runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Jeg vil sige, at sådan burde det jo i hvert fald altid have været, og jeg mener også, at det er sådan.
Det er sådan, at man kun skal have beskyttelse, lige så længe man er forfulgt.
Når man ikke længere er forfulgt, skal man selvfølgelig rejse hjem, alene også af den grund, at vi jo skal tænke på, at det er de stærkeste, der er nået hertil.
Så det er jo dem, som et land efterfølgende skal profitere af kommer hjem og genopbygger landet igen.
For ellers sker der jo ingen udvikling i de lande, som de kommer fra.
Christian Langballe (DF), 2017-11-15:
Jeg synes jo, det er glimrende, at ministeren er enig med lille mig, var jeg lige ved at sige, men der er så forskel på Kong Salomon og Jørgen Hattemager, altså forskel på ministeren som udøvende magt og på mig som folketingsmedlem.
Der mener jeg så bare, at serveretten jo ligger ved ministeren, og at ministeren for alvor begynder at være hjemsendelsesminister, altså at man simpelt hen lige vender bøtten, vender den 180 grader, og siger: Det, det drejer sig om, når vi tager imod flygtninge, er, at de skal hjem igen, når der er fred og ingen fare i deres eget land.
Det er simpelt hen det, der er grundforudsætningen.
Kan det ikke blive en grundforudsætning for dansk flygtningepolitik i fremtiden?
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
En del af det her kan det jo være svært at være uenig med hr. Christian Langballe i.
Jeg vil nu gerne fastholde min titel som udlændinge- og integrationsminister.
Når det er sagt, er jeg jo ikke uenig i, at man selvfølgelig skal hjem igen, når man ikke længere er i fare i det hjemland, man kommer fra.
Men der, hvor jeg tror uenigheden opstår, er jo: Hvad skal der ligesom ske i den periode, man så er i Danmark?
Der er jeg af den holdning, at man må forsørge sig selv.
Der skal man ud på arbejdsmarkedet, og der skal man bidrage.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-15:
Først og fremmest tak til ministeren for besvarelsen.
Ministeren får det lidt til at lyde, som om: Nå, men der er jo givet nogle midler, der er nogle frie midler her.
Jeg tror, at man i Nordjylland har den opfattelse, at man har rigeligt at bruge de her penge til i forvejen, og så handler det også om noget principielt.
Når det er sådan, at man har lavet et beredskab bestående af særlige lægehelikoptere, der skal kunne nå ud, også de steder, hvor det ellers er svært at nå ud, og man så vælger ikke at placere nogen i Nordjylland, men den tætteste i Skive, så er der brug for, at de bliver kompenseret, at de får noget andet, sådan at de ikke kommer til at opleve, at de, fordi de bor i Nordjylland, skal have en ringere behandling end andre steder.
Der har man så tidligere sagt: Okay, der er penge til, at I kan få en akutambulance, som så kan rykke ud fra Hjørring som en kompensation for helikopteren.
Og der er det altså, at de her penge løber ud nu, og det vil sige, at man fra regeringens side principielt set siger: Nå, jo, det kan godt være, at vi har en ordning i Danmark, hvor vi sætter ind med en særlig indsats finansieret af staten, men lige når det gælder Vendsyssel, gælder det ikke, for der fjerner vi pengene til den ekstra ambulance, der var sat ind som kompensation.
Kan ministeren ikke forstå, at folk i Vendsyssel synes, det er noget mærkeligt noget, altså at fordi man har valgt at bosætte sig i Vendsyssel, så skal man behandles ringere end folk i f.eks. Midtjylland, hvor de har en lægehelikopter tæt på?
Er det ikke et mærkeligt signal at sende, at man sidder her på Slotsholmen og beslutter sig for, at bare fordi folk bor i Vendsyssel, så skal de lige have lidt mindre?
Jeg tror da, at folk i Vendsyssel har meget, meget svært ved at forstå, hvorfor deres liv er mindre værd end f.eks. folks, der bor i Midtjylland.
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
For det første er jeg jo fuldstændig enig med hr. Christian Langballe i, at når man er flygtning, er man netop flygtning, og det betyder, at så skal man rejse hjem igen, når der bliver fred i ens hjemland, nøjagtig ligesom alle folkeslag igennem tiderne også har gjort – og det gjorde danskerne i øvrigt også i sin tid.
Når det er sagt, mener jeg, at så længe man er her, skal man bidrage, så skal man forsørge sig selv, og til det sidste håber jeg også bare, at hr. Christian Langballe vil anerkende, at der jo netop sker nogle ting på det her område, f.eks. det faktum, at der er omkring 400, der enten ikke har fået forlænget eller har fået afslag på forlængelse af opholdstilladelsen, fra Somalia, som ellers har været et land, som jo, må vi sige, har været temmelig besværligt at sende hjem til.
Christian Langballe (DF), 2017-11-15:
Men hvis jeg ser på den almindelige praksis, som den har været gældende, synes jeg, at der er nogle ting, der simpelt hen vender på hovedet og har gjort det i utrolig mange år.
Jeg vil mene, at når man kommer til et land som flygtning, må udgangspunktet være, at man fra dag et får at vide, at man er her på midlertidigt ophold, og det vil sige, at der ikke bliver taget initiativ til integration, at der ikke bliver taget initiativ til alle mulige ting, men det er på lånt tid, og at når der så begynder at komme forhold, der minder om fred, begynder vi at aktivere hjemsendelsen som noget ganske naturligt.
Det er her, jeg mener, at det vender forkert.
I min egenskab af medlem af Indfødsretsudvalget, formand for Indfødsretsudvalget, giver vi lige i øjeblikket statsborgerskaber til irakere.
Det har vi faktisk gjort i nogle år nu.
Hvorfor gør vi det?
Jo, det gør vi, fordi de irakere kom her som følge af Irakkrigen, så fik de midlertidigt ophold, så fik de permanent ophold, og nu bliver de så belønnet med et statsborgerskab i den anden ende.
Det er den trafik og den måde at gøre tingene på, som vi bliver nødt til at have gjort op med, hvis vi skal forsvare det Danmark, som vi kender det i dag.
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Christian Langballe i, at flygtninge skal rejse hjem, så snart forholdene i deres hjemlande gør det muligt.
Det er i øvrigt det, folkeslag også tidligere har gjort: at man selvfølgelig rejser hjem og genopbygger sit land.
Danmark skal naturligvis ikke give asyl til personer, der ikke længere har behov for beskyttelse, og det er også derfor, at regeringen i de senere år – jo med støtte fra Dansk Folkeparti, må man bestemt sige – ad flere omgange har skærpet reglerne for inddragelse af opholdstilladelser.
Vi har i dag nogle meget klare regler om inddragelse af opholdstilladelser, og inddragelse af en tidsbegrænset opholdstilladelse skal som udgangspunkt ske, hvis forholdene i hjemlandet eller i dele af landet har ændret sig på en måde, så udlændingene ikke længere risikerer forfølgelse.
Inddragelse skal som udgangspunkt også ske, hvis en flygtning f.eks. rejser hjem på ferie i hjemlandet, idet man jo så må formode, at han eller hun ikke længere risikerer forfølgelse.
Jeg kan derfor også forsikre om, at asylmyndighederne er meget opmærksomme på, om forholdene i flygtningenes hjemlande har ændret sig.
Og lad mig måske lige i den forbindelse fremhæve, at konflikten i Syrien og også dens betydning for Flygtningenævnets praksis har været drøftet på samtlige møder i Flygtningenævnets formandskab og koordinationsudvalg siden april 2011.
Myndighederne er derfor også meget opmærksomme på, at det ikke nødvendigvis er alle områder i et land som f.eks. Somalia eller Syrien, der er lige påvirket af en konflikt.
Eksempelvis er det jo netop sådan, at Udlændingestyrelsen i efteråret 2016 har indledt et meget stort inddragelsesprojekt vedrørende somaliske statsborgere med opholdstilladelse på grund af de generelle forhold i Somalia.
Og det er også på den baggrund, at Udlændingestyrelsen som led i det projekt indtil videre har inddraget eller givet afslag på forlængelse af opholdstilladelser for ca. 400 personers vedkommende.
Christian Langballe (DF), 2017-11-15:
Spørgsmålet er som følger : Hvorfor har regeringen ikke for lang tid siden taget initiativ til at lave en hjemsendelsesstrategi, sådan at man virkelig begynder at hjemsende flygtninge til de lande, hvor der er fred?
Hvorfor har regeringen ikke for lang tid siden taget initiativ til at lave en hjemsendelsesstrategi, sådan at man virkelig begynder at hjemsende flygtninge til de lande, hvor der er fred?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
Tak for det.
Hvornår forventer ministeren at det planlagte trinbræt i Laurbjerg vil blive etableret, og mener ministeren, at etableringen heraf skal koordineres og sammentænkes med den forestående elektrificering af jernbanen samme sted, herunder ikke mindst arbejdet med sikring af tilstrækkelig frihøjde til elektrificering af banen under broen ved Hammelvej?
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Jeg tror, det er svært at komme det meget nærmere, for måske ser vi bare grundlæggende forskelligt på, hvor forsvaret for det danske værdisæt står stærkest, altså om det er, hvis man tager det helt lokalt – og ja, så kan der jo indimellem være uenigheder – eller om man tager det centralt, altså fra Christiansborg, og mener, at alting skal besluttes her.
Men jeg anerkender helt, at man sagtens vil kunne argumentere for det, fru Karina Due argumenterer for i dag.
Jeg er bare ikke enig i det.
Christian Langballe (DF), 2017-11-15:
Altså, hvis man nu tager den sådan almindelige trafik, som den er, så er det jo sådan, at lige så snart der kommer en ud og beder om asyl, så får vedkommende en video på 20, 25, 30 minutter, hvor man oplyses om alle ens rettigheder.
Jeg mener simpelt hen, det er totalt fejlagtigt at gribe det an på den måde.
Man burde sige fra dag et: Ved du hvad, kære ven, du er her til beskyttelse for den krig, som du er flygtet fra, og den dag, hvor den krig er ovre, bliver du sendt hjem igen.
Der ville jeg gerne have, at integrationsministeren i stedet for at være integrationsminister begyndte at være hjemsendelsesminister.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
Hvornår forventer ministeren at det planlagte trinbræt i Laurbjerg vil blive etableret, og mener ministeren, at etableringen heraf skal koordineres og sammentænkes med den forestående elektrificering af jernbanen samme sted, herunder ikke mindst arbejdet med sikring af tilstrækkelig frihøjde til elektrificering af banen under broen ved Hammelvej?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-15:
Det kan jeg godt forstå hvis man sidder og undrer sig over.
Region Nordjylland skrev selv i sin ansøgning tilbage i 2013, da man fik de her puljemidler, at man selv ville overtage finansieringsansvaret, når puljemidlerne løb ud.
Tilsvarende har vi haft et tilskud til lægebilen på Bornholm, som Region Hovedstaden har overtaget.
Så jeg synes egentlig, at det må undre os som borgere, at Region Hovedstaden godt kan løfte et ansvar og skabe tryghed på Bornholm, men at Region Nordjylland ikke vil løfte det ansvar, de har påtaget sig, og skabe tryghed i Vendsyssel.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Jeg vil benytte lejligheden til at spørge Banedanmark om baggrunden for, at man vælger det ene frem for det andet, og også se det beslutningsgrundlag, der er.
Jeg er helt sikker på, at der er et beslutningsgrundlag, hvori man har vurderet både den ene og den anden løsning.
Men jeg synes da også, at kommunen skal indlede en dialog med Banedanmark.
Hvis kommunen har fortrudt beslutningen om, at man gerne vil bidrage til en højere bro og en bredere bro, så skal kommunen da meddele det til Banedanmark.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
Ja, og jeg har bare konstateret, når jeg har søgt i det VVM-materiale og de høringssvar og høringsnotater osv., der er på det her område, at der er et meget, meget grundigt beslutningsgrundlag for Aarhus, hvor det er beregnet, hvor der er sat beløb på, og hvor konsekvenserne er meget grundigt beskrevet med fordele og ulemper ved både den ene og den anden og den tredje løsning.
Der har jeg ikke kunnet finde et lige så grundigt grundlag her.
Så ved jeg godt, at det er et større projekt i Aarhus, men så tager det sikkert også mere tid at lave det beslutningsgrundlag.
Det kunne man måske så lave lidt mindre til det mindre projekt i Laurbjerg.
Det kan jeg se at Venstres transportordfører, Kristian Pihl Lorentzen, også synes.
For i nogle af de samme lokalaviser siger han, at han vil gå videre til ministeren og bede om at få det undersøgt en ekstra gang – og al respekt for, at ministeren ikke læser alle lokalaviser i landet – det har jeg fuld respekt for.
Men jeg vil bare her afslutningsvis takke for svaret og så opfordre til at sikre, at det bliver undersøgt helt til bunds, også i Laurbjerg, om ikke der er andre muligheder, som giver lidt mindre gener.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Jamen altså man undersøger forholdene, hver eneste gang man skal lave plads til elektrificerede tog under en bro: om det bedste er at sænke sporene, eller om det er at løfte broen.
Det bliver undersøgt.
Det kan da godt være, det ikke er sket med lige så mange sider som i tilfældet med Bruuns Bro i Aarhus, som jo er et projekt til, så vidt jeg husker, over 200 mio. kr. med store konsekvenser på både den ene og den anden og den tredje måde.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
Ja, sådan som jeg fornemmer stemningen i kommunen på tværs af partier lokalt ude blandt de borgere, der bor i det område, kunne man godt tænke sig mere tilbundsgående at få undersøgt den her mulighed med at sænke sporene.
Det er jo en løsning, som man også har valgt at bruge inde på Aarhus Banegård, hvad ministeren helt sikkert er bekendt med.
Og der er jo kommet et grundlag for den beslutning inde på Aarhus Banegård, som meget detaljeret beskriver fordele og ulemper.
Sådan en undersøgelse har jeg ikke kunnet finde i forhold til f.eks. Laurbjerg.
Og jeg ved ikke, om det er, fordi Aarhus er en større og vigtigere by eller det er et større projekt osv.
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ikke der skulle laves den samme sådan grundige undersøgelse, hvor man sætter konkrete tal på og ikke bare siger, at man vurderer, at det ene er dyrere end det andet, men konkrete estimater med beløb på og også en konkret opgørelse af fordele og ulemper, mere ned i dybden, for jeg tror, det er det, mange borgere gerne vil se.
Så tror jeg egentlig, man kan forstå mange politiske prioriteringer osv., men man vil gerne kende grundlaget mere præcist og mere grundigt end sådan, som det er beskrevet, i hvert fald i det, jeg har kunnet finde om Laurbjerg lige nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Jeg har ikke fået læst den artikel og har ikke haft mulighed for at spørge Banedanmark, hvad der er op og ned i det, der står i den artikel.
Men helt generelt om problemstillingen kan det jo siges, at alle løsninger indebærer nogle negative konsekvenser, og så er det et spørgsmål om at afveje negative og positive konsekvenser.
Nu er der f.eks. for broen ved Hammelvej indgået en aftale med Favrskov Kommune, hvor Favrskov Kommune betaler noget af regningen, og til gengæld får man altså en bro, som bliver bredere, så der er plads til at give sikrere forhold for fodgængere og cyklister.
Jeg er ikke sikker på, at det ville kunne løses på den måde, hvis man f.eks. besluttede at sænke sporene.
Så det er også i samarbejde med kommunen, at man er nået frem til den løsning.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
Tak for svaret så langt, og også tak til ministeren for at give sig tid til at svare på spørgsmålet her i salen i dag.
Det er selvfølgelig et meget lokalt spørgsmål, men det er et spørgsmål, som optager rigtig mange borgere i området omkring de her to byer, og derfor er jeg glad for, at ministeren kommer her, sådan at jeg og også borgerne i de her områder kan blive klogere på, hvordan regeringen ser på det her.
Det er enormt vigtigt at få elektrificeret jernbanen mellem Aarhus og Aalborg, men det er selvfølgelig også, som ministeren siger, vigtigt at minimere generne så meget som overhovedet muligt.
Både i Hadsten og Laurbjerg skaber det for både borgere, handelsliv og andre ret store gener – faktisk rigtig store gener – at lukke de her to broer, som begge er meget befærdede.
Der har været nogle møder ved broerne, som Banedanmark har holdt, og der var en artikel i Favrskovposten og på Favrskovpostens hjemmeside den 4. november, hvoraf det fremgår, at konklusionen på møderne, især det i Laurbjerg, blev, at Banedanmark lovede at gå hjem og undersøge muligheden for at sænke sporene.
Nu synes jeg næsten, at det lød på ministeren, som om det ligesom var afgjort.
Men i hvert fald fremgår det af den her artikel i den lokale avis, altså Favrskovposten, at Banedanmark har lovet at gå hjem og se på det igen.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-15:
Jeg forstår ikke ministeren her.
Jeg har jo netop stået og sagt, at Region Nordjylland meget bredt politisk har sagt, at hvis ikke regeringen vil leve op til deres ansvar for at fordele pengene mere rimeligt og lige, jamen så løfter vi opgaven selv.
Så de påtager sig opgaven.
Spørgsmålet er bare, om det er rimeligt at sige, at fordi man bor i Vendsyssel, er der mindre statsligt engagement i ens sundhed.
Sundhedsministeren går mindre op i liv og helbred i Vendsyssel end i Midtjylland.
Kan det virkelig være rigtigt?
Altså, ministerens egne partifæller undrer sig jo også og er lange i ansigtet over den her behandling.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-15:
Vi skal sikre en stærk præhospital indsats over hele landet, vores lægehelikoptere flyver også i hele landet, og alene på Læsø har der f.eks. være 43 flyvninger i 2016.
I Frederikshavn har der været 7, i Hjørring 5 og i Jammerbugt 5 bare for at nævne nogle.
Det er jo ikke sådan, at helikopteren ikke kommer derop.
Vi gav 50 mio. kr. ekstra til Region Nordjylland i økonomiforhandlingerne lige før sommerferien, og de penge skulle også løfte det her område.
Når man ikke selv kan finde ud af at løfte den her virkelig vigtige opgave for også at skabe tryghed og sikre det præhospitale, så har jeg jo taget ad notam, at det kan man ikke klare i Nordjylland.
Så fremover skal det udmøntes som puljer.
Det er jo selvfølgelig det principielle, som også hænger sammen med, at vi da ikke kan leve med, at der er borgere i landet, der oplever, at deres regionsråd ikke tager det præhospitale lige så seriøst, som de burde.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-15:
Jeg synes, ministeren skal holde sig for god til det der med sådan at pege fingre ad Region Nordjylland.
Altså, det er sådan, at man meget bredt politisk i Region Nordjylland har sagt, at hvis det virkelig er sådan, at staten kan finde på at lave den forskelsbehandling
, og hvis sundhedsministeren virkelig sidder her på Slotsholmen og siger, at mennesker i Midtjylland er mere værd end dem i Nordjylland, og hvis det virkelig er regeringens politik at dele folk op i A- og B-mennesker, jamen så er vi da selvfølgelig nødt til prioritere den her akutambulance, og så finder vi ud af det.
Men det handler om det principielle, og jeg kan se, at ministerens egen partifælle Lone Sondrup, som er spidskandidat for Venstre, giver udtryk for, at hun forventer, at staten finansierer her, fordi det da er helt utænkeligt, at man deler folk op, så dem i Midtjylland får mere end dem i Vendsyssel.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-15:
Vi går på ingen måde mindre op i tryghed for borgerne i Nordjylland.
Derfor siger jeg sådan set også, at jeg har taget ad notam, at Region Nordjylland ikke synes, det skal være bloktilskud, men ønsker målrettede puljemidler på det præhospitale område.
Det er klart noget, jeg vil tage med fremover, for borgerne i Nordjylland kan ikke være sikre på, at den udmøntning, man selv laver, når man får 50 mio. kr., også kommer til at sikre en ordentlig præhospital indsats.
Og det gælder jo ikke kun i Vendsyssel.
Min bekymring går bredt set på Region Nordjylland, hvor vi kan se, at vi har færrest udrykninger inden for de 15 minutter i forhold til de 5 andre regioner.
Derfor er der jo en grundlæggende udfordring i forhold til at skabe tryghed for borgerne og understøtte den præhospitale indsats i Region Nordjylland.
Det optager mig rigtig meget, og det er jo klart, at det er noget, jeg kommer til at følge.
For nordjyderne kan ikke være tjent med, at deres region er dårligere til at løfte den her opgave, end de fire andre regioner er.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-11-15:
Hvordan vil ministeren sikre, at generne for lokale borgere og lokalt handelsliv minimeres mest muligt i forbindelse med elektrificeringen af jernbanen ved Hammelvej i Laurbjerg og Skanderborgvej i Hadsten, og vil ministeren arbejde for, at den nødvendige frihøjde skabes ved at sænke sporene frem for at hæve broerne, sådan som det også er besluttet at gøre andre steder?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes naturligvis, at det er ærgerligt, når borgere i landet bliver påført gener som følge af, at der anlægges et større infrastrukturprojekt, men det er desværre sjældent at gennemføre store infrastrukturprojekter, uden at nogen borgere bliver påført visse gener.
Derfor synes jeg også, at det altid bør være en målsætning at forsøge at begrænse generne inden for projektets økonomiske rammer.
Før man kan påbegynde etableringen af større anlægsprojekter, gælder der krav om, at anlægsmyndigheden skal undersøge de forventede virkninger på miljøet, som projektet kan få.
Her undersøges bl.a. påvirkninger såsom støj og omkørsler.
Anlægsmyndigheden udarbejder en VVM-redegørelse, som skal i offentlig høring, inden der kan gives tilladelse til at gå i gang med projektet.
VVM-proceduren giver offentligheden og myndighederne mulighed for at komme med forslag eller indsigelser i forbindelse med projektet.
Banedanmark har desuden løbende afholdt møder med Favrskov Kommunes tekniske forvaltning, hvor de forskellige broløsninger i kommunen er blevet drøftet.
VVM-undersøgelsen har vist, at broerne ved Hammelvej i Laurbjerg og Skanderborgvej i Hadsten ikke har tilstrækkelig frihøjde til en elektrificeret jernbane.
I begge tilfælde er det blevet undersøgt, om det ville være muligt at sænke sporene i stedet for at hæve broen.
Den løsning har desværre vist sig at være meget omkostningsfuld.
Desuden ville en sporsænkningsløsning kræve, at sporene blev spærret i længere perioder til gene for togpassagererne.
Derfor har man valgt at hæve begge broer, hvilket indebærer, at man bliver nødt til at bygge om på selve broerne.
Erik Christensen (S), 2017-11-16:
Det er jo en lov, som blev til på baggrund af, at Danish Crown på Bornholm i foråret 2014 var tæt på at lukke.
Slagteriet stod i en meget presset situation, kan man sige, og hvis det lukkede, ville det få utrolig store konsekvenser for lokalsamfundet.
For at bane vejen for en løsning foreslog den tidligere SR-regering, bakket op af DF, Venstre, Liberal Alliance og Konservative, at vi lavede et 3-årigt forsøg med et medarbejderinvesteringsselskab.
Formålet med den selskabsmodel var at sikre danske arbejdspladser ved at give medarbejdere mulighed for at indskyde op til 7½ pct. af deres løn, dog højst 30.000 kr. om året.
Det er sådan, at det også fremgik af lovforslaget, at der skulle foretages en revision senest her i folketingsåret 2017-18, og det er sådan set det, som vi skal tage stilling til i dag, altså en evaluering af, om loven har virket efter hensigten.
Og det må man sige den har.
Så vi kan støtte, at vi ændrer loven til at blive permanent.
Det er jo sådan, at der er en ligelig fordeling mellem medarbejderrepræsentanter og ledelse i bestyrelsen.
Og det er vi sådan set fuldt tilfredse med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-16:
Jeg tror, vi er mange partier i Folketinget, inklusive ordførerens parti og mit eget, som ser det som en meget positiv udvikling, at vi kunne få en højere grad af medarbejderinvolvering i virksomheder, specielt dem, der er konkurrenceudsatte, eller der, hvor der kunne være opkøb af udenlandske kapitalfonde, eller hvad det nu kunne være.
Der er altså tale om simpelt hen at øge involveringen fra medarbejdernes side, men også den indflydelse, medarbejderne kunne få.
Og et af kritikpunkterne, vi havde i 2014, var, at vi syntes, det var det rigtige skridt at gå, men at der ikke var den rigtige balance imellem den risiko, medarbejderne skulle tage i forhold til at investere, og den indflydelse, de kunne få på virksomheden.
Hvad mener ordføreren om det, og kunne det her være anledning til at kigge på loven igen og sige: Principielt er det den rigtige vej at gå, men der er ikke den rigtige balance, og det vil vi gerne rette op på den her gang?