runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2023-05-09:
Tak, formand, og tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag, da det jo er en udmærket anledning til at gå vores regler efter og lige få overvejet, om vi nu har den rigtige proportionalitet, om vi har den rigtige sammenskrivning af de regler, som vi synes der skal være i det danske folkestyre.
Jeg skal ikke trætte forsamlingen med at gentage, hvordan proportionerne er.
Det har både den socialdemokratiske ordfører og ministeren allerede gjort, men jeg vil sige, at vi i Venstre synes, at vi der har fundet en fin afspejling af, hvor mange vælgererklæringer man skal opnå i forhold til de mandater, der er tale om.
Der synes vi, det er fuldt ud rimeligt, at der er en forskel på, hvordan vi gør det til Folketinget, og hvordan vi gør det Europa-Parlamentet.
Derudover fremgår det af beslutningsforslaget, at det er svært at skabe et folkeligt engagement omkring EU-valgene.
Her noterer jeg mig så blot, at Danmark er blandt de lande, der jo ikke har stemmepligt og heller ikke giver bøder for ikke at stemme, og vi har faktisk den næsthøjeste valgdeltagelse, når vi ser på det seneste europaparlamentsvalg.
Så på den måde, når vi sammenligner os med de andre lande, er vi jo faktisk godt med i forhold til et engagement blandt de danske vælgere.
Det fremgår af beslutningsforslaget, at det i andre lande, f.eks. i Østrig, er nemmere at blive opstillingsberettiget til Europa-Parlamentet, fordi der kræves færre vælgerklæringer.
Men sagen er jo, at vi ikke kan sammenligne landene en til en, for f.eks. er der i Østrig også andre krav, som vi ikke har i Danmark.
F.eks. kræves der dér en betaling for overhovedet at kunne stille op.
Og det er jo så et eksempel på en vej, som vi i Venstre i hvert fald ikke ønsker at gå.
Så Venstre synes, vi har et nemt, overskueligt, rimeligt og proportionalt system i Danmark, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Det er da godt, at forslaget har engageret salen.
Tak til ordføreren for Venstre.
Jeg har blot en enkelt ting: Det der med, at man skal betale et meget beskedent beløb i Østrig, er jo fuldstændig korrekt.
Har ordføreren en idé om, hvad det koster at skulle etablere en kampagne, der skal samle 70.000 underskrifter?
Eva Kjer Hansen (V), 2023-05-09:
Jeg må sige, at i min research og mit arbejde forud for debatten i dag er det ikke et element, der er indgået, så det kan jeg ikke svare på.
Men det kræver i hvert fald rigtig mange timers frivilligt arbejde at opnå så mange vælgererklæringer.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Ja, det gør det, og det er jo også det, der gør, at nu f.eks. den bevægelse, der hedder Volt, som er en meget proeuropæisk bevægelse – jeg er meget uenig med dem, men det er jo fuldstændig ligegyldigt i den her sammenhæng – og som meget gerne vil opstille til EU-Parlamentet, reelt ikke har en chance.
For hvis vi siger, at man kan samle seks, måske syv underskrifter i timen på gaden på en god dag, så kan man jo regne ud, hvor mange timer der skal investeres for at samle 70.000.
Så skal de så sendes til vælgerne og retur igen.
Så er realiteten ikke i det her, at selv grupper, der er meget interesserede og også har en vis opbakning, f.eks. på 2 pct., ikke er i stand til at samle de her underskrifter?
Eva Kjer Hansen (V), 2023-05-09:
Vi har jo massevis af historiske eksempler på, at det kan man godt, og at det er muligt.
Det er jo, som både den socialdemokratiske ordfører og ministeren har været inde på, den forskel, der er i, at der er 175 mandater herinde, mens der er 14 til Europa-Parlamentet.
Så hvis vi skulle følge samme tilgang, ville det blive et ualmindelig højt antal vælgerunderskrifter, man skulle samle ind.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-05-09:
Tak for ordet, formand.
Hos Moderaterne ønsker vi, at de danske betingelser for valg er rimelige, og Moderaterne og jeg mener bestemt, at de nuværende regler er udtryk for dette, hvorfor vi må afvise det fremsatte forslag, som er til behandling i dag.
Jeg er uenig i hr. Søren Søndergaard og Enhedslistens kritik af de nuværende regler.
Jeg mener, de er fair, og at det er rimeligt, at der er forskel imellem de to valg, da der er kæmpe forskel på mandatantallet – 175 mod 14. Så må det være fair, at det også kræver en langt større andel af stemmerne at opnå et mandat til Europa-Parlamentet ved europaparlamentsvalget.
Jeg ønsker bestemt ikke, at politik skal være en lukket klub, men vi skal sikre, at politikerne forvalter vores samfund og gør det med en seriøs interesse.
Reglerne er der, så de agerer sikkerhedssele i den bil, der er vores demokrati.
Og jeg ved ikke med Enhedslisten, men jeg foretrækker at køre med sikkerhedssele.
Tak for jeres tid.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-09:
Tak for det.
Det lyder jo godt – og nu har jeg hørt det fra tre regeringspartier – det lyder godt, og vi skal tælle til rigtig mange, for det koster rigtig mange stemmer at få et mandat.
Det kan jeg forstå er argumentet.
Men er virkeligheden ikke, at underskriftsindsamlinger er noget, vi har, sådan at vi mener, at der er en demokratisk opbakning til os i det danske samfund?
Så hvorfor kræver det større opbakning i en befolkning, hvis man synes, et parti skal have lov til at stille op til et valg?
Jeg er fint med på, at man, når man så er godkendt til at stille op, skal have flere stemmer for at få et mandat, men 25.000 stemmer betaler jo heller ikke for et mandat herindtil som udgangspunkt.
Så hvad er problemstillingen?
Hvorfor er det, man skal være mere demokratisk eller have større opbakning i befolkningen for at kunne stille op til europaparlamentsvalg, andet end at det måske er rigtig attraktivt for de store partier af dem, der sidder herinde, ligesom at holde en lukket fest?
Mike Villa Fonseca (M), 2023-05-09:
Jamen jeg mener og synes, at der skal være en vis form for krav om, at et nyt parti har en vis vælgeropbakning.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-09:
Der sidder mindst to partier herinde nu, som overraskede de andre partier herinde, ved at de blev valgt ind og havde så stor en opbakning i samfundet – to partier.
Det ene parti sidder herovre til venstre for mig, og det andet er jo repræsenteret oppe på talerstolen lige nu.
Så hvordan skal vi gøre os til dommere over, hvem de vil have ind?
Er det ikke bare, fordi de store partier frygter det?
Tænk nu, hvis der kom en udefra og tog en af de eftertragtede EU-pladser, hvor man kan få en god pension.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-05-09:
Men jeg synes, det er rimeligt, at der er en vis form for opbakning, når det er, at man skal stille op ved et valg som nyt parti.
Så er det jo op til demokratiet og op til folket at stemme efter, hvad de mener og tror på.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-09:
Hvis man skal bruge det argument, at der skal være en vis opbakning – det går jeg ud fra er det, der er spørgsmålet – skal man vel også skal ændre det i forhold til kommunalvalg.
I f.eks. Herning Kommune, hvor jeg kommer fra, var der 47.000, der afgav deres stemme sidste gang, og der er 31 pladser i byrådet.
Det betyder, at et mandat koster cirka 1.500 stemmer.
Men man skal kun have ca. 150 underskrifter for at få lov til at stille op.
Hvis det skal afspejle det, som ordføreren står og siger på talerstolen, og som regeringen også mener, går jeg ud fra, at man også vil ændre valgloven, så man så i Herning Kommune skal have 1.500 underskrifter for at stille op.
For ellers er der jo ikke rigtig nogen logik i det; der er ikke nogen linje i det.
Sådan har vi det jo heldigvis ikke.
For vi vil også gerne have, at det er nemt at stille op i et lokaldemokrati.
Derfor er jeg også uforstående over for, hvorfor det ikke også skal være nemt at stille op til et europaparlamentsvalg.
Så skal folk i Herning Kommune fremover kunne stille med 1.500 underskrifter for at kunne få lov til at stille op til et kommunalvalg?
Sophie Løhde (V), 2023-05-09:
Jeg synes, det er to meget forskellige ting.
Men hvis det handler om et behov for bredere drøftelser omkring valg, hvad enten det vedrører lokalvalg til kommuner og regionsråd eller folketingsvalg, planlægger regeringen sådan set at fremsætte et lovforslag med en række forslag til forskellige ændringer på forskellige områder, som vi får rig lejlighed til at drøfte blandt Folketingets partier.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-09:
Undskyld, jeg glemte at trykke mig ind, formand.
En anden ting er, at for et par uger siden behandlede vi et beslutningsforslag, også fra Enhedslisten, omkring partistøttereglerne, altså det her med pengeklubber, og hvad beløbsgrænsen skal være på og sådan nogle ting.
Og der var regeringen faktisk ret åben og sagde, at man ville indkalde til forhandlinger for at kunne få en bred drøftelse om det.
Og der undrer det mig, at man ikke bare har den samme tilgang til det her, altså at man i samme omgang kunne drøfte, hvor mange stillere der skulle være for at stille op til de forskellige valg.
Så kunne ministeren ikke genoverveje det?
Det er jo fair nok, at man har et eller anden ideologisk imod det, men man kunne måske trods alt sige, at det kunne være, at det kunne være en del af de forhandlinger, vi så har før sommerferien, eller hvornår de kommer.
Dan Jørgensen (S), 2023-05-09:
Nej, det er bestemt ikke modsætninger – jeg håber heller ikke, at jeg har fremstillet det sådan.
Min analyse i mine indledende bemærkninger handlede om, at hvis der er så meget fattigdom, bl.a. på grund af at klimaforandringerne rammer, at det betyder, at mennesker holder deres børn ude af skolen, hvilket er et helt reelt problem rigtig mange steder, så nytter det ikke noget, at skolerne står der.
Det er så bare heller ikke det samme, som at vi skal stoppe med at støtte skolerne og stoppe med at hjælpe dem.
Grundskoleuddannelse er det allervigtigste.
Der også andre former for uddannelse, der er vigtige, men det er det allervigtigste, viser al forskning, og det har dansk støtte også altid afspejlet.
Der er ca. 244 millioner børn rundtomkring i verden, som ikke har adgang til en grundskoleuddannelse.
Derudover har vi andre forskellige uddannelsesstøtteprogrammer rundtomkring i verden.
Så det er bestemt en prioritet.
Sascha Faxe (ALT), 2023-05-09:
Det er jo også for mig at se vigtigt både at få dem samlet, men også få dem skilt ad i den måde, vi går til det på.
Jeg vil tillade mig også at sige, at vi jo heller ikke er imod støtte til Ukraine, men jeg kunne godt tænke mig lige at bore lidt i de tal, som jeg også kom med.
For hvis vi siger, at der på den ene side forventeligt er 190 mio. kr., der skal bruges til 14.000 flygtninge med indkvartering af 6.000 flygtninge, hvordan kan det så være, at vi afsætter 2,9 mia. kr.?
Altså, hvad skal de resterende 2,71 mia. kr. så bruges til?
Hvordan går vi videre med det?
Der er et eller andet i det regnskab, jeg ikke kan se.
Dan Jørgensen (S), 2023-05-09:
Altså, de penge, der bliver sat af, bliver jo sat af på baggrund af analyser og bedste bud.
Ifald at pengene ikke bliver brugt, bliver de tilbageført til 6.3-rammen, og så skal de bruges til udviklingspolitik.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Jeg generer næppe nogen ved at sige, at Europa-Parlamentet gennem årene har kæmpet med et demokratisk legitimitetsproblem.
Nogle gange har det været selvforskyldt, men bestemt ikke altid.
Det gælder f.eks. det område, som vi skal behandle her i dag, nemlig landenes regler for, at partier eller lister overhovedet kan opstille til Europa-Parlamentet.
Det afgøres nemlig fuldstændig suverænt af de enkelte lande.
I Danmark plejer vi jo at bryste os af, at vi er meget demokratiske.
Vi har en relativt lav spærregrænse til folketingsvalg på 2 pct., og selv enkeltpersoner kan opstille til Folketinget.
Det sidste kræver blot, at mellem 150 og 200 skriver under på, at de støtter det.
Men helt anderledes forholder det sig med opstilling til Europa-Parlamentet.
Her har vi nogle af de strengeste krav blandt samtlige 27 medlemslande i EU, hvis man altså ikke lige i forvejen er valgt og repræsenteret i EU eller i Folketinget.
Af historiske årsager, som vi måske kan komme ind på senere, kræver det underskrifter – og nu også en besværlig godkendelse af underskrifterne – fra over 70.000 vælgere.
Det er altså vores nabolande.
Hvorfor har vi gjort det så svært i Danmark?
Er der noget, vi er bange for?
Muligheden for at stille op ændrer jo ikke på, at det stadig kræver 7 pct. at blive valgt.
Vi håber med det her forslag at få flertal for nogle lidt mere demokratiske og inddragende regler, når det gælder valg til Europa-Parlamentet, f.eks. ved at kravene til opstilling til Europa-Parlamentet ligestilles med kravene til opstilling til Folketinget.
Vi ser frem til debatten.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Jeg har to spørgsmål.
Det første spørgsmål går på: Hvorfor sammenligner man med folketingsvalg og ikke med det foregående EU-parlamentsvalg?
Altså, når man udregner det antal vælgererklæringer, hvorfor tager man så folketingsvalg og ikke EU-parlamentsvalg?
Og det andet spørgsmål er: Kan ministeren nævne et eksempel på et land i EU, der har nogle strammere regler på det her område, end Danmark har?
Sophie Løhde (V), 2023-05-09:
Jeg kan ikke alle reglerne i alle de europæiske lande, og jeg tror også, der er oversendt et skriftligt svar på lige præcis det spørgsmål.
Jeg tror ikke, at Folketinget er i besiddelse af et komplet overblik over andres landes krav på det her område.
Hvorfor sammenligner jeg med reglerne i forhold til opstilling til folketingsvalg?
Jo, det gør jeg, fordi et mandat til Folketinget kræver de her ungefær 20.000 stemmer.
Så er der Europa-Parlamentet.
Hvor vi i Folketinget skal fordele 175 mandater, er der kun 14 mandater, der skal fordeles til europaparlamentsvalget.
Så er det jo naturligt, at kravet er det større, når der skal fordeles kun 14 mandater op imod de 175 mandater, der skal vælges til Folketinget, hvoraf de sidste 4 bliver valgt blandt de nordatlantiske mandater.
Og der er altså et godt stykke op til det fra de her cirka 70.000 vælgererklæringer, som det i dag kræves at man skal stille med.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Det virker bare, som om det er sådan nogle argumenter, man lige finder på, for logisk hænger det jo ikke sammen.
Altså, ministeren argumenterer ved at sige, at grunden til, at man skal indsamle 20.000 underskrifter, er, at man ligesom skal sandsynliggøre, at man kan nå op på de 2 pct.
Det er fint nok.
Men enhver ved jo, at andelen af folk, der stemmer til et EU-parlamentsvalg, er betydelig lavere, end det er til et folketingsvalg.
Hvorfor er det så tallet for folketingsvalget, man bruger, når man skal argumentere for tallet til Europa-Parlamentet?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Sophie Løhde (V), 2023-05-09:
Derfor synes vi, at det giver god mening, at der sådan set er en difference, i forhold til at man skal sandsynliggøre, at man har en eller anden grad af vælgeropbakning.
For alternativet til det er sådan set blot, at vi accepterer, at der kommer et markant større stemmespild.
Det synes jeg ikke er udtryk for noget mere demokratisk.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-09:
Tak for det.
Det var egentlig et opklarende spørgsmål, for jeg kom til at tænke på, at vi lavede en regel om, at hvis man sidder i Folketinget, kan man også få lov til at stille op til Europa-Parlamentet uden at skulle samle underskrifter ind, og derfor har man jo også den her regel, som ministeren også selv nævnte, at når man er opstillingsberettiget til Folketinget, er det en en hundrede og femoghalvfjerdsindstyvendedel, altså cirka 24.000 stemmer.
Hvis man får 20.000 stemmer til et folketingsvalg, får man et kredsmandat, og så er man jo i Folketinget, og så kan man også stille op til Europa-Parlamentet.
Er det ikke korrekt forstået?
Så giver det ikke god mening, at man ligestiller de to ting?
Hvis man kan komme i Folketinget med 20.000 stemmer, er det så ikke meget repræsentativt, at man så også kan stille op til Europa-Parlamentet?
Sophie Løhde (V), 2023-05-09:
Jeg må korrigere, for man kan ikke være medlem af Folketinget og Europa-Parlamentet på samme tid.
Men det er korrekt, at hvis man har passeret spærregrænsen som parti og er blevet indvalgt som parti i Folketinget, så har man også ret til at stille op til europaparlamentsvalget.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-05-09:
Nu er det her et beslutningsforslag, B 39, om ligestilling af krav for opstilling til europaparlamentsvalget, og nu spørger ordføreren ind til noget kommunalpolitik.
Det, jeg adresserer her, er, at jeg synes, at der skal være en vis vælgermængde, når man opstiller.
Der er en forskel imellem folketingsvalget og europaparlamentsvalget, som jeg også adresserede i min tale.
Jeg er meget uenig, desværre, i Enhedslistens kritik af de nuværende regler.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-09:
Jeg er med på, at mit spørgsmål handler om noget andet, men i Herning Kommune skal man for at stille op have ca. 10 pct. af det, det koster for at få et mandat, hvilket gør, at man faktisk godt kan stille op uden nødvendigvis at være i nærheden af at få et mandat, når man er kommet på listen.
Det er jo lidt det samme, man er ude i her med debatten om Europa-Parlamentet, altså at hvis man kan få 20.000 stillere, kan man få lov til at stille op.
Hvorfor er det urimeligt, at man for at stille op ikke nødvendigvis skal være tæt på at få sit eget mandat fra starten?
Er det demokratisk set
ikke en god ting, at man kan komme på listen og repræsentere de vælgere derude, som måske er enige?
Om man er modstander eller man er tilhænger, er jo i princippet lige meget.
Birgitte Vind (S), 2023-05-09:
Tak for det.
Og endnu en gang tak for at rejse den her demokratiske debat; det er altid godt.
Jeg er så lidt ked af, at ordføreren på den måde ligesom prøver at insinuere, at de etablerede partier i Folketingssalen, som taler imod forslaget, bare er ude på at bevare egne rettigheder og ikke give nogen rettigheder til andre.
Det ærgrer mig rigtig meget.
Men det, jeg gerne vil høre ordføreren om, er: Anerkender ordføreren, at jo flere partier der stiller op til europaparlamentsvalget, jo sværere er det at få et af de 14 mandater?
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Nej, det er hverken mere eller mindre svært.
Altså, de 14 mandater er 14 mandater, og dem, der stiller op, kæmper om mandaterne, og der vil dem, der vil få flest, få flest.
Dem, der indgår valgforbund, fordi de indgår valgforbund med nogle, der er beslægtede, præsenterer jo så det for vælgerne, og det tager vælgerne stilling til.
Så nej, der er det min opfattelse, at det er fuldstændig ens.
Det er for ikke at komme i den situation, som Liberal Alliance kom i, hvor de jo fik meget få stemmer, i forhold til hvad der var krævet, og var langt fra at få et mandat i Europa-Parlamentet og i den forstand ikke havde nogen berettigelse i forhold til det.
Hvis man er villig til – så at sige – at drikke sin egen medicin, synes jeg det ville være strålende, og så skal jeg da bestemt holde igen med enhver form for antydning af, at der også i det her kan ligge en vis privilegieblindhed.
Det er ikke bare rettet mod Socialdemokratiet, det er ikke bare rettet mod Venstre eller Moderaterne; det er lige så meget rettet mod os selv, for
det tror jeg vi alle sammen kommer til at lide af.
Birgitte Vind (S), 2023-05-09:
Tak for svaret, som jeg nu heller ikke blev ret meget klogere af.
For er der f.eks. 17 partier, der stiller op, og er der kun 14 mandater, så siger det jo sig selv, at der er nogle af de her partier, der ikke opnår et mandat.
Så vil jeg også bare lige høre ordføreren: Anerkender ordføreren, at når man så er herinde, man har stiftet et parti og man er kommet ind i Folketinget, er vejen til Europa-Parlamentet jo sådan set klar?
Så kan man jo stille op, og på den måde behøver man ikke at samle over 70.000 underskrifter.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Ja, sådan er reglerne, men det er bare ikke nogen garanti for, at man får nogen stemmer.
Det, at man sidder i Folketinget, er ikke nogen garanti for, at man er i nærheden af at komme i Europa-Parlamentet.
Det har vi jo set konkrete eksempler på.
I forhold til det andet spørgsmål er det jo nøjagtig ligesom til folketingsvalg.
Altså, de partier, der opstiller, fordeler de mandater, der er, mellem sig, og det er klart, at jo flere kandidater der er, jo flere kandidater bliver ikke valgt ind, og at jo flere partier der er, jo flere partier bliver ikke valgt ind.
Sådan er det, men jeg har den opfattelse, at en valgkamp er meget, meget mere end det at blive valgt ind.
Per Larsen (KF), 2023-05-09:
Nu nævnte ordføreren Folkebevægelsen, og Folkebevægelsen har jo tidligere kunnet samle vælgererklæringer selv under mindre gunstige forhold, end der er i dag.
Så jeg ville da umiddelbart tro, at der var en god mulighed for, at Folkebevægelsen også i dag, hvis der ellers er liv i dem, ville kunne samle vælgererklæringer.
Men er der en forbindelse, i forhold til at der måske, hvis det var sådan, at Folkebevægelsen stillede op, kunne indgås et valgforbund med Enhedslisten, og at man på den måde kunne stemmeoptimere?
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Ja, og det kunne være, at Volt ville indgå et valgteknisk samarbejde med Socialdemokratiet og SF og Radikale.
Det har jeg ingen anelse om.
Men den tanke synes jeg da bestemt er værd at fremføre, så folk kan tage stilling til den.
Jeg synes bare ikke, det ændrer ved den principielle diskussion.
Og må jeg så ikke godt bare anfægte det der med, at det er blevet lettere at samle underskrifter?
Det er det ikke.
Altså, hvis man inden for en kort periode har en enorm pressedækning af en sag, er det blevet lettere.
Så var det faktisk lettere med det gamle knofedt, og vi har jo set det meget tydeligt med forskellige partier, altså at det har været båret af, at der var nogle folk, som virkelig var i pressens søgelys, og som gjorde det godt, og som var fremme, og som derfor kunne være drivende.
For det er faktisk lidt besværligt at få underskrifterne ind, fordi man ikke bare skal have dem samlet ind én gang, men man skal have dem samlet ind to gange.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-05-09:
Tak, fru formand.
Rygning er den største dræber i Danmark.
Det fremgår af Sundhedsstyrelsens seneste rapport på området, hvor vi kan læse, at mere end 15.000 personer dør af rygning.
Det er stærkt bekymrende, og endnu mere bekymrende er det, at tallet er stigende hos unge, der benytter sig af de forskellige nikotinprodukter.
Derfor er det så vigtigt, at vi diskuterer med hinanden, hvordan vi allerbedst kan forebygge, at børn og unge overhovedet begynder at bruge nikotinprodukter.
Vi i Venstre er derfor glade for, at vi tager et skridt i den rigtige retning med de her tre konkrete tiltag, der ligger i lovforslaget, nemlig for det første at udvide forbuddet mod markedsføring af tobaksvarer til også at gælde de opvarmede tobaksvarer.
Og det, der er vigtigt her, er jo, at vi får nogle fælles regler, i og med at det også er på EU-niveau, vi har lavet aftalen.
Der kommer også ændrede mærkningskrav for de opvarmede tobaksvarer, såfremt der er tale om røgtobak.
For det andet stiller vi nu krav om alderskontrol ved både fysisk og online salg af en række varer.
Det drejer sig helt konkret om tobaksvarer af forskellig slags, som vi bare kan se det er nødvendigt der bliver en stærkere kontrol med.
Og det er jo den hjemmel, der skal tilvejebringes, sådan at vi kan sikre en mere effektiv alderskontrol.
Sundhedsstyrelsen skal også sørge for, at skiltene afspejler de her skærpede krav til alderskontrol, og igen skal det gælde både fysisk og online.
Endelig og for det tredje justerer vi nogle teknikaliteter i form af opdaterede henvisninger til en række love og bestemmelser og skaber forhåbentlig større klarhed over, hvilke produkter der overhovedet er tale om i de enkelte bestemmelser.
Det er ikke de store revolutionerende tiltag, men det er nogle konkrete tiltag, der går i den rigtige retning, som er vigtige, og som vi forhåbentlig kan se vil have en betydning i forhold til vores samlede indsats omkring forbruget af tobaks- og nikotinprodukter.