runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Og tak til ordføreren for feedback.
Ordføreren siger, at der er mange af idéerne, som kan bruges af kommunalpolitikerne, og at det så bliver centraliseret, på trods af at der faktisk står, at det er idéer og forslag.
Men hvis vi nu sagde, at i stedet for at komme med de forslag får vi lavet en aftale om, at vi skal have en procentsats på, hvor meget natur der skal være i byerne, og at kommunerne så må være fuldstændig frit stillet, i forhold til hvordan de gør det, ville Radikale Venstre så være med på det?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-01:
Tak for det.
Skal vi stadig væk spritte af?
Det gør vi så, selv om det jo i dag er dagen, hvor vi ikke længere behøver at have mundbind på osv. osv.
Men vi må hellere være på den sikre side.
Tak for et super spændende forslag.
Når man læser det, giver det jo virkelig meget inspiration ikke mindst til vores kommunalpolitikere.
Jeg må sige, at jeg modtog forslaget sådan med en vis ambivalens, for da jeg læste det, blev jeg begejstret over de mange vigtige mål og midler, som forslaget rummer, men jeg blev også en lillebitte smule indigneret på vegne af vores kommunalpolitikere, fordi jeg tænkte: Hvorfor i alverden skal vi overhovedet have kommuner, hvis vi skal sidde og styre så langt ned i detaljen?
Det er jo ikke, fordi det ikke er gode formål, men man kunne også have alle mulige andre ønsker til, hvordan man driver daginstitutioner eller skoler osv. osv., men hvor vi jo plejer at holde fast på, at der er en grund til, at vi har et decentralt styre i landet, og det er, at det er nogle beslutninger og nogle diskussioner, som man skal have lokalt.
Jeg ved, det har været en mærkesag for mange af vores byrådskandidater i det netop overståede kommunalvalg, så det skal bestemt ikke tages som udtryk for, at det ikke er et område, der interesserer os.
Tværtimod tror jeg, at de ville sidde derude og føle, at jeg tog politikken ud af hænderne på dem, hvis vi vedtog så detaljerede planer for det, som i virkeligheden burde være kommunalpolitik, herinde.
Så derfor kan vi ikke støtte forslaget, men der er sådan set ikke dele af det forslag, som jeg ikke tror at vores kommunalpolitikere vil støtte.
Og der kan også være elementer, som der måske skal træffes beslutning om på Christiansborg.
Der er det ikke bare en kommunalpolitisk diskussion, om man har lyst til, at der skal være natur eller ej; der har vi på Christiansborg et ansvar for, at der ikke er flere arter, der bliver udryddet, at vi får skabt de her store sammenhængende naturområder, så de truede arter kan overleve.
Der har vi en bunden opgave, som helt naturligt ligger her på Christiansborg.
Når jeg tænker på bynatur, ved jeg godt, at der er en EU-strategi, og det er som regel rigtig godt, at der kommer ting fra EU, for det kan bruges som en løftestang.
Men der tænker jeg, at det måske ikke er bynaturen, der gør noget ved biodiversitetskrisen.
Tværtimod kan det være, at noget mere bynatur gør noget mere med hensyn til, kan man sige, den menneskelige krise, altså at vi er kommet så langt væk fra naturen.
Så jeg tænker, at bynatur først og fremmest er af hensyn til menneskene, og det er derfor, jeg også godt tør lægge det ud til kommunerne og ikke mener, at det er en opgave, vi bliver nødt til at løse herfra.
Og det er jeg fuldstændig enig i, men det synes jeg det er de kommunale repræsentanter for beboerne der skal kæmpe for, og det er jeg sikker på at der er rigtig mange der vil.
Det skal jeg i hvert fald hilse og sige at mine vil.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-01:
Vi er altid villige til at se på, hvordan vi kan gøre forslag gode, i udvalgsarbejdet, og det her kræver netop noget arbejde.
Der er det med gartneren, men det handler også om, hvordan det her skal implementeres.
Så jo, der er meget frihed i det, som det er formuleret, men der er også mange usikkerheder i det, og så er der selvfølgelig en økonomi, der også skal følge med.
Men vi glæder os til udvalgsarbejdet omkring det, for det er vigtigt, at vi får sikret natur i byerne også.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Nu siger ordføreren nogle ting om, at vi skal den vej, og at det måske er for båndlagt.
Synes ordføreren ikke, at der faktisk er en stor frihed i det her – at det er et forslag til, hvordan man kan gøre det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Vi har deltaget i et møde i den komité i Europa-Parlamentet, der arbejder med nogle af de her spørgsmål.
Og det er rigtigt, at der er en fra sådan et lidt yderliggående parti, vil jeg vurdere det til, der siger: Hvordan kan du sove om natten?
Jeg har selv gået og spekuleret lidt over det spørgsmål, for jeg mener egentlig ikke, at vi i Europa burde sove roligt om natten med det nuværende asylsystem.
Der var mange af os, der vågnede op og var forfærdede, da vi så et billede af en 6-årig dreng, der var skyllet op på en europæisk kyst.
Det tror jeg vi begge to var forfærdede over.
Men der er 22.000 mennesker, der er døde de seneste år i Middelhavet.
Vi bør ikke sove roligt om natten, men det er, fordi asylsystemet er i stykker.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-02:
Jamen reglerne for hjemsendelse er politisk bestemt, så det her er et politisk spørgsmål.
Det handler ikke om armslængdeprincippet.
Men lad mig lige prøve at reframe spørgsmålet.
Altså, udtalelserne fra udenrigsministeren kom, 2 dage efter at regeringen udsendte en pressemeddelelse om, at man nu ville begynde at revurdere de her sager om syriske flygtninges beskyttelsesbehov, og samtidig begyndte Udlændingestyrelsen at fratage syriske flygtninge opholdstilladelse og sagde, at det var sikkert at rejse hjem.
Det var altså 2 dage efter.
Regeringen tillader altså på den ene side, at man sender flygtninge tilbage til Syrien, mens regeringen på den anden side samtidig mener, at Assadregimet udsætter sin egen befolkning for tortur og krigsforbrydelser.
Okay, på den ene side vil vi gerne sende dem hjem, det er sikkert nok, og på den anden side siger regeringen, at Assadregimet udsætter folk for tortur og krigsforbrydelser.
Mener ministeren, at det er acceptabelt, at regeringen tillader hjemsendelse af flygtninge til et regime, som regeringen selv anklager for tortur, krigsforbrydelser og for at få folk til at forsvinde?
Det er den specifikke ting, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til.
Men kære minister, jeg må bare sige, at nu har ministeren jo været i en EU-afhøring, hvor socialdemokratiske kollegaer spurgte ministeren: Hvordan kan du sove om natten?
Vi taler om vores naboland Tyskland, hvor en delstatsdomstol i december 2021 vurderede, at Danmark ikke længere er et sikkert tredjeland for flygtninge.
Regeringen står jo alene med den holdning.
Derfor vil jeg bare gentage spørgsmålet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Spørgsmålet er: Vil regeringen støtte en regel, der lever op til FN's flygtningekonvention, og sikre, at folk ikke bliver sendt hjem til forfølgelse eller tortur?
Til det er svaret: Ja.
Men der er ikke nogen grund til at indføre den regel, for det har allerede været en del af dansk lovgivning i årevis.
Danmark var det første land, der underskrev flygtningekonventionen.
Vi er det sidste land til at forlade den.
I den årlige vurdering af retsstandarderne i hele verden har Danmark 6 år i træk ligget nummer et i det, der hedder Rule of Law Index.
Der er ingen grund til at frygte, at det danske retssystem, herunder Flygtningenævnet, ikke lever op til de internationale forpligtelser, vi er en del af.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-02:
, med regeringens egne ord
Nu får ministeren mulighed for med det her åbne spørgsmål at råde bod på den fejlslagne udlændingepolitik.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-02:
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om, at det på baggrund af regeringens nye reformaftale fremover bedre kan betale sig at være på dagpenge frem for i arbejde for 126.000 danskere ifølge en undersøgelse fra DA?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg er enig i hvert et ord af det, som udenrigsministeren har sagt.
I 2015 vedtog et bredt flertal i Folketinget, at asyltilladelser, meddelt på baggrund af de generelle forhold, skal inddrages eller nægtes forlænget, når der er sket en forbedring af de generelle forhold i hjemlandet.
Det er 7 år siden.
Det er på baggrund af den lov, at myndighederne træffer deres afgørelse, og det er selvfølgelig vurderingen, at lovgivningen er inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Der har heller ikke været nogen sager, som Danmark har fået imod sig i den forbindelse.
Det er i første instans Udlændingestyrelsen og derefter Flygtningenævnet, der vurderer, om de generelle forhold i et land eller område er forbedret i en sådan grad, at der i den konkrete sag ikke længere består et behov for beskyttelse i Danmark.
Det betyder med andre ord, at de personer fra Syrien, som har fået at vide, at de skal rejse hjem, har fået den besked, fordi myndighederne har vurderet, at de ikke længere har et beskyttelsesbehov og dermed ikke længere er flygtninge.
Personer, som fortsat har et beskyttelsesbehov – det er trods alt de fleste – fordi de risikerer forfølgelse eller overgreb, får naturligvis lov til at blive i Danmark.
De får forlænget deres opholdstilladelse.
Det samme gælder, hvis Danmarks øvrige internationale forpligtelser siger, at personen skal have lov til at blive i landet.
Det er, især hvis der foreligger et hensyn til familiens enhed, som er beskyttet af det, der hedder artikel 8 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Når alt det er sagt, så hverken kan, skal eller vil jeg blande mig i myndighedernes vurderinger eller afgørelser.
Det er et princip, det såkaldte armslængdeprincip, som ikke blot den her regering, men også tidligere og forhåbentlig også efterfølgende regeringer vil efterleve.
Jeg har tiltro til myndighedernes faglige vurderinger.
Jeg stoler på, at de træffer afgørelser i overensstemmelse med både dansk og international lov.
Tak for ordet.
Jeg vil godt understrege, at der ikke er nogen domstol, der har taget stilling til noget.
Der er et Ligebehandlingsnævn, der har truffet en afgørelse, og den må de selv stå på mål for.
Men jeg noterer mig, at min egen kommune, Albertslund Kommune, har bedt om, at den her sag bliver behandlet ved domstolene – og den vil jeg følge meget tæt, for jeg synes, det er en vigtig sag.
Jeg vil bare insistere på, at der foregår en værdikamp i de europæiske samfund, men jo også i mange mellemøstlige samfund, hvor demokrati og ytringsfrihed og ligestilling – sekularisme – bliver trængt tilbage, og hvor nogle fundamentalister træder et skridt frem.
Og her skal vi jo beslutte os for, hvilken side vi vil stå på.
De mennesker, der ikke vil give hånd, står på den forkerte side.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-02:
Tak, formand.
Tak til ministeren.
Den 30. juni 2020 udtalte udenrigsminister Jeppe Kofod følgende om Assadregimet i Syrien: »Vi går ind i 10. år af konflikten i Syrien.
Men det syriske regimes forbrydelser fortsætter.
Tøndebomber, giftgasangreb, kemiske angreb, tortur ...
Regimet er kendt for tortur og vilkårlige tilbageholdelser« samt for folk, »der forsvinder ind i regimets fængsler.
Talrige rapporter beskriver de værste former for tortur«.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Det korte svar er nej.
Regeringen mener ikke, at staten skal bestemme, hvordan vi hilser på hinanden.
Men jeg er glad for, at spørgeren har taget en T-shirt på i dag, som giver os en anledning til at diskutere ligestilling.
Og vi mener, at håndtrykket også er et ligestillingsspørgsmål.
Jeg er glad for, at vi på tværs af forskelle i Danmark hilser på hinanden på den samme måde.
Det synes jeg er smukt og et udtryk for, at vi er kommet langt med ligestillingen i Danmark.
Jeg bliver provokeret, når man hører om hilseformer i andre lande, der er forskellige, afhængigt af om man hilser på en rig eller en fattig, en kasteløs eller en fra overklassen.
Derfor bliver jeg også provokeret, når man hører om folk her i landet, der ikke vil hilse på hinanden, f.eks. på en af det modsatte køn, på samme måde, som man hilser på en af sit eget køn.
Så for mig er det et spørgsmål om ligestilling, og den artikel i Jyllands-Posten, som spørgeren refererer til, kom jo i forlængelse af en diskussion i min egen kommune, Albertslund, hvor der var to lærerstuderende, der ikke ville give hånd til deres praktikvejledere.
Det provokerer mig.
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-02:
Tak for spørgsmålet.
Beskæftigelsestillægget gælder for personer, som har været i arbejde og loyalt bakket op om fællesskabet i dagpengesystemet igennem en årrække.
Og så gælder det jo som i dag, hvilket er vigtigt at huske på, at den maksimale kompensationsgrad i dagpengesystemet fortsat er 90 pct. af ens tidligere løn.
At tillægget bortfalder efter 3 måneder, sikrer desuden, at der fortsat er en tilskyndelse til at søge arbejde.
Det gælder også i de første 3 måneder af dagpengeperioden.
Jeg mener, at vi har fundet en god balance mellem tryghed og tilskyndelsen til at finde arbejde.
Afslutningsvis vil jeg sige, at det er min og regeringens klare opfattelse, at ingen danskere drømmer om at være på dagpenge.
De vil arbejde.
Men hvis ledigheden alligevel skulle indtræffe, er jeg rigtig glad for, at vi på en balanceret måde øger indkomstsikkerheden i dagpengesystemet.
Samtidig er jeg glad for, at beskæftigelsestillægget indgår i en samlet og balanceret aftale, der samlet set øger den strukturelle beskæftigelse med ca. 12.000 fuldtidspersoner og øger vores bruttonationalprodukt med 17,5 mia. kr. i 2030.
Nu mangler vi bare, at Venstre trækker i arbejdstøjet, lægger stridsøksen væk og bakker op om aftalen, så vi kan få de mange gode tiltag til at virke i en fart.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-02:
Men der findes jo mange måder at hilse på hinanden, og mig bekendt er der ikke nogen skik eller kultur eller nogen religion – i hvert fald ikke den religion, som der er tale om her, altså islam – der forbyder en at hilse på det modsatte køn.
Det er bare en anden måde at hilse på hinanden på, at kvinder ikke hilser fysisk på mænd, og at mænd ikke hilser fysisk på kvinder.
Man hilser jo på hinanden.
Så præmissen for den konklusion, som ministeren kommer med, er fejlagtig og falsk, for man hilser jo på hinanden; det er bare en anden måde at gøre det på.
I den sammenhæng kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvem er det, ministeren mener bliver undertrykt?
Hvem er det, der undertrykkes?
Hvem er det, der bliver udsat for en ulige behandling?
Kvinder hilser i det her tilfælde ikke fysisk på mænd, og mænd hilser ikke fysisk på kvinder, så hvem er det, der er undertrykt?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Man kan godt relativisere de her diskussioner, men jeg mener faktisk, de er ret vigtige.
Vi hører jo til i den samme side af Folketingssalen, og vi skulle gerne være dem, der går ind for oplysning, ligestilling, demokrati og værdighed.
Vi skal passe på med at relativisere det her.
Vi hilser på hinanden på den samme måde i Danmark.
Det er et udtryk for ligestilling.
Langt hovedparten af verdens muslimer har jo ikke noget problem med at give hånd til hinanden.
Det er en radikaliseret, ekstrem udgave, der har valgt en anden løsning.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-02:
Vi skal passe på med at relativere, men vi skal også passe på med at dæmonisere.
Den pågældende sag, som ministeren udtalte sig om, handlede om, at en domstol – Ligebehandlingsnævnet – har vurderet, at det var diskrimination, da de to kvinder blev fyret for ikke at ville hilse med håndtryk til det modsatte køn.
De fik besked på, at der var tildelt dem 25.000 kr. Anerkender ministeren, at den ifølge ministeren særlig danske værdi, at alle skal hilse med håndtryk, er i strid med den nuværende lovgivning, jf. domstolens afgørelse i den pågældende sag?
Jeg vil sige, at det alligevel er lidt vildt at høre landets integrationsminister kalde to lærerstuderende for fundamentalister og ekstremister og alt, hvad der nu bliver sagt – det synes jeg alligevel er vildt.
Ligebehandlingsnævnet, som er et nævn, vi har nedsat i vores samfund for at bekæmpe diskrimination og sørge for, at folk ikke bliver diskrimineret, siger, at det, ministeren går ind for, er diskrimination.
Vil ministeren anerkende det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Jeg vil ikke kalde de to lærerstuderende for fundamentalister – jeg har aldrig mødt dem, og jeg kender dem ikke.
Men det at møde op på en arbejdsplads og ikke ville give hånd til en praktikvejleder, fordi vedkommende tilhører det andet køn, mener jeg er en fundamentalistisk gerning, og det er nogle værdier, der ikke hører til i det danske samfund.
De skal bekæmpes og fortrænges; dem skal vi ikke understøtte og forsvare og pakke ind i al mulig sniksnak.
Det er et problem, at de værdier trænger frem i det danske samfund, og jeg er glad for den skoles holdning, og jeg er glad for, at kommunen har anket afgørelsen til domstolene.
Jeg håber virkelig, at vi ender i en situation, hvor vi alle sammen i det danske samfund anerkender hinanden uanset køn.
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-02:
Jeg tager meget gerne imod den appel, men kan jo også rette den den modsatte vej.
For hvorfor er det, at Lalandia i Billund eller planteskolerne, som fru Anni Matthiesen refererer til, skal vente helt til efter næste folketingsvalg på, at nogle af de initiativer, som fru Anni Matthiesens eget parti i øvrigt er enig i, kan komme til at virke?
Hvorfor er det, at omlægningen af dimittendsatsen, som kan medvirke til at frigøre flere hænder, der kan stå til rådighed for noget af det arbejde, som der bliver efterspurgt, skal vente helt til efter næste folketingsvalg, alene fordi man ikke synes, at det er ambitiøst nok?
Anni Matthiesen (V), 2022-02-02:
Fordi det kun dækker det hul, som regeringen selv har skabt, og det er jo ikke nok.
Der skal mere til.
Kunne ministeren ikke på en eller anden måde overveje, om der kunne gøres endnu mere for de her virksomheder?
For er det ikke korrekt – og det kunne ministeren måske bekræfte i svaret i forbindelse med det næste spørgsmål – at vi faktisk sætter udviklingen i stå, hvis vi ikke hjælper de her virksomheder?
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-02:
Det mener jeg er fuldstændig korrekt, og det er også derfor, jeg stiller mig fuldstændig uforstående over for, at Venstre i forligskredsene ikke bare vil tillade, at de initiativer, man i øvrigt selv er enig i, kan komme til at virke med det samme og så hurtigt som muligt, frem for at det skal forhales til efter næste folketingsvalg.
Jeg kunne forstå det, hvis det var, fordi man så var tvunget til at stemme for noget, man var uenig i, eller at man skulle sige god for noget, man var uenig i, men det er jo ikke tilfældet.
De initiativer, der udelukkende er omfattet af forlig, er alle sammen nogle – både på pensionsområdet og på dimittenddagpengeområdet – som er en del af Venstres egen politik, og derfor er det også Anni Matthiesen, der skylder en forklaring til Lalandia i Billund.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-02:
Der kan jeg jo så fortælle ministeren her til sidst, at dem taler jeg også med.
Men det, jeg jo også hører, er, at den måde, som regeringen vil anvende pengene på, ikke er den rette måde.
Altså, det med, at man vil skrue op for dagpengesatsen, er jo ikke med til at få flere i beskæftigelse, og det er egentlig derfor, jeg kommer med en appel til ministeren om måske lige at prøve at gentænke situationenen og tænke på, om vi kunne gøre det her på en mere smart måde.
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-02:
Når det er, at vi gerne vil øge trygheden for folk, der bliver arbejdsløse, så er det jo helt grundlæggende, fordi noget af det, der gør danske virksomheder konkurrencedygtige sammenlignet med alle mulige andre virksomheder i hele Europa, er, at vi har et arbejdsmarked, som er meget dynamisk, hvor det er nemt at fyre, og det er nemt at hyre, og hvor der i øvrigt er en meget, meget stor jobomsætning.
Og det er derfor, vi gerne vil sikre, at man har en ordentlig tryghed i de første måneder, når man er blevet arbejdsløs, hvis man i øvrigt har en fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-02:
Hvad tænker ministeren om den store modstand blandt mange danskere og i flere af landets kommunalbestyrelser over for den måde, som et flertal i Folketinget desværre har besluttet at indrette naturnationalparker på med sultende dyr bag høje hegn?
Lea Wermelin (S), 2022-02-02:
Jeg vil rigtig gerne tale om naturnationalparkerne, men inden jeg går mere ind i at fortælle om, hvordan vi gerne vil give den danske natur et historisk løft med bl.a. naturnationalparker, så vil jeg gerne lige starte med at rette et par misforståelser i det, som spørgeren her indleder med.
For det første har spørgeren fået dyrevelfærden lidt galt i halsen.
De dyr, vi udsætter bag hegn, skal selvfølgelig have det godt – det gælder i dag, det gælder i de kommende nationalparker – sådan at natur og dyrevelfærd går hånd i hånd og ikke det modsatte, og det er, uanset hvor mange falske påstande som florerer derude i debatten.
Vi vil f.eks. også genoprette våde områder i skovbunden og give plads til urørt skov, og alt det her er i en dialog med borgere, med kommuner og med foreninger for netop at finde gode lokale løsninger, og det gælder både inden udpegningen, men selvfølgelig også med de lokale projektgrupper, der vil blive oprettet efter udpegningen.
Vores natur er i krise, det håber jeg at spørgeren vil give mig ret i, og derfor er der ikke blevet gjort nok i mange år, og det laver vi om på nu.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-02:
Det synes jeg faktisk man er forpligtet til også som folketingsmedlem at være.
Når jeg kommer rundt i mit lokalområde, er noget af det, jeg hører allermest som formand for Folketingets Erhvervsudvalg, at erhvervslivet simpelt hen skriger på arbejdskraft.
Derfor synes jeg, der er nogle uhensigtsmæssigheder i, at man på en eller anden måde nu justerer det.
Og det kan godt være, at ministeren siger, at det er en fremtidssikring af dagpengesystemet, men giver ministeren mig ikke ret i, at det faktisk kan have den betydning, at der vil være færre, der kommer i arbejde?
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-02:
Og i virkeligheden vil jeg også være ærlig og sige, at det her tiltag jo bl.a. også er taget, set i lyset af at coronakrisen har afsløret for os alle sammen, at vi, uanset hvilken arbejdsmarkedstilknytning vi har, kan blive arbejdsløse.
Og der kan vi se, at der har været et behov for at sige: Hvordan går vi så ind og sikrer, at man, hvis man uden egen skyld skulle gå hen og blive arbejdsløs, hvad enten det skyldes en virus fra den fjerne verden eller en finanskrise eller lignende, så i de første måneders ledighed kan føle sig tryg?
Det er det, som det her forslag gør.
Og hvis Venstre i øvrigt er i arbejdstøjet, vil vi meget gerne hjælpe til med, at de initiativer, der ligger i reformaftalen, kan komme ud at virke.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-02:
Altså, når man jo faktisk over lang, lang tid i forskellige brancher i erhvervslivet har råbt op om, at man mangler arbejdskraft, så synes vi i Venstre, at der skal mere til.
Men mener ministeren, at det er nok?
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-02:
Jamen den gør jo faktisk mere end bare at være med til at lukke et hul.
Jeg er glad for det, fru Anni Matthiesen siger, og vil så tilskynde til, at hun også går tilbage og snakker med sin folketingsgruppe.
For det, der jo lige nu afholder de her initiativer, bl.a. omlægningen af dimittendsatserne, som jeg ved også er et Venstreønske, fra at komme ud at virke, er jo, at man i forligskredsen på dagpengeområdet ikke siger: Ja, for pokker da, vi er enige, få det endelig sat i værk, få lovgivet om det, sådan at de her hænder kan komme ud og være til rådighed.