runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Ordføreren ved jo lige så godt som mig – vi har jo siddet sammen i Indfødsretsudvalget, men nu sidder jeg der ikke mere – at der er masser af de her unge mennesker, der ikke får dansk statsborgerskab, som er født og opvokset i Danmark, og som opfører sig præcis, som ordføreren siger man skal opføre sig for at være dansk, ifølge ordføreren, men som alligevel får afslag i forhold til beskæftigelseskravet.
Så det er jo ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Ordføreren ved også, at der er enormt mange, der får et dansk pas.
Når jeg behandler de sager, sidder jeg jo og kigger på, om vedkommende har været aktiv i foreningslivet, om vedkommende har haft et fritidsarbejde, altså bidraget til det danske samfund, om vedkommende har passet sin skole, og om vedkommende lever op til danskkravene, men jeg har jo også set eksempler på sager, hvor der er vandel, dvs. butikstyveri og vold, hvor man ikke har haft et fritidsarbejde, og hvor man har sløset i sit uddannelsessystem.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-29:
Tak for det, formand.
Som ministeren også bemærkede indledningsvis, støtter regeringen, herunder Venstre, ikke op om beslutningsforslaget.
Når vi stiller strenge, men retfærdige krav til alle, der gerne vil være danske statsborgere, værner vi om vores samfund.
Derfor skal vi ikke begynde at lempe på kravene for de udlændinge, der er født og opvokset i Danmark.
For selv om man er født på et dansk hospital, er det desværre langtfra sikkert, at man har taget de danske værdier til sig.
At blive dansk statsborger er et privilegie.
Derfor skal man også, selv om man er født og opvokset i Danmark, selvfølgelig leve op til de samme krav som andre ansøgere.
F.eks. vil man kunne opfylde kravene til danskkundskaber, hvis man har bestået dansk i folkeskolen.
Det er en fordel, som en udlænding, der kommer til Danmark, altså ikke har.
Det er grundlæggende ikke nok, at man ser sig selv som dansk.
Det er heller ikke nok, at man har et godt kendskab til danske forhold og det danske samfund, som det beskrives i dette beslutningsforslag – i hvert fald ikke uden at det dokumenteres.
Det danske statsborgerskab skal ses som en tillidserklæring fra vores samfund.
Vi skal værne om det.
Vi skal turde stille krav.
Vi skal fortsætte med at gøre vores allerypperste for at sikre, at det bliver givet til dem, der vil os og vil Danmark – dem, der vil vores elskede land – og derfor kan Venstre desværre ikke bakke op om beslutningsforslaget i dag.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvad Venstres svar er til de unge mennesker, hvis sager jeg sidder med i Indfødsretsudvalget.
Det er unge mennesker, der er født og opvokset her i landet, og som er i gang med at uddanne sig og tage en uddannelse som sosu-assistent, sygeplejerske eller ingeniør, altså nogle af de faggrupper, som vi mangler.
De har søgt om dispensation i Indfødsretsudvalget, men tilhører den gruppe på cirka en tredjedel af ansøgere, som får afslag; de søger dispensation, men får afslag.
Er det bare, at selv om de bidrager til samfundet, kan de ikke blive anerkendt, før de har haft arbejde i 4 år, efter at de har færdiggjort deres uddannelse, og dermed kan de ikke få de fulde demokratiske rettigheder og betragte sig som fuldgyldige medlemmer af det danske samfund?
Jeg synes, det er en besynderlig generalisering, for det, som hr. Anders Kronborg siger han kan finde i Vollsmose og andre steder, vil jeg bare hilse og sige at man også kan finde i Hjørring.
Det kan man også godt finde i Silkeborg.
Det kan man også godt finde hos mennesker, der er vokset op hos en dansk kernefamilie.
Men betyder det, at de så ikke skulle have mulighed for at deltage i demokratiet?
Det har jeg uendelig svært ved at se.
For dem, hr. Anders Kronborg rammer med den tilgang, er jo alle de mennesker, som tager demokratiske værdier til sig, men hvor vi ikke anerkender, at når de er født og opvokset her, skal de også have mulighed for at deltage i det demokrati, de selv skatter rigtig højt.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-29:
Lad mig starte med at sige, at langt de fleste unge jo lever op til kravene.
Nu sidder jeg selv som helt nyt medlem i Indfødsretsudvalget, og derfor sidder jeg også på Venstres vegne og kigger på de her sager.
Derudover kan jeg se, at tallene er rigtig, rigtig høje, i forhold til hvor mange af de unge der søger dispensation for beskæftigelseskravet og netop får godkendelse fra flertallet af udvalget alligevel.
Det ændrer bare ikke på, at vi desværre har rigtig mange sager.
Man skal jo ikke google mange sekunder, før man finder eksempler på unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark og alligevel ikke har taget de danske værdier til sig.
Det er de skrækeksempler, vi skal væk fra, og det er derfor, jeg godt kan stå på mål for, at Venstres holdning er, som den er i dag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for det.
Venstres ordfører kom ind på det her med statsborgerretskonventionen, og at Venstre ligesom var kommet et sted, hvor man havde fået nok, og at hvis ikke man så en ændring af konventionen inden udgangen af 2026, var man ligesom villig til at udtræde af konventionen.
Men som jeg ser det, kan det jo ikke stå alene, for det er korrekt, at vi så i højere grad vil kunne frakende tildelte statsborgerskaber fra kriminelle udlændinge, men hvis vi ikke tager et opgør i forhold til EMRK og den praksis, der er lige nu, kan vi jo ikke udvise dem.
Det vil sige, at så kan det godt være, at vi kan tage det danske statsborgerskab fra dem, men de vil så stadig væk skulle være i Danmark.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre Venstres ordførers overvejelser om, hvis ikke der sker en praksisændring i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Hvad vil Venstre så gøre?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Jeg er enig i, at det, hvis man begår grov kriminalitet og man får en straf – og nu har vi så foreslået, at det er 1 års ubetinget fængsel – så er ud, og så er man ikke længere velkommen i Danmark.
For så har man brudt vores tillid.
Det er jo vores forslag, og der vil jo efter den retsreform, der nu kommer, hvor man skærper straffen voldsomt, så blive langt flere, der vil blive omfattet af de her regler.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Jamen der er jo eksempler på, at det har været domme på 4 måneder for grov blufærdighedskrænkelse, forsøg på voldtægt og anden usædelig omgang.
Socialdemokratiet har selv kørt kampagne på en, som fik en dom på knap 6 måneder for at have trampet en ung mand i hovedet, og som så ville være lige på kanten til, at det var 1 år.
Er det virkelig der, vi skal hen?
Eller skal vi ikke sende et klart signal om, at vi, hvis nogen laver, hvad jeg vil betegne som grov kriminalitet, så siger tak for besøget, og at de så må finde et andet sted at være?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Altså, jeg har overhovedet ikke givet udtryk for, at alle var dårligt integreret.
Jeg siger blot, at vi har nogle regler, fordi vi har haft nogle store integrationsudfordringer i det her land, og det følger af, at Folketinget siden 1983 og mange år frem førte en alt for lemfældig udlændingepolitik.
Det betød, at rigtig mange mennesker kom hertil, rigtig mange fik statsborgerskab, fik børn, som også fik statsborgerskab, og derfor har Folketinget så klogeligt strammet markant op de senere år, senest under Mattias Tesfaye, da han var udlændingeminister.
Og det er selvfølgelig ikke et spørgsmål om at tale om alle, men hvis vi lemper det her område ét sted, kommer den lempelse til at tælle for alle.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Det var jo godt, vi fik det på plads så.
For jeg var da superked af at høre, at ministeren bare generaliserer om en hel masse unge mennesker.
Jeg kan så forstå, at de skal bøde for andre folks handlinger.
Det synes jeg er superærgerligt.
Jeg har jo talt med rigtig mange af de her unge mennesker, i kraft af at jeg har siddet i Indfødsretsudvalget i nogle år.
Jeg har også mødt mange af dem, og jeg kan fortælle, at det er helt almindelige unge mennesker ligesom alle andre her i landet.
Mit spørgsmål er: Synes ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at mange af de her unge så vælger ikke at få en uddannelse for hurtigt at kunne få statsborgerskab?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Men jeg vil ikke have siddende på mig, at jeg generaliserer.
Jeg fortæller, at vi har nogle regler, og de regler gælder for alle.
Hvis man laver de her tåbelige regler, som bliver foreslået her i dag, så er det klart, at det vil have en meget negativ konsekvens for det danske samfund.
Der er vi heldigvis mange ansvarlige partier – det har jeg i hvert fald en forventning om; nu har de andre partier selvfølgelig ikke tilkendegivet deres holdning nu.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Med det her beslutningsforslag ønsker Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet at lette adgangen til indfødsret for børn og unge, der er født i Danmark.
For Socialdemokratiet er det enormt vigtigt, at man vil velfærdssamfundet og man vil fællesskabet.
Man skal ville pligt og ret, og man skal sætte en ære i at bidrage til det danske samfund.
Det er noget af det, der gør, at vi er stolte af at være danskere, og at vi ikke bruger »danskhed« eller »danskere« eller »Danmark« som skældsord.
Unge udlændinge, der er født og opvokset i Danmark, er ikke nødvendigvis dansksindede, ligesom det heller ikke er givet, at de betragter sig som en del af vores stærke fællesskab, vores danske familie.
Derfor skal vi gøre, hvad vi kan for at sikre, at kommende statsborgere i Danmark besidder evner og besidder en vilje til at være en del af vores stærke fællesskab.
Derfor er Socialdemokratiet langtfra interesseret i at lempe på de nuværende betingelser for opnåelse af dansk indfødsret.
Vi siger derfor nej – ikke bare et nej, men et klart nej – til det her beslutningsforslag.
Derudover er jeg som socialdemokrat overbevist om, at mennesker har rigtig godt af, at der bliver stillet høje krav til dem.
Hvis vi blot deler statsborgerskab ud til højre og til venstre i tilfældige strømninger – ja nærmest, så man kan trække et dansk statsborgerskab i en automat – så udvander vi og mister vi den stærke betydning af at få det rødbedefarvede pas.
På baggrund af de overvejelser støtter Socialdemokratiet ikke beslutningsforslaget.
Vi ønsker ikke at lempe de nuværende krav til dansk indfødsret.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Først vil jeg godt lige høre noget.
Ordføreren siger, det skal være svært for udlændinge at få dansk statsborgerskab.
Jeg vil bare lige starte med at spørge hr. Anders Kronborg, om han betragter et ungt menneske, som er født og opvokset i Danmark, har gået i dansk folkeskole, har spillet fodbold i en dansk fodboldklub og har deltaget aktivt i foreningslivet, som udlænding.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om, at hr. Anders Kronborg sådan tegner et billede af, at man bare kan trække et statsborgerskab i en automat, og jeg tror godt, hr. Anders Kronborg ved, at det ikke er det, der er tilfældet, og at det heller ikke det, der ligger i det forslag her.
Det, der ligger i det her forslag, er jo bare en genindførelse af den § 3 A, der var tilbage i 2014, hvor der rent faktisk også blev stillet nogle ret strenge betingelser for at kunne få statsborgerskab bl.a. i forhold til kriminalitet, i forhold til hvor lang tid man har opholdt sig i landet, og i forhold til hvor lang tid man har deltaget i folkeskolen.
Så hvad er det præcis, der gør, at hr. Anders Kronborg mener, at et ungt menneske, som er født og opvokset i Danmark og har deltaget i samfundslivet, ikke er berettiget til at kunne få et statsborgerskab og stemmeret?
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Jeg er af den helt klare overbevisning, at når vi går tilbage i tiden og ser på den danske befolkning, har vi givet for mange danske pas til folk, der ikke vil det danske samfund.
Der skal vi passe på Danmark.
Så spørger ordføreren mig generelt, i forhold til om man er udlænding, hvis man er født og opvokset i Danmark og har gået i en dansk skole.
Det synes jeg desværre at der er enormt mange eksempler på.
Prøv at tage til det indre Nørrebro.
Prøv at tage til Gellerupparken.
Prøv at tage til Vollsmose.
Der er flere eksempler på unge mennesker, der ikke anerkender demokratiet, der ikke vil ytringsfriheden, der ikke vil ligestilling mellem kønnene – gode danske værdier, som det er vigtigt at leve op til.
Derfor mener jeg, det er helt afgørende for Danmarks fremtid, at vi har nogle stramme regler for tildeling af dansk statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Med det forslag, der ligger her, er der jo en række kriterier i forhold til kriminalitet, som skal være opfyldt, for at man kan få erklæringsadgang.
Så er budskabet fra Venstre, et liberalt parti, at de borgere, som opfylder alle kriterier, og som gør det, vi beder dem om, og tager en uddannelse og ovenikøbet inden for områder, hvor vi har brug for dem, skal straffes, på grund af at der er nogle andre, som har begået kriminalitet, altså nogle andre, som vi faktisk med det her forslag stadig væk ville kunne opstille kriterier for, så de ikke umiddelbart ville kunne få erklæringsadgang?
Er det særlig liberalt, at de skal bøde for, hvad andre eventuelt kunne have gjort?
Så tror jeg, at jeg bare lige vil rekapitulere, hvad konkret det er, der bliver stillet af krav.
Der er jo en lang række kriterier her.
Det er jo nogle krav, man ville stille til unge mennesker i dag.
Det, vi oplever i dag, er jo, at der gennem beskæftigelseskravet bliver stillet krav om, at man skal have haft 3½ års beskæftigelse inden for de seneste 4 år, hvilket betyder, at mange først kan få stemmeret, efter at de er fyldt 30 år.
Hvor er rimeligheden i forhold til det?
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
De har jo mulighed for at søge dispensation, hvis det er det, de vil.
Når ordføreren så snakker om det dybt urimelige i det her, vil jeg sige, at jeg ikke synes, at det er dybt urimeligt.
Jeg synes, det er fair, at der er krav, og at vi rent faktisk sikrer os.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Tak for ordet, formand.
I dag kan man vokse op i Danmark, gå i skole her, lære sproget, blive en del af fællesskabet og alligevel stå tilbage med en følelse af, at man aldrig helt hører til, fordi man skal igennem et limbo, hvor ens identitet skal dokumenteres, vurderes og vejes, og hvor man ikke bare skal bevise, at man er dansk, men at man er dansk nok.
Det skaber en usikkerhed, som ikke hører hjemme nogen steder.
Det skaber unge mennesker, der egentlig kan alt det, vi forventer af dem, men som stadig væk bliver mødt af en mur, når de spørger om at få lov til at være her som fuldgyldige borgere.
Men helt ærligt, dansk statsborgerskab er jo et fællesskab, man optjener igennem handling og ansvar.
Det er ikke en følelse, man kan få bekræftet af andre.
Derfor mener jeg, at der er en klar grænse: Hvis man har vendt ryggen til fællesskabet, og hvis man har begået alvorlig kriminalitet, er der heller ikke en plads i fællesskabet til dig.
Det er ikke stramhed for stramhedens skyld; det er en simpel konsekvens af, at fællesskab kræver ansvar.
Samtidig skal vi ikke gøre systemet til en forhindringsbane for unge, der allerede lever her.
For ungdommen er ikke en fase uden fejl.
At stjæle et tyggegummi eller tage en dum beslutning i en tåget teenageperiode som det at køre på cykel uden cykellygte er ikke det samme som at undergrave samfundet og være en femte kolonne.
Derfor mener jeg også, at der skal være en bagatelgrænse, så vi ikke straffer mennesker for almindelige ungdomsfejl.
Derfor stemmer SF for.
Det gør vi, fordi vi ikke vil bygge et Danmark, hvor unge mennesker er dømt til at være gæster i deres eget liv, og fordi vi tror på et fællesskab, der både inkluderer, men også stiller krav.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Nu blev det jo endnu en gang demonstreret, at SF vil lempe den danske udlændingepolitik og lempe vilkårene for at opnå dansk statsborgerskab.
Men det er jo en gratis omgang at stemme for det her beslutningsforslag, for ordføreren ved jo godt, at det her beslutningsforslag ikke har flertal i dette Ting.
Betyder det her så meget for SF, at det her vil man stille som krav i kommende regeringsforhandlinger?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Nej, vi kommer ikke til at køre med ultimative krav til regeringsforhandlingerne på udlændingeområdet, kan jeg nok godt løfte sløret for.
Og ja, jeg tror, vi vil få en bedre regering, hvis vi lavede et rødt fællesskab mellem Socialdemokratiet og SF.
Jeg tror, vi kunne gøre ting på udlændingepolitikken, som endda vil kunne gå længere end den her regering.
Når det kommer til udenlandsk arbejdskraft, synes jeg jo, at vi har klare samarbejdsflader, som jeg tror vi ville kunne nå rigtig langt med, hvis det var SF og S, der sad i regering sammen, i stedet for at man også skal have nogle af de mere liberalistiske blå partier med, som jo nok nærmere har karakter af i den her regering at være tillidsrepræsentanter for de rige og for virksomhederne.
Der tror jeg nok, at det ville være bedre med et, ja, mere rødt fællesskab.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Jeg tror stadig, at man med tilladelse fra forretningsordenen godt må sætte en kølig dansk pilsner på højkant på, at SF er villige til at acceptere en stram udlændingepolitik, for at Pia Olsen Dyhr sætter sig på bagsædet af en ministerbil.
Ordføreren siger jo selv, at SF ikke stiller ultimative krav, så det her er jo en gratis omgang for SF.
Men jeg sætter en kølig dansk pilsner på højkant på, at der ikke bliver rokket ved dansk udlændingepolitik, hvis SF kan få ministerbiler.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg vil sige, at jeg tror, at vi kunne nå at lave nogle gode forandringer i dansk udlændingepolitik.
Vi deler jo meget politik, når det kommer til negativ social kontrol, de parallelsamfund, vi ser, og integration.
Jeg tror, at vi ville kunne nå langt sammen.
Vi har jo også fremsat forslaget om, at man skal lære dansk i arbejdstiden, hvis man kommer som arbejdstager uden for EU.
Det tror jeg da at vi kunne nå længere med, end Socialdemokratiet kan med Venstre eller Moderaterne, uden at jeg skal tale på andre partiers vegne.
Det kunne man jo godt undre sig over.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Nogle gange er det jo lidt svært egentlig at finde ud af, hvor SF er, og jeg tror nok, at min konklusion er, at SF egentlig bare prøver at gå helt under radaren på det her område, så man ikke kan tages til indtægt for at være et eller andet strammerparti eller slapperparti, og så siger man bare så lidt som muligt.
Derfor vil jeg bare gerne takke for alligevel at have modet til at bakke op om det her forslag, som jeg også synes ligger i tråd med SF’s politik.
For når det lige præcis kommer til børn og unge, synes jeg faktisk, at lige på det her område plejer tonen fra SF at være meget klar.
Det her handler jo om børn og unge.
Derfor vil jeg bare sige tak for det.
Lad være med at lytte til det der drilleri om parlamentarik.
Altså, de skal jo passe på; hvis de tirrer os for meget, kunne vi jo risikere at slå os sammen og gøre det sværere for dem og blive mindre medgørlige, selv om vi alle sammen har lært at sige, vi ikke stiller ultimative krav.
Så det er bare en opfordring til, at SF ikke lader sig skræmme af det der, og bare en tak for – i hvert fald her – at være helt klar i mælet og være på børnenes hold.
Det er også sådan, vi kender SF.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Først vil jeg sige, at jeg nu ikke tror, at hr. Peder Hvelplund kan finde nogen eksempler på, at jeg står og omtaler de fleste af de her mennesker som kriminelle voldtægtsforbrydere.
Det tror jeg simpelt hen ikke.
Jeg er helt enig med hr. Peder Hvelplund i, at der er rigtig mange af de her unge mennesker, der lever op til alle krav og opfører sig ordentligt.
De kan sproget hele vejen igennem.
Jeg er helt enig.
Men det ændrer bare ikke på, at jeg synes, at det her forslag vil være en lempelse af de kriterier, vi har for at få dansk statsborgerskab i dag.
Det er jeg modstander af.
Jeg synes, det er fair, at vi stiller nogle krav og rent faktisk sikrer os, at alle de unge mennesker her lever op til kravene.
Hvis man lever op til alle kravene, kan man sende en ansøgning og få sit statsborgerskab.
Men på den måde, vi kører det lige nu, og som ordføreren vil ændre, har vi altså også bare bedre kontrol med, at vi fanger dem, der laver ballade.
Derfor stemmer vi imod forslaget her.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Jeg vil da ikke forhindre hr. Kristian Bøgsted i at gentage den uden tvivl fremragende argumentation, ordføreren har for at stemme imod det her forslag.
Forslaget her handler jo om mennesker, der er født og opvokset i Danmark.
Langt størsteparten af dem – vi kan jo ikke sige, alle er det – er gode samfundsborgere, der er i gang med at tage en uddannelse og gøre de ting, vi egentlig efterspørger af unge mennesker her i landet, men de oplever alligevel, at de ikke har mulighed for at blive betragtet som almindelige samfundsborgere.
Jeg er godt klar over, at ordføreren ofte taler om de her mennesker som nogle, der er kriminelle og massevoldtægtsforbrydere og alt muligt andet, men det er jo bare ikke det, der er tilfældet.
For for langt størsteparten af dem er der jo tale om helt almindelige unge mennesker, som bare gerne vil have en uddannelse i Danmark og samtidig have retten til at kunne stemme til et folketingsvalg.
Hvad er det præcis argumentet er for, at de ikke skal have den mulighed?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-01-29:
Jeg er simpelt hen bare nødt til at udfordre den præmis.
Jeg sidder netop i det her udvalg som rimelig ny og kan sidde og kigge ind i de andre sager, der handler om unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark, og alligevel skal jeg ikke google mange sekunder, før jeg finder skrækeksempler på unge mennesker født og opvokset i Danmark, altså unge udlændinge, som begår grov voldtægt gentagne gange, eller som er en del af bandeskyderier, og det er helt ned til 15-årsalderen.
Det kan du google i løbet af få sekunder.
Det er unge mennesker – udlændinge, som er født og opvokset i Danmark.
Det er de skrækeksempler, vi skal væk fra, og det er derfor, vi død og pine bliver nødt til at stå på mål for de stramninger, vi har indført, og det gør jeg også i dag.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Så må jeg sige, at ordføreren bare ikke har læst vores forslag, for der er et meget, meget skrapt vandelskrav.
Man må ikke engang have fået en advarsel for overtrædelse af lov om euforiserende stoffer.
Altså, selv en betinget fængselsstraf gør, at man ikke får dansk statsborgerskab ifølge dette forslag.
Så derfor må ordføreren ikke have læst vores forslag.
Det, jeg så til gengæld har lyst til at spørge om, handler om det, forslaget siger om, at vi skal være fuldstændig sikre på danske værdier osv.
Hvad angår de ting, ordføreren nævnte som eksempler, f.eks. alt det med voldtægt, så får de personer jo aldrig dansk statsborgerskab, hverken med vores forslag eller i virkeligheden.
Men hvad angår de der andre ting, altså foreningsliv osv., som andre har nævnt, tror ordføreren, at det indgår i dag i vurderingen af dansk indfødsret, altså når det ikke er dispensationssager?
Tror ordføreren, at det er det, embedsmændene sidder og kigger på, når de sagsbehandler de enkelte sager?