runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Det mest kendte eksempel er det, som flere har været inde på, nemlig det omkring seler, og det handler om, at socialpædagogerne selv har bedt om, at de skal kunne bruge tiden sammen, i stedet for at de skal sidde bag en computer og registrere noget, som de ikke selv synes giver mening, og det er jo den skelnen, man har forsøgt at lave.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-08:
Tak for det.
Lovforslaget lægger også op til at begrænse registrering og indberetning af indgreb.
Mener ordføreren, at det er den rette vej at gå i forhold til magtanvendelser, altså at lade være med at registrere?
Og deler ordføreren bekymringen om, at vi som samfund ikke kan følge nok med i brugen af tvang og magt på socialområdet?
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Tak for ordet.
I dag behandler vi SF's beslutningsforslag om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal kigge på reglerne for su til udeboende på ungdomsuddannelserne.
Det har vi i SF fremsat, fordi der i det nuværende system er nogle uretfærdigheder.
Der er unge, som har brug for su til udeboende, men som ikke kan få det, mens der er andre unge, der får su til udeboende, som ikke i lige så høj grad har brug for det.
Det virker måske lidt nichet, og det er det måske også, men det har stor betydning for de her unge, der ikke kan få su til udeboende med de nuværende regler.
De er tvunget til at arbejde mange timer om ugen ved siden af deres studie for at kunne have råd til husleje, mad og transport.
Derfor lægger vi op til at nedsætte en arbejdsgruppe, der kan kigge på, om vi kan skabe et mere retfærdigt su-system.
Tak for ordet.
Jeg glæder mig til debatten.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak for ordet.
Jeg vil bare være ærlig at sige, at jeg ikke selv har været opmærksom på de problemstillinger, som SF fremfører her, men vi vil gerne i Alternativet blive klogere på det, og vi synes, det er en god idé at nedsætte en arbejdsgruppe for at blive klogere på det.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Det, jeg snakker om her, er jo, som jeg nævner i min tale, i forhold til min anden veninde.
Altså, hvis du går på Herlufsholm som kostskoleelev og derfor bor ude og får udeboende-su, har du jo ikke nogen reelle omkostninger til mad, husleje og transport, for det er jo inkluderet i dit skoleophold på 14.000 kr. om måneden.
Sådan er det for langt, langt de fleste.
Det vil jo resultere i, at det kun kan blive betalt af forældrene.
Derfor er der i praksis ikke nogen omkostninger forbundet med mad, husleje og transport for f.eks. min veninde her.
Så det er det, jeg bygger det på.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Tak for det, og tak til SF's ordfører for talen.
Jeg trykkede mig egentlig ind, fordi jeg bed mærke i, at ordføreren i begrundelsen brugte termen, at der var nogen, der havde mindre brug for en udeboende-su end andre.
Jeg har måske i forbindelse med ordførerens sidste tale her fået svar på det, men jeg vil egentlig gerne have ordføreren til at bekræfte, at vi taler om, at det er udeboende studerende på kostskoler, der særlig er tale om, i forhold til om de har mindre brug for udeboende-su, end andre har.
Hvad er det, SF's ordfører bygger lige præcis det på?
Hvad er det, det bygger på, ud over de to enkeltsager, som ordføreren lige har talt om?
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Tak for det.
Og tak for ordet.
Også tak til SF for at fremsætte beslutningsforslaget.
Jeg er faktisk enig med ministeren her, for jeg synes nemlig, det er rigtig fint, vi også godt kan diskutere nogle af de mere nicheprægede ting i Folketingssalen, også selv om vi måske er ved at have fået diskuteret su en hel del nu.
Men det skal absolut ikke lægges det her beslutningsforslag til last.
Jeg tror egentlig, at nogle af de ting, som jeg har bidt lidt mærke i, når jeg har kigget på det, var, at man med det her jo ville skulle se bredt på de rammer, der er for tilkendegivelsen.
Vi synes egentlig, at det, at der er nogle rammer for det, giver god mening, men der er f.eks. sådan noget, som at der lige nu er skrevet de der 75 minutters transporttid til ungdomsuddannelsen ind.
Altså, vi har faktisk på ungdomsuddannelsesområdet diskuteret, om der skulle være en grænse på 60 minutters transporttid på andre områder, og derfor synes jeg måske egentlig, det ville være fair nok at diskutere, om transporttiden også burde blive sat ned på det her område.
Og jeg vil da håbe, at regeringen og de forligspartier, der er med i den nye aftale, vil tage det med i en analyse, men ellers støtter vi jo naturligvis beslutningsforslaget.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Det kan være svært nok for nogle unge på 20 år at få su'en til at række til husleje og mad, og det må være nærmest helt umuligt at få budgettet til at hænge sammen på den meget lavere su for hjemmeboende, hvis man vil eller er nødt til at flytte hjemmefra, når man er 18 år eller 19 år, og ens forældre bor mindre end 20 km eller 75 minutter i bus væk fra ens ungdomsuddannelse.
Så vi synes, det er en rigtig god idé med sådan en arbejdsgruppe, der skal se på de her regler, men vi er selvfølgelig i forvejen heller ikke fans af 20/20-reglen.
Vi er helt med på at skabe et mere retfærdigt su-system, og der kunne man jo også kigge på det her med, at hvis man er nødt til at flytte hjemmefra, så betyder ens forældres indtægt noget for, hvilken su-sats man får, både som hjemmeboende og udeboende, uanset om de vil eller kan hjælpe en økonomisk.
Det handler også bare meget om friheden til selv at kunne vælge, hvilket liv man gerne vil leve, hvilken uddannelse man vil have og alle mulige andre ting, der kan hænge sammen med, hvor nemt eller svært det er at flytte hjemmefra, hvis ikke man trives derhjemme.
Og jeg tænker, at der med de her regler også kan være noget lidt skævt i at flytte hjemmefra som 18-årig eller 19-årig, uden at ens forældre måske tænker, at der er nogle, der ser skævt til, at man får lov til at få su for udeboende, og det kunne måske også holde nogle tilbage fra overhovedet at spørge til muligheden.
Så vi håber i hvert fald på, at man kan finde en ny model, som giver mere frihed og mere lige muligheder for alle unge på ungdomsuddannelser.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-08:
Tak for det.
Tak til SF for at fremsætte beslutningsforslaget om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal undersøge, hvorvidt reglerne for at kunne modtage su som udeboende studerende, når man er 18-19 år og studerer på en ungdomsuddannelse, er hensigtsmæssig, og herunder om systemet kan forbedres.
I Det Konservative Folkeparti er vi ligesom SF og, kan jeg høre, de øvrige partier, interesseret i at gøre det godt for vores unge studerende – det fortjener de.
Derfor er forslaget også sympatisk, og jeg har været nysgerrig på at høre argumenterne for forslaget.
Men jeg har også en række spørgsmål, i forhold til hvor mange unge der reelt er tale om, og om det er så omfattende et problem, at det er nødvendigt at nedsætte en forholdsvis omfattende arbejdsgruppe.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, men støtter med denne begrundelse i udgangspunktet ikke forslaget.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Jeg er faktisk meget glad for, at der er helt klare regler for, hvornår man som udgangspunkt kan få su som udeboende, og hvornår man ikke kan.
Det synes jeg faktisk er noget af det, der er med til at lette bureaukratiet.
Jeg synes, at det er fair nok at sige, at dem, der så har specielle udfordringer, selvfølgelig lige har en opgave med at snakke med nogen om, hvorfor de har deres specielle behov.
Og så kan de søge om det, og forhåbentlig går sagen så igennem.
Jeg forestiller mig også, at de fleste uddannelsesinstitutioner er forstående, hvis man har specielle vanskeligheder.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Jeg er bare nysgerrig efter at høre, om det ikke også virker lidt tilfældigt, at det lige præcis er de 20 km eller 75 minutter eller alderen 20 år, der skal afgøre, om man kan få su som udeboende uden at skulle igennem hele den her mølle med at skulle snakke med f.eks. studievejledere om, om der er særlige vilkår derhjemme, der gør, at man er nødt til at flytte hjemmefra, når man faktisk er myndig.
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Den holdning må man jo gerne have.
Der tror jeg bare, at vi stiller os forskelligt.
Vi synes faktisk, at su-reglerne er fine, som de er i dag.
Man har mulighed for at få su, men ikke som udeboende.
Det er muligt, at der er nogle, der kunne ønske sig mere, men vi synes ikke, at der er nogen grund til at investere mere i su til personer under 20 år.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke kunne forestille sig, at noget af det, man også kunne kigge på, var, hvem de unge er, der måske kommer i klemme, fordi de er nødt til at flytte hjemmefra og så ikke kan få su som udeboende.
Hvad med dem, hvor det bare vil være bedre for dem at flytte hjemmefra, men hvor de tænker, at det vil være lidt svært inden for de regler, eller hvor studievejlederen siger, at det ikke lige passer ind under de regler?
Hvad, hvis man kunne give nogle unge en bedre forudsætning for at få sig en uddannelse og for at gennemføre den ved at nedsætte en arbejdsgruppe, som kunne kigge på, om de her regler er skruet sammen på den mest hensigtsmæssige måde?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Men hvor ved du fra, at der ikke er nogen af de elever, der går på Herlufsholm, der ikke har nogen udgifter ved at gå der?
Hvem siger, at forældrene betaler hele det beløb, det koster at gå lige præcis der?
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Jeg siger heller ikke i min tale, at det drejer sig om alle.
Jeg anerkender sådan set, at der godt kan være tale om en enkelt eller to, for hvem det koster færre penge at gå på Herlufsholm, fordi Herlufsholm har besluttet det.
Det skal jeg ikke kunne udelukke, men når det så er sagt, skal vi jo have arbejdsgruppen til at undersøge det her.
Kan vi få det gjort på en måde, hvor det for langt de flestes vedkommende i praksis ikke vil komme til at betyde, at det vil gå ud over deres skolegang, så de fortsat vil kunne gøre det?
Men det er klart, at hvis de siger, at der ikke er nogen, der vil kunne gå på Herlufsholm, hvis vi gør det her, fordi det er dem selv, der betaler langt størstedelen af det, så må vi jo kigge på det, når vi når dertil.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jeg tror ikke, jeg fik sagt, at vi afviser beslutningsforslaget af hensyn til de studerende.
Jeg tror, jeg fik sagt, at regeringen synes, at ordningen, som den er, i forhold til renten på su-lån er rimelig.
Derfor synes vi ikke, der er nogen grund til at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal kigge på de her ordninger, som jo har været gældende på den måde, de er, i rigtig mange år.
Det er jo rigtigt, at staten selvfølgelig har indtægter fra de renter, som tilskrives su-lån.
Staten har også udgifter, når den skal finansiere udbetaling af su-lån.
Balancerne på det er jo forskellige fra år til år afhængigt af konjunkturerne.
Så samlet set synes jeg, at statens rolle i forhold til at stå som långiver til studerende er meget fornuftig.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg kan jo forstå, at regeringen generelt ikke er interesseret i at se på renten af hensyn til de studerende.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan ministeren forholder sig til de stigende renteindtægter, altså det faktum, at staten lige nu tjener penge på, at studerende forgælder sig.
Helt konkret er renteindtægterne steget med 100 pct., altså en fordobling, siden 2022.
Der var renteindtægterne fra su-lån 800 mio. kr.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg vil bare indledningsvis sige til forslagsstillerne, at jeg ikke synes, at fru Sofie Lippert skal undskylde for, at vi diskuterer su for nu tredje gang i dag.
Forslagsstillerne ønsker med det her at pålægge regeringen at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal undersøge renteniveauet for su-lån og su-gæld.
Helt grundlæggende finder regeringen de nuværende regler for rentetilskrivning på su-lån og su-gæld både rimelige og fornuftige.
Regeringen har med su-reformen fremlagt de tiltag, som vi mener er nødvendige for at fremtidssikre su-systemet, og regeringen ser derfor ikke noget aktuelt behov for at nedsætte en særskilt arbejdsgruppe, som skal undersøge renten på su-lån og su-gæld nærmere.
Regeringen anerkender til fulde, at det naturligvis har økonomiske konsekvenser for den enkelte at optage et su-lån og derved stifte gæld, som på sigt jo skal betales tilbage, og at der naturligvis løber renter på.
Men med det sagt mener regeringen, at de studerende kan betragte et su-lån som en mulighed, som man meget trygt kan benytte sig af, hvis man har mulighed for at supplere sit øvrige indkomstgrundlag.
Renten på su-lån er på 4 pct. om året, mens man er under uddannelse, og efter endt uddannelse forrentes gælden med diskontoen med et procenttillæg eller et fradrag på 1 pct. Procenttillægget kan ikke være højere end 1, og konkret betyder det, at renten på su-lån efter endt uddannelse p.t. er på 4,6 pct. Tilbagebetalingen af su-lånet skal først påbegyndes i januar 1 år efter udgangen af det år, hvor man har afsluttet sin uddannelse, og det betyder, at der altså er god mulighed for at nå at etablere sig på arbejdsmarkedet og skabe et indkomstgrundlag, som gør det muligt at påbegynde tilbagebetalingen.
Samlet set mener regeringen derfor, at der fortsat er gode vilkår i forhold til tilbagebetaling af su-lån og ser som nævnt derfor ikke, at der er behov for en ministeriel arbejdsgruppe til at undersøge den her ordning specifikt, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Tak for ordet.
Undskyld, at vi tager en tredje su-debat i streg i dag, men jeg synes, det er vigtigt, og det er nu engang ikke mig, der har lavet dagsordenen.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi tager en diskussion nu af su-lånet, for det er i løbet af dagen i dag blevet nævnt mange gange, hvor godt det danske su-system er, at vi er i verdensklasse, og nogle vil endda påstå, at det danske su-system er det bedste su-system.
Men det er ret særegent for det danske su-system, at der er så høje renter på det lån, man så kan tage.
I andre lande, hvor su'en består af en form for fordeling mellem stipendie og lån, er su-lånet ofte med meget lave renter, ofte endda rentefrit, om ikke hele vejen så i hvert fald under uddannelse.
I Danmark er det således, at su-lånet har en rente på 4 pct. under uddannelse og en rente på maksimalt 1 procentpoint over diskontoen efter endt uddannelse.
Det vil sige, at renten lige nu er 4,6 pct. for studerende, der har færdiggjort deres uddannelse.
Det mener jeg vi bliver nødt til at tage en diskussion af, og vi bliver nødt til at lave et arbejde med, hvordan vi sikrer et renteniveau, der er til at betale, og et renteniveau, som staten ikke bare tjener en masse penge på, når flere studerende i fremtiden ser ud til desværre at være nødsaget til at tage et lån.
Derfor har jeg fremsat dette beslutningsforslag.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Det er helt rigtigt, at det er intentionen med det her forslag, altså netop at sikre den gruppe af unge, der er i risiko for mistrivsel, på grund af at de ikke trives derhjemme.
Dem skal vi selvfølgelig også sikre.
Hvordan kan vi tage hånd om dem?
Det skal vi da have en arbejdsgruppe til at kigge på.
Den synes jeg da bare vi skal få nedsat.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Jeg glemte at takke ordføreren for, at SF har fremsat det her forslag.
Jeg synes, det er virkelig godt, at der kommer spot på, om der er et sted, hvor der er nogle unge, der mangler nogle rettigheder.
For man kan jo godt lave nogle regler, som ligesom har den hensigt, at der ikke er nogen unge, der skal flytte hjemmefra, uden at de er nødt til det, men det er der altså en masse unge der er nødt til at gøre, og som ikke har ret til udeboende-su, mens der er andre unge, der har det.
Så kan jeg godt forstå det, hvis der er nogle unge, der føler, at det er uretfærdigt.
Og jeg tænker også, at det er en opgave for Folketinget at sætte spot på, om der er et sted, hvor unge mangler rettigheder, hvor unge mangler økonomisk tryghed, og om der er nogle steder, hvor der er nogle unge, der mistrives, og hvor man fra Christiansborgs side skulle tage ansvar for at gribe dem og sørge for, at de ikke kommer til at komme i endnu dårligere trivsel eller måske droppe ud af deres ungdomsuddannelse.
Det er i hvert fald sådan, jeg hører intentionen med den her arbejdsgruppe, altså at der er spottet et problem, og om vi ikke som Folketing skulle interessere os for, om det var noget, der kunne løses.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Nej, jeg mener da bestemt ikke, at det bare er nogle forkælede børn.
Jeg har selv haft venner, der gik på Herlufsholm, faktisk en hel del, og jeg vil da ikke betegne dem som forkælede.
Når jeg har snakket med unge, har jeg bemærket – det gælder i mit eget liv, men jeg har også bemærket det, når jeg har snakket med andre unge – at de kender unge, som er blevet nægtet at få udeboende-su, på grund af at de ikke levede op til den her regel om ganske særlige forhold i hjemmet.
Og når man samtidig kan se, at der er nogle andre, der godt kan få den her hjælp, men som ikke har nogen udgifter forbundet med det, er det jo klart, at så bliver man lidt undrende over for det.
Og det er det, vi kigger på her.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jamen er det ikke lige præcis det, ordføreren gør ved at sige, at dem, der egentlig lever op til de kriterier, der er i dag, og som bor på en kostskole, som forældrene har betalt for at de kan gå på, og som jo ikke er nogle, som ligger staten til last på den del, ikke skal have det, altså at de er nogle forkælede børn – sådan hører jeg lidt ordføreren sige det – selv om de jo sådan set lever op til de kriterier, der er?
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
Nej, det, vi snakker om her, er jo at kigge på, om der er nogle uhensigtsmæssige regler, der gør, at der er en masse unge, der ikke kan få udeboende-su, altså på grund af nogle uigennemskuelige regler, men at der samtidig er nogle unge, der kan få udeboende-su, på trods af at de ikke har nogen udgifter forbundet med det.
Det er jo det, jeg problematiserer her.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg synes, jeg faktisk under ordførerens tale blev lidt klogere på, hvad det egentlig er, ordføreren mener med det her forslag, men jeg vil stadig gerne lige have bekræftet: Er det, ordføreren italesætter, i virkeligheden, at det skal være afhængigt af forældrenes indkomst, om man kan få det som udeboende, altså at det kun er de udeboende, hvor forældrene har en indkomst under et vist niveau, og som lever op til nogle bestemte kriterier, der så skal have den højere sats?
Karin Liltorp (M), 2024-05-08:
Tak for ordet.
Som jeg forstår det, er forslagsstillerne primært bekymret for, om nogle kommer i klemme, fordi de reelt bliver nødt til at bo ude og derfor ikke kan få su til at dække udgifterne.
Af den grund ser forslagsstillerne et behov for at nedsætte en arbejdsgruppe.
I Moderaterne ser vi ikke helt samme behov for at nedsætte en gruppe.
Man har allerede i de nuværende regler taget højde for, at nogle ikke kan bo hjemme på grund af specielle omstændigheder.
Og hvis man kan dokumentere dette i form af en udtalelse fra en offentlig myndighed – det kan være en læge, en misbrugskonsulent, en sagsbehandler, en UU-vejleder eller en psykolog – kan man få dispensation.
Der kan være enkelte eksempler, hvor det er gået galt, men jeg har ikke fundet eksempler, hvor der kræves forældres underskrift på at påvise, at der er problemer i hjemmet.
Jeg synes, at det er meget positivt, at der er dispensationsmuligheder, for selvfølgelig er der brug for fleksibilitet.
Men vi mener ikke, at der er behov for en arbejdsgruppe, slet ikke når der allerede er planer om en samlet analyse af su-systemet.
Derfor støtter vi ikke op om forslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Inden man begynder at snakke om at skulle skære ned på bureaukratiet, skulle man måske have set på, hvor meget man skal øge su'en med, i forhold til det bureaukrati, der eventuelt spares.
Som jeg sagde tidligere, mener jeg, at unge mennesker har rigtig gode muligheder for at kunne flytte hjemmefra også i en tidlig alder, og også selv om de er studerende.
Vi har ikke til hensigt at ændre på de regler på nuværende tidspunkt.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Kunne det være, at ordføreren kunne se, at det f.eks. kunne være den her præcise formulering, der kunne ændres på?
Jeg tænker ikke at skulle stå her og komme med forslag til, hvad den skulle være i stedet for.
Det tænker jeg en arbejdsgruppe nok ville være bedre til, men det kunne være, at det var bedre for den unge ikke at bo derhjemme.
For her står der jo kun, at det er, hvis der er helt særlige forhold derhjemme, og hvis man er nødt til det.
Jeg tænker også, at man kunne se på, hvem der flytter ud og bor de der 12 måneder ude, før de så af den grund kan få su for udeboende.
Jeg tænker, at den formulering nok er der, fordi der er nogle, der gør det alligevel.
Og er det så kun dem, hvor deres forældre vil betale for, at det kan løbe rundt i de 12 måneder, eller nogle, der arbejder rigtig meget ved siden af deres ungdomsuddannelse?
Jeg tænker i hvert fald, at der vil være forskel på, hvor gode muligheder man har for at træffe det valg, alt efter hvad ens relation er til ens forældre, og hvor meget man kan arbejde ved siden af sin ungdomsuddannelse.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Så forstår jeg ikke, hvorfor SF taler så meget om kostskoler.
Hvis man er opmærksom på, at der er et problem her – det lyder jo, som om man har identificeret problemet, selv om man siger, man vil nedsætte en arbejdsgruppe – så synes jeg, det er et unødvendigt forslag at nedsætte sådan en arbejdsgruppe her.
For vi har vedtaget en su-reform, som rummer en række gode elementer, som vi havde lejlighed til at drøfte tidligere, og den indeholder så også, at vi skal lave en analyse af su-systemet.
Her er det muligt at se på su-systemet bredt, herunder i forhold til ungdomsuddannelserne
, så det afventer vi.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
I SF har vi tillid til uddannelsesstederne.
Man nævner ikke noget om, at det kan være, fordi man har en dårlig relation til sine forældre, hvilket gør, at man mistrives derhjemme.
Når jeg snakker med unge, og jeg gik selv i gymnasiet for 2 år siden, var der unge, der kom i klemme af det her, fordi de flyttede ud, fordi de mistrivedes hos deres forældre derhjemme, men som ikke kunne få su som udeboende, fordi den her sætning blev tolket så stramt.
Skal vi ikke hjælpe dem, når vi nu snakker om at løfte dem, der har allermest brug for det?
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Jeg bliver forvirret over, hvad det egentlig er, der er formålet her.
Er formålet reelt at nedsætte en arbejdsgruppe, hvor man ønsker noget undersøgt, eller er formålet at få en eller anden form for kampagne mod kostskoler, som man ikke bryder sig om på venstrefløjen?
Jeg tror ikke det står helt klart for mig, hvad det er, der sådan er dagsordenen.
Derudover vil jeg sige, at jeg synes, det da er trist, at man i SF ikke har tillid til ledelserne ude på de ungdomsuddannelser, som jo foretager de her vurderinger.
Den tillid synes jeg da at man burde vise uddannelsesstederne, og det er uklart for mig, hvad det er, der gør, at SF ikke har tillid til, at uddannelsesstederne er i stand til det.
Mads Olsen (SF), 2024-05-08:
I den forrige su-debat om, om der skal være et sjette su-år, var der meget fokus på det her med, at su-systemet skulle gælde dem, der havde mest brug for det.
Men vi har jo at gøre med en gruppe unge, som ikke kan få su som udeboende på grund af de nuværende regler, selv om de måske har brug for det.
Samtidig kan vi jo bare se, at der er andre unge i det her land, der godt kan få su som udeboende, selv om man umiddelbart ikke skulle vurdere, de har brug for det.
For når de går på en meget dyr kostskole, er huslejen betalt, for man kan jo ikke betale 14.000 kr. for en måneds kostskoleophold med en su på 4.500 kr. Maden er også inkluderet deri, og det samme er transporten jo.
Ville det ikke være et udtryk for et mere socialt lige uddannelsessystem, hvis man nedsatte en arbejdsgruppe, der kiggede på de her regler?
For det virker da socialt skævt på mig at der er nogle unge, der ikke kan få, mens de kan se, at andre unge, som ikke har brug for det, godt kan få.