runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Ordføreren fra Enhedslisten siger, at jobbene ikke hænger på træerne.
Der vil jeg i hvert fald sige, at der har været over 800.000 jobåbninger inden for et helt år.
Så der er rent faktisk job at få.
Men det handler meget om indstilling, og så længe det er, man er her, så mener vi i Dansk Folkeparti, at man skal bidrage.
Men vi synes, det er et problem, at flygtninge gøres til indvandrere, fordi vi jo har set i årtier, at de ikke er til at integrere, og derfor er det, at vi fra Dansk Folkepartis side siger, at man skal have en hjemsendelsesstrategi for de grupper af flygtninge, som det ikke er muligt at integrere.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Der er noget, jeg ikke rigtig forstår i Dansk Folkepartis argumentation.
For det meste af det handler om, at nu skal de der flygtninge og indvandrere bare se at finde sig et job, som om det var noget, der hang på træerne, men det mener ordføreren åbenbart at det gør.
Men så kommer det klare budskab, som vi har hørt flere gange her i salen: Flygtninge skal ikke integreres i det danske samfund.
Så er det bare, jeg spørger: Hvorfor skal de så ud på arbejdsmarkedet?
For det er jo vejen til integration.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
I 2014 var udgifterne til ikkevestlige indvandrere og efterkommere på 33 mia. kr. netto.
Det svarer til 90 mio. kr. om dagen, og det er altså et tal, der er beregnet, før vi i 2015 oplevede en helt enorm migrantstrøm, bl.a. til Danmark.
Så tallet i dag er formodentlig meget højere.
Det er selvfølgelig en regning, som vi jo skal betale, men er det rimeligt?
Så jeg vil gerne på forhånd sige tak til både de to ministre, men også de ordførere, der er til stede i salen i dag, fordi I gerne vil komme og deltage i den her meget, meget vigtige debat.
I Dansk Folkeparti mener vi, at hvis man kommer til Danmark, skal man bidrage til det danske samfund.
Man skal yde, før man nyde, som et gammelt ordsprog siger.
Desværre er det ordsprog ikke helt efterlevet af en stor andel af personer med ikkevestlig oprindelse i Danmark.
Senest i går så vi i en udsendelse på TV 2, hvordan personer med ikkevestlig oprindelse var utrolig svære at få i arbejde.
Ikke noget har virket.
TV 2-programmerne »Moskeerne bag sløret« sidste år viste også med tydelighed den enorme uvilje, der er i visse dele af det muslimske miljø i Danmark – en uvilje over for integration og en uvilje over for at bidrage.
Man vil gerne rage til sig af sociale ydelser, men man vil ikke arbejde og blive dansk.
Så hvad skal der ske nu?
Hvad er det for et columbusæg, man har fundet?
Martin Henriksen (DF), 2017-04-28:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mit at spørge hr. Mattias Tesfaye om noget.
Når det nu f.eks. er sådan, at 80 pct. af alle syrere er uden for arbejdsmarkedet, hvilket jo er et meget, meget højt tal, er tiden så ikke inde til at konstatere, at de rigtig, rigtig mange integrationsplaner, der har været gennem tiden – jeg tror, det er 23 – ikke har virket, og at der ikke er noget, der tyder på, at de mange integrationsprogrammer kommer til at virke?
For al erfaring viser, at på mange områder er vi simpelt hen for forskellige kulturelt, socialt osv. Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke Socialdemokraterne ville være med til at ændre kurs, så vi i langt højere grad fokuserer på at lave en hjemsendelsesstrategi for hver flygtning, der kommer til Danmark, i stedet for at lave integrationsplaner, og at man fokuserer på at gennemføre flere stramninger af asylpolitikken, så der kommer færre hertil.
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Er glasset halvfuldt, eller er det halvtomt?
Det går dårligt med integrationen, og det er gået dårligt i adskillige årtier med integrationen, men jeg synes, det er forkert derudaf at konkludere, at integrationen i det danske samfund for udlændinge, der kommer fra f.eks. ikkevestlige lande, er umulig.
Vi skal jo huske på, at selv om der er en markant overrepræsentation af udlændinge fra ikkevestlige lande i kriminalitetsstatistikkerne og i arbejdsløshedstallene, afslører tallene også, at flertallet af folk, der opholder sig i Danmark og er fra et ikkevestligt land, er lovlydige mennesker, der har et arbejde, der opdrager deres børn ordentligt, og som er gode og ordentlige borgere i vores samfund.
Det dækker tallene også over.
Så det er rigtigt, at vi har problemer med integrationen, men det er forkert derudfra at konkludere, at det dermed ikke kan lade sig gøre.
Vi er store tilhængere af en integrationspolitik, og vi mener, det vil være forfejlet, hvis vi sagde til folk, der fik asyl i Danmark, at ambitionen ikke var, at de skulle blive en del af det danske samfund, men at ambitionen var, at de skulle isoleres fra det danske samfund.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Jeg vil godt rose ordføreren for i modsætning til de virkelighedsresistente utopister fra Enhedslisten faktisk at forholde sig til problemstillingen, og det synes jeg ordføreren gør.
Jeg har bare et grundlæggende problem med hensyn til de integrationsstrategier, der har været, og her kritiserer jeg ikke regeringen eller skiftende regeringer, men jeg kritiserer det mentalitetsproblem, jeg mener ligger i det, nemlig det forhold, at man år efter år efter år har sagt, at flygtninge skal gøres til indvandrere fra dag et, de skal integreres i det danske samfund osv. osv.
Og det har man brugt utrolig mange penge på, og man har brugt utrolig meget energi og iværksat mange planer for at få det her til at lykkes, og så viser det sig bare, at det gang på gang kuldsejler.
Der vil jeg så nok sige: Er det ikke på tide, at vi begynder at forholde os reelt til det her og så sige, at den opgave, som den danske velfærdsstat har påtaget sig angående de her integrationsprojekter, simpelt hen er en umulig opgave og ikke kan lade sig gøre?
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Jeg ved ikke, om jeg synes, at det er et vagt svar, jeg kommer med.
Dansk Folkepartis medlem af Folketinget Marlene Harpsøe spørger mig, om Socialdemokratiet vil være med til en hjemsendelsesstrategi over for udlændinge, der ikke bidrager aktivt til det danske samfund.
Til det vil jeg sige: Udlændinge er jo folk, der ikke har dansk statsborgerskab, men hvis de har en permanent opholdstilladelse, er det ikke Socialdemokratiets politik, at der skal udarbejdes en hjemsendelsesstrategi for dem.
Det synes jeg er et rimelig klart svar.
Med hensyn til andre udlændinge, som ikke har en permanent opholdstilladelse – og her understreger jeg selvfølgelig særlig afviste asylansøgere, folk på tålt ophold – er vi mere end villige til at diskutere, hvad der skal til for at få dem sendt hjem.
Så jeg beder bare om, at når vi diskuterer muligheden for at hjemsende udlændinge, at vi prøver at adskille dem, der har permanent opholdstilladelse, og dem, der ikke har.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Det synes jeg var en meget vag besvarelse, som på ingen måde var tydelig.
Jeg hører også, at ordføreren siger, at integrationspolitikken her i landet har haltet.
Jamen hvordan har den haltet?
Socialdemokraterne har jo selv siddet ved magten i rigtig, rigtig mange år tidligere, og der har man ikke gjort noget.
I har haft 4 år i regering, før den nuværende regering tiltrådte.
Der skete heller ikke noget.
Hvad er det for et columbusæg, som Socialdemokraterne nu har fundet, der gør, at vi kan sikre integration på det her område?
For i Dansk Folkeparti ser vi det ikke.
Det er jo glædeligt at høre i svaret til hr. Martin Henriksen, at Socialdemokraterne er klar til at diskutere yderligere stramninger, men gælder det også en hjemsendelsesstrategi for de flygtninge, der er her i landet, som ikke bidrager til det danske samfund?
Gælder det også det?
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Vi mener, at antallet af asylansøgere i 2015 var for højt.
Det faldt i 2016, men det tal synes vi også er for højt, og derfor har vi støttet de forslag til opstramninger, og vi vil ikke afvise at støtte andre forslag til opstramninger af udlændingeloven.
Vi har ikke selv noget på vej, men hvis Dansk Folkeparti har noget på vej, er vi meget interesseret i at diskutere de forslag, hvis de har til hensigt at nedbringe antallet af asylansøgere, der søger mod Danmark – ja.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-28:
Lad mig spørge på en anden måde.
Mener Socialdemokratiet, at der er behov for, at der her i Folketingssalen bliver fremsat forslag, der tjener det formål at begrænse tilstrømningen yderligere?
Og hvis Socialdemokratiet mener det, vil Socialdemokratiet så selv komme med nogle forslag?
For vi kan godt have en diskussion om, om alle dem, der nu er kommet, skal integreres, eller om man skal lave hjemsendelsesstrategier for dem.
Og det kan vi så være uenige om.
Men hvis man har det synspunkt, at jo færre, der kommer, jo nemmere er det trods alt at få dem, der er her, til at falde til, så må det jo betyde, at Socialdemokratiet ønsker, at der kommer flere stramninger.
Har Socialdemokratiet planer om at fremsætte forslag i Folketingssalen, som, hvis de bliver gennemført, vil betyde, at der kommer færre asylansøgere til Danmark, så antallet kan komme endnu længere ned?
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Til det sidste kan jeg sige, at vi har været glade for at deltage i de opstramninger af asylpolitikken, der sikrer, at der bliver udstedt færre opholdstilladelser.
Til det første vil jeg sige, at vi ikke er modstandere af integration, selv om det er vores holdning, at folk, der er her på en tidsbegrænset opholdstilladelse selvfølgelig skal være her tidsbegrænset, og at de i det omfang, de ikke har fået en permanent opholdstilladelse, er klar over, at ambitionen er, at hvis der kommer fred eller det bliver muligt at rejse hjem, så vil det være positivt.
Hvis der er udlændinge i Danmark, der har en permanent opholdstilladelse, mener vi ikke, at det giver nogen mening at udarbejde en hjemsendelsesstrategi for dem, heller ikke selv om de har været på kontanthjælp i et stykke tid.
Men hvis det er folk, der er her på en midlertidig opholdstilladelse, og særlig selvfølgelig, hvis det er folk, der er her på tålt ophold, og hvis det er afviste asylansøgere, ja, så er vi selvfølgelig meget interesseret i at diskutere, hvad der skal til for at få flere af dem sendt hjem.
Det er bare lettere sagt end gjort.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Spørgsmålet er: Hvornår begynder Enhedslisten at forholde sig til virkeligheden?
Er indvandringen et problem?
Er flygtningestrømmen et problem?
Vil man overhovedet forholde sig til det?
Enhedslisten holder sig fint ude af enhver diskussion, der forlanger, at man tager ansvar, for det gør partiet ikke.
Det er jo fint at kunne sole sig i nogle ædle og abstrakte principper.
Jeg mener bare ikke, at der er nogen realitet i dem.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Jeg synes, Enhedslisten gør meget for at påtage sig ansvaret.
Vi er bare dybt kritiske over for den politik, der føres, og som ikke mindst føres med Dansk Folkepartis hjælp.
Den er jo, at det eneste svar, man har til flygtninge og indvandrere i det her land og til den danske befolkning og de udfordringer, der helt klart er ved det, er, at lad os sætte dem ned i ydelser, lad os sende dem ud som billig arbejdskraft.
Det er jo essensen af den politik, der bliver ført.
Der er også nuancer, og der er andre tiltag, ja, men det er hovedessensen i det.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-28:
Altså, det er ikke noget mål i sig selv for mig, at de bliver danske statsborgere.
Men når vi anerkender, at mennesker har ret til at være i Danmark, og når vi har givet dem tilladelse til at være her, så er det helt klart et mål for mig, at vi får dem integreret, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for det.
Og der synes jeg, det er sindssygt vigtigt, at vi ser på de værktøjer, som vi ved virker, i stedet for at bruge noget af det, der ikke virker.
Og som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg faktisk, at trepartsaftalen og de muligheder, der ligger der, har skabt nogle væsentlige forbedringer, som vi kan se nu.
Der bliver flere og flere, der kommer ud på arbejdsmarkedet efter IGU-aftalen f.eks.
Det gik lidt trægt i starten, men nu begynder det at virke.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Det vil sige, at det i Alternativet er en klar holdning, at når folk kommer hertil som flygtninge og får opholdstilladelse, så kunne det være et mål i sig selv, at de får dansk statsborgerskab.
Altså, det er den trappestige, som man forestiller sig.
Eller har Alternativet et bud på, hvor mange flygtninge og indvandrere Danmark kan tåle, hvis Danmark også i fremtiden skal være verdens lykkeligste land?
Og har Alternativet en hjemsendelsesstrategi?
Josephine Fock (ALT), 2017-04-28:
Altså, nu er det jo kun de flygtninge, som får flygtningestatus i Danmark, der kan blive her, og jeg synes, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at de mennesker, der får ophold i Danmark, kan blive integreret.
Dermed får de ophold og til sidst, hvis de ønsker det, dansk statsborgerskab.
Ja, det synes jeg er en god idé.
Noget af det, vi ved, er jo, at ventetid, særlig i asylbehandlingen – det, at vi parkerer mennesker – er noget af det værste.
Det er noget af det, der fungerer dårligst i forhold til at komme i arbejde.
Så hvis det stod til os, skulle de sådan set have lov til at arbejde fra dag et.
Vi ved, at ventetid er noget af det, der ødelægger mennesker.
Det ødelægger i øvrigt også danske statsborgere, som bliver arbejdsløse, hvis de ikke kommer i arbejde hurtigt.
Jamen vi ved, at ventetid er noget af det, der påvirker os som mennesker og gør os nedtrykte og gør os initiativløse osv.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Altså, når man diskuterer de her ting, kan man jo egentlig sådan tænke: Er det den samme virkelighed, vi taler om?
Det tror jeg ikke det er.
Jeg mener ikke, det går ret godt.
Jeg mener faktisk, det går elendigt, og jeg mener, at de integrationsplaner, man har udtænkt igennem tiden, stort set har været katastrofalt dårlige.
Det er jo der, hvor jeg mener at Folketinget deler sig op i utopister og realister, og jeg mener simpelt hen, at Alternativet er et utopistisk parti, som ikke vil tale om virkeligheden, sådan som den er.
Det vil sige, at vi bliver ved med at fylde på.
Og så regner vi med, at på et eller andet tidspunkt lykkes det, især hvis man holder nogle skåltaler om, hvor gode vi skal være ved hinanden, og hvis vi sætter os ned i rundkreds og holder hinanden i hånden.
Og det tror jeg bare ikke på.
Det er den samme strategi, der har været siden 1983, da vi fik udlændingeloven.
Og der har jeg så ét spørgsmål: Er Alternativet enig eller uenig i, at det er en god idé, at der kommer flygtninge til landet, og at de bliver gjort til indvandrere og til sidst bliver gjort til danske statsborgere?
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Det er klart, at danskere har en kæmpe konkurrencefordel, i og med at de kan sproget.
Jeg var ude at besøge Kiwi, som er en detailkæde, en discountsupermarkedskæde, og de fortalte jo, at det var svært for dem at tage flygtninge ind, fordi det simpelt hen var afgørende, at flygtningene kunne servicere kunderne og fortælle dem, hvor de flåede tomater stod henne, og hvor man kunne finde mælken, og det skulle de altså kunne sige på dansk.
Så selvfølgelig har danskerne en kæmpe konkurrencefordel, i og med at de kan dansk.
Det ved virksomhederne jo også godt.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-28:
Det kan godt være, at ordføreren ikke er nervøs for det, men vi skal lige tænke på, at når vi snakker om flygtninge, så skal de, inden de i det hele taget kan komme ind, have lært dansk for at kunne give den service i bussen, som er nødvendig.
Jeg er ikke hundrede procent sikker, men jeg er næsten overbevist om, at hvis det kom dertil, at busselskabet fra starten af skulle betale dem fuld løn, så ville de ikke være så interesseret i at få dem ind.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
de undersøgelser, der ligger, viser, at der lige nu er mangel på arbejdskraft.
Så jeg er ikke så nervøs på danskernes vegne.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-28:
Først tak, fordi Enhedslistens ordfører er enig i, at der skal flere ting med i integrationen udover beskæftigelse.
Det synes jeg jo også at ordføreren netop pointerede, og det er så det, jeg er helt enig i.
Der er en grund til, at vi er med i den her tekst.
Der står jo ikke, at alle er jobparate, men der står, at stadig flere flygtninge erklæres jobparate.
Og det er noget af det, jeg tror er rigtig vigtigt.
Det, vi gjorde hidtil, var, at vi ligesom sagde, at jamen der er et absolut krav om, at du skal kunne dansk, før du overhovedet kan bruge de systemer.
Vi ved, at de flygtninge, der kommer hertil, er super, super motiverede, og det skal vi gøre alt for at understøtte.
Det var også det, jeg understregede i min ordførertale.
Og så er det bare, jeg siger – det er så der, vi skilles fra regeringen – at vi også er nødt til at fokusere på uddannelse.
Vi er nødt til at se på f.eks. kvindernes realkompetencer.
Vi har en diskussion om, hvorfor kvinderne ikke kommer ordentlig ud på arbejdsmarkedet.
Jamen det gør de bl.a. ikke, fordi vi ikke ser, hvad det i virkeligheden er de kan.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-28:
Så vidt jeg kan tælle op i forbindelse med de sidste 25 års integrationspolitik, har Dansk Folkeparti haft ansvaret i flere år eller i alt fald mindst lige så mange år som Radikale Venstre.
Så jeg kunne jo adressere præcis det samme spørgsmål til hr. Christian Langballe.
Der, hvor jeg synes at til de realistiske løsninger ligger, er, når vi taler direkte om problemerne.
Det var nogle af dem, jeg nævnte, og resten må jo så stå for hr. Christian Langballes egen regning.
Jeg tror også, at man skal være realistisk, og jeg synes faktisk ikke, at Dansk Folkeparti har budt ind med en eneste realistisk løsning nu.
Og løsninger ligger jo både i integrationspolitikken, som jeg ikke har hørt et ord om fra Dansk Folkeparti, men selvfølgelig også i det, som jeg hører meget om fra Dansk Folkepartis side, nemlig hvordan vi kontrollerer tilgangen af flygtninge, asylansøgere til Danmark.
Det gør vi efter min og Radikale Venstres og et stort flertal i Europas mening kun ved at få fælles kontrol over sagerne.
Og det kan vi kun, hvis vi faktisk melder os aktivt ind i fælles løsninger.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Det er glædeligt, at finansministeren og De Radikale er enige, og så må man jo se, hvad der ligger i det.
Nej, jeg synes jo, at der er noget ved De Radikale, som egentlig skaber en udtalt undren hos mig, nemlig at man altid roser sig selv af viden og oplysning og så simpelt hen bare fornægter virkeligheden.
Man sætter gang i den der floskelfabrik om, at vi nu bare skal være gode mod hinanden.
Og hvis vi bare er gode mod hinanden, løser problemerne sig nok.
Altså, det er jo den sang, som vi har hørt siden flygtningeloven i 1983.
Det er det, som Det Radikale Venstre altid har stået for, og de har aldrig nogen sinde indrømmet, at deres eget synspunkt har spillet fallit, at den der utopiske globale hallelujahumanisme simpelt hen ikke er en farbar vej i den virkelighed, vi er i.
Jeg vil bare spørge: Hvornår begynder De Radikale at adressere de virkelig massive problemer, der er, med integration og indvandring?
Hvornår kommer det stykke virkelighedserkendelse?
Josephine Fock (ALT), 2017-04-28:
Altså, igen, jeg har som sagt ikke set udsendelsen, men jeg mindes så, at der har været en tidligere udsendelse om danske kontanthjælpsmodtagere, som jeg tror havde nogenlunde samme vinkel.
Jeg er ikke særlig meget for de der tv-udsendelser, som er rigtig gode til at finde eksempler, der ikke lever op til den virkelighed, vi gerne vil have.
Jeg synes, det er sindssygt vigtigt at have en nuanceret debat.
Jeg vil ikke afvise, at der kan være mennesker, der ikke er motiverede, både blandt flygtninge og folk med dansk oprindelse.
Men igen, det er ikke det, der tegner hele billedet.
Det er i hvert fald ikke det, der tegner hele billedet, når jeg er ude at snakke med folk.
Så synes jeg jo, at det er interessant, at der lige har været et projekt i Aarhus, et iværksætterprojekt med muslimske kvinder, som har været her i rigtig mange år.
Man har haft fokus på den her gruppe og spurgt, om de kunne tænke sig at blive iværksættere.
Og der hører man om en somalisk kvinde, der i 10 år har gået med en drøm om at blive iværksætter, som hun nu endelig har fået opbakning til, og hun har lavet sin egen somaliske cateringvirksomhed.
Altså, det er jo det, vi skal.
Vi skal jo blive meget, meget bedre til at finde ud af folks realkompetencer, og så skal vi understøtte dem.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-28:
Jeg tror, at vi skal passe meget på med at tro noget i den her forbindelse, for vi hører jo også eksempler på, at der er danskere, der gerne vil have et job, men de kan ikke blive ansat, for de skal selv betale for at få et kørekort.
Der er en stor forskel dér.
For hvis de fra starten af skal til at betale overenskomstmæssig løn til flygtninge og indvandrere, er der ikke den fortjeneste, som ordføreren siger der er.
Så man skal nok lige passe lidt på med, hvad man siger, inden man er klar over, om det er sådan.
For jeg er blevet kontaktet af nogle danskere, der har sagt, at de gerne vil køre, og at de ikke kan få et buskørekort, men at det skal de selv betale.
Men hvis det er en flygtning eller indvandrer, får de det hele betalt, og det er ikke busselskabet selv, der betaler kørekortet.
Det er sandsynligvis kommunen.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-28:
Jeg skal skynde mig at sige, at jeg ikke har set den pågældende udsendelse, og derfor er det svært for mig at svare på det.
Derfor vil jeg løfte det op, så det er lidt mere generelt, og sige, at noget af det, vi stadig væk ikke gør godt nok i min optik, er det der med, at vi sætter folk på »vent«.
For vi ved, at det er det, der hjælper.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Tak til fru Josephine Fock fra Alternativet for at deltage i debatten.
Jeg bemærker, at ordføreren siger, at det værste er, at man parkerer mennesker, og at mennesker skal ud i arbejde – og her hentydede ordføreren til flygtninge.
Jeg ved ikke, om ordføreren har haft lejlighed til at se det, men i går aftes blev der på TV 2 vist en udsendelse, hvori man følger en arbejdsplads, Bilka i Odense, der har 25 pladser til rådighed for praktikanter.
Den pågældende dag var der ni personer, der kom om morgenen – nogle lidt forsinket – og i løbet af dagen var der i alt 13 ud af de 25, der kom.
Det vil sige, at der var 12, der aldrig nogen sinde dukkede op til deres praktik på den her dag.
Vi hører bl.a., at der er dårlige undskyldninger om private forhold og lignende, men handler det reelt ikke om en dårlig indstilling til arbejdet, hvis det er, at man ikke dukker op i stedet for at blive parkeret?
Hvad er ordførerens holdning til det?
Josephine Fock (ALT), 2017-04-28:
Jeg er slet ikke enig i, at der er en modsætning.
Altså, jeg vil rigtig gerne sørge for, at arbejdsmarkedets parter, virksomhederne og kommunerne understøtter det her.
Jeg synes, det er en god aftale.
Så synes jeg, at vi skal sørge for at arbejde hen imod, at det bliver bedre og bedre.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi ser de mennesker, der kommer, som at de rigtig, rigtig gerne vil.
Og det er vigtigt at anerkende, at de rigtig gerne vil.
Så er der nogle af dem, hvor vi er nødt til at sige, at de hverken kan fysisk eller psykisk.
Så lige kort om virksomhedspraktikken
: Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at de får mulighed for at komme ud på arbejdspladserne.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Og der er Alternativet og Enhedslisten jo igen helt enige.
Jeg prøvede også at få noget af det med i min egen ordførertale – vi er jo fuldstændig enige.
Men det er, fordi man specifikt relaterer sig til trepartsaftalen og topartsaftalen med regeringen – vi tager lige KL med.
Desværre er det jo sådan, som integrationsministeren sagde, at mekanikken fra og med den aftale er, at alle er jobparate; alle flygtninge er pr. definition jobparate fra dag et.
Så kan man efter 3 måneders tid se, om nogle af dem måske skulle være så traumeramte og have andre lidelser, som gør, at de skal have et andet tilbud.
Det er jo desværre mekanikken i det, man har aftalt.
Og det er jo i modsætning til det, ordføreren siger.
Så det er derfor, at det undrer mig, at man sådan fuldstændig ukritisk tilslutter sig mekanikken.
En anden vigtig mekanik er den, jeg påpegede i min tale, altså den massive brug af virksomhedspraktik, som i realiteten jo kun er gratis arbejdskraft.