runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Ja, og ydermere tænker jeg jo, at vi da har den holdning i Dansk Folkeparti, at vi skulle tillade en livetransmission, og at vi skulle tillade, at man kunne se, hvad dommerne mener.
Men det er egentlig ikke så meget, undskyld, jeg siger det, af hensyn til fru Inger Støjberg, der sidder på anklagebænken, det er faktisk mere, fordi hele instrumentet med rigsretssagen den sjældne gang, man tager det op af lommen, jo trænger til at følge med tiden.
Altså, det trænger jo til, at danskerne kan få indsigt, ligesom danskerne har indsigt i, hvad vi tweeter eller hvad vi skriver på Facebook eller hvad vi har af debatter herinde.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Det er det jo til gengæld så svært at være uenig i.
Men jeg vil nu alligevel gerne spørge fru Inger Støjberg, om ikke fru Inger Støjberg så kan medgive, at der dog er forskel på gerne at ville have mere åbenhed i forvaltningen af centraladministrationen om det arbejde, vi laver her, og så det arbejde, der foregår i en retssal.
Jeg synes bare, at der i løbet af de sidste to debatter ligesom er blevet snakket om det, som om det er det samme, men det er det jo ikke.
For det er jo to vidt forskellige ting.
I en retssal har du en dommer og nogle nævninge, som skal afgøre nogle ting, hvor du har et helt andet behov for, at befolkningen kan kontrollere demokratiet ved at have åbenhed i forvaltningen af centraladministrationen.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Ja, det skal så ikke være første gang, vi ser fuldstændig modsat på tingene.
Jeg tror faktisk, det er meget kendetegnende, at vi ser fuldstændig modsat på verden.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Tak for det, og tak for den uddybende argumentation.
Jeg kan jo forstå, at fru Inger Støjberg argumenterer for sit forslag med, at man er bekymret for mistænkeliggørelsen af dommerne, og det synes jeg jo bare er interessant.
For det er præcis ud fra den samme argumentation, vi i Enhedslisten argumenterer imod forslaget, netop fordi vi ikke vil risikere at stå i en situation, hvor dommerne bliver mistænkeliggjort for, at de nu bare stemmer efter partifarve, eller de nu lader være med at stemme efter partifarve, fordi de er bange for at blive mistænkeliggjort.
Det er jo bare for at sige, fru Inger Støjberg, at det er ud fra præcis den samme argumentation, at vi ikke synes det skal være offentligt.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
For når man sådan følger debatten om begge forslag, og nu er det så det sidste forslag, vi har til debat, så kunne man måske godt – og det vil jeg så høre om fru Inger Støjberg er enig i – få det indtryk, at der er nogle partier, der stemmer for en rigsretssag, som alle sammen er imod en livetransmission til borgerne af, hvad der foregår i Rigsretten, og de er også imod, at man skal se, hvad det er, de enkelte dommere vurderer i den enkelte sag, altså i rigsretssagen.
Men man står jo egentlig her i Folketinget og lader, som om man er lidt for, at der skal være åbenhed, og man er også lidt for, at der er nogle muligheder for at se, hvor mange der stemte for, og hvor mange der stemte imod osv. osv.
Kan fru Inger Støjberg sige lidt om sin vurdering af det her skisma?
For det er jo i og for sig en mærkelig debat, vi har herinde om det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-19:
Ja, der kan man jo bare høre det, for
her er en af fru Inger Støjbergs politiske støtter, som siger, at det her er en politisk sag, selv om det jo handler om, hvorvidt lovgivningen rent juridisk er overtrådt eller ej.
Det er jo det, der skal afgøres ved domstolen, og det har ikke noget med politik at gøre.
Men en af fru Inger Støjbergs politiske støtter forsøger nu fortsat at gøre det til politik.
Det viser jo, at den måde, man har tænkt sig at benytte materialet på fra retten, er via politik at så tvivl om Rigsrettens juridiske legitimitet, at så tvivl om en af de centrale institutioner i det danske samfunds legitimitet, fordi det gavner en politisk.
Man vil altså så splid i befolkningen med påstand om, at institutionerne ikke fungerer, at der er gået politik i noget, som i virkeligheden er jura.
Det viser faren ved det.
Tak for eksemplet, hr. Peter Skaarup.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Jeg er ikke sikker på det, som Dansk Folkepartis ordfører tager Jens Peter Christensen til indtægt for, nemlig at løsningen på det problem, han peger på tilbage i 2003, så skulle være, at der skulle være åbenhed.
Mig bekendt var det ikke en del af den betragtning dengang, men det kan være, jeg tager fejl.
Ikke desto mindre er den løsning, at fordi der er en udfordring med partiskheden, skal der være åbenhed, fordi det så bliver mindre gedulgt, hvad der foregår, en slutning, som jeg sådan set ikke er enig i.
Jeg tror faktisk, at det bare vil skabe et pres på, om du nu har stemt i overensstemmelse med det, som partiet mener i offentligheden, og dermed få en meget mere politisering af den her retssag, hvilket vi sådan set ikke ønsker.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Nu har jeg bare repeteret nogle af de argumenter, som højesteretsdommer Jens Peter Christensen er kommet med.
Han siger jo bl.a., at det kan være vanskeligt at opretholde tilliden til, at partifællerne i Rigsretten vil evne at se bort fra partigrupperingerne i Folketingets stillingtagen i forbindelse med beslutningen om en rigsretstiltale, og nævner, at behovet for tillid, rettens uafhængighed og upartiskhed taler for en reform af Rigsretten.
Det er jo det, der bliver peget på som et problem her, altså, om vi nu kan stole på, at man agerer fuldstændig upolitisk, når man sidder som rigsretsdommer.
Hvorfor så ikke fuldstændig afmystificere det, der foregår, ved at tillade, at folk kan se, hvad man som rigsretsdommer har stemt?
Så kan alle – danskerne, borgerne, Folketinget, journalisterne – jo konstatere, om det har haft indflydelse, og sige: Jamen det kan det godt have haft, fordi vedkommende, der stemte sådan, er repræsentant for f.eks. Socialdemokraterne.
I stedet står vi nu i den situation ved ikke at tillade det her, hvis det er, at Socialdemokraterne ikke vil være med til det – det lyder det åbenbart som om man ikke vil, heller ikke på det her punkt – at man får skabt for meget mystik omkring tingene.
Hvorfor ikke afmystificere den her sag, som danskerne går meget op i?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Jeg synes faktisk, jeg forsøgte at svare på det, men åbenbart ikke tydeligt nok.
Punkt 1: Højesteret tager normalt stilling til principielle spørgsmål og ikke til skyldsspørgsmål.
Punkt 2: Jeg synes sådan set, den mystik, som der sådan lidt er om, hvad er det for noget, der foregår her, er noget, man faktisk forsøger at lægge ned over det ved også at sige: Ja, vi kan vel ikke være helt sikre på en dommer indstillet af SF eller af Dansk Folkeparti, vi vil sådan set gerne have indsigt i, hvorfor de stemte, som de gjorde, hvad det var, de gjorde.
Forhåbentlig er det sådan, at alle de dommere stemmer, ud fra hvad de synes er rigtigt eller forkert i en sag og intet andet.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Og tak til hr. Jeppe Bruus for bemærkningerne fra Socialdemokraterne.
Jeg har bl.a. læst højesteretsdommer Jens Peter Christensens vurdering af det her for en del år tilbage, og det er endda lang tid siden, og allerede dengang der i 00'erne havde man fokus på, at det måske ikke var den helt rigtige måde at sætte holdet på, og det var heller ikke helt rigtigt, at man kunne adskille det politiske fra det ikkepolitiske, hvis det var det, der var et ønske.
På den baggrund vil jeg godt spørge hr. Jeppe Bruus, om det så netop ikke var et rigtig godt argument for at sikre, at enhver mistanke bliver fjernet, altså at vi bagefter ville kunne se, når man har truffet sin afgørelse, om nogen af rigsretsdommerne kommer til at stemme ud fra politiske hensyn, og hvem der stemte hvad.
Det er jo et kendt fænomen allerede i dag i forbindelse med f.eks. højesteretsafgørelser, at man kan se, hvor mange der stemte for, og hvor mange der stemte imod osv. osv.
Hvorfor ikke gøre det?
Hvorfor ikke give den mulighed, så vi fjerner den mystik, der kan være omkring eventuelle politiske hensyn?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Tak for det.
Justitsministeren har lige redegjort for lovforslaget, som jo er det andet, vi behandler omkring den forestående rigsretssag, fremsat af fru Inger Støjberg.
Ønsket her er, at der skal være åbenhed om stemmeafgivelsen, set i lyset af at det her selvfølgelig er en særlig sag, og en rigsretssag er en særlig sag.
I bemærkningerne til lovforslaget henvises bl.a. til Jens Peter Christensen og den her problematik omkring, at de partipolitiske tilknytninger udgør et problem ud fra et retssikkerhedsmæssigt perspektiv og i forhold til ønsket om at sikre partipolitisk uafhængighed og upartiskhed.
Jeg er sådan set enig i, at selve konstruktionen omkring Rigsretten formentlig ville se anderledes ud, skulle vi opbygge den konstruktion i dag, og det synes jeg sådan set er en relevant, principiel diskussion at have med hinanden.
Jeg synes dog måske, at den er lidt vanskelig tage på den helt korte bane i forhold til at ændre det, og jeg føler mig heller ikke helt overbevist om, at det er sådan en helt rigtig udlægning af, at det, at Jens Peter Christensen fremhæver den her usikkerhed, skulle medføre, at vi så løser det her problem ved at skabe åbenhed.
Højesteret tager stilling til principielle sager, og derfor er det selvfølgelig også relevant at få indsigt i, hvad det er for nogen principielle overvejelser, den enkelte dommer har gjort sig, og som har været udslagsgivende for, at en stemme falder ud til den ene eller til den anden side.
Anderledes er det jo i sager, hvor det handler om skyldsspørgsmål.
Selv om det her ikke er sammenligneligt med en sag, der kører i en byret eller en landsret, så er det dog trods alt en straffesag i forhold til skyldsspørgsmålet, og derfor er det måske i virkeligheden mere relevant at kigge på de sager, som har lidt af den karakter.
Når man så ønsker at gøre op med og fjerne låget for, om man kunne anklage nogen for at handle upartisk eller partisk, og løse det problem ved at sige: Hvis du er indstillet af SF eller Konservative eller Dansk Folkeparti, vil jeg sådan set gerne have indsigt i, hvorfor du stemte, som du gjorde, og hvad du har stemt, så mener jeg, det ville gøre det modsatte.
Man ville pålægge den enkelte dommer et forventningspres om nu at skulle reflektere over, hvorfor vedkommende stemmer i den ene eller anden retning.
Det mener jeg sådan set godt man kan frygte.
Derfor synes jeg ikke, det er relevant, at man skal have åbenhed omkring den enkelte dommers stemmeafgivning.
Det være sagt, synes jeg bestemt, det er relevant at diskutere Rigsretten som konstruktion, og det kan vi også gøre fremadrettet.
Og med de overvejelser kan Socialdemokratiet ikke støtte det lovforslag, som der ligger her, og så har jeg lovet at sige på vegne af SF, at de heller ikke støtter lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-19:
Tak for ordet.
Og tak til fru Inger Støjberg for at have fremsat forslaget.
Det hører til sjældenhederne – det kan man vist rolig sige – at der er anledning til at debattere rigsretsprocessen, men det gør bestemt ikke debatten mindre væsentlig, tværtimod.
Lad mig starte med at slå fast, at jeg er helt enig med fru Inger Støjberg i, at det er afgørende, at vi kan have tillid til vores domstole.
Det gælder de almindelige domstole, og det gælder selvfølgelig også Rigsretten.
En rigsretssag er helt særlig.
Det er ikke sådan, som vi kender straffesager fra almindelige domstole, og derfor er der selvfølgelig også nogle spørgsmål, som gør sig særlig gældende i forhold til Rigsretten.
Efter den gældende lov om Rigsretten skal en rigsretsdom dels angive en begrundelse for dommen, dels oplyse om de forskellige meninger under afstemningen.
Dommen skal også indeholde oplysning om stemmetal, men uden afgivelse og angivelse af dommernes navne.
Med lovforslaget ønsker fru Inger Støjberg, at det fremover ved navns nævnelse skal fremgå for Rigsretten, hvordan de enkelte medlemmer af retten har stemt og med hvilken begrundelse.
Forslaget begrundes bl.a. med, at rigsretssagens særlige natur sammenholdt med Rigsrettens sammensætning kan medvirke til at skabe en mistanke om, at de politisk udpegede medlemmer af Rigsrettens stemmer kan være politisk motiverede.
Jeg er helt enig med fru Inger Støjberg i, at det er afgørende at undgå, at der kan rejses tvivl om dommernes upartiskhed.
Det er vigtigt, hvis vi som samfund skal værne om Rigsrettens uafhængighed og befolkningens tillid til Rigsretten.
Når det er sagt, er jeg grundlæggende uenig i, hvordan vi bedst opnår det, og derfor kan regeringen heller ikke støtte forslaget.
For reglerne i dag om, at stemmeafgivning ikke offentliggøres, opfylder efter min mening netop det formål, som fru Inger Støjberg efterlyser, nemlig at undgå, at de politisk udpegede medlemmer føler sig presset til at stemme i overensstemmelse med partilinjen.
Det er min klare opfattelse, at man ved at gøre stemmeafgivningen offentlig netop vil risikere at politisere stemmeafgivningen.
Man vil risikere, at medlemmerne kan føle sig presset til at afgive deres stemme efter deres politiske tilhørsforhold i stedet for med baggrund i sagens beviser.
Og man risikerer også, at medlemmerne kan udnytte sagen som en platform til at fremkomme med politiske synspunkter.
Lad mig sige det klart: Det er altså ikke formålet med en rigsretssag.
Medlemmerne af Rigsretten skal selvfølgelig træffe afgørelse ud fra beviser og argumenter, som fremkommer i retten, ikke ud fra partipolitiske interesser.
Som jeg sagde indledningsvis, er det helt afgørende i en retsstat, at vi har tillid til vores domstole, og jeg er bange for, at vi netop risikerer at undergrave den tillid, hvis en retssag skal gøres til arena for udbredelse af politiske budskaber.
Fru Inger Støjberg ønsker at sikre Rigsrettens uafhængighed, og det mål er regeringen helt enig i, men midlet, som fru Inger Støjberg foreslår, vil paradoksalt nok øge risikoen for, at usaglige hensyn inddrages i rigsretsafgørelsen.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-19:
Jeg tror først og fremmest, at hr. Peter Skaarup ønsker muligheden for at tage løsrevne videoklip fra Rigsretten og klippe dem sammen, som hr. Peter Skaarup finder bedst, og fremstille en juridisk proces, som om den er en politisk proces, og bilde danskere ind bredt, at der er noget politisk i gang her, selv om det er noget juridisk.
Det har hr. Peter Skaarup bekræftet her i Folketingssalen i dag ved at påstå, at det er en politisk proces, selv om det er en juridisk proces.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Hr. Ole Birk Olesen, er det ikke bare sådan noget fordømmelsessnak, der kommer her?
Er det ikke bare sådan noget med, at nu skal vi prøve at hænge politiske modstandere ud i stedet for at se i øjnene, at samfundet har udviklet sig igennem de år, der er gået, siden rigsretssagen mod Erik Ninn Hansen?
Det har nemlig udviklet sig på den måde, at danskerne ønsker direkte besked om, hvad hr. Ole Birk Olesen mener om tingene, ikke pakket ind af journalister, direkte besked fra Folketingssalen, på sociale medier, direkte besked.
Det ønsker man også om rigsretssagen – hvorfor må man ikke få det?
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Jeg vil bare lige prøve at opsummere lidt af det, der er blevet sagt.
Altså, en af grundene til, at Højesteret ikke tager stilling til skyldsspørgsmålet – bare lige for en god ordens skyld – er jo, at det spørgsmål har været prøvet i flere instanser.
Det siger jeg bare, fordi hr. Jeppe Bruus ligesom antydede, at det her ikke var sådan en principiel sag.
Når det er sagt, vil jeg blot lige følge lidt op på hr. Peter Skaarups spørgsmål.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Altså, nu har jeg beskæftiget mig en del med Rigsretten for nylig, og jeg kan jo godt se, at det er rigtigt, at der efterfølgende har været nogle gætterier og skriverier om, hvem der stemte hvad.
Mig bekendt har der jo ikke været en fuld offentliggørelse af det; også dengang var det jo lukket, ligesom det er i dag.
Og jeg er da helt enig i – og det tror jeg sådan set også jeg har redegjort for – at det er en særlig sag.
Altså, det, jeg sagde – og som fru Inger Støjberg også refererer til – var, at skyldsspørgsmålet tager man jo så stilling til her.
Men det er da en særlig konstruktion, og selve konstruktionen synes jeg da er fair at diskutere.
Jeg er bare ikke enig i argumentet om, at der for at undgå mystik osv. skal være offentlighed.
Jeg tror faktisk, at det tværtimod vil skabe endnu mere politisering, også med hensyn til hvilken stemme de enkelte dommere skal afgive.
Og det er vel ikke i nogens interesse?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Tak for ordet.
Lovforslaget følger i slipstrømmen på det meget primitive forslag, der blev fremsat under andenbehandlingen af rigsretstiltalen.
Dengang blev det foreslået, at der skulle stemmes af Folketingets medlemmer med navneopråb for at gøre det tydeligt, hvem der stemte hvad.
Det samme gør sig egentlig gældende med det her forslag, for dommere er efter grundlovens § 64 forpligtet til at stemme efter loven, og det ændrer det her lovforslag sådan set ikke på.
Lovforslaget hviler også på et noget løst grundlag.
Radikale Venstre vil gerne være med til at se på, om der generelt skal ændres noget ved Rigsretten, men det kræver et noget større afsæt end det, der lige er lagt op til med det her forslag.
Jeg tror, at den primære grund til, at forslaget fremsættes, er, at man vil personliggøre dem, der stemmer eller argumenterer på en bestemt måde.
Det er ikke en ambition, som Radikale Venstre deler, og derfor kan vi på dette grundlag ikke støtte lovforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Som det nok er fremgået af debatten, er Dansk Folkeparti store tilhængere af det her forslag, ligesom vi også er store tilhængere af, at der skal være tv-transmission fra rigsretssagen, og det er ikke, fordi vi skal til at opstille en hel masse nye regler for retssager i Danmark.
Nej, det er, fordi rigsretssagen er en særlig ting.
Det er en politisk sag, og det er en sag, der er kommet fra Folketinget, hvor et flertal har besluttet sig for, at en tidligere minister skal for Rigsretten.
Det kan man diskutere for og imod, men det har man altså besluttet.
Dem, der kommer i Rigsretten, er nogle personer, der er vant til at have med politik at gøre, som er vant til at være embedsmænd eller politikere, og de kan derfor sagtens tåle mosten.
Det er en streng politisk sag på den måde; derfor er det også rimeligt, at der er fuld indsigt i sagen, og at det er muligt at se, hvad det er, dommerne vurderer i den enkelte sag.
Så kan man vælge at sige, at det hele skal laves om.
Men vi kan godt imødekomme den kritik, der har været, så langt, at der skal være bedre indsigt i, hvad der foregår i Rigsretten.
Det er derfor, vi siger: Jamen så lad os da få gjort det åbent og ærligt, hvad der foregår, i stedet for at man sådan på en eller anden måde kommer til at skubbe tingene lidt ind under gulvtæppet.
Og det risikerer man altså, hvis det er sådan, at man ikke skaber den tilstrækkelige åbenhed omkring de her ting.
Vi er nogle, der husker tamilsagen i sin tid, og der var det jo, som det også er flere bekendt, meget omdiskuteret, hvordan hele den her proces kørte.
Var der dissens, og hvem var det osv. osv.?
Det har man jo også i forhold til en række sager ved domstolene i dag.
Højesteret har sager, hvor der er nogle højesteretsdommere, der mener noget, mens andre mener noget andet.
På den måde er den slags sager hos Højesteret ikke at sammenligne med den her sag.
Den her sag er helt speciel, fordi det er en rigsretssag, og det vil fremtidige rigsretssager også være.
Derfor skal vi fra Folketingets side være omhyggelige med at gøre det åbent og gennemskueligt, hvad der foregår.
Vi skal simpelt hen følge med tiden; og det gør vi altså ikke, når et flertal herinde på Christiansborg fastholder, at man ikke vil være med til at gøre tingene åbne for danskerne.
Så jeg håber egentlig, at de partier, der er imod at tildele danskerne aktindsigt, kan man sige, i de her ting, der foregår, trods alt vil tænke sig om en ekstra gang, og det bliver der jo mulighed for.
For nu er det et lovforslag, der er til første behandling i dag, og så kan vi jo under udvalgsbehandlingen stille en række spørgsmål, og man kan lave ændringsforslag, og så kan vi behandle sagen her senere i foråret og sommeren, inden selve rigsretssagen går i gang efter sommer.
Så der er egentlig god mulighed for at få gjort det, vi skal, inden den reelle kamp fløjtes i gang, som hr. Preben Bang Henriksen var inde på – den her meget specielle kamp, der er født af, hvad et flertal i Folketinget gerne vil, nemlig at føre en rigsretssag.
Så jeg synes på alle mulige måder, at der er argumenter, der taler for, og jeg kan ikke se nogen argumenter, der taler imod det her lovforslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-19:
Ja, det lægger jo noget af et pres på mig at skulle hjælpe det ind i hr. Peter Skaarups forstand, men jeg skal da gøre mit allerbedste og sige, at det ikke er udelukket at ændre på de her regler, men det er efter Venstres opfattelse udelukket at ændre på reglerne for igangværende sager, jævnfør mit eksempel fra før.
Når den næste rigsretssag kommer, er det så sådan, at vi her i Folketinget nogle måneder inde i den sag skal til at bestemme, hvilke regler vi egentlig skulle tage at lave for lige nøjagtig den sag?
Det er sådan set det, som jeg har indtryk af sker med det her forslag.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Der skal jo ikke være nogen som helst tvivl om, at når Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag, er det, fordi vi generelt synes, at man ved fremtidige rigsretssager – også den, der kommer nu – skal køre efter de her spilleregler.
Rigsretssager er så specielle, de er politiske.
Vi har været igennem en kæmpe lovbehandling; vi har været igennem alt muligt herinde i Folketinget – det ved hr. Preben Bang Henriksen også.
Det er jo en helt speciel sag, det er jo ikke en normal retssag.
Den her er jo en helt, helt speciel sag.
Når der er så stor folkelig interesse for at se alt, hvad der foregår – også hvad politikerne laver – og for ved selvsyn, et tweet, en facebookopdatering, at få belyst alle facetter af, hvad der foregår i en rigsretssag, hvorfor kan vi så ikke få at vide, hvad dommernes synspunkt er?
Det går over min forstand.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-19:
Men hr. Peter Skaarup gør sig efter min opfattelse skyldig i den samme fejl som under det tidligere forslag, vi debatterede her i dag.
Vi er ikke i gang med at vedtage reglerne for en bestemt retssag, i det her tilfælde den verserende sag.
Vi er i gang med måske at ændre på rigsretsloven – den er fuldstændig generel.
Derfor kan man altså ikke sige, at vi lige netop i det her tilfælde bør gøre sådan.
Vil det så være sådan, at hvis en af de nuværende ministre kommer for Rigsretten, så går vi 3 måneder efter i gang med at spørge: Skulle vi ikke tage at lave tv-transmissioner?
Og hvad siger I til, at vi eventuelt lader være med at afhøre vidner?
Det vedtager vi også en regel om, altså at kommissionens vidneafhøring, der sker under en dommers tilstedeværelse, må være tilstrækkelig; eller at advokaternes procedure ikke behøver at finde sted osv.
Altså, man kan ikke efter min opfattelse lave et regelsæt, der gælder for den enkelte sag.
Og vil man ændre på dem, ja, så gælder de også for fremtidige sager.