runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Jamen Socialdemokratiet er så afkoblet fra den virkelighed.
Hvis du er et pædagogpar, så har du allerede nu skåret ind i dit madbudget, fordi pengene ikke er derude, og så hører jeg her fra regeringen, at svaret er, at det bare er ærgerligt, Sonnyboy.
Ganske normale mennesker på arbejdsmarkedet kan ikke få noget hjælp, og så siger man, at det bare er ærgerligt, at der ikke er penge.
Lad mig lige gøre opmærksom på, at staten sidste år havde et overskud på 57 mia. kr., og at man i år forventer et overskud på omkring 17 mia. kr.
Altså, danskerne har betalt flere penge ind, end regeringen forventer man får brug for.
Statsbudgetterne viser lige præcis noget andet, men der graver man og graver man til sig og vil ikke give danskerne deres penge tilbage.
Så hvad er svaret til det par, hvor de er sygeplejersker, og hvor man jo ellers meget har sagt, at uha, de har det hårdt?
Hvad er svaret til dem?
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Vi har jo netop hævet beløbsgrænsen i forhold til varmechecken, så der eksempelvis også bliver flere almindelige børnefamilier, der vil få glæde af den.
Og jeg ved godt, at det er dybt frustrerende at sidde derhjemme og kunne se på stigende energipriser og måske være nødt til at skære en ferie væk, måske være nødt til at skære en biograftur væk.
Der er nogle, der har været nødt til at begynde at skære ind i madbudgettet, og det er derfor, vi trods alt stadig væk vælger at give varmechecken relativt målrettet nogle familier, som har nogle indkomster, der er i den lavere ende.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Altså, vi bliver nødt til lige at få noget fakta på plads.
Energipriserne og inflationen var altså allerede stigende inden konflikten i Ukraine.
Krisen har været medvirkende til det, men stigningerne kom altså i efteråret og inflationen har også været der i efteråret og over vinteren.
Så der står nogle mennesker, som har problemer med at betale regninger grundet de udfordringer, og nu hører vi så, at et par, som er lærere, et par, som er sosu'er, eller et par, som er pædagoger, hører i den højtlønnede kategori.
Så regeringen har ikke nogen som helst hjælp på vej til dem.
Jeg hører, at man har hjælp til dem, som er på overførselsindkomst og sådan noget, og det er fint.
Men hvad med ganske almindelige børnefamilier, en lærer og en pædagog, altså dem, som er derude, som bor i et parcelhus, og som har to små børn, hvor rådighedsbeløbet absolut ikke er stort?
De kan bare se på stigende priser, de har svært ved at have råd til at købe ind, de har svært ved at køre i deres bil frem og tilbage på arbejde.
Og hvad er regeringens svar til de mennesker?
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Det er ikke en fejl, og hr. Morten Messerschmidt stiller jo præcis det samme spørgsmål i endnu en anden runde her, så jeg må jo komme med det samme svar, som er, at der selvfølgelig vil være nogle udfordringer, at der selvfølgelig vil være nogle eksempler, men at det også ville være endnu mere kompliceret, hvis vi eksempelvis skulle lave en ansøgningsbaseret model, hvor vi skulle til at ansætte en masse folk til at sidde og behandle de her forskellige ansøgninger fra over 400.000 husstande.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Jamen der er helt sikkert en stringens i det.
Det bestrider jeg slet ikke.
Det er jo ikke, fordi folk i Skatteministeriet er dårlige teknikere – det ved vi – i hvert fald ikke på alle områder.
Det er jo nu, prisstigningerne er slået igennem, og det er jo nu, folk sidder og får de her enorme regninger på gas, varme, men også forbrugsvarer.
Så når man er så nidkær og helt ned i detaljen, hvordan kan man lave sådan en fejl?
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Hr. Morten Messerschmidt lægger ord i munden på mig og mit parti, når han siger, at vi mener, at folk, som ikke kan få varmechecken, er velhavende.
Der er folk med indkomster, som man kan betegne som almindelige, som ikke kan få varmechecken, fordi vi netop har valgt at gå efter dem med de laveste indkomster, hvilket igen også er i tråd med det, som Nationalbanken har anbefalet at rette indsatsen imod.
Med hensyn til spørgsmålet om det med rimeligheden i det kan man jo godt spørge, om vi i stedet skulle have lavet en ansøgningsbaseret model.
Men det vil tage længere tid.
Derudover vil der helt sikkert være nogle, som har et stort behov, som vil ende med ikke at ansøge, fordi den slags tit stiller nogle forhindringer op for folk, som måske er i en socialt udsat situation.
Dernæst vil jeg sige, at man, hvis man nu eksempelvis, fordi man er gået på pension, sidder rigtig stramt i det og ikke kan få varmechecken, jo så til gengæld kan ansøge om nogle af de kommunale hjælpeordninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Tak for det, og tak for den inspirerende tale.
Det, som jeg godt vil høre ordføreren lidt om, er det her med rimeligheden i, at folk, der sidste år har tjent et givent beløb, som så er i den kategori, som Socialdemokratiet betragter som velhavende, altså folk, hvor begge i et par tjener over 30.000 kr., selv om de så i år, hvor de her prisstigninger for alvor slår igennem, tjener mindre, måske fordi de har mistet deres arbejde, er blevet syge eller er gået på pension, ikke får den her check, som de røde partier er blevet enige om.
Hvorfor har man ikke kunnet håndtere det?
Altså, vi er vel enige om, at det, når man tjener lige godt 30.000 kr., så ikke er sådan, at man er superrig, sådan at det forventes, at man bare har penge på kistebunden til året efter, hvor man så i øvrigt måtte tjene endnu mindre, til at håndtere en varmeregning, der måske er vokset med 20.000, 25.000, 30.000 kr.?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Der er der lidt af en cliffhanger.
Jeg ved ikke, hvad en cliffhanger hedder på dansk – måske en klippehænger?
I forhold til beløbets størrelse synes vi i hvert fald, at de 5 mia. kr., som er udisponerede midler i forhold til VE-støtten, ville være et godt sted at starte.
Og i forhold til metoden, altså hvordan man udbetaler – og jeg ved ikke, om fru Signe Munk var fraværende et øjeblik – er hr. Søren Egge Rasmussen og jeg allerede langt inde i forhandlingerne om at bruge den model, der gælder for den grønne check.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Jeg synes i lighed med både hr. Lars Boje Mathiesen og hr. Morten Messerschmidt, at der virkelig er noget at komme efter i forhold til den aftale, der nu er blevet lavet fra regeringens side sammen med nogle fine støttepartier.
Jeg synes simpelt hen, regeringen er i en helt anden virkelighed end den, som borgerne derude er i, som oplever voldsomt stigende energipriser alle mulige steder.
Det belaster jo selvfølgelig budgetterne voldsomt meget.
Og så siger regeringspartiet her til de undrende borgere derude: Engang i august eller september måned får I så et lille plaster på såret.
Det er godt nok også et meget lille plaster på såret.
Og så snakker man her fra regeringens side om, at det vil tage længere tid, hvis man skulle lave en anden ordning.
Men det tager da hulens lang tid allerede nu.
Så regering: Tænk jer nu om; prøv nu at lave noget, som kommer borgerne til gavn.
Som borger derude forventer man, at regeringen træder i karakter og deler ud af de mange penge, der trods alt kommer ind i statskassen på grund af de her høje energipriser.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Jamen der er masser af borgere, som kommer til at få gavn af varmechecken.
Den kommer over 400.000 danske husstande til at få gavn af.
Så det passer jo ganske simpelt ikke, når hr. Peter Skaarup siger, at det ikke er noget, som vi tænker over.
Vi kan spørge os selv: Hvad var alternativet?
Var det, at vi skulle give afgiftslettelser generelt og smøre det tyndt ud til alle?
Jamen så ville der jo være markant færre penge til dem, som rent faktisk står og har de allerstørste problemer.
Personligt synes jeg ikke, at jeg eller personer med mit indkomstniveau har brug for afgiftslettelser i den situation, som vi står i nu, for der er en grund til, at energipriserne er høje, og det er, at vi risikerer at stå i en reel mangelsituation, og det er vi også nødt til at tage os af.
Derfor kan vi ikke bare sige, at staten skal gå ind en til en og holde danskerne fri i den her situation.
Tusind tak for det.
Det er jo spændende at blive klogere på den simple model, som efterhånden er sådan en myte, der svæver ude i Mediedanmark og på de sociale medier.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvis man tager Venstres simple model og giver pengene til selskaberne, som så skal give dem videre, ville der så stadig væk være mulighed for at indkomstgraduere, altså sikre, at det ikke i mange tilfælde bare er direkte støtte til fossile brændsler til folk med høje indkomster, som godt kan betale en højere gasregning?
Ville der stadig væk være 6.000 kr., som ville komme ud til de familier, som har allermest brug for det, ligesom de får med den varmecheck, som regeringen og et flertal har lavet?
Ville der stadig væk komme 6.000 kr. ud til de familier?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-03-30:
Den omtalte pakke er vi ikke med i, fordi vi ikke kunne spise pakken.
Når vi gerne vil sænke elafgiften, er det, fordi vi gerne vil have mere af det.
Og for så vidt angår fjernvarmeværker, der bruger gas, så får de jo altså også en regning fra et gasselskab, og derfor ville man identificere de fjernvarmeværker, som fik den gasregning, så de også ville være med i den model, vi har.
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
Okay, så det er kun danskere med et gasfyr, der får hjælp, og ikke danskere, der har gas i deres fjernvarmeopvarmning, der vil få hjælp fra Venstre.
Så er der i hvert fald en gruppe der, der ikke får hjælp af Venstre, men som får hjælp af varmechecken.
Venstre har også været ude og foreslå, at elafgiften skal sænkes.
Det er jo underfundigt, at Venstre kan mene det og så samtidig ikke er med i den elafgiftssænkelse, der er aftalt i »Danmark kan mere I«, og det træder faktisk i kraft med en sænkelse på 14 øre her den 1. juli.
Så kan man nu forvente, at Venstre nu sætter alvor bag ordene og bakker op om den sænkelse af elafgiften, der er på vej, eller hvad?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-03-30:
Den nemme, hurtige udbetalingsmodel var jo faktisk det, jeg lige sagde.
Det var at tage de gashandlere, som rent faktisk handler med gassen, og som ved, hvem der har haft en stigende gaspris.
Så ville man have taget de 2,7 mia. kr. eller – hvis man nu så tog det fra, vi skulle bruge til bunden – og så ville man dele dem op.
Og det ville være en relativt hurtig kørsel, for alle gashandlere ved selvfølgelig, hvordan deres priser ser ud.
Så ville det være en reduktion af prisen; det ville ikke være en varmecheck.
Det anerkender vi.
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
Venstre lovede jo, at de kunne meget, under de her varmeforhandlinger.
For det første tweetede klimaordføreren, fru Marie Bjerre fra Venstre, i går, at de havde en nem model, der kunne sikre hurtig udbetaling.
Så vi vil bare rigtig gerne høre fra aftalepartierne, som har en model – vi ved, hvornår det kommer, hvem der får, og hvor meget de får: Hvornår er det, Venstre kan levere varmehjælp derude til danskerne, og hvem er det, der får?
Vi konkluderer, at det er en hån at give 2 mia. kr. i varmehjælp.
Men må vi så høre om Dansk Folkepartis model: Hvem er det, der skal have varmehjælp og hjælp til at betale energipriserne fra Dansk Folkeparti?
Hvornår kan de få pengene?
Og hvordan bliver de udbetalt?
Det ville jo være fint at høre fra Dansk Folkeparti, når man nu takker nej til at give 2 mia. kr., der ligger klar til at blive udbetalt.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Jeg må bare sige, at jeg synes stadig væk, at Konservative og de borgerlige partier mangler at forholde sig til, at det her med at lave generelle afgifts- og skattelettelser ikke rådgives til at være et godt værktøj i den situation, som vi står i, med udfordringer med inflation og med udfordringer med høje energipriser, hvor man risikerer, at afgiftslettelser i høj grad vil blive overvældet og resultere i stigende energipriser, netop på grund af det basale forhold, at der er en mangel på energi.
Der rystes på hovedet, men det er sådan set basal økonomisk teori.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-03-30:
Det oprindelige – det, vi lavede sammen med flere borgerlige partier – var jo at bruge det, som var sparet.
Det var 2,7 mia. kr., og det var allerede tidligt.
Det ville regeringen ikke være med til.
Nu er vi gået ind i det næste år, og man kan sige, at man også sparer.
Men problemet er jo, at nu er alt blevet dyrere.
Nu er det ikke kun energi; det er det hele.
Jeg får rigtig mange henvendelser, bl.a. i dag efter jeres pressemøde fra en borger, der siger: Jeg er ikke med i det her; jeg er kræftsyg, jeg er på kontanthjælp, jeg varmer op med træpiller, og jeg får ingen glæde af det her.
Jeg har fået så mange henvendelser efter jeres pressemøde fra borgere, som simpelt hen sidder med en vis legemsdel i vandskorpen, og de får ingen hjælp.
Hvis du lettede bredere, kunne du have hjulpet mange flere, også de arbejdende børnefamilier i velfærdssektoren, der ikke får glæde af det her, fordi de har en for høj indkomst.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Jeg må sige, at jeg synes, at det nærmest er lidt komisk, at med et forslag om, at det ikke må være dyrere at være dansker, eller at vi skal have en plan for VE, skulle det forestille at være sådan, at hvis vi havde lyttet til De Konservatives ret ukonkrete idé her, havde vi ikke stået i den nuværende situation, som vi står i, og at det skulle have været en større hjælp til dem, som har udfordringer med høje varmepriser; det må jeg altså sige.
Og ja, selvfølgelig er det en del af den langsigtede løsning, og det lange sigte er så rykket meget tættere på, at vi skal sætte speed og vi skal sætte turbo på, at vi bliver uafhængige af de fossile energikilder.
For det er ikke kun klimapolitik.
Det er også blevet vores sikkerhedspolitik.
Det handler også om, at vi skal sikre vores økonomiske tryghed.
Men der har altså ikke været nogen konkret model på bordet, heller ikke fra Konservative, andet end at man gerne vil bruge nogle flere penge, og det har ikke været finansieret.
Fru Katarina Ammitzbøll må minde mig om det, hvis der var en mere konkret model, men jeg mindes det ikke.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-03-30:
Vi er jo kommet med mange forslag.
Jeg tror faktisk, at det var nogle af os her fra den borgerlige fløj, der startede med at rejse det tilbage i november 2021, bl.a. med beslutningsforslag B 39, der sagde, at med de høje energipriser skal vi være bedre til at have vores egen forsyning og energi, og at det skal være billigere at være dansker.
Det hældte regeringen ned ad brættet, fuldstændig.
Og der sagde vi også, at vi skal have en plan for udbygningen af VE.
Det har vi stadig ikke.
Nu har man lavet en uddelingspolitik med en check, men i mellemtiden er alt jo blevet dyrere.
Vi har en høj inflation.
Vi har flere steder, hvor fødevarepriserne er steget med 16 pct. Skal vi så også have en mælkecheck og en benzincheck, eller hvor skal det ende henne?
Nu har man jo lavet en check, uden at vi er med.
Det var jo f.eks. at rulle nogle af de 40 skatte- og afgiftsstigninger, som regeringen har iværksat over de sidste 3 år, tilbage, og hvis du gjorde det, var det ikke noget med at smøre tyndt ud.
Der kan man få meget for 5.900 kr.
Så hvad vil regeringen egentlig gøre for at hjælpe danskerne?
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Jeg har så noteret mig hr. Peter Skaarups holdning, men jeg vil igen understrege, at der er over 400.000 husstande i Danmark, som kommer til at få gavn af varmechecken.
Jeg har ikke set nogen model præsenteret fra nogen af de borgerlige partiers side, og det er en diskussion, vi har haft længe, så der har jo været rig mulighed til, at man kunne fremlægge sine modeller.
Men jeg har ikke set noget, som mere målrettet ville gå ind og støtte de familier, som er økonomisk hårdest ramt.
Tværtimod er det, som de borgerlige partier foreslår, ikke økonomisk ansvarligt.
Det siger Nationalbanken også – det står sort på hvidt.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Vi taler om nogle mennesker – og flere spørgere har været inde på det – der ligger på et meget lavt indtægtsniveau, og som ingenting får ud af det, regeringen har foreslået.
Det er jo det store problem.
Og i virkeligheden kan man forestille sig mennesker, der har et meget lavt indtægtsniveau på det tidspunkt, hvor vi har de høje energipriser, og som heller ikke får gavn af den her ordning.
Så jeg synes, at regeringen på alle mulige måder har grebet det her forkert an.
Og man har lavet det fuldstændig til den røde side.
Det er endnu værre, synes jeg – altså at man ikke tager hele Folketinget ind og forhandler og bliver enige om noget, der gavner borgerne.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-03-30:
Hvis vi laver den betragtning, at antallet af husstande, der overhovedet har gas i deres opvarmning, ligger på omkring 500.000 husstande, og at man gav 500.000 husstande 6.000 kr. hver, så ville det altså give 3 mia. kr. Og med lidt tilbageløb ville det nok havne på 2,7 mia. kr. Så jeg tror sådan set ikke, det ville ramme så skævt.
Derfor er modellen helt simpel.
Jeg anerkender så, at der ville der være nogle, som ligger på en højere indtægt, der ville få en betaling, men det ville ikke genere os voldsomt meget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Nu talte din ministerkollega lidt uden om, med hensyn til hvem det var, der fik de her ting, og hvem der kunne få hjælp.
Er det korrekt, at med den nye aftale, man har lavet, vil en lærer, som har en gennemsnitlig løn, ikke vil kunne få noget hjælp, at en sygeplejerske, som har en gennemsnitlig løn, ikke vil kunne få noget hjælp, at en pædagog, som har en gennemsnitlig løn, ikke vil kunne få nogen som helst hjælp?
Der er altså tale om ganske almindelige danskere, som er ude på arbejdsmarkedet i ganske normale, vigtige positioner og med lønninger, som ikke er ekstravagante høje, som de er herinde i Folketinget, men som har en nogenlunde normal løn, og de vil absolut ikke få nogen hjælp, fordi de vil komme over den beløbsgrænse, som er her.
Er det korrekt, at de tre grupper, som jeg nævnte der, ikke vil kunne få nogen hjælp?
Vi kan også tage politifolk med i den kategori, for de vil også tjene for meget til det.
Er det korrekt?
Jeppe Bruus (S), 2022-03-30:
Tak for det.
Jeg har forsøgt at sanere lidt i mit indlæg, og jeg skal prøve at holde det kort.
Jeg har en lille klokke her.
Og tak til alle de unge mennesker, der sidder her i Folketingssalen og følger med.
Der er også nogle, der ikke er så unge, som også følger med.
Og jeg tænker, at man kan sidde og undre sig lidt over retorikken, som godt kan blive hård her i Folketingssalen, og det er lidt en skam, for det, der er på spil her, er jo noget meget vigtigt, nemlig at vi står i en tid, hvor tingene udvikler sig ekstremt hurtigt.
Jeg blev skatteminister for 6 uger siden.
På det tidspunkt regnede vi med, at vi nærmede os et overskud på bnp på omkring 5 pct., og nu ser det meget anderledes ud.
Det viser, hvor stærkt tingene går.
Det er en alvorlig situation, og det er en alvorlig situation for mange husholdninger.
Derfor følger vi selvfølgelig som regering med hele tiden, og i dag er jo et godt eksempel på, hvordan det er lykkedes at lave en forbedring af varmechecken, som kommer rigtig mange mennesker til gode.
Så kan man godt have den holdning, som jeg lidt kan høre nogle har, at det nok ikke betyder så meget.
Men det tror jeg faktisk at det gør for rigtig mange husholdninger.
Der er også lidt den holdning til det, at kassen bugner, for når prisen stiger på benzin og diesel, så vælter indtægterne ind til statskassen.
Så kommer der flere penge ind i moms, men til gengæld bruger vi færre penge.
Men husholdningerne oplever også, at priserne i supermarkedet stiger, og at prisen på varme og energi stiger.
Det vil sige, at de penge, som statskassen får ind på moms på benzin, modregnes af, at der kommer færre penge ind et andet sted.
Når der i det hele taget er en opbremsning af økonomien – eller den ikke vokser så hurtigt, som den ellers ville – ender det såmænd med et lille minus.
Så det der billede af, at nu vælter det ind med penge, og at vi ikke vil bruge penge, selv om der er mange penge i kassen, er fejlagtigt.
Det ændrer bare ikke ved, at hvis man sidder derude og har en bil og skal pendle frem og tilbage på arbejde på sygehuset som sosu-assistent og ikke kan tage den kollektive transport som alternativ eller køre sammen med nogle andre, så fylder det da relativt meget i ens budget.
Derfor er vi da oprigtigt optaget af at følge med i, hvordan det går.
Derfor er jeg da glad for og stolt af, at vi også i dag er lykkedes med at lave en aftale, som kommer til at betyde noget.
Er vi så dumme og dovne?
Og hvorfor gider vi ikke udbetale pengene i morgen?
Er der virkelig nogen, der tror, at vi, hvis vi kunne udbetale de penge i morgen, ikke gjorde det?
Selvfølgelig gjorde vi da det.
Det er måske der, det bliver en lille smule letkøbt at være i opposition og bare sige: Hvorfor gider den dumme regering, der sidder på systemet, ikke bare udbetale de penge i morgen?
Men hold nu op; hvem er det, man forsøger at narre?
På den måde tror jeg godt at de fleste kan forstå, at der desværre også er noget, der handler om, hvordan det praktisk kan lade sig gøre.
Jeg skal ikke kloge mig på detaljerne i det.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Det kommer meget an på, hvad indkomstgrundlaget er nu, og hvad det var sidste år – altså om der er nogen forskel på de situationer.
Men det er klart, at når man opgør en check efter et indkomstgrundlag, bliver man selvfølgelig nødt til at vælge et år.
Jeg ved ikke, om spørgeren forestiller sig, at man ikke skal vælge et år, og har nogen forestilling om, hvordan man i givet fald skulle gøre det.
Skulle det være et gennemsnit af 10 år eller et gennemsnit af 5 år?
Og ifald man valgte at gøre det, kan jeg i hvert fald sige, at udbetalingen af checken ville blive forsinket ganske betragteligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Koblingen mellem Folketinget og befolkningen har vel næppe været mere fraværende, end den er under den her regering.
Er det korrekt forstået, at en arbejderfamilie, som havde arbejde sidste år, men er arbejdsløse i år, ikke kan få nogen hjælp gennem den her ordning?
Er det korrekt, at hvis man tilhører en arbejderfamilie og sidste år var i arbejde, men nu er gået på pension, så man nu er pensionist og har en meget mindre indtægt, er der ingen hjælp at hente fra regeringen?
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Jeg kan jo starte med at konstatere, at formanden for Dansk Folkeparti synes, at det er håndører at give en husstand, 6.000 kr.
Jeg håber ikke, at man helt har mistet jordforbindelsen, i forhold til hvordan det er for rigtig mange almindelige mennesker i Danmark at få 6.000 kr., en skattefri check.
Det er mange penge.
Og det er klart, at hvis man har den holdning, at 6.000 kr. er mange penge, må det jo nødvendigvis så også være sådan, at det par hundrede kroner, man kunne have fået, hvis man havde spredt pengene bredere ud, som de borgerlige partier har forslået, ville jo være langt færre og fylde langt mindre.
Så med hensyn til det her med, at det skulle være sådan et politikersvar, og at det kun er ministeren, der forstår det, og sådan noget, kunne jeg bare godt tænke at spørge: Bliver politiken ændret, hvis de borgerlige vinder magten ved næste valg?
Bliver det så sådan, at hvis der skal udbetales mindre i VE-støtte et år, vil de penge frit kunne disponeres over i statsbudgettet?