runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Som sagt er der ikke nogen, der har tilbageholdt noget.
Der er en regering, og særlig en skatteminister, der har brugt al sin tid på at kigge ned i det skattevæsen, som man nu har fået ansvaret for efter den tidligere regering.
Vi kan godt fortsætte den her diskussion, men for at sige det, som det er, vil jeg hellere bruge min tid på at få løst de her problemer.
Men man kan jo se, hvad det var, der blev sagt på det forligskredsmøde tilbage i oktober 2018.
Hvis man havde lyttet lidt til, hvad der blev sagt der, havde man haft alle muligheder for at trykprøve det her, inden man forlod regeringskontorerne.
Det har jeg brugt næsten 5 måneder af mit liv på nu, og jeg har fremlagt alt.
Det er en meget alvorlig situation, vi står i, og det koster efter regeringens overbevisning næste år alene 1,7 mia. kr., inklusive kontrolpenge.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-06:
Jeg må sige, at vi jo også er fuldstændig enige i, at der skal være sikkerhed for boligejerne.
Det er utrolig vigtigt for Venstre, og det er derfor, vi indgik en bred boligaftale, dengang vi havde regeringsmagten, med både Socialdemokratiet og De Radikale.
Men sådan en fordrer også en tillid; den fordrer også en tillid til, at vi rent faktisk får oplysninger, når de foreligger.
Derfor vil jeg jo sådan set gerne have, at ministeren kan tilkendegive, at han rent faktisk har kendt til den her problemstilling i 2 måneder, før han orienterer Skatteudvalget.
Det er nemlig sådan, at ministeren i det svar, ministeren har oversendt til mig på baggrund af et spørgsmål, har skrevet, at ministeren har modtaget It-rådets rapport i august, men først har orienteret Folketingets skatteudvalg i oktober.
Kan ministeren forklare, hvorfor det er, man ikke synes, det er god skik at orientere Folketingets partier, når der går noget galt med det boligskattesystem, som vi har et fælles forlig om?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Sådan som jeg erindrer det, ser jeg på et tidspunkt den her rapport, og den indgår i regeringens overvejelser om, hvad konklusionerne skal være.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-11-06:
Tak for det.
Det er jo rent komisk, at ministeren siger, at det blev oplyst i 2018.
Men det er jo ikke lige det, vi diskuterer nu, for det, som sagen her drejer sig om, blev ikke oplyst i 2018.
Så spørgsmålet er: Har ministeren haft viden om den rapport, der kom, dateret den 27. august, hvor – jeg citerer: It-rådet vurderer, at tidsplanen er helt urealistisk?
Har ministeren haft viden om det før den 27. august?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Der er ikke nogen, der har tilbageholdt oplysninger over for Folketinget.
At der er problemer på it-området i vores skattevæsen, burde ikke komme som nogen overraskelse for nogen.
Det har vi arbejdet med i mange år i det her Ting, desværre.
Det har kostet svimlende milliardbeløb allerede nu.
Dertil kan man jo sige, at hvis man ser på det svar, som er sendt over til Folketinget, svaret på spørgsmål nr. 36, så er det også noget, der har været drøftet under den tidligere regering, under den tidligere regerings skatteminister, og i den her forligskreds, der eksisterer stadig væk i dag.
Der har man set på det her, og man har været helt fuldstændig oplyst om, at det kunne have konsekvenser for tidsplanen for boligskatteforliget.
Sophie Løhde (V), 2019-11-06:
Jeg synes virkelig, ministeren gør livet surt eller i hvert fald svært for sig selv ved ikke at svare klart på et simpelt spørgsmål om, hvornår ministeren første gang blev orienteret om, at tidsplanen var helt urealistisk.
Det, vi i hvert fald efterfølgende ved, er, at ministeren har modtaget et brev fra Statens It-råd den 27. august.
Men nu må vi forstå, at ministeren muligvis også har vidst noget før det tidspunkt.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Er det god skik at tilbageholde oplysninger over for Folketinget i 2 måneder?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Og i optakten til det pressemøde, som jeg holdt, udvikler konklusionen sig jo så; man finder ud af, at der er alvorlige problemer, og man går i dybden med det.
Regeringen skaffer sig overblik over, hvad det er for nødvendige svar, der skal være, og så præsenterer vi konklusionen, hvor det viser sig, at der, set med regeringens øjne, er behov for også at udskyde indfasningen, altså hvornår boligskatteforliget skal træde i kraft.
At der har været problemer på boligskatteområdet, har stået klart et stykke tid.
Den tidligere regerings forligskreds blev orienteret om, at der kunne være problemer som følge af udskydelse af ejendomsvurderingerne.
At jeg bliver orienteret om den her sag, kommer jo bl.a. som følge af den tilbagemelding, som man får fra Statens It-råd.
Efterfølgende drager regeringen så konklusionerne, med hensyn til hvad konsekvenserne for det skal være.
Som jeg lige var inde på i svaret på det foregående spørgsmål, har jeg brugt det meste af min tid som skatteminister på at kigge ned i det skattevæsen, som jeg bl.a. har overtaget ansvaret for.
Jeg bad om svar på to spørgsmål: Holder økonomien, og holder tidsplanerne i de store projekter, som skattevæsenet har kæmpet med igennem flere år?
Jeg bad herunder om en trykprøvning af hele ejendomsområdet.
Trykprøvningen af ejendomsområdet viste bl.a., at den tidligere tidsplan for implementeringen af boligskatteforliget var urealistisk.
Jeg vil gerne minde spørgeren om, at det er helt normalt, at en ny regering igangsætter eftersyn af så vigtige områder, som vi taler om her.
Det har mange regeringer gjort før os, og jeg tror også, at spørgeren selv har siddet i en regering, der har gjort det.
Og jeg er helt sikker på, at det også vil ske i fremtiden.
Det er også helt normalt, at den til enhver tid siddende regering har interne drøftelser om sådanne meget kritiske udfordringer og går i dybden med dem og prøver at finde svar på, hvordan de skal løses, inden man præsenterer det både for en forligskreds og for en bredere offentlighed.
Det er ligesom regeringens ansvar at pege på problemer og også komme med et svar.
Folketinget er i den her sag på helt vanlig vis blevet orienteret om hovedkonklusionerne fra regeringens eftersyn af skatteområdet.
Folketinget har således modtaget både pjecen, som blev præsenteret med hovedkonklusionerne, og en række større uddybende notater.
Derudover – og det ved spørgeren også – blev der taget kontakt til stort set alle partier i forligskredsen forud for pressemødet, hvor eftersynets hovedkonklusioner blev præsenteret.
Der er ingen tvivl om, at skattevæsenet er i alvorlige problemer på en række områder.
Jeg har som sagt brugt de første næsten 5 måneder af mit liv som skatteminister på at kigge ned i det her.
Jeg tror og er helt sikker på, at borgerne i det her land forventer, at vi får løst de her problemer.
Det håber jeg også spørgerens parti vil være med til.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-11-06:
Tak for det.
Bare for dem, der måtte sidde hjemme og følge med, så er det ikke sådan, at jeg skal svare på ministerens kommentarer.
Men lad mig så stille et meget banalt spørgsmål: Hvornår blev ministeren orienteret om problemerne?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
At der har været problemer med it-området hos skattevæsenet, er jo noget, der desværre har stået på i ganske mange år.
At der kunne være problemer på boligskatteområdet som følge af eksempelvis udskydelsen af tidsplanen for udrulning af ejendomsvurderingerne, har også været klart.
Det blev den tidligere regerings forligskreds orienteret om tilbage i oktober 2018.
Med hensyn til den orientering, jeg fik, så kom den jo frem mod den konklusion, som blev præsenteret for offentligheden her for 14 dage siden.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-11-06:
Tak for det.
Vi fortsætter: Mener ministeren, at det er udtryk for god skik, at ministeren venter 2 måneder med at orientere Folketingets partier om it-problemerne i skattevæsenet og behovet for at udskyde implementeringen af det nye boligskattesystem fra 2021 til 2024?
Jeg tror, ministeren kommer til at tale en smule usandt, og det er jo ikke så godt i Folketinget.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Så stiller jeg et spørgsmål på en anden måde.
Jeg tror, ordføreren godt kan give mig ret i, at Danmark er et af de lande, som både leverer mest til Europol, og som trækker flest oplysninger ud.
Vi er faktisk steget fra 88.000, tror jeg det er, til 160.000 anmeldelser.
Så jeg kan ikke se, at der er nogen problemer i, at vi på nuværende tidspunkt ikke er med, men ordføreren får det til at lyde, som om vi ligger langt bagud og der er mulighed for, at vi på den måde er meget udsat, fordi vi ikke har ratificeret det her forbehold endnu.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren gav et konkret eksempel på, hvad det er, som vi ikke har kunnet få oplyst indtil nu.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Det vil vi altid gerne.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi har en folkeoplysende debat, også på det her område.
Omvendt må man også sige, at det jo ikke er så længe siden, at vi har haft den folkeafstemning, og derfor må vi også respektere resultatet af den og arbejde loyalt for at skabe tryghed og sikkerhed inden for rammerne af retsforbeholdet.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Jeg tror, at en af de fejltagelser, vi begik op til afstemningen, var, at vi ikke havde talt om retsforbeholdet tidligere, og pludselig, vupti, skulle man tage stilling til et retsforbehold og 23 retsakter, eller hvor mange det nu var.
Det går hen og bliver meget voldsomt, når man i løbet af en kort valgkamp skal tage stilling til alle de her ting, hvis man ikke har hørt det problematiseret før.
Så jeg tænker simpelt hen på en god, gammeldags folkeoplysende debat – vil Socialdemokratiet deltage i det?
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Jeg er ikke helt sikker på, om jeg ved, hvad det der med, at vi skal forsøge at få det forklaret, indebærer, men at der er nogle begrænsninger forbundet med retsforbeholdet, tænker jeg da er helt åbenlyst, og det gjorde vi en del ud af i valgkampen dengang.
Jeg synes måske også, man må sige, at med hensyn til den påstand om, at det ikke vil få nogen som helst konsekvenser, så er det noget, vi kommer til at mærke, og der tænker jeg, at det er nødvendigt, at vi er ærlige om, dels hvad for nogle muligheder vi arbejder for, men jo selvfølgelig også, at der er nogle begrænsninger.
Omvendt synes jeg da også, der er grund til at glæde sig over og rose dansk politi for, at vi indtil videre har et samarbejde, der gør, at vi ikke, synes jeg, mærker de store, alvorlige konsekvenser.
Men jeg synes, der er nogle mørke skyer, der trækker op, og derfor er det også væsentligt i de her debatter også i de kommende år at følge det meget tæt og så måske at bruge det som en anledning til at gøre opmærksom på, hvor nogle af de begrænsninger, vi støder på, er.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Nu begynder konsekvenserne af, at det desværre blev et nej til at afskaffe retsforbeholdet, jo at vise sig.
I valgkampen røg der jo alle mulige påstande hen over de stakkels vælgeres forvirrede hoveder, og det var svært at finde ud af, hvad man skulle tro på.
Men nu kan vi se konsekvenserne, nu kan vi se, at dansk politi simpelt hen bare stilles ringere i kampen mod international kriminalitet og terrorisme end politiet i de øvrige EU-lande, som er fuldt og helt medlemmer af Europol.
Vil Socialdemokratiet tage Venstre i hånden og forsøge at få forklaret, på hvilke områder vi er stillet ringere, end vi kunne have været stillet, hvis vi havde fået et ja ved folkeafstemningen?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Det var vist mere en kommentar end et egentligt spørgsmål.
Men tak for de venlige bemærkninger, og tak for den brede opbakning.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Jeg vil også bare gerne takke for den velvillige behandling fra ministerens side.
Den indsamling, som vi foretager, når et medlem holder sin jomfrutale, går jeg heller ikke ud fra er omfattet af det, altså at der ikke skal aflægges regnskab for den osv.
Det er vigtigt, at vi får lagt snittet rigtigt.
Også tak for de velvillige ord omkring crowdfunding i forbindelse med nye virksomheder.
Det er jo en form, der har ført til rigtig mange gode projekter.
Men selvfølgelig skal der være styr på tingene.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Jeg vil bare bede den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at den formulering, at der på kort sigt kan opstå problemer, var den samme, der blev brugt i 2018, og det var også den, der blev brugt i 2017.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Det vil jeg da gerne bekræfte.
Det vil sige, at jeg tænker, at det korte sigt jo er blevet endnu kortere.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Jeg kan ikke erindre, at jeg har nævnt noget som helst om intern borgerkrig eller korruption – ikke med et ord.
Man kan eventuelt kigge tv-optagelsen igennem eller læse talen.
Det er ikke nævnt med et ord – altså intet – så hvorfor fru Susanne Eilersen føler behov for at lægge mig den slags ord i munden, forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg taler om ganske almindelig international kriminalitet og bekæmpelse af den.
Fru Susanne Eilersen taler om CPR-registeret.
Altså, udenlandske kriminelle er jo udlændinge og er derfor ikke udstyret med et dansk cpr-nummer.
Så hvordan det spørgsmål kommer ind, må jeg sige jeg simpelt hen er mystificeret over.
Jamen at dansk politi har trukket meget på Europol, viser jo netop værdien af Europol, og at dansk politi fremover ikke kan trække fuldt ud på Europol som de tre lande, der nu har fået QUEST-applikationen implementeret, viser jo bare, at dansk politi teknologisk er helt fremme i bussen.
Jeg troede sådan set, at sådan noget som grænsekontrol, bekæmpelse af kriminalitet, bekæmpelse af terror var noget, der lå Dansk Folkeparti meget, meget tæt på hjertet, og derfor synes jeg, at Dansk Folkeparti skulle komme ind i kampen og sammen med os andre være med til at bekæmpe de her internationale forbrydere.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for den her fantastiske tale om, at vi jo ligger på randen af intern borgerkrig, korruption, alt muligt andet, og jeg ved ikke hvad.
Vi er tredjeland, og vi er kastet ud i en forfærdelig situation, fordi vi ikke har tilsluttet os det her.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om det ikke er korrekt, at Danmark er et af de lande, hvor vi i kraft af vores cpr-register er et land, hvor der registreres fuldt ud, i forhold til sådan nogle som Bulgarien og Rumænien, som ikke har cpr-registre, og hvor man kan købe et pas for 100 kr. nede om hjørnet og måske op til flere navne og af den årsag alligevel ikke kan identificeres.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren satte et par ord på, hvad det er for nogen situationer i Danmark, hvor vi ikke er med i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Først og fremmest vil jeg bare bede Venstres ordfører bekræfte, at afstemningen om retsforbeholdet, som den danske befolkning heldigvis sagde nej til at afskaffe, var en afstemning om hele retsforbeholdet og ikke en afstemning om Europol – Europol var én blandt rigtig mange ting.
Det er mere for, at det ikke lige pludselig kommer til at hedde sig, at vi har haft en folkeafstemning om Europol.
Det har vi jo ikke haft.
Hvis ikke tidligere regeringer, bl.a. den, hr. Jan E. Jørgensen repræsenterede, traf så fuldstændig tåbelige beslutninger og indgik så tåbelige aftaler med EU uden en folkeafstemning, var vi jo ikke kommet i den situation, og så kunne vi have tilsluttet os Europol fuldt og helt, men det må hr. Jan E. Jørgensen jo skrive om i sine memoirer, altså hvorfor man ikke gjorde det.
Bare et enkelt spørgsmål: Synes hr. Jan E. Jørgensen ikke, at der kan være nogle problemer med QUEST, hvis det er sådan, at enhver politibetjent overalt i EU kan konstatere, om en bil er efterlyst eller ej?
Altså, hvis jeg var smugler og skulle smugle et eller andet fra Rumænien til Danmark, ville jeg da sørge for at skaffe oplysninger om, hvorvidt den bil, jeg kørte i, var efterlyst.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
I lige præcis spørgsmålet om spejderne og de frivillige organisationer er der vel ikke nogen, der kunne drømme om at sige, når der skal udskiftes et tag eller gøres noget ved spejderhytten, at vi skal lægge hindringer i vejen for, at spejderne samler ind til det.
Men der, hvor det kan blive lidt besværligt, er, at der jo har været nogle eksempler – uden at jeg skal nævne dem – på forskellige organisationer, som ikke er store, men som på samme måde har samlet ind, og hvor man simpelt hen har haft en begrundet mistanke om, at de her penge ikke er gået til det, som organisationen har sagt de skulle gå til, men er gået til noget, som har været aktiviteter, som man må sige i hvert fald ligger op ad terror.
Derfor er der grund til, når vi går i gang med udvalgsarbejdet, at sikre, at snittet bliver lagt helt rigtigt.
Og så vender jeg tilbage til det med valgkampsaktiviteterne i næste runde, for jeg kan se, at min taletid løber ud præcis nu.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Jeg vil da gerne medgive Enhedslistens ordfører, at jeg håber, at hr. Søren Søndergaard får ret i, at det ikke kommer til at have nogen konsekvenser.
Jeg kan bare frygte, at det gør det.
Derfor er vi også nødt til at være ærlige og sige, at når vi så rammer de konsekvenser, har retsforbeholdet da nogle begrænsninger.
Men jeg sagde jo også indledningsvis, at det, det tyder på, indtil videre er, at de konsekvenser er begrænsede.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-07:
Ja, men der står jo også, at tidsperspektivet for udrulningen ikke er kendt.
Så det er altså 3 ud af 28 lande i EU – er det 28 lande, der er i EU i øjeblikket? – som har udrullet den.
Så man kan vel sige, at det danske politi sammen med det kæmpestore flertal af EU's lande står uden nogen særlige problemer og f.eks. ikke har dårligere vilkår end Sverige og ikke har dårligere vilkår end Holland eller andre lande, som ikke har udrullet det her system.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Jeg er rigtig glad for at høre, at man selvfølgelig stadig væk bakker op om de projekter, der er specielt i Afrika syd for Sahara.
Men jeg vil sådan set bare lige komme med en kort kommentar og sige tak for en god ordførertale.
Det er godt at høre, at man selvfølgelig på den ene side gerne vil arbejde hen imod at få mindre plastik i havene, men at man på den anden side stadig væk fastholder en stærk udviklingspolitik globalt set, specielt for de allersvageste.
Marie Bjerre (V), 2019-11-07:
Jeg kvitterer.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren synes, at det er retfærdigt, at der hvert eneste år løber 4 mio. t plastik ud i verdenshavene, og at vi bare sidder og kigger på og ikke vil gøre noget ved det.
Marie Bjerre (V), 2019-11-07:
Nej, det synes jeg ikke er retfærdigt.
Der hersker i øvrigt ret stor usikkerhed om det med de 4 mio. t.
Der er også forskere, der mener, at det kun er 0,4 mio. t, men uanset hvor meget det er, er det for meget, og det skal vi selvfølgelig gøre noget ved.
Det var også det, jeg fokuserede på i min ordførertale.
Venstre har haft fokus på og vil fortsat blive ved med at have fokus på, at vi skal bidrage til at bekæmpe det her store problem.
For det er jo ikke bare et problem for de lande, det er et problem globalt set, også for Danmark, at der bliver udledt så meget plastik i verdenshavene.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-07:
Tak for en god besvarelse af de her opklarende spørgsmål.
Det var nu ikke så meget familie- eller arbejdspladssituationer, jeg tænkte på.
Det var mere f.eks. spejdere og andre frivillige organisationer af samme type, som typisk samler ind i lokalsamfundet til sociale formål, et nyt klubhus eller sådan noget.
Der er det jo bare vigtigt, at snittet kommer til at ligge rigtigt.
Så synes jeg også, at der både ved valget i 2015 og 2019 bredt i alle politiske partier bredte sig en fornemmelse af, at crowdfunding sådan set er i orden og en fornuftig måde at finansiere valgkampsaktiviteter på.
Der håber jeg bare, at ministeren også er enig med mig i, at det er en sund, acceptabel og fornuftig måde at finansiere valgkamp på.
Det vil jeg gerne høre lidt nærmere om.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Tak for det, formand.
Vi har jo desværre set nogle sager, hvor skidte personer har brugt gode formål til at begå kriminalitet – og endnu værre – også til at hvidvaske penge og måske endda at samle ind til formål omkring terrorfinansiering.
Vi har jo i Danmark en fin tradition for, at organisationer kan samle ind til gode formål, men vi har også modtaget kritik fra det mellemstatslige samarbejde The Financial Action Task Force for, at det setup, vi har i Danmark, er for skrøbeligt i forhold til netop både at udvikle og fremme bekæmpelsen af særlig hvidvask og terrorfinansiering.
Samtidig har PET påpeget, at nogle af de her nonprofitorganisationer faktisk kan bruges til terrorfinansiering.
Derfor fremsættes der her et lovforslag, som har til formål at komme på forkant med at forhindre det her, og der er fire elementer.
Det ene element er, at den nuværende ordning, hvor man skal orientere, erstattes af en 3-årig tilladelsesordning for almennyttige organisationer; det andet element er, at kravene til organisationernes årsregnskaber skærpes; det tredje element er, at Indsamlingsnævnets sammensætning ændres, så man får et medlem ind med en særlig indsigt i hvidvask og terrorfinansiering; og det fjerde element er, at reglerne for overtrædelse af god indsamlingsskik skærpes.
Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget.