runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2022-02-03:
Tak for det.
»Vi lytter.
Også til borgerne.
Også til skolerne.
Også til lokalsamfundene.
« Det er i hvert fald et gammelt radikalt slogan.
Om man er gået helt væk fra det nu, eller om man bare er på vej, kan ordføreren måske svare mig på.
For set fra rigtig mange steder i Danmark er idéen om de her naturnationalparker besluttet centralt på Christiansborg uden lokal medinddragelse.
Det er jo noget, der har medført stor debat.
Det har man bl.a. haft i Lejre Kommune med Bidstrup Skovene, hvor en række foreninger, skoler og spejdere er gået sammen og har sagt: Vi vil ikke det her.
Der har det lokale byråd lyttet – inklusive byrådsmedlemmerne fra fru Zenia Stampes eget parti – og sagt: Nej tak; vi vil ikke det her.
Og derfor er mit spørgsmål til fru Zenia Stampe bare: Vi lytter – også til borgerne i Lejre?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Det, man gør med den her type produktion, er jo, at man putter naturelementer ind i den.
Vores pointe er jo, at der, hvor det er natur, skal det være natur.
Men det er da klart, at hvis man har en produktionsskov, bliver den da mere naturrig, hvis man indfører de elementer.
Så vil jeg gerne lige læse noget op, for jeg ved, at hr. Kristian Pihl Lorentzen også stillede det spørgsmål til nogle andre.
Derfor fandt jeg en artikel, som jeg egentlig synes giver et meget godt billede af det – nej, det er der ikke tid til.
Det handlede sådan set om, at man kan se af historien, at i de perioder, hvor de store pattedyr er forsvundet, er det også gået ud over naturen længere nede i hierarkiet så at sige, og det er jo den situation, vi står i nu, og som vi vil afhjælpe.
Det er en meget sælsom tilgang til området at bede om et årstal.
Det synes jeg lidt afslører manglende indsigt i biologien.
Det, der er det afgørende, er jo, at vi får skabt nogle vilkår, hvor de arter – det er både planter og dyr – som i dag er truede, vender tilbage.
Forudsætningen for, at de kan vende tilbage, er bl.a., at vi har store græssere, der kan sørge for, at bevoksningen ikke springer i krat, der kan sørge for at vælte nogle træer, så der bliver mere dødt ved, osv. osv.
Det er jo den funktion; det er ikke et årstal; det er jo ikke en kultursnak.
Det handler jo i virkeligheden om at få genoprettet den natur, som er gået tabt, fordi vi har været inde at fjerne dele af den værdikæde, som naturen har været millioner af år om at opbygge.
Der har vi taget elementer ud, og så bryder det hele sammen.
Det er de elementer, vi igen skal have ind i den værdikæde, fordi de betyder noget, og det betyder ikke kun noget for de store dyr, som vi stort set har fjernet fra naturen, men hele vejen ned i dyre- og plantehierarkiet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Fru Zenia Stampe sagde, at engang levede de her store dyr i naturen.
Det er jo rigtigt, hvis vi kommer langt nok tilbage i tiden, var der ligefrem mammutter her.
Derfor vil jeg spørge: Hvor langt mener De Radikale at vi skal tilbage?
Hvad er det for et årstal?
Er det tilbage til 1850 og det, der var dengang?
Eller er det år 1500?
Eller skal vi endnu længere tilbage?
Hvad er det egentlig, der er målsætningen med det her, hvis man går efter rewilding og oprindelig natur?
Skal der ifølge det natursyn i det hele taget være plads til mennesker?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jeg vil bare forholde mig til det, som mange ordførere siger, nemlig at der slet ikke er problemer, at der ikke er nogen dyr, der er døde af sult, og at de egentlig har det supergodt, alle sammen.
Jeg må bare sige, at på 5 år har Molslaboratoriet været tvunget til at fjerne 78 kvæg og 15 heste på grund af princippet om nul vinterfoder.
Det synes jeg er rigtig, rigtig mange.
Og de har jo sultet, fordi man ikke tilpasser dyrebestanden til fødegrundlaget.
Det er lykkedes to gange i projektets 5-årige levetid, at de ansatte har ramt en bestandstørrelse, så det passede – to gange.
Jeg synes, det er et meget højt tal.
Så det passer jo ikke, at de har det supergodt; de bliver fjernet, fordi de har det rigtig skidt – 78 kvæg og 15 heste – fordi der ikke har været vinterfoder.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Det er der, hvor man tænker i systemer og ikke i enkeltstående arter.
Når vi laver de her naturnationalparker på 1 pct. af vores areal kun 15 steder i Danmark, hvor vi ønsker at have græssere til at være en del af den dynamik og de økosystemer, der er, så er det jo, fordi vi ikke længere bare skal have skov i den forstand, vi kender i dag, som er en helt afgrænset lille størrelse, og hvor der så er en mark.
Nej, vi ønsker en langt mere blandet natur, for vi har den økosystembaserede tilgang.
Det er en skam, man ikke kom i gang allerede for 20 år siden med den tilgang til naturpleje i Danmark.
Det ville vores land have været glad for.
Jeg skal sige til hr. Hans Christian Schmidt, at det, vi gør nu, er, at vi handler.
Vi handler på noget, man burde have handlet på for 20 år siden, og vi siger så: Nu må vi i gang.
På 1 pct. af vores areal sørger vi så for at lave naturnationalparker – 1 pct. af vores areal.
Jeg forstår simpelt hen ikke den modstand imod, at vi kommer i gang med det her.
Vil det skabe en bedre dynamik og en bedre økosystemtilgang, at der er store græssere, som laver lysåbne arealer, og som vælter træer osv.?
Ja, det er jo det, forskerne siger.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Vi diskuterer dyrevelfærd.
Jeg synes bare, at fru Pia Kjærsgaard udstråler en meget stor dobbeltmoral, når Dansk Folkeparti har holdt hånden over et dansk landbrug, der behandler smågrise sådan, ammesøer sådan, spædekalve sådan, og som har køer, som får taget deres kalve fra sig med det samme.
Hvordan kan man stå med den her indignation og gøre sig til dyrevelfærdens moder, når man har holdt hånden over et dansk landbrug, der behandler dyr sådan, i så mange år?
Det er jo dobbeltmoral, det er teater!
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Nu er det altid opmuntrende at provokere fru Zenia Stampe, men det ene udelukker jo ikke det andet.
Det gør det jo ikke.
Det kan vi tage en debat om en anden dag.
Jeg er da fuldstændig enig i, at der i produktionen i konventionelt landbrug er ting, som man ikke bryder sig om.
Der har vi altså bare nogle forpligtelser, og nu bevæger jeg mig selv ind på en helt anden bane, men det er jo naturligvis på baggrund af spørgsmålet, og den diskussion er jeg meget indstillet på at tage, naturligvis.
Men jeg hører bare ikke rigtig nogen, der nævner det, undtagen når man skal diskutere naturnationalparker.
Og jeg har jo hørt det før, også under samråd, at så skal vi også lige dreje det over på det andet.
Nu diskuterer vi naturnationalparker.
Jeg tager meget gerne også den anden diskussion.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Jeg deler fru Pia Kjærsgaards bekymring for dyrevelfærd.
Jeg er så ikke så bekymret, fordi der jo ligger nogle rigtig gode regler i lovgivningen om at lave forvaltningsplaner for den enkelte naturnationalpark, hvor der også vil være mulighed for tilskudsfodring osv., så der ikke er nogen dyr, der lider.
Det, som jeg bliver – nu skal jeg passe på, at jeg ikke bander – sindssygt provokeret over, er den indignation, fru Pia Kjærsgaard står og kommer med her i dag, når fru Pia Kjærsgaard i mange, mange år har ladet dansk landbrug behandle dyr, som de har.
Hvad med de der ammesøer, der ligger spændt fast i 20-40 pct. af deres liv?
Hvad med alle de der smågrise – hvor mange er det nu, 25.000-27.000 om dagen – der dør?
Den brandtale, fru Pia Kjærsgaard holdt i dag for de dyr, der måtte sulte i naturnationalparkerne – og som jeg ikke tror kommer til at sulte, fordi vi har en lovgivning mod det – handler jo trods alt om meget, meget få i forhold til de millioner af dyr, som har lidt under fru Pia Kjærsgaards magt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Sjovt nok er jeg fuldstændig enig med hr. Jacob Jensen, og det er jo også det, jeg har berørt hele tiden.
Man snakker om vild natur, men man hegner ind.
Det er de to modsætninger, som jeg ikke kan få til at hænge sammen.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Det var en bemærkning, som hr. Kasper Roug fra Socialdemokratiet kom med for lidt siden, som lige gav mig anledning til at spørge fru Pia Kjærsgaard om, hvad vild natur egentlig er.
Man må forstå på Socialdemokratiet, at det kun er vild natur, når det er hegnet ind, men at det, der er ude i nationalparkerne – og nu nævnte jeg så Skjoldungernes Land ude på Midtsjælland – ikke er vild natur, men hvis man hegnede en del af den nationalpark ind, Bidstrup Skovene, så ville det være vild natur.
Er fru Pia Kjærsgaard enig i det synspunkt, eller er fru Pia Kjærsgaard enig med mig i, at man altså godt kan have vild natur, selv om det ikke er hegnet ind, måske snarere tværtimod?
Det er i hvert fald mit synspunkt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Det er DF's holdning, at der skal tilskudsfodres, at man ikke vil acceptere, at dyrene sulter, at man ikke vil acceptere, at dyrene lider, og at der ikke skal dispenseres fra dyrevelfærdsloven.
Svar på det, ordfører: Hvorfor gør vi det i den her sag?
Så snart det er staten, kan vi dispensere, men vi kan det ikke over for den private landmand, hvad jeg bestemt heller ikke synes vi skal.
Der skal bare være ens regler.
Brian Bressendorff (S), 2022-02-03:
Men så lad os stoppe med at lege, fru Pia Kjærsgaard.
Hvis det der er meningen, kan fru Pia Kjærsgaard så ikke lige forklare mig, om det er DF's holdning, at vi skal udtage alle græssere fra statens arealer?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Så er det godt nok på den rå måde, de skal finde ud af det.
Det skal jeg så sandelig lige love for.
For lad være med at snakke om natur, når man hegner dyrene ind.
De kan ikke komme uden for den indhegning, og det har jo overhovedet intet med rewilding at gøre.
Det er jo latterligt.
Det er noget, man leger, som jeg sagde i min ordførertale.
Hvor er det dog spændende, hold da op, det er noget, vi leger, hvor er vi frie, hvor vi skaber natur!
Men vi hegner ind.
Altså, det er jo to modsætninger.
Brian Bressendorff (S), 2022-02-03:
Jeg håber så inderligt, at de kommende generationer får et bedre syn på naturen end det, der gives udtryk for her i talen, som, når alt kommer til alt, nok minder mere om det, vi ser i zoologiske haver og parker, som der også bliver nævnt.
Det, der er meningen her, er jo en helt anden type natur end det, der bliver lagt op til, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om det ikke ligger i dyrenes natur at finde føde, og om vi ikke også skulle kunne gå tilbage til den gamle tro på, at naturen sådan set godt kan klare sig, at dyrene godt kan finde føde, fordi det ligger i deres natur?
Kunne ordføreren ikke fortælle mig lidt om, om det er, fordi vi i så mange år har haft så dårlig en natur, at dyrene simpelt hen har glemt, hvordan det er at finde føde?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jo, men der er jo sjovt nok også vildt mange, der bliver taget ud, rigtig mange, fordi de netop sulter.
De bliver aflivet, fordi de har sultet, og dem kan man ikke bruge længere.
Og det er rigtigt, at hvis de kan få lov at spise hø, gør de selvfølgelig det, når der ikke er mere at kradse op fra skovbunden.
Det er da helt naturligt.
Og det var jo netop det, der skete her for nylig, hvor aktivister havde hældt en ordentlig gang hø ind over hegnet, og hvor dyrene selvfølgelig guffede i sig, lige indtil det blev fjernet igen.
Lad os håbe, at de har fået lidt i maven til den strenge vinter.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-03:
Nu er det jo et spørgsmål, om man kan man sige, at Dyrehaven er egentlig natur.
Det er et parkareal, og der er dyr der, men om det er egentlig natur, er mere tvivlsomt.
Og tilskudsfodring gør jo det, at hvis man serverer hø for køer og heste, spiser de bare høet – så går de ikke ud i naturen og finder den føde, de kan finde derude om vinteren, som ikke er græs, og som derved kan være med til at skabe den natur, som er rigtig natur.
Så det er derfor, man ikke har lyst til at give tilskudsfodring, medmindre det er absolut nødvendigt.
Og hvis der er nogen, der sulter, skal de jo tages ud, ligesom en ulv ville have gjort det i den rigtige vilde natur.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jo, men så vidt jeg ved, er der en regeringen med et rødt flertal.
Hvad sker der?
Hvad sker der fra fru Zenia Stampes side?
Gør dog noget over for regeringen.
Kom i gang – I har flertal.
Kom i gang.
Altså, værsgo, fru Zenia Stampe, bare kom i gang.
Altså, stil det spørgsmål til Socialdemokratiet, der sidder med regeringsmagten.
De har flertal.
Fru Zenia Stampe sidder som støtteparti.
I er der lige nu.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-03:
Jeg vil godt fortsætte lidt der, hvor fru Zenia Stampe slap, for jeg synes også nogle gange, at der mangler lidt proportioner i debatten.
Altså, vi har ikke udsat et eneste dyr, der lider eller sulter i nogen naturnationalpark.
Det har vi ikke, det er et faktum.
Derimod bliver det nærmest omtalt, som om det er en stor gang dyrplageri.
Der synes jeg bare, at det er reelt nok at sige, hvis vi f.eks. tager hønsene, at 80 pct. af alle høns brækker brystbenet, når de lægger æg.
Det vil sige, at de æg, vi har på vores morgenbord, har haft den omkostning, at 80 pct. af de høner, der har lagt dem, har brækket deres brystben og følt stor smerte.
Er det ikke reelt nok at sige, at hvis den enorme modstand, som der har været mod de sultende dyr, som så ikke findes i naturnationalparkerne, var blevet rettet mod landbruget, så ville der være en større chance for, at man kunne have skånet mange, mange flere dyr for smerte?
Hans Christian Schmidt (V), 2022-02-03:
Det er jo trist, og det vil jeg også sige til dem, der følger den her debat, at hr. Rasmus Nordqvist ikke engang kan svare på så enkelt et spørgsmål som: Er han blevet forelagt det materiale?
Så giver han mig et svar på noget helt andet og siger, at han har talt med mange mennesker, og at han har en følelse og en fornemmelse af noget osv., men det er slet ikke det, jeg spørger om.
Jeg spørger, om man har fået forelagt det materiale, og jeg vil gerne henvise til, at man med stor interesse kan læse om biodiversitetseffekter af rewilding, som bl.a. en Rasmus Ejrnæs er med i.
Det er 127 sider.
Det er god læsning.
Men intet sted står der, at der er evidens for, at hvis man gør det, I lige har besluttet, så giver det mere biodiversitet.
Så hvor har hr. Rasmus Nordqvist så sin viden fra?
Tak for det.
Hr. Rasmus Nordqvist brugte i talen her udtrykket, at vi har en galopperende biodiversitetskrise.
Tidligere har han sagt, at vi har en biodiversitetskrise, og tidligere har han også sagt, at videnskabsfolk i stribevis har slået på, at vi skal gøre noget ved den biodiversitet.
Så derfor er det jo vigtigt, at vi finder ud af, om det, vi laver, nu også vil hjælpe.
Hr. Kasper Roug, Socialdemokratiets ordfører, kunne ikke svare på det, og derfor vil jeg gøre det lidt nemmere for hr. Rasmus Nordqvist.
Jeg vil nemlig bare spørge hr. Rasmus Nordqvist, om hr. Rasmus Nordqvist i de forhandlinger, der har været, er blevet forelagt materiale, hvor man beviser, konkluderer eller skaber evidens for – nu skal jeg læse det op, så der ikke er noget forkert i det, jeg siger her – at der kommer mere biodiversitet ved at hegne naturen inde og udsætte husdyr til rewilding i nationalparker.
Jeg vil ikke længere spørge til rapporterne, for jeg kunne forstå, at det ikke var så nemt at svare på, men jeg vil så bare gerne spørge, om hr. Rasmus Nordqvist er blevet forelagt noget materiale, der giver evidens for det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Men det er jo derfor, jeg er så glad for, at vi endelig har fået startet på det her arbejde med at have en økosystembaseret tilgang til, hvordan vi laver naturpleje.
Det er først nu, vi er kommet i gang, og jeg får indignation helt op på det niveau, som fru Pia Kjærsgaard havde før i sin tale, når jeg ser på, hvor lidt man har gjort for natur og biodiversitet i det her samfund.
Nu kommer vi i gang med en økosystembaseret tilgang, for det er det, der er fuldstændig nødvendigt.
En del af svaret er altså naturnationalparkerne på 1 pct. af vores areal, kun 15 steder i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Men det er bare lige for at undersøge, hvad det er, SF's målsætning er her: om det er at få trumfet de her naturnationalparker igennem, eller om det er, at vi samlet set kan få en styrkelse af biodiversiteten i Danmark.
Jeg tænker bare, om vi ikke, når der nu er så store bekymringer og der er så store udfordringer nogle steder, skulle sige: Hvordan får vi mest biodiversitet og mest natur?
Og så er jeg lidt tilbage til at sige, at jeg synes også, at natur uden for en naturnationalpark er natur og også er med til at fremme biodiversiteten.
Det er måske ikke i samme udstrækning, men samlet set er det vel det, vi går efter som samlet resultat, at det gavner vores natur bedst muligt.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Jamen så har jeg været uklar.
Når jeg snakker om plads, at det kræver plads, er det i forhold til den samlede naturkrise, og naturnationalparkerne, altså den der ene procent af vores areal, er jo kun en del af svaret.
Det er 1 pct. af vores areal, og igen må jeg bare sige, at det altså er meget, meget lidt.
Men stadig væk skal naturnationalparkerne kun være 15 steder i Danmark, og det er under 1 pct. af vores areal.
Det er meget lidt.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Tak til SF's ordfører for en altid begejstret tale, når det drejer sig om natur, og det er rigtig fint.
Mit spørgsmål går på det her med, at ordføreren siger, at det, der er det absolut vigtigste, er plads.
Jeg tænkte, at det ikke kun handlede om plads, men også handlede om, at der skulle være græssere, og om, hvad man putter ind i de her naturnationalparker.
Men det kan være, at det er en åbning i forhold til det, som jeg har prøvet at sige: at der kunne være nogle steder, hvor man skulle begrænse naturnationalparkerne og dermed de arealer, hvor der skal være græssere, mod til gengæld at inddrage andre og større arealer – nu har jeg nævnt nationalparkerne, som jo har nogle arealer, man forvalter på forskellig vis.
Er det ikke den samlede biodiversitetsfremgang, der er det afgørende for SF, og ikke, at man har en særlig indsats inden for et begrænset område?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Det er ikke sikkert.
Jeg ved ikke, om der kommer flere spørgsmål, men lad mig bare sige, at jeg faktisk er så interesseret i det, at jeg personligt kun spiser kød fra økologisk opdræt og fra fritgående dyr osv., og det så jeg gerne var bredt gældende.
Der har vi jo så lige nogle andre problemer, det kan vi lige så godt erkende.
Der har vi tilsluttet os nogle EU-forordninger, så det ville være meget, meget svært og meget, meget dyrt for danske landmænd at gå ind på de ordninger.
Det er jo virkeligheden, og den bliver vi også nødt til at forholde os til.
Men jeg tager meget gerne en diskussion i en forespørgselsdebat om det en anden dag – meget gerne.
Men tal lige med regeringen først for at få flertallet på plads.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-03:
Tak for det.
Det vil jeg også rigtig, rigtig gerne være med til.
Jeg tænker nogle gange på, hvor godt den dyrevelfærdslov, der bliver brugt som eksempel, og ifølge hvilken man skal tilse dyrene hver dag, egentlig virker i f.eks. landbruget.
Altså, er den en garanti for, at dyrene trives i f.eks. naturnationalparkerne?
For den er da i hvert fald ikke en garanti for, at de trives i landbruget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jo, og lige præcis det med hønsene og brystbenet har jeg stillet masser af spørgsmål om til ministeren, så det interesserer mig også.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil diskutere det, men det er jo ikke den debat, vi har nu.
Vi tager den gerne en anden gang.
Men jeg må bare sige, at lige præcis den sag, som ordføreren rejser, har jeg været inde over, så der kan vi godt slå pjalterne sammen.
Det ville jeg være meget interesseret i.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Nej, nu er det jo også noget nyt, at vi skal til at rewilde, fordi vi i så mange år har gjort det modsatte, nemlig at vi har taget naturen til os – jo jo, der er selvfølgelig eksempler i andre dele af verden, men naturen er jo altså forskellig.
Men det er så nu, jeg gerne vil læse op fra den her artikel, som er skrevet af Rasmus Ejrnæs: »Vores egne forskningsresultater peger på, at den nuværende mellemistid allerede før bondestenalderen var karakteriseret af en stærkt forarmet fauna – både når det gælder antallet af forskellige arter af store planteædere og tætheden af dyr i landskabet.
Årsagen var menneskers efterstræbelse af de store dyr, og resultatet kan ses i aflejringer, som viser lavere tæthed af biller knyttet til åbne landskaber og dyrenes gødning end i den forrige mellemistid.«
Så det har en konsekvens, når man tager de store græssere ud af ligningen.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jeg skal da love for, at der bliver skruet op for seriøsiteten her: Venstre går ikke ind for græssere, vi går ikke ind for hegn, vi går ind for flere pesticider og mere gylle i åen, og hvad var det ellers, der kom frem?
Jeg synes simpelt hen, det er så useriøst at diskutere på den måde og at skyde os sådan noget i skoene.
Det er jo nærmest umuligt at have en diskussion med fru Zenia Stampe, når det kører på det niveau.
Jeg kan forstå, at det at tage ansvar, og det skal så være mit spørgsmål,
er, at man fra Christiansborg med fru Zenia Stampe i spidsen trækker en løsning ned over hovedet på Lejre Byråd, hvor De Radikale repræsentanter er imod det.
De kan ikke tage ansvar for det, de siger nej.
Fru Zenia Stampe siger: Sådan skal det være; det er at tage ansvar.
Jeg synes ærlig talt, det er en noget underlig tilgang til det i et folkestyre, hvor vi normalt kan tale sammen, og hvor vi normalt kan diskutere på et sagligt og seriøst grundlag.
Kunne man dog ikke gå i dialog med dem og sige: Der er nogle steder, man gerne vil have det, og det er det, vi prioriterer, mens der er andre steder, man synes, det er en dårlig idé, fordi det har nogle lokale konsekvenser, og det er så der, vi ikke går ind og laver den her christiansborgløsning?
Hans Christian Schmidt (V), 2022-02-03:
Jeg spurgte netop ikke, om det havde konsekvenser.
Jeg spurgte, om man havde evidens for det.
Og jeg vil bare sige, fru Zenia Stampe, at det ikke gør noget, at fru Zenia Stampe heller ikke kan svare på det.
Det overrasker mig slet ikke, for jeg kan nemlig ikke finde det materiale, og det ville dog være tankevækkende, hvis nogen havde det, og så ikke for længe siden havde fortalt, at det findes.
For det er nemlig ikke undersøgt endnu.
Og nej, det er 10-15 år siden, man begyndte på det her, så det kender man godt til.
Man har bare ikke kunnet bevise, at lige det at indhegne og sætte de dyr ud, vil føre til det resultat, og det er jo fair nok, men så skal man bare sige det, i stedet for at lade, som om det her er løsningen på alt.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
For den kunne man jo bare fjerne, altså, det er så ganske enkelt som det.
Hele idéen om, at man laver vild natur bag hegn, synes jeg er noget underligt noget for at være fuldstændig ærlig.
Og igen vil jeg sige: Det er jo tamdyr.
Det er jo tamdyr, man sætter ud, og så siger man: Nu træder vi et skridt tilbage; nu får de bare lov til at klare sig selv, og så bliver de nok vilde.
Men start med at fjerne den mulighed for dispensation.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-03:
Nu er det sådan, at alle dem, der er enige i den her debat, både dem, der er bekymrede over naturnationalparkerne, og dem, der ikke er, bekymrer sig om dyrevelfærd. Tror ordføreren på, at vi virkelig, virkelig prøver at skabe nogle rigtig, rigtig gode forhold for de her udsatte dyr ved at sætte flokke ud, som passer til områderne, sådan at der er mad og ressourcer nok, altså så vi simpelt hen har så få dyr, at der er mad, og at man med proaktiv forvaltning, det vil sige, at man kigger frem mod den vinter, der vil komme, prøver at indrette flokken, efter hvordan den kan komme til at se ud i forhold til området, og at man prøver at skabe gode forhold med reaktiv forvaltning, det vil sige, at man, hvis dyrene bliver for tynde, så tager nogle af dem ud?
Anerkender ordføreren, at vi virkelig, virkelig gør os nogle kæmpe anstrengelser for, at de dyr skal få et rigtig godt liv?