Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Tak, formand, og også tak til statsministeren for en rigtig god og fyldig redegørelse.
Jeg er som sagt utrolig glad for, at vi fastholder traditionen om en årlig debat om rigsfællesskabet.
Det minder mig nemlig altid om spørgsmålet: Hvad handler rigsfællesskabet egentlig om?
Hr. Jakob Ellemann-Jensen sammenlignede for et år eller to siden vist rigsfællesskabet med en søskendeflok, der var bundet sammen igennem helt unikke bånd, men som også var forskellige.
Jeg vil faktisk gå lidt videre og sige, at jeg ser rigsfællesskabet lidt som et ægteskab.
Man er forskellige, men også sammen, og gennem sammenholdet skaber vi en fælles identitet, ét rigsfællesskab, hvor Grønland, Færøerne og Danmark er knyttet sammen i et unikt, historisk og stærkt fællesskab.
Det har ikke været en nem forhandling.
Mange partier havde deres prioriteter, og vi forhandlede indtil ellevte time.
Jeg vil faktisk sige, at vi forhandlede indtil for få minutter siden, da hr. Magni Arge besluttede sig for også at være med i teksten med en lillebitte justering, og det viser jo lidt, hvordan det her rigsfællesskab er lidt som et ægteskab.
Man giver og tager indtil sidste øjeblik.
Det kan godt være, at vi ikke altid ser ens på tingene, men vi finder sammen om det fælles, om det gode, om sammenholdet.
Derfor er jeg også glad og stolt over selv i den forholdsvis korte tid, hvor jeg har været Grønlandsordfører, at have været med til bl.a. erhvervsfremme for sælskind i Bruxelles, hvor vi som en fælles dansk-grønlandsk delegation mødtes med EU-repræsentanter for at finde en løsning, således at grønlandske sælskind fortsat kan blive handlet i Europa på trods af EU's generelle forbud.
Det er også en sag, som jeg ved at de danske medlemmer af Europa-Parlamentet løbende følger og fremmer, uagtet hvilket parti de er fra, og uagtet at Grønland ikke er en del af EU.
Det gør vi nemlig, fordi vi i rigsfællesskabet står sammen om at hjælpe hinanden.
Det tætte erhvervsforhold, som der naturligvis er mellem Danmark og Grønland, håber jeg også kan styrkes i fremtiden, når infrastrukturen i Grønland skal styrkes.
Jeg ser nemlig et enormt potentiale for at udvikle især kapaciteten i de grønlandske lufthavne, således at man langt nemmere kan modtage internationale fly direkte til de destinationer, der er eftertragtet blandt turister og erhvervsfolk.
Det kunne f.eks. være Ilulissat eller Nuuk og altså uden, at man skal via Kangerlussuaq.
Man behøver blot kaste et kort blik på, hvor meget succes Island har haft ved at kunne tilbyde kortere eller længere ophold, der har tiltrukket et stort antal besøgende fra både Europa og USA.
Faktisk kan jeg huske, at da jeg boede i Boston for et par år siden, var jeg overrasket over, hvor mange amerikanere der tog på smuttur bare for en weekend til Reykjavik.
I dag modtager Island, som jeg har læst det, op mod 2 millioner turister årligt mod blot omkring 100.000 i Grønland, og det er jo altså, på trods af at Grønland har en langt smukkere natur og langt større områder.
Det siger jeg ikke for at fornærme Island, men blot for at understrege det enorme potentiale, Grønland har.
Her håber jeg, at vi igen vil række hånden frem til hinanden inden for rigsfællesskabet og bygge på de erfaringer, vi allerede har.
Her vil jeg gerne rose statsministeren for de tanker og ord, som statsministeren udtrykker både i forhold til at udvikle Grønlands erhvervsliv, som er en forudsætning for nye arbejdspladser og en forudsætning for en stærkere økonomi, men også i forhold til valg af samarbejdspartnere, især når det gælder kontrakter med eksterne samarbejdspartnere fra f.eks. udlandet.
I den forbindelse ser jeg frem til at følge det rigsmøde, som statsministeren snart skal deltage i på Færøerne.
Et andet område, der knytter os sammen på tværs af rigsfællesskabet, er det danske sprog.
Rigtig mange unge, dygtige grønlændere og færinger fortsætter efter gymnasiet til Danmark for at tage en videregående uddannelse.
Jeg håber, at man i Grønland vil genoverveje den melding, som vi hørte for nylig, om at nedprioritere det danske sprog til fordel for engelsk.
Det vil jeg synes er rigtig, rigtig ærgerligt og noget, som risikerer at underminere den grønlandske ungdoms muligheder for både at klare sig i gymnasiet i Grønland, hvor sproget at dansk, men også i en efterfølgende uddannelse i Danmark.
Det danske sprog er også en forudsætning for, at grønlænderne kan klare sig godt, hvis de f.eks. bliver ansat i det danske forsvar, som har en meget stor og vigtig tilstedeværelse i Grønland.
Vi så senest, hvor flot det danske forsvar samarbejdede med de grønlandske myndigheder i forbindelse med den forfærdelige tsunami, der ramte Vestgrønland, og som desværre førte både til tab af menneskeliv og evakuering af en hel bygd.
Indsatsen fra det danske forsvar og det danske forsvars løbende indsats med f.eks. seach and rescue-operationer får mig til at håbe, at endnu flere grønlændere vil overveje at gøre tjeneste med danske kollegaer, og her er et godt kendskab til det danske sprog selvsagt også en stor fordel.
Det samme gælder jo også, hvis man f.eks. som grønlænder agter at flytte til Danmark for at bo eller arbejde i længere eller kortere tid.
Kort sagt, jeg håber inderligt, at vi på tværs af Grønland, Færøerne og Danmark vil værne om det danske sprog.
Så vil jeg også ønske tillykke til den nye regering i Grønland og ikke mindst også nu til fru Aleqa Hammond, som også sidder i både Folketinget og i Landstinget.
Jeg er rigtig glad for, at begge vores grønlandske MF'ere har så god erfaring og netværk i lige netop Landstinget i Grønland.
Samarbejdet mellem os folketingsmedlemmer, der arbejder med Grønland, og Landstinget er nemlig et område, som jeg håber at vi kan styrke.
Jeg mener, at vi i fremtiden skal lægge mere vægt på møder med medlemmer af Landstinget, når Folketinget besøger Grønland.
Selvfølgelig har det en stor og uvurderlig værdi at besøge forskellige egne af Grønland, forskellige byer, forskellige bygder og de naturskønne områder, men jeg vil arbejde på, at vi derudover opbygger et tættere forhold til vores kollegaer i Landstinget.
Derfor har jeg også igennem Grønlandsudvalget anmodet om, at vi i år laver en ekstra tur til Grønland med det ene formål at rejse til Nuuk for at mødes med medlemmer af de forskellige partier i Landstinget.
Det kunne f.eks. være i forbindelse med åbningen af Landstinget – men ikke nødvendigvis – og her kunne vi lære mere om den nye regering i Grønland.
En tættere personlig relation mellem medlemmer af Landstinget og Folketinget, altså ud over de tætte forhold, som der allerede er mellem vores regeringer, tror jeg vil styrke forståelsen for hinandens politiske arbejde og dermed for rigsfællesskabet.
Med disse ord vil jeg nu læse teksten op til det forslag til vedtagelse, som er på vegne af alle partier i Folketinget, herunder som sagt de fire nordatlantiske mandater, dog med undtagelse af Dansk Folkeparti:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget tager statsministerens redegørelse om rigsfællesskabet 2018 til efterretning.
Folketinget opfordrer til, at samarbejdet mellem landene i rigsfællesskabet bygger på ligeværdighed og gensidig respekt, og at det udvikles i anerkendelse af såvel landenes fælles grundlæggende værdier som deres forskellighed.
Folketinget opfordrer regeringen til at følge udviklingen i Færøernes og Grønlands økonomi og til at tilbyde samarbejde om udvikling af erhvervsmuligheder og om reformer.
Folketinget respekterer, at Færøerne og Grønland arbejder med egne forfatninger.