runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-18:
Nu er det jo således, at på trods af at flytrafikken er meget udskældt, er der faktisk ruter, hvor den mest klimabesparende måde at rejse på er med fly.
Og det er, fordi flyselskaberne i høj grad allerede iblander, men det er også, fordi de klimakompenserer.
De planter skov eller køber CO 2 -kvoter eller andet.
Men det er omkostningsfuldt.
Det er meget omkostningsfuldt.
I hvor høj grad vil ministeren og ministerens regering være med til at holde hånden under flytrafikken i den her omstillingsproces og dermed også danne grundlaget for, at vi kan lave sociale rabatter osv., der gør det økonomisk muligt for et flyselskab at omstille sig?
Trine Bramsen (S), 2022-05-18:
Vi kommer som sagt med vores udspil senere på efteråret, men ja, jeg har stor tiltro til, at der er ruter, der har interesse i det – både lufthavne og ruter.
For den anden ting er jo, at det er lufthavne, der skal være indstillet på at omlægge deres håndtering, så de rent faktisk også kan håndtere de her fly, der går til og fra.
Men ja, det er min klare forventning, og jeg oplever faktisk, at der er stor og bred efterspørgsel og ønsker.
Og jeg tror, vi kommer til at have flere, der gerne vil være en del af det her projekt, end projektet kan bære i den første runde.
Jeg har også selv haft samtaler med både lufthavne, men også luftfartsselskaber om den grønne omstilling.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-18:
Det glæder mig oprigtig meget.
For vores indenrigsflytrafik er utrolig vigtig for at binde landet sammen og sikre, at vi har en infrastruktur, således at vi kan komme relativt hurtigt frem og tilbage, at man kan passe sine møder, komme over og besøge sin familie og komme til behandling på det hospital, man er knyttet til.
Jeg vil gerne lidt tilbage til, at man involverer flyselskaberne.
I hvor høj grad sidder de med omkring bordet og er med til at finde de løsninger, der gør, at vi i fremtiden alle sammen skal flyve grønt?
Trine Bramsen (S), 2022-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo korrekt, at regeringen har sat det ambitiøse mål, at danskerne i 2025 skal have mulighed for at flyve grønt på én indenrigsrute, og senest i 2030 skal man kunne flyve helt grønt, når man flyver indenrigs i Danmark.
Det er ambitiøse mål, og der findes ingen lette løsninger for den grønne omstilling af luftfarten, men Danmark skal gå forrest og hæve barren for den grønne omstilling.
Det er ikke altid nemt at gå foran; der er udfordringer, som vi skal løse, og som vi arbejder intensivt med.
Vi har inviteret både luftfartsbranchen, brændstofproducenter og leverandører til at drøfte de forskellige løsninger, og vi har fået rigtig, rigtig mange gode input, hvad angår de grønne typer af brændstof og de tekniske udfordringer i forhold til flyene.
I dag er det f.eks. alene tilladt at iblande op til 50 pct. grønne brændstoffer.
Igennem vores dialog med flyproducenterne har vi dog erfaret, at flere flyproducenter allerede er nået langt med test af flymotorer, der kan håndtere 100 pct. grønne brændstoffer, og vi er fortrøstningsfulde i forhold til, at det kan nås inden 2025.
Samtidig skal vi også have øje for, at luftfarten er en international transportform, som kræver mere internationalt samarbejde om at regulere, og derfor arbejder vi også på internationalt plan for at fremme den grønne omstilling af luftfarten.
Jeg vil derfor også sige, at der er rigtig godt gang i arbejdet.
Regeringen vil fremlægge et udspil om grøn luftfart senere i år.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-18:
Idet statsministeren i sin nytårstale nævnte, at »senest i 2025 skal danskerne have mulighed for at flyve grønt på en indenrigsrute«, er ministeren så tilfreds med, hvordan arbejdet med dette skrider frem?
Trine Bramsen (S), 2022-05-18:
Der er jo også andre øer rundtomkring i landet end Bornholm.
Jeg er med på, at Bornholm er en stor og stolt skønhed, og spørgeren repræsenterer på fineste vis Bornholm, men der skal også være en sammenlignelighed på tværs i forhold til de andre øsamfund, hvor der også er nogle, der eksempelvis misser en færge.
Så det bliver jo nødt til at blive taget med ind i de drøftelser.
Jeg er ikke i udgangspunktet afvisende over for nogen ting, men det vil jo i så fald skulle tages op dér, hvor beslutningerne træffes, og det er i forligskredsen omkring de her ting.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-18:
Der pågår for øjeblikket i den meget brede forligskreds om Infrastrukturplan 2035 et analysearbejde, som er blevet benævnt bornholmeranalysen.
Er ministeren villig til at få det her puttet ind i bornholmeranalysen, så bornholmerne i lige så høj grad har mulighed for at komme på sygehuset som alle andre danskere?
Hvis man får aflyst sit fly, fordi det ikke kan lette eller lande på grund af tåge, så mister man også sin mulighed for at få sin hospitalsbehandling.
Marie Bjerre (V), 2022-05-18:
Tak for svaret, og også tak for, at regeringen er kommet med et udspil til en grøn skattereform.
Vi er nemlig helt enige med regeringen i, at en CO 2 -afgift er hovedmotoren i den grønne omstilling.
Vi er jo så småt også begyndt at tage hul på de forhandlinger, men jeg synes nu alligevel også, at det her fortjener lidt offentlig debat omkring sådan en grøn skattereform.
Nu siger ministeren, at de her 2 mia. kr. tilbageføres til erhvervslivet, men som jeg har forstået udspillet, er der netto en skatteforhøjelse på 2 mia. kr. i 2030.
Der er også et merprovenu til staten, der dog falder til 350 mio. kr. varigt set i varig virkning.
I Venstre mener vi ikke, at en CO 2 -afgift skal være en byrde for erhvervslivet.
Vi vil gerne have en grøn skattereform med en omlægning af skatterne, hvor andre skatter og afgifter så falder tilsvarende, så skatterne ikke stiger samlet set.
Tilmed så mener vi ikke, at skatterne bare skal gå i nul.
Vi mener faktisk også, at den her grønne skattereform skal bruges til at gøre Danmark rigere.
Altså, vi ønsker at koble vækst og udvikling, fordi det er egentlig sådan, at vi ser, at vi kan blive et ambitiøst grønt foregangsland og vi kan få en ambitiøs grøn omstilling.
Derfor vil jeg gerne følge det op med spørgsmålet: Når vi nu forhåbentlig laver sådan en aftale her, vil regeringen være med til, at vi også får det koblet med, at vi skal værne om erhvervslivets konkurrenceevne?
Eller skal det være et selvstændigt mål, at en grøn skattereform også skal give et provenu til statskassen?
Trine Bramsen (S), 2022-05-18:
Det vil så kræve, at man politisk tog stilling til at lave nogle andre rammer for lufthavnen.
Men den rigtige løsning er jo, at der først og fremmest indledes en dialog gennem de officielle kanaler.
Så kan vi selvfølgelig altid drøfte alting politisk.
Men det ville være en total ændring af de rammer, vi har for driften af vores lufthavne, og som vi har haft indtil nu.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-18:
Tak for spørgsmålet.
I spørgsmålet henvises der til en artikel, der er bragt i B.T. den 12. maj, hvor repræsentanter for to lejeorganisationer giver udtryk for, at det ikke kan være rigtigt, at lejerne skal betale den samme prisstigning to gange, idet f.eks. stigende energipriser har en afsmittende effekt på nettoprisindekset.
Lejelovgivningen giver helt rigtigt, som spørgeren også er inde på, mulighed for, at lejere og udlejere ved lejeaftalens indgåelse kan aftale, at huslejen en gang om året reguleres efter nettoprisindekset.
Nettoprisindekset er et indeks, der beregnes på basis af et vægtgrundlag, som er forskelligt fra vægtgrundlaget i forbrugerprisindekset.
F.eks. indgår forskellige former for energiforsyning med en lavere vægt i nettoprisindekset end i forbrugerprisindekset.
Jeg mener derfor ikke, det er korrekt, når det bliver sagt, at lejerne kommer til at betale for energi ad to omgange.
Som det også kommer til udtryk i B.T.s artikel, er der tale om en i øjeblikket historisk høj stigning i nettoprisindekset.
Samtidig fremgår det, at der gennem en årrække omvendt er set meget lave stigninger i nettoprisindekset.
Jeg finder det beklageligt, at det stigende prisniveau har en afsmittende effekt på huslejer, ligesom det stigende prisniveau generelt er en udfordring, men jeg finder ikke, at jeg på baggrund af det anførte har et belæg for at gribe ind i og ændre lejelovgivningens lejereguleringsregler.
Når det er sagt, er jeg af den overbevisning, at vi bør følge det her område ganske tæt i de kommende år, ligesom inflationen helt overordnet giver anledning til, at vi følger udviklingen tæt på en række områder.
Jeppe Bruus (S), 2022-05-18:
Tak for spørgsmålet, og tak for imødekommenheden, også i forhold til det, der er vores fælles ambition.
Jeg håber bestemt også, at vi kan lave en aftale om det her, for det er vigtigt, også for industrien.
Det er også vigtigt at være fokuseret på, hvad det her handler om, og hvad det ikke handler om.
Det her handler om at lave en CO 2 -afgift for industrien og rumvarme.
Senere på året kommer ekspertgruppen så med en ny rapport omkring landbruget, og så tager vi hul på det.
Og nej, det er ikke ambitionen, at pengene fra afgiften skal gå ind i statskassen og gå til andre formål.
Det er faktisk derfor, vi foreslår, at rub og stub går tilbage som omstillingsstøtte til de virksomheder, som har vanskeligst ved at omstille sig.
Det er også derfor, at skattetrykket jo stort set ikke er målbart.
For alle pengene fra afgiften går tilbage til omstillingen, plus mere til.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Det sidste kan man jo have en holdning til, både som minister og som almindelig lægmand som mig som folketingsmedlem.
For jeg tror egentlig, at de fleste lejere er interesserede i at have i det, der hedder en stabil udvikling i deres husleje og en stabil udvikling i deres forbrugsudgifter ved at bo i en lejebolig.
Det, vi oplever i dag, er jo, at vi kan se, at der desværre er stærkt stigende priser, bl.a. på fødevarer og ikke mindst på energi, også til ejendomme og til daglig husførelse.
Derfor er det jo, at det er ekstra prekært, at vi har den her mekanisme, som jeg jo synes er meget vigtig.
Nu erkender jeg, at ministeren sagde, at ministeren vil følge det, og det har jeg selvfølgelig respekt for, og det vil jeg så også sørge for at ministeren får lov til og lejlighed til.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-18:
Det er jo svært at give noget meget klart bud på det.
Jeg tror egentlig, at danskerne, som danskerne er flest, er opmærksomme på, hvilke type lejekontrakter de skriver under på, og dermed også er opmærksomme på, at inflationsstigningen kan have en betydning for deres leje.
Det har jo så bare igennem de senere år været sådan, at selv om man var opmærksom på det og havde skrevet under på det, så har inflationen været så lav, at det var relativt underordnet.
Det, jeg bare synes man skal være opmærksom på, er, at de her typer lejeboliger jo tidligere før 2015 var reguleret på en anden måde, nemlig typisk ved brug af trappemodellen, hvor lejen steg år efter år.
Der tror jeg, at det for lejerne bredt set er mere fordelagtigt, at man har den anden mulighed, nemlig med nettoprisindekset.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Tror ministeren virkelig på det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-18:
Tak for spørgsmålet og også for anledningen til at drøfte det her vigtige spørgsmål.
Jeg tror, at jeg sluttede mit svar med at sige, at jeg vil følge udviklingen meget nøje, og det er dermed også en imødekommelse af spørgeren.
Når jeg ikke står her og kaster om mig med løfter, er det jo i virkeligheden også for at få en ærlighed ind i den her debat, som jeg tror er nødvendig at have på alle de områder, hvor vi taler inflation.
For vi kan ikke på Christiansborg, uagtet hvilket politisk udgangspunkt vi kommer med, friholde alle danskere for konsekvensen af inflation, og den ærlighed tror jeg at vi skylder danskerne og hinanden i den her vanskelige debat.
Men det er en udfordring.
Jeg tror dog, at man skal være opmærksom på, at det, der tidligere gjorde sig gældende på området, jo var de her trappelejemodeller, som har betydet stigninger, upåagtet om der var inflation eller ej.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Tak, fru formand.
Hvad er ministerens holdning til, at lejere risikerer historisk store huslejestigninger som følge af højere inflation, der bl.a. er udløst af højere priser på energi, og vil ministeren tage initiativ til at ændre reguleringsmekanismen, så prisstigninger på eksempelvis energi ikke kommer til at påvirke lejernes husleje?
Jeppe Bruus (S), 2022-05-18:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Altså, der er stort set ingen påvirkning af bnp, der er stort set ikke nogen påvirkning af skattetrykket, og der er stort set ikke nogen påvirkning for den almindelige forbruger.
Så nej, jeg kan ikke bekræfte, at det her udspil gør Danmark fattigere.
Marie Bjerre (V), 2022-05-18:
Problemet er jo bare, at det gør Danmark fattigere.
Det står der sådan set også i udspillet, og derfor skal mit sidste spørgsmål være, om ministeren ikke kan bekræfte, at når man ikke vil være med til at sænke skatter og afgifter tilsvarende, gør det Danmark fattigere; det gør faktisk alle indkomstgrupper fattigere.
Jeppe Bruus (S), 2022-05-18:
Alle de penge, der kommer ind fra afgiften, går tilbage til erhvervslivet som omstillingsstøtte.
Vi har lagt flere penge oveni det end det, der kommer ind fra afgiften.
Så nej, der går ikke penge ind i statskassen, som kommer til at gå til uddannelse, sundhed eller andre ting.
Alt bliver ført tilbage til erhvervslivet.
Som jeg sagde, er der jo på den lange bane knap 0,5 mia. kr. i varig erhvervsbelastning, og der må vi jo kigge på, hvordan vi håndterer det.
Vi har også afsat nogle reserver til det.
Men det at bruge de penge til at dele bredt ud som selskabsskattelettelser synes vi er en dårlig idé, for så får vi vanskeligere ved at hjælpe de virksomheder, som har sværest ved at omstille sig, og dermed er der en øget risiko for, at arbejdspladser og CO 2 -udledning flytter ud af landet, og det vil vi gerne undgå.
Marie Bjerre (V), 2022-05-18:
Tak for svaret.
Sådan som vi læser udspillet, er det jo ret klart, at det her fører til en skatteforhøjelse på 2 mia. kr. i 2030, og at der også er et merprovenu til staten, medmindre ministeren står her og siger noget andet, altså at der ikke er det.
Som vi forstår udspillet, er der altså en varig virkning ved det her, i forhold til at skatterne stiger.
Eller skal jeg forstå det sådan, at man vil være med til at sørge for, at det, skatterne stiger, skal tilbageføres til erhvervslivet, og at den måde, det skal tilbageføres til erhvervslivet på, skal ske ved, at man sænker andre skatter og afgifter?
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Tak for ministerens besvarelse.
Jeg er glad for, at ministeren ville svare på spørgsmålene her i dag, om end ministeren sådan set hverken kom noget, man kunne love, eller med nogen garantier eller nogen initiativer i den forbindelse.
Jeg tror, at der kom ordet beklagelser, altså at ministeren beklagede, at mange lejere nu kan se frem til at få en pludselig regulering af deres husleje, på grund af at de har lejekontrakter, der typisk er indgået i 2015, hvor det her omtalte nettoprisindeks netop gør sig gældende, i forhold til at man så som udlejer kan regulere med mere end den almindelige markedslejeregulering, men også lave en regulering på grund af inflation – en inflation, som desværre ser ud til at være væsentlig højere end i mange af de år, vi tidligere har målt på i forhold til husleje.
Og det er i hvert fald en stigning, som ikke har været der siden 2015, hvor den her nye reguleringsmekanisme blev indført.
Det er jo også derfor, at jeg synes, at det giver grund til en stor grad af bekymring, som jeg også håber at indenrigs- og boligministeren vil være med på at holde øje med, i hvert fald med hensyn til hvad det får af konsekvenser for de her mange berørte lejere, som kan se frem til, at ikke bare den almindelige inflation er der i forhold til lys, vand og varme osv., men også, at deres lejekontrakt indeholder den her passus omkring regulering i forhold til indekstal.
Så jeg synes jo, at ministeren skal sige her i dag, at ministeren vil holde øje med det her.
Det synes jeg er lidt mere end bare at beklage det.
Så vil jeg også godt spørge ministeren, om ministeren har en vurdering af, at de fleste, der lejer en bolig, er klar over, at når man vælger en standardhuslejekontrakt, findes den i to former, nemlig en med og en uden indeksregulering.
Tror ministeren, at de fleste lejere er klar over den forskel?
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-18:
Nu er det anden gang, at ministeren siger, at der skal indledes en dialog, fordi det er passagererne, der skal betale for det her.
Men bornholmerne er jo også med til at betale for et stykke motorvej i Jylland.
Hvorfor er det bornholmerne, der skal betale for deres infrastruktur, og hvorfor skal alle være med til at betale for alle andre end bornholmernes infrastruktur?
Er det fair, at den her udgift udelukkende skal betales af dem, der bruger ruten?
Skulle man indføre et lignende princip for en motorvejsstrækning eller andre steder i den kollektive trafik?
Trine Bramsen (S), 2022-05-18:
Jeg skal ikke overbevises om, at det er dybt frustrerende og et irritationsmoment for passagererne.
Men jeg vil opfordre til, at der indledes en dialog mellem passagererne og flyselskabet DAT og Trafikstyrelsen og lufthavnen, for vi skal fra politisk side være varsomme med bare at beslutte at indføre dyre løsninger, som lufthavnens brugere i sidste ende ikke er villige til at betale for.
Derfor synes jeg, det rigtige er, at der indledes den her dialog mellem de parter, der er involveret.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-05-18:
Tak for ordet.
Nu vil jeg starte med at gøre noget, jeg ikke gør så tit.
Jeg vil nemlig rose sundhedsministeren for den aftale, der er landet på fødselsområdet, for det var netop også mange af de samme ting, som der var i Venstres udspil.
Så den er vi jo fuldstændig enige om.
Der mangler bare lige det med frit valg.
Nu hører jeg ministeren sige, at det har man også nogle steder rundtomkring i landet, og at man er ved at etablere det, og det er jo også rigtig godt.
Det burde bare også ligge som en del af aftalen.
Nu nævnte ministeren selv fødeklinikken i Region Sjælland, Roskilde Fødeklinik, som jo er en af de fritstående jordemoderledede klinikker, og dem havde vi havde vi jo besøg af i Sundhedsudvalget.
Jeg ved godt, at ministeren ikke deltager på de møder, men jeg går ud fra, at ministeren godt ved det her.
Det er netop de her fordele, der er ridset op fra eksperters side, og som også blev fremlagt på det her møde.
Det handler om færre problemer for både mor og barn, bedre tilfredshed og også bedre ammeforløb.
Det er også nogle af de ting, vi har diskuteret rigtig meget i forbindelse med de møder, vi har haft, inden I så landede en aftale i forbindelse med finansloven.
Så er der også den økonomiske gevinst.
Jeg kan jo også se, at regeringen ikke har haft mulighed for at gøre alt det, som vi i hvert fald gerne ville have fra Folketingets side på fødselsområdet.
Det er man jo ikke lykkedes med at komme hele vejen i mål med.
Man sagde også selv fra starten af, at det var der ikke penge til.
Men tænk nu, hvis man rent faktisk kiggede lidt ud af boksen og det ikke kun handlede om at finde flere midler, men det også handlede om at finde nogle løsningsforslag, som kunne give en gevinst.
For det er faktisk billigere at kunne sende dem ud på sådan en fritstående jordemoderledet klinik, og så kan man netop prioritere midlerne til de fødende, som har nogle komplekse forløb, og som kræver noget ekstra.
Jeg hører, hvad ministeren siger, og det er fint, at der er nogle aftaler rundtomkring i nogle af regionerne, men jeg synes, det er vigtigt, vi sender et signal herindefra om, at det er noget, vi prioriterer så meget, at det burde være en del af det fødselsudspil, der kom.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-18:
Mange tak for det spørgsmål.
Som det er spørgeren bekendt, har vi netop indgået en aftale med en række partier – ikke partiet Venstre, men jeg ser, at Venstre også var enige i en del af aftalen, og det er jeg selvfølgelig meget, meget tilfreds med – om virkelig at styrke fødselsområdet, og det er der også behov for.
Så bliver der her spurgt til Forældre og Fødsels politik på området her, og på organisationens hjemmeside står der netop og helt korrekt, at man ønsker en ret til at vælge mellem fødsel i hjemmet, på en fritstående jordemoderledet fødeklinik eller på hospitalet.
Hvordan ser det så ud i dag?
I dag har alle fødende ret til at vælge at føde hjemme eller mulighed for at føde på et hospital.
Herudover tilbyder Region Hovedstaden fødsel på jordemoderledede fødeklinikker tilknyttet sygehuset, og regionerne arbejder på forskellig vis med etablering af hjemlige, rolige og sanselige fødestuer.
Så det er altså sådan, at regionerne også har mulighed for at indgå aftaler og organisere sig med private fødeklinikker.
Det har man jo f.eks. gjort i Region Sjælland, som det måske er spørgeren bekendt.
Der er én regionalt finansieret privat fødeklinik, som er en del af det samlede fødetilbud til borgerne i den region.
Derudover planlægger Region Syddanmark at etablere to jordemoderledede fødeklinikker, en i Kolding og en i Odense, og den ene bliver så privat, og den anden bliver offentlig.
Det har man altså mulighed for at gøre i dag, så det kræver ikke nogen lovændring at skabe rum til det.
Dermed synes jeg, man kan konkludere, at de fødende altså har valgmuligheder, både i forhold til hjemmefødsel og selvfølgelig også i forhold til det offentlige fødetilbud, men så også, i det omfang der overhovedet er det, i forhold til at gøre brug af jordemoderledede fødeklinikker, som der skrives på hjemmesiden der.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-05-18:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder som følger: Hvorfor vil ministeren ikke give fødende frit valg på fødselsområdet, som det også er anbefalet af foreningen Forældre og Fødsel?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-18:
Det, jeg også tror vil være klogt, er at træde et skridt tilbage og læse i de dokumenter, som Folketingets Sundhedsudvalg jo har vedtaget.
Men man noterer sig jo også, at en midlertidig merbevilling fra 2023 og frem vil afhænge af de politiske prioriteringer i de kommende forhandlinger om finansloven.
Der er altså et flertal af partierne, der har konkluderet det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-18:
Så vi er der.
Altså, jeg går ud fra, at ministeren godt kan forstå, at sklerosehospitalerne har et problem.
Kan ministeren ikke komme med en eller anden forhåbning, et eller andet, som gør, at de ikke bliver nødt til at afskedige højt specialiseret personale nu?
Eller mener ministeren bare, at de skal fortsætte med at afskedige det højt specialiserede personale?
Hvad kan ministeren give af forhåbning?
For de går jo i gang med de afskedigelser nu.