runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Selvfølgelig skal vi holde øje med vores grænser.
Jo strengere en grænsekontrol man laver, jo mere man gør det vanskeligt at krydse en grænse, desto mere vanskeligt bliver det at handle, at arbejde på tværs af de grænser, bevæge varer over de grænser osv.
Derfor er det altid et spørgsmål om, i hvilket omfang man har grænsekontrol.
Jeg tror ikke, at Dansk Folkeparti taler for hermetisk lukkede grænser, og det er heller ingen andre der gør, hører jeg.
Vi er nok bare ikke der, hvor Dansk Folkeparti er, med en meget, meget nidkær kontrolindsats ved grænsen.
Vi mener, at vi har kontrol med det oversyn, der er ved grænsen.
Og hvis det skulle ændre sig, så vil vi gerne være med til ændringer, men vi finder ikke, at situationen er sådan i dag, selv om vi er meget bekymrede over de kriminalitetsmønstre, der findes i Sverige.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Jeg kan godt sige, at jeg er meget chokeret over, at der stort set ikke er taget nogen skydevåben ved den grænse.
Det bekymrer mig meget.
Vi ved jo fra forskellige bandekrige, at mange våben er kommet til Danmark netop via resten af Europa, bl.a. fra Balkankrigen, hvor der blev solgt ud.
Men vi kan jo se på de statistikker, der er lavet, at de såkaldte våben, der er beslaglagt, jo ikke er skydevåben i et omfang, der overhovedet er værd at tale om.
Så der er jo noget, der tyder på, at de kommer ind på en anden måde, og at den grænsekontrol ikke fungerer.
Det er jo dybt foruroligende, og det synes jeg også Dansk Folkeparti burde være meget foruroliget over, og at man burde prøve at finde en mere effektiv måde at lave den grænsekontrol på end bare at have vagter til at sidde og kontrollere folk, som måske på forhånd ved, om de skal køre over eller ej, fordi de ved, hvor meget grænsekontrol der er.
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Og jeg er tryg ved, at vi har myndigheder, der skalerer vores indsats langs landets grænse, som er så vigtig, alt efter det behov, der nu måtte være.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til Enhedslistens holdning til den nuværende grænsekontrol mod Tyskland.
Mener Enhedslisten, at den grænsekontrol skal køre videre?
Eller mener Enhedslisten, at den skal stoppe?
Eller afhænger det fuldstændig af, hvad politiet kommer og siger til Enhedslisten?
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Tak for det.
Jeg har altid haft lidt svært ved at finde ud af, hvad Venstre sådan helt inde i hjertet synes om grænsekontrol.
Så jeg vil gerne vide, om ordføreren, når han krydser en dansk landegrænse og bliver holdt ind til siden af hjemmeværnet eller politiet, mens Dannebrog blafrer, så grundlæggende tænker, at det er dejligt og godt med grænsekontrol, eller om ordføreren tænker, at han gerne ville have været foruden.
Hvad synes ordføreren dybest set om grænsekontrol?
På den ene side vil man ikke fortælle, hvad man vil med grænsekontrol.
Der ved man åbenbart ikke rigtig hvad man skal, ud over at man lytter lidt til nogle forskellige.
Jeg kan ikke helt forstå, hvad det er for en grænsekontrol.
På den anden side henviser man til regler, som man selv efter min hukommelse for en stor dels vedkommende har været negativ over for og decideret stemt imod i Folketingssalen.
Det giver jo for mig ikke mening.
Hvad vil Enhedslisten egentlig med det her?
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Jeg tror ikke, at det kan være ubekendt – heller ikke for Dansk Folkeparti – at der, når man behandler et forslag, kan være mange elementer i det, og så laver man en samlet vurdering.
Altså, jeg tror aldrig nogen sinde, at hr. Peter Kofod har hørt Enhedslisten sige, at man ikke skulle holde øje med potentielle terrorister.
Jeg tror faktisk, hr. Peter Kofod ganske præcist kender f.eks. Enhedslistens rolle i forhold til at sikre det samarbejde gennem Europol.
Og så kan jeg stadig væk ikke helt gennemskue, hvad det har at gøre med forslaget her om en fysisk grænsekontrol, der vil tage en masse ressourcer, men ikke vil have den fornødne gavnlige virkning.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Jeg ved godt, at hr. Holger K. Nielsen mener, at Dansk Folkeparti er et useriøst parti.
For god ordens skyld vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, for hr. Holger K. Nielsen står ligesom og priser samarbejdet i det, man kalder for Øresundsregionen, og den fri bevægelighed, at hvis du kommer kørende fra dansk side mod svensk side, er der jo kontrol.
Der kan du godt risikere at blive hevet til side.
Jeg ved ikke, om Socialistisk Folkeparti vil opfordre Sverige til at droppe sin grænsekontrol.
Nå, men jeg forstår, at man er imod beslutningsforslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad SF's holdning er i forhold til den grænsekontrol, som Danmark har nu, mod Tyskland.
Ønsker man, at den skal videreføres, eller ønsker man, at den skal stoppe?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-12:
Vi er ikke tilhængere af den grænsekontrol.
Vi mener, at politiets ressourcer bliver brugt fuldstændig forkert på den kontrol nede ved grænsen.
De ressourcer kan bruges bedre andre steder.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Så SF ønsker at afskaffe den nuværende grænsekontrol mod Tyskland.
Hvor vigtigt er det for Socialistisk Folkeparti?
Er det noget, som man vil lægge meget vægt på, såfremt flertallet skifter efter et folketingsvalg, altså at en socialdemokratisk ledet regering skal gå ind og afskaffe grænsekontrollen?
Er det noget, som man vil lægge vægt på i eventuelt kommende regeringsforhandlinger?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-12:
Hør nu her, der kører sådan en debat i medierne i øjeblikket, hvor alle mulige partier fremfører forskellige krav til en regering efter et folketingsvalg.
Jeg synes ærlig talt, at vi skal afvente resultatet af valget, før man begynder at diskutere, hvilke krav der skal stilles.
Jeg har ingen anelse om, om SF overhovedet kommer i en forhandlingsposition, hvem man i givet fald skal forhandle med, og hvilke krav SF vil stille.
Jeg har ingen anelse om det.
Derfor er det jo et spørgsmål, som man ikke kan svare på.
I øvrigt vil vi ikke afskaffe grænsekontrollen.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler om, hvilken form for grænsekontrol man skal have.
Skal man have et eller andet skilderhus nede ved grænsen, eller skal man have en mobil grænsekontrol, en baglandskontrol, som man også har i øjeblikket.
Det er jo det, det i høj grad handler om.
Naser Khader (KF), 2019-04-12:
Jeg er faktisk glad for, at min far valgte at arbejde i Danmark og ikke i Sverige.
Alligevel går jeg ikke ind for, at vi har grænsekontrol til Sverige.
Men jeg er tilhænger af, at vi har grænsekontrol til Tyskland, og det har været relevant siden 2015, ikke kun i forhold til de flygtninge, der strømmede hertil i 2015, men også i forhold til danskernes sikkerhed.
Så selv om vi er tilhængere af grænsekontrollen mellem Danmark og Tyskland, er vi ikke tilhængere af grænsekontrol mellem Danmark og Sverige, som Dansk Folkeparti foreslår, og hovedargumentet er, at dansk politis ressourcer er meget begrænsede; man bruger rigtig mange ressourcer på terrorberedskab, på bandekriminalitet m.m., og der er simpelt hen ikke ressourcer nok til også at skulle passe på den dansk-svenske grænse, i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt.
Så vi kan ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Dansk Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag at pålægge regeringen at opsige FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Regeringens holdning til beslutningsforslaget er, at vi ikke kan støtte det.
Forslagsstillernes motivation for forslaget er bl.a. et ønske om, at man skal kunne frakende fremmedkrigere statsborgerskab også i tilfælde, hvor det vil medføre, at den pågældende bliver statsløs.
Helt her fra begyndelsen vil jeg derfor gerne understrege, at det forhold, at regeringen ikke støtter det her forslag, naturligvis ikke skyldes, at regeringen har nogen som helst former for varme følelser over for fremmedkrigere, tværtimod.
De har vendt Danmark ryggen og har kæmpet imod vore værdier, vort demokrati og vores frihed.
Vi skal derfor også gøre alt, hvad vi kan, for at få taget det danske statsborgerskab fra fremmedkrigere, der netop har dobbelt statsborgerskab.
Jeg er derfor også rigtig glad for, at regeringen for nylig blev enig med Dansk Folkeparti om, at vi administrativt kan frakende sådanne fremmedkrigere deres danske statsborgerskab, hvis de har handlet i strid med landets vitale interesser.
En administrativ frakendelse vil som udgangspunkt kunne ske, mens den pågældende stadig befinder sig i udlandet.
På den måde kan vi i højere grad end i dag sikre, at disse mennesker netop ikke vender tilbage til Danmark.
Regeringen ser desuden ingen grund til, at børn, der fødes i de områder, hvor det er ulovligt at indrejse og opholde sig, automatisk erhverver et dansk statsborgerskab ved fødslen.
Regeringen og Dansk Folkeparti er derfor også blevet enige om at stramme reglerne op på det her område, så børn, der fremover bliver født i områder, hvor det er ulovligt at indrejse og opholde sig, i modsætning til i dag ikke automatisk får et dansk statsborgerskab, hvis deres forældre er indrejst i strid med dette forbud.
Frakendelse af statsborgerskab, om det sker ved dom eller administrativt, kan kun ske, hvis den pågældende ikke bliver statsløs.
Det skyldes bl.a. vores forpligtelser efter statsløsekonventionen, som gør, at vi ikke kan tage det danske statsborgerskab fra nogen, hvis de derved bliver statsløse.
Men den samme forpligtelse fremgår så også af Europarådets i statsretskonvention fra 1997, som Danmark har tiltrådt og ratificeret.
Jeg tror, at Danmark er bedst stillet, ved at der er en stærk international retsorden.
Ikke alle konventioner er perfekte, men vi står os bedst ved ikke at melde os ud.
De nye initiativer vedrørende fremmedkrigeres og deres børns statsborgerskab, som regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om, viser jo også, at der rent faktisk er et spillerum i forhold til frakendelse og erhvervelse af statsborgerskab, uden at man skal melde sig ud af statsløsekonventionen.
En udtrædelse af statsløsekonventionen vil derfor efter regeringens opfattelse ikke være vejen frem.
Med de ord kan jeg sige, at regeringen som sagt ikke støtter beslutningsforslaget her, men er meget glad for, at vi kan gennemføre nogle opstramninger på det her område, så vi slipper for at fastholde en situation, hvor fremmekrigere har et statsborgerskab, der er dansk.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-12:
Nu er vi jo i den situation, at vi peger lige så lidt på Mette Frederiksen, som vi peger på Lars Løkke Rasmussen.
Så vi kommer jo til at sidde og forhandle om, hvad der skal til, for at vi skulle kunne agere parlamentarisk grundlag, men vi kommer jo helt klart til at sidde og forholde os til, hvad der skal til, for at vi ikke trækker vores støtte til en given regering, og det gælder sådan set både til den ene og til den anden side.
Vil det være et element, som vi vil tage stilling til?
Ja, det vil det da, men jeg kan simpelt hen ikke stå her og give nogen garantier eller løfter eller ultimative krav om, at det er noget, som vil have en afgørende betydning for vores støtte.
Men det er ikke et uvæsentligt element; vi mener jo, grænsekontrollen i praksis har været en forkert beslutning, men der er jo også en masse symbolpolitik i det, som vi ikke bryder os om, og det er et ikke særlig EU-venligt træk at have sådan en grænsekontrol.
Men nej, jeg vil ikke give nogen konkrete bud på, om det skal være noget krav fra vores side.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-12:
Tak for det, formand.
Børn, som ikke skal kaldes hun eller han, men høn; Pippi Langstrømpe bliver censureret på svensk tv, hun må ikke lege kineser ved at knibe øjnene sammen, og hun må heller ikke kalde sin far for negerkonge; den populære danske børnebog »Mustafas kiosk« blev trukket tilbage, fordi bogen både var racistisk og islamofobisk ifølge oprørte svenskere; kønsneutrale legetøjskataloger; svenske mænd, som vil amme børn i ligestillingens navn: Ja, der er egentlig masser af gode grunde til at lukke grænsen til Sverige hermetisk af.
Men vi vil alligevel ikke indføre grænsekontrol til Sverige, for de fleste svenskere er trods alt fornuftige mennesker, og de skal have mulighed for at komme ubesværet til Danmark og få et pusterum fra al den politiske korrekthed.
Grænsekontrol har jo omkostninger, og hvis omkostningerne er større end gevinsterne, skal man ikke indføre den.
Det er vores klare vurdering, at omkostningerne ved grænsekontrol til Sverige vil være større end gevinsterne på nuværende tidspunkt, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Tak for det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Alternativets holdning til den grænsekontrol, vi har i dag, er.
Mener Alternativet, at den grænsekontrol bør afvikles?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-12:
Hvis hr. Martin Henriksen sigter på grænsekontrollen mellem Tyskland og Danmark, ja, så mener vi, at den bør afvikles.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Er det så et krav eller et ønske, som man vil komme med, hvis flertallet skifter her i Folketinget?
Altså, hvor vigtigt er det for Alternativet, at man afvikler grænsekontrollen, så vi bare har åbne grænser?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-12:
Ja, altså, vi har jo ikke bare ubegrænset færdsel, var jeg ved at sige, til og fra Danmark.
Som hr. Søren Søndergaard også var inde på, var der jo også kontrol tidligere.
Jeg er også selv fra Sønderjylland
og er blevet kontrolleret mange gange, når vi kørte over grænsen, før der var grænsekontrol, skulle jeg hilse og sige.
Men nej, vi stiller ikke ultimative krav, hverken her i Folketingssalen eller i pressen eller andre steder, men jeg kan da sige, at det er et element, som er vigtigt for os, fordi vi meget gerne vil det europæiske samarbejde.
Og en del af det europæiske samarbejde er jo at arbejde med, at vi sikrer EU's ydre grænser for netop at kunne sikre den fri bevægelighed over EU's indre grænser.
Så det er da et vigtigt element for os.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Det er ikke ligefrem Alternativet, jeg kender for at kæmpe for en sikring af EU's ydre grænser.
Det må jeg sige ikke rigtig er en debat, jeg sådan har fulgt nøje eller har lagt meget mærke til.
Men hvis nu De Radikale, Enhedslisten og Alternativet mener, det er en rigtig dårlig idé med grænsekontrol, og sidder i forhandlinger med Socialdemokratiet, hvad vil man så sige til Socialdemokratiet med hensyn til grænsekontrol?
Men det er bare for at komme med det her tænkte eksempel, for jeg synes faktisk ikke, det er uvæsentligt, når folk skal hen at sætte et kryds på stemmesedlen, om man vil ophæve grænsekontrollen – altså at det er det, der er formålet – eller om man vil bevare den.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Jeg kunne godt tænke mig at stille et principielt spørgsmål: Hvad er det vigtigste for regeringen og ministeren – at tage hensyn til de internationale konventioner eller at tage hensyn til Danmark?
For en gang imellem opstår der jo nogle situationer, hvor der vel dybest set, og det tror jeg ikke er nogen hemmelighed, er et flertal herinde, som gerne vil gøre et eller andet – det kan være at fratage syrienskrigere statsborgerskabet, eller hvad det nu kan være, og vi har også aftalt, at vi skal gå et stykke længere osv. – men som så lader være med at gøre det, fordi konventionerne forhindrer det.
Har ministeren ikke nogle gange lyst til at sige, at der er det altså hensynet til Danmark, der kommer først, og så må konventionerne vige, og så må vi tage den ballade, som det så måtte give?
René Gade (ALT), 2019-04-12:
I Alternativet kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget, men jeg synes, det er vigtigt, at vi klart understreger det, som de øvrige ordførere også har gjort.
Og jeg har fuld respekt for hensigten – ikke lige i forhold til det med, at man ikke må tjene penge; det er egentlig ikke så meget det, jeg vil slå ned på; der synes jeg, at Enhedslistens ordfører meget klart gjorde rede for, hvorfor det ikke er så meningsfuldt at slå ned på pengene.
Men vi skulle måske netop diskutere mere, om vi overhovedet kan acceptere rent moralsk, at der er folk, der sidder og skriver bøger, og at bøgerne kommer ud og på den måde skader de pårørende, fuldstændig uanset om de tjener penge på det eller ej.
Men bare det at skrive om det er jo i det hele taget moralsk forkasteligt.
Der er ytringsfrihed, der er lovgivningsmæssige rammer – som justitsministeren også netop har gjort rede for – som gør, at det er vanskeligt at gøre noget ved.
Men hvis man kan gøre noget ved det på en måde, der er meningsfuld, jamen så vil vi gerne se på det
senere hen
Men i forhold til det her forslag synes vi faktisk, at det strider mod meget fornuft at sige, at man ikke må tjene penge på at skrive bøger i fængslerne generelt.
Og der tror jeg, at eksempelvis skrivning og udgivelse af bøger kunne være en vej for nogle.
Der er andre, der knokler igennem med at udføre fysisk hårdt arbejde eller være en del af et andet fællesskab i fængslet.
Men jeg synes, at vi på alle måder skal gøre det at sidde i fængsel til noget, der gør mennesker bedre, i stedet for at forsøge at straffe dem ud over frihedsberøvelsen.
Det ville være meget udansk at gøre det.
Med det sagt skal jeg også hilse fra SF og fra De Radikale og sige, at de også er imod forslaget.
Og så vil jeg igen sige, at jeg er fuldstændig enig i, hvor ubehageligt det er, at der er mennesker, som sidder og tjener penge på at udgive bøger fra fængslerne, hvor de udstiller ofrenes lidelser og de pårørendes lidelser.
Christina Egelund (LA), 2019-04-12:
Tak for det.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at man nærmest ikke kan forestille sig noget mere afskyeligt og sorgfuldt end den følelse, som må ramme de mennesker, hvis kære f.eks. har fået taget deres liv af et andet menneske.
Og hvis de samme mennesker, som så både må undvære deres datter eller deres ægtefælle eller nære ven og må leve med den sorg, som følger med det, kan opleve, at gerningsmændene kan sidde inde i deres fængselsceller og skrive en bog, eventuelt en bog om deres kriminelle handling – det kan være en selvransagelse, der udlægger vedkommendes tilstand i gerningsøjeblikket eller beskriver forløbet, der førte op til den der fuldstændig skelsættende afskyelige handling – så må de leve med det, fordi alle har ytringsfrihed, og det gælder også kriminelle.
Så det må man leve med.
Men at man så ud over en bogudgivelse, som kan være selvransagende og udpenslende i forhold til noget, som er meget tungt, skal opleve, at vedkommende kan sidde i sin fængselscelle og tjene penge på de gerninger, vedkommende har begået, det er vildt krænkende.
Jeg har heldigvis aldrig oplevet det, men hvis man forsøger at sætte sig ind i både hoveder og hjerter på de mennesker, som har måttet opleve det, så kan jeg næsten ikke forestille mig noget mere krænkende.
Så Liberal Alliance er fuldstændig enig i hensigten med det her beslutningsforslag.
Justitsministeren har redegjort for de juridiske komplikationer, der kan være med det.
Jeg er enig i, at det er godt at sætte gang i arbejdet for at få udredt de komplikationer, der måtte være, og at Folketinget så senere må træde sammen og kigge på, hvordan man kan få stoppet for, at nogen kan sidde inde i en fængselscelle og tjene penge på deres totalt umenneskelige gerninger.
Men altså, for nuværende kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Men det forstår jeg slet ikke.
Jeg er helt enig i, at kreditvurderingen ligger til grund for det her, men hvordan skal en kreditvurdering kunne omfatte viden om andre lån, når det er sådan, at en kviklånsudbyder ikke kan se, at vedkommende allerede har en række forbrugslån?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Kan ordføreren forklare det lidt nærmere?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-12:
Og hvis der er et problem her, må vi selvfølgelig se, hvad vi skal gøre ved det.
Anders Johansson (KF), 2019-04-12:
Og tak til fru Lisbeth Bech Poulsen og SF for igen at rejse den her debat.
Det her beslutningsforslag handler jo om, hvordan vi får skabt nogle optimale rammer på lånemarkedet for kviklån, og SF har i beslutningsforslaget nogle konkrete forslag om bl.a. at skabe større gennemsigtighed for forbrugerne, at skærpe reglerne for reklamer, at lægge et loft over renter og gebyrer og også at lægge et loft over, hvor mange kviklån og hvor stor en samlet gæld man kan optage.
Jeg vil sige, at vi fra Det Konservative Folkepartis side sådan set er meget enige i intentionerne i beslutningsforslaget.
Vi synes også, at der er behov for at få kigget på kviklånsmarkedet, for vi skal have skabt en bedre gennemsigtighed for forbrugeren, men også en bedre beskyttelse af forbrugeren.
Vi skal sikre, at vi beskytter den svage part, sådan at der ikke er nogen, som bliver udnyttet.
Vi har set – særlig med den dom, der nu er kommet i forhold til ågerbestemmelsen – at der er nogle udfordringer med, hvordan ågerbestemmelsen virker i dag, men også med, hvordan vi beskytter forbrugerne i forhold til de her kviklån.
Derfor vil jeg heller ikke på forhånd afvise nogen af de forslag, som der bliver lagt op til, men jeg synes, at det er vigtigt, at vi får skabt den rigtige løsning fra starten af.
Vi har jo tidligere haft det her eksempel, hvor vi indførte en 48-timersbetænkningstid, som viste sig at være meget, meget effektiv, for den lukkede helt ned for et produkt, men så åbnede der bare et nyt produkt.
Og for ikke at havne i den situation igen, synes jeg, det er meget vigtigt, at vi får kigget på den her samlede vurdering, som en arbejdsgruppe afleverer en afrapportering om meget snart.
Derfor er vores holdning, at vi følger det spor og afventer den her samlede afrapportering, sådan at vi får kigget på hele området på en gang.
Derfor vil vi heller ikke på forhånd lægge os fast på nogen af de her enkeltelementer, før vi har set den samlede afrapportering.
Så selv om vi er fuldstændig enige i, at det er noget, der skal kigges på, og at vi også er enige i intentionerne, og at vi sådan set heller ikke vil afvise nogen af de her forslag på forhånd, så vil vi ikke støtte beslutningsforslaget her og nu, fordi vi vil have en samlet vurdering fra arbejdsgruppen, inden vi lægger os fast på, hvad der er det rigtige at gøre.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Jamen jeg vil bare kvittere for fru Lisbeth Bech Poulsens glimrende tale her og specielt de to eksempler.
Det er jo sådan noget, der gør, at vi får bedre indblik i den virkelige verden.
Og jeg må sige, at jeg bare vil sikre mig, at fru Lisbeth Bech Poulsen lader de eksempler gå videre til udvalget.
Det er jo glimrende eksempler på, hvordan det her øjensynlig er ved at glide os helt af hænde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Mange tak.
Det vil jeg gøre.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-12:
Der er jo allerede i dag krav om, at man skal kreditvurdere kunden.
Det skal en kviklånsudbyder også gøre, og nu kommer der et endnu skrappere tilsyn på det område.
For det er klart, at man skal gå ind og kreditvurdere, og der vil de ting jo indgå.
Det vil indgå i den samme samlede kreditvurdering af kunden.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Fru May-Britt Kattrup siger, at LA ikke går ind for et nationalt register, fordi man jo ikke skal kunne se oplysninger om borgere.
Det er jeg naturligvis fuldstændig enig i.
Jeg tror da ikke, der er nogen herinde i salen, der synes, at alle og enhver skal kunne gå ind og se, hvordan folks privatøkonomi er.
Så der er jo ikke tale om åben adgang.
Men jeg vil gerne høre, hvordan Liberal Alliance så forestiller sig at man kan undgå, at en kviklånsudbyder giver et kviklån til en person, som allerede har adskillige forbrugslån.
Hvordan kommer vi til at undgå det, hvis vi ikke har et register, som man bliver tvunget til at indberette til, sådan at forbrugslånsudbydere kan se, hvad der allerede er blevet lånt ud til en bestemt person?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Til det sidste kan jeg sige, at det i hvert fald helt oplagt er noget, vi bør kigge på, og jeg forventer bestemt også, at den føromtalte arbejdsgruppe har det med, for det er da et problem.