runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Tak for spørgsmålet.
Og lad mig bare dele en oplevelse fra efter folkemødet.
Det er rigtigt, at da vi tog til folkemødet i juni, valgte jeg at lade den sådan mere traditionelle partiledertale ligge og tale om unge og psykisk sårbarhed.
Og jeg har aldrig i mit efterhånden lange politiske liv fået så mange kommentarer efter en tale som netop den – fra rigtig mange unge, der selv oplever at være i en situation, hvor de har svært ved at overskue deres liv og faktisk også finde glæden ved det, og fra endnu flere forældre, lærere og andre, der arbejder med de unge.
Så vi har her at gøre med noget, der er rigtigt.
På papiret har danske børn og unge jo nok i virkeligheden aldrig haft det bedre, end de har nu – men der er rigtig mange, der er kede af det, og rigtig mange, der har svært ved i deres liv at få enderne til at mødes, tingene til at hænge sammen.
Jeg vil ikke påstå, at jeg har svaret på, hvad det er, vi skal gøre i sin fuldstændighed.
Jeg tror, at det er mange ting sat sammen.
Der er noget med konkurrencen i det her samfund, og der er også noget med den måde, vi har indrettet vores uddannelsessystem på, som jeg tror presser nogle af vores børn og unge.
Så jeg tror – jeg kan ikke nå at svare fyldestgørende på det på 1 minut – at vi bliver nødt til at kigge flere forskellige steder hen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Tak for det, og tak for talen til fru Mette Frederiksen.
Jeg vil gerne spørge ind til en ting, som fru Mette Frederiksen kom ind på under det andet punkt, nemlig at vi mangler tid og omsorg i velfærdssamfundet.
Det taler både ind i det punkt, men egentlig også i fru Mette Frederiksens tale på folkemødet på Bornholm i år, som jeg selv var meget glad for, fordi den netop talte ind i den mistrivsel, der er blandt unge mennesker i vores samfund i dag.
Jeg tror, det er et sted mellem 6 og 8 pct. af unge mennesker, der føler sig ensomme hver dag.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge nærmere ind til, altså i et oprigtigt nysgerrigt spørgsmål, i forhold til hvordan vi får bugt med det.
For vi kan skabe et nok så godt velfærdssamfund, et nok så godt samfund i fremtiden, men hvis de mennesker, der skal bebo det og tage vare på det, ikke har det godt, så bliver det en lille smule svært at passe på det.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Nej, det vil formanden for Socialdemokratiet aldrig påstå at det er.
Men det kunne så være, at vi for dem, der måtte lytte med, lige skal have på plads, at tidligere var tilskuddet til fri- og privatskoler på 71 pct.
Oprindelig var det på 75 pct., så blev det sænket, og nu bliver det så forhøjet igen.
Der ønsker vi så at sige, at vi bliver nødt til at bruge ressourcerne dér, hvor der er flest børn.
Ja, det er i hvert fald interessant at høre, hvad regeringens holdning er.
Det kan jo være, vi får den at vide senere i dag, for Socialdemokratiets holdning er klar, nemlig at burkaen ikke hører til i det danske samfund, ligesom den i øvrigt ikke hører til i andre samfund.
For dem, der måtte tænke det anderledes, skal vi måske minde hinanden om, at en del af den indsats, vi har gjort i eksempelvis Afghanistan, imod Taleban var for kvinders frihed til ikke at gå rundt i en burka, og nu skal vi så diskutere det i vores eget samfund.
Så for at sikre ligestilling mellem mænd og kvinder, imødegå de problemer, der er med parallelsamfund, og i øvrigt sikre et frit, demokratisk Danmark, synes jeg ikke, vi skal have burkaer i Danmark.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Tak for det.
Hvis jeg kan få lidt ro til det, vil jeg gerne spørge ind til den grønne omstilling.
Regeringen har jo præsenteret et udkast til energiforlig, og vi kommer med en klimaplan.
For ikke mere end en uges tid siden satte vi en milliard af til mere vedvarende energi, og i dag er der indgået en aftale på 105 millioner til udbygning af solceller.
Jeg mangler lidt at få nogle meldinger fra Socialdemokratiet på, hvad man selv vil på den dagsorden.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre om det.
Kommer der et samlet energiudspil, kommer der et klimaudspil, hvor mange penge har man tænkt sig at prioritere på den grønne omstilling, har man sat sig klimamål for fremtiden, hvilket regeringen har?
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Jeg tror, at nogle kan drage nytte af psykologbistand og -hjælp, men jeg tror, det er et forkert sted at kigge hen, hvis man tror, at det er svaret til alle.
Jeg tror lige så meget, at vi har behov for at få etableret nogle stærke, gode relationer mellem børn og voksne, som ikke altid skal have et professionelt islæt.
Jeg tror simpelt hen, vi er i en tid, hvor rigtig mange børn og unge i Danmark mangler tid, ordentlig tid, sammen med voksne mennesker: deres forældre, deres bedsteforældre, men også andre.
Og vi begynder jo nu at se nogle nye projekter vokse op, eksempelvis headspace, som baserer sig på unge til unge-hjælp, og som baserer sig på frivillighed, og det tror jeg for mange kan være et lige så godt svar.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Tak for svaret.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge fru Mette Frederiksen om, hvad der egentlig er forskellen på, at et ungt menneske brækker benet, og at et ungt menneskes psyke knækker.
Altså, hvorfor er det, at det ene skal være gratis, og at det andet ikke skal?
I England har man valgt at tilbyde 500.000 englændere gratis psykologhjælp, hvis de har været angstramte, og der har man sagt, at det vil være selvfinansierende på sigt.
I mere end 40 kommuner i Danmark har man nu indført gratis psykologhjælp til alle unge, fordi man tror på, at det har en forebyggende effekt.
Tror fru Mette Frederiksen ikke, at man ved at indføre gratis psykologhjælp til unge netop vil være med til at forebygge, at der er nogle af de unge, der kommer helt ind i det psykiatriske system, altså at man kan forebygge, at de bliver syge, og sikre, at de ligesom får den hjælp, de skal bruge, tidligt i forløbet?
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
To ting: Først vil jeg sige, at jeg er utrolig glad for, at vi er mange, der er optaget af det her spørgsmål, og det tror jeg også er afgørende for, om vi kan finde løsningerne.
Dernæst vil jeg gerne advare mod at tro, at det her alene er et spørgsmål om lovgivning, for jeg må sige både som politiker, men også som helt almindeligt menneske i Danmark og som mor, at jeg tror, at der også er andre ting, der spiller ind.
Jeg tror slet ikke, vi må undervurdere, at vi har den første ungdomsgeneration, der lever en rigtig stor del af deres liv på de sociale medier.
Det pres, der er der, og den konkurrence, der er der, tror jeg er mindst lige så potentielt skadelig og udfordrende som det pres og den konkurrence, der kan være andre steder.
Så det er egentlig bare en appel til, at vi sørger for at have øjnene åbne over for de forskellige ting, som jeg tror spiller ind.
Med hensyn til gratis psykologhjælp tror jeg, der er unge, der har behov for at kunne komme til en psykolog, men heller ikke her tror jeg selv, at psykologbistand er svaret på alle udfordringerne, og jeg vil nok egentlig også gerne advare mod at gøre alle vores unge til nogle, der har behov for professionel hjælp, endsige til syge, for det tror jeg heller ikke er rigtigt.
Nogle har behov for psykologhjælp og- bistand, men jeg tror ikke, at det gælder alle.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg plejer jo at spørge til uddannelsesloftet, men i dag tror jeg at jeg vil spørge om noget lidt andet, for jeg blev rigtig positivt overrasket over fru Mette Frederiksen, da fru Mette Frederiksen på folkemødet begyndte at italesætte det her med unge, der er pressede, og det har også været nævnt lidt i debatten i dag.
Jeg oplever også en generation af unge, der er rigtig pressede.
De er pressede af de forventninger, vi stiller til dem, de er pressede af de politiske reformer, der er blevet lavet, bl.a. uddannelsesloftet, og så tror jeg også, at de generelt er stressede over det karakterræs og den verden, de oplever i dag, også selv om de har det godt og bedre end mange andre generationer.
Vi har tænkt en del over i SF, hvad man kan gøre ved det her, og vi har foreslået den her ro på-reform, hvor man skal forebygge, at de unge bliver presset.
Men man kan måske også gøre noget andet, man kan også helbrede dem tidligere, og det hørte jeg egentlig også fru Mette Frederiksen snakke om.
Derfor har vi i lang tid og i flere kommuner arbejdet for at indføre gratis psykologhjælp til unge.
Det har SFU kæmpet for, det har vi kæmpet for, og jeg tror egentlig også, at DSU har kæmpet for det, og derfor vil jeg høre, om fru Mette Frederiksen synes, at det er en god idé at indføre gratis psykologhjælp til unge i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Men begge virkeligheder lever jo desværre side om side i Danmark.
Det er rigtigt, at vi heldigvis har mange med udenlandsk baggrund i Danmark, der klarer sig godt.
Man kan måske gå så langt som til at sige, at i dag ville vi have svært ved at få vores samfund til at hænge sammen, hvis ikke det var for alle dem med udenlandsk baggrund, der kører vores busser, der opererer os, når vi er på sygehuset, som passer vores ældre, som står på apoteket nede i Centrumgaden i Ballerup, når jeg kommer ned, eller som varetager alle de andre arbejdsfunktioner, der er.
Men der er også en anden virkelighed, og den virkelighed bliver vi nødt til at diskutere ligeså konkret og ligeså direkte som den første virkelighed: Der er imamer i Danmark, der trækker deres tilhørere væk fra det danske samfund; der er piger, der bliver undertrykt i religionens navn.
Det skal vi bekæmpe.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Altså, jeg synes, det er ærgerligt, at man, når der nu er så meget, man kan være rigtig uenige om, så opfinder uenigheder.
For på det her punkt synes jeg faktisk det er vigtigt at forsøge at skabe i hvert fald et håb og en samling omkring nogle helt grundlæggende og basale ting.
Over 70 pct. af ikkevestlige indvandrere er i arbejde, mindre end 3 pct. har nogen sinde været kriminelle og kontakt med ordensmagten.
Altså, det store, brede flertal fungerer i det danske samfund.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Jeg synes, det er for overfladisk en formulering og betragtning.
Dermed bliver det jo en del af den diskussion, vi havde før.
Selvfølgelig kan man bo og leve og være integreret i Danmark og have en anden religion end den, de fleste har i Danmark.
Det gælder, hvad enten man kommer her som sikh eller muslim eller har en tredje religion med sig.
Og det lykkes for rigtig mange mennesker, men det kræver jo, at religionen så at sige bliver placeret længere nede end det, der definerer vores samfund, nemlig de demokratiske beslutninger og de demokratiske spilleregler.
Statsministeren nikker: så langt, så godt.
Der er jo en gruppe i Danmark, der ikke så at sige funderer deres liv, hvad angår religion, i den rigtige rækkefølge, og hvor religion bliver brugt f.eks. som et argument for, at kvinder ikke skal være en del af arbejdsmarkedet, at unge ikke må gifte sig med hvem, de vil gifte sig med, og hvor der er imamer, der prædiker værdier og holdninger, der ikke er forenelige med det danske samfund.
Der spiller religionen selvfølgelig en rolle, og når den spiller en rolle på den måde, er det uforeneligt med at sikre en god integration, desværre.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Tusind tak for talen.
Der er meget, vi er enige om at være uenige med regeringen om, ikke mindst på det grønne område, hvor klimaambitionerne åbenbart er sat på hold og forhandlingerne om et bredt energiforlig er udskudt, fordi regeringen på det område har for travlt, uden at vi rigtig ved med hvad.
Men jeg vil også sige, at det jo ikke er nogen kunst i opposition at finde noget at være uenig med regeringen i.
Det er jo typisk derfor, man er i opposition.
Derfor er det ofte sværere at finde noget, man kan være enige om.
Det har på udlændingeområdet ofte faldet fru Mette Frederiksen lidt lettere end mig, og det tilkommer nok ikke mig at forsvare regeringens udlændingepolitik.
Jeg ville nok – mod min natur – få svært ved at finde ordene, hvis jeg skulle forsvare det hele fra ende til anden.
Derfor blev jeg også opmærksom, da jeg syntes, statsministeren sagde noget rigtigt og noget vigtigt i sin tale i tirsdags.
Så i forlængelse af hr. Jakob Ellemann-Jensens spørgsmål vil jeg egentlig bare sige, at når statsministeren sagde, og jeg citerer: »Integration handler ikke om hudfarve, ikke om religion, det handler om at vælge Danmark til« – er fru Mette Frederiksen så ikke enig i det?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Det vil så sige, at ordføreren sådan set står ved, at ordføreren mener, at det fremadrettet skal være sådan, at det er for de bedst bemidlede forældre; at de danske forældre altså skal grave dybere i lommerne for at kunne vælge en anden skole end kommuneskolen.
Så vil jeg bare sige, at betragtningen om økonomien jo ikke passer.
Det hænger jo ikke sammen.
Det, regeringen har foreslået, er, at man hæver medfinansieringen til 76 pct., og i min matematikbog er 76 pct. et lavere tal end 100 pct., og derfor er det jo en besparelse, hver gang nogle vælger en friskole.
Mener Socialdemokratiets formand, at 76 er et højere tal end 100?
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Lad os først og fremmest lige set på, hvordan det var for få år tilbage.
Dengang var tilskuddet til fri- og privatskoler markant mindre, end det er i dag.
Hvad er der sket sideløbende med, at tilskuddet er blevet forhøjet?
Der er sket det, at man i mange kommuner har været nødsaget til at skære ned på folkeskolen på grund af stramme offentlige budgetter.
Og når vi ser begge bevægelser på en og samme tid, bliver vi nødt til at gøre op med os selv, om det er den udvikling, vi vil have.
Vi er tilhængere af at have en stærk folkeskole, vi er også stærke tilhængere af, at der er et alternativ – det har vi i øvrigt haft i Danmark igennem rigtig mange år – men vi skal også bruge pengene rigtigt.
Og når vi kan se, at der mange steder mangler ressourcer i folkeskolen til at sikre en ordentlig undervisning, og når vi samtidig ser en regering, der sætter tilskuddet til privatskolerne op, bliver det altså en prioriteringssag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Det er vi simpelt hen rørende enige om, og fru Mette Frederiksen er jo dermed også enig med statsministeren; jeg har en kopi hernede af statsministerens tale fra i tirsdags, for den trænger vist til lige at blive genopfrisket.
Man kan nemlig blive integreret i Danmark, hvis man vil, uanset religion.
Det var bare ikke det, fru Mette Frederiksen sagde i tirsdags, og fru Mette Frederiksen lagde statsministeren det i munden, at religion ikke havde noget med integration at gøre.
Det kan det meget vel have med manglende integration.
Så blot: Vi er enige.
Man kan sagtens blive integreret i Danmark.
Det tror jeg der er mange mennesker der er beroligede over Socialdemokratiet stadig væk mener man kan, selv om man tilhører en religion.
Tak for det.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Selvfølgelig kan man blive integreret i Danmark, hvis man vil, og det er vel sådan set det, der er afgørende for, om det også lader sig gøre: at man, når man kommer hertil, hvad enten man er flygtning eller udlænding, griber de muligheder, der er i det danske samfund, men at man også stempler ind i det fællesskab, Danmark nu engang er, bliver en del af arbejdsmarkedet, lærer vores sprog, bliver aktiv i foreningslivet, engagerer sig i sine børns skole, men at man selvfølgelig også vedkender sig de grundlæggende demokratiske frihedsrettigheder, hvorpå Danmark er bygget, og dermed ligestilling mellem kønnene og individets ret til at leve det liv, man nu engang vil leve.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Tak for det, formand.
Det er altid godt med et varsel, så man er superklar.
Og tak til Socialdemokratiets formand for talen.
Jeg havde lejlighed til her i tirsdags at se dele af det populære politiske magasin på DR2, Debatten, hvori fru Mette Frederiksen også medvirkede, og der kommenterede fru Mette Frederiksen statsministerens tale og havde bidt mærke i noget, som jeg i den grad også bed mærke i, i statsministerens tale.
Det er min oplevelse, at jeg måske havde forstået det lidt bedre, og det kan vi jo råde bod på nu, for jeg blev egentlig lidt forundret over fru Mette Frederiksens syn på, om man kan blive integreret i Danmark, hvis man vil.
Så er integration mulig, hvis man vil Danmark, eller umuliggøres den, hvis man bekender sig til en religion?
Stine Brix (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg syntes jo, det var rigtig, rigtig godt, at Socialdemokratiets top ændrede holdning til produktivitetskravet på sygehusene.
Det var meget tiltrængt, og jeg syntes, det var rigtig glædeligt, at man lyttede til de bekymringer, der blev givet udtryk for fra personalet på sygehusene.
Jeg tror også, at det har været meget, meget afgørende for den aftale, der landede i går, og som jo betyder, at produktivitetskravet nu er landet i skraldespanden, og mon ikke regeringen har kunnet lytte sig til, at der nu var et flertal i Folketinget, som ikke syntes, det var en god idé?
14,7 mia. kr. vil regeringen skære på uddannelse de næste 4 år.
Så nu, hvor vi har droppet den her måde at styre på på sygehusene, når nu vi er gået væk fra den her tankegang som et styringsredskab på sygehusområdet, mener Socialdemokratiet så også, vi burde gøre det på uddannelsesområdet?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren talte jo meget om decentralisering versus centralisering.
Jeg er sådan set enig i den overordnede betragtning om, at vi skal sikre et Danmark i bedre balance og sikre, at det går godt i alle dele af Danmark.
Når det så er sagt, må jeg sige, at det, som ordføreren siger, ærlig talt klinger noget hult, når man samtidig har Socialdemokratiets formands meldinger om de frie grundskoler in mente – det var op til, at Socialdemokratiet, for ikke så længe siden, holdt deres kongres.
Der sagde Socialdemokratiets formand, at man ville skære i tilskuddet til de frie skoler.
Friskoler er jo ikke bare privatskoler inde i byerne.
Friskoler er også friskoler, der er opstået ude i landdistrikterne, på baggrund af at kommunerne mange steder har besluttet at lukke den lokale kommuneskole.
Så har forældrene gennem et lokalt engagement møjsommeligt fået stablet en friskole på benene, så man sikrer udvikling lige præcis ude i lokalsamfundene.
Det må jeg forstå at ordføreren vil straffe med et mindre tilskud.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Altså, nu taler ordføreren jo så også om den regering, som Dansk Folkeparti er parlamentarisk grundlag for, og som fortsat er i en intern afklaringsproces med sig selv.
Jeg har sådan set ikke behov for en afklaring, i forhold til hvad vi skal mene om burkaen.
Det er jo der, hvor vi adskiller os fra i hvert fald nogle i det liberale Danmark.
For for mig kan det at være optaget af frihedsrettigheder aldrig veksles til undertrykkelse.
Derfor kan man ikke forsvare burkaen med, at man mener, at det er et menneskes ret til at gøre det, vedkommende nu mener er det rigtige.
Så jeg er imod burkaen – jeg kan næsten ikke sige det stærkt nok – men vi kommer jo ikke uden om, at der også er nogle dilemmaer i forbindelse med et forbud, herunder, hvad det er for en sanktion, vi skal indføre.
Skal politiet så at sige tage tøjet af vedkommende
Skal vi have fængselsstraf?
Skal vi have bødestraf?
De ting vil vi gerne diskutere med Folketingets øvrige partier.
Men retningen og målet er klare.
Peter Skaarup (DF), 2017-10-05:
Men prøv at høre: Nu har vi en statsminister, der siger, at der er nogle indvandrere i Danmark, der gør det vældig godt, der gerne vil Danmark, der gerne vil integrere sig, og så har vi herovre nogle grupper i vores samfund, der absolut ikke vil det, der fortsætter med at undertrykke kvinder, lever i parallelsamfund, ikke rigtig gider Danmark.
Så er det, vi i Dansk Folkeparti siger: Lad os da så vise i hvert fald et markeringssignal her, som er til at forstå, nemlig at vi ikke gider have nogle mennesker, der ikke kan integrere sig, ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Så siger Socialdemokratiet: Nej, vi må lige afvente og høre, hvad nogle andre partier vil sige; vi er imod burkaen, ja, men vi skal lige afvente.
Hvorfor ikke bare gøre det?
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Først om burkaen – og jeg synes sådan set godt, vi kan tage niqabben, som jo ligner burkaen, med i samme diskussion: Jeg ser den, og det er helt rigtigt citeret, som noget af det mest kvindeundertrykkende, og jeg mener ikke, at den hører hjemme i noget samfund, og selvfølgelig slet ikke i det danske samfund.
Så jeg synes, vi skal finde en måde at få burkaen ud af vores gadebillede og ud af det, som er et parallelsamfund, på.
For jeg betragter ikke burkaen som en beklædningsgenstand.
Jeg betragter reelt burkaen som strukturel undertrykkelse af det ene køn, og det vil jeg aldrig nogen sinde hverken forsvare eller legitimere.
Dermed køber jeg altså heller ikke ind på det, som jeg kan høre er en del af den offentlige diskussion, nemlig at det skulle være en frihedsrettighed for mænd at undertrykke kvinder ved at have burkaen i Danmark.
Så vi er imod burkaen, og vi vil gerne sikre, at burkaen ikke er en del af det danske samfund.
Så må vi diskutere med hinanden her i Folketinget, hvordan vi gør det klogest og bedst, for i hvert fald hvad angår sanktionerne, er der altså også nogle åbenlyse dilemmaer.
Peter Skaarup (DF), 2017-10-05:
Jeg kunne godt lide, at fru Mette Frederiksen som Socialdemokratiets formand og ordfører her i dag sagde, at det var vigtigt med initiativer mod parallelsamfund – og efterlyste dem.
Der har jeg forstået det sådan – og der hører vi jo i Dansk Folkeparti til dem, der mener, at det faktisk ville være et vigtigt initiativ, hvis vi fik et forbud mod burkaer i det offentlige rum – at Socialdemokratiet på det punkt så afventer, hvad det er, Venstre og regeringen vil spille ud med på det område.
Jeg kunne godt tænke mig, at fru Mette Frederiksen fortalte os, hvad baggrunden for, at man venter, er.
Man efterlyser selv nogle flere initiativer mod parallelsamfund.
Her har vi et oplagt et af slagsen.
Hvorfor skal vi så vente med at tage stilling, til nogle andre partier har gjort deres stilling op?
Hvorfor ikke bare gøre det nu – altså indføre et forbud mod burkaer?
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Jeg håber meget på, at vi efter et folketingsvalg kan samle et flertal, der vil uddannelserne, og det tror jeg faktisk vi kan.
Og jeg har selvfølgelig også noteret mig, at et parti som Det Radikale Venstre ligesom Enhedslisten og Socialdemokratiet er optaget af det her spørgsmål.
Og så må vi jo gøre tingene i den takt, vi har økonomi til at kunne gøre det, fordi der også er andre hensyn at tage.
Altså, i min tale i dag brugte jeg også tid på de ældre.
Jeg synes ikke, at vi alle steder har en ældrepleje, der har en kvalitet og et niveau, som vi kan være bekendt, og der er også udfordringer på sundhedsområdet.
Så vi har mange opgaver foran os, men vores retning tror jeg sagtens vi kan blive enige om, nemlig at uddannelse er vigtig, både for de unge og sådan set for hele samfundet.
Stine Brix (EL), 2017-10-05:
Jeg har to opfølgende spørgsmål.
Det første er: Betyder det, at når eller hvis der en dag kommer en socialdemokratisk regering, så vil man ikke spare 2 pct. på uddannelse?
Det andet er: Betyder det, at man vil tage fat på de 14,7 mia. kr. og forsøge at komme af med de besparelser, som regeringen nu lægger op til, og som vi jo må forvente kommer til at gå stærkt ud over den kvalitet, som der er på vores uddannelser – hvilke lærere, hvilke pædagoger, hvilke sygeplejersker vi får i fremtiden?
Vil man tage fat i at fjerne de besparelser?