runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
Tak for det.
Det var jo absolut et ikkesvar.
For det helt essentielle i det her er jo det der med, at vi står i en helt rigtig situation ude i verden i min region oppe i Nordjylland, hvor vi har et fiskerierhverv, som det i Hanstholm vel er 1.100 mennesker der er afhængige af nede omkring havnen.
Nu har regeringen så valgt at komme med en afgift, og jeg ved, at ministeren er opmærksom på det her og er blevet gjort opmærksom på det før nytår, og alligevel sker der ingenting, ud over at der er en fra ministerens parti, der farter hele Nordjylland rundt og fortæller om, at der kommer en løsning, og at det har han nærmest styr på.
Så bliver jeg overrasket, når jeg så hører ministeren ikke nævne det, det er essentielt her, nemlig de 1.100 arbejdspladser.
Det er virkelig ikke for at være polemisk eller skyde ministeren noget i skoene, men 1.100 arbejdspladser i Hanstholm er helt vildt – det er helt vildt!
De her mennesker har prøvet i andre situationer at spørge, hvad man så skal arbejde med, måske den grønne omstilling, men så får man at vide, at det skal vokse organisk op nedefra, og at der kommer en god løsning i morgen.
Ministeren nævner de her 100 mio. kr., og jeg ved godt, at vi ikke får ret meget i løn i Nordjylland – det gør vi ikke – men du kan altså ikke betale 1.100 menneskers husleje, deres børns idræt og mad på bordet for 100 mio. kr.
Nu bliver jeg bare nødt til at spørge ministeren en gang til: Har ministeren tænkt sig at sikre, at de her mennesker ikke mister deres arbejde?
Kommer der en løsning, som fremtrædende socialdemokrater farter rundt med oppe i min region?
Kommer der en løsning, eller er det bare snak?
For problemet er, at hvis den her løsning først kommer om 4-5 måneder, har banken altså lukket dig.
Så vil ministeren ikke godt lige en gang til fortælle mig: Er han ligeglad med de 1.100 arbejdspladser, eller har vi rent faktisk ret i, at der kom en løsning i fredags?
Så kan det blive næste fredag; det kan vi leve med.
Kommer der en løsning?
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Med »Aftale om Grøn skattereform for industri m.v.«, som en bred kreds af Folketingets partier blev enige om, blev det besluttet omlægge energiafgifterne til en høj og mere ensartet CO 2 -afgift.
Det blev samtidig besluttet at lægge afgift på den del af industrien, der tidligere har været fritaget for CO 2 - og energiafgifter.
Det omfatter bl.a. brændstof til fiskefartøjer.
Den CO 2 -afgift er central for at nå 2030-klimamålene samt i øvrigt at sikre klimaneutralitet på længere sigt.
Da erhvervsfiskeri ikke tidligere har været pålagt afgifter, indfases CO 2 -afgiften gradvis frem mod 2030.
Der er tale om en afgift på 350 kr. per t CO 2 i 2025, der så stiger med 80 kr. per t CO 2 årligt til 750 kr. per t CO 2 i 2030, hvor den er fuldt indfaset.
Foruden en gradvis indfasning af afgiften er det også besluttet at afsætte en pulje målrettet støtte til fiskerierhvervet.
Det er en pulje på 100 mio. kr. i 2025 og 2026 samt 50 mio. kr. årligt i perioden 2027 til 2029.
Ministeriet for fødevarer, landbrug og fiskeri er ansvarlig for udmøntningen af disse puljer.
Tiltagene skal ses i sammenhæng med, at fiskerierhvervet står i en særlig udsat situation på grund af andre faktorer end selve CO 2 -afgiften, samtidig med at erhvervet har få muligheder for at omstille sig.
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
Det er jeg helt enig i.
Altså, det er jo et rovdyr, og man kan jo bare se på billederne.
Jeg gider bare heller ikke stå her og banke mig selv på brystet, og så sidder der nogle folk derude og kigger, som så de om 3 uger tænker: Hvad fanden, du har da stået og sagt, at du vil regulere dem hårdere, så hvorfor sker der ikke noget?
Der er både noget EU-spor, og det kører vi på, men det er nok lidt usikkert, hvor lang tid det tager, og så har jeg bedt om at få kigget på, hvad vi kan gøre inden for de rammer, vi har.
Endelig har jeg sagt til styrelsen, at man skal være tættere på borgerne, og derfor bliver afholdt et borgermøde i Oksbøl på mandag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
Jamen jeg er jo enig.
Som Danmarksdemokrater mener vi ikke, at der skal være ulve i Danmark, men vi mener jo heller ikke, at ulven skal udryddes på europæisk plan.
Nu er der jo en fordel ved at være jyde og hele tiden og altid at have været landfast.
Man har ikke den der problemstilling.
Man kan godt se, at ulve faktisk også kunne leve på de store vidder, som er lidt større andre steder, end de er oppe ved Aars.
Så det med at regulere er jeg glad for.
Jeg håber, man gør det hurtigt, for virkeligheden er jo, at ulvebestanden får kuld igen her til foråret igen.
Og den trives i Danmark.
Og rovdyr har det jo med at tage det bytte, der kommer i nærheden, og man kan sige, at en ting er, at det jo er slemt nok, når det er får, der bliver skambidt, men den store bekymring ude i landet går jo på, at den bette knægt, der går hjem fra skole, lige pludselig bliver set som bytte.
Det er jo det, vi er bange for.
Fåret er træls, men mennesket ville jo være frygteligt.
Peter Kofod (DF), 2025-01-29:
Der er jo to vinkler i det her.
Selvfølgelig er der den politiske del.
Den er vi så bare – det tror jeg godt vi kan sige – meget uenige om.
Regeringen er meget optaget af at være grøn-grøn, helt grøn, altså sådan helt ekstremt meget.
Dansk Folkeparti synes, at det er totalt overgearet, må jeg sige, og det er jo ikke Danmark, der kommer til at redde verden alligevel med den meget marginale udledning, altså nærmest ingenting, som Danmark står for i det samlede regnskab, men det er så fair nok.
Det er den politiske uenighed.
Det er helt rimeligt.
Den anden del handler om, at vi jo må have en fælles interesse i, at dem, der så bliver ramt, uanset om man synes, lovgivning er godt eller dårligt, så i hvert fald ikke bliver ramt af noget, der er uretfærdigt, og at de skal vente flere år på at få de penge, de måtte have krav på.
Det er godt, at ministeren har inviteret ...
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
Jeg skal nok svare på spørgsmålet, men i forhold til det sidste tror jeg, vi ser helt forskelligt på det – at det er et mindre problem, og der blev også sagt, at der er en risiko for, at landskabet forandrer sig.
Altså, jeg synes, vi har et kæmpe problem med klimaforandringer; jeg synes, vi har et kæmpe problem med, at der ikke er liv ude i vores fjorde og ved vores kyster; jeg synes, vi har et kæmpe problem med, at vi har for lidt skov, og hvordan man kan få adgang til naturen; jeg synes, vi har et kæmpe problem med vores biodiversitet.
Og mange af de ting er treparten jo et svar på.
Men det kan vi se forskelligt på.
Jeg deler sådan set interessen i og hørte også, at den var oprigtig, at det her så lykkes med mindre bureaukrati.
Lad mig nævne Henrik Bertelsen bare for at give enkelt eksempel.
For jeg deler bekymringen om, hvorvidt vi i stand til at levere løsninger, som ikke ender i mere bureaukrati, men som faktisk gør det nemmere og hurtigere at implementere treparten.
Peter Kofod (DF), 2025-01-29:
Tak for besvarelsen.
Dansk Folkeparti er jo ikke en del af den, kan man sige, politiske del af den her aftale, men det betyder ikke, at vi ikke interesserer os for implementeringen af den, for det kommer til at få en meget, meget stor betydning for, hvordan vores land kommer til at se ud de næste årtier.
Og vi er særlig interesserede i, om implementeringen kommer til at gå godt eller dårligt.
Det tror jeg ikke bare har betydning for de landmænd, der jo i første omgang bliver ramt, eller de følgeerhverv, der kan blive ramt, men også i forhold til bare at køre en tur igennem vores landskab kan det risikere at forandre sig, og derfor er implementeringen selvfølgelig meget vigtig.
Når jeg tager det her spørgsmål op i spørgetiden, er det, fordi det er sådan, når man kigger rundt, særlig i lokale medier rundtomkring, at der kommer historier frem om folk, der er usikre ligesom Debbie og Tim Lorenzen, der bor syd for Tønder, og som tvSyd har valgt at skrive om, eller Henrik Bertelsen fra Vejen, som JydskeVestkysten har skrevet om, der har oplevet enormt lang ventetid på kompensation, og det er så noget, der går tilbage til før den grønne trepart.
Og det, jeg håber at få ud af spørgetiden i dag, vil jeg sige til ministeren, er måske nogle mere konkrete løfter, i forhold til hvad man, hvis man sidder derude og er bekymret, så kan forvente i den kommende tid.
Kan man få et løfte om, at sagsbehandlingstiderne vil blive reduceret, så man hurtigere kan få adgang til kapital f.eks.?
Kan man forvente, at man hurtigere kan komme i kontakt med myndighederne, at reglerne vil blive forenklet, at man vil opleve mindre bureaukrati?
Altså, kan ministeren give nogle sådan mere konkrete løfter om, hvad man vil gøre for at løfte den her helt enorme opgave, som den grønne trepart jo bliver, uanset om man synes, det er en god idé, som regeringen og en masse herinde i salen gør, eller om man synes, det er en træls ting – for det er jo det, vi synes i Dansk Folkeparti, altså at det er en overgearet løsning på et mindre problem.
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
Hvis vi kigger på udviklingen i dansk landbrug i dag, tror jeg, der er mange landmænd der sidder med en usikkerhed.
Der er cirka en tredjedel, der går på pension her over de næste 10 år, og strukturudviklingen betyder jo, at der bliver færre landbrug og større enheder, og det er jo så, før vi begynder at snakke omkring den grønne trepart.
Med den grønne trepart forandrer vi jo Danmark til at være et moderne landbrugsland, så det bliver bæredygtigt både økonomisk, men også i forhold til klima og miljø.
Og vi endte jo med at lave en aftale, som både rummer klima, vandmiljø og natur og ikke mindst også grundlaget for faktisk at skabe et fortsat konkurrencedygtigt landbrugs- og fødevareerhverv.
Jeg er med på, at den grønne trepart ikke imødekommer alles ønsker – sådan er det nok, når man laver store aftaler – men den favner bredt og giver dermed også landbruget en tryghed og en vished for, hvad det er for en retning, vi går i, og ikke mindst også en forudsigelighed i den regulering, der kommer til at ramme over de næste år.
Det er også derfor, at parterne er fælles om at gå ind i den grønne trepart.
Så jeg forstår og anerkender fuldt ud den utryghed, der kan være nogle steder, også hos Debbie og Tim,
Og i forhold til den artikel, som der refereres til, er jeg sådan set enig i det, som repræsentanten for Spiras udtaler, nemlig at det her faktisk er en bedre vej frem, end hvis vi ikke havde haft den grønne trepart.
Peter Kofod (DF), 2025-01-29:
Tak for det.
Mener ministeren, det er rimeligt, at mange landmænd sidder med en usikkerhed om deres fremtid som følge af den grønne trepart, der kommer til at betyde mere bureaukrati, ringere konkurrencevilkår samt værditab for dem?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-29:
Det eneste, jeg siger, er, at jeg ikke kan instruere Danmarks Statistik i, hvordan de gør det.
Danmarks Statistik har i hvert fald, hvad angår landekategoriseringer som MENAPT, i andre sammenhænge ikke fulgt de opfordringer.
Så der er i hvert fald ingen sikkerhed for, at vi har en mulighed for at instruere dem.
Men jeg vil, så vidt som jeg også har evnerne til det, gerne hjælpe spørgeren og andre med, at man får de rigtige tal.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-29:
For at gentage mig selv handler det ikke om forhandlingsforløb, men det handler om, at vi her i Folketinget vedtager lovgivning, og at vi i forbindelse med den daglige offentlige debat tager stilling til udlændingepolitiske spørgsmål, uden at have det tilstrækkelige vidensgrundlag.
Og det er også her, hvor vi, synes jeg, ret ydmygt og også meget rimeligt spørger ministeren og regeringen, om de ikke vil være med til at hjælpe Folketinget med at skabe det tilstrækkelige vidensgrundlag i den offentlige debat på de her områder i forhold til børn af efterkommere, som i 90 pct. af tilfældene bliver betragtet som en del af majoritetsbefolkningen, selv om der stadig er signifikante udslagsgivende forskelle på grupperne.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-29:
Én ting er, hvad Danmarks Statistik opgør, og en anden ting er, hvad regeringen opgør.
Og hvis spørgeren, når man sidder i en forhandling om et område, skulle møde en situation – det kunne, som det er blevet nævnt, være på folkeskoleområdet, det kunne være på justitsområdet eller andre områder – hvor der fra regeringens side ikke bliver oplyst det fulde omfang, så vil jeg meget gerne gøre det, jeg kan, for også at sikre, at man i den sammenhæng får de oplysninger.
Det synes jeg er helt relevant, og det ville jeg også selv bede om, hvis det var mig, der som ordfører var i opposition og kom til en regering og bad om at få et ordentligt datagrundlag.
Så det synes jeg er et helt rimeligt krav, og hvis det ikke det bliver efterfulgt, vil jeg da bestemt gerne gøre, hvad jeg kan, for at det lykkes.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-29:
Nu handler det ikke nødvendigvis om et forhandlingsforløb.
Altså, vi sidder jo løbende her i Folketinget og vedtager lovgivning, også på udlændingeområdet, som ministeren er ressortminister for, uden at have den tilstrækkelige viden om arbejdsløshed, om karakterer i folkeskolen, om kriminalitet osv. osv., fordi Danmarks Statistik og regeringen ikke opgør det tilstrækkeligt.
Altså, man anser en gruppe, hvor der stadig er signifikante negative udslag i forhold til arbejdsløshed, kriminalitet, karakterer i folkeskolen osv., for at være en del af majoritetsbefolkningsgruppen.
Og vil ministeren ikke sætte sig forrest i bussen, for at vi kan få det fulde vidensgrundlag på det her område?
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
[Lydudfald]
… Jeg deler det, der i virkeligheden, tænker jeg, ligger som intention i det her spørgsmål, nemlig en bekymring for, om vi er i stand til at levere nogle rammer, der gør, at vi også kan eksekvere hurtigere på den her implementering uden unødig bureaukrati.
Det er en del af det, der er opdraget for det ministerium, jeg nu har fået ansvaret for, nemlig at samle ordninger, der før lå forskellige steder, under ét tag uden at sidde og opfinde alle mulige nye ting, der skaber mere bureaukrati, men ved at gøre det mere enkelt og være i stand til at levere hurtigere.
Det er klart, at det også handler om, at når nogen rækker hånden op og går ind i projekter, så kan man også have en forventning om, at der bliver leveret i forhold til det, man bliver stillet i udsigt.
Peter Kofod (DF), 2025-01-29:
Så vil jeg spørge om noget andet, og det er: Har man i Ministeriet for Grøn Trepart nogen interne frister, altså hvor man siger, at det f.eks. er en målsætning for os, at folk, der skal have penge og søger om det, fordi de måske vil udtage noget jord og plante en skov eller gøre et eller andet andet, inden for x antal dage, uger eller måneder skal kunne have nogle penge stående på deres bankkonto?
Når jeg spørger, er det, fordi der givetvis vil være landmænd, som jo har været en del af et lukket erhverv, og som stadig væk den dag i dag går og venter på penge.
Så statens og det offentliges troværdighed, når det kommer til udbetaling af også meget store beløb og meget vigtige beløb til landbruget, vil nok være presset i bund nogle steder.
Så det kunne være, det var et af de indsatsområder, regeringen havde kig på.
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
Til den første del er jeg nødt til at sige – og jeg holder utrolig meget af min gode kollega, hr. Anders Kronborg, og vi har arbejdet sammen i mange år – at min holdning til at regulere ulve altså ikke først er opstået efter det forslag.
Den har jeg sådan set haft hele tiden.
Jeg tager udgangspunkt i den tryghed, man skal have, om man bor i en by eller man bor ude på landet.
Så er mit udgangspunkt også, at vi får meget mere natur, og der vil så være forskellige arter, herunder ulven, og det skal vi så finde ud af hvordan vi håndterer på en god måde.
Og jeg er sådan set enig i, at man, når man kigger på det i dag, så spørger: Okay, der er Jylland, og der er hele Danmark, og skal man have en levedygtig bestand i hele landet, før vi kan regulere?
Det er sådan set, som det er i dag; det er trukket med nationalgrænsen.
Hvorfor ikke se Jylland som en del af et større område, f.eks. med Tyskland?
Det er jo noget af det, jeg også vil arbejde aktivt for, altså at vi ophæver de der grænser, når vi laver den der inddeling, så vi ikke har nogle bestande, der ligesom skal være reguleret på nationalt niveau, men så vi kan se det i forhold til det biologiske.
Så det er den del.
Så spørger hr. Kim Edberg Andersen mig specifikt i forhold til problemulve og nemmere muligheder for regulære det, og det er præcis det, som jeg sidder og dykker ned i i de her dage med mit system.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet kommer jo, fordi man blev lidt overrasket over, at hr. Anders Kronborg tænkte, at løsningen på, når man havde problemer med ulve i Jylland, var, at man så også bare skulle have det på Fyn og Sjælland.
Og det er da en løsning, og det ser muligvis også ud til at have virket, for der kommer jo toner fra ministeren nu, som siger: Vi skal altså til at regulere dem her.
Problematikken med ulve er jo ikke, at vi ikke alle sammen godt kan se, at det er en bestand, som på europæisk plan har brug for lidt hjælp, men uanset om hr. Jeppe Bruus er fortaler for, at vi nærmest skal have skov alle steder, eller ej, er Danmark stadig væk ikke et stort nok land til den migration, som ulve nu har.
Og det er problematisk, og jeg er faktisk glad for at høre, at ministeren har en anden løsning end at eksportere dem til Fyn og Sjælland, og at den er, at vi skal have lov til at regulere dem.
Man kan allerede regulere problemulve, men vil ministeren gå aktivt ind i at sørge for, at man ikke skal igennem en lang proces for at få lov at regulere dem, altså at man rent faktisk, når Peter står nede på trampolinen, og ulven står og kigger, og man har et jagttegn, kan få lov til at skyde ulven?
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
Det er jeg helt enig i.
Det er også derfor, at jeg ud over at arbejde på et europæisk spor også kigger på, hvad vi kan gøre ved den definition, der af problemulve.
For jeg synes da, at hvis der er en ulv, der løber rundt i ens baghave – den behøver ikke angribe nogen – og den løber rundt om ens trampolin, så man er nervøs for at sende ungerne derned, synes jeg da være, at det skal den lade være med.
Dermed også sagt, at så må vi regulere det hårdere, end vi gør i dag.
Men jeg er også minister, og nu spørger du, hvad min holdning er til det, og den giver jeg så, tror jeg, forhåbentlig, relativt klart udtryk for.
Og så er jeg ved at undersøge, hvad jeg som minister kan gøre inden for de regler, jeg er underlagt, og det er det, jeg arbejder med sammen med mit system.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Det mener jeg også er den rigtige vej at gå, og det er det, vi skal kigge på, altså netop anerkende, at det ikke kun er et problem, når den er derinde.
For jeg ville jo absolut mene, at det var en problemulv, hvis den rendte rundt og stressede mine husdyr eller var i nærheden af der, hvor mine børn var, mens andre ville sige: Nej, nej, den skal begynde at tage livet af nogle af dine husdyr, inden det er en problemulv.
Så det bliver jo en meget stor diskussion der, som man også nødt til at kigge på for netop at skabe tryghed for borgerne.
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
Jeg er sådan set enig.
Altså, nu har vi fokus på byområder, men hvis man bor som nabo til en skov og man har en have og der løber en ulv rundt i ens baghave og løber rundt om ens trampolin, mens ungerne hopper på trampolinen, så har jeg egentlig den samme holdning: Det skal ulven ikke, og hvis den render rundt derude, skal den reguleres.
Så vi er jo nødt til, i takt med at vi nu får ulve, der lever i Danmark – det gør vi, og vi får også mere natur og flere arter – at indrette os på en måde, hvor vi tager udgangspunkt i borgernes tryghed og sikkerhed og derfor også se lidt hårdere på, hvordan vi regulerer det her.
Der er både et EU-spor, men så er der også det med at finde ud af, hvad vi kan gøre inden for de nuværende rammer.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Først vil jeg selvfølgelig sige, at jeg er glad for at høre, at ministeren ikke mener, at vi skal til at sprede ulven endnu mere ud over hele landet, for der er en meget, meget stor utryghed ovre i Jylland i forhold til ulven i de områder, hvor den er, og det er ikke kun, fordi man nu har set den inde i Oksbøl, hvor der er et lokalsamfund, men det er også derude, hvor der bor lidt færre mennesker.
Og ulven er adskillige gange blevet observeret stående i åbninger ind til stalde og ude på markerne.
Der er folk med heste, der lider under det her, hvor hestene rent faktisk får stress af, at ulven render rundt der, og der er landmænd, der kommer ud og ser får, der er blevet dræbt eller lemlæstet af ulvene.
Det skaber nemlig meget stor utryghed, og derfor er jeg jo glad for at høre, at man arbejder hen imod at se på, hvordan det er, vi kan gøre det her, så vi rent faktisk får kigget på den problemstilling.
Jeg vil bare opfordre til, at man tager det her meget seriøst og siger: Problemstillingen er ikke kun, i forhold til hvis den begynder at gå ind i en by; vi har også problemstillingen ude i landdistrikterne nu med meget stor utryghed og folk, der ikke føler sig trygge ved at skulle gå en tur inde i en skov – slet ikke, hvis de har små børn med.
Det er jo frygteligt, at vi har det på den måde.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvad mener ministeren så at vi kan gøre på lidt kortere sigt?
For jeg forstår det egentlig sådan, at vi er nødt til at vente på nogle flere lempelser fra EU, og jeg er jo glad for, at man har taget det op dernede og er ved at få ændret status, men det er ikke helt gået igennem endnu.
Jeppe Bruus (S), 2025-01-29:
For jeg ved, at han også er optaget af den sag.
Først og fremmest har jeg jo fuld forståelse for den utryghed, der er, når man ser ulve færdes i sit lokalområde, og jeg synes faktisk, sagt sådan lidt uden for papiret her, at der nogle gange i debatten har været lidt for meget fokus på ulvenes vilkår og lidt for lidt fokus på, hvad det egentlig er for en utryghed, de skaber.
Så det er mit udgangspunkt, altså at selvfølgelig skal folk være trygge der, hvor de bor.
Det er også derfor, jeg har bedt mit ministerium om at undersøge, om vi kan ændre reglerne, så det bliver muligt at regulere ulve, der færdes i bebyggede områder, så vi i fremtiden kan undgå situationer som den, vi ser udspille sig.
Danmark arbejder også for at lempe reglerne på europæisk plan.
Vi har allerede været med til at lempe ulvenes beskyttelse i Bernkonventionen, og vi arbejder for at gøre det samme i forhold til EU's habitatdirektiv, så der bliver mere fleksibilitet i forhold til at regulere ulve i Danmark.
Nu og her handler det selvfølgelig også om at skabe tryghed i lokalområdet, og jeg har derfor også bedt styrelsen om at række ud til kommunen, og der bliver afholdt et informationsmøde i Oksbøl på mandag, kan jeg sige – jeg tror, det lige er blevet offentliggjort.
For at svare på den anden del af spørgsmålet vil jeg sige, at jeg ikke tror, det hjælper på utrygheden at brede ulvebestanden ud til hele landet.
Faktisk tror jeg, det vil være med til at skabe øget utryghed, og derfor er det ikke min eller regeringens politik.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
Tak for det, formand.
Med risiko for at blive skudt i skoene, at jeg er fra Nordjylland – hvis der var nogen, der skulle være i tvivl – konkluderer jeg nu, at man er pivligeglad.
Man er dybest set
pivligeglad.
I Danmarksdemokraterne har vi jo sagt, at en CO 2 -afgift på landbruget og det her er fuldstændig tåbeligt.
Det gør så, at man bliver smidt ud, for så er man imod alt.
Hvis ikke man elsker CO 2 -afgiften, hader man danskerne.
Det er jo det, vi stort set altid bliver skudt i skoene.
Nu viser det sig, hvad der sker med en CO 2 -afgift.
Nu viser det sig i Nordjylland, hvad der sker med en CO 2 -afgift.
Ministeren har den her sidste mulighed; det er 1.100 arbejdspladser i fiskeriet i Hanstholm.
Har ministeren en løsning, han kan fremlægge nu?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Er ministeren enig i Anders Kronborgs udtalelse, og jeg citerer: »Jeg er af den opfattelse, at vi er nødt til at gå helt til grænsen i reguleringen af ulve, og hvis det er noget med, at man skal have et vist antal i et land i forhold til EU-direktiver, så mener jeg ganske enkelt, at vi solidarisk i hele landet skal leve med den her plage, og så må vi sørge for at sprede ulvebestanden ud i hele Danmark«?