runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-28:
Det var meget mere klart end det svar, hr. Peter Hummelgaard Thomsen fik.
Det vil så også sige, at det ville Venstre godt, dengang de var i opposition, men det vil de så ikke, nu da de er i regering.
Socialdemokratiet får tit at vide af Venstre, at når de er et oppositionsparti, er de det ene, og når de er i regering, er de et andet parti.
Så det vil sige, at ordføreren så hermed må give mig ret i, at når Venstre er i opposition, vil man gerne lovgive imod EU-retten, men det vil man så ikke, når man er i regering.
Er det ikke korrekt forstået?
Jeg prøver at spørge på en anden måde.
I 2014, da vi havde en socialdemokratisk ledet regering, var der et flertal, der pålagde regeringen at administrere efter optjeningsprincippet i sagen om de danske børnepenge.
Princippet var i strid med EU-retten.
Derfor gjorde regeringen dengang det, at man ikke kunne følge beslutningen, fordi man ikke ville lave lovgivning, der gik imod EU-retten.
Nu er jeg så nødt til at spørge ordføreren, som er ordfører for Venstre, Venstre, som jo sidder i spidsen for regeringen
: Vil Venstre og vil regeringen lave lovgivning, der går imod EU-retten?
Det er bare at svare med et ja eller et nej.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-28:
Jamen jeg kan jo citere min partifælle miljø- og fødevareministeren og sige: Jamen det vil jeg simpelt hen ikke.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Jamen hvorfor vil ordføreren ikke forholde sig til det?
Han sad i Folketinget i perioden.
Der var et oplæg, »Dansk velfærd i Europa«, hvor man påstod, at man bare kunne indføre optjeningsprincippet.
Det var et krav fra den nuværende statsminister, at Danmark sådan set bare kunne bryde EU-retten.
Men samtidig har de borgere jo stadig væk ret til at benytte sig af de ting, altså vores forskellige velfærdsydelser, og det står dem også frit for at tage deres børn med til Danmark under principperne for arbejdskraftens frie bevægelighed.
Og i den henseende ville jeg heller ikke have noget imod, at de fik en børnecheck til at betale for børnenes underhold.
Jeg tror, at man skal være meget opmærksom på det, og der tror jeg faktisk at Alternativets ordfører og jeg er enige, måske bare med forskellige udgangspunkter.
Når vi er tilhængere af indeksering af børnechecken, er det i virkeligheden et forsøg på at forsvare princippet om arbejdskraftens frie bevægelighed, for hvis det overstiger almindelige rimelighedsbetragtninger, tror jeg, man vil se, at opbakningen falder ude i befolkningen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-28:
Men kan ordføreren ikke også se, at der alligevel er en udfordring i, at man kommer som borger fra et andet land, Frankrig eksempelvis, får et arbejde og betaler sin skat, men at ens børn bor i Frankrig, så man ikke bruger læge, ikke bruger skole, ikke bruger alle de andre dele i vores velfærdssamfund – og at vi så går ind og synes, at det her er det helt vidtrækkende og største problem?
Vi har tidligere diskuteret det i forbindelse med B 48 og et utal af gange i Europaudvalget, og nu har vi her igen en stor debat om det, som om det er et af de mest presserende spørgsmål.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-28:
Når jeg bad om ordet, var det bare for at udtrykke min glæde over forståelsen hos Socialdemokratiet for, at det skal kunne betale sig at arbejde, at det er vigtigt, at der er en mærkbar forskel på det, man modtager i passiv forsørgelse, og det, man får ved at tage på arbejde.
Det ville være dejligt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Tak for ordet, formand.
Vi har jo indkaldt til den her forespørgselsdebat af flere forskellige årsager, både fordi der igennem en årrække har været en større debat om spørgsmålet om indeksering af børnechecken, men jo sådan set også om optjeningsprincipper.
Og nu er der så kommet et forslag til en revideret forordning 883, som vi har ment det var på sin plads at Folketingets partier fik lejlighed til at drøfte med hinanden, og vi har lavet en indkaldelse, som lyder sådan her: Vil ministeren redegøre for status for Liberal Alliance, Venstre, Konservative og Dansk Folkepartis løfte om at få indført optjeningsprincipper for børne- og ungeydelsen for EU-borgere, jf. det fælles udspil »Dansk velfærd i Europa«, status for at få indført en indeksering af børne- og ungeydelsen for EU-borgere og status i forhandlingerne herom i forbindelse med forordning 883, samt hvilke konkrete tiltag regeringen har taget for at sikre en aftale om optjening/indeksering?
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
I forlængelse af det, den foregående spørger sagde, vil jeg sige, at jeg også undrer mig lidt over, at Dansk Folkeparti ikke er mere bekymret over de konsekvenser, der kan være af det her for mange af vores ældre medborgere, for det er jo ikke sådan, at man, fordi man er ældre, aldrig handler ind på skæve tidspunkter, for der kan være mange årsager til, at man har brug for det.
Er det ikke sådan, at når man giver den her mulighed til butikkerne, fratager man sådan set et incitament, kan man sige, til at investere i nogle af de teknologier, som ordføreren selv har været inde på, og dermed risikerer vi altså med det her lovforslag at stille ældre danskere i en situation, hvor de har sværere ved at få adgang til at foretage kontantkøb, hvis de ønsker det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Jamen det gør mig sådan set altid glad, når hr. Jan E. Jørgensen er glad.
Jeg vil til gengæld sige, at vi sådan set aldrig nogen sinde har udtrykt manglende forståelse over for, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Men vi har haft en debat med partiet Venstre og med andre borgerlige partier mange gange om, hvorvidt det er yderligere marginale skattelettelser, der rent faktisk er motiverende for, at folk går ud og tager sig et arbejde, eller om det er andre ting.
Og så har vi haft en debat om, hvorvidt det reelt er rigtigt, at der er en masse mennesker, der ikke gider at arbejde, hvis der samtidig er arbejde at få.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-28:
Det ville jo også være mærkeligt, hvis man havde et arbejderparti, der ikke var enig med Venstre i, at det er vigtigt, at det kan betale sig at arbejde.
Jeg tror ikke, at jeg behøver sige yderligere ud over måske lige et enkelt ord: kontanthjælpsloft.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Ja, det mener jeg for så vidt principielt med det meget store men, at der jo er en række af de velfærdsordninger, som vi har lavet i Danmark, som på alle mulige måder er mere omfattende, mere generøse, tager højde for nogle andre ting, end man ser i en lang række andre EU-lande.
Jeg mener, at det overstiger det, som jeg vil kalde rimelighedsprincipper, hvis det er, at det kan lade sig gøre for udenlandske lønmodtagere at komme hertil, betale deres skat, få børnechecken, børne- og ungeydelsen, for så at sende den tilbage til det hjemland, de kommer fra, hvor det er, man har et andet udgiftsniveau til eksempelvis det, det koster at have børn, det, det koster at sende børn i daginstitutioner m.v., og det er derfor, at vi er tilhængere af en indeksering af børnechecken.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-28:
Så fra det ene spørgsmål og så til et mere principielt, politisk spørgsmål, som drejer sig om dagens forespørgselsdebat.
Helt principielt, hvis en borger fra et andet EU-land kommer til Danmark, får et arbejde, betaler skat og dermed bidrager til samfundet, mener ordføreren så, at den person også har ret på lige vilkår med andre, der lever i vores samfund, betaler skat i vores samfund osv.?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Jeg ved ikke, om det er så nyttigt at give en masse undskyldninger.
Jeg synes jo også, der var det forhold i den nævnte sag, at Ryanair rent faktisk var og havde været udtaget til en arbejdskonflikt med dansk fagbevægelse eksempelvis, og at det skete lige efter.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at jeg jo synes, det står meget klart også i medierne.
Og jeg synes også, det står meget klart, at jeg selv er mere end bare ærgerlig over det.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-28:
Jeg synes jo ikke, at det er noget svineri.
Jeg mener, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen gerne må benytte sådan et fly.
Jeg bruger også selv Ryanair, ligesom jeg har brugt Uber og andre selskaber, som Socialdemokraterne er imod.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Jeg tror, at det må være op til hr. Rasmus Jarlov at vurdere, om det var noget svineri eller ej.
Jeg valgte jo at tage den forbindelse for at undgå at flyve med Ryanair, og jeg synes i virkeligheden, at ud over at jeg personligt måske nok burde have været væsentlig mere tydelig om, hvad det er for nogle vilkår, Wizz Air flyver under, så understreger det i virkeligheden også det ræs mod bunden, der er i den internationale og i særdeleshed den europæiske luftfartsbranche, hvor der er en mangel på fælles EU-regulering.
Det arbejder vi jo for i EU.
Vi arbejder for at undgå, at selskaberne kan lave regelshopping, vi arbejder for at undgå, at man kan ansætte sine medarbejdere på nultimekontrakter, og vi arbejder i øvrigt på at sikre, at der er nogle fair konkurrencevilkår alle selskaberne imellem.
Jeg har intet imod lavprisselskaber.
Jeg ser bare helst, at de har og flyver på overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår, og det har ikke ændret sig af det.
Nej, vi er ikke en til en enige i alt, hvad der står i det oplæg.
Vi er enige i behovet for at indeksere børnechecken.
Vi synes, at meget af den kritik, der kom fra de daværende oppositionspartier dengang, var urimelig, i forhold til hvilke muligheder vi som regering havde for rent faktisk at forsøge at ændre ved det, og det er også det, vi tror den her regering er ved at sande lige nu.
Men vi vil gerne stå sammen om den her vedtagelse, fordi det skaber en fælles indsats for at få kæmpet for at få ændret de regler nede i EU, så vi ud fra nogle rimelighedsbetragtninger umuliggør eksport af visse velfærdsydelser.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Men så er det bare, jeg spørger: Hvad er det så for nogen regler, ud over at man gerne vil have en indeksering af børnechecken, hvad der også med Enhedslistens øjne kan være, om jeg så må sige, den næstbedste løsning på det problem?
Det andet kan vi såmænd også blive enige om.
Men hvad er det så for nogle regler, der derudover skal ændres, for at der kommer den bedre balance?
Jeg kan spørge om det samme, men på en anden måde og med en anden indgangsvinkel så: Er det sådan, at ordføreren faktisk er enig med de borgerlige partier i det oplæg, der kom, og som også er nævnt i forespørgslen, om at sikre den danske velfærd i Europa?
Er det sådan, at ordføreren faktisk er enig med de borgerlige partier i det oplæg, og at det er derfor, man også har fundet sammen om et fælles forslag til vedtagelse i dag?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Tak for spørgsmålet.
Hvis ordføreren har hørt min tale på den måde, altså som værende en advarsel imod udenlandske lønmodtagere, der kommer til Danmark for at tage arbejde, vil jeg sige, at det ikke var ment sådan.
Jeg har ikke noget imod, at folk kommer til Danmark og tager et arbejde, hvis de arbejder på overenskomstmæssige vilkår og betaler den skat, de skal.
Til den anden del af ordførerens spørgsmål vil jeg sige: Nej, det mener vi ikke.
Vi er optaget af – vi havde faktisk en større debat i forbindelse med udenrigsministerens redegørelse i sidste uge omkring udviklingen i EU-samarbejdet – at få en bedre balance i principperne for arbejdskraftens fri bevægelighed over for respekten for lønmodtagernes lønninger, rettigheder, vilkår osv., for det er en klar mærkesag for Socialdemokratiet, og det er ikke nok med indeksering af børnecheck eller – for den sags skyld – det andet, som ordføreren nævnte.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Tak, og tak til ordføreren, også for at have rejst den her forespørgselsdebat.
Det er jo en meget vigtig diskussion, som jeg også tror vi kommer til at have adskillige gange her i salen, og det er bestemt også nødvendigt.
Ordføreren fremstiller det – sådan opfatter jeg det i hvert fald, og sådan tror jeg mange vil høre det – som om udenlandske arbejdere kommer hertil for at stikke snabelen ned i den danske statskasse og ikke af en måske mere indlysende grund, nemlig at de gerne vil have et arbejde, hvor de kan tjene mere, end de kan hjemme i Polen eller Rumænien.
Min opfattelse er nu, at det er det sidste, der er årsagen til, at de kommer.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Ordføreren siger, at vi skal have et værn imod den form for misbrug, og så er det bare jeg spørger: Hvad er det så for nogen EU-regler, der skal ændres, før ordføreren kan sige, at nu har vi fået det værn, som Socialdemokratiet gerne vil have?
Skal det opfattes sådan, at hvis vi får indekseret børnechecken og får rullet Kommissionens forslag om, at man kan tage dagpengene med i op til 6 måneder, tilbage og nøjes med 3 måneder, så er vi home safe, og så har vi ikke flere problemer med EU's regler på det her område?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Venstres synspunkt omkring, at det skal kunne betale sig at arbejde, er velkendt.
Vi er uenige med Venstre og en række af de andre borgerlige partier i, at den eneste måde, man kan få folk ud at tage et arbejde, er at skære i deres ydelser og for den sags skyld at stille endnu hårdere krav til dem.
Vi tror også, at der er andre måder.
Hvis der er arbejde at få, viser det sig jo, at folk rent faktisk gerne vil arbejde, og hvis der er videreuddannelses- og opkvalificeringsmuligheder, så folk kan tage de jobs, der er, hjælper det jo også.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-28:
I forbindelse med diskussionen om, at det skal kunne betale sig at arbejde, har jeg fået forståelsen af, at Socialdemokraterne også mener, at man som forbruger har et ansvar for, hvilke firmaer man vælger at benytte, i forhold til at holde lønninger oppe på et vist niveau.
Tidligere har hr. Peter Hummelgaard Thomsen kaldt det for svineri, at statsministeren havde sat sig ind i et Ryanairfly.
Jeg vil spørge, om det var noget svineri, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen satte sig ind i et fly fra, jeg tror, det hed Wizz Air, her i forbindelse med en fodboldlandskamp forleden dag.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Jeg vil gerne anerkende, at ordføreren har anerkendt det, og det synes jeg i sig selv er et fremskridt, når man kigger på Socialdemokratiets argumentation på det her område, som jeg jo har fulgt i rigtig mange år, af gode grunde også flere år end spørgeren.
Så det er glædeligt, at man er kommet så langt, at man konstaterer, at det er EU-reglerne, der er problemet på det her område.
Det er sådan set min pointe over for Socialdemokratiet og med det forslag til vedtagelse, vi har fremsat.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Jamen de ambitioner diskuterer ordføreren og jeg jo ganske ofte, og det vil jeg sådan set gerne blive ved med at diskutere.
Men det, der adskiller Enhedslisten fra Socialdemokratiet, er jo netop, at Socialdemokratiet ikke ønsker, at Danmark skal melde sig ud af EU, og vi bakker sådan set også helhjertet op om princippet om arbejdskraftens frie bevægelighed med de udfordringer, det også giver.
Men jeg tror, at vi deler ambitionen om, at vi ikke skal gå på kompromis med overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår og lønmodtagerrettigheder m.v.
I bredere forstand er det jo sådan set hele det stridsspørgsmål, vi har forsøgt at bringe op i den her forespørgselsdebat i dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-28:
Og det synes jeg faktisk ikke er fair over for de kolleger her i Folketinget, som måske ikke lige har været opmærksomme på L 7. Men sandheden er jo, at ja, i L 7 siger vi, at vi selvfølgelig forholder os til EU-retten.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Jeg er glad for ministerens bekræftelse af, at det er alle Folketingets partier, der vil blive orienteret om, hvordan den her sag går.
Og det er vel også under alle omstændigheder fornuftigt af ministeren, for vi skændes om mange ting og diskuterer mange ting, men i forhold til lige præcis nogle af de konkrete emner, vi diskuterer i forbindelse med forordning 883, er der, som flere har konstateret, jo et bredt flertal i Folketinget, bl.a. i forbindelse med indeksering af børnechecken – med større eller mindre begejstring er der jo en opbakning til det.
Men man kan sige, at ministeren jo har sat punktummet her ved at henvise til L 7, ved at henvise til, at man åbenbart var nødt til at skrive i L 7, at man respekterede EU-lovgivningen, nemlig lige nøjagtig på det punkt, som man ikke respekterede, da VK-regeringen lavede sit lovforslag, altså at perioder fra andre lande skulle tælles med, når man skulle finde ud af, om optjeningsprincippet var overholdt.
Og dermed erkender ministeren jo, at VK-regeringen tog fejl.
Det var bare det, jeg gerne lige ville have slået fast.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-28:
Nej, inden hr. Leif Lahn Jensen nu bliver grebet helt af glæde og begynder at vandre hvileløst rundt nede i salen, vil jeg sige, at sagen jo sådan set meget banalt er den, at den tidligere regering overhovedet ikke turde gå til Kommissionen og stille krav til Kommissionen om, at man så på hele spørgsmålet om indeksering.
Nu kan vi jo se, at det kan lade sig gøre; det var det, som var modellen i forhold til UK.
Så der er grund til at notere sig, at Socialdemokratiet generelt mener ét, når de er i opposition, og nogle gange noget mere fornuftigt, når de er i regering, men at Venstre selvfølgelig har en god holdning, der går igen, både når man er i opposition, og når man er i regering.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-28:
Så det vil sige, at ligesom vi har ét Socialdemokrati i opposition og et andet Socialdemokrati i regering – sådan som jeg hører Venstrefolk sige – har vi også et Venstre, der i opposition mener, at vi skal bryde EU-retten, men som, når de er i regering, mener, at vi ikke skal gøre det.
Det vil sige, at på det her punkt har vi også ét Venstre i opposition og et andet Venstre i regering.
Er det ikke korrekt?
Det er jo det, jeg kan udlede af det her svar.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-28:
Altså, først og fremmest synes jeg jo faktisk, at man skal kvittere for en ganske udmærket ordførertale fra hr. Jan E. Jørgensen – ikke kun i dag, men sådan generelt – og for den sags skyld også fra hr. Rasmus Jarlov.
Der er ikke nogen grund til at sige, at det, der blev sagt der, ikke var klogt.
Men hvis spørgsmålet går på, hvorvidt regeringen har i sinde at bryde de regler, som vi er forpligtet af i forhold til vores EU-medlemskab, kan jeg sige: Nej, vi overholder selvfølgelig de regler, der er gældende i forhold til medlemskabet af EU.
Ellers var der sådan set heller ikke nogen grund til at være medlem af EU.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-28:
Jeg er jo personligt glad for, at ministeren går på talerstolen, for ordføreren for Venstre, hr. Jan E. Jørgensen, og ordføreren for De Konservative, hr. Rasmus Jarlov, kunne lige så godt have ladet være med at gå på talerstolen – for de vidste sådan set ikke ret meget eller ville i hvert fald ikke udtale sig.
Der kender jeg jo ministeren så godt, at jeg ved, at det vil ministeren gerne.
Og jeg anerkender også, at ministeren rent faktisk har nogle gode holdninger på det her område og rent faktisk også kæmper for de her ting, som vi er enige med ministeren og regeringen om.
Men jeg er nødt til at spørge om noget, for det er også en del af det.
Altså, vi kæmper for de her ting, som vi har snakket om i dag, og det skal vi jo gøre sammen.
Det er også dejligt, at vi har et fælles forslag til vedtagelse.
Vil man se det?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-28:
På de tidspunkter af livet, hvor jeg har og har haft fornøjelsen af at have ministeransvaret, bestræber jeg mig jo på at sikre både et godt og tæt samarbejde med Folketinget, men også på at række ud til en dialog, og det er lige præcis det, der har været baggrunden for den her debat.
Jeg vil også gerne understrege, at jeg faktisk synes, det har været en frugtbar diskussion, ud fra at det her er en meget, meget vigtig politisk diskussion i forhold til hele det europæiske samarbejde.
Det har ikke fyldt særlig meget i dag i den her diskussion, vi har haft i Folketinget.
Men i forhold til at sikre en opbakning til et stærkt europæisk samarbejde og ikke mindst en stærk folkelig opbakning er det her en helt relevant diskussion.
Der må man jo sige, at det vel også er det, den diskussion, vi har haft for år tilbage med skiftende regeringer, har været udtryk for.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Jeg bad heller ikke ministeren om at undskylde noget som helst.
Det har vi været inde på et par gange i dag.
Det er der ikke nogen grund til; det kommer debatten nødvendigvis ikke meget videre af.
Når nu vi er en række partier, der også står sammen omkring det her, som mange af os har givet udtryk for er vigtige spørgsmål, må vi jo også på en eller anden måde være enige om, hvad en ansvarlig tilgang til nogle af de her EU-spørgsmål er, uanset om man er i regering eller opposition.
Det var sådan set mere det, vi var nysgerrige efter, og det, mit spørgsmål gik på, nemlig om ikke ministeren den dag i dag også anerkender det.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-28:
Jeg har sådan set ikke tænkt mig at stå og botanisere i og sige undskyld for, hvad man mener politisk.
For Venstre var det her på det tidspunkt en helt afgørende og vigtig sag.
Vi mente dengang, at man fra den daværende regerings side kunne have gjort mere i forhold til også at presse Kommissionen.
Hvis man skal gå ned i en historisk diskussion, må man jo sige, at med den aftale, der var med UK, blev det anerkendt, at hele det der spørgsmål om indeksering eller ej sådan set var noget, der kunne lade sig gøre, og det var jo hele den diskussion, vi havde på det tidspunkt.
Så nej, jeg har sådan set ikke tænkt mig at sige undskyld for, hvad der skete historisk.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Tak for det.
På baggrund af at den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, mente, at det her havde karakter af en drilleforespørgsel, vil jeg starte med at sige, at det har det sådan set overhovedet ikke.
Da forespørgslen i sin tid blev stillet, var det med det formål at få en bredere diskussion omkring forordning nr. 883.
Det har vi så efterfølgende haft, hvilket jeg gerne vil kvittere for, og jeg vil også gerne kvittere for den linje, som ministeren lagde i Europaudvalget her i slutningen af februar, og i det hele taget for den vilje, ministeren udviser til at få skabt noget samling på tværs af Folketingets partier omkring det her vigtige spørgsmål.
Det, jeg måske bare gerne kunne tænke mig at spørge ind til, er noget af det, vi ikke kunne få svar på, fra hverken hr. Jan E. Jørgensen eller hr. Rasmus Jarlov.
Vil ministeren i dag i bagklogskabens klare lys erkende, at det var en fejl tilbage i 2014 at kræve, at den daværende regering overtrådte EU-retten med det forslag, som man havde fremsat, da man i Venstre var i opposition på det tidspunkt?
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Jo, men dermed erkender man jo så også, at VK-regeringen tog fejl.
Kan vi nu ikke bare få en bekræftelse på det lille spørgsmål, så vi kan få det ud af verden?
For det var jo en ret ophedet diskussion dengang.
Og det er klart, at når man ligefrem truer en regering og skælder ud på dens parlamentariske grundlag, og jeg ved ikke hvad, så var det måske meget godt lige at få ryddet op i det.
Så vil ministeren ikke bare erkende, at de blå partier tog fejl, og at VK-regeringen tog fejl i spørgsmålet om lovgivningen om børnechecken?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Jo, men alle erfaringer viser jo, at de, der benytter sig af at gå ind i en butik og handle efter kl. 22 f.eks., typisk er folk, som netop betaler med en elektronisk overførsel.
Og så vil jeg sige, at det jo ikke er alle butikker, der bare sådan uden videre har råd til at investere i de her DNA-spraysystemer, som jo også koster ganske mange penge.
Det samme gælder det her med at investere i de her automatordninger, for der skal en vis butiksstørrelse til, for at det er rentabelt for en virksomhed.
Det skal selvfølgelig være op til den enkelte virksomhed at vurdere, hvordan de vil gøre, men jeg siger bare, at når vi nu åbner op for muligheden for, at nogle butikker, i øvrigt med Ældre Sagens velsignelse, kan være kontantløse i de her perioder af døgnet, så synes jeg bare samtidig også, vi retfærdigvis skal nævne de elektroniske løsninger, de tekniske løsninger, der i det hele taget er der, som også kan tage favntag med butikstyverier og med røverier af danske butikker.