Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Beslutningsforslaget går ud på, at et tildelt statsborgerskab skal kunne fratages igen i en periode på 10 år efter tildelingen, hvis den pågældende i prøveperioden begår alvorlig kriminalitet, der udløser en fængselsstraf på 6 måneders fængsel eller mere.
Det er ligegyldigt, om straffen er betinget eller ubetinget.
Lad mig med det samme slå fast, at regeringen sagtens kan følge tankerne bag beslutningsforslaget.
Når det så er sagt, kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Der stilles allerede i dag et skærpet krav over for ansøgere til dansk indfødsret, og der kan ske frakendelse eller fratagelse af en persons statsborgerskab, hvis den pågældende har udvist svig i forbindelse med erhvervelsen af statsborgerskabet – hvis personen har begået terrorrelateret kriminalitet eller har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser, som det hedder.
Regeringen er af den opfattelse, at man bør trække en streg i sandet i forhold til ansøgerne og sige: I skal i forbindelse med Folketingets behandling af et lovforslag om indfødsrets meddelelse opfylde de høje krav for opnåelse af dansk statsborgerskab, og hvis I gør det, kan I blive danske.
Det vil jeg gerne forklare lidt nærmere.
Socialdemokratiet skærpede sammen med den tidligere regering og ordføreren for forslagsstillernes parti i sommeren 2018 vandelskravet, så flere typer af grov kriminalitet kan indebære, at en ansøger udelukkes fra at blive dansk statsborger.
Med indfødsretsaftalen fra sommeren 2018 bliver personer, der har fået en ubetinget frihedsstraf på 1 år eller derover, permanent udelukket fra dansk indfødsret, ligesom personer, der er blevet idømt ubetinget frihedsstraf på 3 måneder eller derover for personfarlig kriminalitet, vold mod børn og seksualforbrydelser, som udgangspunkt bliver udelukket.
Kravet om, at en ansøger ikke må have begået kriminalitet, skal være opfyldt helt frem til tidspunktet for personens erhvervelse af statsborgerskab, og for personer, der er omfattet af kravet om deltagelse i en grundlovsceremoni, vil det med de nye regler altså sige helt frem til afholdelsen af grundlovsceremonien.
Der stilles således allerede i dag et ret skærpet vandelskrav til ansøgere til dansk statsborgerskab.
Hertil kommer, at det efter omstændighederne vil være muligt at frakende en person det danske statsborgerskab ved dom, hvis det er opnået ved svigagtige forhold, der er begået før tildelingen af statsborgerskabet.
Det er ikke et krav, at personen skal have dobbelt statsborgerskab i sådan en situation.
Det blev med indfødsretsaftalen fra 2018 desuden aftalt, at man 2 år efter vedtagelsen af en lov om indfødsrets meddelelse fremadrettet systematisk vurderer, om der er grundlag for at indlede inddragelsessager på grund af fortielse af kriminelle handlinger begået forud for ansøgningen om dansk statsborgerskab.
Det blev derudover aftalt, at det som en engangsforanstaltning for personer, der siden 2014 har fået meddelt dansk indfødsret, vil blive vurderet, om der er grundlag for at indlede en inddragelsessag på grund af fortielse af kriminelle handlinger begået forud for ansøgningen om dansk indfødsret.
Ministeriet iværksatte på den baggrund tidligere i år en gennemgang af sager vedrørende de personer, der siden 2014 har fået dansk statsborgerskab, som led i opfølgningen på indfødsretsaftalen, og ministeriet har indtil videre fundet ca. 80 sager, hvor der er konstateret uoverensstemmelser mellem det, som ansøgeren har oplyst i forbindelse med sin ansøgning om dansk statsborgerskab, og de oplysninger, som nu fremgår ved opslag i Kriminalregisteret.
Ministeriet har på nuværende tidspunkt oversendt 18 sager til politiet med anmodning om, at politiet undersøger, om den pågældende med vilje har afgivet urigtige eller vildledende oplysninger eller fortiet relevante oplysninger i forbindelse med ansøgning om statsborgerskab.
Jeg vil selvfølgelig orientere hele Folketingets Indfødsretsudvalg om de endelige resultater af gennemgangen, lige så snart vi har gennemgået sagerne.
Hvis en person efter at have opnået dansk statsborgerskab bliver dømt for overtrædelse af det, der hedder kapitel 12 og 13 i straffeloven – de handler bl.a. om terror og andre forbrydelser mod statens sikkerhed – vil der være mulighed for at frakende statsborgerskabet ved dom, medmindre vedkommende derved bliver statsløs.
Og som en nylig tilføjelse er det derudover blevet muligt administrativt at fratage det danske statsborgerskab fra personer, der har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser, medmindre de pågældende bliver statsløse.
Indtil videre er der tre personer, der har fået frataget det danske statsborgerskab administrativt i løbet af de seneste uger.