runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Hvorfor deltager Enhedslistens folketingsmedlemmer i demonstrationer med overskriften »Black lives matter«?
Det kan man selvfølgelig spørge dem om som individer.
Jeg gætter på, at det er, fordi de mener, at der er et problem med racisme i Danmark og verden over.
Jeg gætter på, at det er i solidaritet med de mange mennesker i USA, hvor der lige nu er en stor bevægelse for at få gjort op med en systemisk racisme, som har ført til mordet på ikke bare George Floyd, men mange andre sorte mennesker kun på grund af deres hudfarve.
Hvis jeg må være helt ærlig og bramfri og sige, at hvis fru Pernille Vermund har lyst til at deltage i en sådan demonstration en dag, ville det være rigtig dejligt, og så vil inputtet til, hvordan den skal foregå, nok også klinge lidt mindre hult.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg kunne aldrig drømme om at deltage i en racistisk demonstration, og jeg ville skamme mig, hvis jeg havde deltaget i en demonstration, hvor der var de her slagord, og hvor selve invitationen og anbefalingerne i forbindelse med demonstrationen var racistisk, men lad nu det ligge.
I Nye Borgerlige arbejder vi for, at danskerne får lov til at stemme sig ud af EU, og selv om Enhedslisten og Nye Borgerlige politisk er dybt uenige, er det her et område, hvor der måske er lidt enighed.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Enhedslisten stadig ønsker at komme ud af EU, eller hvordan det står til med det.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Undskyld, men vi bliver lige et øjeblik ved slagordene hands up, don't shoot og I can't breathe.
Det er dem, der bliver råbt, og når der er nogle mennesker, der siger, at det vil være bedst, hvis det er sorte mennesker, der råber dem, er det, fordi det ikke er hvide mennesker, der er blevet slået ihjel af politiet i lige så stort omfang.
Det er racistiske mord, der begås mod mennesker i USA, og de slagord relaterer sig til de raceproblemer, der er i USA.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Det bliver simpelt jeg hen nødt til indledningsvis at følge op på.
Eller er det bare o.k. og superduper, fordi det tjener et større og mere gavnligt formål?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Jamen SF har ikke ændret politik.
Vi har den samme politik, som vi havde 2014.
Jeg ved ikke, under hvilke forudsætninger I har diskuteret forslaget, men vi er jo optaget af, at folk skal have rettigheder, når de er født og opvokset i Danmark, men jeg synes bare stadig væk, at det må afhænge af en individuel vurdering.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-22:
Det kan man jo sige.
Der er jo blevet lavet en undersøgelse, hvor man har været ude og spørge 13.000 ejerledere i Danmark om deres forhold til generationsskifte, og hvorfor man vil gøre det eller ikke gøre det, om man vil sælge virksomheden eller lignende, og der har 61 pct. jo svaret, at den høje arveafgift er årsagen til, at de vælger at afhænde deres virksomhed i stedet for at føre den videre til næste generation.
Det synes jeg jo sætter voldsomt mange danske arbejdspladser på spil, specielt i en coronatid.
Er det et område, hvor hr. Morten Østergaard ser, at vi kunne speede en proces
lidt op?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg anerkender problemstillingen fuldt og helt, og det er jo derfor, vi gerne vil se på, hvordan man beskatter folk, der laver generationsskifte.
For problemet er, at hvis der skabes en situation, hvor man faktisk er økonomisk bedre stillet eller i hvert fald er i en sikrere og mere forudsigelig situation, hvis man bare får virksomheden afhændet, så bidrager vi til en erhvervsstruktur, som det i hvert fald ikke er vores ønske at have.
Vi vil gerne have familieejede virksomheder, og vi synes, det er helt op til folk selv, om det skal gå i arv til næste generation, eller om man vil løse det på anden vis, og det skal der være rimelige og forudsigelige vilkår for.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-22:
Jo, jeg er meget hurtig.
Nu blev jeg opmærksom på, at hr. Morten Østergaard var optaget af den store og stigende arbejdsløshed, vi har set, og vi forventer en eksplosion her til efteråret som følge af mange ting, men især fordi de pakker, der har været til at støtte, bliver ophævet.
Arbejdsløsheden rammer jo især de unge, der for første gang skal ind på arbejdsmarkedet og sådan noget.
Nu vil jeg så spørge hr. Morten Østergaard, hvordan De Radikale stiller sig til rettidigheden i om et par måneder at stemme for, at vi forhøjer pensionsalderen med 1 år, sådan som der tidligere er lavet et forlig om.
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at jeg er ude på at få vide, om der er mulighed for at genforhandle.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
I forhold til de unge har vi med vores beskæftigelsesordfører i spidsen kæmpet en brav kamp for, at der også blev givet en håndsrækning til dimittenderne i forbindelse med den aftale, der er lavet på beskæftigelsesområdet.
I forhold til pensionsalderen står vi helt ved velfærdsforliget og tilbagetrækningsreformen, og det gør vi jo, fordi vi ved, at det betyder så utrolig meget for den velfærd, vi skal have de kommende år, at den bliver indfaset helt, som den er aftalt.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-22:
Jo, men så vil jeg spørge om rettidigheden i den sammenhæng.
Var der ikke en god tanke i, at man overvejede, om det var lige nu, man skulle forhøje den pensionsalder?
Eller mon ikke det var lige nu, man måske skulle overveje, om man kunne få nogle af de unge ind på det ordinære arbejdsmarked?
Jeg snakker ikke om specialordninger for dimittender og sådan noget, men jeg snakker om at få dem ind på det ordinære arbejdsmarked.
Der vil da være en vældig god effekt i, at nogle af dem, der i øvrigt hidtil har forventet, at de skulle på pension som 68-årige, så får en mulighed for at trække sig tilbage som 68-årige.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Den beslutning, vi skal tage i efteråret her, har jo et perspektiv på 15 år, og jeg håber da bestemt, at vi er ude af den økonomiske krise inden da.
Ellers har vi nok andre problemer.
Men helt grundlæggende vil jeg bare advare imod en tankegang om, at det at svække den samlede beskæftigelse i Danmark fører noget godt med sig.
Tværtimod handler det om, at vi øger arbejdsstyrken, og gør vi ikke det gradvis i de kommende år bl.a. ved hjælp af udenlandsk arbejdskraft, får vi et problem med at finansiere bare den velfærd, vi kender.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
I ly af coronakrisen har man jo arbejdet i det udvalg, som vi nedsatte i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, og som skulle løse den del af opgaven, som Det Konservative Folkeparti forsømte, da man sad i regering, nemlig at få et ordentligt grundlag at have arvebeskatningen på.
Men som det er velkendt, stemte vi jo heller ikke for den sænkning, man lavede i sin tid, og derfor er der næppe nogen, der har været overrasket over, at vi heller ikke var forpligtet til at fastholde den.
Men vi ønsker en anden og mere gennemsigtig måde – en mere rimelig og forudsigelig måde – at opkræve den på, og det her udvalg har jo arbejdet og kommer med et resultat på et eller andet tidspunkt, og så kan vi forhåbentlig få en bred aftale om, hvordan fremtidens arvebeskatning skal skrues sammen; for det, virksomhederne jo allermest sukker efter, er noget, de kan regne med, også i årene fremover, og derfor er det måske bedre end, hvad skal man sige, at bruge det til blokpolitik.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
For det første vil jeg sige, at noget af det, jeg er glad for med de her hjælpepakker – ud over at det er et bredt flertal i Folketinget, der har været med til at vedtage dem – er, at de ikke kun har holdt hånden under økonomien eller virksomhederne, som vi så det efter finanskrisen, men at de også har holdt hånden under bl.a. de arbejdsløse, altså at vi i fællesskab har besluttet at øge den døde periode for folk, der er på dagpenge, sygedagpenge og 225-timersreglen; dér tror jeg at både SF og Enhedslisten har kæmpet bravt og sikret, at der er balance i det her.
Det siger jeg bare, for at man ikke får et fejlagtigt indtryk af, at hjælpepakkerne kun har hjulpet nogle; jeg synes faktisk, det har været nogle hjælpepakker, der har hjulpet bredt, og det har været vigtigt for SF.
I forhold til ghettopakken vil jeg sige, at det, det handler om for mig, er, at vi sikrer blandede boligområder.
Helt grundlæggende synes jeg ikke, det er i orden, at man skal vokse op i et boligområde med ringere forudsætninger for at få et arbejde senere i livet eller en uddannelse senere i livet, end hvis man ikke havde boet der.
Jeg synes jo, at alle unge, alle børn, alle kvinder og alle mænd skal have mulighed for at få det gode liv.
Det kan man kun få med blandede boligområder, og derfor er jeg sådan set optaget af at sikre nogle af de midler, der kommer til ghettopakkerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-22:
Så er jeg nødt til at spørge igen, for jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, som er: Vil SF være med til at suspendere ghettolovgivningen?
Og det, som bl.a. er anledningen, er, at man ude i Lundtoftegade har sendt et brev til en række politikere, om det ikke ville være en god løsning at suspendere ghettolovene i 3 år og dermed sikre sig, at der ikke er syv nye områder, som i 2021 skal til at lave sådan en afviklingsplan, hvor vi reducerer antallet af almene boliger.
Det fik jeg ikke svar på, altså om SF vil være med til sådan en suspension på grund af den her coronakrise, som rammer ufaglærte langt hårdere end, hvad skal man sige, den gennemsnitlige befolkning.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Jeg er helt enig i, at den rammer de ufaglærte meget hårdere end mange andre.
Derfor har vi også lavet en del tiltag, bl.a. i forhold til at højne dagpengene, når man f.eks. får efteruddannelse.
Det synes jeg er positivt.
I forhold til ghettopakkerne må jeg bare sige hus forbi til Enhedslisten, for jeg bliver lidt bekymret, når I ikke på samme måde som os er optaget af, at de mennesker, der bor i det almene boligbyggeri, får samme muligheder som andre.
For der er i den grad folk, som oplever, at de ikke får de s i amme chancer.
Derfor skal det være mere blandet.
Vi skal have en blandet skole, hvor man mødes på tværs, ellers er det ikke folkets skole.
Man skal have daginstitutioner, hvor man både møder nogle, der er i arbejde, og nogle, der er uden arbejde.
Så er jeg villig til, at man diskuterer, om man kan finde nogle konkrete løsninger på baggrund af corona.
Men den grundlæggende præmis om, at ghettopakkerne er noget skidt, deler jeg ikke.
Samira Nawa (RV), 2020-06-22:
Jeg havde egentlig tænkt mig at bevæge mig ud i det samme spørgsmål, men jeg synes næsten, at man kan høre konklusionen i ordførerens svar her i anden runde, nemlig at SF i kølvandet på corona og den her ekstraordinære situation er villig til at kigge på, om man også i ghettoområderne kan få trykket på pauseknappen.
Det vil jeg lige høre om ordføreren kan bekræfte.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Jeg tror, at grunden til, at jeg er lidt optaget af det generelle billede, er, at jeg synes, at der i visse partier i Folketinget er en tendens til at negligere de problemer, vi har i de her områder.
Der er børn, der ikke får mulighed for at få en uddannelse på lige vilkår med andre; der er kvinder, der ikke får mulighed for at leve det liv, som andre kvinder har i Danmark, som bliver isoleret og ikke får mulighed for at tale dansk.
Det er i virkeligheden de problemer, jeg synes vi skal gøre op med i Danmark.
Så kan der godt være nogle helt konkrete ting i forbindelse med corona, som jeg er villig til at kigge på, men jeg er ikke villig til at gøre op med den måde helt grundlæggende at bryde den negative sociale arv på for de her mennesker.
Jeg synes, de fortjener en chance på samme måde som andre mennesker i Danmark.
Man skal ikke kun bo i Hellerup for at få det fede liv; man skal også have lov til at bo i Tingbjerg.
Samira Nawa (RV), 2020-06-22:
Jeg er helt enig, og derfor tænker jeg, at det nok var andre partier end Det Radikale Venstre, der blev refereret til i den første runde.
Men noget andet er, at jeg godt kunne tænke mig at høre, om SF vil være med til lægge et pres på, at vi kan få de danske børn, som lige nu sidder i de syriske flygtningelejre, hjem, for det er da fuldstændig uacceptabelt og ærlig talt en skændsel, at vi lader danske børn lide både fysisk og psykisk overlast.
Det vil jeg høre om SF bakker op om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-22:
Nu var taknemlighed et ord, som ordføreren lagde vægt på.
Og jeg kan godt forstå, at der er nogle mennesker, som er blevet hjulpet af de her forskellige krisepakker, og som er taknemlige.
Men der er så nogle grupperinger, vi mangler.
Vi står over for, at man med de ghettolove, der er, risikerer, at der er nogle områder, som kommer på den hårde ghettoliste, så folk dermed risikerer at miste deres bolig.
Og de her områder måles jo på, hvor mange der er arbejdsløse, og måles på, hvad den gennemsnitlige indkomst er.
Så mit spørgsmål går på, om SF vil være med til, at vi suspenderer ghettolisterne i et par år, mens den her økonomiske krise kører videre.
For der er altså nogle områder derude, der har kæmpet hårdt for ikke at komme på den hårde ghettoliste, nogle områder, hvor man virkelig har hjulpet beboerne med at komme i arbejde, og hvor man har lavet alle mulige tiltag.
Så kommer der sådan en krise her, som jo i høj grad rammer ufaglærte og folk i servicefag og de beboere, der bor i de almene boliger, som jo ikke kan gøre for, at den her krise er kommet.
Vil SF det være med til at suspendere ghettolisten?
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-22:
Fru Pia Olsen Dyhr siger, at vi skal levere på håb, men der må jeg sige: Der skal mere til.
I Dansk Folkeparti ønskede vi jo, at der skulle øremærkes 1 mia. kr. på finansloven til de ældre, og det var fru Pia Olsen Dyhr sådan set enig i, men efter en finanslovsaftale kunne vi jo konstatere, at det, der var afsat, var 125 mio. kr. til afbureaukratisering i ældreplejen.
Det vil sige, at der faktisk blev afsat flere penge til at afskaffe brugerbetaling på danskundervisning til udlændinge.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre SF's ordfører: Hvordan har de ældre konkret mærket, at SF sidder som støtteparti til en regering nu?
Altså, i Dansk Folkeparti havde vi gerne set, at vi fik klippekortsordningen indskrevet i serviceloven.
Heller ikke det har SF kunnet bakke op om.
Så hvad vil SF gøre for at sikre, at vi får en god og værdig ældrepleje fremadrettet?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg er virkelig glad for sammen med Venstre at kunne stå med forslaget om at lave den her ensartede CO 2 -beskatning i Danmark.
Og jeg synes, at det var et godt billede, hr. Jakob Ellemann-Jensen brugte.
Det betyder selvfølgelig, at hvis man har et forbrug af den karakter, vil man opleve, at udgifterne stiger, hvis man laver en CO 2 -afgift.
Derfor så jeg det nu mere som en illustration af den grundlæggende pointe, at selv om skattereformen ikke gør det dyrere at være dansker, vil alle selvfølgelig påvirkes, og har man sådan et forbrug, vil man påvirkes mere end folk, der ikke har det.
Malte Larsen (S), 2020-06-22:
Jeg kan også godt forstå, at det er sådan et meget overdrevet billede, der bliver brugt i den artikel.
Men måske kunne hr. Morten Østergaard hjælpe mig med at komme nærme, hvor det så er, grænsen går.
Hvem er det, der egentlig vil opleve, at det bliver dyrere, og hvem er det, der måske vil opleve, at det bliver billigere?
Hvor er grænsen henne?
For det overdrevne eksempel med de fire Hummere kan vi alle sammen forstå.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Hele pointen med at lave en skattereform baseret på en ensartet CO 2 -afgift er, at vi alle sammen skal opleve det, at vi alle sammen oplever, at hvis vi træffer grønne valg, bliver det relativt billigere, og hvis vi fortsætter ad den sorte vej, bliver det dyrere.
Derfor vil det selvfølgelig opleves af nogle mere end andre, men det vil jo afhænge af de valg, de træffer.
Det, der er vigtigt for mig at sige, er, at jeg godt mener, at man kan have en social balance, hvor man sikrer, at alle har råd til at træffe de grønne valg, men det er vigtigt at holde fast i, at der ikke er nogen, der ikke skal opleve, at det har en betydning, om de vælger grønt eller sort.
Ellers virker det ikke.
Marie Bjerre (V), 2020-06-22:
Jeg har noteret mig, at den radikale leder er glad for det, der er opnået på klimaområdet med aftalen i går.
Men jeg har også noteret mig, at Radikale Venstre synes, det går alt for langsomt, og at der sker for lidt på klimaområdet med den her regering, og den frustration deler vi.
Og derfor vil jeg også gerne høre hr. Morten Østergaard: Hvem oplever Radikale Venstre i de nuværende forhandlinger på klimaområdet er nemmest at samarbejde med – Venstre eller Socialdemokratiet?
Jeg kunne også spørge på en anden måde: Synes Radikale Venstre, at Venstre i de nuværende forhandlinger er mere ambitiøse i klimaspørgsmålet end Socialdemokratiet?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jamen i de seneste forhandlinger, dem, vi gennemførte i går, ja, der var Venstre da mere ambitiøse, bl.a. med udmeldingen om et kulstop i 2025 – et ønske, jeg deler, men som ikke fandt vej til aftalen.
Marie Bjerre (V), 2020-06-22:
Det vil jeg gerne kvittere for, og det er samme oplevelse, vi har.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-22:
Mange tak for det.
Og nu til noget helt andet.
Danske virksomheder er jo meget hårdt presset i øjeblikket som følge af coronakrisen, og derfor er der blevet lavet en række hjælpepakker, og det er vi i Det Konservative Folkeparti også rigtig glade for.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Østergaard, om De Radikales opfattelse af arvebeskatningen har ændret sig i forbindelse med covid-19.
De drejer sig om de her ca. 23.000 virksomheder, som skal generationsskiftes henover de næste 10 år, og de 300.000 medarbejdere, hvis job kommer i fare på baggrund af den noget højere skat, der er kommet på virksomhedsoverdragelser og arveskat.
Mener hr. Morten Østergaard, at det fortsat er klogt at trække flere penge ud af virksomhederne end højst nødvendigt?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg står og synes, det er lidt spændende her med fru Pia Kjærsgaard, der efter at have haft en central rolle, kan man vel godt sige, de første to årtier i det her århundrede stadig væk holder fast ved at frikende sig selv for et ansvar for den førte politik.
Man har da haft de afgørende mandater i utrolig mange år.
Vi bruger selvfølgelig de afgørende mandater, som nu er vores, til at fremme vores politik, som er at løse de virkelige problemer og basere det på sund fornuft i stedet for symbolpolitik.
Jeg tror, der var mange danskere, der syntes, det var mærkeligt, at de ældre kunne få en meget lille forhøjelse af deres indtægter, men til gengæld kunne der raskvæk bruges halve milliarder på udvisningsøer i Stege Bugt.
Det var en mærkelig prioritering.
Men der har jo ikke været indvandring fra de lande, som fru Pia Kjærsgaard taler om.
Der har været flygtninge, og det er noget helt andet.
Vi mener, Danmark skal tage et humanitært ansvar for flygtninge.
Og ja, hver eneste dag går tusindvis af mennesker med flygtningebaggrund på arbejde i Danmark og bidrager.
De ville mangle, hvis ikke de var der, til at løse de opgaver.
Så er der nogle, der endnu ikke har et arbejde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-22:
Jamen jeg påtager mig hjertens gerne ansvaret for, at vi har kæmpet i 25 år.
Jeg har personligt selv gjort det i endnu flere år, men i hvert fald 25 år i Dansk Folkeparti.
Og jeg tager ansvaret for på mit partis vegne, at vi i den grad har gjort det på en måde – det har været nævnt før, men jeg vil godt nævne det igen – så her ikke ser ud som Sverige.
For havde vi ikke gjort det, havde det været Sverige eller værre med stor radikal indflydelse.
Det har det trods alt ikke været, men vi vil meget gerne nå længere.
Jeg fik ikke noget svar på, om den indvandring fra Nordafrika og Mellemøsten, der har været igennem ganske mange år med Det Radikale Venstres velsignelse og store opbakning, er positiv eller negativ.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Men det er jo, fordi fru Pia Kjærsgaard, med fuldt overlæg selvfølgelig, vælger at bruge de forkerte ord.
Vi har haft indvandringsstop i mange år i Danmark.
Vi skal jo helt tilbage til gæstearbejderne fra Tyrkiet, for at vi havde indvandring.
Så er det rigtigt, at når man er flygtning, kan man få familiesammenføring, og det skal man selvfølgelig kunne.
Men jeg vil bare holde fast i, at når jeg bliver spurgt, om det har et positivt bidrag, så falder mine tanker på de utrolig mange mennesker med flygtningebaggrund og deres familier, som bidrager hver eneste dag til den fælles velfærd gennem deres skattebetaling ved at bidrage i offentlige og private virksomheder.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg kom til at tænke på, da jeg hørte hr. Morten Østergaards svar til fru Signe Munk, at der lige nu er en række tænketanke, som siger, at der er brug for en grøn skattereform.
Det er der også et politisk flertal der er enige om, det er der en række økonomer der er enige om.
Det efterlader ikke noget rum til selskabsskattelettelser.
Der er ikke rum i økonomien til den omlægning, medmindre man virkelig lader forureneren betaler rigtig meget, men det læser jeg ikke i De Radikales plan.
Det vil sige, at pengene til selskabsskattelettelser skal komme et sted fra.
Der vil jeg egentlig bare gerne høre, hvor det sted er.
Hvad er det – er det uddannelse, er det børn, er det skole, er det grøn omstilling, der skal betale for de selskabsskattelettelser, man har lovet hr. Jakob Ellemann-Jensen?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Det stikker helt af for hr. Jacob Mark, kan jeg fornemme.
Skal vi ikke lige starte der, hvor vi sådan set sluttede i går aftes i fred og fordragelighed, nemlig at der skal laves en grøn skattereform baseret på princippet om, at forureneren betaler med en høj CO 2 -afgift, og at den skal stige over årene, og at alle de penge føres tilbage?
Jeg siger så som en åbning fra vores side – det kan man være uenig i – at det kan understøtte den økonomiske genstart af Danmark, at man måske fører pengene hurtigere tilbage, inden man hæver CO 2 -afgiften i starten.
Det kan vi diskutere, men hvordan man fører pengene tilbage, er da et helt åbent spørgsmål.
Det kan man jo så gøre på forskellige måder, og der er givetvis noget, der handler om bundfradrag og den slags ting for de konkurrenceudsatte virksomheder, men at føre dem tilbage til virksomhederne via selskabsskatten er bare det, der giver den mindste forvridning, og hvor man får mest smæk for skillingen.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Man får ikke særlig meget grønt smæk for skillingen på selskabsskattelettelser, for der belønner du jo bare alle, også dem, der ikke er grønne.
Hvis man nu laver en grøn skattereform, hvor man bruger provenuet til at lave grønne tiltag og sørger for, at der er social balance, så skal pengene jo komme et andet sted fra.
Der hører jeg egentlig hr. Morten Østergaard sige, at man så er klar til at underfinansiere.
Til det vil jeg bare sige, at så åbner hr. Morten Østergaard op for, at man giver ufinansierede selskabsskattelettelser, og der vil jeg bare høre: Var det så ikke bedre at underfinansiere med de dynamiske effekter, der er af f.eks. uddannelse eller god velfærd i daginstitutionerne, end at gøre det med selskabsskattelettelser?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Men det er jo en kunstig konflikt, hr. Jacob Mark vil skabe.
Vi – og det sagde jeg også i min tale for lidt siden – ønsker at investere mere i uddannelse og prioritere i det fælles råderum til det.
Det, vi taler om inden for en skattereform, er, hvordan de penge, som virksomhederne betaler i øget CO 2 -afgift for at understøtte den grønne omstilling, skal føres tilbage til virksomhederne.
Meningen med det og grunden til, at det er det mest samfundsøkonomisk rigtige at vælge en CO₂-afgift, er jo, at det ikke hr. Jacob Mark eller mig selv, der skal sidde og bestemme, hvad virksomhederne skal gøre, men at de gør det selv, fordi de økonomiske incitamenter vender rigtigt.
Det andet er så et metodevalg.
Der kan vi så også være uenige om, hvordan man skal indfase skattereformen.
Jeg vil bare sige, at den sidste skattereform, vi lavede i fællesskab, også blev indfaset med en underfinansiering i starten for at hjælpe os ud af den sidste krise, vi var i.
Så mere velfærdsfjendsk er det ikke, end at SF tidligere har været med på det.