runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg kan ikke finde ud af, om der var noget, der lige faldt bort i oversættelsen, men jeg fik i hvert fald det sidste med, nemlig hvordan jeg vurderer muligheden for et samarbejde med det nye naalakkersuisut og i det hele taget med Grønland.
Det har jeg meget, meget store forhåbninger til, og jeg har tænkt mig i forlængelse af det, jeg synes jeg har stået for som landets statsminister igennem en årrække nu, nemlig at gå til arbejdet på det forhold, at vi er to lande, og det gælder selvfølgelig også, hvad angår Færøerne, skal være respektfuldt, og det skal være tillidsfuldt, og det skal være ordentligt.
Selv om det blæser på den geopolitiske scene nu på en måde, vi ikke har prøvet før, så er det i mine øjne lige så vigtigt, at vi samtidig med det udvikler vores rigsfællesskab og vores interne forhold.
Hvad der diskuteres imellem de to regeringer, er jo de ting, som hvert land lægger ind på bordet, og der er ingen tvivl om, at det her med en styrkelse af den grønlandske økonomi er afgørende.
Så har vi jo nedsat et tvistløsningsnævn, altså § 6-udvalget, i forhold til Færøerne og selvstændigt medlemskab af WTO, som jo potentielt også kan have en betydning, hvad angår Grønland.
Så vi diskuterer i virkeligheden både interne rigsfællesskabsforhold, men også det eksterne på grund af den udenrigspolitiske situation, men jeg har meget store forhåbninger og vil gøre alt, hvad jeg overhovedet kan, for at vi har et stærkt og moderne rigsfællesskab.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-06:
Qujanaq.
Kiisalu naggasiutigalugu aamma apeqqutiginiarpara, inuussutissalerinermut allaffeqarfik ammartussaq Nuummi.
Tassa qallunaatut taaneqartartoq, Fødevarestyrelsen-imi taaneqartartoq, toqqaannaq nutserneqarnikuunnginnami paasiuminarpallaanngilaq, kisianni nerisassaqarnermut ilaatigut aamma akuersissutigineqartartut, ammaanneqarnera pisussaq sisamanngorpat.
Tamanna uagut sulissutiginikuugaatsiarparput, aamma qujanarujussuaq suleqatigiilluarsimanitsinnut tassunga.
Pingaaruteqarami aamma erseqqissaassutigissallugu piumasaqaatigisimagipput aamma naalakkersuisooqatigiit Danmarkimiittut tapersissagutsigit tamakkuninnga aamma ammaasoqarsinnaanissaa.
Tassa oqartussaaffiit Danmarkip ingerlataai qaninnerusumik eqaannerusumillu suliarineqarsinnaassappata Nunatsinni allaffeqarfiit ammarneqartariaqarneranik, tassanilu kalaallit aamma ilinniartinneqarlutik ingerlalersinnaanissaat.
Qanoq tassani ministeriunerup taakkua oqaasertalersinnaavaa una allaffeqarfik ammarnissaanut qanoq suleriaqqinnissaq takorloornerigut?
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
Afslutningsvis vil jeg også spørge om det kommende kontor for fødevarestyrelsen i Nuuk.
Denne hedder Fødevarestyrelse på dansk, det er lidt svært at forstå, hvad det dækker, da den ikke er oversat direkte, men det handler bl.a. om tilladelser, og som planlægges at åbne på torsdag.
Dette har vi arbejdet en del om, og mange tak for det samarbejde vi har haft i den sammenhæng.
Det er vigtigt at erindre, at vi har stillet det som et krav, at der åbnes sådanne kontorer, som en betingelse for, at vi vil støtte det nuværende regeringssamarbejde i Danmark. Det vil sige, at der i forhold til de ansvarsopgaver, som Danmark stadig har, åbnes kontorer, med henblik på et tættere og smidigere sagsbehandling, og inddrage grønlændere med henblik på oplæring. Kan statsministeren sætte ord på, i forbindelse med åbning af dette kontor, hvad vi kan forvente som det næste skridt?]
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-06:
I går var det 80-årsdagen for befrielsen, og jeg synes, det er fint, at vi slutter spørgetimen i dag med at synge bl.a. »En lærke letted«.
Man kan sige, at verden omkring os mildest talt er ganske urolig, og derfor er det måske vigtigt at have ens historie i baghovedet.
En af de ting, vi oplever, er et stigende trusselsniveau rundtomkring, ikke mindst i forhold til cybersikkerhed.
Der har været lidt forskelligt fremme om de mulige årsager.
Det er ved at blive undersøgt; det er fint nok.
I Spanien gik man i undtagelsestilstand i nogle timer.
Uanset årsagerne er det en demonstration af, hvor afhængigt vores samfund er af stabilitet og kontinuitet i vores energiforsyning, og hvor hurtigt centrale funktioner i vores samfund kan rammes
Danmark er som bekendt et af verdens allermest digitaliserede lande, og vi er særlig sårbare over for cyberangreb.
Vores afhængighed af strøm er snart sagt i alle vores funktioner, og derfor er vi ekstra sårbare.
Det gælder både dem, der er syge, og dem, der rammes af ulykker.
Da regeringen udpegede en beredskabsminister, var jeg begejstret.
Desto større er min skuffelse over den manglende indsats i forhold til konkrete initiativer og konkrete planer.
Ansvaret for de forskellige udfordringer ligger stadig væk i de forskellige sektorministerier, og nu er der blevet indkaldt til et samråd, så man kan diskutere det på tværs – bare for at få en antydning af, hvad regeringens strategi er.
Jeg havde håbet, at ministerposten skulle bruges til at skabe et overblik i forhold til handling på kryds og tværs af sektorerne.
Det er ikke sket.
Derfor vil jeg i virkeligheden gerne høre, om statsministeren i dag her i Folketinget vil engagere sig personligt i spørgsmålet om vores cybersikkerhed og beskyttelsen af kritisk infrastruktur og sikre, at der kommer konkrete beredskabsplaner, både til Folketinget og regioner og kommuner.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg vil sige, at jeg er meget engageret i det her spørgsmål allerede nu og er enig i det meste af indledningen, nemlig at den situation, der var i Sydeuropa, jo viser vores kæmpestore sårbarhed i det moderne samfund.
Og det ved vores fjender godt.
Vores fjender ved godt, at det er her, vi er sårbare.
Og ligesom vi nu er i gang med en markant oprustning af dansk forsvar, fordi det tidligere er blevet skåret for langt ned, så skal vi jo også opruste bredere beredskabsmæssigt.
Det tror jeg sådan set vi er enige om.
Jeg er altid åben for gode idéer, men jeg er ikke sikker på, at det er klogt at gå væk fra sektoransvaret.
Nu vil jeg bare lige dele noget: Vi har for nylig haft møde i regeringen omkring hele beredskabet, og på sådan et møde kan man selv som statsminister blive overrasket over, hvor mange elementer der er i vores samfund, når vi taler beredskab.
På den måde minder det lidt om noget, vi to har prøvet tidligere, nemlig at skulle lukke og genåbne et samfund i forbindelse med en pandemi.
Jeg tror, det er vigtigt at holde fast i, at det er ude i den enkelte sektor, man er klogest; f.eks. at man på ældreområdet er klogest, hvad angår plejehjemmene, og hvad der er behov for.
For i tilfælde af f.eks. en brand, er der altså forskel på at drive et plejehjem og så f.eks. at drive et Folketing.
Så jeg tror egentlig, at sektoransvaret er det rigtige.
Når vi gerne vil have et Ministerium for Samfundssikkerhed og Beredskab i Danmark – jeg er glad for, at vi har fået det – er det jo, fordi det, når krisen rammer os, givet ikke vil være én krise; så vil det givet gå på tværs af forskellige myndigheder og forskellige sektorer.
Og der er det vigtigt, at der både er tænkt og planlagt, og at der kan reageres hurtigt, bl.a. af Den Nationale Operative Stab, som jo er, kan man sige, det samlende myndighedssamarbejde, vi har i Danmark.
Så er beredskabsministeren i fuld gang med sammen med de ansvarlige ministre og kommuner og regioner at kigge ned i beredskabsplaner på alle områder
, og det gælder selvfølgelig også på energiområdet, apropos det, der skete i Spanien.
Og så håber jeg på, at vi, når vi når frem til efteråret og der skal forhandles finanslov, måske i fællesskab kunne prioritere det her område mere, for beredskab koster også mange penge, og derfor er det vigtigt, at Folketinget også engagerer sig i styrkelsen af beredskabet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-06:
Og igen og igen, vi er det mest digitaliserede land i verden, men vi ligger som nr. 17 i verden i forhold til at have cybersikkerhedsforanstaltninger, så vi har brug for at steppe op.
Og når vi har to sygehuse, to af landets store sygehuse, der for 1 år siden blev lagt ned på grund af strømsvigt i Danmark, hvor et af dem endda stod med en åben operationsstue, som man ikke kunne arbejde videre i, mens den anden ikke havde den nødgenerator, der skal til, viser det jo sårbarheden i virkelighedens verden.
Det er ikke, fordi jeg har tænkt mig at nedlægge de forskellige sektorer, men jeg vil bare gerne have, at der er beredskabsplaner, og beredskabsplanerne burde jo ligge hos beredskabsministeren, så man får sørget for, at de forskellige sektorer er i gang med det.
Jeg ved, at man er i gang på ældreområdet, fordi vores egen ordfører har stillet ufattelig mange spørgsmål til ældreministeren, men jeg er optaget af, at det her sker systematisk, og ikke fordi der er nogle enkeltsager, der dukker op i medierne, men at vi faktisk har lagt planerne, før russerne eller kineserne, eller hvem det nu skulle være, angriber vores systemer.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Det er til gengæld helt rigtigt, at alle forgreninger og alle dele af vores samfund nu skal vide, hvad man gør i tilfælde af en eller anden form for angreb.
Og vores forventning er jo den, at cyberangreb, hybridangreb, potentielt angreb på kritisk infrastruktur kommer vi til at se meget mere af i de kommende år.
Vi ser hele tiden masser af forsøg på det, og ofte lykkes det faktisk også, bl.a. fra Rusland.
Vi har lige set, hvad jo også er et angreb, og det er så på den fungerende formand i Folketinget lige nu, fra Ruslands side.
Og Rusland har tænkt sig at angribe vores samfund på alle tænkelige måder, og det gælder også de andre europæiske lande, så alle skal nu forberede sig på de former for angreb, der kan komme.
Det er jo selvfølgelig i høj grad et politisk ansvar, og det er vigtigt at diskutere det her i Folketinget.
Men det betyder også, at alle på alle niveauer i vores samfund skal tænke, og det gælder ude på den enkelte skole, på det enkelte plejehjem, i den enkelte virksomhed osv.: Hvad gør vi, hvis der sker noget, hvordan forbereder vi os bedst?
Og det skal alle være i gang med nu.
Det er jeg enig i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-06:
Det er jo noget af det, vores kommunalbestyrelsesmedlemmer siger til os: Det har vi ikke.
Vi har efterlyst det flere gange i regeringen, fordi vi faktisk i vores kommune er optaget af, hvad det er, der skal til, hvis f.eks. strømmen ryger i København.
Hvad kræver det i forhold til vores plejehjem?
Hvad kræver det i forhold til vores sygehus?
Hvad kræver det?
For vi skal jo ikke have det sådan, at hver eneste kommune laver deres særlige plan.
Altså, man kan jo godt sige, at der kunne være en standard for plejehjem, i forhold til hvordan man håndterer det, eller hvordan man håndterer det på en skole eller noget andet, så vi ikke hver især skal opfinde noget; om ikke andet lærte vi jo det under corona, at det er en god idé på en eller anden måde at lære af hinandens erfaringer, fordi vi så står stærkere.
Det er i virkeligheden bare det, vi har en inderlig bøn til regeringen om.
Det er, at vi skal op i et andet tempo nu, og det skal i virkeligheden rulles ud i kommuner og regioner.
Men det kræver sådan set også, at handlingen følger med.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Det er jo rigtigt, at hvert plejehjem ikke skal sidde at udtænke den dybe tallerken, og det behøver man heller ikke at gøre i hver enkelt kommune, men bevidstheden om, at det kan ske, og hvem der gør hvad i en krisesituation, bliver også nødt til at være forankret lokalt.
For man kan lave nok så mange overordnede og måske lidt mere teoretiske planer, men det skal jo være forankret i virkeligheden.
Derfor er noget af det, jeg forventer der kommer i vores umiddelbare fremtid, jo også mange flere øvelser lokalt, kommunalt, regionalt og i landsdelene for at være sikker på, at alle kan tale sammen.
Så det er nødvendigt med et stærkere nationalt fokus.
Det er regeringen i fuld gang med.
Men det er også vigtigt med et lokalt fokus, altså helt lokalt, ude i den enkelte familie, på den enkelte institution og i den enkelte virksomhed.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-06:
Mange tak.
Jeg har glædet mig til at stå her over for statsministeren i spørgetimen for første gang, og jeg vil gerne bruge anledningen til at spørge om en af mine kæpheste.
Det handler om, hvordan vi detailstyrer danskerne i dagens Danmark, og hvordan vi ensretter danskerne, så de ikke afviger fra den socialdemokratiske skabelon for livet.
I påskeferien var Dansk Industri ude at problematisere, at i særdeleshed kvinder, en del kvinder, går på deltid efter barsel.
Økonomen Nina Smith har også for nylig været ude i den offentlige debat med en bog, som hedder »Overskudskvinder«, fordi vi kvinder gennemsnitligt afviger fra den gennemsnitlige mand på arbejdsmarkedet i forhold til deltid, karrierevalg, og at flere kvinder end mænd skruer arbejdslivet helt ned i en periode.
Det er, som om den eneste værdi, man kan bidrage med i det her samfund, er kroner og øre i statskassen.
Det er et fattigt menneske- og samfundssyn, hvis du spørger mig.
I Liberal Alliance arbejder vi for at give borgerne og familierne bedre rammer og mere frihed.
Mennesker skal kunne leve frit og ikke være styret af politikeres ambitioner og mål i livet, men af deres egne mål og ambitioner.
Og hvor elsker jeg bare at bo i et samfund, hvor der er plads til forskellighed, for guderne skal vide, at jeg ikke har set mig selv i alle normer og kasser.
Jeg står foran statsministeren i dag, fordi min formand er på barsel, og som folketingsmedlem kan vi jo nemlig selv vælge, hvordan vi indretter vores skattefinansierede barselsordning.
Det er en luksus, alle almindelige danskere ikke længere har, og jeg synes, at statsministeren og hendes parti har været med til at skabe et samfund, hvor danskerne bestemmer mindre selv.
De skal stå model til, at politikere leger socialingeniører, nogle gange endda med bevidst kønsdiskrimination som redskab.
Så derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Synes statsministeren, at det er et problem, at der på nogle områder er forskel på mænds og kvinders valg, eksempelvis når det gælder, hvilken type job man har, eller hvor meget man arbejder hver uge?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-06:
Tak for det.
Der er det sidste halvandet års tid opstået en bevægelse i hele Europa, der bruger vores alle sammens frihedsrettigheder til at agitere for en sag, som kan sammenfattes i sloganet »fra floden til havet«.
Dele af denne bevægelse bruger ret usædvanlige metoder i deres debat.
F.eks. sendes der meget grove beskyldninger og anklager mod mennesker, som de er uenige med.
Der er jo nogle, der retter utrolig grove anklager mod navngivne personer i store demonstrationer i gaderne, og statsministeren vil nok være bekendt med et råb, som hedder: Mette, Mette, du kan ikke gemme dig, du støtter folkedrab, Mette, Mette, du kan ikke gemme dig, du er medskyldig i folkedrab.
Der er også dele af den her bevægelse, som saboterer andre menneskers arrangementer, og det er ikke, fordi man overhovedet forholder sig til, hvad der bliver sagt, men det er, fordi man ikke kan lide talerne, og så skal arrangementerne saboteres.
Det så man sidst i Fælledparken den 1. maj.
Jeg kunne tænke mig at spørge statsministeren: Hvis en af de personer, som bruger de her metoder i den offentlige debat, stod her, hvor jeg står nu, i stedet for mig, hvilket råd ville statsministeren så give vedkommende?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-06:
Nej, men priserne er stadig væk steget dramatisk på det her område, og man bliver bare nødt til at forholde sig til, at der er kommet en CO 2 -afgift, at det er blevet meget vanskeligere at være landmand i Danmark og man er blevet pålagt ikke bare afgifter, men også ekstra byrder i form af bureaukrati, og at det jo alt sammen også betyder, at priserne på varerne kommer til at stige.
Og det falder jo altså tilbage på den enlige mor med de tre børn, der spiller fodbold og skal have spaghetti-kødsovs.
Derfor er det jo også helt relevant at spørge til.
Nu så jeg lige i TV 2 her den anden dag faktisk en mor, der siger, at det er blevet rigtig, rigtig dyrt, og at de er nødt til at spise noget mindre, ellers hænger det ikke sammen, slet ikke når man er en børnefamilie med to voksne og tre børn.
Derfor bliver man ligesom nødt til at spørge statsministeren, hvad statsministeren vil gøre ved det her.
For man har kun gjort det både mere besværligt og dyrere at være landmand, og det falder altså tilbage på forbrugerne, der kommer til at betale mere for deres oksekød, og dermed sker der lige præcis det modsatte af det, statsministeren sagde i valgkampen.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Hvis jeg husker ret, har priserne på oksekød over de seneste 5-6 år bevæget sig i opadgående retning, og det vil altså sige, før vi overhovedet begyndte at diskutere en CO 2 -afgift i Danmark, og lang tid før der blev lavet en aftale om en grøn trepart.
Jeg synes, vi skal forholde os rigtigt til det her problem.
Og det er jo et problem; det er et problem, at når man går ned i supermarkedet i dag, er smørret blevet meget, meget dyrere, end det var, og der er også nogle af poserne, der er blevet mindre, uden at priserne er fuldt med ned – jeg synes, det er et kæmpeproblem.
Men vi bliver bare nødt til at have det hele med ind på bordet.
For det er jo i høj grad, jeg siger ikke fuldstændig, men i høj grad drevet af nogle globale tendenser.
Det er også derfor, kaffen og chokoladen er noget af det, der er blevet dyrest.
Det dyrker vi jo trods alt ikke så meget af i Danmark.
Så det er en del af de rystelser, der har været, også i den globale økonomi.
Jeg har også noteret mig, hvad man har sagt fra Landbrug & Fødevarers side, men jeg bliver nødt til at holde fast i, at i valgkampen i 2022 var der nogle, der sagde: Lad os gå ud og lægge en direkte høj afgift på på dansk oksekød.
Og det har vi altså ikke gjort.
Åh, det er et specielt spørgsmål at få som statsminister.
For i Danmark har man jo sin grundlovssikrede ret til at tænke og ytre sig og også at forsamle sig og også at demonstrere, men man skal også gøre det inden for de demokratiske spilleregler.
Jeg synes ikke, det er min opgave som statsminister at rådgive andre om, hvordan man skal opføre sig i et demokrati.
Det er min opgave at stå vagt om vores grundlov og sikre, at der ikke er nogen, der overskrider de demokratiske regler.
Men jeg har selvfølgelig mine personlige holdninger, og det har jeg, når man står og demonstrerer uden for en slagterbutik i København og man jo dermed nærmest angriber en helt almindelig familie, som har en butik, som sælger kød, hvad vi andre, som godt kan lide at spise kød, er glade for, eller man råber den slags, eller man ødelægger et 1. maj-arrangement.
Så jeg vil helt generelt sige, at jeg synes, at man skal blive inden for demokratiets spilleregler.
Så er jeg også selv opdraget til, at man skal tale ordentligt til andre mennesker, og det bestræber jeg mig på at gøre selv, og jeg tænker egentlig også, at vi, hvis alle gjorde det, så havde en lidt bedre offentligt debat end den, vi har i dag.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-06:
Tak for det.
Når man bruger den her måde at agitere på, er det jo ikke, fordi man vil vinde en diskussion med de bedre argumenter, men fordi man gerne vil have, modstanderen ikke siger noget.
Jeg har faktisk talt med mennesker, som har en mening om den her sag, fra floden til havet, og som gerne ville sige noget om det, men som holder sig tilbage, og som ikke helt tør, fordi debatten er blevet så voldsom og anklagerne, som man møder, hvis man siger sin mening, er så voldsomme.
Hvis en af de personer, som holder sig tilbage fra at ytre sig i det danske demokrati, fordi klimaet er blevet så hårdt, stod her, ville statsministeren så have et råd til vedkommende?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Det er også et godt spørgsmål.
Det er mit meget, meget klare indtryk, at flere og flere danskere afholder sig fra at være med i den offentlige debat, især på de sociale medier.
Det er også mit indtryk, at vi nu er i en situation, hvor der er folk, der afholder sig fra at stille op til politiske hverv på grund af både trusler, chikane, fysiske overfald og overgreb, men simpelt hen også på grund af tonen.
Jeg synes, det er et kæmpe demokratisk problem.
Jeg tror sådan set, at spørgeren har ret i, at nogle af dem – det er jo den palæstinensiske sag, vi taler om i dag – der kæmper den sag derude, gør det på en måde, som skal få os andre til at holde vores mund med det nuancerede og balancerede synspunkt, som vi har på konflikten i Mellemøsten.
Det skal de selvfølgelig ikke få lov til.
Så mit håb er, at alle tør tage del i den demokratiske samtale, men jeg er nået dertil – jeg ved godt, jeg skal færdiggøre det nu – nu, hvor jeg mener, vi bliver nødt til at tage skrappere midler i brug for at passe på folkevalgte og for at passe på vores frihedsrettigheder, for der er nogle få mennesker som regel yderst til højre og yderst til venstre, der knægter vores andres mulighed for at udføre vores demokratiske opgaver.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-06:
Tak for det.
Så griber jeg lige den med at passe på de folkevalgte, for statsministeren er jo selv folkevalgt.
Det er jo selvfølgelig sådan, at når man er en mængde, kan man gemme sig i mængden, og man kan opnå anonymitet i mængden, og man kan drages med af stemningen i en mængde, og man kan sige noget til andre folk i en mængde, som man måske ikke ville sige, hvis man stod over for dem ansigt til ansigt.
Det siges dog, og statsministeren har vel hørt det.
Jeg tror, mange ville være interesseret i at vide, hvordan man reagerer som politiker og som statsminister – man er jo også et menneske – når der siges meget grove ting om en, altså som jeg citerede før.
Skal man bare sige: Jeg er politiker, og jeg skal have hård hud, så det har jeg.
Hvordan tackler man det, når tusindvis af mennesker råber de grove ting, som jeg sagde før?