runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Det er i orden – jeg ved, at fru Katrine Daugaard er lidt ny.
Der blev ikke svaret på mit spørgsmål.
Så jeg vil igen spørge: Hvad er logikken i, at hvis man gør det på lige præcis et herberg, skal man kunne klage et særligt sted, mens man, hvis man gør det alle andre steder, ikke får den særlige klageadgang?
Er det ligebehandling af borgere i det her land?
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Jo, det vil da helt klart lette meget, i forhold til hvordan man forholder sig til det her.
Det er jo altid sjovt, at man forsøger at pakke det flot ind i cellofan og andre skønne ting.
Når man har sådan en retssikkerhedsbombe, der betyder, at man fjerner en ret fra udsatte mennesker, så prøver man at pakke det ind i noget andet godt for at forsøge at gøre det mere spiseligt.
Det er det dog ikke for Liberal Alliance.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg vil jo gerne være LA's ordfører behjælpelig
Det er en god regel for folketingspolitikere, at vi læser begge sider af sagen, og når man får så klare tilbagemeldinger om, at vi lige nøjagtig ikke skal fjerne den klageadgang, så kan man som politisk ordfører for et ikkeregeringsparti næste gang blot skrive til partierne, der sidder i regeringen, for det er de eneste tre herinde i Folketingssalen, der dybest set kan se, at den skal man jo fjerne.
Så kunne man jo have fået en modpåstand og sige: De studerende klarer sig selv, og de hjemløse skal finde en advokat.
For virkeligheden er, at det her kunne klares meget nemt.
Regeringen kunne dele det her op, og så kunne de selv stå på mål for, hvorfor de stemte noget igennem her.
Er det ikke rigtigt, at LA også ville være villig til at stemme det her igennem, hvis de nu delte det op, sådan at vi tog to dele ud for sig selv, og så fjernede vi det her med at fjerne klageadgangen?
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Jo, og vi har jo også kæmpeproblemer med Ankestyrelsen, så det er ikke engang en sikkerhed for, at det bliver behandlet korrekt dér heller.
Jeg må sige, at jeg har langt større tillid til alle de organisationer, der har indgivet meget, meget kritiske høringssvar på det her lovforslag.
Jeg er sådan set ikke faldet over nogen, der arbejder med det her, som ikke har sagt, at det er fuldstændig hul i hovedet at fratage de her mennesker klageadgangen.
Blev de udsat for grove overfald, som ikke kunne meldes til politiet, eller andre mærkelige påstande fra hr. Christian Friis Bach, så ville de jo nok ikke alle sammen sige: Lad os nu for pokker fastholde den klageadgang her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Tak for det.
Men kan kun forundres over, at regeringspartierne simpelt hen holder dumstædigt fast i, at vi tager muligheden fra de svageste, som virkelig har brug for at have et sted at kunne klage.
Så kommer der en ny argumentation fra Venstre, ligesom der kommer en ny argumentation, hver gang der kommer en ny ordfører op, men den her gang var det så, at hvis jeg nu var studerende, var jeg ikke så afhængig af statens systemer; så kunne jeg jo klare mig selv.
Det kan de mennesker her ikke.
De er afhængige af statens systemer så meget, at de faktisk bliver nødt til at bo et sted, som staten sørger for.
Regeringspartierne tænker stadig væk.
Der tror jeg, at LA's ordfører rammer den helt rent.
Socialdemokraterne tænker i systemer overalt, for systemet fejler nemlig aldrig.
Men hvis det nu var rigtigt, havde vi slet ikke brug for Ankestyrelsen; så var der ikke nogen grund til at kunne klage til dem.
Virkeligheden er jo, at det kan fejle, og hvis vi nu fejler over for mennesker, der bliver smidt på gaden, på trods af at der bliver truffet en afgørelse om, at de er udadreagerende – og det faglige personale har jo for det meste ret – og sender sagen ind, og det viser sig, at man har gjort fuldstændig det korrekt, er det så ikke rigtigt, at Ankestyrelsen sender den tilbage og siger, at man har gjort det fuldstændig efter bogen?
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Det må man da selvfølgelig gå ud fra at der er.
Men man ved jo også, at man kan tage fejl.
Altså, alene omgørelsestallet i Danmark i de 98 kommuner siger jo noget om, at der faktisk bliver begået rigtig mange fejl i myndighedsafgørelser, så det skulle da være mærkeligt, om det ikke også kunne ske på herbergsområdet.
Og det er netop derfor, det er vigtigt, at man har en klageadgang, så man netop kan få afgjort, om man er blevet fair behandlet efter loven.
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Tak for det.
Ordføreren laver lige sådan en turnaround og får ikke lige svaret på spørgsmålet, så jeg stiller det igen: Når det faglige personale derude træffer en faglig beslutning, anerkender ordføreren så, at der faktisk er en faglighed bag den bortvisning?
Selvfølgelig også i henhold til det, ordføreren fra Venstre siger, er det jo rimeligt, at det er det, man overholder.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Det, jeg gerne vil anerkende, er, at Socialdemokratiet har en tendens til holde systemerne over borgerne.
Det vil sige, både i forhold til barnets lov og nu her, at når man opdager, at kommunerne i alt for høj grad har problemer med at overholde lovgivningen, så i stedet for at sige, at selvfølgelig skal de leve op til lovgivningen og selvfølgelig skal den overholdes, jamen så fjerner man den bare.
Da jeg stillede den forrige minister nogle spørgsmål om, at man faktisk havde en ulovlig omgang med loven på det her område, var ministerens svar: Jamen så ændrer jeg da bare loven.
Og det var det samme, man gjorde i barnets lov, hvor man også kunne se, at alt for mange kommuner ikke levede op til en lang række forskellige ting i forhold til sagsbehandlingen, bl.a. at man ikke kunne finde ud af at lave børnefaglige undersøgelser til tiden.
I stedet for at få dem til at leve op til det, fjernede man dem bare.
Alle, der ikke er i anbringelsessager, skal ikke længere have en børnefaglig undersøgelse.
Det er rigtig flot!
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Tak for det.
Altså, det, der får mig lidt op af stolen, er sådan set, at ordføreren underkender den store indsats, vi har forsøgt at lave over lang tid, nemlig, som ordføreren også siger, i forhold til »Børnene Først«.
Vi har også sammen med Liberal Alliance sikret, at der kommer højere faglighed.
Vi har lavet en hjemløsereform og i det hele taget lavet en lang række af tiltag.
Det vil jeg gerne have at ordføreren kan anerkende, altså at der faktisk er lavet en lang række sociale tiltag i både den foregående og den her regering med SVM.
Så vil jeg også godt høre ordføreren ad, om ordføreren mener, at det faglige personale, der står derude hver eneste dag, ikke har de kompetencer, der skal til for at bortvise, og at ordføreren dermed mener, at deres kompetencer skal underkendes.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Det er der jo en lang række ordførere der har forsøgt at forklare hr. – nu får jeg lyst til at sige Carsten igen – Christian Friis Bach hele den sidste time.
Det er jo netop, fordi der er forskel på at være alle os andre med midler til at anlægge retssager osv.
og at være hjemløs og have været svigtet af systemet igennem et helt liv, have haft en psykisk sygdom osv.
Der er en kæmpe forskel.
Og når myndigheder træffer afgørelser, skal de kunne påklages.
Det er retssikkerhed for borgerne.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
En bortvisning på grund af truende eller voldelig adfærd er jo ikke en afgørelse efter serviceloven; det er en beslutning baseret på sikkerhedshensyn og opretholdelse af orden.
Hvad er så logikken i, at Ankestyrelsen skal kunne håndtere en sådan bortvisning, når de hverken har kompetencen eller i virkeligheden måske fagligheden til det?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Som sagt har jeg forsøgt at sætte mig ind i omfanget.
Det er svært, når der ikke findes ordenlig statistik for det.
Jeg vil bare fastholde, og det troede jeg faktisk at Det Konservative Folkeparti var enige i, at hvis man udviser voldelig eller truende adfærd, er det enten en sag for et psykiatrisk system – der skal man måske indlægges, man skal have særlig behandling, man skal måske i misbrugsbehandling, og der skal gøres noget for at håndtere den adfærd – eller også skal man håndtere det med politi og domstole, altså hvis det er uacceptabel adfærd med vold og trusler, som ikke er udløst af en særlig psykisk sårbarhed.
Det troede jeg faktisk var almindelige retsprincipper, som Det Konservative Folkeparti var enige i.
Vi kan ikke have voldelige personer derude på vores herberger, og de skal ikke have styrelser til at håndtere deres sager.
De skal håndteres professionelt af fagpersoner, der kan håndtere særlig sårbarhed, der giver udadreagerende adfærd, eller af politi og domstole.
Det er der, vi håndterer trusler og vold.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-19:
Jeg vælger at tage ordet, fordi jeg faktisk også er en lille smule ærgerlig og rystet over Venstre, som jeg tænker går ind for ordentlig retspolitik og for sådan set at sikre alle danskeres retssikkerhed, uanset hvor man hører til i samfundet.
For mig at se er der ingen tvivl om, at når man argumenterer for, at vi skal mindske bureaukratiet i kommunerne lige præcis på det her område, så er det en meget, meget tynd kop te
– det synes jeg, og jeg synes, det er forfærdeligt, at vi ser Venstre gå med ned ad den her vej.
Så jeg kunne godt tænke mig lige at høre Venstre om noget en gang til.
Vi er jo enige om, som der også er blevet sagt i salen, at man stadig godt kan bortvise en person, hvis en person på et herberg udøver vold eller har en adfærd, som ikke er i overensstemmelse med reglerne.
Så er det bare, jeg spørger: Når det stadig kan foregå og man fortsat ikke vil være med til at sikre deres retssikkerhed – jeg er sådan lidt i tvivl, for jeg synes ikke, jeg i dag har fået svar på det
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Det går Venstre i den grad op i.
Så det handler netop om, hvorvidt man i den her slags sager skal overlade det til styrelser eller overlade det til politi og domstole, og der troede jeg faktisk, at Dansk Folkeparti var enig i, at sager med vold og trusler hører til hos politi og domstole.
Og ja, de borgere vil have svært ved at hyre en advokat og løfte en sag, men heldigvis er der organisationer derude, der kan stå dem bi, hvis der virkelig sker uacceptabel adfærd i forhold til de herberger, der er.
Hvis der er nogen herberger, der diskriminerer, der forvaltningsmæssigt gør det på en forkert måde, er der nogen, der kan hjælpe dem, og det er jeg også tryg ved.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-19:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvilken planet ordføreren befinder sig på, når man tænker på, at sådan nogle mennesker her, som ender på et herberg, og som højst sandsynligt har en eller anden form for psykisk lidelse, har et misbrug osv., bare kan hyre en advokat og så bare tage den ved domstolene, hvis de bliver smidt ud af et herberg.
Hvad er det for en planet, ordføreren befinder sig på?
Det her handler jo ikke om, at de ikke skal kunne smides ud.
Vi er alle sammen enige om, at hvis du er utryghedsskabende på et herberg, skal du væk, men det handler grundlæggende set om retssikkerhed, og det troede jeg faktisk var noget, Venstre gik op i, men det gør man så tilsyneladende ikke, fordi det handler om, om man kan klage.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Ja, og det er jeg med på, og jeg har orienteret mig i de høringssvar, der er
Jeg har set de mange svar, der er kommet, og jeg står ved, at jeg mener, at der er forskel på, om man får at vide, at man ikke er i den rette målgruppe, eller om man bliver bortvist på grund af truende eller voldelig adfærd og derfor skal håndteres et andet sted.
Det er jo ikke, at kommunen skal slippe de her borgere, at de bare skal være på gaden, at de ikke skal have hjælp, for det skal de, og det er kommunens ansvar, og ved enhver bortvisning skal kommunen orienteres om, at det er sket.
Dermed er der jo en forpligtelse for kommunen til at tage fat i den borger og sige: Du skal have et andet tilbud, for du kan ikke være, hvor du er, for du har truet eller udvist voldelig adfærd.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-19:
Jeg må simpelt hen ærligt sige, at jeg er i tvivl om, om ordføreren overhovedet ved, hvad det her forslag går ud på.
Med den argumentation, ordføreren lægger for dagen, kan jeg i hvert fald blive reelt i tvivl.
Jeg kan også blive reelt i tvivl om, om ordføreren har læst høringssvarene.
Dansk Sundhed og Velfærd siger, at det her er et problematisk forslag.
Kommunale velfærdschefer skriver i forbindelse med det her med, at borgerens ret til klage bliver fjernet, at det faktisk giver dem en dårligere handlemulighed.
Så al den argumentation, som ordføreren står med, falder lidt til jorden.
Så synes jeg bare, at det for at være helt ærlig er en ekstremt dårlig stil at stå og sammenligne.
Det her er mennesker, som, som jeg sagde tidligere, er faldet ud over kanten af samfundet.
Vi taler ikke om, at de skal kunne blive smidt ud af herberger, vi taler om, om de kan klage.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Der er private herberger, der er offentlige herberger, der er et kommunekontor, der er alle mulige steder i vores samfund, hvor man ikke skal være voldelig og truende, og det gælder altså også her.
Hvis man er det, er det ikke en sag for en ankestyrelse at sidde og vurdere.
Jeg har tillid til de ledere derude, og at de gør, hvad de kan for at løse konflikter.
Det ved jeg de gør.
De tilvejebringer tilbud og er ekstremt rummelige, men hvis de når dertil, at de siger, at vedkommende ikke må være et pågældende sted, skal de have ret til at træffe den beslutning.
Peter Kofod (DF), 2025-02-19:
Det får mig med den argumentation til at tro, at ordføreren nærmest er trådt direkte ud fra Crazy Daisy.
Det er jo helt absurd at sammenligne to så forskellige steder, to så forskellige typer mennesker, der måtte komme – privat, offentligt.
Der er så mange forskellige skillelinjer her, men nej, man skal ikke være voldelig noget sted.
Vi synes bare, at hvis man bliver udsat for en beslutning, der bliver truffet en beslutning, som er urimelig, og som man måtte føle er urimelig, skal man have en klageadgang.
Jeg konstaterer bare, at det desværre er det, der åbenbart skiller regeringen fra oppositionen.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Jeg kan bare notere, at Dansk Folkeparti ønsker at skelne imellem en borger, der måske er udsat og måske også psykisk syg, og som laver ballade på et diskotek og bliver smidt ud, og en borger, der laver ballade på et herberg og bliver smidt ud.
Jeg synes faktisk godt, at man kan tillade sig at sammenligne de to situationer, om end jeg anerkender, at det er meget udsatte borgere, der søger ind på herberger.
Men hvis de udøver vold og trusler, skal de ikke være på det herberg, og de skal heller ikke være på den restaurant eller det diskotek eller på det kommunekontor.
Den ret skal vi give til de medarbejdere og ledere, der er derude.
Ja, det betyder ikke, at vi ikke skal håndtere dem, men de skal så håndteres et andet sted.
De skal samles op af kommunen, de skal hjælpes, de skal det rigtige sted hen, men de skal ikke være på det herberg, hvor de udøver en voldelig og en utryghedsskabende adfærd.
Peter Kofod (DF), 2025-02-19:
Ordføreren tegner jo en helt forkert præmis op.
Ordføreren får det til at lyde, som om at hvis man stemmer imod regeringens forslag, går man ind for, at herbergerne skal være utrygge, at det kan være voldeligt og alt muligt andet.
Jeg har ikke hørt nogen som helst i Folketingssalen tale om, at det skulle være en god idé.
Det håber jeg da kun der er en holdning til her, og det er, at vold og utryghed skal vi bekæmpe på herbergerne.
Det, der så skiller Folketinget, er, at vi er nogle, der synes, at hvis man bliver bortvist, skal man have en klagemulighed.
Det er ret basalt i et land som vores, at hvis man bliver dårligt behandlet eller føler sig dårligt behandlet, skal man have mulighed for at klage over myndigheders beslutninger.
Det er ret basalt.
Hvis man kommer på et herberg, hvis der bliver truffet en beslutning, der går en imod, vil man lukke den klageadgang.
Kan ordføreren ikke bare fortælle mig, hvem det her er en sejr for, hvem det er, der har vundet i det her, hvem der er glade, hvem der har armene over hovedet og skal drikke champagne senere i dag?
Jeg kan ikke se, hvem det her er en sejr for.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-19:
Men det er jo slet ikke den her præmis, der er tale om .
Jeg synes, at ordføreren fuldstændig tager det ud ad en tangent.
Der er ingen tvivl om, at Det Konservative Folkepartis politik er, at alle i landet, uanset om man er en af de mest udsatte i det her samfund, selvfølgelig skal have deres retssikkerhed sikret.
Den vil Venstre så fjerne nu.
Så vil jeg spørge Venstre: Er I villige til at kigge på, som flere også har været inde på, om vi kan pille det her ud af lovforslaget og så køre de to andre dele af lovforslaget, for dem er vi sådan set enige i?
Jeg synes, at vi skal have en ordentlig andenbehandling af det her, og så vil jeg bare høre Venstre: Er I med på, at vi tager det her ud af lovforslaget, og så kan I køre det i regeringen selv?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Jeg har gjort mit bedste for at argumentere for, at jeg synes, det var en fornuftig sondring, jeg lavede.
Får man at vide, at man ikke kan være på et herberg, fordi man ikke hører til og man ikke er i målgruppen, så skal man kunne klage.
Men får man at vide, at man ikke kan være der, fordi man udøver vold eller truer medarbejderne, så skal man altså som sagt enten håndteres i et psykiatrisk system, hvor man skal have behandling for sin udadreagerende, voldelige adfærd, eller man skal gå til domstole og politi, hvis man mener, der er sket en forskelsbehandling .
Det skal følge de forvaltningsmæssige regler, kommunen skal underrettes, og der bliver lavet en vejledning til, hvordan man laver de her adfærdsregler, og jeg er tryg ved, at man med de tre ting tilsammen kommer til at håndtere de borgere, der ikke kan opføre sig ordentligt.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Selvfølgelig skal man bevare en klageadgang, fordi der netop også kan ske fejl, fordi vi bare er mennesker.
Men når det så er sagt, handler det også i høj grad om værdighed, og jeg synes også, der mangler noget heroppefra i forhold til regeringens argumentation.
Det handler om en værdighedsreform, som på et eller andet tidspunkt skal komme.
Hvordan ser det ud, at man vil gøre det ringere for mennesker i socialt udsatte livssituationer at klage?
Jeg synes simpelt hen, det her er en ommer.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Men hvis man bliver bortvist fra et kommunekontor af en socialrådgiver, fordi man udøver vold, skal man så igen have ret til at klage til Ankestyrelsen der?
Det er jo en lignende situation.
Man er et sted, hvor der er nogen, der giver en noget varme eller noget tryghed eller et sted at være eller en rådgivning, og man udøver vold.
Skal man alle steder som sårbar borger så have ret til at klage til Ankestyrelsen?
Det argument forstår jeg jo ikke.
Og så forstår jeg heller ikke, at fru Marlene Harpsøe siger, at hun har fuldstændig tillid til de beslutninger, der bliver taget derude, når man bortviser, og hun mener ikke, at der er nogen af dem her, der klager.
Hvorfor skal man så bevare en klageadgang?
Det synes jeg er relevante spørgsmål.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Man kan simpelt hen ikke sammenligne de to situationer.
Altså, det kan man ikke.
Det her handler om et herberg, der er sat i verden for og i øvrigt får offentlige midler for at tage vare om de mest udsatte mennesker i vores samfund.
Det samme kan man ikke sige om en DSB-station eller de andre eksempler, som ordføreren nævnte.
Vold er vold, og selvfølgelig er det ikke i orden, hvis man truer andre mennesker eller begår vold mod andre mennesker, heller ikke på et herberg.
Det er jo også derfor, man har den her mulighed i dag som herbergsleder.
Man kan bortvise en borger fra et herberg, og vi synes stadig væk fra Danmarksdemokraternes side, at den mulighed fortsat skal eksistere.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Jeg vil bare spørge fru Marlene Harpsøe: Hvis en sårbar, psykisk syg borger truer medarbejdere på en DSB-station eller på et kommunekontor eller udøver vold på en DSB-station eller et kommunekontor, skal man så også kunne klage til Ankestyrelsen?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Nej, men der er jo også tilbud derude og kommuner, der vurderer, at det er vigtigt, at de her sager ikke ender i en Ankestyrelse, men at de kan håndteres af ledere og kommuner derude, når man har borgere, der udviser truende og voldelig adfærd.
Og så bliver det som sagt en politisag eller en domstolssag, hvis der er tvivl om, hvad der er foregået.
Det er jeg helt tryg ved; det giver retssikkerhed for medarbejdere, for ledere og i virkeligheden også for de her borgere, at man kan håndtere det dér.
Og det er jo det, der er kernen i sagen her.
Det er jo ikke de mange borgere, som har brug for et tilbud, og som får det.
Det er de borgere, der udviser en voldelig eller truende adfærd.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
At ordføreren bliver ved med at stå og pladre om noget, som slet ikke er en del af det, vi taler om, gør det jo ikke rigtigt.
At man bliver ved med at gentage noget forkert, gør det ikke rigtigt.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man som socialordfører ikke bliver en lille smule usikker på det, man står så hårdnakket og påstår oppe på talerstolen, når Advokatrådet siger: Lad være med det her.
Blå Kors, Dansk Psykiatrisk Selskab, Dansk Sundhed og Velfærd, Gadejuristen, Hus Forbi, Hjem Til Alle, Institut for Menneskerettigheder siger: Lad for guds skyld være med at fjerne den her klageadgang.
Ved ordføreren bedre end dem, der sidder med det til dagligt?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Nej, det er Venstre ikke gået væk fra.
Vi taler om borgere, der udviser voldelig eller truende adfærd.
Det er ikke en sag for en Ankestyrelse; det er en sag for politiet eller en domstol, og der skal de herberger derude have ret til at kunne bortvise dem.
Men hvis det er en bortvisning, og det har jeg tillid til at lederne kan håndtere, der skyldes, at man skaber utryghed for medarbejdere og borgere, så skal det altså ikke håndteres i Ankestyrelsen, men af politi og domstole.
Det er almindelige og sunde retsprincipper, at når man bryder nogle grænser for adfærd, har det også konsekvenser.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Hvor er det ærlig talt
rystende at høre Danmarks liberale parti, Venstre, være blevet så farvet af Socialdemokratiet, at I nu også sætter systemet over borgerne.
For det er jo det, vi hører ordføreren tale om, altså at han har en blind tillid til systemerne.
I Liberal Alliance er vi et systemkritisk parti, fordi vi jo netop ved, at systemer kan fejle.
Man kan komme til at tage de forkerte beslutninger.
Forråelseskultur er noget, vi taler meget om for tiden, og som også finder sted mange steder.
Det er jo netop derfor, retssikkerhed er vigtigt, og det er jo netop derfor, det er vigtigt, at man har adgang til at klage over myndighedsafgørelser.
Er Venstre gået fuldstændig væk fra den politik, som jo også før var så vigtig en del af dna'et i Venstres politik?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg står her og er ganske forvirret.
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg er meget forvirret – faktisk hamrende forvirret – over, hvad Moderaterne egentlig mener om det her lovforslag.
Jeg er med på, at Moderaterne er med i regeringen og dermed på den måde er med til at fremsætte det her lovforslag.
Jeg ved jo, hvor meget fru Nanna W. Gotfredsen brænder for de mennesker, som er så socialt udsatte, og også har arbejdet med de mennesker i rigtig mange år, så fru Nanna W. Gotfredsen kender jo det her område og de her mennesker rigtig, rigtig godt.
Det er også derfor, jeg ikke kan forstå, at ordføreren for Moderaterne, som er en del af regeringen, kan være med til at fremsætte sådan et lovforslag her, der reelt fratager nogle klagemuligheder fra nogle mennesker, som har det rigtig, rigtig svært, og som har brug for hjælp.
Og når det er, at de er udadreagerende, er det jo et råb om hjælp, og derfor forstår jeg ikke, at man vil fremsætte det her.
Så måske ordføreren kan uddybe det lidt nærmere.
Vil Moderaterne stemme for eller imod det her lovforslag?