Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Vi skal førstebehandle et beslutningsforslag, der som sagt er fremsat af Radikale Venstre, som omhandler en skærpelse af reglerne om måltal og politikker for andelen af det underrepræsenterede køn i de øverste ledelsesorganer i private virksomheder.
I beslutningsforslaget pålægges regeringen inden udgangen af 2020 at fremsætte de nødvendige lovforslag og foretage de nødvendige administrative ændringer, der sikrer, at reglerne om måltal og politikker for andelen af det underrepræsenterede køn i de øverste ledelsesorganer i private virksomheder bliver mere effektive, forpligtende og gennemsigtige.
Det skal ifølge beslutningsforslaget ske ved at genindføre forpligtende opfølgende mål for virksomhederne og ved at etablere en offentlig database under Erhvervsstyrelsen, som skal udgøre én samlet indgang for virksomhedernes afrapportering af måltal og politikker.
Derudover skal regeringen indkalde til forhandlinger om at udvide antallet af private virksomheder, der er omfattet er reglerne.
Og endelig skal der indføres en offentlig benchmarking, så virksomhederne og offentligheden kan se, hvordan de enkelte virksomheder klarer sig i forhold til andre virksomheder i samme branche med hensyn til at sikre en lige kønsfordeling i de øverste ledelseslag.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at regeringen ligesom forslagsstillerne er meget opmærksom på, at det går for langsomt med udviklingen i andelen af kvinder i de øverste ledelsesorganer i danske virksomheder.
Udviklingen har i mange år nærmest stået stille, og jeg synes, det er decideret nedslående at læse rapporterne om kønsfordelingen i de største danske virksomheders bestyrelser.
Den seneste opgørelse fra Erhvervsstyrelsen viser, at andelen af kvindelige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede virksomheder kun er steget med 1,9 procentpoint på 3 år – altså på 3 år: 1,9 procentpoint.
Det er selvfølgelig alt for lidt, og man kan sige, at hvis udviklingen fortsætter i det samme tempo, kommer der til at gå mange år, inden vi har en ligelig kønsfordeling.
Jeg vil også sige, at som erhvervsminister ønsker jeg ikke, at vi opnår en mere ligelig kønsfordeling på direktionsgangene og i bestyrelseslokalerne, kun fordi det er det rigtige at gøre – forstå mig ret – men også fordi jeg er overbevist om, at vi får virksomheder, som er bedre rustet til også at træffe de bedste og mest langsigtede beslutninger.
Det vil både være til gavn for vores samfund og for virksomhederne, fordi der bliver større diversitet på direktionsgangene og i bestyrelseslokalerne, hvilket er værdiskabende på bundlinjen for de samme virksomheder.
Jeg synes helt oprigtigt, at de foreslåede tiltag her i beslutningsforslaget er interessante, og at det vil være spændende at få dem afdækket nærmere.
Beslutningsforslaget indeholder først et forslag om, at opfølgende mål igen gøres forpligtende for virksomheder.
Det vil sige, at virksomhederne dermed har pligt til at fastsætte et nyt og et højere måltal, når de har opnået deres tidligere mål – og det fortsætter så, indtil virksomhederne har opnået en ligelig kønsfordeling.
Forud for 2016 fremgik det af vejledningen om måltal og politikker, at virksomheder skulle fastsætte et nyt måltal samt en tidsperiode for den forventede opfyldelse heraf, når de opfyldte deres måltal.
Det blev ændret i vejledningen af den tidligere regering i marts 2016, sådan at det krav blev fjernet.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at det var uhensigtsmæssigt dengang at fjerne kravet om, at virksomheder skulle fastsætte et nyt måltal, såfremt de havde opfyldt deres måltal og politikker.
Og på den baggrund synes jeg det vil være hensigtsmæssigt at se på, hvorvidt måltallene kunne gøres mere forpligtende, så virksomhederne fastsætter nye og højere måltal, når virksomhederne har nået sit tidligere opstillede måltal.