspunkt.
Men samtidig giver det mening, at vi har det samme regelsæt, så når det handler om f.eks. forældelse, så burde den være på 5 år uanset hvad.
Men som det foreligger nu – vi har også nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen – kan SF støtte forslaget.
René Gade (ALT), 2016-10-11:
Vi er i Alternativet meget positive over for det her forslag.
Der kan selvfølgelig i udvalgsarbejdet komme teknikaliteter op, som jeg ikke har kunnet gennemskue endnu, for det er mildest talt et kompliceret forslag.
Men i bund og grund handler det jo om, at det her er et af de steder, hvor det europæiske samarbejde bare igen viser, at lovgivning på tværs af landegrænser på alle mulige måder gør noget godt.
I forhold til konkurrenceforvridende sager, der er foregået uden for landets grænser eller herhjemme, så tænker jeg, at den overimplementering, man kunne være nervøs for, og som der også er nogle, der er nervøse for måske vil komme til at ske her i landet, er vi på ingen måde nervøse for i Alternativet.
Jeg noterer mig, at der ikke er lagt op til, at der som udgangspunkt vil være erhvervsøkonomiske omkostninger ved det her, og derfor må vi forstå det sådan, at det eneste, vi kunne se som kritisabelt, ville være, hvis der kom færre sager ud af det her.
Vi tænker, at det her fokus kun kan have gavn af, at der måske kommer flere.
Og hvis vi så finder ud af, at det bliver en byrde for nogle virksomheder undervejs, må vi jo gå ind og se på det endnu en gang.
Men vi er meget positivt stemt over for forslaget.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-11:
Men det er naturligvis klart, at vi skal se på, hvordan vi kommer ulovlige karteldannelser til livs, også på tværs af grænser i EU.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-11:
Men min forståelse af liberal eller liberalistisk politik må jo også være, at der netop skal være fair konkurrence, og at f.eks. karteldannelse eller andre former for unfair konkurrence skal modgås.
Synes ordføreren ikke – i forhold til at vores samhandel med andre lande er blevet så globaliseret, som den er, og når en så stor del af vores handel foregår over grænserne – at det giver meget god mening at have et EU-regelsæt, hvori man ligesom får fokus på karteldannelser og andre former for ting?
Skal man forstå ordførerens bemærkninger på den måde, at Liberal Alliance så ikke vil stemme for?
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-11:
Med forslaget skaber man en særskilt erstatningslovgivning for konkurrenceområdet som konsekvens af direktiv om visse regler for søgsmål i henhold til national ret angående erstatning.
I Danmark har vi allerede et meget velfungerende erstatningsretligt system, der bygger på fornuftige principper, som at skadelidte skal stilles hverken bedre eller dårligere, end før skaden skete.
Mange af disse principper er bibeholdt i implementeringen af direktivet, og det er i og for sig fint.
Men på nogle områder kommer der dog væsentlige ændringer med direktivet.
Når en karteldannelse f.eks. er konstateret, vil man med de nye regler formode, at karteldannelsen har medført et tab, og det er sagsøgtes opgave at modbevise denne påstand, altså at have en slags omvendt bevisbyrde.
Det er klart, at sagsøgte i den slags sager har et vist informationsmæssigt overtag, og det er også baggrunden for reglen.
Men vi mener, at man bør være temmelig påpasselig med den her slags ting.
Direktivet kræver alene, at reglerne skal finde anvendelse i tilfælde, hvor der sker samhandelspåvirkning.
Med forslaget her gør man også reglerne gældende for rent danske forhold.
Der er altså tale om en overimplementering.
Der er selvfølgelig en naturlig logik i at behandle alle sager om kartelovertrædelser ens, men vi er ikke sikre på, at den overimplementering er gavnlig, da det formentlig vil indføre færrest nye byrder at lade de her regler gælde i så få tilfælde som muligt.
På den baggrund er vi umiddelbart negativt indstillet over for forslaget, og jeg er sikker på, at min kollega, hr. Joachim B. Olsen, glæder sig til udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-10-11:
Det er jo endnu et af de her lidt tekniske lovforslag, vi behandler i dag, som handler om at lave nogle justeringer af den gældende lovgivning omkring erstatningssager, når konkurrenceretten er blevet overtrådt.
Formålet er jo altså at få den danske lovgivning opdateret i forhold til det her EU-direktiv.
Umiddelbart finder vi i Enhedslisten de stramninger, som forslaget lægger op til, positive – bl.a. at man skærper rentebetalingen, så den starter, fra skaden er forvoldt og ikke fra en forfaldsdato.
Det er også positivt, at man øger fristen for forældelse fra 3 til 5 år.
Det er igen noget, som styrker skadelidtes position, hvilket vi bifalder.
Vi er lidt i tvivl om lovforslagets konsekvenser for den lange forældelsesfrist på 10 år.
Det kan være, ministeren kan opklare det heroppefra.
Ellers kan vi måske få det afklaret i den videre behandling.
Så er der også et andet spørgsmål, og det er det her om særreglerne for de små og mellemstore virksomheder, hvor, som vi forstår det, straffen for at krænke konkurrenceretten skal være mildere.
Det kan der selvfølgelig være argumenter for, men omvendt må det vel også være sådan, at hvis man bryder lovgivningen, skal man straffes for det.
Argumentet i bemærkningerne til lovforslaget om, at man dermed risikerer at skade de små og mellemstore virksomheders økonomiske levedygtighed, er selvfølgelig en relevant overvejelse.
Omvendt må det vel også være sådan, at hvis man snyder, må man også tage skraldet bagefter.
Det kunne jo være, at skadelidte var en anden SMV.
Så det er i hvert fald også noget, vi gerne vil diskutere i lovbehandlingen.
Hvad angår de ændringer i reglerne om udlevering af materiale og oplysninger til efterforskning, som skal bringe dansk lov i overensstemmelse med EU-lovgivningen, er det for mig at se også ret svært tilgængeligt stof.
Det håber vi også på vi kan få uddybet i lovbehandlingen.
For det er selvfølgelig et vigtigt spørgsmål, om det her indskrænker efterforskningens muligheder eller ej.
Hvis det ikke gør det, er vi positive over for det.
Så alt i alt er Enhedslisten positiv over for forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-10-11:
En åben markedsøkonomi med fri konkurrence er en helt central forudsætning for at sikre velstand og velfærd.
Et af de mange elementer for at sikre et velfungerende økonomisk system, som vi hylder herhjemme, er selvfølgelig, at der er en effektiv konkurrence.
Det er med til at sikre, at forbrugerne får de bedste priser, og at der er innovation på markedet.
Ja, så konkurrencen er helt central.
Derfor har vi konkurrenceregler, og derfor skal vi også sørge for, at de kan håndhæves effektivt.
Det lovforslag, som vi nu behandler, og som de to foregående ordførere har redegjort for, udspringer af et EU-direktiv, som skal sikre en bedre håndhævelse af EU's konkurrenceret.
For det er vanskeligt i dag for de borgere og virksomheder, som måtte have lidt et tab, i forbindelse med at andre virksomheder har begået en overtrædelse af konkurrenceretten, efterfølgende at få en erstatning for det tab, som man måtte have lidt.
Jeg synes sådan set, at det er både ret og rimeligt, at måtte man begå brud på konkurrencereglerne til ugunst for forbrugere eller for andre erhvervsdrivende, skal det selvfølgelig straffes.
Men jeg tror også, det har en stærk præventiv effekt, at der er en større risiko for at blive idømt et erstatningsansvar for de ulovlige handlinger, man måtte have foretaget sig.
Så derfor giver rigtig god mening at lave den her opstramning.
Uden at skulle gennemgå alt for meget af teknikken, som der allerede er redegjort for, så lad mig bare nævne et enkelt element, nemlig at forældelsesfristen i direktivet øges til 5 år mod de normale 3 år, vi har herhjemme.
Da direktivet mest lægger op til, at det drejer sig om sager, hvor det har betydning for samhandelen i EU, kunne man jo nøjes med at lade det være gældende der.
Men uden at skulle tage en lang gennemgang af procedureregler, og afhængigt af hvordan man skærer en sag til at starte med, så giver det faktisk rigtig god mening, at den samme forældelsesfrist også gælder, hvis det alene er en overtrædelse af national dansk konkurrenceret, der er tilfældet.
Det betyder altså, at man i de her sager ved, at man kører efter det samme regelsæt, uanset om det måske fra starten af er klart, om det alene er den danske konkurrenceret, der er overtrådt, eller det måtte være EU's konkurrenceret, når det vedrører samhandel.
Det giver en ensartethed i behandlingen på området, og det synes jeg sådan set giver rigtig god mening.
Det er grundlæggende vigtigt, at vi sørger for, at vi har et effektivt marked, at vi har en fri og åben konkurrence, og er der nogen, der snyder på vægten og får dom herfor eller på anden måde indrømmer, at de har begået brud på konkurrenceregler, så er det altså også helt fair, at det er muligt for de personer eller virksomheder, der har lidt et tab, at søge en erstatning.
Det er vanskeligt i dag, og det er grundlæggende det, vi sørger for bliver bedre.
Derfor er det selvfølgelig et lovforslag, vi varmt støtter fra Venstres side.