runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2017-09-07:
Jeg prøver lige igen.
80 mia. kr. koster det i produktionstab, i behandling, i pension og i sygedagpenge – 80 mia. kr. siger ministeren.
Er det en acceptabel udgift?
Ordføreren siger, at generelt har vi et godt arbejdsmiljø.
Der er 60.000 danskere, der kommer galt af sted hvert år, eller som får en erhvervssygdom.
2.000 danskere dør faktisk hvert eneste år af de her sygdomme og ulykker.
Hvis det generelt er godt for De Konservative, ved jeg ikke hvor vi skal hen.
En lillebitte investering i forebyggende arbejde kunne måske give et afkast og give overskud rent økonomisk, hvis vi gjorde det ordentligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg synes, at det er et skridt i den rigtige retning.
Vi ville da gerne have mere, men man kan vel sige, at det er 800 mio. kr. mere, end Socialdemokratiet har sat af til lignende tiltag i deres, jeg vil ikke kalde det finanslovsudspil, men i det udspil, der kom i går fra Socialdemokraterne; der kiggede vi længe efter lignende initiativer, som skulle hjælpe med at skabe kapital og hjælpe iværksættervirksomheder.
Thomas Jensen (S), 2017-09-07:
Jeg må sige, at jeg undrer mig over, at de borgerlige finanspolitiske ordførere glimrer ved at være meget dårligt klædt på.
Hvis man kan stå som konservativ ordfører og påstå, at man interesserer sig for og kerer sig om dansk erhvervsliv, og ikke engang vide, at det største parti i Folketinget rent faktisk har en visionær politik, som faktisk er langt bedre end den, som regeringen lægger frem, synes jeg ikke, at man passer sit arbejde som folketingsmedlem eller ordfører særlig godt.
Men okay, 800 mio. kr. er da også noget, men jeg tror nu ikke, forkælelsen af dansk erhvervsliv er så stor, og vi har også kunnet høre, at ledende virksomheder er ude at sige, at de ting, som man lægger frem, ikke er det, der vil give det boost til vækst og nye arbejdspladser, som man kunne ønske sig.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det er korrekt, at jeg ikke i løbet af i dag her, hvor man har annonceret et udspil sådan lige oven i finanslovsdebatten, har haft mange timer til rådighed til at læse Socialdemokratiets udspil igennem.
Det må man have mig undskyldt.
Jeg ved simpelt hen ikke, hvordan jeg skulle kunne nå det midt i en finanslovsdebat, hvor jeg har forsøgt at være med her i salen og høre på indlæg fra bl.a. Socialdemokratiet.
Men jeg har da forstået så meget, at i Socialdemokratiets udspil vil man bruge flere penge på velfærd, og så vil man annullere bl.a. sådan noget som vores lempelser af arveafgiften.
Man vil annullere nogle af vores skattelettelser og andre ting, som er godt for erhvervslivet.
Jeg glæder mig til at få det regnet igennem, men jeg vil godt sætte mine penge på, at Socialdemokratiets udspil nok ikke er bedre for erhvervslivet end det, vi har lagt frem.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Tusind tak.
Nu kan man høre Socialdemokratiet tordne imod regeringens vækst i det offentlige på 0,5 pct. og begynde at snakke ligesom i 2011 om vækst eller velfærd.
Jeg vil høre, om den konservative ordfører synes, det er en smule hyklerisk, når man tænker på, at dengang Socialdemokratiet havde magten, var væksten i det offentlige 0,2 pct. om året, altså væsentlig under, hvad det er planlagt at det skal være i 2018.
Så jeg vil bare høre, om den konservative ordfører muligvis synes, det var en anelse kækt.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jamen der er jo meget dobbeltmoral fra venstrefløjens side her, bl.a. i forhold til topskatten, som man selv lettede, dengang man havde magten, og nu er det pludselig helligbrøde overhovedet at tale om det.
Det undrer os jo lidt.
Men det bekræfter jo, kan man sige, at der er én vigtig kvalitet ved en venstreorienteret regering, som en borgerlig regering aldrig nogen sinde vil kunne få, og det er at have en ansvarlig opposition.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Man må også sige, at det jo er en markant forskel.
Altså, hvis man skal tale velfærd eller skattelettelser, må det nok nærmere være under det socialdemokratiske styre, hvor væksten i det offentlige var væsentlig lavere.
Det vil jeg høre om ordføreren kunne være enig med mig i.
Samtidig vil jeg høre, om ordføreren tror, at det er, fordi Socialdemokratiet ikke internt har kunnet blive enige om deres finanslovsudspil, at det først kommer umiddelbart inden finanslovsbehandlingen, eller om det er, fordi de vil give så kort tid som muligt til at forberede sig på det.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg ved det simpelt hen ikke, men jeg deler selvfølgelig den undren, som fru Louise Schack Elholm har.
Der er mange ting, som Socialdemokratiet selv har gennemført, som vel har været okay, dengang man selv gennemførte dem, men nu, når vi forsøger at få flertal for noget, vil man ikke være med.
Karin Gaardsted (S), 2017-09-07:
Mange tak for det.
Jeg vil gerne lige for god ordens skyld gøre ordføreren opmærksom på, at Socialdemokratiets vækstudspil ikke er fra i går eller i dag, men at det kom den 26. marts i år.
Så vil jeg for øvrigt også lige sige, at i vores udspil ligger der faktisk 3 mia. kr. om året til erhvervslivet, så jeg tror, vi slår det udspil, som er kommet fra regeringen.
Men mit spørgsmål går på, at finansdirektøren for Lundbeck, Anders Götzsche, har udtalt, at regeringens erhvervs- og iværksætterudspil er for uambitiøst, og så har han efterlyst et højere forskningsfradrag – helt op til 130 pct.
Det er det, han spørger efter, fordi han synes, at vi mangler forskning i Danmark, og derfor bør vi fremme det.
Er ordføreren på den baggrund enig i Socialdemokratiets forslag om, at et fradrag på 130 pct. vil skabe langt bedre rammevilkår for dansk erhvervsliv end det, der ligger i regeringens eget forslag?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg er enig i, at det sikkert vil være ret nemt at finde opbakning i erhvervslivet til at få et fradrag for forskning på 130 pct., men jeg er uenig i, at det vil være fornuftigt.
Altså, det er jo decideret statstilskud.
130 pct.s fradrag er statstilskud til forskning.
Og så vil man opleve, at der vil være virksomheder, som igangsætter forskning, alene fordi det giver dem tilskud, som er større end deres udgifter til at forske, og det er ikke sundt.
Det er ikke sundt, at man igangsætter aktiviteter ikke for at få et afkast til virksomheden, men for at kunne få et decideret statstilskud til det og få betalt mere end sine omkostninger.
Det vil være helt forkert efter min økonomiske opfattelse.
Karin Gaardsted (S), 2017-09-07:
Jeg synes faktisk, at ordføreren sætter erhvervslivet i et lidt dårligt lys ved at mistænke dem for at ville misbruge en sådan ordning, som jeg faktisk mener at vi kunne have rigtig stor glæde af i Danmark, for vi har brug for, at det danske erhvervsliv bliver ved med at udvikle sig, og at man finder på nye ideer, nye produkter, som vi kan sælge til udlandet.
Så det er jeg godt nok en lille smule skuffet over.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det gør intet som helst indtryk på mig, at en direktør for et forskningsselskab gerne vil have statstilskud til forskning,
Det gør det ikke.
Vi elsker erhvervslivet hos Konservative, vi holder rigtig meget af dem, men man skal også holde sig for øje, hvilke motiver folk kan have i sådan en situation som den her.
Jeg synes faktisk, det ville være at nedvurdere erhvervslivet og at tale dårligt om dem og at mistænke dem for at være ubegavede, hvis man antog, at de ikke ville udnytte et statstilskud til forskning til at igangsætte forskningsaktiviteter, som der ellers ikke vil være noget afkast af.
Det vil være decideret dumt af dem ikke at gøre det.
Christian Juhl (EL), 2017-09-07:
Jeg har forstået, at Konservative ikke vil fråse med statens penge, og det synes jeg er en god ting.
Ikke desto mindre fråser vi ufatteligt med statens penge hvert eneste år.
Alligevel skærer I ned på Arbejdstilsynet, sætter ikke penge af til forskning, sætter ikke penge af til oplysning på det forebyggende område, hvor vi kunne spare mennesker for smerter, spare statskassen for ufattelig store summer.
Hvorfor gør I ikke det?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Vi mener, at der generelt er et godt arbejdsmiljø i Danmark.
Selvfølgelig kan det altid blive bedre, det er der ingen tvivl om.
Der er selvfølgelig steder rundtomkring, hvor tingene ikke er i orden, og vores politik er, at vi skal slå hårdt ned de steder, hvor man bevidst overtræder reglerne og bevidst skaber et dårligt arbejdsmiljø.
Men vi skal også finde en balance, så virksomheder, som ikke bevidst overtræder reglerne, ikke bliver chikaneret med alt for mange kontrolbesøg.
Så det er vores opfattelse, at vi stadig væk kan have et effektivt arbejdstilsyn med de midler, som er afsat, og at samfundsafkastet ved at have flere midler til den aktivitet ikke ville være stort nok.
Astrid Krag (S), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg vil vende tilbage til noget, der tidsmæssigt ligger helt tilbage til lige efter ordførerens tale.
Min gode kollega hr. Morten Bødskov spurgte ind til velfærdsforliget i 2006, hvor der stod i aftaleteksten, at ændringerne i tilbagetrækningssystemet – altså det her med at gå senere på pension – ville sikre finansiering af det danske velfærdssamfund mange årtier frem og give plads til større udgifter til sundhed og pleje, når der blev flere ældre.
Det spurgte hr. Morten Bødskov så ind til, fordi regeringen jo kun afsætter knap det halve af, hvad der ifølge Finansministeriet skal til for at følge med det stigende antal ældre.
I 2025 vil der være 150.000 flere ældre over 70 år.
Men så var ordførerens svar på, hvorfor det ikke vil blive et problem at stå og mangle 12 mia. kr. til pleje og omsorg af de mange flere ældre, der vil være i fremtiden, at man da bare kunne gøre tingene lidt smartere i den offentlige sektor.
Det lyder jo meget godt, men det er ikke små beløb, som ordføreren og regeringen står og mangler.
Så jeg vil egentlig bare give ordføreren en mulighed for så at blive lidt konkret og fortælle, hvordan det så er, at det her ikke kommer til at kunne mærkes af de ældre.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Tak for det.
Det gjorde der altså ikke.
Der stod, at den ville lægge fundamentet for, at man også i fremtiden ville have råd til en velfærdsstat.
Og hvis ikke vi havde lavet den aftale, ville vi i dag stå og mangle penge til vores velfærdsstat.
Så den aftale har leveret.
Det er rigtigt, hvad der blev skrevet i den, og der er ikke tale om noget løftebrud.
Det kan godt være – for at svare på det andet – at man bliver nødt til at omprioritere.
Det er rigtigt, at der er nogle demografiske udviklinger både mellem land og by og i alder osv., som gør, at der er nogle områder af velfærdsstaten, som er nødt til at få flere ressourcer, mens man måske kan spare på andre områder.
Og det bliver man så nødt til at prioritere.
Men overordnet set bruger vi 1.100 mia. kr. i det offentlige budget om året, så der er råd til også at finde nogle penge til de ældre – uden at jeg er ekspert i ældrepleje og kan komme med meget konkrete løsninger.
Jeg ved simpelt hen ikke nok om det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-09-07:
Mange tak.
Der er jo nedsat en forfatningskommission, og man kan til dels sige, at det meget er lagt op til dem at finde ud af, om det er spor et eller spor to, som Grønland skal bevæge sig ned ad.
Jeg synes, det er vigtigt, at man får drøftet det her meget grundigt med befolkningen – ikke kun ved borgermøder, men også ved, at man tager ud og sikrer, at alle stemmer i den her sag bliver hørt.
Jeg har tidligere udtrykt min bekymring i forhold til Grønlands økonomi på den lange bane, men den vil i høj grad også gøre sig gældende, i forhold til hvor stor selvstændigheden er.
Jeg repræsenterer et parti, som arbejder hen imod selvstændighed, og det vil altid være det overordnede mål for os i Inuit Ataqatigiit, men jeg synes også, det er vigtigt at være troværdig over for vælgerne i forhold til at kunne sikre ordentlige folkeskoler, et ordentligt sundhedssystem og et ordentligt velfærdssystem i Grønland og sikre, at pengene er der til det.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg synes, det er ærgerligt at høre, at fru Aaja Chemnitz Larsen ikke er blevet inviteret ind til forsvarsforhandlingerne.
Nu er de jo ikke startet endnu, men jeg kunne forstå, at der ikke er nogen planer om det.
Det synes jeg er synd, for det ville være med til at forankre forsvaret bedre i Grønland, og jeg tror, vi kommer til at mangle den viden om grønlandske forhold, som vi kunne have fået med i den forbindelse.
Det bliver ikke det samme, når vi andre skal sidde og snakke om Grønland, som hvis vi havde haft et grønlandsk folketingsmedlem med ved bordet.
Det er jo svært at vide, om fru Aaja Chemnitz Larsen kunne komme med i et forlig.
IA er jo et relativt venstreorienteret parti, som har nogle pacifistiske rødder, og jeg tror, at der ville være nogle ret store kameler, man skulle sluge, i forhold til at man ikke ville kunne kræve af amerikanerne, at de skulle betale for deres baser deroppe og den slags ting.
Så jeg ved ikke, om man kunne enes.
Men jeg synes, det ville være fornuftigt at invitere IA ind til forhandlingerne.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-09-07:
Tak for kommentarerne.
Jeg er blevet kaldt lidt af hvert fra talerstolen – og jeg vil også sige Inatsisartut – og jeg vil sådan ikke gå ind i den der diskussion om det politiske.
Men som ordføreren sikkert også har bemærket, er jeg som ordfører meget optaget af at være konstruktiv, være pragmatisk, være løsningsorienteret, og det er sådan set også den samme indstilling, som vi vil gå ind til forhandlingerne med.
Jeg synes, det giver enormt god mening, når det handler om forsvaret og Grønland – det handler jo selvfølgelig også om forsvaret af Danmark – at man så går konstruktivt til værks og har en dialog om tingene.
Det, vi gør helt konkret, er jo, at vi tager fat i ordførerne, bl.a. også ordføreren for Det Konservative Folkeparti, for at give input.
Vi så gerne, at der var flere grønlændere i forsvaret i Grønland, og vi så gerne, at der var en forsvarsuddannelse i Grønland, og at man kiggede på, at de grønlændere, som gerne vil aftjene en værnepligt, havde en bedre mulighed for det.
Så det er jo sådan noget af det, vi er optaget af.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det er jo mål, som Det Konservative Folkeparti fuldstændig deler.
Vi vil også rigtig gerne have, at der er flere grønlændere, som gør tjeneste i det danske forsvar.
Forsvaret er jo måske den vigtigste institution i rigsfællesskabet for Grønland, den, der fylder mest, tror jeg, også sådan mandskabsmæssigt, og selvfølgelig er der nogle grønlændere der.
Da jeg talte med Siriuspatruljen, fremhævede de de, tror jeg, tre grønlændere, som havde gjort tjeneste i Sirius.
Det svarede faktisk sådan nogenlunde til størrelsen på den grønlandske befolkning i forhold til den danske befolkning, som jo er 100 gange større.
Men vi kunne stadig væk godt tænke os, at flere grønlændere kom ind og aftjente.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-09-07:
Befolkningen i Grønland er faktisk, tror jeg, hundred tusind gange mindre, end den er i Danmark, så det sætter jo tingene en lille smule i perspektiv.
Men jeg synes sådan set, når man kigger på politiet i Grønland, som jo også er en dansk institution i det grønlandske samfund, at man har været rigtig gode til at uddanne grønlandske politibetjente, og man har lavet en grønlandsk politiskole i Grønland.
Det har man rigtig gode erfaringer med.
Når man kommer ud som grønlandsk politibetjent og møder en grønlandsk familie, kan snakke grønlandsk og kender kulturen, så er det en kæmpestor fordel.
På samme måde tænker jeg også at det gør sig gældende på forsvarsområdet.
Marcus Knuth (V), 2017-09-07:
Mange tak.
Først og fremmest tak til ordføreren for den fine tale.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg er en stor tilhænger af et styrket rigsfællesskab.
Derfor var jeg også glad for ordførerens syn på et øget samarbejde på områder såsom justits, som ordføreren jo siger netop er et område, hvor regeringen nu øger indsatsen, og det tror jeg også er meget tiltrængt.
På den ene side har vi jo en forskellighed mellem Grønland og Danmark.
Jeg er godt klar over, at ordføreren er fortaler for en grønlandsk selvstændighed, men samtidig er der jo også områder, hvor vi har en stor lighed og et meget tæt fællesskab.
Derfor var jeg glad for at høre fru Aaja Chemnitz Larsens tanker om bl.a. et øget samarbejde inden for forsvaret.
Derfor ville jeg være glad for at høre ordførerens syn på det, der er det samme spørgsmål, som hr. Rasmus Jarlov stillede før: Deler ordføreren synspunktet om et øget samarbejde med øget grønlandsk tilstedeværelse i det danske forsvar?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-09-07:
Det tror jeg også den største del af befolkningen er enig i.
Vi har gennem rigtig, rigtig mange år blandt befolkningen, men også blandt politikerne efterlyst større deltagelse af vores unge i den danske Arktisk Kommando i Grønland, både hvad angår uddannelse, men også hvad angår deltagelse aktivt i beredskabet, også inden for redning både til lands og til søs.
Vi har i år i forbindelse med katastrofen i Nordgrønland erfaret, at det grønlandske samfund har et meget stærkt sammenhold og netværk, der sikrer, at vi står ved hinanden, når det virkelig gælder, men her har vi også vist, hvor vigtigt det er, at indsatsen skal styrkes for at sikre, at den uddannelsesmæssige baggrund er i orden, således at vi kan yde endnu hurtigere hjælp, men også en bedre hjælp til borgernes gavn.
Marcus Knuth (V), 2017-09-07:
Mange tak.
Jeg er meget enig i de synspunkter, både fordi et af de områder, hvor Danmark yder en særdeles stor indsats, netop er med forsvaret, og det er et af de områder, hvor vi kan blive rigtig gode til at samarbejde.
En hjørnesten i det samarbejde er selvfølgelig et fælles sprog, og føler ordføreren, at man skulle gøre mere for at fremme det danske sprog i bl.a. de grønlandske uddannelsesinstitutioner, hvor man jo i mine øjne desværre har prøvet at spole det danske sprog lidt tilbage?
Det er noget, som jeg frygter kan være skadeligt for et fremtidigt samarbejde.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-09-07:
Vi har ikke færre undervisningstimer i dansk i skolerne, end vi havde tidligere.
Vi har flere undervisningstimer i engelsk nu, end vi havde før.
Så vores sprogkrav til hinanden har også ændret sig med tiden.
Men dansk er vores andetsprog, og engelsk er vores tredjesprog, og sådan er det, indtil andet er bestemt.
Hvis de grønlandske unge på et tidligere tidspunkt end i dag ser, at deres uddannelsesbehov ligger mere i Danmark eller på en dansk institution, tror jeg helt sikkert også at deres indsats for at lære dansk vil være meget større, end den er i dag.
Så jeg tror, at en tidligere indsats for at vælge uddannelsesretning er vejen frem mod at styrke hinandens sproglige kundskaber, men ikke mindst også udpegelse af uddannelsesretning.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak, og tak til ministeren for hans gennemgang.
Jeg ville simpelt hen have været for høflig til at kommentere på det manglende fremmøde blandt blå bloks repræsentanter i Folketinget, men nu har finansministeren jo selv taget hul på det, og jeg synes da nok, man må konstatere, at med det beskedne fremmøde, der har været i dag, tvivler man egentlig på, hvor stor opbakningen faktisk er internt i regeringens rækker til regeringens egen politik.
Nå, nok om det.
Og når Annette Hansen stiller det glimrende spørgsmål, om det så betyder, at der bliver mindre til velfærd, så burde det entydigt klingende svar fra en ærlig finansminister selvfølgelig have været: Ja.
Men ministeren svarer forkert, og dermed står vi i den fuldstændig samme situation, som vi har været i hele tiden om den der fiktive HK'er, der altså ikke findes, men som man med sine beregninger har forsøgt at tegne et billede af fik mest ud af skattereformen og mere end direktøren.
Hvorfor kan finansministeren og regeringen dog ikke bare sige sandheden, som den er?
Hvis man prioriterer at give skattelettelser, er der knap så meget tilbage til den velfærd, som vi alle sammen har sikret, ved at det råderum er til stede.
Christian Juhl (EL), 2017-09-07:
Det tør jeg godt sige min mening om.
Jeg synes, det er dumt at udflytte arbejdspladser og ikke overholde sine aftaler og så lave en aftale, der er dårligere end den, der var før.
Det er at snyde grønlænderne.
Det sidste spørgsmål, jeg har, er, om den grundlov – der er mange grønlændere, der gerne vil være selvstændige – som I er gået i gang med at diskutere, er en grundlov, som kan bruges i et selvstændigt Grønland, eller om det er en grundlov, som tager udgangspunkt i, at rigsfællesskabet også i fremtiden er en del af Grønlands virkelighed.
Astrid Krag (S), 2017-09-07:
Men det er jo lige præcis derfor, det er så bekymrende, når regeringen slår ud med hånden og siger: Det kan da godt være, Finansministeriet peger på, at der skal 25 mia. kr. til, hvis vi vil holde niveauet for det stigende antal ældre i fremtiden, bevare en værdighed i ældreplejen, sikre, at de ældre kan komme op af sengen om morgenen, og sikre, at de en gang imellem kan komme på gaden, når de ikke selv kan mere, osv.
Det gør ikke noget, at vi mangler 12 mia. kr., siger regeringen, for man kan bare gøre det smartere.
Og det gør det bare meget, meget bekymrende.
Så jeg vil gerne give ordføreren en chance til, for ellers er det her altså luftkasteller og vindfrikadeller.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Mange tak for en chance til.
Men jeg tror ikke på, at vi skal være politikere på den måde, at al viden om, hvordan man skal gøre ude på det enkelte plejehjem, skal kunne finde vej til mit hoved.
Det er der simpelt hen ikke plads til, og jeg er ikke begavet eller klog nok til, at jeg kan stå og fortælle folk, hvordan de skal gøre derude.
Som finansordfører er man nødt til først og fremmest at styre efter nogle rammer derude, og så er det op til kommunerne lokalt at finde løsninger til det.
Hvis jeg kom med løsninger her, synes jeg nærmest, det ville være useriøst.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-09-07:
Tak for det.
I de senere år har der jo været nogle meget store besparelser på vores beredskab, både i det kommunale beredskab og i det statslige beredskab.
Det vil jo helt konkret sige, at der er færre ressourcer at sætte ind, når hjælpen er nødvendig, altså eksempelvis når der er voldsomt vejr, eller hvis det forfærdelige skulle ske, at vi blev ramt af et terrorangreb.
Sidst vi blev det, var der tydeligvis behov for beredskabet.
Der stod ikke lige noget om redningsberedskabet.
Og jeg ved, at ordføreren tidligere har ment, at det har været skidt med de her besparelser, og han har været bekymret for robustheden i vores beredskab.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra den konservative ordfører – en af regeringspartiernes ordførere: Er det sådan, at de her 2,5 mia. kr. ikke bare er tiltænkt politiet og militæret, men at det også er tanken, der skal afsættes penge til vores redningsberedskab?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Men jeg vil gerne sige, at jeg er rigtig glad for Enhedslistens interesse for det her område, for det er et forsømt område.
Og jeg er rigtig glad for, at Enhedslisten og Konservative også her kan finde fælles fodslag på et af Forsvarsudvalgets områder.
Jeg stod selv ude på det sydlige Amager her i vinter, da vandet var sådan 5 cm eller noget i den stil fra at skylle over dæmningen derude, og hvis det var sket, havde der været tusindvis af husstande, som havde været under vand, fordi de ligger under havets overflade bag dæmningen.
Det var meget alvorligt.
Det er jeg fuldstændig enig med Enhedslisten i, og det håber jeg at vi kan stå sammen om.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-09-07:
Tak for det.
Vi har jo tidligere samarbejdet, Konservative og Enhedslisten, om at modgå nogle af de besparelser, der har været lavet, og som ærlig talt har været ting, der er sket på bonede gulve i Finansministeriet og ikke har haft udgangspunkt i sådan en beredskabsfaglig vurdering.
Og jeg må sige, at jeg er meget bekymret – både over det voldsommere vejr og over den situation, at vi jo kan blive ramt af terror.
Og nok så meget politi og nok så meget militær kan aldrig nogen sinde sikre os et hundrede procent imod, at det forfærdelige skulle ske, og så har vi behov for nogle, der hjælper os.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre fra den konservative ordfører: Er det Det Konservative Folkepartis politik, at der bør tilføres flere ressourcer til vores beredskab?
For så ville det jo være en klar melding, man kunne komme med her i dag.