runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Alt det der er jeg fuldstændig med på.
Altså, vi fyrer den af i en valgkamp, vi prøver at vinde befolkningen med os, og er det muligt at danne en ægte grønne regering, gør vi selvfølgelig det.
Men hvis vi nu står i en situation, hvor det ikke er muligt, hvor vi ikke kan alt det, vi gerne vil, fordi vi ikke har fået vælgernes opbakning til det, og der er to statsministerkandidater, og den ene, fordi det er nødvendigt for at vinde tilslutning fra Radikale, Enhedslisten, SF og Alternativet, faktisk vælger at komme med nogle ambitiøse indrømmelser inden for klima- og miljøpolitikken – det vil sige, at det ligger som et tilbud på bordet, under den forudsætning, at det er den regering, som kan dannes – vil Alternativet så i den situation, for jeg forstår det simpelt hen ikke, så stadig væk sige, at det er ligegyldigt, hvem af de to det er?
Altså, jeg forstår ikke, at man på den ene side kan mene, at klimaspørgsmålet er så vigtigt, og på den anden side ikke vil acceptere det mindst ringe.
For jeg er fuldstændig enig i, at klimaspørgsmålet er vigtigt.
Vi har fra Enhedslistens side sagt, at det her valg skal være et klimavalg, at det vil veje enormt tungt for os, hvad de leverer, når vi efter et valg, hvis ikke vi selv kan danne regering, skal forhandle med de andre statsministerkandidater om, hvem der kan få vores støtte.
Og dem, der vil levere noget, som faktisk gør en forskel, vil vi da selvfølgelig være langt mere tilbøjelige til at støtte.
Det er ikke at acceptere det mindst ringe, som ordføreren siger, for vi går på valg på det allerbedste.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Ja, jeg kan se, at det blinker nul-nul-nul heroppe.
Jeg synes faktisk, vi har sagt det meget tydeligt.
Vi har sagt, at vi vil trække vores mandater ud af ligningen.
Jeg vil gerne formulere det på en anden måde: Vi vil sætte vores stemmer fri.
Vi vil ikke være parlamentarisk grundlag for nogen af de to, der sidder nu – en Mette Frederiksen eller en Lars Løkke Rasmussen.
Vi vil ikke acceptere det mindst ringe.
Jeg tror, at ordføreren om nogen kan huske, hvordan Enhedslisten, som var parlamentarisk grundlag for en S-regering, blev behandlet.
Den situation vil vi ikke stå i.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Rosin?
Det skal jeg prøve at blive.
Det er en enormt interessant debat, der foregår imellem henholdsvis Enhedslisten og Alternativet, om, hvem af de to der skal besætte statsministerposten.
Det mener jeg, og det er jo spændende at høre, hvilke visioner man har.
Og det mener jeg i øvrigt også oprigtigt.
For det er godt, at der er nogle partier, der, uanset om man er enig eller uenig, kommer frem og lægger noget konkret politik og nogle visioner på bordet.
Det er der andre partier, der kunne lære af, vil jeg gerne sige her til en start.
Det kan godt være, at det har stået klart i dag, men det har måske ikke stået helt så klart tidligere.
Fru Josephine Fock siger her, at man ikke vil lægge stemmer til det mindste ringe – sådan hørte jeg det.
Betyder det så, at hvis ikke det er Alternativets visioner og regeringsprogram, der går igennem, så lægger man ikke stemmer til noget andet?
For det mindste ringe er vel alt andet end det, man selv lægger frem.
Så med andre ord, hvis ikke det bliver hr. Uffe Elbæk, der sætter sig i statsministerstolen med en ren Alternativregering med det program, der nu er blevet lagt frem, så trækker man mandaterne ud af ligningen, og dermed støtter man hverken den ene, den anden, den tredje, den fjerde, den femte, eller hvor mange vi efterhånden har af statsministerkandidater.
Er det sådan, det skal forstås?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Tak for rosen i øvrigt.
Jeg ved ikke, om hr. Jacob Jensen så indad i sit eget parti, da han ønskede, at der var flere visionære, der gjorde ligesom os, for det synes jeg jo ville være rigtig godt.
Men hvis hr. Jacob Jensen spørger, om vi vil pege på andre statsministre end os selv, så nej, det vil vi ikke.
Vi vil pege på hr. Uffe Elbæk.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Noget andet er jo, hvem man så efter en, to, tre, hvad ved jeg, dronningerunder osv. kommer til at skulle lægge stemmer til.
Jeg forstod det sådan, at man, og jeg citerer bare igen: ikke vil lægge stemmer til det mindst ringe.
Jeg kan ikke forstå det på andre måder, end at hvis ikke det bliver Alternativets regeringsprogram, så må alt andet jo være det mindste ringe.
Det betyder vel ret beset, at man lægger sine æg i hr. Uffe Elbæks kurv, og hvis ikke det kan blive hr. Uffe Elbæk, så trækker man sig ud af ligningen.
Var det ikke sådan, jeg skulle forstå det?
Jeg vil i øvrigt lige sige: Det var ikke møntet på Venstre.
Men det ved fru Josephine Fock vist udmærket godt.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Nja, hr. Jacob Jensen plejer jo at være meget ærlig, altid.
Jeg tror også, at jeg fortsatte mit svar til hr. Pelle Dragsted med at sige, at så vil vi sætte vores stemmer fri.
Vi peger på os selv, det er det, vi går efter.
Vi mener, at det er helt afgørende for at få en fuldstændig omstilling af Danmark.
Vi mener, at der skal nytænkning til.
Og så vil vi sætte vores stemmer fri.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Tak for talen.
Det er i hvert fald indiskutabelt den korteste, der har været holdt i dag.
Vi har fra Socialdemokratiets side jo, som ordføreren nok har bemærket, stillet forslag om, at vi får kigget på brugerbetalingen, som finder sted på akutstuer i kommunerne i Danmark.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Radikale Venstre har gjort sig overvejelser i forhold til det.
Vi mener i hvert fald, at det er bekymrende, at man på den måde jo i praksis har en brugerbetaling på noget, som der strengt taget burde være fri og lige adgang til og som dermed også alene burde være skattefinansieret i Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Nu er der jo stillet spørgsmål om, hvor omfattende den her praksis egentlig er.
Det vil vi kigge på.
Når de svar foreligger, kan vi se, hvor stort et problem vi egentlig har med at gøre, og hvad det kræver af finansiering, og om der er tale om egentlige sundhedsydelser, eller om der er tale om supplementer til det, man kunne kalde almindelig pleje.
Men som udgangspunkt er vi imod brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
I Alternativet har vi vurderet, er det ikke er godt nok for os at gå efter det mindst ringe.
Vi er simpelt hen en situation, hvor vi ikke kan leve med det mindst ringe, og derfor bliver vi nødt til at pege på os selv.
Vi har fremlagt et regeringsprogram, som er fuldstændig nytænkende – fuldstændig nytænkende – i forhold til at lave et centralt klimaministerium med fire ministre, som skal gå fuldstændig på tværs og sørge for, at den politik, der bliver fremlagt, hele tiden lever op til, at vi når de mål, vi har sat os i forhold til at lave en grøn og bæredygtig omstilling.
Det er derfor, at vi har set det nødvendigt at sige: Det er ikke nok med de to statsministerkandidater, der er; vi bliver nødt til at vise danskerne, at der er et alternativ, og så vil vi i de konkrete situationer tage stilling fra sag til sag.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Vi har det jo sådan i Enhedslisten, at vi håber på, at vi får nok vælgermæssig opbakning til, at vi kan gå efter statsministerposten, og vi mener sådan set, at ethvert parti med respekt for sig selv burde gøre det.
Men vi har det også sådan, at hvis det ikke lykkedes at få den vælgermæssige opbakning, og vi går til valg på at få den vælgermæssige opbakning, så går vi efter at pege på den statsministerkandidat, hvor vi mener vi vil få mest indflydelse.
Her spiller klimaområdet en vigtig rolle for os.
Hvad er Alternativets overvejelser i forhold til, hvor man kan få mest indflydelse på klimaområdet, hvis det skulle ende der, at det ikke bliver hr. Uffe Elbæk, som bliver statsminister efter et kommende folketingsvalg?
Annette Lind (S), 2018-09-06:
Tak for det.
I hvert fald er det også sådan, at vi måske nu er lidt i tvivl om, hvor vi har Alternativet, i forhold til om man vil støtte en regering, der har det her omprioriteringsbidrag, eller ikke.
Hvis det er sådan, at Lars Løkke Rasmussen skulle gå hen og blive statsminister igen og man fortsætter med det her omprioriteringsbidrag i 3 år mere, er Alternativet så villige til at vælte en regering på spørgsmålet om omprioriteringsbidraget?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Vi vil gerne have en helt anden fremtid, og jeg har lige svaret på, at Alternativet ønsker at afskaffe omprioriteringsbidraget.
For det er at stjæle fra det offentlige med den ene hånd, hvorefter der så er tilført nogle gaver nu her med den anden hånd.
Derfor vil vi se præcis, hvad det er, der bliver foreslået, og så vil vi ikke tøve et sekund med at trække tæppet under den regering.
Jens Joel (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Først og fremmest tak til Alternativets ordfører for talen og det store fokus på klimaforandringerne, på den grønne omstilling, som jeg er fuldstændig enig med Alternativet i vi skal tage langt mere alvorligt, end vi gør.
Det er også rigtigt, det var meget behageligt at ligge i blød i Aarhusbugten, men det sender nogle ubehagelige signaler om, hvad det er for en fremtid, vi går i møde, og derfor er vi nødt til at handle mere.
Jeg kunne godt tænke mig at være lidt konkret om nogle af de klimaforhandlinger, vi skal i gang med, for set gennem Alternativets briller kan man så overhovedet lave en ambitiøs klimaaftale her i efteråret, uden at man både har konkrete initiativer og ret ambitiøse mål for f.eks. transportsektoren?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Der tror jeg vi vil indtage samme position, som vi gjorde i forbindelse med energiforhandlingerne.
Vi vil rigtig gerne deltage i forhandlingerne, og vi vil også rigtig gerne indgå en aftale, hvis bare den her aftale ikke bliver en maksimumsaftale.
Det skal være en aftale, der kan forbedres.
Vi ønsker at forbedre energiaftalen, det skal der slet ikke herske nogen tvivl om, og på tilsvarende vis indgår vi gerne i klimaforhandlingerne.
Vi håber, at der kommer et ambitiøst udspil, og så må vi se, hvordan og hvorledes det forløber.
Jens Joel (S), 2018-09-06:
Jeg er meget interesseret i lige præcis den der indholdsmæssige diskussion.
Nu har regeringen været ude at sige, at eksempelvis Socialdemokratiets mål om en halv million grønne biler vil man ikke tilslutte sig.
I virkeligheden kan jeg ikke se, hvordan vi kan lave en ambitiøs aftale, uden at man tager ordentligt fat om transportsektoren, som er et af de områder, hvor CO2-udledningen stiger år for år.
Jeg er sådan set enig i alt det med, at man skal have mulighed for at gå videre bagefter, men jeg prøver bare at blive klar over, om Alternativet i virkeligheden synes, man kan diskutere klima på en seriøs måde uden at tage fat på eksempelvis transportsektoren og sætte sig et konkret mål, hvilket regeringen desværre afviser på nuværende tidspunkt.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Jeg tror, vi er helt enige med Socialdemokratiet i det, men så ville det være så dejligt, hvis Socialdemokratiet også virkelig holdt fast i den holdning, når vi så går ind i det lokale.
Så skal vi nok bakke op.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-09-06:
Tak for det.
Alternativets ordfører fik lige før spørgsmålet om, hvorvidt Alternativet vil vælte en regering på forskellige områder – jeg tror, at det var omprioriteringsbidraget, der blev spurgt ind til.
Det fik mig sådan set til at tænke, når Alternativet har valgt at placere sig sådan lidt anderledes i dansk politik, om Alternativet vil vælte en regering, som ikke vil afskaffe eksempelvis kontanthjælpsloftet eller afskaffe integrationsydelsen, for der er jo en anden statsministerkandidat, som er temmelig uklar om, hvad partiet mener om det.
Så jeg vil bare høre: Hvis Alternativet skulle pege på nogle andre end sig selv, indebærer det, at man så vil have ændret på kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen eksempelvis?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Alternativet peger ikke på andre end sig selv.
Vi går faktisk efter at få regeringsmagten.
Det ved jeg godt stadig væk undrer mange, og mange tænker, om det nu kan være rigtigt.
Men det er faktisk rigtigt.
Og igen i det finansierede regeringsprogram, vi har her, foreslår vi at afskaffe kontanthjælpsloftet, afskaffe integrationsydelsen, afskaffe 225-timersreglen, fordoble den grønne check og sænke skatten i bunden.
Det er det, vi går efter.
Det er det, vi ønsker.
Og det er ud fra det, vi ønsker at danne regering.
Det er klart, at vi så vil tage stilling til, om den pågældende statsministerkandidat lever op til de ting, vi gerne vil, og der skal da ikke herske nogen tvivl om, at den grønne omstilling er det absolut vigtigste for os.
Det bliver vi nødt til at tage seriøst – langt mere seriøst, hvis vi ser bort fra Enhedslistens statsministerkandidat, end nogle af de øvrige statsministerkandidaters måde at behandle det her emne på, altså Venstres og Socialdemokratiets kandidat.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-09-06:
Tak for det.
Hvis vi bare sådan prøver at foretage et tankeeksperiment og antager, at Alternativet ikke får 90 mandater ved næste valg – jeg ved ikke, om det er at tænke lidt for meget ud af boksen, men lad os nu prøve at antage det – så er det altså bare rart at vide, hvis situationen skulle opstå, og det håber jeg ikke, altså at der kommer en statsminister, og at det er Socialdemokratiets formand, om Alternativet så aktivt vil vælte en statsminister fra Socialdemokratiet, hvis den pågældende statsminister ikke afskaffer kontanthjælpsloftet, integrationsydelsen og 225-timersreglen?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Jeg kan garantere for, at vi vil udsætte de to statsministerkandidater, hvem af dem, der måtte blive statsminister, for de samme prøvelser.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Det er mere i forhold til styrkelsen af det såkaldte grønne i finansloven.
Hr. Øjvind Vilsholm fra mit parti var jo også inde på det tidligere.
Det er måske vigtigt lige at trække frem her, at regeringen måske tager grønne slips på, når den præsenterer et tiltag, men inderst inde er den ikke særlig grøn, den er snarere sort, og der bliver fiflet med tallene.
Man kan f.eks. se, at der måske bliver tilført 50 mio. kr., men at der samtidig bliver beskåret midler til naturforvaltningsprojekter på i alt 5 mio. kr., at der bliver skåret i midlerne til statslig skovrejsning med knap 9 mio. kr., og at man samtidig stopper tilførsel af midler til Den Danske Naturfond, som ellers har fået et tilskud på 125 mio. kr. om året, et tilskud, som ikke fortsætter 2019, og at når man lægger de tal sammen, bliver der sådan set et minus.
Kan Alternativet så ikke lige sætte nogle ord på, hvor meget tiltro man kan have til en blå regering, som lader, som om den er grøn, men som i virkeligheden fører grøn nedskæringspolitik?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Jeg synes jo næsten, at det var det samme spørgsmål, som blev stillet af Enhedslisten før, og jeg tror kun, at jeg kan svare: Jo, jeg er enig i, at det ikke er godt nok.
Jeg synes også, at det var det, min tale bar kraftigt præg af.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-09-06:
Mange tak.
Det hænger ikke rigtig sammen med regeringens egen handlingsplan for, hvordan man lever op til SDG'erne, FN's verdensmål.
Der står der en sætning om Grønland og Færøerne, og det er, at det er Grønland og Færøerne, der har hjemtaget de forskellige områder.
Så jeg synes, der er et problem med verdensmål 16, for jeg synes, Danmark også har et ansvar her for at sikre, at det sker på et værdigt niveau på justitsområdet.
Noget andet, som jeg ved, er, at når vi skal rapportere til FN, er det Danmark, der sidder alene, og man har så valgt at invitere nogle ngo'er fra Danmark til at repræsentere rigsfællesskabet over for FN.
Og der synes jeg det kunne være på sin plads, at Grønland og Færøerne også fik mulighed for at komme med de input, de har, i forhold til FN's verdensmål.
For det er virkelig en vigtig sag for Grønland.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Da vi lavede den første rapportering for alle lande, der var afsted der i 2017, var vi en lille smule usikre på, hvordan man egentlig gør det, og lidt famlende over for, hvordan en afrapportering skal være. Der kan jeg høre på dem, der deltog i sommerens afrapporteringer, at der er kommet langt mere struktur og langt mere form over det.
Faktisk har en række lande ladet sig inspirere af Danmark, fordi vi jo lige præcis havde ngo'er til også at komme med deres syn på, hvad regeringen havde gjort.
Så når vi næste gang skal lave en afrapportering, og jeg ved ikke, om det er i 2021 eller 2022, så vil jeg gerne lægge mig i selen for også at have Grønland og Færøerne repræsenteret i den danske rapport.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Tak, formand.
Men jeg foretrækker at stå.
Finansministeren bruger den fortælling om indførelsen af omprioriteringsbidraget på uddannelser, at det var man nødt til på grund af økonomien i 2015.
Jeg ville ønske, at også finansministeren ville være med til at sikre, at vi fik en ordentlig historiefortælling i Danmark.
I virkeligheden havde vi jo fået nogle forskræp i forhold til det, bl.a. da vi holdt Marienborgtopmødet i maj 2016, og uden at skulle citere præcist, hvad de forskellige sagde, må man i hvert fald sige, at overvismand Michael Svarer ikke efterlod det indtryk, at der var en brændende platform.
Og derfor må jeg bare sige, at når vi så står i dag og det går frem i økonomien, som finansministeren også selv siger, så har jeg meget vanskeligt ved at se, hvad formålet skal være med, at man i de kommende 3 år, år for år, fortsat udhuler uddannelserne på et tidspunkt, hvor vi mere end nogen sinde har brug for at opkvalificere og kvalificere vores arbejdskraft.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Allerførst kan jeg jo bare citere fra den daværende S-ledede regerings egne publikationer.
Altså, jeg sidder jo ikke og finder på tal eller retter i tal, som har været offentliggjort.
Jeg fortæller jo bare, hvad der blev sagt i maj måned 2015 af den socialdemokratiske finansminister, nemlig at der var udsigt til, at der ville være et underskud på 0,5 pct. af bnp.
Og det er på grænsen af budgetloven.
I august måned blev det faktisk vurderet endnu højere; der var det over grænsen for budgetloven, og selvfølgelig skulle der strammes op.
Jeg kan så glæde mig over, at Socialdemokratiet nu er enig i, at der skal være omprioriteringsbidrag på kulturområdet, for jeg kan forstå, at det i forhold til den usikkerhed, der har været, om, hvad Socialdemokratiet egentlig mener, nu – altså i dag, og vi venter spændt på i morgen – er endt med, at man mener, at der ikke skal være omprioriteringsbidrag på uddannelse og undervisning, men at det skal der så på kultur fremadrettet.
Det er jo også et nyt tiltag fra 2015, fordi det var nødvendiggjort af den situation, vi var i.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Virkeligheden som finansordfører er jo, at hvis man fremlægger en ny politik, er man også nødt til at fremlægge finansiering af den, og det var vi selvfølgelig nødt til at vente med, til vi kom med vores finanslovsforslag – ellers havde finansministeren nok været efter os også på det punkt.
Men alvorlig talt, kan vi ikke bare få et ærligt svar på, hvorfor det er så afgørende for regeringen, at der skal spares netop på uddannelsesområdet?
Hvorfor er det netop det, der skal prioriteres?
For finansministeren lægger jo ikke skjul på, at hvis det står til regeringen og den fortsætter efter næste valg, kan der komme skattelettelser på tale.
Hvorfor så prioritere på netop den måde?
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Omprioriteringsbidraget betyder, at man prioriterer om i den offentlige sektor – ikke at man prioriterer væk, ikke at man gemmer, men at man prioriterer om.
Det betyder, at de midler, der er, bliver brugt på en anden måde.
Ud over det har vi hvert eneste år tilført flere midler.
Når vi inddrog uddannelsesområdet, var det, fordi vi valgte at sige: I modsætning til den daværende regering, der skar ned på antallet af betjente, vil vi øge antallet af betjente; vi vil øge kræftbehandlingens kvalitet og sørge for, at flere kan overleve; vi vil øge den indsats, vi har, for at sikre, at vi har et Danmark, der hænger sammen, et Danmark, der er i balance.
Det valgte vi at prioritere pengene til.
Men vi har også valgt at prioritere penge tilbage til uddannelsesområdet på en række områder, bl.a. på fgu'en, bl.a. på den reserve, der nu ligger til erhvervsuddannelserne, i finanslovsforslaget for 2019.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Da min gode kollega, hr. Nicolai Wammen, tidligere bad finansministeren om at forholde sig til, at der er forsvundet 5.000 offentlige stillinger, mens regeringen har haft ansvaret, fik vi et svar, der var så teknisk og svært at forstå, at jeg tror, at man med ro i sindet kan konkludere, at finansministeren forsøgte at tale udenom.
Men vi behøver i virkeligheden ikke at tale så meget om tal.
Vi kan bare forholde os til virkeligheden.
Jeg er valgt i Kolding, og der landede de et budgetforlig i går aftes.
De taler ikke om lukkedage, men om lukkeuger.
Det er jo de helt konkrete konsekvenser af den politik, som regeringen fører, og et billede på virkeligheden, som står i skærende kontrast til den beskrivelse, som finansministeren giver, når han skal forklare, hvad der er op og ned.
Hvad er finansministerens svar til de borgere, som eksempelvis i Kolding – det kunne også være andre steder – skal leve med konsekvenserne af regeringens nedskæringspolitik og udhuling af velfærden?
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Det er, at regeringen har tilført kommunerne 1,7 mia. kr. mere end planlagt til 2019-budgettet.
Vi har løftet deres serviceramme med 1,7 mia. kr., og oven i det har vi med kommunernes egne ord frigjort 600 mio. kr. fra bureaukrati til borgernær velfærd.
Når kommuner som Kolding og andre bliver ramt, er det bl.a., fordi Socialdemokratiet ikke ville tage ansvar for en udligningsreform.
Så når en række kommuner i dag har problemer, skyldes det, at der ikke var nok mandater til at støtte regeringen i en udligningsreform, der kunne rette op på nogle af de mange uhensigtsmæssigheder, der er i dag, bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt en kommune har en stor fremgang eller en lille tilbagegang i antal borgere.
Og jeg ærgrer mig over, at et parti, der så rodfæstet i kommunalpolitik, som Socialdemokratiet er, til sidst mistede modet og ikke ville være med til at tage ansvaret for en udligningsreform, der kunne have løsnet op for rigtig mange af de problemer, som mange kommuner står med i de her måneder.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-09-06:
Uden at gennemgå den meget lange liste af kommuner, som i øjeblikket lukker budgetforlig, som indeholder massive besparelser, er det jo helt åbenlyst, at alle de kommuner ikke var blevet tilgodeset af en udligningsreform.
Det er helt åbenlyst.
Kommune efter kommune kæmper i øjeblikket med økonomien, og det er velfærden, der holder for med dramatiske nedskæringer.
Det er jo korrekt, at der er blevet tilført flere penge, men summen af de flere penge, der er blevet tilført, stemmer ikke overens med, at der også er blevet flere og bliver flere ældre og flere børn.
Det kan jo ikke nytte noget, at man bliver ved med at sige, at der er tilført flere penge.
Man bliver nødt til at forholde sig til, at summen af de midler, man tilfører, betyder dårligere velfærd, fordi de ikke dækker, at der kommer flere børn og flere ældre.
Den virkelighed ser de ude i kommunerne nu.
Kolding er bare et eksempel.
Der er masser af eksempler.
Og det har intet at gøre med en udligningsreform, som regeringen fik smidt på gulvet.
Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Nogle gange er hykleriet i Folketinget simpelt hen for stort, og tiltroen til, at borgmestrenes hukommelse er for kort, er overvældende.
Jeg tror godt, at borgmestre kan huske, hvilke økonomiaftaler der blev lavet, da Socialdemokratiet sad i Finansministeriet og Statsministeriet.
Der blev lavet økonomiaftaler, der i løbet af valgperioden fjernede 3,5 mia. kr.
Vi har lavet aftaler, der siden 2015 har løftet kommunerne med over 2 mia. kr.
Jeg tror godt, at borgmestrene kan huske, hvem der skar ned på deres serviceramme, og hvem der efterfølgende har øget deres serviceramme.
Nogle gange bliver hykleriet herinde simpelt hen for tykt