runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Hvordan vil ministeren sikre en øget værdighed i ældreplejen, når en ny undersøgelse foretaget af KORA viser, at hver tredje ansatte i hjemmeplejen føler sig utilstrækkelig grundet stigende krav om dokumentation?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Det kan jeg faktisk ikke se.
Jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at den her mistænkeliggørelse af politiske partier skal finde sted i Folketingssalen.
Jeg er ret sikker på, at Enhedslisten ønsker at bekæmpe social dumping.
Jeg tror ikke på, at det har noget at gøre med, at det er, fordi Enhedslisten modtager økonomisk støtte fra 3F, at man går ud og bekæmper social dumping.
Det tror jeg at vi er partier der vil, uanset om vi modtager støtte fra den ene organisation, den anden organisation eller en konkret virksomhed.
Jeg ønsker ikke at mistænkeliggøre Enhedslistens kamp for at undgå social dumping, på baggrund af at Enhedslisten modtager penge fra fagforeninger.
Så synes jeg heller ikke, Enhedslisten skal mistænkeliggøre den modsatte vej rundt.
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Når jeg står og lytter, køber jeg jo i den grad hr. Peter Hummelgaard Thomsens præmis.
Alt, hvad der lige er blevet sagt, synes jeg er så utrolig logisk og fornuftigt, i forhold til at vi gerne vil minimere nogle handler, altså de her højfrekvente handler, som ikke bidrager med ret meget godt til det danske samfund.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når ministeren ikke er med på den præmis af forskellige årsager, som vi har hørt, hvordan kunne man så komme de her handler til livs?
Er der andre og bedre midler, hvormed vi simpelt hen kan gå efter de her, skal vi kalde dem kunstige handler, der udføres så mange gange på et døgn?
Der er ikke ret meget andet værdi i dem, end at de netop puster noget kunstigt op.
Hvad tænker ministeren man kan gøre ved dem?
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-07:
Nu er der jo en grundlæggende forskel på Enhedslisten og ministerens parti, nemlig at vi fortæller krone for krone, hvad vi får af støtte.
Det er ikke store penge, skulle jeg hilse og sige, men det kan alle gå ind og se på vores hjemmeside.
Ministerens parti derimod vil ikke fortælle, hvor mange penge ministerens parti modtager fra f.eks. A.P. Møller - Mærsk A/S.
Vi ved, det er et sted over 20.000 kr.
Er det 20 mio. kr.?
Er det 1 mio. kr.?
Er det 50 mio. kr.?
Vi ved det ikke, fordi ministerens parti ikke vil fortælle det.
Ministeren snakker om mistænkeliggørelse, men for mig handler det mere om at have rene linjer.
Så kan ministeren ikke forstå, hvis det her kan skabe en mistænksomhed i befolkningen om, om der er rene linjer i det her spørgsmål?
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-07:
Tak for det, og tak for ordet.
Ja, som det allerede er blevet sagt, ønsker SF at pålægge regeringen at tilslutte sig det forstærkede samarbejde i EU med det formål at indføre en afgift på finansielle transaktioner.
Som andre også har nævnt, er det ikke første gang, vi har denne debat i salen, og lad mig bare starte med at sige, at Venstres holdning er uændret.
Vi går stadig ikke ind for en sådan afgift.
Faktum er, at det vil hæmme væksten, da det vil blive sværere at rejse kapital til virksomheder fremover.
Det forringer konkurrenceevnen og påvirker vækst og beskæftigelse negativt.
Dertil kommer, at det vil øge risikoen for udflytning og forvridning af finansiel aktivitet, hvilket skader realøkonomien.
Vi risikerer altså at gå den helt forkerte vej, og det ønsker vi ikke i Venstre.
Vi er netop optaget af at skabe gode muligheder for vækst, velstand og beskæftigelse, så vi kan give et robust og bedre Danmark videre til de kommende generationer.
Forslagsstillerne mener, at afgiften skal ramme spekulative handler, men afgiften pålægges alle typer af transaktioner med finansielle institutioner.
Det skaber en stor risiko for, at afgiften ikke vil virke efter hensigten.
Årsagen er, at der i dag ikke findes en decideret økonomisk definition af, hvad spekulation er.
Derfor er der heller ikke noget fundament for at sondre mellem skadelige og gavnlige finansielle transaktioner.
Det vil altså betyde, at denne afgift også vil ramme helt almindelige lønmodtagere, der har deres pensionsopsparing i de danske pensionskasser.
Meget typisk vil det være folk med overenskomstbestemt pension som f.eks. medlemmer af FOA og 3F, der vil få en lavere pension, da de bliver beskattet ekstra af deres pensionsordningers investeringer.
I realiteten vil det betyde, at helt almindelige lønmodtagere får en mindre pension, end de ellers ville have fået.
Forslaget vil komplicere et i forvejen kompliceret skattesystem.
Derudover er skat et nationalt anliggende, og jeg mener ikke, at skat er et område, hvor vi skal afgive kompetence til EU.
Venstre støtter dermed ikke forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Der var så mange ting i den tale, at jeg næsten ikke ved, hvor jeg skal starte.
Der blev sagt, at det er i strid med skattestoppet.
Jeg troede, det var forsvundet, men det kan man jo bruge, når man ikke vil indføre skatter, men når man vil erstatte en PSO med noget andet, og så er det glemt.
Nå, pjat med det.
Det er jo rørende med højrefløjens bekymring for de danske pensionskunder, som har mistet milliarder efter finanskrisen.
Men når ordføreren siger, at det her vil komme til at koste dem dyrt, og at der ikke er nogen definition på spekulative handler, så må man sige, at det, hvis du foretager en investering, selv om du gør det på vegne af andre, f.eks. pensionskunder, og der er en beskatning på 0,1 pct., jo stort set ikke kan mærkes, mens jeg, hvis man, som Peter Hummelgaard Thomsen var inde på, laver højfrekvente handler med 50.000 handler inden for et døgn, godt tror, vi alle sammen kan blive enige om, at det er spekulative handler.
Det er ikke en sund udvikling, det er ikke en sund finanssektor, som er gået den vej.
Så derfor vil vi med det her forslag jo gerne skubbe på en udvikling, hvor man kan sige, at det, når det drejer sig om de sunde investeringer, stort set ikke vil kunne mærkes – det er altså 0,1 pct. – mens der er højfrekvente, ødelæggende handler, som, selv hvis det var en pensionskasse, der skulle gøre det via nogle andre, ødelægger vores økonomiske system.
De ødelægger den sunde del af vores finanssektor.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-07:
Som fru Lisbeth Bech Poulsen jo selv sagde, pålægges der den samme skat, uafhængigt af hvem det er, der foretager den her transaktion, og det er dermed den samme skat, der bliver pålagt, uanset om det foregår spekulativt eller ikke spekulativt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Lad os så sige, at pensionskasserne kun foretager spekulative og højfrekvente handler på vegne af deres medlemmer, men det er stadig væk 0,1 pct. på aktier og obligationer, og det er 0,01 pct. på derivater.
Men jeg vil så egentlig hellere spørge ind til Rangvidrapporten fra 2013, som skulle granske, hvad der var årsagerne til finanskrisen – og ordføreren har jo selvfølgelig læst den – og her var en central kritik, at den daværende VK-regering førte en alt for lempelig politik.
Burde man så ikke have et ekstra ansvar for at være med til at rydde op?
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-07:
Som sagt er der jo en stigning i skatten på finansielle transaktioner på 0,1 pct. eller sådan noget – det var det første, som ordføreren nævnte, jeg kan ikke huske det præcise tal – og det vil være en stigning, der er i strid med skattestoppet.
Det vil være en ekstra skat på folk, der sparer op til deres pension, og det synes vi er en ulempe.
Vi skal gøre det gennem en regulering på de finansielle markeder, og jeg tror heller ikke på, at en FTT-skat vil virke i forhold til at forhindre en anden finanskrise.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til det her med de danske pensionskunder, for det er jo efter min mening et udtryk for en sympatisk holdning, at man føler så meget solidaritet med pensionsopsparerne.
Så jeg kunne som en indledning bare godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvor mange penge mistede de danske pensionsopsparere under finanskrisen?
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-07:
En finanskrise kan opstå, uanset om man har en Tobinskat eller ej.
Det er ikke det, der afgør, om du får en finanskrise.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Men en væsentlig årsag til, at vi overhovedet havnede i finanskrisen – det er ikke hele årsagen, men en væsentlig årsag – og en væsentlig årsag til, at en bank som Deutsche Bank lige nu har store problemer, og at en lang række finansielle institutioner rundtomkring i verden igen har skabt sig selv problemer, er de kortsigtede, spekulative handler, i særdeleshed dem, hvor man sætter computere til gennem opkøb dagen lang, 40.000, 50.000 gange i løbet af en dag, at spekulere i decimalerne af værdistigningerne på værdipapirer.
Der er det bare, jeg spørger: Hvorfor i alverden har man ikke nogen sympati med alle de mennesker, der reelt bliver ramt, når det er, at banker går ned, eller når hele samfundsøkonomier går ned, som vi så det efter finanskrisen, hvor det samlet set endte med at koste det danske samfund 400 mia. kr., titusindvis af arbejdsløse, tusindvis af mennesker, der blev sat ud af deres hjem og en økonomi, der jo stadig væk ikke er blevet genoprettet efter finanskrisen?
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-07:
Jeg mener, at ordføreren har misforstået det fuldstændig.
Jeg har jo netop sympati med ganske almindelige mennesker.
Det her forslag om FTT-skatten vil beskatte ganske almindelige menneskers pensioner, så de får en lavere pension, når de bliver ældre og går på pension, og det vil ikke forhindre en ny finanskrise.
Det vil ikke garantere os, at vi ikke får en ny finanskrise.
Vi kan få en ny finanskrise i morgen, hvis det var, så det har ingen betydning i forhold til det.
Så det er at stikke folk blår i øjnene at sige: Vi gør det her, og det kan godt være, at I får mindre i pension, men I får til gengæld ikke nogen finanskrise.
Det gør der altid.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Nu føler jeg mig lidt kaldet til at svare på nogle af de stikpiller, som jeg fornemmede hr. Rune Lund kom med.
Det er bare sådan et praktisk spørgsmål i virkeligheden: Hvordan vil Enhedslisten tilslutte sig et forstærket samarbejde, når man samtidig gerne vil melde sig ud af EU?
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Vi har forskellige holdninger til EU, forstået på den måde, at vi diskuterer EU på tre niveauer i virkeligheden.
Vi har et niveau, der siger: Hvordan ville vi indrette det europæiske samarbejde, hvis vi kunne bestemme?
Der ville vi lave et langt mere fleksibelt europæisk samarbejde; et samarbejde, som i langt højere grad foregik i flere rum, hvor der var en fleksibilitet, som betød, at man kunne tilpasse reglerne meget mere til de enkelte lande.
Så har vi EU, som det eksisterer i dag.
Vi vil foreslå grundlæggende ændringer af den måde, EU fungerer på, f.eks. ved at begrænse kapitalens frie bevægelighed, ved at lave regler for arbejdskraftens fri bevægelighed, så man kan forbyde social dumping og den slags ting.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
De ting tror jeg efterhånden jeg er begyndt at forstå, altså det med de her forskellige niveauer.
Det, der jo bare stikker i øjnene, er, at når hr. Rune Lunds politiske ordfører, fru Pernille Skipper, lige efter den britiske afstemning om medlemskab af EU siger, at vi også i Danmark skal have en lignende afstemning, med henblik på at vi skal melde os ud af EU, så vil det jo umuliggøre tiltag som det her, som vi diskuterer lige nu, nemlig om Danmark kan tilslutte sig et forstærket samarbejde om at indføre en skat på finansielle transaktioner.
Kan hr. Rune Lund ikke se, at de to ting jo fuldstændig strider mod hinanden?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-07:
Så vil jeg ikke benytte mig af min taletid.
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Nu skal vi ikke tærske langhalm på det.
Jeg tror ikke, vi kommer ret meget videre.
Men jeg synes, det er væsentligt at sige, og det er bare det, der er min pointe, at selv om de penge kommer til at mangle – og vi er fuldstændig enige om, at hvis man fjerner 7 mia. kr. et sted fra, så er de der ikke længere – så tror jeg, at hvis man som småsparer eller pensionshaver herhjemme mister x kroner og kan se, at det i det store billede gør en kæmpe forskel, i forhold til at vi får stabile markeder, selv om det her ikke redder det hele, og at vi trods alt får en bedre situation i markederne, fordi vi kommer af med den her kunstige handel, så er der rigtig mange, der mister x kroner af deres pension, som vil sige: Okay, det lyder da egentlig meget fornuftigt.
Forholdsmæssigt er det nogle helt andre beløb, der kommer i spil, hvis det her crasher igen.
Jeg behøver ikke noget svar på det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Det er jo først og fremmest, at vi ikke længere er bundet af et regeringsgrundlag, hvor det udtrykkeligt blev skrevet ind, at det kun var en global udgave af skat på finansielle transaktioner.
Socialdemokratiet har ikke skiftet holdning, og vores holdning har jo i mange, mange år – helt tilbage fra engang i slutningen af 90'erne – været, at vi så det her som et nyttigt skridt i at adfærdsregulere finanssektoren.
Vi skrev sågar et oplæg, inden vi trådte i regering, om, at vi gerne ville have en europæisk skat på finansielle transaktioner, og den socialdemokratiske kongres har, når nu ordføreren spørger, flere gange, også mens vi sad i regering, bekræftet, at det er det, der har været synspunktet hos os.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-07:
Det vil sige, at det simpelthen er, fordi man har været i regering, at man blev nødt til at æde den kamel, at man ikke kunne gå ind for det.
Er ordføreren godt klar over, at dem, det vil gå ud over, i høj grad er almindelige pensionsopsparere og medlemmer af f.eks. 3F og FOA?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Det er jo så en stor diskussion.
Jeg er med på, at Finansrådet turnerer rundt med det budskab, at det især er pensionsopspareren, der vil blive ramt.
Man kan jo omvendt også have som argument, at hvis pensionskasserne ikke placerer deres investeringer i virksomheder elle hedgefonde eller sådan noget lignende, som laver de her meget skadelige højfrekvente handler, så bliver omkostningerne minimale.
Og til gengæld vil pensionsopsparerne i 3F og andre steder jo få stor gavn af, at markederne bliver mere stabile, og at man i et eller andet omfang undgår finanskriser i fremtiden, samt at man samtidig har flere penge til at investere i vækst i realøkonomien.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Tak for det.
Hr. Hans Kristian Skibby siger, at hvis man nu får de her 7 mia. kr. ind i indtægter, vil de jo mangle et andet sted i systemet.
Ja, det er rigtigt nok.
De vil mangle der, hvor der foregår højfrekvente handler, computerhandler, hvor man spekulerer i, hvor tæt man kan lægge en fysisk server på det sted, hvor der bliver handlet.
Altså, det har jo ikke noget gøre med reelle sunde investeringer i Vestas, i Mærsk, i noget som helst andet.
Det her handler om højfrekvente handler, som destabiliserer markedet.
Mit spørgsmål er: Når nu det åbenbart er rendyrket socialisme at indføre en skat på henholdsvis 0,1 og 0,01 pct., er det så rendyrket socialisme, når ordføreren tilhører et parti, som vel synes, vi skal have nogenlunde det skatteniveau i Danmark, som vi har i dag, for at skattefinansiere et velfærdssamfund?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-07:
Altså, i min begrebsverden er det altså sådan, at hvis man indfører en såkaldt mikroskat, som har en økonomisk konsekvens, der betyder ca. 7 mia. kr. om året i Danmark alene, så kan det godt være, det er en lille procentsats, men samlet set er det mange penge.
Og der er det bare, jeg tillader mig sådan i al stilfærdighed at gå ind og kigge på begrebet afkast.
For jeg synes, ordet afkast er ret interessant for de folk i Danmark, som har kapitalpensioner og ratepensioner og alt muligt andet.
Og der kan man jo ikke fra forslagsstillernes side være ubekendt med, at der også er såkaldte almindelige mennesker, der ville blive ramt af det her beslutningsforslag, hvis det blev vedtaget.
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Nej, det kan jeg faktisk ikke se.
For et par uger siden holdt vi en stor venstrefløjskonference her på Christiansborg i Landstingssalen for Enhedslistenlignende partier fra over 22 forskellige lande.
Så Enhedslisten er fuldt på linje med, hvad den europæiske venstrefløj mener i det her spørgsmål i forhold til en grundlæggende kritik af EU som institution, i form af at den er udemokratisk og står for en nyliberal politik.
Men det forhindrer os ikke i, selvfølgelig, at arbejde for konkrete forbedringer, som det her beslutningsforslag er et udtryk for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-07:
Den kostede mindst 400 mia. kr., det har Rangvidudvalget fastslået.
Den kostede arbejdspladser, den kostede hele vores samfund.
Vi måtte sætte den danske økonomi på spil for at redde finanssystemet i Danmark.
Og derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at DF som et parti, der siger, at de kerer sig om almindelige mennesker, synes, man skal holde hånden under den mest beskidte, spekulative, uproduktive del af finanssystemet.
Det her handler ikke om sunde, langsigtede investeringer.
Det handler om lynhurtige, højfrekvente handler med en mikroskat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-07:
Jeg vil henholde mig til, at det her handler om afkast.
Længere er den sådan set ikke.
Så kan man kalde det mikroøkonomi eller mikroskatter eller alt muligt andet, men det handler altså i den sidste ende om afkast.
Man lægger en regning på de 7 mia. kr. et eller andet sted.
Altså, nogen skal jo betale de 7 mia. kr., det håber jeg da vi trods alt kan blive enige om.
Så nævner SF's ordfører det her med arbejdspladser og finanskrisen, som vi lykkeligvis er igennem, kan man sige.
Ja, det er da rigtigt, men vi har jo også siden finanskrisen gennemført en lang række bankpakker i Danmark, netop med det sigte, at vi skal gøre det mere risikokorrekt at foretage investeringer i Danmark.
Og det er faktisk lykkedes ganske godt, renten har aldrig været lavere, eksempelvis.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Jeg bed mærke i, at ordføreren flere gange i løbet af sin ordførertale fik nævnt, at der jo er nogen, der skal betale for det her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-07:
Man kan altid diskutere, hvad der er retfærdigt, og hvad der ikke er retfærdigt.
Jeg konstaterer bare, at vi har et beslutningsforslag her, som ikke er retfærdigt.
Vi synes i Dansk Folkeparti ikke, det er retfærdigt at indføre en afgift, en ny skat på 7 mia. kr. og så lægge regningen hos eksempelvis danske pensionsopsparere.
Vi mener faktisk ikke, det er en gave til folk.
Vi synes heller ikke, det er særlig fornuftigt, at man så allerede i bemærkningerne til beslutningsforslaget går ind og kigger på, hvad man kunne tænke sig at bruge pengene til, f.eks. at gøre uddannelserne bedre i Danmark.
Vi andre er da enige i, at vi gerne vil gøre uddannelserne bedre i Danmark, men det skal finansieres på en god og værdig måde.
Og man gør det altså ikke på den her måde.
7 mia. kr. er altså 7 mia. kr., om man finder dem på den ene eller den anden måde.
Og det betyder altså noget rent afkastmæssigt for de mennesker, som har investeret i tiltro til de etablerede systemer, som de er.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-12-07:
Men det virker, som om hr. Hans Kristian Skibby ikke forholder sig til, at det ikke handler om at beskatte nogen, bare fordi man synes, det er mægtig sjovt.
Altså, det handler om at påvirke den adfærd, der er på de finansielle markeder; den adfærd, bankerne har; den adfærd, de store kapitalfonde har.
Og sandheden er jo lige nu – både op til finanskrisen, men endnu mere den dag i dag – at man kanaliserer investeringer over i bl.a. de her meget spekulative værdipapirer i de her højfrekvente handler frem for at stille kapital til rådighed for investeringer i realøkonomien, der, hvor det skaber arbejdspladser.
Så med det in mente: Hvorfor i alverden mener ordføreren, at det her er noget, der vil skade danske pensionskunder?
Det ville da kun komme dem til gavn, at der kom en mere stabil økonomisk udvikling med investeringer i realøkonomien.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-07:
Det argument køber jeg simpelt hen ikke.
Altså, hvis der bliver en ekstraregning på 7 mia. kr., som skal betales, så vil det få konsekvenser for det afkast, der kommer til danske investorer.
Og mange af dem, der er investorer i Danmark på de finansielle markeder, er selvfølgelig kapitalforvaltere, som eksempelvis går ind og investerer i værdier på vegne af danske pensionskunder og alle mulige andre.
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Jeg har meget stor respekt for de finansielle markeder og de muligheder, de giver, når man kan få kapital ud og arbejde i både samfund og nye virksomheder.
Men jeg er oprigtig overrasket over, at man fra ordførerens side slet ikke vil forholde sig til, at de her 7 mia. kr. – lad os antage, at det er det korrekte tal – fordeler sig på en måde, som kunne være formålstjenlig, fordi de netop primært rammer en gruppe, der ikke nødvendigvis står og mangler dem.
Rammer det ikke meget godt i forhold til Dansk Folkepartis tilgang til, hvordan det er, vi også skal beskatte, nemlig at hvis vi kan se, at vi forholdsmæssigt kunne lave en afgift, en beskatning, der tilmed kunne få støtte hele vejen rundt om os i Europa, og vi ikke har defineret rammerne endnu, så er det der, hvor man skulle sætte ind, i stedet for bare at sige, at de skal tages et eller andet sted fra?
De bliver jo taget et sted fra, som vi godt sådan kan identificere ret fornuftigt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-07:
Nu siger Alternativets ordfører så, at dem, vi tager pengene fra, ikke kommer til at mangle dem.
Altså, mig bekendt vil de fleste, der mister 7 mia. kr. om året i Danmark, nok også komme til at mangle dem et eller andet sted.
Der vil være nogle mennesker, der vil kigge på en eller anden konto et eller andet sted med nogle kunder i en butik og sige: Hov, hvor blev de 7 mia. kr. af?
I min optik er det altså lidt en forfejlet diskussion, som man prøver at lægge op til her fra spørgerens side.
Der er nogle, der vil mangle penge, hvis der kommer en ny skat.
Sådan er det jo altså nu engang.
Og jeg siger bare i al stilfærdighed, at det i den sidste ende drejer sig om afkast.
Dem, der skal have afkast, er dem, der investerer, og dem, der investerer, er bl.a. nogle, der er kapitalforvaltere for danske lønmodtagere og alle mulige andre, som gerne vil have en god pension i Danmark.
Derfor er det altså til ugunst for danske interesser at begynde at indføre en ny afgift på de her mange milliarder kroner.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-07:
Det er jo ikke første gang, det her spørgsmål er oppe i Folketingssalen, og sidste gang afviste Socialdemokraterne det her beslutningsforslag.
Hvad er årsagen til, at Socialdemokraterne har skiftet holdning?
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Jo, det er det, som gennemsigtighed og transparens kan.
Idet man bliver opmærksom på, hvad det egentlig er for forudsætninger, man investerer ud fra, så kommer der et pres på dem, der investerer.
Hvis der er en bank, der har engagement i en virksomhed, der gør et eller andet i det lyssky område, eller som investerer i noget, som vi moralsk og etisk ikke kan stå inde for i Danmark, så rejser dem, der har investeret, sig, også selv om det ikke er store beløb, og siger, at det her kan vi ikke stå inde for; vi flytter vores penge, vi gør et eller andet.
Jeg har slet ikke noget fundament for at kunne udtale mig om, hvorvidt vores pensionskasser overvejende gør det her, og siger ligesom ordføreren, at det ved vi ikke.
Men hvis det var, skulle vi da helt klart også sætte ind over for det, og det tror jeg også danskerne ville have lyst til.
René Gade (ALT), 2016-12-07:
Jeg hører også, at det ikke blev fuldstændig afvist, så når man ser et forslag, der er endeligt, kunne det godt ske, at Radikale ville være med.
Jeg vil bare komme med en præcisering, for det kan være, jeg har udtrykt mig uklart.
Det er det simpelt hen frekvensen, der vil gøre, at det vil ramme på en i vores øjne mere lige måde.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-07:
Det er modtaget.