runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Tak for det.
Jeg har jo lyst til at sige, at idéen om et Granskningsudvalg og en granskningskommission var en genial idé.
Det er meget ubeskedent; det ved jeg godt, men jeg skrev selv både idé og udkast til, hvordan det skulle være, faktisk en sen nattetime forud for et gruppemøde i Radikale Venstre, hvor jeg så fik det præsenteret der.
Det tror jeg fru Samira Nawa kan bekræfte.
Og så gik vi jo i Folketingssalen med den idé, og samtlige partier undtagen Radikale Venstre stemte imod.
Vi endte med et Granskningsudvalg, og vi endte med en granskningskommission.
Hvorfor gjorde vi det?
Fordi vi havde behov for et mere dynamisk og et hurtigere arbejdende organ end det, der eksisterede, som ville være stærkere end en advokatundersøgelse, som baserer sig på skriftlige kilder, men som ikke var sådan en kommission, der skulle arbejde i årevis.
Vi havde også behov for at få, i hvert fald i min optik, et organ, som ikke var under Justitsministeriets kontrol, men under Folketingets kontrol og altså nedsat parlamentarisk.
Så grundsubstansen i at have et Granskningsudvalg og en granskningskommission mener jeg stadig er lige så valid som dengang.
Men sådan et Granskningsudvalg og sådan en kommission baserer sig jo på respekten for de der fire dyder, som er tegnet heroppe, visdom, retfærdighed, mod og så den sidste derovre: selvbeherskelse.
Og selvbeherskelse kan være en svær ting; det skal jeg være den første til at indrømme.
Men hvis ikke vi har den selvbeherskelse i Folketinget at respektere, at når granskningskommissionen arbejder, lader vi granskningskommissionen arbejde, og hvis granskningskommissionen så støder på problemer og kommer og anmoder Granskningsudvalget om at få nye redskaber, så kigger vi på det i udvalget, og derudover holder vi fingrene væk, så underminerer vi fuldstændig den institution, som et enigt Folketing har besluttet sig for at nedsætte.
Hvis Granskningsudvalg og granskningskommission skal adderes med talrige samråd i alverdens udvalg, i diskussioner her i Folketinget og i løbende beskyldninger og i øvrigt foruddiskonterede beslutninger om, hvad der skal ske efter Granskningsudvalgets arbejde, så er hele grundlaget for et Granskningsudvalg og en granskningskommission eroderet.
Det handler jo simpelt hen om troværdigheden og om, om vi vil denne institution, som vi har nedsat, om vi vil, at det skal være et velfungerende organ.
Det kan man godt have sin tvivl om, når man sådan følger debatten løbende, når man ser på de her konklusioner, der bliver draget på forhånd, både delkonklusioner og helkonklusioner.
Derfor skal min opfordring bare være nøjagtig det, som jeg altid lærte af fru Birthe Rønn Hornbech, da hun var retsordfører i Venstre, at når der kører en sag ved retten eller en eller anden myndighedsinstans, så holder du din mund, hr. Jens Rohde, og afventer afgørelsen.
Og det bør vi også gøre her.
Lad nu kommissionen arbejde, og når den har færdiggjort sit arbejde, kommer der jo naturligt en politisk diskussion, fordi der kommer noget, vi skal tage stilling til.
Men det er ikke i dag, og derfor vil jeg heller ikke sige mere.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Jeg ved ikke, om det er, fordi lyden er dårlig, eller indholdet er det, men jeg forstod simpelt hen ikke det svar.
Så jeg prøver lige en gang til.
Altså, er det ikke rigtigt, at B.T. fandt ud af, at man i Statsministeriet og andre steder havde slettet sms'er og skrev en artikel om det; Ombudsmanden, altså Folketingets Ombudsmand, gik ind i sagen, og foranlediget af det valgte granskningskommissionen så at spørge specifikt til disse områder, hvorefter Ombudsmanden selvfølgelig trak følehornene til sig igen?
Er det ikke korrekt, og er det ikke et godt billede på, at hvis ikke B.T. og Folketinget og Ombudsmanden havde reageret, så havde den her undersøgelse kørt med et ufuldstændigt datagrundlag, nemlig de slettede sms'er, uden at man anede det?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Altså, det er vel helt urealistisk at forestille sig, at man, når både Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste siger, at det er de relevante værktøjer, der er brugt her, så skulle kunne købe andre værktøjer eller finde andre, som ville kunne gøre det bedre.
Jeg har fuld tillid til vores politi, og jeg har fuld tillid til vores forsvar.
Jeg ville ønske, at spørgerens parti havde det samme.
Per Larsen (KF), 2022-02-11:
En af grundene til, at jeg spørger, er, at der jo sidder dygtige folk mange steder rundtomkring.
Og vi var vidne til på et tidspunkt for nogle år tilbage, at der var hackere, som brød ind i kørekortregisteret, som jo indeholder masser af fortrolige oplysninger om millionvis af danskere.
Så det kunne jo godt være, at der måske sidder nogle rundtomkring, som er i stand til at løse opgaven og genskabe de her sms'er.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Ja, det har vi jo.
Og som jeg redegjorde for i min tale, har man jo også hørt, om Forsvarets Efterretningstjeneste mente, at der var andre værktøjer, der skulle tages i brug, og som var relevante.
Og det har ikke været tilfældet.
Vi har tillid til vores politi og vores efterretningstjenester og til, at hvis der er nogen, der kan håndtere den her opgave, er det dem.
Per Larsen (KF), 2022-02-11:
Tak for det.
Jeg har jo bemærket, at man i regeringen også har ærgret sig over, at sms'erne ikke kunne genskabes, og det får mig så til at spørge justitsministeren om, om man har skænket det en tanke, at der måske kunne være andre, der kunne genskabe de her sms'er, end politiet.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Grundlæggende synes vi, at offentlighedsloven er god, som den er.
Men vi forhandler med vores forligspartnere, som ikke har opsagt forliget.
Så indtil videre står offentlighedsloven fuldstændig, som den gør – fuldt støttet af Socialdemokratiet, Venstre og Konservative.
Nu har vi så en snak med Venstre og Konservative om, om der er nogle ændringer, som er nødvendige og relevante.
Der har i øvrigt også været møde med andre partier om præcis det samme, for hvis vi skal bevæge os ned ad den vej og ændre offentlighedsloven, er det selvfølgelig også relevant at kigge bredere.
Men ligesom med alle andre politiske processer, hvor der er et forlig, starter man selvfølgelig med forligspartierne.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-02-11:
Men så vil jeg spørge på en anden måde: Jeg har ikke hørt Socialdemokraterne eller regeringen på noget tidspunkt være positivt indstillet over for at ændre offentlighedsloven, så er regeringen det nu?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Jo, men vi forhandler jo i øjeblikket om offentlighedsloven – der er bare et forlig, og derfor forhandler forligspartierne, Socialdemokratiet, Venstre og Konservative.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-02-11:
Jeg vil gerne spørge justitsministeren, om ikke netop den her sag er en god anledning til at genbesøge offentlighedsloven, set i lyset af at Venstre siger – og jeg ved ikke, hvor meget jeg skal lægge i det – at de også gerne vil være med til at ændre offentlighedsloven.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Jeg tror godt hr. Morten Messerschmidt forstod svaret og også udmærket godt er klar over, at hvis man går ind og genbesøger det pressemøde, jeg nævnte, så vil man kunne konstatere, at der har været et systematisk og tæt samarbejde mellem regeringen og kommissionen om at tilvejebringe det materiale, som er nødvendigt for, at kommissionen kan gennemføre sin undersøgelse.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Tak for det.
Det er for at følge op på spørgsmålet om offentlighedsloven.
Vi har jo faktisk nogle medieforhandlinger, der er i gang, og de indbefatter – i hvert fald endnu – alle forligspartierne omkring lov om offentlighed i forvaltningen.
Og i regeringens medieudspil har man jo faktisk haft modet, vil jeg sige – og det vil jeg gerne rose regeringen for – til også at tage medieansvarsloven under behandling.
Altså, den vil man gerne drøfte.
Det ligger jo normalt under statsministeren, da statsministeren er pressens minister.
Men det ligger nu ovre i drøftelserne hos os medieordførere.
Der kunne man jo godt lave den kobling, at når man nu siger, at vi ønsker at kigge på medieansvarsloven, så kigger vi sådan set også på de redskaber, vi giver vores journalister for at være vores vagthund, og kigger på lov om offentlighed i forvaltningen i samme forbindelse.
Kunne det ikke være en fristende tanke?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Jeg vil bare gerne kvittere for den, synes jeg, meget afbalancerede og ordentlige ordførertale, som hr. Morten Dahlin holdt.
Jeg anerkender jo fuldstændig, at vores partier ser forskelligt på Danmarks internationale forpligtelser, både i relation til Europarådet og i forhold til EU, og at man det til trods er i stand til at forholde sig nuanceret til de forslag, som vi kommer med, og sige, at det lægger vi til side, fordi vi så har en fællesmængde, der hedder, at der er noget i den måde, tingene fungerer på i dag, der ikke er godt, og det vil vi gerne have en udredning af.
Det synes jeg er meget, meget konstruktivt og positivt – langt mere, jeg vil næsten sige modent, end det, som vi oplever fra regeringen i øjeblikket.
Så herfra blot tak for, at vi i blå blok kan være oprigtige, i forhold til at der er noget, vi er uenige om, og sådan er det.
Så lader vi vælgerne afgøre, hvem der skal være størst og mindst osv.
Men der er også en fællesmængde, hvor vi kan være konstruktive.
Tak, formand.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Tak for den imødekommenhed.
Så vil jeg bare sige, at det jo gik den unge hr. Werther ganske ilde.
Men jeg vil da gerne tage Henrik Ibsen op med et eksempel fra »En folkefjende«, hvor doktor Stockmann siger, at den, der står ene, står stærkest her i verden.
Så jeg har ikke noget problem med at stå ene her for KD.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Tak til hr. Jens Rohde, ikke mindst for Goethecitatet, som fik mig til at tænke på et andet Goethecitat, ikke fra »Faust«, men fra »Den unge Werthers lidelser«, som lyder, med formandens tilladelse, noget i retning af: Talent wird durch Einsamkeit genährt –
talent bliver næret gennem ensomhed.
For hr. Jens Rohde synes jo at sidde i sin isolerede ensomhed som ene mandat for sit parti og udvikle sit talent, for det er da dejligt, at han nu kommer os i møde på det her spørgsmål.
Jeg vil gerne give den håndsrækning til hr. Jens Rohde, at vi kommer til at forholde os nøgternt til det, som den her udredning så måtte ende med at konkludere.
Jeg føler mig ganske overbevist om, at der inden for konventionen er rum for at tage flere beføjelser tilbage til de nationale myndigheder, både parlament og domstole.
Det er jo der, sagen især er problematisk.
Og skulle det vise sig ikke at være tilfældet, går der jo ikke noget af mig ved at anerkende, at jeg har taget fejl, og det reviderer jo heller ikke mit grundsynspunkt om, at vi skal ud af skidtet.
Pernille Vermund (NB), 2022-02-11:
Jeg mener ikke, at det er menneskerettighederne, der står i kontrast til vores frihed, vores folkestyre, vores demokrati.
Det er domstolens fortolkninger af, hvordan menneskerettighederne skal virke i et samfund som det danske.
Og det bør jo være sådan, at man også ser på menneskerettigheder for retskafne borgere.
Det gør man ikke i dag.
I dag er det jo i høj grad rettighederne for den kriminelle, som står højest, og ikke rettighederne for de borgere, som skal være fri for kriminelle, bl.a. udlændinge.
Det var et meget langt spørgsmål.
Faktum er, at vi ikke er imod menneskerettigheder – præcis som jeg sagde i min tale.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Først og fremmest tak for at bakke op om forslaget.
Jeg ved ikke, om det var en fortalelse, eller om det rent faktisk var en afdækning af fru Pernille Vermunds synspunkter, da hun sagde, at hun ikke som sådan har noget imod menneskerettigheder.
Det håber jeg hun vil overveje.
Altså, menneskerettighederne udspringer jo af den sygdom, som hedder den franske revolution, hvor man i 1792 vedtog den ene af to tvillinger, altså les droits de l'homme, men aldrig nogen sinde rigtigt fik implementeret le devoir de l'homme, altså den pligterklæring, som jo skulle følge med, og som igennem historien har gjort, at menneskerettighederne har henslæbt en tilværelse som den syge tvilling, der aldrig er blevet korrigeret.
Altså, det alene i et retssamfund at anlægge et rettighedssynspunkt på individet, men ikke tillægge det nogen betydning, hvilke pligter man har – altså pligten til at være loyal over for sin familie, sin nation, sin historie, traditionerne osv. –
gør jo, at menneskerettighederne som institution, hvad end de er fra den franske revolution, den amerikanske 15 år før eller den moderne efter anden verdenskrig, må betragtes som en sygdom i et demokrati.
Er fru Pernille Vermund ikke enig i det?
Pernille Vermund (NB), 2022-02-11:
Altså, som sagt ville jeg jo synes, at det var virkelig dejligt, hvis der var en række ordførere fra forskellige partier, som syntes, at det var dejligt at gøre sig lækker for Nye Borgerlige.
Faktum er, at De Konservative ikke engang er mødt op i dag; så mere lækker har man åbenlyst ikke ønsket at gøre sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Er fru Pernille Vermund så ikke enig i, at menneskerettighederne som ideologi nødvendigvis må stå i opposition til den frihed og til det demokrati, som hun ellers normalt slår sig op på at kæmpe for?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-11:
Og det kommer jo bare i forlængelse af andre eksempler på, at man ikke har taget ansvar i store forhandlinger og forlig, hvilket måske kunne have noget at gøre med, at man synes, at det kunne være dejligt at tage sig lidt godt ud over for fru Pernille Vermund.
Jeg tænkte bare, at det kunne være spændende at høre, om det også er fru Pernille Vermunds egen analyse af, hvordan tingene ser ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Jeg vil bare spørge, om det gik folkefjenden bedre hos Ibsen, end det gjorde den unge Werther hos Goethe.
Det erindrer jeg i hvert fald ikke.
Blev han ikke fordrevet fra byen?
Jeg håber da ikke, at det går hr. Jens Rohde så ilde, efter at han nu endelig har fundet et parti, der tilsyneladende har kunnet rumme ham i en anselig tid.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Ja, det gik ham ilde, men grunden til, at det gik ham ilde, var jo, at han stod fast på sandheden og sine principper.
Og det synes jeg at man skal have respekt for, hr. Morten Messerschmidt.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-11:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er trods alt glad for, at hr. Morten Messerschmidt har fundet noget opløftende, som han kan tage med her fra i dag.
Jeg vil bare spørge hr. Morten Messerschmidt, om det set fra hans stol er et ultimativt krav, at Venstre og Konservative bakker op om, at man skal forlade konventionerne, for at man kan pege på dem i en eventuel regering.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Det vil jeg meget gerne.
Jeg vil næsten spørge formanden, om jeg må bruge den taletid, jeg ikke fik brugt lige før, for det er noget, der ligger mig meget på sinde.
Altså, det eneste, det handler om, er, hvem der højtideligt tror på Den Europæiske Menneskerettighedskonventions overmyndighed i forhold til de nationale demokratier.
Det må næsten være som at sidde i en arbejdsgruppe under Radikale Venstre.
Det er rædselsfuldt, kan jeg godt sige, og derfor er jeg egentlig også glad for at komme ud af det.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-02-11:
Minkskandalen er en af de største skandaler i nyere tid.
Den socialdemokratiske regering tvang uden lovhjemmel minkdrab igennem – en beslutning helt uden sidestykke i dansk historie.
Nedlukningen af minkbranchen ramte alle uventet og hårdt.
Det er på ingen måde en retsstat værdigt.
Det var beskæmmende at være vidne til, og jeg var netop vidne til det på sidelinjen uden at være blevet inddraget.
Det er trist.
De indledende undersøgelser, herunder at sikre, at alle relevante informationer fra bl.a. Statsministeriet blev overdraget til granskningskommissionen, er indtil videre tilendebragt.
Kommissionen er nu ved at skrive på den endelige beretning.
Sagen om de slettede sms'er er dybt besynderlig.
Det har tilsyneladende ikke været muligt at genskabe dem.
Hvis der er yderligere muligheder at afprøve,
vil Nye Borgerlige gerne støtte det.
Ellers må vi erkende, at de er gået tabt.
Regeringen siger, at den gerne så dem genskabt, men alligevel er praksis med automatisk sletning fortsat.
Granskningskommissionen er forankret i Folketinget.
Det er også Folketinget, der i sidste ende modtager den endelige beretning, som beskriver granskningskommissionens resultater.
Hvis ministre skal stilles til ansvar, er det Folketinget, der efterfølgende skal gå videre med det.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Ja, det vil jeg sige der kan ses tendenser til i nogle domme.
Men det ændrer jo ikke på, som bl.a. dagbladet Politiken har afdækket, at Menneskerettighedsdomstolens præsident for ganske nylig fuldstændig har afvist, at det har noget med de nationale politiske ønsker at gøre.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-02-11:
Så mange spørgsmål, så lidt tid, men lad mig starte med det første.
Anerkender hr. Morten Messerschmidt, at domstolen faktisk også tager hensyn til den politiske udvikling i landene, således at vi eksempelvis har set, at man i flere tilfælde accepterer udvisninger af kriminelle udlændinge, netop fordi man kan se, at der er et behov i nogle medlemslande for at kunne gøre det?
Lad mig starte med det.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-02-11:
Tak, hr. formand.
Jeg er her i dag, da vores ordfører på området, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, ikke kan være her.
Så nu vil jeg læse hendes tale om beslutningsforslaget op.
Debatten om Menneskerettighedsdomstolen og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention har vi taget før, og vi tager den gerne igen, og i SF er vi altid klar til at tale om vigtigheden af vores internationale konventioner og forpligtigelser.
I Danmark betyder Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ganske meget.
Den blev inkorporeret i lovgivningen i 1992, og danske domstole har derfor pligt til at håndhæve den, ligesom enhver kan lægge sag an med direkte henvisning til EMRK.
Når vi kigger ud i Europa og omegn, ser vi jo desværre, at menneskerettighederne er under pres og i tiltagende grad bliver udfordret af udemokratiske regimer som f.eks. i Tyrkiet, Aserbajdsjan, Rusland og mange andre lande.
Og derfor har vi ikke brug for en svagere international konvention om menneskerettigheder, nej, tværtimod.
Vi har brug for stærkere internationale institutioner, konventioner og domstole, så vi sikrer, at alle borgere, der er dækket af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, fortsat kan nyde faktisk og reel beskyttelse af deres grundlæggende menneskerettigheder.
Danmark skal ikke stå forrest i koret af lande, der kritiserer Den Europæiske Menneskerettighedskonvention eller Menneskerettighedsdomstolen.
Vi er og skal fortsat være blandt de lande, der kæmper en brav kamp for retsstatsprincipper og grundlæggende rettigheder på den europæiske scene.
Dansk Folkeparti vil med forslaget her undersøge, hvad udtræden af menneskerettighedskonventionen og bevidst manglende efterlevelse af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser vil have af konsekvenser.
Begge dele ser SF som et indirekte angreb på vores internationale forpligtigelser og er ikke noget, som vi i SF bryder os om.
Så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Det er jo fuldstændig korrekt, at det ikke er derfor, at man lavede Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og at vi tiltrådte konventionen.
Et godt eksempel på det er jo, at der også er store dele af konventionen, der handler om forbud mod tortur, som jo ikke er en debat, vi har særlig meget i Danmark, og heldigvis for det, men som jo er en debat, der findes i andre lande.
Og som jeg startede min tale med at sige, fordi jeg er liberal, ser vi sådan set positivt på det, hvis vi kan få udbredt nogle af de her for mig helt indlysende rettigheder – altså retten til liv, retten til at undgå tortur, retten til at tale, tro og tænke frit – til flere mennesker, altså ikke bare til dem, der er heldige nok til at være født i Danmark.
For vi ser også princippet bag menneskerettighederne – at alle mennesker har nogle grundlæggende rettigheder, fordi de er mennesker – som noget, vi skal arbejde for og udbrede.
Det synes jeg er et gammelt klassisk liberalt princip, og det er i øvrigt også, og det kan hr. Jens Rohde jo så bekræfte, hvis han får ordet igen lige om lidt, et gammelt Venstreprincip.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Jeg har glemt, hvad jeg ville spørge om.
Undskyld!
Jeg skal lige have slået hjernen til igen, inden jeg åbner munden.
Det kan være en fordel en gang imellem.
Jo, jeg synes, at hr. Morten Dahlin holdt en ganske fremragende tale, og som tidligere Venstremand synes jeg, at det er betryggende at høre sådan en tale fra hr. Morten Dahlin.
Men der er en ting, jeg vil sige.
Altså, jeg tror, at vi alle sammen en gang imellem oplever, at når der kommer nogle domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, ønsker man, at man har to hoveder at tage sig til – altså, noget af det forstår man ikke.
Men den sætning, som hr. Morten Dahlin bruger om, hvad der er i Danmarks interesse, har jo ikke ret meget med meningen med Menneskerettighedsdomstolen at gøre, for Menneskerettighedsdomstolens ærinde er jo ikke at handle i nationers interesse, men i det enkelte individs interesse.
Så det var bare lige for at nævne, at Menneskerettighedsdomstolen jo ikke er sat i verden af hensyn til Danmarks interesse, og der tror jeg at man er nødt til foretage en skelnen, hvis man skal vurdere validiteten af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Men der er ikke skabt tvivl om, hvad Venstre mener om Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Venstre mener, det er i Danmarks ubestridte interesse at have tiltrådt Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det er ikke vores politik at melde Danmark ud af konventionen.
Det er det ikke i dag, det er det ikke i morgen, og det bliver det heller ikke i overmorgen.
Det står fast.
At få lavet en udredning med nogle af de spørgsmål, DF rejser, og nogle af de ting, vi selv har tænkt at stille ændringsforslag om, synes vi er fornuftigt, fordi det vil give en mere faktabaseret debat – ligesom man har gjort i en lang række andre tilfælde igennem den politiske danmarkshistorie.
Tak til hr. Bjørn Brandenborg.
Det er fuldstændig rigtigt, at Venstres politik er krystalklar: Vi mener ikke, at Danmark skal træde ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det er krystalklart.
Vi mener, det er i Danmarks helt klare interesse at være med.
Derudover sagde jeg også i min tale, at vi ikke bare bakker op om konventionen, vi bakker sådan set også op om princippet bag menneskerettighederne.
Det synes vi sådan set er ganske fornuftigt; det synes vi som liberale er godt, altså at de her rettigheder til at tro, tænke og tale, som man vil, er noget, vi arbejder på at få bredt ud til hele verden.
Så ikke bare konventionen, men også principperne bakker vi op om.
Så er det et spørgsmål, om man skal bakke op om en undersøgelse.
Vi er i Venstre overbevist om, at hvis man udreder Danmarks forhold til EMRK, vil det vise, at det er til Danmarks ubestridte fordel at være medlem.
Det vil så give en mere faktabaseret debat, og så kan vi tage en oplyst debat på baggrund af det.
Vi er overbevist om, at udredningen sådan set vil falde ud til at støtte det, der er Venstres politik.