runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Hvis vi taler statistik, er det jo, fordi der ikke er de samme muligheder.
Der er jo stadig væk et løngab i Danmark, som jeg da selvfølgelig synes er problematisk.
Det synes jeg som socialdemokrat, og det synes jeg da også som kvinde.
At kvinder i Danmark ikke tjener lige så meget som mænd, er da selvfølgelig et problem.
Det vil jeg altid synes er et problem.
Hvis jeg kigger ned i pensionsstatistikkerne, sparer danske kvinder mindre op til pension, end mænd gør.
Det er da et problem, for det kan jo være, at det ægteskab ikke holder, at man bliver skilt, og så kan det da godt være, man har haft en rigtig fin forståelse af en arbejdsdeling igennem 20 år.
Der er da nogle kvinder, der har prøvet at stå tilbage efter sådan en skilsmisse og sige, at okay, den overenskomst, den kontrakt og den måde at indrette sig på, man havde, var god i 20 år, men så smuttede han så med en yngre model og hele pensionsopsparingen.
Helt ærligt, det er da ikke fedt, og jeg er da optaget af, at både mænd og kvinder, når man går ind i sit livs efterår, har en pensionsopsparing qua sin arbejdsmarkedstilknytning.
Så har vi haft det problem, at der er nogle kvinder, der har arbejdet på deltid, og som har ønsket at gå op på fuld tid, men som ikke har fået lov.
Det er bl.a. nogle af vores offentligt ansatte kvinder på social- og sundhedsområdet, som faktisk har ønsket at arbejde mere, men så har de været ansat i en kommune, der har sagt, at de kun kan få 32 timer, og det har vi forsøgt at tage livtag med.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-06:
Ingen af de problemstillinger, statsministeren nævner, vil der egentlig blive gjort op med, og altså, der er ikke nogen, der forklarer de redskaber, der bliver brugt, og som jeg nævnte før.
Men i forhold til det med pensionen synes jeg da at det er dejlige nye stemmer, der kommer fra Socialdemokratiet.
For vi har i Liberal Alliance sammen med Enhedslisten og SF fremsat et beslutningsforslag om, at vi politisk ikke skal undtage pensionerne ved skilsmisse.
Det har Socialdemokratiet ikke villet sige ja til.
Jeg synes, der kan være mange grunde til at indrette sig særligt i et ægteskab, og der kan også være grunde til at undtage pensionen fra fællesejet, men det skal jo være op til borgerne selv og til ægtefællerne selv.
Her har politikerne så valgt at sige, at man skal dele det hele, men ikke pensionen.
Skal vi tage det her som et udtryk for, at Socialdemokratiet måske ændrer holdning og siger, at det ikke giver mening, at vi politisk er gået ind her og har sagt: Vi har her en standardmodel, men vi modificerer den lige en lillebitte smule?
Det håber jeg da.
Der er ikke blevet stemt om det i salen endnu, og hvis I har en høring om det snart, ville det være dejligt.
Jeg håber, vi kan tage det her som et udtryk for, at Socialdemokratiet er mere åbne for at slette den her fuldstændig ulogiske ordning, der er der nu.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Men jeg synes, pensionsspørgsmålet er helt og aldeles relevant, ligesom lønspørgsmålet i øvrigt er det.
Jeg tror, det er vigtigt at sige: Vi er på mange måder et ligestillet samfund, og vi er i hvert fald et af de mest ligestillede samfund i verden, men det er jo så også i konkurrence med nogle lande, som ikke engang er begyndt at overveje ligestilling mellem mænd og kvinder.
Derfor skal vi jo hele tiden turde at se på, hvor vi kan tage de næste skridt.
Der betyder arbejdsmarkedet, herunder løn og pension, rigtig meget, men det er der så mange andre ting, der også gør.
Så der er masser at gøre på ligestillingsfronten endnu.
Mona Juul (KF), 2025-05-06:
I 2021 annoncerede den socialdemokratiske regering, at man ville gøre det muligt at tage statsborgerskab fra kriminelle bandemedlemmer.
Her 4 år efter vil jeg gerne spørge statsministeren: Hvor mange kriminelle bandemedlemmer har mistet deres danske statsborgerskab?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg har ikke den slags tal direkte med, men det er rigtigt; vi har arbejdet for at få taget statsborgerskabet fra folk.
Vi er så også blevet underkendt af domstolene i nogle tilfælde, bl.a. i forhold til syrienskrigere, og det vil jeg gerne sige at jeg begræder, fordi for mig er det danske statsborgerskab det ypperste.
Det er så fornemt at opnå indfødsret i Danmark, at når man så forbryder sig mod vores regler og vores værdier, synes jeg ikke, man skal have statsborgerskabet.
Her er vi så snublende nær diskussionen omkring konventionerne.
En af de konventioner, jeg selv synes er mest problematisk, er faktisk statsborgerskabskonventionen, for den hindrer os i at tage statsborgerskabet fra folk, der ikke vil Danmark, og som forbryder sig mod vores regler.
I den bedste af alle verdener, synes jeg faktisk, skulle vi kunne gøre statsborgerskab betinget, så det er noget, man har på prøve, og hvis man så ikke overholder de regler, der er, så skal man også kunne få det frataget igen.
Det er det, jeg arbejder på.
Så jeg tror ikke, vi er uenige i substansen, men det konkrete tal ved jeg simpelt hen ikke hvad er.
Mona Juul (KF), 2025-05-06:
Jeg kan oplyse, at det konkrete tal er nul.
Der er nul bandekriminelle, der har fået frataget deres statsborgerskab under statsministerens ledelse.
Det er, som statsministeren siger, muligvis på grund af konventioner, som jo bl.a. ikke er konventioner, der er i England, Frankrig osv.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at tiden er kommet til at tage et seriøst opgør med de konventioner og netop statsborgerretskonventionen, så det bliver muligt at udvise kriminelle bandemedlemmer.
Vil statsministeren tage det skridt, eller vil hun fortsætte som hidtil, så kriminelle bandemedlemmer kan beholde deres danske pas?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg er i gang med på europæisk plan, fordi det er det, jeg vurderer er det bedste, at få opbakning til et opgør med nogle af de her konventioner, for en dansk enegang, som anbefales nu, hvor vi bare melder os ud af konventioner på et tidspunkt, hvor andre er i gang med at underminere hele det internationale verdenssamfund, synes jeg er en potentielt farlig vej at gå.
Derfor synes jeg, man skal stå ved de internationale regler, der er, for en verden uden regler vil erodere; den vil forsvinde for øjnene af os.
Så jeg synes, at vi skal få ændret indholdet af konventionerne.
Det gælder bl.a. på statsborgerskabsområdet, men det gælder også Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols virke, altså fortolkningen bl.a. af nogle af menneskerettighederne, som beskytter de forkerte og dermed i virkeligheden afholder os, men også mange andre europæiske lande, fra at træffe de beslutninger, der er de rigtige på vegne af vores egne lande.
Så jeg vil egentlig tro, at vi er meget enige på det her område, og jeg vil også gerne anerkende det arbejde, der blev igangsat af hr. Søren Pape Poulsen som justitsminister, og som vi har tilladt os at følge op på, fordi vi har været enige om det her hele vejen, men jeg mener, tiden er til at få ændret nogle af de her konventioner, bl.a. på statsborgerskabsområdet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-06:
Jamen det var da en glædelig nyhed.
At vi som familier skulle være undertrykte, er ord, som statsministeren selv har lagt i min mund, så det må stå for egen regning.
Men at vi begrænser familiens frie valg, er politikker, som bliver målt på forskel på mænd og kvinder, så at statsministeren her står og siger, at det egentlig ikke er et problem, at der er gennemsnitlig forskel på mænd og kvinder, gør så, at vi har en masse initiativer, som vi kan droppe, fordi det åbenbart ikke er et problem.
Vi har måltal for kønssammensætninger i virksomheder og bestyrelser.
Vi har øremærket barsel til familier, så at vi kan have det mere ens imellem kønnene.
Det giver jo ikke rigtig nogen mening, hvis man reelt mener, at familierne skal være frie, og at vi skal have et samfund, hvor der er mindre styring fra politikernes side.
Jeg synes også, det er dejligt, at vi er forskellige.
Vi er også forskellige som kvinder og som mænd.
Så der er jo en masse dejlige måder, man kan udfolde sig på i Danmark.
Så hvorfor er det, at man vælger at begrænse familierne ved at lave øremærket barsel?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-06:
Nu er forskellen på statsministeren og mig jo, at vi i Dansk Folkeparti stemmer nej til den her stigning i pensionsalderen, og statsministeren hæver pensionsalderen.
Så spørger jeg bare, om statsministeren vil oplyse, hvornår hun har ret til at trække sig tilbage og få sin politikerpension udbetalt.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Fordi jeg er på den gamle ordning, er det fra det 60. år, og jeg vil tro, det samme gælder for hr. Morten Messerschmidt, uden at vide det helt bestemt.
Men jeg har ikke nogen som helst planer om at benytte mig af den mulighed.
Det synes jeg er den rigtige vej at gå, og kan vi gøre mere der, så vil det være fint.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at vi har en folkepensionsalder i Danmark, som afspejler, at vi lever længere og derfor også skal arbejde længere.
Det har jeg også tænkt mig selv at gøre og bidrage.
Men lige så optaget jeg er af det, og lige så vigtigt det er, lige så vigtigt er det, at der er nogle ordentlige vilkår for dem, der ikke kan blive ved med at arbejde.
Derfor undrer det mig til stadighed, at Dansk Folkeparti var med til at forringe efterlønnen, og derfor er det godt, at der så senere kom en socialdemokratisk regering, der kunne rydde op i det og få indført Arnepensionen.
Jeg vil sige tak for de positive ord til en indledning.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg har valgt hele vejen igennem at bakke op om Israels ret til at forsvare sig mod Hamas og andre terrorbevægelser.
Den krig, der er i Mellemøsten, er startet på grund af et terrorangreb fra Hamas.
Det er Hamas, der angreb Israel, ikke omvendt.
Det har jeg valgt at bakke op om.
Jeg må også sige, at de udtalelser, der kom fra Israel og Netanyahu i går, er dybt bekymrende.
Jeg er selv, og det er regeringen også, fortaler for en tostatsløsning, og dermed anerkender vi jo, at der selvfølgelig skal være en palæstinensisk stat, hvor man kan leve i fred og frihed, men jeg er lige så optaget af, at der selvfølgelig også i fremtiden skal være en et Israel og et Israel, der lever i sikkerhed.
Det kan ikke lade sig gøre, så længe Hamas er der.
Så palæstinenserne bliver nødt til at få sagt farvel til de terrororganisationer og gøre klart, at de ikke har plads i Gaza eller på Vestbredden eller i det hele taget i en palæstinensisk fremtid.
Men ordene fra Netanyahu og fra Israel går
synes jeg og vi er dybt bekymrende.
Det vil jeg gerne have lov til at sige.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-06:
Det glæder mig dog, men jeg synes ikke, jeg hører sådan en entydig fordømmelse fra statsministeren.
143 ud af FN's 193 medlemslande anerkender allerede Palæstina som selvstændig stat, heriblandt Sverige og Norge.
Den danske regering har valgt ikke at stemme for det senest her i salen for nylig.
Spanien har indført våbenembargo over for Israel, FN anklager Israel for at indføre apartheid over for palæstinenserne, og Frankrig kalder Netanyahus offensiv for brud på humanitær lov.
Det bør være tydeligt for enhver på nuværende tidspunkt – hvis ikke tidligere – at Netanyahu ikke ønsker at bekæmpe terror; han vil erobre nyt land.
Derfor spørger jeg igen: Vil regeringen med Mette Frederiksen i spidsen handle på det her folkemord, vi ser lige nu i Gaza?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Det, jeg synes er udfordringen med en ensidig anerkendelse af Palæstina som stat, er: Hvad så med Israel?
Hvad så med den israelske befolknings sikkerhed?
Lige nu er der terrorbevægelser i de palæstinensiske områder.
Det er jo indiskutabelt.
Det er jo derfor, der er en krig.
Hamas angreb Israel, og jeg håber ikke, der er nogen i det her Folketing, der hverken direkte eller indirekte bakker op om terrororganisationerne.
De skal væk.
Derfor er jeg fortaler for, og derfor er vi fortalere for en tostatsløsning.
Det, der så er vores udfordring i dag, er, at mange ledende kræfter i de palæstinensiske områder ikke vil have en tostatsløsning, fordi der stadig væk er for mange palæstinensere, der ikke anerkender Israels ret til at eksistere.
Vores problem er så oveni, at vi har en regering lige nu i Israel, der ikke anerkender, at der skal være to stater.
Jeg har ingen forståelse, vil jeg gerne sige, for, at man blokerer for, at der kan komme humanitær hjælp ind i Gaza – ingen .
Det synes jeg er forkert.
Den civilbefolkningen er prøvet nok i forvejen.
Jeg får lejlighed til at mødes med FN's generalsekretær i morgen, og der vil jeg selvfølgelig tage det her op, for Israel skal stoppe med det, der er sat i gang bl.a. i går.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-06:
Men det glæder mig at høre, at statsministeren også tager det, som vi hører fra Netanyahu, alvorligt.
Det sidste og tredje spørgsmål kommer vanen tro ude fra Christiansborg, og den her gang kommer det fra en af de nye danskere, der deltog i den årlige statsborgerskabsdag.
Hun kalder sig selv den unge østjyde, og spørgsmålet lyder således: Kære statsminister, jeg har knoklet hele livet for mit land, min familie og mig selv.
Jeg er i gang med uddannelse.
Jeg arbejder og er engageret i lokalsamfundet.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Nu ved jeg jo ikke, hvad der ligger i spørgsmålet, men jeg står fuldstændig på mål for, at vi har meget, meget stramme krav til at opnå dansk statsborgerskab.
Det har vi af flere grunde.
Vi har det, fordi der er for mange, der er kommet hertil og begår kriminalitet – alt for mange.
Den kriminalitet er ødelæggende for vores frie og åbne samfund.
Det er den, fordi når folk begynder at blive bange for at være i deres lokalsamfund eller for at tage toget sent om aftenen, så ødelægger man noget af det allerallervigtigste i Danmark.
Så det er den ene årsag.
Den anden årsag er, at det ikke er ligegyldigt, hvor mange der kommer hertil.
Antallet betyder noget.
Det er jo næsten umuligt for mig at forholde mig til en helt konkret situation, men det er jo ikke sådan, at man ikke kan opnå dansk statsborgerskab, hvis man har en anden etnisk baggrund.
Man skal bare leve op til de regler og de kriterier, der er, og så i øvrigt lade være med at gøre nogle andre ting samtidig.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-06:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om situationen i ATP.
Da vi snakkede sammen sidst, konstaterede vi jo – og statsministeren nikkede – at milliarderne fossede ud af ATP, og at bonusserne drev ned ad vinduerne.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om statsministeren har tænkt sig at reagere på det her.
Altså, vil man lave en reform af ATP, som viser, at man har tillid til, at danskerne godt kan varetage deres egen pension?
Og igen vil jeg sige, at nu snakker vi ikke om dem, der modtager ATP, og vi snakker ikke om de mennesker, der kun har deres folkepension og ATP; vi snakker f.eks. om unge mennesker, som er på vej ind på arbejdsmarkedet, og folk som os, som har en god arbejdsmarkedspension.
Hvad er det, der ligger i, at regeringen ikke har tillid til, at vi godt kan varetage vores egen pension?
Har man tænkt sig at rykke på det her?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Altså, det er beskæftigelsesministeren, der bedst kan svare på de konkrete spørgsmål omkring ATP.
Vi havde en diskussion sidst om nogle af de problemer, der har været med investeringer, og det mener jeg at man skal tage meget alvorligt.
Men vi er altså uenige på spørgsmålet om, om det er en god idé, at der er et pensionssystem, og det tror jeg mere er en ideologisk uenighed.
Der er stadig væk en del danske lønmodtagere, der primært har deres ATP og deres folkepension, og hvis de ikke har ATP'en, er det et meget, meget skrøbeligt økonomisk grundlag.
Jeg er ikke så glad for den der sådan signalering af, at det er forkert, at der er en obligatorisk pensionsopsparing, samtidig med at man har sin folkepension, for det er altså noget, der er vedtaget her i et demokrati.
Men i forhold til det helt konkrete spørgsmål omkring ATP vil jeg altså henvise til beskæftigelsesministeren – det tror jeg også at jeg sagde sidste gang.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-06:
Det er jo så svaret til danskerne: Regeringen har ikke tænkt sig at lave om på den tvang, der ligger i den nuværende ATP-ordning.
Og man siger til danskerne: Vi ved godt, at ATP smider jeres milliarder ud ad vinduet, men vi mener stadig væk, at ATP er bedre til at varetage jeres penge, end I selv er.
Det får mig til at tænke på den mistillid, som jeg synes det er, at man mener, at andre er bedre til at varetage folk penge, end de selv er.
Er det også det, der ligger til grund for den logik, som ligger bag den tvungne feriepengeordning?
For der siger staten jo på samme måde: Vi tager en del af jeres penge, og så giver vi jer dem, når I skal til at holde ferie.
Og igen vil jeg sige, at det her jo ikke handler om, om folk skal have ret til ferie, og det handler heller ikke om, om de skal have ret til løn under ferie.
Det handler om, hvem der skal beholde de her penge, indtil de skal bruges.
Er det bedst, at staten beholder folks penge, eller er det bedst, at de selv beholder deres penge, indtil de vil bruge dem?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-06:
Jeg vil indlede med noget måske lidt utraditionelt; jeg vil nemlig gerne rose statsministeren.
Jeg vil gerne rose statsministeren for hendes utrættelige kamp for Ukraine og for Ukraines ukrænkelige ret til at være en fri og selvstændig stat over for en hensynsløs og militært overlegen nabo.
Jeg vil også gerne rose statsministeren for at træde i karakter som en tydelig og samlende leder i Europa, på et tidspunkt hvor vi mærker aggressioner fra Trumps USA, der med magt og trusler sår tvivl om Grønlands sikkerhed og fremtid.
Men der er ingen roser uden torne.
I går gjorde Israels premierminister, Netanyahu, det klart, at han vil erobre og overtage Gaza permanent.
Han vil tvangsforflytte hele den tilbageværende udmattede og udhungrede palæstinensiske befolkning fra Gaza.
Hvornår fordømmer statsministeren det folkemord, der foregår i realtid lige for øjnene af os alle sammen?
Hvor bliver sanktionerne af?
Hvor bliver det danske boykot af?
Hvorfor samarbejder Danmark stadig væk med en formodet krigsforbrydere som Netanyahu?
Mit spørgsmål til statsministeren er derfor: Hvornår vil statsministeren handle på det folkemord, vi ser lige nu i Gaza, stoppe våbensalg og indføre hårde sanktioner mod Netanyahus Israel?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Alting handler jo om et balancepunkt.
Nu har jeg ikke alle tal foran mig til sådan en spørgetime her, men hvis jeg husker ret, kommer hovedparten af dem, der modtager seniorpension, fra overførselsindkomster og ikke fra arbejdsmarkedet.
Med Arnepensionen forholder det sig anderledes, og det er jo lige præcis det, der er pointen.
For muligheden for en tidligere tilbagetrækning skal i mine øjne være for folk, der er på arbejdsmarkedet, og ikke folk, der kommer fra en overførselsindkomst.
Så derfor synes jeg ikke, at seniorpensionen er svaret.
Det, jeg er optaget af, er, at der er ordentlige forhold for de mennesker, der har været mange år på arbejdsmarkedet, for jeg ved, at de har gjort det, de skulle.
De har leveret det, de skulle.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-06:
Jeg forstår ikke helt, hvordan det harmonerer med det øvrige samfund, at statsministeren kan gå på pension som 60-årig.
Det er så 10 år før det, hun mener skal gælde for det øvrige samfund.
Hun har også lige hævet sin løn ganske betragteligt, jeg tror til det højeste i danmarkshistorien, og i øvrigt til en regering, der indeholder flere ministre end nogen sinde før.
Gør statsministeren sig nogle overvejelser om den ekstreme mængde af privilegier, som hun og hendes regering har i forhold til alle andre mennesker i samfundet, og hvad det gør ved sammenhængskraften og ved tilliden til det politiske system?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg synes, det er positivt, at pensionsreglerne for folketingsmedlemmer og ministre er ændret, efter jeg kom herind.
Jeg har selv støttet de ændringer og forringelser, kan man sige, der er sket, af pensionsvilkårene for politikerne, for jeg synes, det er helt naturligt, at vi går på pension på samme tidspunkt, som alle andre gør.
Så er det et ret gammelt princip, at man ikke ændrer regler med tilbagevirkende kraft for nogen, og det synes jeg sådan set er et fornuftigt princip på vores arbejdsmarked.
Jeg er jo socialdemokrat, så det synes jeg skal gælde for alle på vores arbejdsmarked.
Men jeg synes, at der skal være en rimelig balance i tingene, det er mit helt grundlæggende synspunkt.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-06:
Mange tak.
I torsdags var det jo 1. maj, og i modsætning til statsministeren var jeg i Fælledparken for første gang i mange år at besøge Danmarks Socialdemokratiske Ungdom, der havde inviteret mig til at holde en såkaldt revselsestale om pension, som vi også netop har hørt.
Det blev faktisk til en virkelig spændende debat, synes jeg, også selv om vi ikke blev helt enige, og det er noget af den debat, jeg gerne vil tage med ind i salen her.
For som jeg sagde til Danmarks Socialdemokratiske Ungdom, er noget af det, jeg altid har holdt af i den socialdemokratiske tænkning, er en grundlæggende fastholdelse af ret og pligt – altså tanken om, at man som myndig voksen person bidrager til fællesskabet og velfærden, hvis man kan, men omvendt også har ret til at trække sig ud og få hjælp og støtte, hvis man ikke kan.
Jeg tror, den balance skal være der, hvis vores velfærdssamfund skal overleve, også med den udvikling, vi har demografisk i øjeblikket.
Derfor var jeg også lidt slukøret over, at det, som hele 1. maj kom til at handle om for de røde partier og for Socialdemokratiet, var en diskussion af, om pensionister i fremtiden, om 20 år, skal kunne gå på pension som 70-årige eller 70,8-årige eller 71-årige.
For jeg tænkte, at der ikke var meget sådan solidaritet eller svung over det.
Jeg vil ikke bede statsministeren om at kommentere på det, for det ved jeg godt at statsministeren ikke vil.
Men så blev jeg konfronteret med, at i 2024 var det faktisk 60 pct. af alle 66-årige, der allerede havde trukket sig fra arbejdsmarkedet, inden de nåede folkepensionsalderen, og jeg ved, at det er et ønske fra statsministeren, at det skal være endnu flere.
Man vil gerne gøre Arnepensionen større.
Det får mig så alligevel til at spørge statsministeren: Er der en eller anden grænse for, hvor mange vi ligesom kan trække ud på tilbagetrækningsordninger, inden de når folkepensionsalderen, før det nærmest ikke giver mening at diskutere den fremtidige folkepensionsalder?
Vi synes jo, at hvis man er nedslidt, så skal man selvfølgelig kunne gå fra, og derfor har vi seniorpensionen.
Men vi synes omvendt også, at hvis det begynder at være 70-80 pct., som uden at være nedslidte trækker sig tilbage inden folkepensionsalderen, får vi måske et problem med ret og pligt.