Josephine Fock (ALT), 2018-03-14:
Tak for det.
Vi skal i dag førstebehandle et forslag fra regeringen om at skærpe reglerne om udvisning af udlændinge, som har begået kriminalitet.
Forslaget er jo et led i regeringens ønske om at sikre, at udlændinge, der har begået kriminalitet, udvises i videst muligt omfang, og det er samtidig en udmøntning af elementerne i bandepakke III, som er en politisk aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet.
I den forbindelse har regeringen haft nedsat en arbejdsgruppe, som skulle se på udvisning i forbindelse med rocker- og banderelaterede aktiviteter og kriminalitet.
Arbejdsgruppen kom i oktober 2017 med fem anbefalinger, og det lovforslag, som vi behandler i dag, har til formål at gennemføre de anbefalinger, som kræver lovændringer.
Jeg vil gerne starte med at knytte et par bemærkninger til lovforslagets enkelte dele.
Hvad angår retningslinjerne for udvisning af kriminelle udlændinge, foreslås det, at der indføres en række retningslinjer for, hvornår udlændinge i almindelighed kan udvises i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.
Som forslaget ser ud lige nu, er det en noget forenklet fremstilling af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, og jeg er helt enig med Institut for Menneskerettigheder i, at retningslinjerne bør bygge på hele den retspraksis, der er, og det vil også sige domme, hvor Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har dømt imod en udvisning.
Jeg er enig i de anbefalinger, som fremgår af instituttets høringssvar, og som de også fremlagde for udvalget i går, og vi vil i den forbindelse stille ændringsforslag.
Det, der bl.a. mangler, er en række domme, men der mangler også retningslinjer for mindreårige.
Der mangler retningslinjer for, hvordan man behandler EU-borgere.
Der mangler retningslinjer for, hvordan man kan forstå forudsætningen for, at familien kan eller ikke kan forventes at flytte med.
Der mangler retningslinjer for, hvad der menes med et minimum af tilknytning.
Det er jo vigtigt, at domstolene får hele den internationale domstols retspraksis for, hvordan man skal dømme i de her sager.
Når jeg siger det, er det jo, fordi jeg synes, der er behov for, at domstolene har en klar oversigt over, hvordan den hidtidige retspraksis har været, så de ved, hvordan de kan dømme.
Derfor synes jeg som udgangspunkt, at den del af forslaget er positiv, altså hvis anbefalingerne fra Institut for Menneskerettigheders medtages.
Regeringspartierne har jo særlig det seneste års tid arbejdet vedholdende for at sende et budskab til borgerne om, at det er det europæiske menneskerettighedssystem, der har stået i vejen for en rimelig dansk praksis om udvisning af kriminelle udlændinge, og særlig har Domstolen og menneskerettighedskonventionens artikel 8 været taget til indtægt af regeringen for, at Danmark ikke kan føre den udlændingepolitik, man gerne vil.
Men som vi kan se, er det helt tydeligt og veldokumenteret i lovforslaget, at det overhovedet ikke er sådan, det forholder sig.
Det foreslås, at der indføres en tidsubegrænset advarselsordning, i stedet for at personer idømmes en betinget udvisning.
I dag idømmes alle personer, der ikke kan udvises, fordi det med sikkerhed strider imod de internationale konventioner, en betinget udvisning med en prøvetid på 2 år.
Som jeg læser forslaget, har dette ligesom den betingede udvisning i dag ikke nogen reel betydning for praksis, og derfor ser jeg det som ren symbolpolitik.
Regeringen vil gerne sende et stærkt signal om, at man fører en hård og stram udlændingepolitik.
Derfor kan Alternativet ikke tilslutte sig den del af lovforslaget.
Endelig vil man ændre reglerne for længden af indrejseforbuddet.
I dag er det sådan, at hvis en person udvises fra Danmark, så gælder der også et indrejseforbud, som følger længden af den idømte straf.
I Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols udvisningspraksis har længden på indrejseforbuddet indgået som et af elementerne i deres proportionalitetsvurdering i forhold til retten til et familieliv, og det betyder, at der i dag er tilfælde, hvor personer ikke kan udvises, fordi længden af indrejseforbuddet vil være i strid med f.eks. retten til et familieliv.
Derfor vil man med forslaget her indføre en hjemmel til at give et kortere indrejseforbud, hvis det betyder, at en person så vil kunne udvises.
Advokatrådet påpeger i deres høringssvar, at et indrejseforbud af kort varighed alt efter omstændighederne vil kunne udgøre en krænkelse af Danmarks internationale forpligtelser, herunder børnekonventionen.
Derfor kan Alternativet heller ikke bakke op om den del af lovforslaget.
På den ene side kan man jo sige, at så længe forslaget er i overensstemmelse med konventionerne, så er det fint nok.
Det mener jeg ikke vi skal.
Jeg mener ikke, at menneskerettighederne er et maksimum, man skal overholde.
Jeg mener tværtimod, at de er et absolut minimum, og så mener jeg også, at vi som samfund har et ansvar for de borgere, som vokser op og bor i Danmark.
Det er jo der, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kommer ind i billedet, for det er lige præcis også nogle af de ting, man skal tage hensyn til, i forhold til hvordan man kan udvise.
Alternativet vil som sagt stille en række ændringsforslag og ser frem til udvalgsarbejdet, og i den anledning vil vi også gerne bede om en opdeling af lovforslaget, så hele delen om retningslinjer bliver ét lovforslag.
For jeg synes som sagt, det er meget, meget positivt – så den del støtter vi – at man laver retningslinjer for domstolene, vel at mærke hvis de ting, som mangler i retningslinjerne, jævnfør Institut for Menneskerettigheder, bliver taget med.