runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Jeg må sige, at man i Folketinget ser overraskende friske ud, og det er godt at vide, at stemningen ikke er slut endnu.
Der er sket noget ret vigtigt, siden vi havde førstebehandlingen af det her beslutningsforslag.
EU's linje er blevet afklaret, og den er klar, og den bakker op.
Og det handler faktisk om at give de mennesker, der arbejder for dem, nogle rettigheder at stå på, give dem rettigheden til at kunne blive anerkendt som lønarbejdere, så arbejdsgiverne ikke kan snyde sig uden om feriepenge, barsel, pension, et ansvar ved ulykker, og jeg kunne fortsætte.
Arbejdsgiverne skal ikke kunne fralægge sig ansvaret ved at sige, at deres ansatte er selvstændige eller partnere, og det, at så mange Voltarbejdere er taget herind fra deres arbejde, gør et dybt indtryk på mig, og det er ikke mindst, fordi jeg ved, hvor meget der er på spil for flere af dem.
For de er ikke mere partnere og ansatte, end at der var en, der blev fyret, fordi han faktisk begyndte at organisere sine kollegaer, og flere af dem troede faktisk på Volts fortælling om at blive partnere, men når de ser på brugen af algoritmen, når de ser på, hvilke løn- og ansættelsesforhold der tilbydes, så står det fuldstændig klart, at det er et scam, som bl.a. Volt har gang i, og de beder os om at rette op på loven.
Så selv om der sikkert er flere partier, som om lidt stemmer imod, så vil jeg gerne tage de ansattes budskab med herind i Folketingssalen og sende et klart signal, altså at lad os nu komme i arbejdstøjet; lad os stille os på de ansattes side og ikke på de grådige arbejdsgiveres side, og det haster.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-30:
Det er jo faktisk sådan, at vi har været i gang med den her proces i månedsvis, og det der med at sige, at tingene er blevet hastet igennem, passer ikke.
Vi har været til et hav af dialogmøder, også med Danske Handicaporganisationer, og det gælder for den sags skyld også med Sammen om Handicap.
Allerede igen i morgen mødes vi med Sammen om Handicap i dialog for at tage fat på det, der er så vigtigt, nemlig at få gjort det bedre for de handicappede.
Jeg forstår stadig væk ikke, hvorfor SF egentlig ikke tager et ansvar og er med til at forhandle i stedet for bare at stå udenfor og råbe op.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Der er ingen tvivl om, at det har været rigtig svært efterfølgende, at vi ikke var en del af aftalen.
Det har gjort ondt i maven på mig i lang tid, og det kommer det nok til at gøre i et længere stykke tid.
Men igen bliver jeg nødt til at sige, at vi blev vist døren.
Jeg bliver også nødt til at sige, at den skovsnegl, der er landet, er alt for stor og klam til, at vi kan være en del af det.
Så vi tager ansvar for mennesker med handicap – det er faktisk det, vi gør.
Når vi lytter til alle handicaporganisationerne, advarer de både imod rammeaftale og lovforslaget om magtanvendelse.
Det gælder Institut for Menneskerettigheder, Ældre Sagen, De Anbragtes Vilkår osv. osv.
Jeg gætter på, at fru Anni Matthiesen også selv har læst høringssvarene; de er alvorlige, og de er tydelige, og de er klare.
Der tager vi et ansvar i forhold til også at sige fra på deres vegne.
Man skal jo ikke bare sige ja til alting.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-30:
Tak for det.
Noget af det, som irriterer mig rigtig meget i den her sag, er, at SF ikke har taget det ansvar på sig og så er blevet i lokalet, for alle de ting, som SF's ordfører står og påpeger på talerstolen nu, er de ting, som vi skal til at arbejde med.
Så hvorfor ikke blive i lokalet i stedet for og så være med til at tage det ansvar og få rettet op på de ting, som ikke fungerer i dag?
Jeg vil egentlig bare spørge SF om noget: Mener SF, at alt er i den skønneste orden, som det er i dag, og hvorfor vil SF så ikke være med til at gøre det bedre for de handicappede?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Måske ville fru Anni Matthiesen bedre kunne have forstået det, hvis hun havde deltaget i demonstrationen, der var for mennesker med handicap, for der blev det sagt meget tydeligt og klart, hvorfor de sagde fra over for lige præcis rammeaftalen og lovforslaget.
Vi har været med til ét møde med Sammen om Handicap, og der blev det bare sagt, at det her med magtanvendelse, som det ligger nu, ikke var blevet drøftet.
Det blev sagt ved bordet.
Så man skal prøve at lade være med at tage Sammen om Handicap til indtægt for noget, som reelt ikke er sket.
Lotte Rod (RV), 2024-05-30:
Men alt det, som var de største kritikpunkter, har vi fået pillet ud.
Og jeg synes selv, at det var ekstremt ærgerligt, at SF forlod forhandlingerne, for jeg tror, at hvis SF var blevet der, kunne vi i fællesskab have pillet endnu mere ud.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Jeg har svært ved at forstå argumentationen med, at man vil have mere pædagogik og mindre magt, og så er man med i et lovforslag, der udvider mulighederne for magtanvendelse på over 20 forskellige områder.
Jeg forstår simpelt hen ikke den logik.
Jeg forstår ikke den vej ind i det.
Må jeg også minde fru Lotte Rod om, at noget af det, der faktisk skete med Sammen om Handicap, var, at Danske Handicaporganisationer sagde fra og sagde nej til både aftalen om magtanvendelse og rammeaftalen.
Så nu har man lavet en anden konstruktion, for at de kan være rådgivende, og det synes jeg da er superfint.
Men man skal bare huske, at det er en samlet handicapverden og mange organisationer, der siger nej tak til det her forslag – Ældre Sagen, kroniske syge, De Anbragtes Vilkår, Institut for Menneskerettigheder advarer kraftigt imod det her.
Det har vi valgt at lytte til.
Lotte Rod (RV), 2024-05-30:
Radikale Venstre og SF er jo helt enige her.
Vi vil begge to
have mere pædagogik og mindre magt.
Det er vi helt enige om, men vi har valgt to forskellige veje ind i det her.
SF har valgt at stå uden for Sammen om Handicap, og vi har valgt at gå med.
Hvis alle partier havde gjort ligesom SF, havde der slet ikke været noget Sammen om Handicap.
Og jeg har det sådan, at selv om jeg er imod, at der kommer mere magt, synes jeg heller ikke, det fungerer godt, som det har været indtil nu.
Altså, der er alt for mange steder, hvor der bliver brugt for meget magt allerede i dag, og derfor vil vi bruge de radikale stemmer inde i Sammen om Handicap til i det hele taget at gøre op med forråelsen ved at lave en specialeplan og sørge for, at folk får det rigtige tilbud, og ved at få flere uddannede pædagoger.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Det skete, efter vi havde fortalt, hvad vi havde brug for måtte ændre sig, bl.a. i forhold til det her lovforslag om magtanvendelse, hvor vi insisterede på, at vi blev nødt til at arbejde mere grundigt med nogle af de her punkter.
Og så blev vi faktisk bedt om at gå.
Så nej, jeg tror ikke, fru Lotte Rod har ret i, at vi kunne have ændret noget som helst.
Det, der kunne have været ændret, var noget af det, SF var med til, inden vi blev vist døren.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-30:
Jeg har glædet mig til at tage ordet, ikke mindst fordi jeg på Danmarksdemokraternes vegne gerne vil takke SF for et fortrinligt samarbejde i forbindelse med det her lovforslag, L 188.
Noget af det, jeg gerne vil sætte fokus på, handler jo lige præcis om, hvorfor det er, at processen har været, som den har været.
Så man har kunnet gøre, hvad man ville, og bare haste tingene igennem, også selv om alle de handicappede kunne risikere at ende under bussen.
Det er jo det, der er sandheden.
Så er der kommet et skifte.
Regeringen har lige pludselig ikke et flertal, og lige pludselig bliver det attraktivt at hive alle mulige partier ind i et forhandlingsrum og så lige pludselig sige: Hvis det er, at I skal være med i Sammen om Handicap og en handicapaftale, så skal I da også lige æde den der skovsnegl, som handler om magtanvendelser.
Er det ikke rigtigt, at det er det, der er på færde?
Maria Durhuus (S), 2024-05-30:
Jeg mener jo egentlig, ordføreren lige nu karakteriserer, hvorfor den her debat går galt, med en ekstremt devaluerende holdning til andres faglighed i forhold til sin egen pædagogik.
Så derfor synes jeg jo egentlig, vi skal starte med at sige, at det kunne være, at man ikke skulle kalde medarbejderes indberetning, medarbejderes oplevelser, skrifter og vurderinger i grupper og snakke inden for f.eks. det psykiatriske specialområde for en ikke valid faglighed, og det er jeg jo selvfølgelig ked af at ordføreren lige nu står og fortæller at det ikke er.
Men der må vi jo så nok bare sige, at ordføreren og jeg ikke bliver enige.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Nu handler det her i virkeligheden ikke om en faglighed mod en anden faglighed.
Jeg prøver at angribe det her lovforslag ud fra en langt mere vidensbaseret tilgang, i stedet for at jeg siger, at jeg har hørt om det og det eksempel, at jeg selv har oplevet det og det, og at nogle har fortalt mig det og det.
Hvorfor er man ikke lige så grundig med det her?
Hvor er der en viden?
Hvor er evidensen i det?
Maria Durhuus (S), 2024-05-30:
Jeg kommer aldrig til at mene, at det er anekdotisk, og jeg mener ikke, at det, når jeg står heroppe på talerstolen, er sådan, at ordføreren skal anerkende min faglighed, og at jeg skal anerkende ordførerens faglighed, og så kan vi jo blive ved.
Men jeg mener ikke, det er anekdotisk, når vi har lyttet til medarbejderne, eller når vi i flere og flere år har hørt om, at tingene derude bare ikke virker, at bureaukratiet er blevet rigtig, rigtig stort, og at tingene egentlig ikke bliver brugt til noget.
Vi afkrydser et skema, og har vi anvendt det?
Ja, det har vi, men vi snakker jo ikke om substans, og vi snakker jo ikke om faglighed i det.
Så jeg ved ikke, hvad det er for nogle fakta eller statistikker, og jeg mener jo faktisk, efter at have været i feltet som praktiker i mere end 20 år, at vi måske også har lagt lidt for meget vægt på, hvilke statistikker der har eksisteret.
For vi må jo nok også erkende, at når vi har indsamlet rigtig mange statistikker, så har det været for at bruge de tal til noget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Tak for det.
Der er jo som sådan ikke nogen, der kan være særlig uenige i det, ordføreren fortæller om med de historier.
Jeg kunne fortælle lige så mange anekdoter og historier fra mit arbejdsliv, hvor vi har brugt pædagogik frem for magt, og i øvrigt har man i forhold til det sidste eksempel allerede muligheden inden for de gældende regler.
Jeg vil gerne spørge fru Maria Durhuus, om hun har kendskab til, hvilke fakta, hvilken viden og hvilken evidens vi har for at udvide det, eller om det bare er anekdotisk vi på den her måde udvider med magtanvendelsesreglerne.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Det kan jeg jo kun være utrolig enig i, og jeg er i virkeligheden enormt trist over, at man bare vælger at lukke øjne og ører for alle de advarsler, der er kommet, fra rigtig mange kvalificerede organisationer og eksperter osv.
Det har jo også gjort, at os, der står uden for aftalen, faktisk har sendt en klage til Præsidiet i forhold til den her meget, meget dårlige måde at behandle lovforslaget på.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-30:
Ja, det er jo fuldstændig korrekt.
Det har været en totalt forceret proces.
Hvis nu ministeren rent faktisk havde indkaldt Folketingets partier til en ordentlig og redelig forhandling, hvor man kunne snakke sig ind på hinanden og tale sammen, så er jeg helt sikker på, at man havde stået i en helt anden situation i Folketinget her i dag, i en situation, hvor der var flere, der ville trykke på de grønne knapper frem for de røde knapper.
Jeg må indrømme, at jeg står fuldstændig af over for, at man kører sådan en proces igennem med stor risiko for, at det går ud over nogle rigtige mennesker derude, der har brug for hjælp, nemlig mennesker med handicap.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Det er lige præcis rigtigt.
Vi har haft samråd på samråd, og ministeren insisterede på at sige: Jeg har selv møder i forbindelse med Sammen om Handicap og så også med regeringspartiernes ordførere.
Så lige pludselig bliver vi spurgt: Kan I lige stemme for den her aftale, både rammeaftalen og det om magtanvendelse?
Og vi skal lige have svar i morgen aften.
Det starter vi med at få at vide.
Både lovforslaget om magtanvendelse og rammeaftalen omfatter så mange forskellige punkter, som vi bliver nødt til at være grundige med af respekt for hele området, for det betyder rigtig meget for os, og det gør det givetvis også for Danmarksdemokraterne.
Det ved jeg at det gør.
Så det her har været en rigtig, rigtig ubehagelig proces.
Den har været enormt forceret, og man kan sige, at en ting er, at man er politisk uenig, og at man siger, at så er det sådan, det er, men det værste er, at der ikke er kvalitet i Folketingets arbejde med den her lovbehandling.
Det ønsker vi at gøre, ved at vi også laver en specialeplanlægning, hvor vi sikrer specialiserede tilbud, der passer til borgeren, og hvor det ikke handler om at samle borgerne i et tilbud med forskellige målgrupper.
Det er en af vores løsninger på det.
Det skal afgrænses til de eksempler og nøjagtig til de situationer, hvor der er behov for at skærme nogle borgere.
Camilla Fabricius (S), 2024-05-30:
Ordføreren for SF taler udenom.
Hvordan ønsker SF at være med til at beskytte sårbare og udsatte borgere i fællesskabet?
Maria Durhuus (S), 2024-05-30:
Jeg har et spørgsmål til ordførerens første del af talen, da jeg ikke kan gå ind i det rent processuelle om, hvordan forløbet har været.
Jeg hæfter mig rigtig meget ved bl.a. nogle af de kommentarer, ordføreren har været ude med under behandlingen af det her ovre i ministeriet og også her fra Folketings talerstol, hvor magt bliver sådan sat op som noget, der bare skal øges, og som noget, ingen rigtig ønsker at have mere af.
Jeg har også siddet til samtale med mange frustrerede pædagoger, der ønsker en mulighed for at tage en joint væk fra en ung, der sidder i haven, når man ikke kan nå en fælles forståelse.
Jeg har også hørt, at nogle synes, det er meget frustrerende, at man ikke for en kort stund må tage mobiltelefonen fra en ung, der sælger sig selv og skader sig selv på nettet, nemlig indtil man har en behandlingsalliance som en del af en faglighed.
Hvorfor er det, at ordføreren bliver ved med at mene, at det er mangel på faglighed?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Tak for det.
Årsagen til, at jeg går på talerstolen ved den her andenbehandling i dag, er faktisk ret alvorlig.
Det er et meget omfattende lovforslag omkring yderligere anvendelse af magt over for borgere, der bor på bosteder, over for mennesker med handicap, psykiske lidelser og over for ældre med demens og unge anbragte.
Det udvider på en lang række områder mulighederne for at bruge fysisk magt; nu kan man gøre det også ved grænseoverskridende og konfliktskabende adfærd.
Man kan yderligere gøre brug af videokig, og man kan også inddrage unge menneskers mobiltelefoner.
På mange måder udvider det her en lang række muligheder for netop at bruge magt.
Problemet med det her lovforslag er, at det er et lovforslag, der i hu hej og hast er smidt ind i Folketinget.
Man har ikke haft en ordentlig inddragende proces med de relevante organisationer og med de borgere, det vedrører.
Det er et skred, i forhold til hvad vi har gjort tidligere, når det har gjaldt magtanvendelse.
Faktisk har bevægelsen gået den anden vej, hvor vi har sagt: mindre magt, mere pædagogik.
Og det er sket i en grundig proces, hvor man inddrager organisationer, hvor man inddrager de politiske partier, hvor man mere dybtgående undersøger, hvad problemets karakter er, og undersøger, hvor det er vigtigt at lave nogle ændringer.
Det er noget af det, der er det helt store problem ved det her lovforslag.
Det var en del af en pakke, altså en del af en handicaprammeaftale.
Men det har ikke kun noget at gøre med, at lovforslaget i sin sammensætning i dag er dybt bekymrende.
Det har også noget at gøre med den proces, som det her lovforslag har været igennem.
I fremsættelsestalen skriver ministeren selv, at det ikke har været muligt at fremsætte lovforslaget tidligere, fordi det er et meget stort og komplekst, tror jeg ordlyden er, lovforslag.
Ja tak, kunne jeg så sige og tænke: Kunne det ikke være rart, hvis vi også havde en grundig proces omkring det i Folketinget?
For det vigtigste arbejde er jo sådan set det, der bliver gjort i Folketinget, efter at man har lavet en aftale omkring det.
Men sådan har det ikke været – det har været en presset proces.
En del af dem har en substantiel, vigtig karakter, der simpelt hen ændrer lovforslaget i sin helhed og i sine delelementer, hvilket betyder, at de elementer faktisk hverken har været i en ordentlig høringsproces og heller ikke har haft en ordentlig behandling her i Folketingssalen ved førstebehandlingen.
Vi har oplevet overskridelser i forhold til svar fra ministeren.
Vi har oplevet at blive afvist i forhold til at kunne få teknisk bistand til ændringsforslag.
På mange måder har det virkelig været en proces, hvor vi har siddet den ene aften efter den anden for at skulle følge med i det, der blev skrevet ovre i ministeriet, fordi tingene var så forcerede, men også utrolig forsinkede.
Og jeg er med på, at det kan være svært for ministeriet og dets medarbejdere at følge med, men det er også tilfældet for os andre, der arbejder i Folketinget, herunder udvalgssekretærerne, som har været på utrolig stort overarbejde.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-30:
Der er jeg fuldstændig enig i Socialdemokratiets ambition på det her område.
I Alternativet mener vi egentlig bare, at det kan gøres på andre måder.
Vi er tilhængere af den dialog, der har været mellem Københavns Kommune og Gladsaxe Kommune i forhold til at bygge en letbaneforbindelse fra Gladsaxe over Tingbjerg og videre ind i København.
Thomas Monberg (S), 2024-05-30:
Jamen igen bliver jeg en lille smule forvirret, for der kan jo også køre busser over den her bro, og der kan være alle mulige andre former for infrastruktur.
Så vil ordføreren ikke anerkende, at det er et rigtig godt tiltag, at man kan komme ind i det her område fra mere end én side, og at vi åbner det op for omverdenen?
Er det ikke positivt nu, når ordføreren står og siger de her ting?
For det er i hvert fald noget, der er tungtvejende for Socialdemokratiet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-30:
Tak til ordføreren fra Socialdemokratiet for et godt spørgsmål.
Det er sådan set sådan, at Alternativet på Christiansborg har samme holdning som Alternativet i borgerrepræsentationen.
Jeg tror, at det, jeg siger nu, generelt afspejler en stor del af holdningen i borgerrepræsentationen i Københavns Kommune, nemlig at man synes, at vejforbindelsen er rigtig skør, men at man er glad for, at man ikke skal rive boliger ned.
Så man har fundet et kompromis med regeringen, men der er generelt, både i Alternativet og i de andre partier i borgerrepræsentationen, stor forvirring omkring, at det skal være en vejforbindelse, og at det eksempelvis ikke kunne være en letbaneforbindelse, som ikke skulle gå igennem Vestvolden.
Så det, jeg siger, er sådan set i forlængelse af det, Alternativet har sagt hele vejen igennem.
Lad os finde andre alternativer til en vejforbindelse.
Thomas Monberg (S), 2024-05-30:
Tak for Alternativets tilkendegivelse af, hvad jeres holdning er.
Det forvirrer mig en smule, at Alternativet på Christiansborg vil begrænse Alternativet i borgerrepræsentationen.
Hvordan kan det være, at Alternativet har en anden holdning i Folketinget til det her forslag, end de har i borgerrepræsentationen?
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
Tak for det, og tak for talen.
Der er noget, jeg undrer mig over i det, som ordføreren siger, og det er jo, at alle undersøgelser inden for de sidste år viser, at magtanvendelsen er steget, samtidig med at vi har set flere ubehagelige, dårlige og voldelige episoder på bostederne.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor løsningen så er mere magtanvendelse.
Når vi har set, at magtanvendelsen i forhold til demens er steget, og at antallet af de her episoder, som ingen rigtig bryder sig om, også er steget, hvordan kan løsningen så være mere magtanvendelse?
Det giver ikke nogen mening for Enhedslisten.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Jeg er i øvrigt selv uddannet pædagog, og jeg har selv stået på bosteder og været ude i magtanvendelser.
Så jeg kender faktisk området særdeles godt på mange forskellige fronter.
Det her handler ikke kun om de få eksempler, som fru Maria Durhuus nævner.
Vi er som sådan ikke imod, at man må fjerne narkotika og alkohol.
Det står også i vores politiske bemærkninger.
Det kan man med fordel gå ind og læse.
Vi er sådan set heller ikke imod, at man afgrænset får mulighed for at inddrage mobiltelefonen, men kun når det sker uafgrænset.
Det er lige præcis det samme, jeg mener med konfliktskabende og grænseoverskridende adfærd.
Når det er uafgrænset, åbner vi for magten så vidt og bredt, at der ikke er nogen rammer for, hvordan og hvornår man egentlig må tage den i brug.
Det synes jeg ikke er særlig godt for fagligheden og særlig ikke for de her menneskers ve og vel.
Det siger jeg også ud fra min egen faglighed.
Maria Durhuus (S), 2024-05-30:
Vi deler erfaringer inden for området, også ude fra praksis.
Men nu skal vi ikke dvæle ved vores forskellige cv'er.
Jeg hæfter mig så igen ved, at vi nu bringer mobiltelefonen i spil.
hvad nu, hvis det er nødvendigt med 10 timer?
Det må være en faglig vurdering.
Så er ordførerens bemærkninger her ikke også et udtryk for manglende tillid til det faglige personale, der rent faktisk står derude?
Der er jo også dygtige personaler derude.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Jeg skal lige prøve at hjælpe de socialdemokratiske ører på vej.
Alternativt til det, som spørgeren siger, handler det måske også om, at den her borger er fejlplaceret.
Hvorfor placerer man en borger, der har det på den her måde, sammen med nogle andre borgere, der har det på en anden måde?
Det er altså også noget af det, der hører med til historierne rundtomkring, hvis man lytter til de mange pædagoger, der arbejder ude på bostederne, og i øvrigt også lederne, altså at man fejlplacerer borgerne.
Hvorfor ender de med at blive konfliktskabende og urolige?
Handler det om, at der ikke er personale nok?
Handler det om, at personalet ikke er uddannet nok?
Handler det om, at borgerne er blevet puttet ind et sted, hvor de faktisk ikke trives?
Camilla Fabricius (S), 2024-05-30:
På et bosted er der en ung mand, som er blevet optaget af diverse elektroniske dingenoter, mobiltelefoner, iPads og andre ting.
Han går ind til alle de andre beboere, tager deres ting og slår, hvis ikke han kan få lov til at få dem.
Alle de andre beboere er bange, de tør ikke komme ud i fællesrummet, og de tør i det hele taget ikke være på bostedet.
Ordføreren har lige klargjort, at SF på ingen måde ønsker at gå ind i det her, men vi har stadig væk ikke fået svar på, hvordan SF ønsker at tage højde for fællesskabet og for alle de udsatte og sårbare, som trænger til, at der bliver mulighed for at skærme dem.
Hvor sætter SF ind i forhold til fællesskabet?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-30:
Nu blev vi jo bedt om at tage hjem – jo, det gjorde vi.
Jeg ved ikke, om ordføreren sad inde i det lokale, jeg sad i, men det var det, der skete.
Vi havde godt set os selv i en aftale.
Problemet er bare, at hvis man ikke gør det grundigt, og hvis man ikke gør det godt nok, kan vi ikke være med bare for at være med.
Når man vil gøre det, som man har gang i lige nu med at lægge mere vægt på kommunens økonomi frem for borgerens reelle behov, så skaber man de her situationer, der er meget konfliktskabende mellem borgere, fordi man blander grupperne.
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-30:
Tak for det.
Jeg synes egentlig ikke rigtig, ordføreren svarede på mit spørgsmål.
Hvor vil SF konkret gå ind og beskytte fællesskabet på eksempelvis et bosted?
Så bliver der snakket meget om en aftale, som ordførerens parti valgte at udtræde af og ikke være med videre i, men det er jo lige netop der, hvor vi går ind og peger på, at en specialeplan skal gå ind og kortlægge, hvilke beboersammensætninger vi skal have rundtomkring osv.
Så jeg synes egentlig, det er meget, meget ærgerligt, at SF har valgt at forlade den her aftale, når den egentlig kommer med rigtig mange svar, som skal gøre livet bedre for mennesker med handicap.