runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-02-01:
Men nu er vi så i gang med flere diskussioner på en og samme tid.
Altså, for så vidt angår forsvarspolitikken, vil der ikke kunne træffes flertalsbeslutninger, medmindre man laver en traktatændring, og regeringens position er helt klar: Vi skal ikke have EU-traktatændringer nu; vi skal ikke have noget konvent.
Så det er helt klart.
Så er der den anden diskussion, der handler om passerellebestemmelserne i forhold til udenrigspolitikken, altså in casu med det, Tyskland og Frankrig har bragt til bordet, menneskerettighedsspørgsmålet, men med en tanke om, at det skulle der så være en enighed om.
Den enighed kan ikke opnås, og vi ser ikke noget aktuelt behov for at ændre position på det.
Så jeg kan sådan set godt stort set genbekræfte det, der er sagt, idet jeg så giver den lille åbning, at der ligger nogle diskussioner her, som man på et tidspunkt – og det er rimeligvis ikke i den her regeringsperiode – bliver nødt til at gå ind i.
For vi står – og det er jo så desværre ikke den diskussion, vi kan tage i dag, selv om det ellers kunne være spændende – i en geopolitisk situation, hvor vi er nødt til også at diskutere, om det er i vores egen interesse, at lande som Moldova, Georgien, Balkan integreres i det her samarbejde, og så vil der være en ny situation.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-01:
Men altså – jeg skal lige forstå det ret – det, som ministeren siger her, er, at der på grund af en tidligere beslutning er et fælles grundlag et eller andet sted, der betyder, at der ikke kan komme nogen til Danmark fra Islamisk Stat, men at den nuværende regering egentlig ikke har nogen holdning til det.
Så vil jeg i forhold til det godt spørge: Når nu den socialdemokratiske etpartiregering gik til valg på, at vi ikke skulle tage nogen til Danmark fra Islamisk Stat, mener ministeren så, at det vil være et løftebrud, hvis man alligevel henter mødrene til Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-02-01:
Som det jo er spørgeren og også mig selv bekendt – men nu taler vi jo også for resten af befolkningen – træffes de fleste beslutninger i Rådet med kvalificeret flertal, og så er der enkelte områder, bl.a. altså udenrigspolitikken, hvor alle medlemslande skal være enige.
Og det giver fra tid til anden anledning til frustration.
Det har jeg også selv oplevet, når f.eks. et enkelt land blokerer for, at de andre 26 kan gå videre.
Og det er jo i den her sammenhæng, at Tyskland og Frankrig så i en erklæring for nylig har udtrykt en åbenhed over for traktatændringer for at kunne tilpasse EU's beslutningsprocesser i lyset af kommende udvidelser, hvis der er konsensus, og det er ikke lige rundt om hjørnet, tænker jeg at man kan fastslå med stor sikkerhed.
På den korte bane har de så et udtrykt ønske om at udvide brugen af kvalificeret flertal på to områder ved brug af de her såkaldte passerellebestemmelser.
Og bare for lige at slå det helt fast og hegne det ind er det jo ikke muligt at bruge de her passerellebestemmelser på f.eks. forsvarspolitik.
Det fremgår af traktaten.
Omkring traktater kan jeg sige, at regeringen ikke mener, at tiden er til traktatændringer eller konventer.
Det mener vi ikke.
Det er ikke aktuelt nu, men på et tidspunkt i fremtiden bliver vi nok nødt til at diskutere og drøfte spillereglerne i EU, når vi får flere medlemslande.
Det tror jeg man er nødt til at forholde sig åbent over for i et meget langsigtet perspektiv, men aktuelt er svaret nej.
Danmark har ikke nogen socialdemokratisk etpartiregering.
Altså, Danmark har en regering, der består af tre partier – Venstre, Socialdemokratiet og Moderaterne – og den forventning, man må have til den regering, og som man må have til alle regeringer, er, at regeringen har en regeringsposition på det her spørgsmål.
Det har regeringen som regering ikke, men regeringen har besluttet, at sådan en position skal regeringen have, og for at indtage den er det aftalt og sat i gang, at man skal have et opdateret vidensgrundlag på alle tænkelige parametre.
Og man kan lige så godt være åben om det, for uanset hvad for en regeringsposition, der kommer ud af det her, vil den jo for nogle af regeringspartiernes vedkommende være anderledes end den, man har haft historisk.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-01:
Jeg tror, Dansk Folkeparti kommer til at synes, at det er fuldstændig problemfrit, hvis vi taler om Island eller Liechtenstein, men ser vi ind mod øst, følger der ganske mange problemer med.
Men det er jo lidt en anden samtale end den, jeg egentlig har ønsket i dag, nemlig hele spørgsmålet til retten til at sige nej.
Jeg er egentlig med på, at man kan lave nogle ordninger, hvor flere EU-lande i fællesskab kan have en holdning.
Hvis 20 ud af de 27 lande mener noget, kan de så mere slagfærdigt, end hvis det er 20 enkeltstående lande, få lov til det.
Det burde også være udenrigsministerens bekymring.
Og når jeg tager det her op i spørgetiden i dag, er det jo, fordi det var noget, vi diskuterede for lige godt et halvt år siden i relation til afskaffelsen af forsvarsforbeholdet, hvor vi fra den daværende regering fik nogle ret håndfaste meldinger på, at hvis der blev tale om noget på udenrigspolitikken, endsige på forsvarspolitikken – det kræver så en traktatændring, det andet kan gøres ved passerellebestemmelsen – altså hvis de ting, som Tyskland og Frankrig nu er blevet enige om, var noget, der kom på bordet, ville den daværende regering sige nej.
Jeg vil ikke forholde mig normativt til det.
Men det er i hvert fald den samme person, der står i spidsen.
Og derfor vil jeg bare i al stilfærdighed høre: Gælder det løfte stadig væk, at hvis Tyskland og Frankrig kører videre med ønsket om enten ved traktatændring eller inden for traktaten at fjerne vetoretten på udenrigs- og forsvarspolitikken, kan vi være sikre på, at Danmark og Danmarks regerings position er, at så nedlægger vi veto?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet er: Mener ministeren, det er tilfredsstillende, at der endnu ikke er anvist finansiering til implementeringsplanen til løftet på 3 mia. kr. til psykiatrien?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-01:
Mener ministeren, at det er acceptabelt, at PostNord lukker 200 pakkeudleveringssteder i hele landet, så man som borger kan risikere at skulle transportere sig langt for at hente sine pakker?
Jacob Jensen (V), 2023-02-01:
Ikke andet end at sige tak for at bringe emnet på banen, som også er et emne, der, som jeg også startede med at sige, ligger mig og regeringen meget på sinde, altså dyrevelfærd i det hele taget, men selvfølgelig også specifikt på det her område.
Og jeg noterer mig også, at danskerne også er der, hvor vi gerne skal have udfaset de her ting, men hvor der selvfølgelig også skal være en respekt for dem, som allerede har investeret i et produktionsapparat, og det er jo så det, vi skal undersøge i en dialog med dem, og vi skal undersøge, hvad der i det hele taget kan lade sig gøre for at få forbedret forholdene og få udfaset burhønseproduktionen inden alt for længe.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-01:
Tak, og ministeren er jo lidt inde på den her udfasningsperiode, som i første omgang blev lagt op til at være 12 år, og som vi selvfølgelig i Alternativet ønsker skal være langt kortere.
Jeg hører også ministeren sige, at ministeren er ved at undersøge, om man kan gøre den her udfasningsperiode kortere.
Jacob Jensen (V), 2023-02-01:
Nu skal jeg først lige have undersøgt de muligheder, der er.
Min tilgang til det er så, at vi skal have undersøgt, hvad der er af muligheder, og jeg står ikke her og lover, at det kan lade sig gøre, og det vil i så fald også kræve noget finansiering, hvis man skal gøre det tidligere, netop for at man undgår at komme ind i ekspropriationsmæssige regler, som jo i så fald gør, at man skal give en erstatning.
Men det er det, jeg er i gang med at undersøge, og det vil jeg selvfølgelig også vende tilbage til Folketinget omkring.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-01:
Tusind tak for et glædeligt svar.
Jeg tror, at rigtig mange høns og dyreelskere bliver glade for at høre, at ministeren fortsat vil udfase burhøns.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om, hvornår ministeren vil indkalde til forhandlinger om den her udfasning.
Jacob Jensen (V), 2023-02-01:
Der er jo forskellige muligheder.
Vi har, som jeg har fået det oplyst, i dag syv ægproducenter, der producerer burhønseæg, og det svarer til ca. 17 pct. af det samlede antal producerede æg i Danmark.
Så det kræver selvfølgelig også, at der er en dialog med erhvervet.
Men mit budskab er, at de 12 år selvfølgelig er det, der er vurderingen.
Kan det gøres hurtigere, vil jeg gerne, også i den mellemliggende periode, kigge på, om vi kan gøre noget yderligere for dyrevelfærden for burhønsene.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan i hvert fald indledningsvis bekræfte, at Post Danmarks ledelse har besluttet at reducere antallet af udleveringssteder med ca. 200 på grund af nedgang i pakkemængderne.
Post Danmarks net af udleveringssteder vil efter reduktionen fortsat være omfattende, endda mere omfattende end for 5 år siden.
Endelig kan man også få omdelt sin pakke helt frem til bopælen, men det er selvfølgelig lidt dyrere.
Men det er sådan, at indsamling og omdeling af pakker i dag foregår i konkurrence mellem en række større postvirksomheder.
Alle disse postvirksomheder har et vidtforgrenet net af udleveringssteder.
En undersøgelse foretaget af ministeriet før jul viste, at GLS har 1.750 pakkeshops, Bring har 1.281 pakkeshops og DAO/Bladkompagniet har 1.100 pakkeshops.
Disse virksomheder er ligesom Post Danmark landsdækkende.
Der er således god adgang til at få befordret sine pakker i Danmark.
Så til slut må jeg også sige, at jeg ikke vil gøre mig til dommer i en sag, hvor postvirksomhederne skal kappes om at levere den bedst mulige service til deres kunder.
Post Danmark kan ligesom andre virksomheder stå i en situation, hvor det er nødvendigt at reducere omkostningerne, når markedet ændrer sig i nedadgående retning.
Det er i tråd med lovgivningen, idet Post Danmark skal drives forretningsmæssigt.
Det betyder samtidig, at jeg som minister hverken kan eller skal involvere mig i beslutninger af forretningsmæssig karakter.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-01:
Så jeg kan næsten forestille mig, at ministeren ikke er enig i, at de her lukninger, som PostNord varsler, er en forringelse af servicen over for borgerne.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-01:
Altså, vi taler om det samlede projekt, når vi siger, at det er stort.
I Alternativet mener vi jo, at Lynetteholmen er en katastrofe for både miljø og klima og et projekt med et ret stort demokratisk underskud.
Der er mange spørgsmål, og ministeren kan være sikker på, at vi nok skal komme til dem alle sammen.
I forhold til temaet for mit spørgsmål i dag handler det jo om finansieringen.
Den forrige regering var så stålsat på, at Lynetteholmen var selvfinansieret, at den tidligere minister faktisk insisterede på, at en journalist fra B.T. skulle godtage den præmis, hvis der overhovedet skulle laves et interview.
Nu har vi en udenrigsminister, nuværende udenrigsminister, der på pressemødet den 5. oktober 2018 var statsminister og præsenterede Lynetteholmen som et kinderæg, og som udtaler: »Og det er jo det, der er det unikke ved det her, det er, at vi, uden at vi skal henvende os til skatteborgerne i det ganske danske land, altså har en mulighed for at lave en fantastisk udvikling af København, som kommer hele Danmark til gode.«
Men kan vi være sikre på, at det ikke er danske skatteborgere i det ganske danske land, som skal betale noget her, altså at skatteborgere i Vestjylland f.eks. ikke skal betale en omfartsvej, der går omkring København?
Forstår ministeren den bekymring, og mener ministeren, at det er fair, hvis skatteyderne skal have penge op af lommen til at finansiere Lynetteholmen?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Tak, formand, og tak til ordføreren for spørgsmålet.
Det er sådan, at Lynetteholmsprojektet i grove træk består af to økonomier.
Anlægget af halvøen vurderes at koste ca. 3,3 mia. kr., og de udgifter forventes fortsat at finansieres fuldt ud af indtægterne ved at modtage jord.
3,3 mia. kr. er mange penge.
Men det er ikke i nærheden af at være hverken danmarkshistoriens eller Københavns største anlægsprojekt – bare for at slå det fast i forhold til antydningen i spørgsmålet.
Dernæst kommer fasen, hvor halvøen skal byudvikles.
Byudviklingen har et langt perspektiv, og der er ikke truffet konkret beslutning om den endnu.
Eksterne rådgivere har vurderet, at byudviklingen i det, man kalder Østhavnen, hvor Lynetteholmen er langt den største bidragsyder, giver værdier på den gode side af 17 mia. kr., hvorfor det formentlig er det, ordføreren hentyder til.
For at kunne byudvikle området skal der i sagens natur etableres den nødvendige infrastruktur.
Det kunne være en metro og en vejtunnel.
Så jeg deler sådan set spørgerens opfattelse, hvis jeg må forstå det sådan, af, at statskassen ikke behøver at bidrage til byudvikling i Østhavnen.
Tværtimod er det sådan, at byudviklingen i Østhavnen kan bidrage til, at vi kan løse nogle bredere trafikale problemer, f.eks. ved en fuld østlig ringvej helt ud til Københavns Lufthavn, sådan at vi kan lede biltrafikken nordfra uden om Københavns centrum, eller ved at der bliver bygget en længere metrostrækning, der også betjener Amagerbrogade og aflaster strækningen under havnen, hvor der allerede er trængsel i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-01:
Tak, formand.
Er det regeringens holdning, at Lynetteholmen – Københavns og danmarkshistoriens største byudviklingsprojekt – skal gennemføres, uden at statskassen skal betale en krone?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Det er jo heldigvis sådan, at markedskræfterne fungerer, og det er det, der i sidste ende også giver den bedste service til borgerne.
Det er jo, når vi lader markedskræfterne regere og agere.
Jeg kan ikke svare på, hvad der vil være taktisk smart af PostNord eller andre ting, og jeg vil faktisk slet ikke blande mig i, om det er en klog beslutning eller ej.
Det er en beslutning, som jeg holder armslængde til.
Det skal og bør man gøre som politiker.
Derfor overlader jeg det trygt til markedskræfterne at sørge for en fornuftig fordeling af pakkeudleveringssteder.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-01:
Det er jeg faktisk glad for at høre, for mit næste spørgsmål vil nemlig lede frem til, at Bring jo nu har åbnet for, at de gerne vil overtage de pakkeudleveringssteder, som PostNord overvejer at nedlægge.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Isoleret set vil der jo være nogle borgere, som oplever en forringelse, hvis der nu er et pakkeudleveringssted, som lukker.
Men jeg tror, jeg er enig med ordføreren i, at det er vigtigt, at vi sikrer fri konkurrence på det her område, for så vil der være endnu flere i Danmark, som vil opleve en serviceforbedring, ved at der er sikret fri konkurrence.
Derfor tror jeg faktisk, at ordføreren og jeg er ret enige i det her spørgsmål.
Men jo, den enkelte borger, det enkelte samfund vil jo, indtil en anden operatør ser et potentielt marked, opleve en forringelse.
Jacob Jensen (V), 2023-02-01:
Tak for spørgsmålet, og tak til fru Helene Liliendahl Brydensholt for at sætte fokus på det meget vigtige emne, og jeg vil også gerne starte med at understrege, at dyrevelfærd er et område, som ligger både regeringen og selvfølgelig dermed også mig meget på sinde.
Vi er generelt gode til at passe på vores dyr herhjemme, men der er stadig nogle områder, hvor der er behov for at have en ekstra indsats, og det gælder eksempelvis også i forhold til burhøns.
Hønerne i burægproduktionen er begrænsede i forhold til deres mulighed for at udfolde deres naturlige adfærd såsom eksempelvis at bevæge sig frit og baske med vingerne og støvbade, og derfor er det fortsat regeringens ønske, at dyrevelfærden for æglæggende høner skal styrkes ved at udfase produktionen af buræg i Danmark.
Jeg har bedt mit ministerium om at afsøge, om der findes hurtigere veje end de 12 år, som det er vurderet nødvendigt for at undgå ekspropriation, og jeg vil også gerne undersøge, om det er muligt at forbedre burhønernes forhold, indtil en fuld udfasning er sket.
Det skal selvfølgelig undersøges til bunds med øje for både dyrevelfærden og for de landmænd, der inden for reglerne i dag producerer buræg.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi skal have udfaset produktionen af buræg i Danmark, og det står jeg som ansvarlig minister på området fast på.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-01:
Tak skal du have, og tak til ministeren for at komme her i dag og besvare mit og Alternativets spørgsmål.
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Det er 4 mia. kr., som jeg også lytter mig til fagfolk peger på det vil koste at implementere hele det faglige oplæg fra Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsens side til en 10-årsplan for psykiatrien.
Og det er korrekt, at man så lavede en aftale før folketingsvalget.
Problemet var bare, at man ikke påtog sig politisk at finde pengene til også at kunne lave en samlet 10-årsplan.
Det var godt, at man fandt finansiering til 2 år, hvis man vil skære det ud på den måde, men der mangler jo så de sidste 8 år.
De penge skal jo anvises og finansieres konkret, ellers er det jo bare store ord og store løfter til psykiatrien, uden at der er den fornødne økonomi bag.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Nu står der jo i aftalen, at der skal findes de tilstrækkelige midler til at implementere det, så jeg skal bare forstå, om de 3 mia. kr. er den samlede finansiering til at implementere alle anbefalingerne, eller om det bare er et tal, man har skrevet, vel vidende at beløbet sagtens kan blive måske halvanden gang eller dobbelt så stort?
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Jeg tror, det er vigtigt at præcisere, at det faglige oplæg, der er lavet fra Sundhedsstyrelsen og Socialstyrelsens side, jo ikke er med 37 initiativer, men 37 anbefalinger.
De anbefalinger skal omsættes nu til reelle, konkrete politiske initiativer – initiativer, der skal gøre en forskel for de mennesker, som det her handler om, og som i sidste ende er patienter i psykiatrien og deres pårørende.
Det er derfor, vi som regering har taget på os at finde finansiering til at kunne lave en samlet 10-årsplan for psykiatrien og ikke bare den her ad hoc-finansiering, som der har været igennem alt for mange år fra Christiansborgs side.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Jeg tror, det er rigtigt, at det eneste parti, der ikke var med, var Moderaterne, og jeg formoder, at de tilslutter sig nu.
Men ministeren siger både, at man vil finde det tilstrækkelige antal milliarder til at implementere alle initiativer, og siger også samtidig, at man vil afsætte 3 mia. kr., og jeg skal bare høre, hvilke af de to udsagn jeg skal forlade mig på.
Så kan ministeren være mere præcis i forhold til det og dermed også mere præcis, i forhold til hvor det så er, vi finder finansieringen til de 3 mia. kr.
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Det er korrekt, at der før folketingsvalget blev lavet en aftale om en 10-årsplan for psykiatrien.
Problemet med aftalen var bare, at der ikke var fundet finansiering til en 10-årsplan, og det er jo den opgave, vi har påtaget os som regering, ved at vi med regeringsgrundlaget nu har givet hinanden hånd på, at vi vil finde de milliarder, der er behov for, for at vi kan lave en fuldt finansieret 10-årsplan for psykiatrien, så vi på den måde har løftet psykiatrien med 3 mia. kr. ekstra om året.
Det er helt afgørende for, at vi også kan komme i mål med nogle af de ambitiøse anbefalinger, som det faglige oplæg lægger op til.
Men det kræver jo også, at man krone for krone finder pengene.
Vi var en del af aftalen – jeg tror sådan set, nærmest alle partier i Folketinget var en del af aftalen fra før folketingsvalget – men desværre rakte finansieringen jo ikke til en 10-årsplan.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Tak for svaret.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad de der 3 mia. kr. i virkeligheden betyder.
For med den brede aftale, der blev lavet, om en 10-årig psykiatrihandlingsplan blev det vedtaget og partierne forpligtede sig til at gennemføre de 37 anbefalinger fra det faglige oplæg fra Socialstyrelsen og Sundhedsstyrelsen, og partierne forpligtede sig også til at finde den tilstrækkelige finansiering til at gennemføre initiativerne i løbet af den 10-årige periode.
Derfor er jeg lidt nysgerrig på de 3 mia. kr.: Hvad betyder det konkret?
Hvordan adskiller det sig fra det, der står i psykiatrihandlingsplanen?
Betyder det, at der er afsat maks. 3 mia. kr.?
For det, der stod i psykiatrihandlingsplanen, var jo, at man skulle finde den tilstrækkelige finansiering til at implementere alle 37 anbefalinger.
Eller betyder de 3 mia. kr., at der allerede nu her med det første års finanslov vil blive afsat yderligere midler ud over de 0,5 mia. kr., der blev vedtaget med psykiatrihandlingsplanen?
Så hvad betyder de 3 mia. kr.?
Hvornår er det, de bliver investeret, og hvordan bliver afløbet i forhold til de 3 mia. kr.?
Og er de 3 mia. kr. et loft?
Derudover synes jeg også, spørgsmålet om, hvor de 3 mia. kr. så kommer fra, er lidt interessant.
For det, der fremgår af regeringsgrundlaget, er jo bare, at der bliver afsat 3 mia. kr., uden at der bliver anvist nogen form for finansiering.
Og det er jo temmelig relevant, om det er en finansiering, som man forventer skal findes inden for området, som man f.eks. gør med lønløftet, hvor løftet skal findes gennem effektiviseringer i kommuner og regioner, eller om det er nogle midler, som regeringen har tænkt sig at lægge på bordet – altså finansiering, som regeringen selv kommer med.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren kunne uddybe lidt, hvilken finansiering der ligger bag de 3 mia. kr.
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen mener, at psykiatrien har behov for et markant løft, og med regeringsgrundlaget har regeringen lagt et tårnhøjt ambitionsniveau for psykiatrien med historisk store investeringer.
Med yderligere 3 mia. kr. i en ny 10-årig psykiatriplan vil bevillingen til psykiatriområdet være øget med 4 mia. kr. om 10 år, og den massive investering i psykiatrien skal selvfølgelig danne grundlaget for, at vi kan få en markant styrket og bedre psykiatri.
I forhold til de yderligere 3 mia. kr. vil vi i regeringen grundigt forberede at præsentere et udspil til en ny psykiatriplan og invitere til forhandlinger efterfølgende herom med Folketingets partier.
Nu handler det om at få det omsat til virkelighed, så vi for alvor kan give psykiatrien det nødvendige løft og endelig også ligestille indsatsen for psykiske lidelser med indsatsen for de fysiske lidelser.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at de nuværende forhold i landets akutmodtagelser er patientsikre, når vi hører historier om ambulancer, der holder i kø foran landets akutmodtagelser?