Roger Matthisen (ALT), 2017-05-04:
Tak til formanden.
Indledningsvis vil jeg gerne takke erhvervs- og vækstministeren for redegørelsen.
Som ordfører for et sammenhængende Danmark hos Alternativet har jeg set frem til dagens redegørelse, og vi havde også en god debat sidste år.
De danske landdistrikter lider stadig væk under en uambitiøs politik, som ikke er helhedsorienteret.
De lider også under at være brændemærket både af medierne og af os politikere som fortabte områder, der trækker resten af Danmark ned.
Heldigvis ser vi mange gode initiativer, og vi ser borgere, som søger væk fra den her forestilling ved at ændre historien, og de gør det i tanke, og de gør det i handling.
Det gælder også for Alternativet.
Det er derfor, man har givet mig titel som ordfører for et sammenhængende Danmark.
De danske landdistrikter rummer masser af muligheder, når det gælder naturoplevelser, økologisk fødevareproduktion, kultur og stærke forpligtende fællesskaber, muligheder for det danske familieliv, muligheder for den grønne omstilling og muligheder for iværksætteri.
Samtidig skal vi til at lære, hvordan vi tænker i helt nye bo-, leve- og arbejdsformer.
I den forbindelse er vi i Alternativet begejstrede for, at regeringen har taget et par vigtige skridt hen imod at nuancere opfattelsen af de danske landdistrikter.
Sidste år beskrev regeringen byerne som vækstlokomotiver, der driver udviklingen i resten af landet.
Det er jeg glad for at vi i seneste redegørelse forsøger at sætte os ud over.
Nu siger jeg »vi«, som om jeg er en del af regeringen, så jeg vil hellere sige, at regeringen sætter sig ud over det her modsætningsforhold mellem land og by.
Vi skal væk fra forestillingen om, at væksten kun tilhører byområderne.
I stedet for skal vi betragte landområderne som en god investering frem for udelukkende at tale om kilder til store omkostninger, og at det er dyrt at tilbyde uddannelse og drive skoler og alt muligt andet.
I Danmark har vi i de seneste år defineret landdistriktspolitik som borgerdrevet.
Der er vi helt enige i Alternativet i at det er fornuftigt.
Det er også sådan, vi har udviklet vores politik på området igennem de sidste 2 år.
Det kommer vi snart ud med.
Jeg står her med hele kataloget.
Men det må samtidig ikke være en ansvarsfraskrivelse herindefra.
Den danske landdistriktspolitik har på nationalt niveau manglet en klar vision og politisk prioritering.
Det oplever vi stadig den gør.
Jeg vil gerne rose regeringen for, at vi nu ser en række initiativer med henblik på at formulere en politisk retning.
Så kan vi så diskutere, om den er helhedsorienteret og langsigtet nok.
Men regeringen har gennemført tiltrængte og fornuftige tiltag.
Det er fint, at de erkender vækstpotentialet i den digitale infrastruktur og vil gøre noget ved det.
Vi er også glade for, at vi har set den her håndsrækning med i hvert fald en delvis gennemførelse af landevejsprincippet og udflytning af statslige arbejdspladser i en storstilet plan.
Vi ser dog gerne, at der er fokus på, hvordan man fastholder de statsfinansierede arbejdspladser, der ligger i landdistrikterne i forvejen.
Center for Landdistriktsforskning påpeger, at det er vigtigere med udflytning af uddannelse end arbejdspladser, hvis vi vil fastholde de unge i områderne, og hvis vi vil fastholde udvikling og bosætning.
I regeringens redegørelse oplever jeg, at der er fokus på en ensidig økonomisk vækst, hvor der særlig skæres i den grønne omstilling.
Det sker på bekostning af sociale sammenhænge; det sker på bekostning af natur og miljø.
Eksempelvis nævner regeringen begrænsninger af landbrugets vækstmuligheder som den første udfordring.
I Alternativet mener vi, at vi skal have øje for de erhvervsmæssige muligheder i de grønne virksomheder, og vi tror på, at de danske landområder har en vigtig rolle i den grønne økonomi.
EU siger, at vi har 20 millioner job i den grønne økonomi inden for de næste år.
Det er ikke, fordi vi vil underprioritere landbruget, men vi ser i stedet, at fremtidens vækst og jobskabelse i landbruget sker i den økologiske omlægning.
Ligeledes står det centralt for os at sikre en geografisk dækning af uddannelsestilbud.
I Alternativet ønsker vi altså en vækst, der netop tager hensyn til sammenhængen mellem økonomi, sociale relationer, natur og miljø.
I stedet skal vi have fremsynede strategier.
Eksempelvis for turismen ligger der et stort potentiale ved at tilskynde folk til at nyde den vilde natur og de sande naturoplevelser.
Vi skal altså have mere vild natur og urørt skov, biodiversitet i lokalplaner.
Det virker derfor en anelse selvmodsigende, at regeringen fastholder sin besparelse på LAG-midlerne.
Det er midler, der er direkte målrettet erhvervsprojekter og arbejdspladser.
Enhedslistens ordfører dækkede det rigtig godt, hvad angår den kvalitet og de resultater, som midlerne giver.
Midlerne sikrer jo bl.a. de her forankringer i lokale ildsjæle, som er vitale for vores landområder.
For os er et balanceret Danmark et mere rigt og mangfoldigt Danmark.
Jeg er overbevist om, at vi skal foretage langt større investeringer, end vi gør i dag.
I Alternativet lægger vi også stor vægt på, at de her investeringer er i lokale løsninger og i lokale fællesskaber, ved at borgere engagerer sig, når de er en del af et forpligtende fællesskab.
I dag ser vi utrolig mange tiltag, hvor civilsamfundet, lokalråd, kulturliv, ildsjæle, organisationer og kommuner organiserer sig i nye samarbejdsformer og tager hånd om de helt lokale udfordringer og udvikler nye løsninger, som vi måske også kan lade os inspirere af i byerne.
Hvis den danske landdistriktspolitik skal lykkes, kræver det altså, at vores kommuner også fungerer som facilitatorer i det her styrkede samspil mellem myndigheder, civilsamfund, foreninger og borgere.
Og her har vi brug for meget større og eksperimenterende frihed til kommunerne for at sætte borgerne fri i de nye samarbejdsformer.
For at slutte af vil jeg understrege vigtigheden af geografi som politisk skillelinje og af, at landdistrikternes udfordringer er hele Danmarks udfordringer.
Det gælder eksempelvis den geografiske ulighed, vi ser i adgangen til sundhed og længden på vores borgeres liv.
Det er dybt bekymrende, at en mand på Lolland lever 12 år kortere end en mand i Nordsjælland.
Så det illustrerer vigtigheden af, at vi i Folketinget bliver bedre til at tænke den geografiske problemstilling ind, når vi udvikler politik, på alle områder: uddannelsesområdet, socialområdet, skatten osv.
Det kræver, at vi vægter de sociale og miljømæssige konsekvenser lige så højt som de økonomiske, når vi tager de her store offentlige beslutninger.
Vi skal fortsat turde drømme og arbejde for et sammenhængende Danmark, hvor det er naturligt, at det gode liv kan opstå og udvikle sig overalt.
Tak for ordet.