runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Men lad os da bare sige det sådan, at hvis der er en markant forskel i lønniveau, uden angivelse af hverken den ene eller den anden, og at den lave løn gives til chauffører, som man må sige har en ret stor forekomst af, hvad skal vi sige, overtrædelser af samtlige bestemmelser inden for transportområdet, så er det da – det går jeg ud fra ministeren vil give mig ret i – social dumping.
Det overrasker mig, at ministeren bruger så meget tid på at forklare, hvorfor han ikke vil besvare spørgsmålet, og refererer til tidligere spørgsmål og svar frem for at tage en klar og aktiv stilling og melde sig ind i kampen imod social dumping.
For mens ministeren og undertegnede står her og knevrer, er det jo sådan, at danske chauffører bliver udkonkurreret på lovlige vilkår, men også på ulovlige vilkår.
Og der savner jeg altså lidt mere handlekraft fra ministerens side.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Lad mig først sige, at der en meget, meget lav arbejdsløshed blandt danske chauffører, og at transportbranchen oplever en mangel på danske chauffører, når de skal have besat stillinger.
Der er kurser, man kan tage, og hvis man gennemfører det chaufførkursus, er man garanteret job som dansk chauffør.
Så det er sådan set ikke rigtigt, at danske chauffører bliver udkonkurreret for øjeblikket.
Der er tværtimod en mangel på danske chauffører.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-04-05:
Tak til ministeren.
Vedrørende spørgsmålet om den danske vognmandsbranche og antallet af chauffører jamen så hør lige en gang: Hvis ministeren eller undertegnede var ung og havde en fremtid foran sig og skulle til at vælge, hvilken uddannelse vi skulle have, ville vi så vælge et fag, som er udsat for så massiv konkurrence udefra, og hvor skiftende transportministre gennem de seneste utallige år har udvist en ret svag vilje til at gå ind og bekæmpe den ulovlige sociale dumping?
Jeg mener bestemt ikke, at man kan klandre unge mennesker for, at de ikke føler sig draget mod lastbilerhvervet, fordi ministrene jo ikke helt synes at kere sig om de danske arbejdspladser.
Det var det første.
Det andet handler om at bryde reglerne.
Igen: Denne problemstilling har jo været oppe at vende igennem mange år.
Er det ikke lidt sent at være ude?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Der har været et løbende arbejde – af mig, af min forgænger, Hans Christian Schmidt, af hans forgænger, Magnus Heunicke osv. osv. – med at få den danske holdning til cabotage og social dumping osv. formidlet ind i EU-systemet for at påvirke de processer, der er der.
Så jeg er helt uenig med hr. Claus Kvist Hansen, når han siger, at der ikke er blevet gjort noget.
Der er blevet gjort mange ting.
Jeg kan måske forstå, hvis man beskylder en Liberal Alliance-minister – med de ting, som Liberal Alliance-medlemmer af Folketinget har sagt – for ikke at have gjort nok ud af det her.
Jeg kan forstå, hvis man har den mistanke.
Men jeg fortsætter det arbejde, som er blevet gjort.
Det, jeg så overhovedet ikke kan forstå, er, hvordan hr. Claus Kvist Hansen kan tro, at de socialdemokratiske forgængere, jeg har haft, heller ikke har gjort noget.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-04-05:
Jeg konstaterer bare, at der så i det mindste ikke er kommet konkrete resultater på banen.
Ministeren hævder, at der er sket et stort arbejde.
Ja, ja, men kan ministeren nævne fem eksempler på, at man er kommet vognmandsbranchen til hjælp inden for de sidste par år på det her område?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Når det handler om baggrunden for, hvorfor der ikke er sket så meget, så kan man sige, at én ting, som de skiftende transportministere jo i hvert fald har haft tilfælles, er deres glødende hang til et styrket EU-samarbejde.
Det kunne jo måske være forklaringen på, at man ikke har været i stand til at slå igennem i EU-regi for bedre forhold for danske chauffører.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Jeg kan da nævne, at der er blevet afsat midler til ekstra kontrol.
Dansk Folkeparti har jo også været med til afsætte de midler, senest i politiforliget.
Så det må hr. Claus Kvist Hansen da være vidende om, altså at det da i hvert fald er blevet gjort.
Så vil jeg sige omkring folks glødende tilhængerhjerter i forhold til EU, at lige præcis på det her område er der jo generelt en bred enighed i Folketinget om, at man skal afvige de normale principper for det indre marked, hvor der er fri bevægelighed for transport og varer og handel og arbejdskraft hen over grænserne, og i stedet sætter man grænser op via cabotageregler.
Så det, at folk går ind for EU, afholder dem åbenbart ikke fra at mene, at det her er et særligt tilfælde, der ikke skal gælde normale EU-principper for.
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Mener ministeren, at de lange ventelister i den almene boligsektor, som betyder, at nogle efter flere årtier på venteliste stadig ikke har udsigt til deres drømmebolig, giver anledning til at rydde op i særregler på området og bygge flere almene boliger?
Skriftlig begrundelse
Kristian Jensen (V), 2017-04-05:
Vi har overtaget en økonomi fra den daværende SR-regering, hvor der stadig væk er det, som økonomer kalder et hængekøjeproblem, som er, at vi i en lang periode fra omkring år 2025 til år 2055 vil have underskud på statens finanser, altså at man vil bruge flere penge, end man har i øjeblikket.
Selv om der lige nu er økonomer, der snakker om, at vi er på vej ind i et opsving, så er der stadig væk underskud.
Vi har så nedbragt det underskud markant, siden vi overtog regeringsmagten.
Vi har fået underskuddet i år til at være uden engangsindtægter og 10 mia. kr. mindre end det, man forventede, da vi lavede budget for bare nogle få måneder siden.
Så det er lykkedes at bringe underskuddet ned, men vi har behov for at gøre mere.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Jamen så vil jeg ganske enkelt spørge – for det er jo det, finansministeren skal forholde sig til, når man kommer med et udspil: Hvor er så flertallet for det her?
Hvem forventer finansministeren skal stemme for det her?
Kristian Jensen (V), 2017-04-05:
Vil spørgeren love, at ethvert forslag, som Socialdemokratiet ikke har flertal for på forhånd, bliver droppet?
Nej, vel?
I et flerpartisystem som det danske er demokratiet sådan, at man lægger sit forslag frem, at man kæmper for sine politiske prioriteter, de mål, man gerne vil nå, og diskuterer, hvilke midler der skal til for at nå målene, og så ser man, hvad der kan lade sig gøre.
Derfor er det sådan, at jeg ikke har tænkt mig at opgive målsætningen om større velstand i Danmark, vækst i BNP, bedre råd til at klare de udfordringer, vi har, både i den fælles økonomi og den private økonomi; de mål vil jeg fortsætte med at stræbe efter at kunne leve op til.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Finansministeren har ret i, at der er to måder, man kan gøre det på.
Man kan forhandle og forsøge at skaffe flertal, men man kan jo også som nummer 2 stoppe op og sige: Det her er umuligt, det er ufornuftigt, og så stopper vi den tanke.
82 pct. af danskerne ønsker ikke en højere pensionsalder, 57 pct. af Venstres egne vælgere ønsker ikke en højere pensionsalder, og jeg ved, at Dansk Folkeparti heller ikke ønsker det.
Så det vil sige, at der er en stor del af den danske befolkning, der synes, det er ufornuftigt, og at flertallet herinde på Christiansborg synes, det er ufornuftigt.
Så selv om vi har en finansminister og en regering, der synes, at det her er fornuftigt, er det åbenbart ikke lykkedes regeringen at overbevise deres egne vælgere, samfundet, borgerne eller deres eget parlamentariske grundlag om det.
Så jeg er bare nødt til igen at spørge: Hvornår stopper den her farce?
Hvornår finder regeringen og finansministeren ud af, at det her står de mere eller mindre alene med, og at det får de ikke flertal for?
Kristian Jensen (V), 2017-04-05:
Hvad gør man som politiker, hvis ikke man har flertal for sin politik?
Ja, man forhandler.
Man argumenterer.
Man fremlægger muligheder.
Og man ser, om ikke der kan skabes et flertal bag det mål, man har.
Jeg har et mål om at sikre et arbejdsudbud, der gør, at dansk økonomi vokser, at vi bliver rigere og mere velstående, og at vi får råd til at hjælpe flere mennesker, altså fordi dansk økonomi er stærk og i form.
Det er det, der sker, hvis man øger arbejdsudbuddet i Danmark; det er, at man er med til at sørge for, at dansk økonomi er stærk, så vi har råd til den fælles velfærd og den individuelle velfærd, som vi kan få af, at vi får bedre jobs, bedre lønninger, men også flere skatteindtægter og dermed en bedre økonomi i den offentlige sektor.
Det andet, jeg har som mål, er at have en større balance – man kunne næsten sige retfærdighed – med hensyn til hvordan vi fordeler velfærden over generationer.
Så jeg har et politisk mål om vækst og arbejdsudbud, og jeg har et politisk mål om mere retfærdighed.
Hvordan jeg så når de mål, altså hvilke midler der skal til for at nå dem, er jeg klar til at forhandle om.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Henset til, at det er kendt, at regeringen ikke har flertal for beslutningen om at forhøje pensionsalderen, vil ministeren da redegøre for, om man har skaffet et flertal for dette, og hvis ikke, hvornår man har tænkt sig at droppe tankerne om en forhøjelse?
Kristian Jensen (V), 2017-04-05:
Det er jo ikke et spørgsmål, jeg er glad for at skulle svare på, men det var, fordi vi ikke havde flertal for den helhedsplan, vi lagde frem.
Vi lagde jo sådan set en helhedsplan frem sidste efterår i den daværende V-regering, som sigtede på at løse en lang række af samfundets problemer, og da var der ikke et flertal i Folketinget, der var enige om at bidrage til det.
Det gjorde, at vi omrokerede i regeringen, og den nye regering har naturligvis et behov for at tage stilling til en lang række politikpunkter, herunder om, i hvilket omfang den model, der skal lægges på bordet, skal være anderledes end den model, den daværende V-regering lagde på bordet.
Og det tager noget tid at gå de her ting igennem.
Det er derfor, jeg er glad for at sige, at vi, inden vi kommer til sommeren, har lagt et forslag på bordet.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Men jeg er så bare nødt til at spørge om noget.
For nu har den her regering jo været her i et par år, og det var også sidste år, man kom med et forslag om 2025-planen.
Jeg synes, det er frygtelig længe, at de her mennesker skal gå og vente på den her afklaring – eller mangel på samme – og de har sådan set været utrygge i den tid.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-05:
Det er jo bl.a. hr. Bjarne Laustsens vælgere i Frederikshavn, ligesom det er resten af de folk, der bor nord for fjorden, der er vendelboere.
Regeringen har jo den holdning, at vi gerne vil sørge for, at folk, der er ude på arbejdsmarkedet, får lov til at beholde mere af det, de tjener, i stedet for at skulle betale det i skat.
Så kunne vi måske få flyttet flere fra at stå uden for arbejdsmarkedet til at komme ind og blive selvforsørgende.
Det handler om at belønne dem, der er på arbejdsmarkedet og arbejder hårdt – det kan være vendelboerne – men det er også sådan, skal jeg skynde mig at sige til hr. Bjarne Laustsen, at den politik, som regeringen gennemfører og jeg gennemfører som skatteminister, ikke kun kommer folk nord for fjorden til gavn.
Den kommer alle danskere til gavn.
Men der har jeg valgt at markedsføre mig på den politik over for den gruppe af borgere, som jeg har et særlig tæt forhold til, fordi de bor i det område, hvor jeg er valgt.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Hvornår mener ministeren at det er rimeligt, at regeringen giver danske lønarbejdere besked om, hvor meget regeringen vil hæve pensionsalderen?
Skriftlig begrundelse
Ifølge regeringsgrundlaget vil regeringen bede dem, der kan, om at blive lidt længere tid på arbejdsmarkedet.
Tak for det.
Hvornår mener ministeren at det er rimeligt, at regeringen giver danske lønarbejdere besked om, hvor meget regeringen vil hæve pensionsalderen?
Kristian Jensen (V), 2017-04-05:
Det er jo et dejligt spørgsmål og i øvrigt et spørgsmål, som hr. Leif Lahn Jensens partikollegaer har stillet mig flere gange hernede, så jeg skal gøre det kort ved at svare præcis det samme, som jeg har svaret de foregående spørgere, altså at det vil vi præsentere et udspil til inden sommerferien.
Jeg vil så til gengæld bruge lidt tid på at fortælle om, hvorfor det er, vi ønsker at prioritere, at folk, der kan blive længere på arbejdsmarkedet, også bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det er sådan, at pensionsalderen i øjeblikket er fastlagt i to aftaler – den ene fra 2006 og den anden fra 2011 – hvor vi siger, at danskerne, i takt med at de lever længere, også gradvis bliver længere tid på arbejdsmarkedet, sådan at den pensionsperiode, man har, altså hvor mange år man har som pensionist, er nogenlunde stabil hen over tiden.
Udfordringen er bare, at levetiden, altså hvor lang tid vi som danskere lever, med tiden har udviklet sig langt mere positivt og langt gunstigere, end man forventede både i 2006 og i 2011, og det betyder, at der bliver en skævhed mellem generationerne, i forhold til hvor lang tid man er på pension.
Jeg kan eksemplificere det.
Man kunne forestille sig en person, der er, skal vi sige 49 år, og som har to børn på henholdsvis 20 og 22 år.
Efter de gældende regler vil den person, der er 49 år, være på folkepension i ca. 18 år i runde tal, lidt afhængigt af hvornår på året vedkommende er født, hvorimod børnene vil have en pensionstid på kun 14½ år, igen lidt afhængigt af præcis hvornår på året de er født, og hvornår de forskellige ændringer slår igennem.
Men der vil være en skævhed.
Der vil altså være nogle generationer, der får en meget længere tid på pension end andre, og en større del af den samlede velfærd, vi har i Danmark, vil skulle reserveres til lige præcis den her type velfærd, altså folkepensionsudbetalinger, i stedet for andre typer velfærd, eksempelvis på sundhedsområdet, plejehjemsområdet og børneområdet og forskning og bedre uddannelse.
Derfor er diskussionen: Hvordan er det, man prioriterer, i forhold til hvor stor en del af den fælles velfærd der skal gå til folkepensionsudgifter?
Jeg er glad for, at hr. Leif Lahn Jensen snakker med så mange, men hvis han nu havde snakket med sin partikollega, hr. Benny Engelbrecht, ville han have vidst, at regeringen vil komme med et udspil inden sommerferien.
For det har jeg sagt gentagne gange i et svar til hr. Benny Engelbrecht her i salen.
Når det så kommer til den anden del af spørgsmålet, nemlig om de nedslidte, mener jeg ikke, at man, hvis man er nedslidt, skal være på arbejdsmarkedet, og det er ligegyldigt, om man er 42 år, 52 år, 62 år eller i en anden aldersgruppe.
Derfor skal vi både sørge for, at der er gode ordninger til, at folk, der er nedslidte, kan blive omskolet til at lave noget andet, der ikke gør dem nedslidte, eller kan tages helt ud af arbejdsmarkedet, og så skal vi gøre en yderligere indsats for at undgå, at folk bliver nedslidte på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Det kan godt være, at vi har spurgt finansministeren ret mange gange, og at finansministeren er kommet med det svar mange gange, men det betyder ikke så meget for mig.
Det, der betyder meget for mig, er, at de her mennesker rent faktisk er utrygge.
Det er jo ved at være et stykke tid siden, Venstreregeringen kom med de her ting og foreslog det.
Men når nu finansministeren siger det om de nedslidte – og det er jeg da meget enig i – så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det så er for nogle ordninger.
Vil man igen komme med nogle – undskyld mig – lidt latterlige ordninger, der kun hjælper 100 mennesker?
Kristian Jensen (V), 2017-04-05:
Det er ikke en afsløring, det er ikke nogen breaking news, der kommer ingen gule bjælker på TV 2 News af, at jeg siger, at der kommer et udspil inden sommerferien.
Det er faktisk noget, vi har været ret åbne om.
I forhold til hvad der så kommer af initiativer, herunder også initiativer til at sikre, at folk, der er nedslidte, kan hjælpes videre og eventuelt hjælpes ud af arbejdsmarkedet, så kan jeg ikke løfte sløret for nogen detaljer i udspillet, før vi er klar til at præsentere det samlet.
Vi mener, at det skal ses i en helhed.
Jeg mener både, det er vigtigt, at man kigger på, at dem, der kan arbejde længere, også får mulighed for at bidrage længere tid i samfundet, og at der bliver en større balance i pensionsalderen end den, vi har i dag.
Men jeg mener også, det er vigtigt, at vi har en vej for dem, der er nedslidte, til at komme ud af arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-05:
Jeg synes også, det er værd at tage diskussionen, og jeg ved godt, at der er blevet spurgt om det før, men det er jo også, fordi vi er ret mange, der har gået og ventet på et svar på det her.
Og det er jo ikke kun os i oppositionen, der er utålmodige.
Der er især mange af de her mennesker, jeg rent faktisk også snakker med ret tit, altså lønmodtagere, der stort set har arbejdet, siden de var 16, 17, 18 år – det er jo ikke alle, der sidder på skolebænken, til de er 30 år.
De mennesker har knoklet igennem mange år, og de bliver på et tidspunkt også nedslidte.
Sådan er det jo, når man arbejder i en del år og også tit og ofte har et fysisk hårdt job, og derfor har de flere gange spurgt mig: Hvornår kommer man med et svar på det her? For de er egentlig bekymrede for, hvornår de kan gå på pension, og om de kan holde til det, og de siger jo selv, at hvis de skal gå med det her knoklejob i så mange år, synes de, at det vil være rigtig svært at se sig selv kunne gå på pension i en endnu højere alder, som den her regering begynder at snakke om.
Når ministeren så er inde på den der skævhed, er jeg også nødt til at spørge: Anerkender ministeren så også, at der er en skævhed i forhold til dem, som ministeren snakker om, og som måske godt kan, altså en skævhed mellem dem, der måske ikke er nedslidte, og dem, der er nedslidte?
Hvad med dem?
Jeg ved godt, at man, dengang man var i regering før et folketingsvalg – altså da der var en regering kun med Venstre og man ikke havde fået Liberal Alliance med ind, som mente, at der havde været et folketingsvalg – kom med et forslag om seniorfleksjob.
Det ville så kun sikre 100 mennesker, og der er jo sådan set mange flere end dem, der bliver nedslidt.
Så jeg vil bare spørge igen: Anerkender finansministeren, at der er en skævhed imellem forskellige faggrupper og også mellem forskellige mennesker?
Der er faktisk nogle, der er nedslidte, og som har brug for at gå fra før andre.
Socialdemokratiet har – og det har vi vist flere gange – økonomisk rygrad, når vi synes, det er fornuftigt, og det synes vi ikke at det her forslag er.
Og derfor kan jeg stille spørgsmålet igen.
Hvis man vil have et flertal for det, må man forvente – og det vil jeg gerne have bekræftet at finansministeren forventer, når han nu hører de her signaler; det er der også flere der har sagt, sikkert også min egen finansordfører – at Dansk Folkeparti vil stemme for og gå ind for en højere pensionsalder?
Det er jo dem, man har tilbage.
Forventer man det?
Kristian Jensen (V), 2017-04-05:
Socialdemokratiets økonomiske politik minder mest af alt om en køkkensælgers: låger og skuffer, låger og skuffer, låger og skuffer.
Det er nemlig sådan, at når man er i regering, ved man godt, hvad der skal til for at føre en økonomisk ansvarlig politik, og det var også derfor, at der faktisk blev gennemført nogle initiativer, da Socialdemokratiet sad i regering.
Lige så snart man kommer i opposition, render man fra sin politik; så lægger man afstand til den, lige indtil man igen kommer og siger, at nu er det vist på tide igen at komme i regering, og så går man ind og indfører de regler, de reformer, de initiativer, der er nødvendige.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke kan finde en konsistent linje for det, altså have den samme politik, uanset om man er i regering eller i opposition.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-05:
Vil ministeren forklare, hvorfor regeringen mener, at det er vigtigt, at man anonymt angiver sin lokale pizzamand, hvis man har ham mistænkt for skattesnyd eller svindel med sociale ydelser, når regeringen samtidig ikke ønsker anonyme anmeldelser fra borgere, der mistænker naboen for nøjagtig det samme?
Vil ministeren forklare, hvorfor regeringen mener, at det er vigtigt, at man anonymt angiver sin lokale pizzamand, hvis man har ham mistænkt for skattesnyd eller svindel med sociale ydelser, når regeringen samtidig ikke ønsker anonyme henvendelser fra borgere, der mistænker naboen for nøjagtig det samme?
Inger Støjberg (V), 2017-04-05:
Jeg går ud fra, at det, spørgeren spørger til, er, hvornår og hvorfor jeg mener man som dansker skal kontakte myndighederne, hvis man ser illegale indvandrere, der arbejder i Danmark.
Og det kan jeg se at der nikkes til.
Når jeg mener, det er vigtigt, er det jo, fordi vi har et arbejdsmarked, der er baseret på ordentlighed.
Vi har et arbejdsmarked, hvor man skal behandle sine medarbejdere godt, hvor man skal svare den skat, der skal svares, og hvor der i det hele taget skal være orden i sagerne.
Og jeg synes, at man bliver nødt til at angribe det her spørgsmål fra to sider.
Den ene side er, at der kommer illegale indvandrere til Danmark, som ikke har ret til at være her, og at nogle arbejdsgivere, der underbygger det, er med til at undergrave arbejdsmarkedet.
Og jeg ved fra min tid som beskæftigelsesminister, at hvis man ikke betaler skat og moms, altså at hvis der er problemer med det, så er der oftest også problemer med arbejdsmiljøet og andre ting på de her virksomheder.
Det er jo derfor, at SKAT, Arbejdstilsynet og politiet foretager razziaer sammen.
Så det er den ene side af det.
Den anden side af det er, at vi da ikke kan tillade et arbejdsmarked og et forretningsliv, et erhvervsliv, i Danmark, hvor der kan være den situation, at der på den ene side af vejen er orden i tingene – der behandler man sine medarbejdere godt, betaler dem den løn, de skal have, og der er styr på arbejdsmiljøet – mens de på den anden side af vejen lader fuldstændig hånt om de regler, vi har, både på arbejdsmiljøsiden, men også i forhold til skat, moms og andet.
Det er da ikke fair konkurrence.
Jeg tror egentlig ikke, at hr. Lars Aslan Rasmussen er uenig med mig i det synspunkt.
Og jeg vil også sige, at det her jo ikke er et spørgsmål om pizzeriaer; det her er et spørgsmål om, at når der ikke er styr på arbejdsmarkedet, skal man kontakte myndighederne – fuldstændig ligesom man skal det, hvis der er andre ulovligheder, man ser.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Det er også derfor, jeg synes, at Dansk Folkeparti og regeringen på det her felt skal blive ved med at finde nogle rigtig gode løsninger sammen.
For som spørgeren rigtigt siger, har alle de stramninger, der er blevet foretaget, jo været med Dansk Folkepartis medvirken, og man vil kun møde en åben dør hos mig, når det handler om at se på, hvordan vi kan give politiet nogle bedre redskaber, eller hvordan vi kan stramme op på det her, og det vil jeg rigtig, rigtig gerne medvirke til.
Nu håber jeg, at noget af alt det, vi har sat i værk her, vil virke, og jeg tror faktisk, at det her med kameraerne – selv om det kan lyde af lidt – får en kæmpe betydning, altså den registrering over grænserne, at vi ser kassevogne ude i villakvartererne og vi ser udlændinge, som er meget aggressive.
Men jeg tager gerne videre drøftelser om det, for vi har det samme mål, tror jeg.
Inger Støjberg (V), 2017-04-05:
Jeg synes sådan set, det ville være en fordel, hvis hr. Lars Aslan Rasmussen netop kiggede på substansen i det her: at vi har et arbejdsmarked, hvor vi kan se der sker massiv underbetaling af især nogle grupper.
Det er så mennesker, der ikke har ret til at være her, og det vil sige, at de skal sendes ud af landet igen.
Men der sker altså massiv underbetaling, og der er sandsynligvis også problemer med arbejdsmiljøet i en række af de her virksomheder, så det ville være en fordel, at man gik op i det i stedet for at gå op i, om der er ananas på en pizza.
Jeg synes rent faktisk, det er at forfladige debatten.
Det er jo ikke sådan, at man har cuttet telefonforbindelserne til SKAT, så man har jo altid mulighed for at tage kontakt til myndighederne, hvis man ser, at der er noget galt.