runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Jeg er faktisk helt sikker på, at Danmarksdemokraterne er rimelig godt i trit med, hvad folk ude på landet mener at de har brug for i en bank, og det er ikke, at den er statsejet; det kan jeg næsten garantere hr. Pelle Dragsted.
Det kan være, at man gør det herinde i København; der er jeg helt sikker på, at Pelle Dragsted har bedre fat i vælgerne, end jeg ville få det.
Virkeligheden er, at vi jo har en nationalbank, så man kunne ordne det lynhurtigt.
Man kunne bare sige, at alle havde ret til en konto i Nationalbanken, og så skulle Nationalbanken lave udlån.
Men virkeligheden er jo så bare – og det sagde ministeren faktisk også – at banker er virksomheder, som skal have et overskud, og så lige pludselig tilbyder de private jo bare et bedre produkt, og hvis der er noget, danskere jagter – hr. Pelle Dragsted var tidligere inde på det – så er det f.eks. udlånsrenten; den jagter vi.
Det er der, man bliver kunde, hr. Pelle Dragsted, og det bliver man ikke i statsbanken.
Og det var vel nok også derfor, at man i sidste ende solgte den, der blev til Postgiro; den blev nok ikke solgt, på grund af at det var en supergod bank for staten at drive.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Det tror jeg nu mere handlede om ideologi.
Vi ser som sagt også mange andre europæiske lande, hvor man har holdt fast i offentlige banker, og hvor de udgør et rigtig godt og fint alternativ.
Jeg vil absolut ikke tvinge nogen til at have konto i en offentlig bank, jeg vil egentlig bare give dem et frit valg.
Det troede jeg egentlig også at Danmarksdemokraterne var tilhængere af at der skulle være i højere grad end i dag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Der ville jeg faktisk godt lave sådan en skala fra 1 til 10; der tror jeg faktisk, at hvis man tog vores partiprogrammer, så ville danskerne vurdere, at Danmarksdemokraterne var noget mere fritvalgsorienteret, end man nok lige umiddelbart ville læse Enhedslistens program for at være.
Det tror jeg, og det kan hr. Pelle Dragsted være fuldstændig sikker på, altså at vi går meget ind for frit valg.
Men sådan som virkeligheden er, hr. Pelle Dragsted, hvor vil du så skaffe pengene til at have den her tomme bank til at stå, når de ikke kan levere en vare, et produkt, som kunderne vil have?
Så skal vi have en tom bank til at stå, og hvis der er noget, staten så gør, er det at ansætte flere offentligt ansatte, og det synes vi ikke er en fantastisk idé.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ved, hvor mange statsbanker, vi har i Danmark, jævnfør Erhvervsministeriet.
Jeg har nemlig spurgt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Altså, offentlige lånemidler, sådan noget som KommuneKredit, er jo ikke det, jeg forbinder med en bank.
Det, jeg forbinder med en bank, er et sted, hvor sådan nogle som mig kan gå ind i en filial og låne penge.
Det kan jeg ikke nu i nogen af de alternativer, som er udlagt af staten, fordi de ofte er til noget meget specifikt, altså eksport eller import eller sådan noget.
Det er ikke en bank.
Det, hr. Pelle Dragsted vil have, er jo en filial nede ved siden af Arbejdernes Landsbank.
Det er jo sådan en ganske almindelig bank ligesom i gamle dage, hvor man kunne gå i Jyske Bank og få en Pondus at putte sine penge i.
Det er det, hr. Pelle Dragsteds drøm er.
Og jeg bliver bare nødt til at sige, at der tror jeg markedet driver butikken bedre, end en statsbank vil gøre.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Nej, helt ærligt, man kan da ikke finde en filial længere.
Nej, spøg til side.
Jeg stillede spørgsmålet for nogle år siden til Erhvervsministeriet og den daværende erhvervsminister, og svaret var 17.
Og det var selvfølgelig, som ordføreren gættede, defineret af, at det er offentlige penge, som man til en rente låner ud til kommuner, virksomheder og individer.
For det kan faktisk også være til individer, f.eks. iværksættere.
Og der var svaret, at ud fra den definition havde vi faktisk 17 statsbanker i Danmark, som jo, igen, også udlåner til individer.
Så jeg synes ikke, at der er så langt hen til Enhedslisten.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Jeg ved ikke, om »spændende« er det rigtige ord at bruge, men der er jo nogle, nye banker, der dukker op, fordi der også inden for – jeg prøver at finde et dansk ord for det – finansielle teknologier er meget gode muligheder.
Du behøver ikke engang at have en fysisk filial.
Du har så at sige bare en internetbank.
Det ser vi jo poppe op mange steder.
Så det er nødvendigvis ikke så meget problemet.
England, som jo var hjemsted for et af verdens største finansielle centre, lavede jo en indhegning, hvor de sagde, at de simpelt hen bliver nødt til at have sat nogle branddøre op imellem de forskellige sektorer af deres finansielle supermarkeder.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Om der er tale om en velanset virksomhedsejer, vil jeg måske diskutere; der er jo fortilfælde med eksport af flybrændstof til despoten i Syrien og meget andet, men der må andre vurdere, hvad der skal til for at være en velanset virksomhedsejer i Danmark.
Det overrasker mig selvfølgelig ikke, at Liberal Alliance står her.
Altså, det er jo klassisk.
I stiller jer ofte på samme side som dem oppe i toppen i stedet for sammen med de borgere, som bliver ramt af den aktivitet, og det synes jeg er ærgerligt.
Jeg er helt enig i, at det, at man kan indskyde kapital uden hæftelse, er vigtigt, men der skal også være en rimelighed i det.
Der er jo også, som ordføreren er inde på, allerede lovgivning, der muliggør det, både det personlige ansvar hos reelle ejere, men også det, der hedder hæftelsesgennembrud, i det tilfælde at der har været tale om nogle, hvad kan man sige, rent administrative opdelinger, som egentlig ikke er reelle.
Det har vi set eksempler på i dansk selskabsret tidligere.
Nå, men altså, mit spørgsmål er jo nok bare: Hvad vil ordføreren gøre, for at den her regning for sådan noget her ikke ender hos helt almindelige danskere, mens der sidder nogle oppe i toppen og griner os op i ansigtet?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Igen vil jeg sige: Jeg tror ikke, at hverken hr. Pelle Dragsted eller jeg kan konkludere, at der sidder nogen et eller andet sted i toppen og griner.
Så bliver Liberal Alliance skudt i skoene, at vi støtter dem i toppen.
Det gør vi netop ikke.
Det, vi siger her, er, at alle er lige for loven, rig som fattig.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Altså, i det her konkrete tilfælde handler det jo om, at lige nu ser det ud, som om det er de ældre, børnene og mennesker med handicap og deres pårørende, som kommer til at skulle opleve voldsomme nedskæringer i Randers, fordi der er et selskab, der har opført sig dybt uansvarligt; som er blevet ved med at fylde giftig jord på et bjerg af jord, som allerede var i skred, selv om der lå advarsler om det.
Der synes jeg egentlig, at det at bruge sin ordførertale på at forsvare den ejerkreds og det selskab, der står bag det her, måske er udtryk for at lægge sin solidaritet det lidt forkerte sted.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Igen vil jeg sige, at der jo ikke er draget nogen konklusion om, hvad der er sket.
Vi ved ikke, om der er blevet hældt jord på, der ikke skulle være hældt på.
Det ved vi ikke.
Vi kan konstatere, at der er sket en ulykke, der koster mange penge, men om der er foregået noget forkert, og hvor det er foregået, ved vi jo ikke.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Tak for ordet, hr. formand.
Og tak til hr. Pelle Dragsted for beslutningsforslaget.
I forhold til sagen om Nordic Waste skal vi også fra politisk side passe på med at pege fingre for hurtigt.
Sagen om Nordic Waste er kompliceret, og indtil videre mangler vi stadig væk at få afdækket og afklaret, om der er gennemført korrekte tilsyn med virksomheden fra kommunens side, og samtidig få klarlagt, om man kan stille ejerne af Nordic Waste til ansvar juridisk.
Her har Kammeradvokatens undersøgelser indtil videre vist, at der er grundlag for, at Randers Kommune kan rette krav mod DSH Recycling A/S, som er et søsterselskab til Nordic Waste.
Først og fremmest mener jeg, at vi bør være forsigtige med at indføre lovgivning, der potentielt kan gøre større skade end gavn.
Og der mener jeg, at det kan have utilsigtede konsekvenser for de virksomheder, der ønsker at investere i miljøet og arbejde med miljøet.
Det er vigtigt, at vi har virksomheder og fortsat har virksomheder, der gerne vil investere i miljøet; det er utrolig vigtigt, at vi fortsat har det i Danmark.
Men for at gøre det klart: I Moderaterne mener vi selvfølgelig, at hvis der har været uansvarlig ledelse eller manglende tilsyn i den her sag, så skal der selvfølgelig gribes ind.
Indtil vi har et bedre overblik, skal vi passe på med at ændre de nuværende regler.
Det er vigtigt, at vi får vendt alle sten i den her sag.
Derfor synes vi, at Enhedslistens forslag endnu en gang er at gå skridtet for vidt på nuværende tidspunkt.
Vi skal passe på med at tage forhastede beslutninger.
Og derfor kan Moderaterne ikke støtte forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Forslaget her er fremsat med afsæt i sagen om Nordic Waste i Randers, og man kunne jo godt undre sig lidt over, at man ikke valgte at sambehandle de her flere forslag, der har været i den her sag.
Sagen har forståeligt nok givet anledning til mange overvejelser om den måde, vi giver miljøtilladelser og fører tilsyn på, og om de krav, vi stiller til virksomhederne, der løser opgaver med store miljørisici.
De overvejelser kan jo føre til et opdateret regelgrundlag på det her område, hvis vi omsætter alle de erfaringer, vi får gjort os, til et bedre lovgrundlag.
Forslaget går jo lidt til angreb på selskabsloven, før vi egentlig ved, om vi kan bruge den.
§ 1 siger nemlig, at i et aktie- eller anpartsselskab hæfter aktionærerne og anpartshaverne ikke personligt for kapital i selskabets forpligtelser, medmindre der er tale om uforsvarlig ledelse.
Lige nu er Kammeradvokaten i gang.
Det kan forhåbentlig give et grundlag for at tage stilling til, om den danske lovgivning er korrekt implementeret, og hvilke øvrige tiltag der kan være nødvendige for at sikre, at princippet om, at forureneren betaler, håndhæves, samtidig med at vi vel at mærke også sikrer, at der fortsat er virksomheder, som er villige til at påtage sig ansvaret for miljøopgaver med de risici, det medfører.
De Konservative ser frem til at høre konklusionerne på det arbejde, der er initieret.
Vi stemmer imod forslaget her, fordi vi gerne vil se det fulde billede, før vi springer til handling, og vi kender vel at mærke ikke de fulde konklusioner nu.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Tak for det.
Det, som jeg og Enhedslisten er bekymret for, er, at man har taget nogle store risici, fordi man vidste, at gik det galt, kunne man lukke biksen, og så ville regningen lande hos nogle andre.
Det er det, som forarger os og, tror jeg, rigtig mange danskere.
Så mit spørgsmål til ordføreren vil være: Hvis nu det viser sig, at det her ender med, at regningen for den her forurening ender hos os alle sammen – ikke hos de ejere, der tjente pengene, men hos almindelige danskere – vil Det Konservative Folkeparti så være med til at stramme lovgivningen, så det ikke vil være tilfældet i fremtiden?
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Jeg synes, at vi skal tage den læring, der kommer af de undersøgelser, der er på vej, og så tage den rigtige beslutning, når vi har det fulde billede.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Det er selvfølgelig ligesom bare at skyde det her ud.
Jeg tror bare, at der sidder mange derhjemme, der egentlig godt kunne tænke sig et svar på, hvad partierne herinde har tænkt sig at gøre ved det her.
Det er, ligesom om der er en lidt anden langmodighed, synes jeg nogle gange, når det er nogle af dem øverst i vores samfund – det, nogle vist kalder dem på øverste hylde – som er i søgelyset, end hvis det f.eks. er en folkepensionist eller en kontanthjælpsmodtager.
Der er en eller anden diskrepans i mange partiers tilgang til, hvordan man håndterer de her ting, synes jeg.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Altså, nu har vi jo haft – både her, men også i andre regi – forslag, og så kan man jo spørge, om man skal begynde at tage nogle forslag ind midt i en proces, som måske kan ende med, at vi faktisk godt kan bruge den selskabslov, vi har, og at der ikke er grund til ændringer.
Så lad os se, om vores nuværende lov dækker, og lad os få gjort erfaringer om, hvor den ikke er god nok, for det er vi selvfølgelig klar til at gøre noget ved.
Nick Zimmermann (DF), 2024-05-02:
Jeg er meget bekymret for udviklingen i Nordic Waste-sagen, og jeg er meget bekymret for de miljøkonsekvenser, det har for lokalmiljøet ude i Ølst.
Jeg er også bekymret for udviklingen som følge af regeringens massive løftebrud, i forhold til at Randers Kommune ikke skal ende med regningen.
For da kameraerne slukkede ude i Ølst, skiftede regeringen jo fuldstændig holdning til sagen.
Jeg tror, vi alle sammen har set både statsministeren og miljøministeren stå fuldstændig blatant og lyve randrusianerne direkte op i hovedet.
Det bedste ville selvfølgelig være at sørge for, at forureneren betaler, og derfor er jeg også fuldstændig enig med forslagsstillerne i, at staten bør afsøge alle juridiske muligheder for at holde ejerne bag Nordic Waste ansvarlige.
Og ja, som forslagsstillerne er inde på, er det vigtigt også at se sagen her i et større perspektiv, for det er jo ikke første gang og desværre nok heller ikke sidste gang, at vi kommer til at opleve en miljøskandale her i Danmark.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti også meget, meget positivt stemte over for at kigge på en obligatorisk brancheforsikring eller andet, der kan sikre, at vi undgår politiske indgreb.
Min tillid til regeringen i den her sag er på et meget lavt niveau, og det tror jeg den er for rigtig mange mennesker.
Vi kommer dog ikke til at stemme for beslutningsforslaget, og det gør vi ikke, fordi vi er bekymrede for, hvad det økonomiske og erstatningspligtige ansvar ændres til i lovgivningen, hvis beslutningsforslaget skulle vedtages.
Vi er bekymrede for, hvad der vil ske i forhold til det, hvis vi ændrer lovgivningen om begrænset virksomhedsansvar.
Af den årsag er Dansk Folkeparti imod beslutningsforslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Igen konkluderer forslagsstilleren, at selskabet og selskabets ledelse har ageret dybt uansvarligt.
Det mener jeg simpelt hen ikke vi kan drage en konklusion om på nuværende tidspunkt.
Der bliver også sagt senere i fremlæggelsen, at vi skal have fundet de ansvarlige i selskabet.
Det kan da også godt være, at det er Randers Kommune; det ved vi ikke.
Hvad nu, hvis vi tager ATP eller Augustinus Fonden?
De er jo også store og bestemmende aktionærer i selskaber, og de vil så også risikere at blive ramt, hvis der er et selskab, der har ageret, så der er skabt miljøskade.
Selskabsloven er så klar og præcis, og hvis vi begynder at pille ved det, forsvinder investorerne.
Så jeg må igen mane til forsigtighed i forhold til alt for store båltaler om at skulle ændre selskabsloven.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Som ordføreren selv var inde på i sin tale, er det jo allerede ikke sort-hvidt i den gældende lovgivning.
Der er jo både muligheden for at stille reelle ejere til ansvar, hvis de har været vidende om eller har handlet uansvarligt i forhold til det, der er sket, ligesom vi også har det, der hedder hæftelsesgennembrud.
Så for mig handler det ikke om et enten-eller.
Jeg er ikke imod begrænset hæftelse, men jeg tror bare, at hvis man skal have en opbakning i den brede befolkning til begrænset hæftelse, så skal det ikke misbruges til at tage enorme risici, der som i det her tilfælde går ud over helt almindelige naboer, for bagefter at kunne rende fra regningen.
Så det, jeg plæderer for, er at finde en rimelig balance.
Det kan man gøre på flere måder, og en af dem er jo det her med – ligesom vi kender det fra f.eks. containerskibsfart, og ligesom vi kender det fra olie- og gasfelter i Nordsøen – at man altså kræver enten brancheforsikringer, eller at de reelle ejere har en sikkerhedsstillelse af et omfang, der kan tage hånd om det, der skal ryddes op efter.
Det er jo det, vi f.eks. gør ude i Nordsøen, hvor dem, der henter olie op, jo ikke bare skal kunne erklære sig konkurs, og så står vi med oprydningen på boreplatforme og alt muligt andet bagefter; derfor skal der være en sikkerhedsstillelse fra de reelle ejeres side.
Det er måske i den retning, vi skal kigge.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Tak for det.
Som jeg forstår det, handler det her beslutningsforslag primært om at kunne gå efter den ultimative ejer af et selskab.
Hr. Pelle Dragsted siger implicit, fordi han taler om forbrydere og forbrydelser, at ejeren af Nordic Waste er en forbryder.
Det er jeg nødt til at tage afstand fra.
Det ved vi overhovedet slet ikke, og jeg synes ikke, at det klæder Folketinget, at vi bruger sådan et udtryk om en ellers meget anset virksomhedsleder og -ejer.
Flere hundrede års erfaring med begrænset hæftelse i selskaber i hele den vestlige verden har gjort, at vi både har fået justeret og forædlet den her model.
Hele muligheden for at kunne tiltrække kapital og for at kunne vækste virksomheder er der netop, fordi man kun risikerer den kapital, man har investeret i virksomheden, medmindre man som ultimativ ejer har handlet uansvarligt eller har snydt på vægtskålen, for så er det selskabslovens § 263, der kommer i spil.
Som miljøministeren også sagde, vil Kammeradvokaten kigge ind i, om det var en mulighed at jagte den ultimative ejer.
Men for at den kan komme i brug, skal der have været forsætlighed og grov uagtsomhed, og der skal have været udøvet skyggeledelse.
Og det har vi overhovedet ikke noget belæg for at tro at der har været i det her tilfælde.
Så at begynde at ændre på noget, der er så velfungerende og i øvrigt så klart – det er næsten kun færdselsloven, der er klarere end selskabsloven – mener vi er helt forkert.
Lovgivningen er på plads, og den er god og klar.
Og hvis der er foregået noget forsætligt eller groft uagtsomt, vil den reelle ejer komme til at stå til ansvar.
Selskabsloven er også meget klar og tydelig, i forhold til at hvis du som ledelse, direktion og bestyrelse i et selskab foretager dig noget, der er uagtsomt, så står du også til ansvar.
Så hvis det er, at ledelsen har været bekendt med, at det her skred ville komme, og at det ville blive så stort, og at de ikke har ageret, er det klart, at der kan være noget dér.
Men det er også noget, vi må få belyst.
Andre ordførere har også sagt, at det jo kunne være dejligt, hvis Kammeradvokaten også ville kigge på, om de rigtige tilladelser er blevet givet, og om de rigtige opfølgninger har været der på de tilladelser, der er givet.
For der kan ligge et rigtig stort ansvar dér.
Det her med at skulle have en obligatorisk brancheforsikring lyder fornuftigt og smart, og det er også noget, man kan se på.
Der er også garantistillelse osv.
Men i vores vildeste fantasi, hvis der nu havde været forsikringer – der er i øvrigt forsikring, og jeg mener, at den er på 100 mio. kr. for Nordic Waste – var der nok ikke nogen, der havde regnet med, at man skulle være forsikret for, lad os sige 250 mio. kr. eller 500 mio. kr. i sådan et tilfælde som det her.
Men det er sådan noget, vi bliver klogere på over tid.
Det er også derfor, selskabsloven er udviklet over tid, for vi bliver klogere hele tiden.
Men begrænset hæftelse og den klare retning og fornuftige selskabslovgivning, vi har, er ikke noget, vi skal røre ved.
Så vi – det kan ordføreren nok også se – er klart og tydeligt imod det her beslutningsforslag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-02:
Jeg er helt enig.
Jeg tror, at de fleste måske var ved at falde ned af stolen, da de så, at den reelle ejer kunne gøre indhug i boet efter Nordic Waste med et krav på 100 mio. kr., tror jeg det var, for udgifter, der havde været i forbindelse med den her sag.
Altså, så tænker man jo, at verden er af lave.
Men jeg mener egentlig stadig væk, at vi vil det samme.
Så jeg tror egentlig, at vi vil det samme.
Og det vil så også komme rundt om den problemstilling, at man egentlig bare kan lave en form for avanceret selskabstømning og så komme uden om det økonomiske ansvar.
Her vil man stadig væk også gå efter personerne.
Anne Paulin (S), 2024-05-02:
Finansudvalget har jo godkendt et aktstykke på over 200 mio. kr. til den akutte indsats i Randers.
Så der er i den grad blevet gjort noget for at hjælpe til med at håndtere den miljøkatastrofe, der har udspillet sig.
Der er rigtig mange ting her, som ikke er blevet gjort op, og derfor er det også vigtigt, at vi bliver klogere på det her, før vi begynder at diskutere forskellige ændringer af lovgivningen osv.
Nick Zimmermann (DF), 2024-05-02:
Det virker, som om ordføreren er en smule desorienteret, for det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Nu prøver jeg lige igen, og så tillader jeg mig at være lidt mere pædagogisk.
Statsministeren og miljøministeren stod i Randers og lovede hele Randers Kommune, at den her regning ikke ville blive tørret af på de ældre eller på børnene.
Nu fortæller borgmesteren fra ordførerens eget parti og kommunaldirektøren, at de vurderer, at kommunen kommer til at mangle 370 mio. kr. til det her oprydningsarbejde.
De fortæller sådan set, at de regner med, at Randers Kommune går konkurs i 2026 eller 2027, hvis ikke den lovede hjælp herindefra kommer.
Så har man tænkt sig at hjælpe Randers Kommune, eller har man ikke?
Anne Paulin (S), 2024-05-02:
Jeg hørte udmærket ordføreren første gang, og jeg vil gerne gentage det, som jeg sagde før, som er, at vi ikke har konklusionerne på det juridiske forløb omkring det her.
Vi ved ikke, hvor meget kurator kommer til at kunne få ud af det her.
Og derfor er det også for tidligt at konkludere på det her.
Louise Elholm (V), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Jeg forstår sagtens motivationen til at fremsætte et forslag på baggrund af den skrækkelige sag om Nordic Waste.
Det har jo nok forarget os alle sammen, at sådan noget kan foregå.
Det er dog vigtigt for Venstre, at vi ikke drager forhastede konklusioner, men har et solidt grundlag at træffe vores beslutninger på.
Derfor er det vigtigt for Venstre, at vi får undersøgt det her til bunds, før vi drager konklusioner om, hvad der skal ske i fremtiden.
Grundlæggende mener vi, at man skal sikre, at det stadig væk er muligt at investere i Danmark, og at vi ikke ødelægger investeringsklimaet.
På den anden side vil vi også have, at man kan retsforfølge dem, som ikke lever op til deres ansvar.
Jeg kan forstå, at Kammeradvokaten har afleveret første delrapport af deres undersøgelse, og at det har ført til, at man rent faktisk vælger at gå efter det ene søsterselskab.
Så for Venstre er det vigtigt, at vi får undersøgt det her til bunds, og at vi får fundet ud af, hvad det er, vi skal gøre bedre, om der er noget, der skal rettes til i lovgivningen, og hvor det er gået galt henne i den her proces, før vi drager konklusionerne.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg synes nu ikke, at Venstre plejer at holde sig sådan tilbage, når det gælder andre typer af forbrydelser, altså at man ligesom skal afvente det og man så også må se, hvad der sker, og alt muligt andet.
Jeg synes, at man tager meget let på det her.
Jeg var som sagt ovre at besøge beboerne i Ølst, og for dem er det jo en trussel mod deres tilværelse, og det har også enorme konsekvenser for naturen i området.
Så har Venstre gjort sig nogen overvejelser om, hvordan vi kan undgå det her i fremtiden?
Det er jo ikke sådan den første generationsforurening, vi ser i Danmark, hvor selskaber tørrer regningen af på alle os andre.
Så hvad har Venstre af idéer, hvis ikke de støtter det her beslutningsforslag, til at undgå, at man som stærk kapitalejer kan gå ind og tage risici og tjene penge, og at man, når det så går galt, kan tørre regningen af på alle os andre?