runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Tak for ordet, formand.
Ja, vi behandler nu et beslutningsforslag fra Enhedslisten, som går på afkortning af de lange skoledage, og det beslutningsforslag kommer Venstre til at stemme imod.
Det, som Enhedslisten lægger op til her i beslutningsforslaget, er så at fjerne nogle timer, og det, der kan bekymre mig ved det beslutningsforslag, er, hvilke timer det er, der pludselig forsvinder væk fra hverdagen i folkeskolen.
Det er jo sådan, at folkeskolereformen, som var en virkelig stor reform, tager tid, og det er måske noget af det, som vi politikere ikke har været gode nok at italesætte.
Det er klart, at når man beslutter sig for så stor en reform, skal man også anerkende, at alt ikke fungerer dagen efter ude i virkeligheden.
Det tager lang tid at få alle de forskellige gode værktøjer på plads, som også ligger i den her reformværktøjskasse.
Jeg må nu sige, at også de følgeforskningsprogrammer, som vi har sat i værk samtidig med, viser, at det går den rigtige vej.
Der kan være steder, hvor man stadig væk kan gøre det meget bedre eller endnu bedre, men jeg må sige, at også når jeg er rundt og besøge folkeskoler rundtomkring i landet, er der også rigtig mange gode eksempler på, hvor meget godt også den her reform har været med til at skabe.
Jeg kan sige til Enhedslistens ordfører, at jeg faktisk i den her uge også har afholdt møde med Dansk Idrætsforbund, som positivt kan fortælle om, hvordan man nu er ved netop at have fat i det med at få mere bevægelse med ind i undervisningsdagen, altså hvordan det positivt smitter af på elever, som måske ikke tidligere har haft muligheden for at bevæge sig, og hvordan det positivt også smitter af på bedre indlæring.
Det er nogle af de ting, som jeg faktisk synes er rigtig vigtigt der også er plads til i en skolehverdag.
Jeg kender det selv fra de tre drenge, jeg har, som jo nu er voksne, altså hvor svært de nogle gange havde ved at skulle sidde mere eller mindre stille i mange timer, og der ser jeg også en mulighed for, hvad angår den gruppe af børn, at de med den nye reform her har en mulighed for at komme ud og få brugt noget af krudtet indimellem og for den sags skyld også at få motion.
Så alt i alt er jeg stolt af reformen.
Jeg ved, at det kræver mange seje kampe – for den sags skyld også fra lærernes side – for at få den plads, men alt i alt synes jeg, reformen spiller på nogle gode tangenter og dermed også er med til at komponere en god melodi, forhåbentlig jo til stor glæde og gavn for de kære elever.
De Konservative stemmer også imod det her beslutningsforslag.
Det har jeg lovet at sige, da det kan være, deres ordfører ikke når tilbage i salen, inden debatten om beslutningsforslaget er afsluttet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-24:
Det har jeg lidt svært ved at svare på, men jeg vil gerne kigge nærmere på det, når ordføreren lægger det frem.
Jeg har svært ved at sige ja eller nej til det her fra talerstolen.
Det kommer også an på, hvilke resultater ministerens forsøg viser.
Jeg beklager, at jeg ikke kan komme nærmere ind på det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Det glæder mig, at vi ikke kan blive uenige om det.
Der er jo i dag en mulighed for at afkorte skoledagen ved at anvende folkeskolelovens § 16 b.
Nu hører jeg, at ministeren er ved at sætte forsøg i gang på det her område.
Vil Dansk Folkeparti medvirke til, at de forsøg også kan indeholde, at man, i modsætning til hvad der står i § 16 b, kan anvende midler, der opstår, ved at man reducerer undervisningstiden, til at forbedre lærernes forberedelsestid?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-24:
Det kan jeg jo ikke sige noget om her fra talerstolen, men Enhedslistens ordfører har fuldstændig ret i, at der skete en sammenblanding i forbindelse med folkeskolereformen.
Det, man skulle have gjort, var, at man skulle have ladet lærerne indgå en overenskomst med KL først.
Derefter skulle man have fundet ud af, hvad der virker i undervisningen, altså have fundet den relevante forskning frem, og så til sidst skulle man have lavet en folkeskolereform.
Det havde været en ordentlig måde at gøre det på.
Her har man gjort det omvendt.
Først vil man have en reform; man skal finde pengene ved at lade KL tryne lærerne, så man finder pengene der; derefter kobler man noget følgeforskning på folkeskolereformen, som er ét stort eksperiment; og om nogle år, i 2020, ved vi så, hvad der virker.
Så jeg kan godt forstå, ordføreren synes, det er en underlig måde at gøre det på.
Det synes jeg også selv.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Ordføreren sagde, at der var en vis sammenblanding af overenskomststof og lovgivningsstof.
Altså, det er der efter min bedste formening ikke, men problemet er jo, at man finansierede folkeskolereformen ved at lovgive om noget, der burde have været overenskomststof.
Derfor har man en udgift, der ligger 2-3 mia. kr. lavere, end den ville have været, hvis man havde bevaret lærernes forberedelsestid, og det bringer os jo i en meget vanskelig situation, hvis vi vil genetablere ordentlige vilkår for lærerne.
Hvis man ikke vil det her, er Dansk Folkeparti så indstillet på at finde de 2-3 mia. kr., det vil koste at genoprette lærernes overenskomst?
Jeg spørger ikke om, hvorvidt Dansk Folkeparti vil være med til at lovgive om lærernes vilkår – for at være meget tydelig – men om man vil være med til at skabe den økonomiske ramme, sådan at dem, der forhandler vilkårene, er i stand til at genoprette overenskomsten.
Annette Lind (S), 2017-03-24:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at spørgeren fra Enhedslisten blander æbler og pærer sammen.
Arbejdsmarkedets parter er jo dem, som tager hånd om, hvor mange timer en lærer skal f.eks. undervise.
Jeg kan godt se, at i det her beslutningsforslag er det sådan, at Enhedslisten vil give de færre penge at undervise for tilbage til lærernes forberedelse.
Men det er nu engang ikke os, der på den måde beslutter det.
Jeg er ikke sikker på, at KL vil være med til, at lærerne bare kommer til at undervise færre timer ved at tage dem fra eleverne.
Jeg synes, det er en høj pris at betale at tage den varierede undervisning fra folkeskolen.
Jeg vil gerne være med til at diskutere lærernes forhold.
Jeg snakker rigtig meget med Danmarks Lærerforening.
Det her er simpelt hen bare at blande tingene sammen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Det kunne være interessant at høre, hvordan ordføreren vil tilvejebringe de økonomiske midler til at give lærerne bedre forberedelsestid.
Problemet er jo, at de lange skoledage er finansieret med noget, der svarer til et milliardbeløb af lærernes arbejdstid.
Det var jo sådan, man tilvejebragte økonomien.
Skal det forstås sådan, at ordføreren, når man ikke vil forkorte de lange skoledage, på anden vis vil tilvejebringe det milliardbeløb, der skal til, for at lærerne kan få en forberedelsestid, der svarer til den, de havde før lovindgrebet med L 409?
Annette Lind (S), 2017-03-24:
Jeg synes, der er forskellige problematikker i det her.
Jeg er ikke tvivl om, at de rammer, vi har sat for den nye folkeskole, er rigtige.
Den varierede undervisning er den rigtige.
Med det her beslutningsforslag bliver den varierede undervisning nødvendigvis fjernet.
Det sker, hvis man f.eks. fjerner 5 timer om ugen derude.
Jeg synes klart, at vi skulle diskutere lærernes forhold.
Det er nu engang også noget, man skal gøre i den danske model.
Det er jo arbejdsmarkedets parter, der meget langt hen ad vejen skal diskutere de ting.
Jeg vil rigtig gerne være med til at diskutere forholdene og er jo i tæt kontakt med Danmarks Lærerforening.
Men det her handler altså om, at hvis man fjerner timer fra folkeskolen, er det den varierede undervisning.
Det tror jeg faktisk rigtig, rigtig meget på.
Jeg tror rigtig meget på, at bevægelse er godt for eleverne.
Det er en anderledes skoledag, der ikke bare er fagfaglig.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Der er efter min opfattelse mange problemer med folkeskolereformen.
Anerkender ordføreren ikke, at I har et kæmpemæssigt problem, når det store, store flertal af landets lærere mener, at man med reformen har skruet en skoledag sammen, som betyder, at det er næsten er umuligt for dem at få dagen til at hænge sammen, fordi man har finansieret de lange skoledage med en forringelse af deres forberedelsestid?
Anerkender ordføreren slet ikke, at der er et problem?
Skal vi bare tie det ihjel?
Går det så væk?
Annette Lind (S), 2017-03-24:
Tak for det.
Lad mig slå fast, at jeg synes, at det er meget, meget ærgerligt, at vi skal tale om skoledagens længde og være med til at skabe uro om det, og at vi ikke skal tale om den varierede undervisning – om indhold og trivsel i selve undervisningen.
Enhedslisten ønsker med det her beslutningsforslag at overlade beslutningen om skoledagens længde til den enkelte kommunalbestyrelse.
Og det er jo sådan, at da vi indførte de nye rammer for folkeskolen, ønskede en enig forligskreds, at vi skulle have en mere varieret undervisning.
Reducerer man skoledagen med 5 timer om ugen, ja, så fjerner man altså muligheden for den varierede undervisning; man fjerner bevægelse, faglig fordybelse og den åbne skole.
Jeg kan ikke forstå, at det er intentionen fra Enhedslisten, for det er jo netop sådan, at når man ikke kan fjerne de fagfaglige timer, kommer man til at stå tilbage med netop dansk og matematik og engelsk og naturfagene, og så er jeg altså sikker på, ja, jeg synes, at det kan være problematisk og meget ensformigt for rigtig mange elever at gå i skole.
Der var alt for mange elever, der, før de nye rammer for folkeskolen kom, ikke var i stand til at tage en ungdomsuddannelse, fordi de ikke kunne læse og skrive nok.
Derfor ønskede vi, at man skulle lave en ny og anderledes folkeskole, hvor det varierede, og hvor den understøttende undervisning fyldte rigtig meget.
Det vil vi gerne være med til at diskutere, og jeg tror faktisk også, at Enhedslisten gerne vil være med til at diskutere det her, men det gør vi altså ikke på den her måde ved bare at lave skoledagen kortere.
Jeg har også talt med Dansk Idrætsforbund og har tæt kontakt med Dansk Skoleidræt og mange andre aktører omkring folkeskolen, og de vil meget gerne være med til at snakke om den varierede undervisning i stedet for at tale om, om vi skal have en kortere dag.
Jeg er sikker på – jeg ved – at Enhedslisten er meget optaget af at lave en god folkeskole, og vi er jo helt enige i, at vi skal have en folkeskole som det bærende i vores samfund.
Samtidig er det jo altså i forligskredsen, at man laver beslutningerne, og med sådan et beslutningsforslag her kommer man faktisk ikke ret meget længere.
Det, man kommer til med det her, er at skabe uro igen – det, som KL og mange aktører faktisk beder os om at lade være med.
Så det her er en invitation til at komme med i forligskredsen og diskutere det der, for det er der, beslutningerne kan tages.
På baggrund af det kan vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Merete Riisager (LA), 2017-03-24:
Der har været en del uro om folkeskolen de senere år – også uro, som har været mere voldsom, end et brev er.
I det brev, som jeg har modtaget, står der bl.a., at en række organisationer er optaget af, at målsætningen i folkeskolereformen skal blive mødt, og at elementerne skal bringes i spil på en bedre måde i dag.
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg er derfor rigtig glad for at have modtaget det brev.
Og min forventning er, at det er omkring det – nemlig det faglige indhold i reformen og i folkeskolen – vi skal mødes for at skabe en bedre skoledag for børnene og ro helt ud i klasselokalet.
Annette Lind (S), 2017-03-24:
Den henvendelse, der er kommet fra aktørerne, er jo rettet direkte mod ministeren – rettet direkte mod ministeren, fordi det er ministeren, der skaber uro omkring folkeskolen.
Det er en væsentlig forskel i forhold til den debat, der ellers har været, om folkeskolen.
For nylig stod vi i salen og spurgte, hvad ministeren så ville gøre, og ministeren sagde i et svar, at man ikke agter at gøre noget særskilt for at skabe ro på folkeskoleområdet.
Fastholder ministeren, at hun ikke vil skabe ro og ikke vil lave noget særskilt for at skabe ro på området, set i lyset af at man faktisk har fået meget kritisk brev fra de her organisationer?
Henrik Dahl (LA), 2017-03-24:
Hr. Jakob Sølvhøj er jo så prisværdigt ærlig at erkende, at man kan stå med nogle afvejninger i mange situationer, og det gør jeg da sådan set også her.
Jeg er sådan set enig i det, som fru Anni Matthiesen sagde i forbindelse med et tilsvarende spørgsmål, men de fordele, et civilsamfund har ved at gennemgå hele den proces, hvor man skaber en skole, mener jeg simpelt hen er så store, at jeg synes, at det falder ud til den nuværende ordnings fordel.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Jeg synes ikke, det er nogen enkel problemstilling.
Det er jo dejligt, når alting er pærenemt og logisk.
Jeg synes, det er kompliceret, og jeg deler sådan set synspunktet om, at det kan være et problem, hvis en borgergruppe i det enkelte område i en kommune kan træffe beslutninger, der genererer ekstraudgifter for fællesskabet.
Jeg synes, det er en reel problemstilling.
Men hvorfor er det ikke et problem, hvis det er sådan, at forældre genererer ekstraudgifter for en kommune ved oprettelse af en friskole?
Jeg fornemmer ikke, at det er sådan, at ordføreren mener, at man skal lukke for den mulighed.
Jeg mener det heller ikke selv, men er det ikke den nøjagtig samme problemstilling, vi står over for?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-03-24:
Formålet med lovforslaget her er, som flere andre ordførere også har været inde på, at etablere et nyt forsknings- og analysecenter ved at sammenlægge SFI og KORA.
Da der er sammenfald i aktivitetsområderne og ekspertisen hos SFI og KORA, og da man ved en sammenlægning bedre kan planlægge og koordinere den samlede indsats inden for velfærdsområderne, giver det god mening at sammenlægge dem i et forsknings- og analysecenter.
Trine Torp (SF), 2017-03-24:
I SF vil vi rigtig gerne være med til at styrke og koordinere forskningsmiljøerne på det sociale og velfærdspolitiske område i Danmark.
Vi vil gerne have relevant praksisforskning og anvendelsesorienteret forskning og ja, gerne en praksisforskning, som sker sammen med de praktikere, som faktisk skal udvikle området.
Vi vil også gerne have forskning af høj kvalitet og med et internationalt udsyn.
Men vi vil også gerne have forskning, der er uafhængig og uvildig, og det er noget af det, vi lægger vægt på, og det er derfor også grunden til, at vi har nogle bekymringer i forhold til det lovforslag, der ligger.
For vi kan godt være lidt i tvivl om, hvori styrkelsen af forskningen egentlig ligger, og vi kan være bekymrede for, at der sker en risiko for en nedprioritering af den frie forskning på det sociale område, som er så vigtig, ikke bare for vidensgrundlaget her og nu, men også for den langsigtede udvikling af det sociale område.
I det hele taget er grundforskningen nærmest skrevet ud af den nye forskningsinstitution, idet der står, at forskning, der kun er motiveret af ny erkendelse, kun vil blive udført, hvis det har en konkret anvendelse.
Der vil jeg bare sige, at noget af det, der er kvaliteten ved den frie forskning, jo præcis også, som den radikale ordfører sagde, er, at den skaber viden, som vi ikke troede vi havde brug for.
Rigtig meget samfundsudvikling er, når vi ser på forskningen bredt, skabt af, at nogle har produceret viden, vi ikke vidste vi havde brug for.
Så ikke alene svækker det indsatsen på det sociale område lige nu og her, men det forhindrer måske også en udvikling af det sociale område på sigt.
Vi synes, der er lige lovlig meget fokus på, at forskningen skal have som formål at forbedre effektivitet, ressourceanvendelse og styring, og der er det, man må stille sig selv et grundlæggende spørgsmål: Er det et analyseinstitut, eller er det en forskningsinstitution, man vil have?
For det er for mig at se to forskellige ting.
Det er to ting, der hænger rigtig godt sammen, men det er to forskellige ting, og det skal også være sådan, som det er blevet nævnt af flere, at forskning ikke bare skal være politisk bestilt arbejde.
Vi vil have mindre politisk styret forskning, ikke mere.
Så er der hele spørgsmålet om, hvor det skal være placeret, og der tænker jeg, om ikke også vi kan drøfte i udvalgsbehandlingen, om det er muligt, at begge dele kommer til at høre under sektorforskningsinstitutionen.
Vi er altså derfor skeptiske over for lovforslaget, men vi vil gerne gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet for at se, om vi kan få ændret noget af det, der bekymrer os.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-24:
I Alternativet synes vi egentlig, at det her er en spareøvelse.
Derfor behøver det ikke være en dårlig øvelse.
Jeg synes egentlig, at ordføreren for DF siger det meget tydeligt: Det er effektivisering.
I min verden er det en spareøvelse, men derfor kan man jo godt forsøge at bibeholde kvaliteten i de to forskellige institutters arbejde.
Vi er glade for, at mere erfarne ordførere end jeg også synes, at det her er en ganske kompleks sag.
Vi har brugt lang tid på at drøfte det i Alternativet, og jeg har brugt lang tid på at drøfte det med vores forskningsordfører.
Vi er ikke klar til at stemme for sammenlægningen af SFI og KORA lige nu.
Vi er bekymrede for, om Børne- og Socialministeriet i virkeligheden er ved at miste sit eget forskningsorgan.
Det handler konkret om, at det nye forskningsinstitut ikke længere vil være underlagt sektorlovgivningen, som SFI er det.
Vi ser det sådan, at sektorlovgivningen giver større mulighed for at forske på eget initiativ.
Forskere kan tage initiativ til frie grundforskningsprojekter på det sociale område.
Det er ikke, fordi vi ikke mener, der er brug for masser af praksisnær forskning.
Det er ikke, fordi vi ikke er tilhængere af at skabe direkte anvendelig viden.
Men for os er den frie grundforskning en måde, hvorpå man kan sætte det lange lys på samfundets sociale område, og hvorpå man tør forske i spørgsmål, der måske først bliver besvaret om 10 år.
Vi har brug for at forske i den konkrete virkelighed, ja, men vi har også brug for at eksperimentere og forsøge at stille spørgsmål til fremtiden, som slet ikke er formuleret endnu.
Det betyder, at forskere skal have friheden og muligheden for at forfølge en undren, der måske kan løfte sløret for verden af i morgen.
Det er viden, vi skal bruge, når radikale politiske ideer om fremtiden skal debatteres og kvalificeres og blive til virkelighed.
Det er utrolig vigtigt for os i Alternativet, da vi skal have modet til at forestille os en radikalt anderledes fremtid, hvor menneskers liv og trivsel prioriteres højere, end det er tilfældet i dag.
Vi kalder det samfundets sociale bundlinje.
Derfor kan vi ikke stemme ja til det her forslag, før vi er helt overbevist om, at det ikke reducerer mulighederne for at lave fri grundforskning på det sociale område, også selv om vi anerkender, at der er et overlap mellem de to institutter, og at der er en besparelse at hente, og også selv om vi er enige i, at ministeriet på baggrund af høringssvarene har flyttet sig et stykke i spørgsmålet om bestyrelsessammensætning.
Vi tænker egentlig, at et af vores spørgsmål kunne være, om ikke man kunne lægge det her nye forskningsinstitut under sektorlovgivningen.
Vi vil arbejde videre med at bore i, om det her forslag opfylder intentionen, der er, nemlig at kvaliteten af forskningen i begge institutter bibeholdes.
Villum Christensen (LA), 2017-03-24:
Med lovforslaget, som vi har til behandling, sammenlægger vi, som det nu er fremgået, to forsknings- og analyseinstitutter, KORA og SFI, i Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, som det hedder.
Det er en lang titel.
KORA og SFI har i et vist omfang sammenfald i både aktiviteter og ekspertise.
Derfor giver det ganske god mening at samle disse kræfter i et fagligt uafhængigt fælles forsknings- og analysecenter, som kan bidrage til udviklingen af velfærdspolitikken og derigennem fremme kvalitetsudviklingen og en bedre ressourceanvendelse.
Vi har brug for højere kvalitet efter min opfattelse.
Det er ikke mere end et par dage siden, at Statsrevisorerne kritiserede Børne- og Socialministeriet for ikke at kunne præstere nogle relevante effektanalyser.
Vi bruger milliarder af kroner på det sociale område uden reelt at vide, om der er effekter af det.
Jeg tror på, at en samlet forskning på området kunne hjælpe med.
Vi er i hvert fald ikke gode nok til det i dag.
Som det allerede er blevet nævnt, er der ikke tale om, at vi nedlægger noget.
Vi samler tingene for at få et bedre fagligt miljø, i øvrigt akkurat ligesom vi har gjort med universiteterne igennem rigtig mange år.
Vi har samlet faglige miljøer for at få mere forskning for pengene.
At vi så også kan spare lidt administration, husleje og ledelse gør jo ikke sagen dårligere.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Som jeg sagde i mit første svar til spørgeren, kan spørgeren fra Enhedslisten se, at der er en forskel fra første år til andet år.
Som jeg læser lovforslaget, forventer man i første runde at kunne spare 5 mio. kr. og i de følgende år 10 mio. kr.
Pernille Skipper (EL), 2017-03-24:
Det hørte jeg godt ikke var det eneste formål, og derfor spørger jeg igen.
Det var også det, jeg spurgte om lige før.
Jeg håber, jeg får et svar, for det er sidste chance.
Er ordføreren så ikke bekymret for, at de udgifter, der er i forbindelse med fusionen, skal tages fra driften, hvilket betyder en neddrosling af forskningen i en årrække?
Faktum er, at det her vil betyde, at der er nogle konkrete besparelser på forskningen, der simpelt hen bliver mindre i nogle år, mens man har udgifter til omlægning.
Hvis det ikke var pengene, man gik efter først og fremmest, må det da bekymre Venstres ordfører rigtig, rigtig meget, at vi får dårligere forskning både inden for velfærd og den offentlige forvaltning i den her periode.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Det er klart, at lovforslaget her er en beslutning, der er taget i forbindelse med finansloven.
Det er rigtigt, at man opnår en besparelse ved at lave den her ændring.
Man opnår i det første år omkring 5 mio. kr. og derefter omkring 10 mio. kr. i besparelse.
Men det har ikke udelukkende været det, der har været formålet, fordi man faktisk tror på, at ved at de to enheder kommer tættere på hinanden, vil man i sidste ende også kunne få noget godt ud af det.
Pernille Skipper (EL), 2017-03-24:
Jeg studsede bare over, at ordføreren siger, at det her ikke er en spareøvelse.
Det er bare interessant.
Jeg troede sådan set, at man sagde meget ærligt, at det her er et spørgsmål om at spare nogle penge.
Hvis det ikke er en spareøvelse, kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om noget: Er ordføreren ikke bekymret for de omkostninger, der vil være ved fusionen?
Det koster jo penge, når offentlige institutioner skal omlægges.
Der er kontorer, der skal flyttes rundt og sådan noget.
De omkostninger er sat til at blive taget fra driften, dvs. fra forskningen.
Hvis øvelsen ikke er at spare penge, hvordan kan det så være, at man har valgt simpelt hen at drosle ned for forskningen i en årrække, mens omlægningen, fusionen, foregår?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Tak for det.
Som det også er blevet nævnt af foregående ordførere, betyder det her lovforslag, at SFI og KORA bliver sammenlagt.
På den her måde samler man viden og kan dermed måske være med til at bidrage til at udvikle velfærdspolitikken.
Indledningsvis vil jeg også sige, at Venstre støtter det her lovforslag.
Det gør vi, fordi vi mener, at forslaget vil være med til at kunne styrke forsknings- og analysearbejdet på velfærdsområdet.
Det vil styrke udviklingen på området.
Der vil måske også blive mulighed for at højne kvaliteten af arbejdet og øge effektiviteten, når vi, kan man sige, samler ressourcerne under samme tag.
Det mener vi i sidste ende kan komme både SFI og KORA til gode, men også private organisationer, offentlige aktører og borgerne.
Om den kritik, der har været af forslaget, vil jeg sige, at vi i Venstre har fuld tiltro til, at de kernefaglige aktiviteter ikke bliver svækket.
I Venstres optik er forslaget nemlig ikke en spareøvelse, men et spørgsmål om at samle ekspertisen og de her fælles ressourcer ét sted.
Sammenlægningen vil derfor hverken komme til at svække forskningen på socialområdet eller de andre velfærdsområder, som centeret jo beskæftiger sig med.
På den baggrund kan jeg sige, at vi støtter lovforslaget.