runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2019-04-24:
Tak for det.
På vegne af vores ordfører kan jeg fortælle, at Liberal Alliance ikke går ind for differentieret moms og derfor ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det gør vi ikke, fordi momsen er en af de mindst indviklede og forvirrende skatter eller afgifter, vi har i et ellers meget forvirrende skattesystem.
Der er ikke brug for at mudre vandene endnu mere ved at indføre forskellige momssatser på forskellige fødevarer, og det er vel i virkeligheden heller ikke det, skattevæsenet har allermest brug for i de her tider.
Herudover tvivler jeg også på, at det vil have den helt store effekt, hvis vi sætter prisen på en pose gulerødder ned fra 12 kr. til f.eks. 10,50 kr.
De grupper, der fylder sig med Matador Mix og chips, er nok ikke dem, der er mest modtagelige over for en reduktion i gulerodspriserne.
Måske når de slet ikke hen i den del af butikken.
Så af disse årsager kan vi ikke støtte forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-24:
Jo, det er rigtigt i forhold til EU-reglerne.
Og der kan man sige, at i forhold til det burde det jo ikke være noget problem for os at sige, at vi skal udfordre de regler, der er i EU, for hvis vi i det danske Folketing beslutter os for at ville fjerne momsen på økologiske fødevarer, burde det jo ikke være noget, EU blandede sig i.
Det burde jo være en beslutning, der var op til det danske Folketing at tage, og derfor synes vi, det var oplagt, at man så kunne udfordre EU-retten på det område.
Så anerkender jeg fuldt ud intentionen i Alternativets forslag, altså at det handler om at gøre det dyrere i forhold til de sundhedsskadelige ting og billigere i forhold til de sunde valg, og det synes jeg er positivt.
Det er jo rigtigt, at det her forslag har Alternativet rejst tidligere og også fundet finansiering til i finansloven, men det er bare ikke det, der er tilfældet her.
Der er det to forslag, som begge to, i hvert fald som udgangspunkt, er udgiftskrævende, og derfor hænger finansieringen ikke sammen her.
Mette Abildgaard (KF), 2019-04-24:
Der er ikke nogen, der skælder ud, men der er nogle, der rejser det synspunkt, at når vi skal diskutere noget her i Folketingssalen, så må det ske på et kvalificeret grundlag, så må det ske med respekt for, at der sidder mange mennesker og bruger deres tid på det her, og så må vi have den grundlæggende respekt for, at når et parti beder om at få noget på dagsordenen her med et beslutningsforslag, har man gjort sig bare den mindste umage med at kvalificere det, vi skal diskutere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at prøve at spørge igen: Hvilken forberedelse har ordføreren gjort sig i forhold til at foreslå at finansiere noget, der koster 2 mia. kr. med et initiativ, som også koster 2 mia. kr.?
Altså, minus 2 og minus 2 er minus 4 og ikke 0.
Har man stillet nogen udvalgsspørgsmål?
Hvordan er man kommet frem til den overbevisning, at man kan finansiere det her initiativ ved at hæve cigaretpriserne, hvilket koster penge, ikke indbringer penge?
Mette Abildgaard (KF), 2019-04-24:
Jeg spørger til, hvordan ordføreren er kommet frem til den overbevisning, at man kan finansiere et forslag, der koster 2 mia. kr. ved hjælp af at hæve cigaretpriserne til 80 kr. for en pakke, hvilket ifølge Skatteministeriet koster mere end 2 mia. kr.
Hvordan er man kommet frem til den vurdering?
Det må der kunne gives et simpelt svar på.
Er det gennem et udvalgsspørgsmål?
Er det en interesseorganisation, der har lavet beregningerne?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Vi vurderer, ligesom jeg tror at andre sundhedsordførere også vil være enige i, at der er nogle effekter af det her, som ikke indgår i de svar, der er i de beregninger, der er lavet, og derfor har vi valgt til at fremsætte forslaget.
Beslutningsforslag falder ofte, har jeg oplevet, på grund af at man ikke er enig i finansieringen, eller at forslagsstillerne ikke kan anvise krone til krone, hvordan det skal finansieres, og det er jo fair nok.
Vi har jo haft det med i vores finanslovsforslag hver gang, og vi har også fundet finansiering til det hver gang.
Så siger ordføreren, at Enhedslisten gerne så, at det kun skulle handle om økologi.
Ifølge EU-reglerne må vi ikke kun fokusere på økologi – det må vi ikke – og derfor har vi fremsat forslaget på den her måde.
Man kan ikke kun fremme økologien på frugt og grønt, man er nødt til at tage hele gruppen med.
De EU-regler kan man jo så arbejde på at få ændret, men i første omgang er det ikke muligt, at vi fremsætter det forslag.
I forhold til den sociale slagside vil jeg sige, at når vi foreslår, at cigaretpriserne skal stige, herunder at man lader afgifterne stige, så siger vi samtidig, at så skal vi også have sunde fødevarer ned i pris.
For det, man så giver ekstra, fordi der er en social slagside, kan man så spare på købet af frugt og grønt.
Men er det ikke rigtigt, at vi ikke kun må fokusere på økologi?
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-04-24:
Jeg tror ikke, det påkaldte særlige kommentarer fra min side.
Liselott Blixt (DF), 2019-04-24:
Mange tak.
Jeg vil starte med at sige tak til Alternativet for at have fremsat forslaget, for så får vi lejlighed til at tale lidt mere om sund kost, som vi måske en gang imellem glemmer at snakke om, vi er bare ikke enige i det grundlag, der ligger i forslaget.
I Dansk Folkeparti så vi jo gerne, at vi også kiggede på, hvor det er, man får sine produkter fra, hvordan de bliver dyrket, og at man måske spiser lidt mere efter årstidens frugt og grønt.
Det er i hvert fald noget af det, der giver aftryk på klimaet, når vi henter vores frugt og grønt i lande, der ligger langt herfra, og når vi dyrker nogle ting i opvarmede drivhuse året rundt.
Man har også draget tobakspriserne ind i selve forslaget, og vi synes, det er lidt synd, at man blander tingene sammen, for det er noget med, at man gør sig til dommer over andre mennesker, med hensyn til hvordan de skal leve deres liv.
Nu har vi diskuteret tobakspriser her hver anden dag i de sidste par måneder, og i Dansk Folkeparti så vi jo gerne, at tobaksprisen blev hævet med 6-8 kr., ligesom hvis der var sket en almindelig takst- og prisfremskrivning.
Det har der bare ikke været stemning for, så det er ikke noget, vi har kunnet komme videre med.
Når vi så ser på den stigning, som Alternativet foreslår, ved vi – og jeg tror, det var skatteministeren, der svarede –
at det vil koste 2,3 mia. kr. i forhold til øget grænsehandel, og samtidig ville vi så også opleve, at der ville komme flere kopicigaretter med rigtig mange dårlige ting i; cigaretter, som er farligere, end de cigaretter, som købes i dag.
Så alt i alt er det et beslutningsforslag, der kræver nogle penge, og efter det, jeg kan regne mig frem til, er det 4 mia. kr., dels på at sætte momsen ned, dels på at sætte prisen op, i afledte omkostninger, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Men vi havde gerne set, at man havde talt lidt mere om den sunde kost, om at få producenterne til at tage mere del i at sikre, at der er alternativer til de mennesker, der gerne vil leve sundere, uden at man behøver at gå på kompromis med enten kvaliteten eller med, hvad man kan lide at spise, for vi kan jo ikke tvinge folk til at spise noget, som vi ved er sundt.
Jeg ved det fra plejecentrene, hvor man anretter tallerkener med noget grønt, kartofler, sovs og kød – helst ikke for meget sovs, for det feder – og det skal også helst være diætkost; specielt mændene, vil jeg sige, lader altså det der salat og grønne blive liggende tilbage på tallerkenen, de spiser det altså ikke, og så er det ikke sundt, hvis ikke man spiser det.
Derfor skal vi også sørge for, at det er lækkert at indtage, og at man får lyst til at spise det.
Så lad os få en debat om sund kost i stedet for.
Det havde jeg hellere set.
Tak for forslaget, men vi kan ikke støtte det.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Jamen jeg synes da også, det er godt, hvis vi kan få benyttet lejligheden til at diskutere sund kost og forebyggelse – jeg håbede også, at det var noget af det, vi kunne tale om i dag.
Det er jo altid svært med den slags forslag, for det er egentlig et sundhedsforslag, jeg stiller, men fordi det handler om moms, bliver det skatteministerens ressort.
Jeg vil bare sige, at den meningsmåling fra 2014, jeg er stødt på, som jeg også tror jeg nævnte sidste gang, viser, at 87 pct. af danskerne gerne vil have momsen på frisk frugt og grønt sænket – 87 pct.
Jeg vil sige, at jeg synes, at det er sådan lidt under bæltestedet, når ministeren siger, at vi kun fremsætter det her forslag, fordi der snart er folketingsvalg.
Vi har ikke selv besluttet den her dato – det er meget lang tid siden, at jeg har fremsat det her forslag, så det har intet med det at gøre.
Det her står både i vores finanslovsudspil og er en del af vores politik, så det er en mærkesag for os.
Men jeg ville bare lige fortælle ordføreren, at 87 pct. af danskerne faktisk ønsker, at momsen på frisk frugt og grønt skal sættes ned, og at 81 pct. gerne vil have momsen på varer med Fødevareministeriets Nøglehulsmærke for sund mad sat ned.
Så det er faktisk en rigtig stor gruppe, som ønsker, at det bliver billigere at spise sundt.
Liselott Blixt (DF), 2019-04-24:
Vi har arbejdet meget med emnet her for nogle år siden – det kan godt være, at det var i 2014 – hvor man lavede nogle undersøgelser.
Man lavede faktisk nogle forsøg ude i forretningerne, hvor man satte priserne på nogle æbler ned til næsten ingenting og placerede nogle flødeboller, der faktisk kostede mere, ved siden af, og hvad valgte folk?
De valgte flødebollerne.
Man lavede også nogle undersøgelser, der viste, at når det kom til stykket, så købte folk ikke flere æbler, selv om de kun skulle give 2 kr. i stedet for 2,5 kr.
Og vi kan også se, at det, at man nu kan købe blandet salat til en enkelt dag osv., også tilskynder folk til at købe noget mere grønt.
Så når 87 pct. gerne vil have sat momsen ned, så er det jo, fordi de regner med, at det vil gavne deres egen pengepung, men de skal bare vide, at der er tale om signalpolitik, og at de skal betale de penge et andet sted, og det bliver ikke ved cigaretterne, for de koster også penge.
Så pengene skal komme et sted fra, og det er der, jeg mangler at se økonomien i forslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Coop valgte i 2015 at sætte priserne på al deres økologiske frugt og grønt ned – jeg tror, de satte dem 20 pct. ned – og der steg salget med 40 pct.
Jeg ved ikke, om der stod flødeboller ved siden af – det skal jeg ikke kunne sige – men kunderne valgte i hvert fald at købe meget mere frugt og grønt.
Selvfølgelig kan der være en effekt i, at der er noget kampagneagtigt over det, hvis det er i en periode, man gør det, men der er jo noget, der tyder på, at man ved hjælp af de her redskaber godt ville kunne motivere folk til at købe mere frugt og grønt.
Og så er alle de dynamiske effekter, der vil være ved at stoppe med at ryge og ved at spise sundere kost, ikke regnet med her – det går jeg ud fra.
Liselott Blixt (DF), 2019-04-24:
Nu ved fru Pernille Schnoor jo ikke, hvad man så bruger det frugt og grønt til.
Vi taler også meget om madspild nu.
Jeg ved, at når jeg handler frugt og grønt ind, så er der rigtig mange gange, hvor jeg bliver nødt til at smide noget ud, så spørgsmålet er, når der bliver købt 40 pct. mere, om det så er folk, som i forvejen køber frugt og grønt, og som så køber lidt mere, fordi det er blevet billigere, hvorefter de så bare har endnu mere at smide ud.
Så der kan jo laves målinger og statistikker over alting, men jeg synes, det er vigtigere at spørge, om det er for dyrt, hvis en pose gulerødder i dag koster under 10 kr.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Jeg vil bare høre, om ordføreren anerkender de sundhedsmæssige effekter eller konsekvenser, der vil være af f.eks. at indføre en pris på 80 kr. på cigaretter og en meget lav pris på sunde fødevarer, herunder frugt og grønt – altså, at det har en effekt på forbruget, at man bruger f.eks. afgifter og moms osv. på at få en adfærdsændring.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-04-24:
Afgiften på cigaretter har naturligvis en adfærdseffekt, det anerkender jeg fuldt ud.
Men man skal tænke grundigt over, hvad man gør, for danskerne bliver jo ikke mindre syge af at ryge cigaretter, der er købt i udlandet, i forhold til at ryge cigaretter, der er købt i Danmark.
Og hvis ikke jeg husker helt galt, var den samfundsøkonomiske gevinst ved den seneste forhøjelse af cigaretafgiften, som blev lavet i 2011 eller 2012, et minus på 60 mio. kr. Der kan selvfølgelig være sket meget, men en stigning til 80 kr. vil jeg bare sige slår et hul i kassen, og det risikerer ikke at have den sundhedseffekt, som jeg er helt sikker på at vi deler ønsket om det skal have.
Så hvis der skal ske noget med tobaksafgiften, bliver det i hvert fald ikke en stigning til 80 kr., for det bliver for dyrt for statskassen at finansiere.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
[Lydudfald]
... ordføreren anerkender, at der vil være markante besparelser i sundhedsvæsenet, hvis vi f.eks. øger prisen/afgiften på cigaretter.
Jeg tror, det sidste svar, jeg fik, var, at hvis vi hævede prisen til omkring 65 kr., altså en fordobling af afgiften, så ville man spare 6,9 mia. kr. årligt i forhold til alle de mennesker, der bliver syge af at ryge.
Og på samme måde vil der jo også være besparelser, hvis man omlægger sin kost, så den er sundere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-04-24:
Jamen der er ingen tvivl om, at jo færre danskere der ryger, jo færre udgifter har vi til behandling af rygere i vores sundhedsvæsen – det er klart.
Det er jo også derfor, at regeringen og vi i Venstre har en ambition om, at i 2030 skal vi have den første røgfri generation – fordi rygning er enormt skadeligt, og fordi det er enormt dyrt i vores sundhedsvæsen.
Så ambitionen om at nedbringe antallet af rygere er vi fuldstændig fælles om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Jeg undrer mig bare over det.
Synes Venstre ikke også selv, at vi har et meget stort behov for f.eks. ungdomsboliger?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-24:
Altså, det er jo kommunerne, der bestemmer, hvor mange almennyttige boliger vi skal have, og det er så staten, der hænger på regningen og stiller garantien.
Og her i forslaget foreslår man så, at staten skal give sig selv en slags økonomiske håndjern på, sådan at staten mister den fleksibilitet til at opnå den mest økonomisk rentable løsning.
Og det er naturligvis ikke hensigtsmæssigt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Men vi mister jo også skatteindtægterne, når vi giver skattefradrag til forældre ved f.eks. forældrekøb.
Altså, det er jo også et politisk valg.
Så spørgsmålet er jo, hvordan vi egentlig bærer os ad med at prøve at tilgodese det behov, der er, for eksempelvis flere billige ungdomsboliger.
Deler Venstres ordfører ikke holdningen om, at der er et behov for flere billige ungdomsboliger, bl.a. i storbyerne, hvor ungdomsinstitutionerne faktisk ligger?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-24:
Jo, vi vil bestemt gerne have flere ungdomsboliger; vi vil gerne sikre, at flere kan bo i vores storbyer også.
Fordelen er jo netop, at du har en garanti for, uanset om konjunkturerne går op eller ned, at du har den samme lave husleje, som er lavere, end hvad markedsværdien af ens lejlighed ellers skulle være.
Så man har de fordele, at når finanskrisen rammer et land, hænger man ikke på nogen stor regning ligesom de boligejere, som ordføreren ellers har henvist til.
Så jo, der er virkelig mange gode fordele for dem, der vælger at bo i almennyttige boliger.
Villum Christensen (LA), 2019-04-24:
Tak for det.
Det beslutningsforslag, som SF har fremsat, vil have en række konsekvenser, som jeg ikke mener vi kan leve med.
Forslaget betyder bl.a., at staten mister den fleksibilitet, som den nuværende model giver, da man ikke længere kan tilpasse lånene, alt efter hvor man kan få den laveste rente.
Mister staten det her redskab, ender det jo med, at man får en højere husleje.
Derudover er det også vigtigt for os at notere, at det jo rent faktisk er kommunerne, der foretager den reelle prioritering af, hvor mange almene boliger vi skal have, og som ministeren var inde på, sniger der sig et synspunkt ind i beslutningsforslaget om, at det er sådan noget, staten også skal blande sig i.
Det synes vi ikke er fornuftigt, og samlet set er det altså risky business at rode ved så grundlæggende ting som den finansieringsmodel, vi har haft i rigtig mange år, hvis man kunne gøre det alene på det her grundlag, at vi nu har en gunstig periode.
Jeg kan sige, at da jeg købte mit første hus i 1980, betalte jeg 20 pct. i rente eller lige en my under – 20 pct. i rente.
Så at forlade sig på et synspunkt om, at nu går det godt, fru kammerherreinde – eller hvad det hedder – så nu skal vi feste, tror vi ikke på er fornuftigt.
Det er en farlig vej at gå.
Og specielt det her med, at man så også vil fratage staten den mulighed hele tiden at kunne finde ud af, hvordan man kan placere sig mest fornuftigt rent rentemæssigt eller rent lånemæssigt på et hvilket som helst tidspunkt, synes jeg er rigtig vigtigt.
Det gør staten jo også, når man bygger store broer og, hvad ved jeg, skal ud at låne et tocifret milliardbeløb.
Så har staten forskellige muligheder, og det er det, der giver den laveste rente, og det er også det, der giver den bedste mulighed for lejerne på lang sigt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Hvis jeg ikke husker helt forkert, havde den almene boligsektor absolut heller ikke meget lave renter i den periode, men havde i forhold til de private boliger meget høje renter – det er bare sådan for god ordens skyld.
Jeg vil egentlig bare høre Liberal Alliance, om Liberal Alliance er enig i, at lejerne i de almene boliger på ingen måde har haft samme gavn af den meget, meget lange periode med meget, meget lave renter på boliglån som de private boligejere til deres boliglån; at det altså er de private boligejere, der har scoret den fulde gevinst af den meget lave rente i meget lang tid, mens den almene boligsektor ikke haft gavn af den udvikling.
Villum Christensen (LA), 2019-04-24:
Jeg forsøgte med mit eksempel fra 1980 at sige, at det går op, og det går ned, og på lidt længere sigt tror jeg ikke, at det her er til fordel for den almene sektor.
Og ministeren har jo lige været inde på, at der i forvejen er en difference på 30 mia. kr., så jeg forstår simpelt hen ikke bekymringen i den her anledning.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Lave renter kommer jo alle parter til gode, men det er da rigtigt, at forslaget forudsætter, at den gevinst, der kunne være ved en lavere rente, kommer lejerne i de almene boliger til gode i form af en lavere husleje.
Men forslaget koster jo ikke staten ekstra penge af den grund.
Så set i lyset af det er spørgsmålet bare ganske enkelt: Er det helt rimeligt set med Liberal Alliances øjne, at boligejerne på det private boligmarked gerne må få store gevinster og i øvrigt også skattegevinster, mens lejerne i den almene boligsektor må få en lang næse?
Villum Christensen (LA), 2019-04-24:
Jeg er simpelt hen bare ikke enig i, at det ikke koster staten penge, når man fratager staten mulighed for at placere lånene de steder, hvor det er mest gunstigt.
Så jeg er ikke enig i præmissen.
Anders Johansson (KF), 2019-04-24:
SF foreslår med det her beslutningsforslag at pålægge regeringen at ændre finansieringen og huslejefastsættelsen i forbindelse med byggeriet af almene boliger, så de afspejler det meget lave niveau for den lange obligationsrente, og så der skabes finansiering til at bygge flere boliger.
Lad mig starte med at slå fast, at Det Konservative Folkeparti ikke bakker op om forslaget.
Det lyder jo simpelt og besnærende, at man lige kan udnytte de lave renter, der er lige nu, til at sænke huslejerne på de almene boliger, men sagen er lidt mere kompliceret end som så.
Staten yder jo ydelsesstøtte, sådan at man sikrer stabilitet og forudsigelighed i huslejeudviklingen, så betalingen for beboerne udvikler sig i samme takt som inflationen, uanset hvordan det så går med renten.
Den betaling i form af ydelsesstøtte har siden 2004 været på over 30 mia. kr. – altså 30 mia. kr., som man egentlig har betalt fra statens side for at sikre ro om huslejen.
Så er det klart, at det beløb ændrer sig, afhængigt af hvordan renten udvikler sig, og lige nu er renten er lav, men det er den jo ikke for altid.
Så vi synes sådan set, at vi i øjeblikket har en rigtig god model, og det har vi ikke noget ønske om at lave om på, og særlig ikke i forhold til at ændre på den risiko, vi har i dag.
Så vi kan ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Tak for det.
Vi står lige foran et valg, men vi står også stadig væk i en situation, hvor der er mangel på boliger, mangel på billige boliger.
Og når man er boligejer og renten falder, bliver man tilgodeset, fordi ens bolig bliver mere værd.
Man kan optage billigere lån i den.
De penge, man har, avler så at sige penge.
Når man selv skal ud og købe bolig og renten falder, bliver man tilgodeset, selv hvis prisen på boligen stiger, fordi ens lån bliver billigere og investeringen giver et bedre afkast.
Når man bor til leje i alment boligbyggeri og renten falder, får man lidt groft sagt en bar bagdel at trutte i.
Man skal ikke skære landets almene lejere over en kam, for de er lige så forskellige som resten af Danmark, og diversiteten i den almene sektor er jo en af dens største styrker.
Men det falder næppe nogen for brystet, når jeg fremhæver, at lejere absolut ikke er lige så forgyldte som boligejere, ikke engang som de fleste andelshavere.
Mange af de danskere, som har mest ondt i økonomien, bor til leje.
Når de så ovenikøbet skal være hægtet af de økonomiske gevinster med en lav rente, selv om økonomien buldrer derudad og kommer alle andre til gode, så tænker jeg, at man altså ikke behøver at være socialist for at kunne se den himmelråbende uretfærdighed.
Men det kan godt være, at det hjælper.
Som en god kollega engang sagde til mig: Det er dyrt at være fattig, dyrt, fordi mange penge tjener penge, mens gæld bare skaber mere gæld.
Det er baggrunden for, at SF har fremsat det her forslag.
Som I kan læse i forslaget, er der en masse teknikaliteter, men det handler helt grundlæggende om mere retfærdighed på boligmarkedet; om den faldende rente, der har en positiv betydning for alle, der ejer deres mursten, og ikke kommer dem til gode, der bare bor i dem.
Konkret skal det så ske ved to ting, har vi foreslået – billigere husleje og flere almene boliger.
Det kan opnås ved at finansiere byggeriet med lange fastforrentede lån, lån, som i dag findes på markedet, og som bruges i stor stil.
Med den låneform kan man sætte huslejen ned for nybyggeri, betragteligt ned, uden at det øger statens udgifter.
For i dag forudsætter det, at byggeriet finansieres løbende og til en meget højere rente end den, vi ser i øjeblikket.
Jeg kan godt høre, at der ikke er flertal for forslaget på den her side af et valg.
Jeg kan også høre, at der heldigvis er nogle, der synes, at det godt kunne give mening, at vi talte videre om mulighederne efter et valg.
Jeg har i hvert fald lyttet mig til, at Dansk Folkeparti er enige i intentionen.
Jeg hørte også, at Socialdemokratiet er enige i intentionen.
Jeg tænker i hvert fald, at vi med det her forslag kunne give et tiltrængt økonomisk løft til en del af Danmark, der har kraftigt brug for det, og uden at det havde kostet os en krone.
Jeg har svært ved at se, hvordan man skulle kunne være modstander af det, og jeg håber også, at det er en mulighed at se videre på, når vi engang er færdige med et valg.
Men tak for debatten i øvrigt.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Jeg tror bare, min sidste kommentar skal være – og så håber jeg også, at skatteministeren lytter – at de laveste klimaaftryk kommer fra vegetabilske fødevarer ifølge CONCITO, som er den grønne tænketank.
Så det er jo også det, der gør, at vi fremsætter det her, så vi kan få fokus på, at man, populært sagt, kan slå to fluer med ét smæk.
At man så kan være uenig i redskabet i forhold til moms, er jo fair nok.