Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Mange tak.
Sådan som jeg husker min tale ved sidste års finanslovsdebat, lagde jeg for med at kritisere en række af elementerne i regeringens finanslovsforslag og kom selvfølgelig også med input til, hvordan det kunne forbedres, og så sluttede af med et par rosende ord.
Og jeg tror, at jeg i dag vil gøre det i den modsatte rækkefølge, og så kan finansministeren jo vurdere, om det er godt eller skidt, om det er det søde med det sure eller det sure med det søde.
Men det, jeg især gerne vil fremhæve og rose fra regeringens finanslovsudspil, handler om de penge, der er sat af til målrettede indsatser for de 43.000 unge, der står uden job og uddannelse, og herinde på Christiansborg ved vi jo lige præcis, hvad det er for en målgruppe, vi taler om, når vi nævner de 43.000, og det er de 43.000 i alderen 15-24 år, som ikke har en ungdomsuddannelse, som ikke er i gang med en, og som heller ikke er i arbejde, unge, som næsten alle sammen er begyndt på en uddannelse, men som er snublet i et stadig mere strømlinet uddannelsessystem, unge, hvoraf mange mistrives og er ensomme.
Det er unge, som ofte har helbredsproblemer, psykiatriske diagnoser, dårlige karakterer fra folkeskolen og for nogles vedkommende også et misbrug eller en kriminel løbebane, og over en tredjedel af dem har en kombination af flere udfordringer på en gang.
De vil gerne være med i samfundet, og samfundet har brug for dem, men de har svært ved at finde en vej ind i fællesskabet, og de tabes alt for ofte til krav og regler og systemtænkning.
Det er unge mennesker, som ikke realiserer deres drømme og potentialer, bl.a. fordi vi som samfund har været for dårlige til at give dem den hjælp eller stille de krav, som de har brug for.
Set fra min stol er det spild af livsdrømme og spild af potentiale, for tænk, hvis netop de her unge netop fik den tid, den tillid og tilskyndelse, som der er brug for,
På den måde ville skoletrætte unge ikke blive tvunget i uddannelse, men få hjælp til at komme i beskæftigelse.
Livet skal være meningsfyldt for alle mennesker i Danmark, og det ligger mig og Radikale Venstre meget på sinde at hjælpe netop de her unge mennesker, og derfor ser jeg meget positivt på, at regeringen har sat penge af til en indsats målrettet den her gruppe.
Jeg ved ikke, hvad det er, regeringen har tænkt sig at lægge frem som forslag for, hvordan indsatsen skal styrkes, men jeg håber, at vi i fællesskab kan etablere nogle gode og stærke indsatser, for det er en gruppe, som generationer af politikere i virkeligheden har svigtet at løfte.
Så er der så en anden gruppe unge mennesker, som jeg synes regeringen svigter massivt med det fremlagte finanslovsudspil, og det er her, vi kommer til det lidt mere sure.
For der sættes nemlig en række hårde stød ind på ungdomsuddannelserne med omfordelingen af tilskud.
F.eks. er der lagt op til et angreb på den solide faglighed og klassiske dannelse i gymnasierne.
Vi vil se færre fysikhold og dårligere kemilokaler, også uden for byerne, selv om regeringen jo i hvert fald prøver og har den intention at hjælpe gymnasierne uden for de store byer.
Vi ser et angreb på rekrutteringen til de naturvidenskabelige og tekniske videregående uddannelser og derved jo også i forhold til en stor del af de mest værdiskabende virksomheder i Danmark.
For de almene gymnasier får fremover langt sværere ved at opretholde de nødvendige dyre naturvidenskabelige faciliteter, og igen er det jo især også uden for de store byer, hvor det ikke er muligt at fylde mange hold op i fysik, kemi og bioteknologi.