runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-05-08:
Tak, formand.
Der er i stigende grad behov for, at vi beskytter kritisk dansk infrastruktur, og derfor er vi også i Dansk Folkeparti glade for, at vi i Danmark har en lov, der screener potentielle vindere af udbud, så vi er sikre på, at vores infrastruktur forbliver på gode hænder.
Vi er en del af en aftale, der skal sikre mindst 9 GW havvind, der potentielt kan blive til 14 GW eller mere.
Derfor står vi også over for et historisk udbud, og det betyder, at der er behov for at kigge vores udbudsprocesser igennem, så det gøres så attraktivt som muligt at ansøge.
Med forslaget foreslås det, at der oprettes særskilte ansøgningstidspunkter for de særlige økonomiske aftaler, der indgås på Klima-, Energi- og Forsyningsministeriets område, og det vil sige, at virksomheder, der har til hensigt at indgå den slags aftaler, kan ansøge om investeringsscreening allerede efter at være blevet prækvalificeret, og det er klogt.
På den måde begrænses ventetiden i forbindelse med udbudsprocessen, og samtidig slækkes der ikke på de krav, der er fra investeringsscreeningsloven.
Forslaget vil forhåbentlig medføre, at det bliver mere attraktivt for virksomhederne at opstille havvindmøller, så vi hurtigere kan komme i mål i forhold til den aftale, der er indgået bredt her i Folketinget.
Dansk Folkeparti støtter havvindmøller – vi støtter ikke landvindmøller, som er en uting.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2024-05-08:
Radikale Venstre støtter også lovforslaget, og det gør vi, fordi vi synes, at det her med både at sikre øget hastighed og øget smidighed i den grønne omstilling er vigtigt.
Her handler det jo særligt om opsætning af havvindmølleparker, hvor vi får en parallelitet i EU's screening af udenlandske subsidier og investeringsscreeningsloven.
Og så er det egentlig også ret vigtigt for os i Radikale Venstre, at vi med den her lov får slået fast, at Energiklagenævnet selvfølgelig er uafhængigt.
Så som jeg sagde i starten, støtter vi lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-08:
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-08:
Tak, formand.
Formålet med det her lovforslag er at forkorte processerne omkring de offentlige energiprojekter.
Derudover handler det om at sikre Energiklagenævnets uafhængig hed for at opfylde et krav i EU-retten, og det bakker vi naturligvis også op om.
Det var, hvad jeg havde tænkt mig at sige.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-08:
Tak for ordet, formand.
Det lovforslag, vi diskuterer i dag, består af to dele – det er ikke kun investeringsscreening.
Det handler om at ændre loven om investeringsscreening; det er rigtigt.
Det er et vigtigt led i arbejdet med at skabe mere effektive og smidige processer inden for den grønne omstilling.
Derfor ønsker vi at ændre reglerne lidt, så vi kan undersøge investeringer tidligere, end vi ellers har kunnet.
Dette vil hjælpe os med at sikre, at nye EU-regler om udenlandske støtteordninger passer sammen med vores egne investeringsregler.
Det er især, når det handler om store energiprojekter, som havvindmølleparker jo er.
Ved at gøre det undgår vi forsinkelser i gennemførelsen af vigtige projekter og sikrer, at tilbudsgiver og ordregiver forstår processen bedre, især når det gælder havvindmølleprojekter.
Derudover foreslår vi også at lave nogle ændringer i loven om gasforsyning for at sikre, at den klageinstans, der behandler klager om energiprojekter, forbliver uafhængig og opfylder EU's krav.
Selv om det her forslag kommer sent, er det nødvendigt for at skabe klarhed og sikre, at vores energiprojekter kan fortsætte smidigt.
Moderaterne støtter naturligvis lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-08:
Tak for det, formand.
Jamen jeg vil blive i den gode krammestemning og sige, at Liberal Alliance også stemmer for lovforslaget.
Vi synes jo også, at alting, der kan sætte hastighed på den grønne omstilling, er gode ting.
Især når det er lov og bureaukrati, der ellers havde spændt ben, synes vi, at det er godt at få det fjernet.
Vi bemærker også, at erhvervslivet kommer med en masse fornuftige kommentarer i høringssvarene osv. Så Liberal Alliance er for.
Signe Munk (SF), 2024-05-08:
Det lovforslag, der ligger her, har to hovedelementer.
Det ene er, at der skal være en sammenhæng imellem screeningerne for udenlandske subsidier og investeringsscreening.
Det er jo på mange måder dybt fornuftigt at få parallelitet i de to screeninger.
SF støtter lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
I Danmarksdemokraterne går vi jo ind for at støtte alt det klimaomstilling, der skal til, uden at det ødelægger resten af jorden, som vi bor på.
Som jeg sagde tidligere til ministeren, må han jo ligge slemt søvnløs.
For her laver han jo rent faktisk et godt lovforslag.
Det er et lovforslag, som viser, at det kan lade sig gøre at accelerere noget uden at splitte Jylland ad.
Men han betroede mig, at han faktisk sov godt, fordi han har mange gode forslag, som vi kan være uenige om i fremtiden.
Det er vi ikke her.
Det er et godt lovforslag, fordi det er et lovforslag, som dybest set tager fat om en problemstilling, der er helt reel, nemlig en langsommelighed i administrationen.
Den ser vi på mange områder, og her kunne vi gøre noget ved den på en god og fornuftig måde, som sikrer kritisk infrastruktur.
Så naturligvis støtter Danmarksdemokraterne forslaget, når man for en gangs skyld sørger for at gøre det på en måde, som ikke splitter vores landbrugsjord ad med solceller og vindmøller og sætter alt muligt andet på hold for en klimareligion.
Det er et godt forslag.
Tillykke med det.
Lad os få langt flere af dem.
Så kan ministeren også i fremtiden se frem til at få en slags lille krammer op til helligdagene fra Danmarksdemokraterne.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-05-08:
Tak for det, formand.
Lovforslaget vil kort fortalt bl.a. ændre måden, hvorpå vi håndterer investeringsscreening, når det handler om store offentlige energiprojekter, særlig inden for havvind.
Forslaget har til formål at få EU's screening af udenlandske subsidier og vores nationale investeringsscreeningsprocesser til at stemme overens.
Det vil ikke kun accelerere opførelsen af nye energiprojekter, men også sikre, at vi forbliver konkurrencedygtige og tiltrækker de bedste internationale tilbud.
Det er afgørende for at styrke vores forsyningssikkerhed og understøtte vores ambitiøse klimamål.
Som vikar på det foreliggende lovforslag henholder jeg mig også til de øvrige regeringsordførere og ministerens tale samt den kommende udvalgsbehandling.
Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Lea Wermelin (S), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg står topklar her på talerstolen, og det gør jeg, fordi noget af det, som optager os rigtig meget i forhold til at levere på den grønne omstilling, jo også er at få de sten af vejen, som lige nu gør, at selv om vi rigtig gerne vil og også beslutter mange ting, kan der være lovgivning, som er lavet i en anden tid, og som gør, at det tager længere tid at nå de grønne mål, end det burde gøre.
Og det er lige præcis sådan et forslag, som vi behandler i salen i dag, altså et forslag, som kunne lyde utrolig teknisk, men som i virkeligheden handler om at skrue tempoet i den grønne omstilling op.
Konkret handler det om, at når vi i dag sender kontrakter i udbud – og vi har lige lavet danmarkshistoriens største udbud af havvind, som vi glæder os meget til at se blive til virkelighed, blive til møller, der snurrer derude, og som leverer grøn strøm – så er der nogle særlige økonomiske aftaler efter investeringsscreeningsloven, som jo i disse tider også er vigtige, fordi det handler om, om der kan være trusler mod den nationale sikkerhed eller den offentlige orden i Danmark, og derfor skal der gennemføres en screening i forhold til de aftaler, der bliver indgået.
Det er sådan i dag, at man ikke kan lave de to screeninger, der skal laves, altså en investeringsscreening og en screening, som er den, vi taler om, Foreign Subsidies Regulation, FSR, parallelt.
Og det er sådan set det, vi gerne vil hjælpe med med den her lovændring, altså at det skal være muligt i fremtiden.
Præcis hvor meget tid det kommer til at spare os, ved vi ikke helt endnu, fordi det kan afhænge af de konkrete ansøgninger, men det, vi i hvert fald kan gøre fra dansk side, er, at vi kan sørge for, at man kan ændre ansøgningstidspunktet i investeringsscreeningsloven, som normalt ligger, efter at udbudsvindere er fundet, men det er ret langt inde i den proces, som der er, og det vil sige, at det altså lægger tid til, i stedet for at vi får de vindere af havvindudbuddene, der er, til at kunne komme i gang med deres arbejde.
Så grundlæggende set
er det et lidt teknisk lovforslag, men formålet er sådan set ganske klart, og det bakker Socialdemokratiet op om.
Lars Aagaard (M), 2024-05-08:
Tak for bemærkningerne og opbakningen til lovforslaget.
Det er egentlig sjovt med de taler, man bliver udstyret med som minister.
Nogle gange ledsages simple lovforslag af en virkelig lang tale, og jeg har fået en virkelig lang tale med i dag.
Den vil jeg så vælge at lade være med at læse op i fuldt omfang, for det er jo, også med den opbakning, der er i salen, til lovforslaget, helt tydeligt, at vi forfølger det samme mål.
Vi foreslår her, som der er opbakning til, en mindre ændring i loven, der giver mulighed for at fremrykke tidspunktet for en investeringsscreening, så den kan påbegyndes tidligere og i højere grad samtidig med FSR-screeningen.
På den måde sparer vi tid.
Jeg noterer mig også, at det har opbakning fra markedsaktørerne.
Nogle kunne godt ønske sig, at vi gik i gang tidligere, men det ville jo så betyde, at man skulle i gang med at screene nogle, som ikke har budt endnu, og det er lidt over the top at gå den vej.
Lovforslaget haster, fordi byderne skal have kendskab til screeningsprocessen og mulighed for at kunne gennemskue den parallelitet, som vi lægger op til, inden de skal aflevere deres bud.
Det handler også om, at Energinet har igangsat udbuddet af elteknisk udstyr til Energiø Bornholm med forventet budfrist i efteråret 2024, hvor det samme gør sig gældende, nemlig at der skal foretages de to nævnte screeninger, og de skal også kunne ske parallelt.
Det røg ved en fejl ud af en gammel tilskudslov, som blev ændret tilbage i 2022.
Vi skal have den udtrykkelige lovregel fastsat, så der selvfølgelig indiskutabelt er uafhængighed omkring Energiklagenævnets virke.
Der er ikke tegn på, at der ikke har været det, men vi skal jo have det korrekte lovophæng til det, og det ligger også i lovforslaget.
Med de ord vil jeg sige tak for de velvillige bemærkninger.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-08:
Tusind tak.
Hvad er ministerens holdning til, at et britisk studie foretaget af børnelægen Hilary Cass for det offentlige britiske sundhedsvæsen, NHS, viser, at forekomsten af kønsinkongruens hos børn under 18 år er »bemærkelsesværdig svag«, og gør det indtryk på ministeren i forhold til regeringens planer for lovgivning på området?
Nicolai Wammen (S), 2024-05-08:
Den udlægning må stå fuldstændig for spørgerens egen regning.
Det, jeg siger, er, at vi kommer til at investere massivt i vores velfærdssamfund og i øvrigt bruge flere penge – markant flere penge – på vores velfærdssamfund, end vi giver til skattelettelser.
Det gælder i forhold til vores daginstitutioner.
Det gælder i vores sundhedsvæsen og vores ældrepleje.
Og det gælder selvfølgelig også i forhold til det specialiserede socialområde.
Og jeg synes, det er mærkeligt, at spørgeren fra Enhedslisten bare synes, det er fint, at priserne er galoperet derudad på private bosteder, i stedet for at man kigger på, om man ikke kunne bruge de penge bedre til gavn for borgerne.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-08:
Jamen jeg må jo konstatere, at ministeren i virkeligheden indrømmer, at man, fordi priserne er steget på botilbuddene, vælger at sige, at det så er handicapområdet eller det specialiserede område, der skal finansiere det selv.
Det er det, handicapaftalen i virkeligheden går ud på, i stedet for at sige: Vi har faktisk en virkelig stærk økonomi; vi prioriterer, at også borgere med handicap skal have adgang til muligheder for at leve et godt liv med den service og den støtte, vi kunne give som fællesskab.
Så det er i virkeligheden et spørgsmål om, hvor det er, man starter.
Og regeringen har startet med at give skattelettelser i stedet for at starte med at sikre, at velfærden også hænger sammen for borgere med handicap og andre udsatte grupper i øvrigt.
Nicolai Wammen (S), 2024-05-08:
Når man eksempelvis ser på de her private bosteder, som har sat priserne enormt meget op, uden at vi får mere for pengene, så er det da også klogt, at man så tager en snak om: Er det nu den rette måde at bruge pengene på til gavn for borgerne?
Og det synes jeg ikke det er.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-08:
Tak, men jeg er altså nødt til at gentage spørgsmålet: Altså anerkender ministeren, at der faktisk er tale om et politisk valg, når man vælger at lave en handicapaftale med den økonomi, som ligger i den aftale?
Altså, som ministeren selv siger, boomer den danske statskasse både på den korte og på den lange bane.
Dansk økonomi er sund.
Der er faktisk mulighed for at udvide velfærden og leve op til de forventninger, som borgerne med rette har, særlig borgere, som lever med særlige vilkår.
Nicolai Wammen (S), 2024-05-08:
Det er sådan, at vi i den her regering investerer massivt i vores velfærdssamfund, og det gør vi, fordi vi synes, det er det rigtige.
Det gør vi i forhold til vores ældre.
Det gør vi i forhold til børn.
Det gør vi i forhold til vores sundhedsvæsen.
Så jeg anerkender ikke, at den her regering skulle være mere optaget af at give skattelettelser end af at investere i velfærd.
Vi har en stærk økonomi, som gør, at vi har haft mulighed for, også når vi kigger frem, at investere yderligere minimum 32 mia. kr. i vores velfærdssamfund, samtidig med at vi også kan give skattelettelser til folk i arbejde, sådan at det bliver mere attraktivt at møde ind, hvilket bl.a. gør, at det er en økonomisk gevinst for medarbejderne i vores velfærdssamfund, som vi har så hårdt brug for.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-08:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Nu er det sådan med den handicapaftale, at jeg fuldt ud anerkender, at det altid er klogt at kigge på økonomien.
Det er sådan set ikke det, der er udfordringen her.
Udfordringen er jo den politiske prioritering, som desværre skinner igennem, også i handicapaftalen.
Alle aktører er jo enige om, at den her medfører forringelser for borgere med handicap.
Og det, der ligesom er i det her,
er jo ikke, at man ikke skal kigge på, om man kan gøre ting bedre, men at man har indgået en aftale, hvori der ligger en forpligtelse til at se på udgiftsnedsættelser på et tidspunkt, hvor borgere med handicap oplever, at de i forvejen ikke får det, de i virkeligheden har ret til som borgere med handicap, ifølge den lovgivning, vi har, og som allerede eksisterer.
Anerkender ministeren ikke, at der i virkeligheden er et politisk valg, som man har truffet her som regering, altså at det ikke er en nødvendighed, at man skal lave en økonomi omkring handicapaftalen, som den ser ud, men at man godt kunne vælge bedre velfærd og bedre forhold, også for borgere med handicap, uden at aftalen også skulle indebære de her forringelser som en del af pakken eller udgiftsnedsættelser som en del af pakken, men at man i virkeligheden træffer et valg, der handler om, at vi hellere vil give skattelettelser til virksomhedsarvinger, til de velhavende, i stedet for at lave en ordentlig velfærdsforbedring, også for de borgere, der har handicap, for netop at udligne noget af den ulighed, der er i, hvordan mennesker kan leve et godt liv?
Nicolai Wammen (S), 2024-05-08:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at regeringen prioriterer velfærd højt, og alene i 2024 har regeringen prioriteret ca. 2 mia. kr. ekstra til kommunal velfærd, og det er et betydeligt løft af de økonomiske rammer.
Det kommer oven i en årrække med økonomiaftaler.
I den tid, jeg har været finansminister, har det hvert år været sådan, at når der lykkeligvis kom flere ældre og børn, er pengene også fulgt med.
Og det er jo et udtryk for, at det her er noget, som vi i regeringen har meget stor opmærksomhed omkring: at vi sørger for, at der er gode tilbud til borgerne, både i forhold til det specialiserede område, men jo altså også i forhold til de andre velfærdstilbud, vi giver borgerne.
Så er det rigtigt, at der er blevet lavet en aftale hos socialministeren i regi af Sammen om handicap.
Det byder jeg velkommen.
Jeg synes, det er godt, at man kigger på den del.
Og noget af det, som jo har været en udfordring på det specialiserede område, er, at man ude på de private bosteder nogle steder har set, at priserne er gået gevaldigt i vejret, uden at kvaliteten er fulgt med.
Derfor må jeg også bare sige: Det, at man ser på økonomi her, eksempelvis i forhold til bostederne, synes jeg er fornuftigt.
Der er ingen grund til, at man skal betale langt højere priser for noget, hvor kvaliteten ikke svarer til det, man kræver.
Og derfor er det klogt, at vi kigger det her område igennem, med stor respekt for, at det er et område, hvor vi har et særligt ansvar for mennesker i en sårbar situation.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-08:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at regeringen kunne have undgået den situation, at vilkårene for borgere med handicap nu står til at blive forringet med handicapaftalen af 2. maj 2024, så der i stedet kan blive flere ressourcer til andre velfærdsområder, hvis ikke regeringen havde prioriteret at sænke skatten til velhavende danskere, men i stedet for samlet set havde prioriteret penge til velfærd?
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg er jo ikke overrasket over, at ordføreren og jeg stiller os lidt forskelligt på det her område, men jeg vil alligevel spørge ordføreren ind til det, der var min syvende pointe.
For det har undret mig meget, at man, selv hvis man synes, det her er en god idé, så virkelig synes, det er i orden at ændre vilkårene for nogle, der er i gang og har truffet nogle valg.
Hvis man f.eks. er studerende nu, går på, hvad der så må være andet år af sin bachelor, men har læst noget andet før det, og så skal starte på en kandidatuddannelse i 2025, er det så okay, at man ikke kommer til at have nok su til hele sin uddannelse?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Man kan jo sige, at det ikke er, fordi vi i Liberal Alliance har lavet ny politik på det seneste på su-området.
En afskaffelse af det sjette su-år har været vores politik længe, og det samme har det i forhold til at omlægge su'en til lån på kandidatuddannelserne.
Så hvis folk har været uvidende omkring det, imens de har stemt på Liberal Alliance, så kan de i hvert fald næste gang vide det med sikkerhed, for det er vores politik og har været det længe.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Det er bare altid kun, når det er skatteyderkroner, der går til dem med de lave indkomster, at der er nogle smalle steder hos Liberal Alliance.
Når skatteyderkroner bliver brugt til dem oppe i toppen af samfundet, er der aldrig nogen smalle steder.
Så er der det her med, at man står bag su'en.
Jamen altså, man vil også skære i kandidat-su'en,
siger man nu.
Hvis man er ung og studerende og ønsker et su-system, som er rimeligt, og hvor man ikke skal forgælde sig, så skal man jo bare ikke stemme på Liberal Alliance.
Så enkelt er det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Jeg synes jo ikke, at vi ikke giver en hjælpende hånd til de studerende med det system, vi egentlig allerede har indrettet.
Det havde vi altså ikke før i tiden.
Vi har i dag økonomisk støtte til de studerende i form af su, og det har de stadig væk.
De har stadig rigtig, rigtig gode vilkår, men jeg mener, at vi skal bruge vores ressourcer korrekt og mest hensigtsmæssigt, i forhold til at vi ikke skal tage mere fra skatteyderne, end hvad der er højst nødvendigt.
Kan vi skære i noget herindefra, synes jeg da, vi skal gøre det og så give nogle flere penge tilbage til skatteyderne.
Det er trods alt deres midler.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jamen det var jo en ærlig tale: Det er en af de bedre dage på kontoret, når man snupper 80.000 kr. fra nogle af de unge mennesker, der har mindst at leve for i forvejen i det her samfund.
Det er en af Liberal Alliances vigtigste uddannelsespolitiske mærkesager at gøre studerende fattigere, så de skal forgælde sig, hvis de bliver forsinket i deres uddannelse.
Men tak for ærligheden.
Det er ikke rimeligt over for skatteyderne, bliver der sagt, men det er sjovt, for jeg hører aldrig Liberal Alliance tale om, at det ikke er rimeligt over for skatteyderne, at vi bruger milliarder i statsstøtte til landbruget hvert år.
Men igen vil jeg sige tak for ærligheden.
Det er jo bare så tydeligt, hvem Liberal Alliance er sat i verden for at stå på side med.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg er ikke sikker på, at jeg mener, at su'en skal være højere.
Når jeg siger, at en su-reform ikke nødvendigvis er en, som for SF ville være billigere, er det jo, f.eks. fordi vi gerne vil have de forbedringer, som fru Karin Liltorp nævnte tidligere, altså forbedringerne af vilkårene for folk, der modtager handicaptillæg, så de ikke mister deres su, hvis de er inaktive i en periode.
Den slags forbedringer vil vi gerne have.
Forbedringer for unge på barsel er vi også meget interesseret i.
Jeg står ikke og foreslår en revolution med hensyn til su'ens niveau.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Tak, og tak for svaret.
Ordføreren nævner, at hun måske godt så, at su'en skulle være højere.
Vi har jo allerede i Danmark verdens højeste su.
Så når ordføreren siger, at hun godt kunne tænke sig, at su'en skulle være højere, bliver jeg simpelt hen nødt til at spørge ordføreren: Hvor meget højere mener ordføreren at vores su skal være?
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Langt hen ad vejen synes jeg der har været noget rigtig fint over, at su-systemet har været samlet i brede forlig, hvor vi har indgået kompromiser og vi på venstrefløjen ikke sådan har stået og foreslået radikale ændringer.
Men det er jo ikke, fordi vi ikke er villige til at diskutere.
Grunden til, at SF meget hurtigt ikke tog del i de her forhandlinger, var jo, at den konkrete forringelse af su'en ikke var til diskussion.
Det eneste, der var til diskussion, var, hvordan vi skulle bruge de her 380 mio. kr., som jeg så kan forstå at aftalepartierne ikke er blevet helt enige om endnu.
Men i SF var vi faktisk interesserede i at diskutere selve su-systemet, og det var der ikke åbent for debat for.
Hvis den debat ikke findes politisk, er det jo svært at tage den, og så kan jeg godt stå her og drømme, men det kommer vi jo ikke videre af.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-08:
Tak for det, og tak til SF's ordfører for talen.
Jeg kan jo forstå, at SF på ingen måde er tilfredse med det her lovforslag.
SF har så remset en masse grunde op, som vi kan være relativt uenige om.
Men jeg vil egentlig gerne spørge SF's ordfører, om SF slet ikke kan forestille sig et anderledes su-system end det, vi har i dag?
Kan det slet ikke indrettes anderledes, sådan at vi bruger ressourcerne langt bedre, end vi gør i dag?
Og hvis SF mener, at det kan indrettes anderledes, hvordan skulle det så se ud?
For os har det været vigtigt, at vi sikrer, at vi orienterer de studerende i god nok tid.
Det er jo bl.a. grunden til, at vi står her i dag og allerede nu førstebehandler lovforslaget om den nye su-aftale.
Vi vil rigtig gerne i aftalekredsen sende information ud til de nuværende studerende, så snart lovforslaget er blevet tredjebehandlet, om, at de her regler træder i kraft efter næste folketingsvalg, bl.a. for at de studerende har mulighed for at tilrettelægge deres økonomi, i forhold til at de måske vil stå i en situation, hvor de kommer til at mangle su.
Men samtidig har de jo mulighed for at tage et lån, hvis de eksempelvis mangler et halvt års su til deres kandidatuddannelse.