Troels Lund Poulsen (V), 2016-10-25:
Tak for det, og tak for de mange bemærkninger, der har været til lovforslaget.
Også tak for rosen – hvis jeg nu skal starte med det positive – fra nogle af de partier, der ellers ikke roser regeringen så tit.
Det er jo en bemærkelsesværdig dag, når også Enhedslisten tager afsæt i et høringssvar fra Finansrådet.
Så er vi kommet langt.
Det lover jo godt for den videre debat.
Det, som jo har været gennemgået af flere ordførere og som lovforslaget indeholder, er en helt overordnet tilgang fra regeringen, nemlig at vi gerne vil sikre gode rammevilkår for etablering af drift af selskaber i Danmark via en enkel, klar og effektiv erhvervsregulering.
Det noterer jeg mig også at der er et bredt flertal her i Folketinget der bakker op om.
Med lovforslaget giver vi også en række selskaber øget fleksibilitet i forhold til at optage det, vi kalder kapitalejerlån.
Vi skaber også bedre rammer for at sikre, at ejeroplysninger bliver registreret, og foretager derudover to mindre ændringer.
Hvis man ser på det offentlige ejerregister, er det jo sådan, at lovforslaget skal understøtte, at selskabers ejere bliver registreret i det offentlige ejerregister.
Ejerregistreret er jo indført netop for at sikre åbenhed om ejerskab af danske selskaber og modvirke økonomisk kriminalitet, f.eks. også skatteunddragelse.
Alle kapitalselskaber har haft pligt til at registrere deres ejere siden 15. juli 2015, men der mangler fortsat registrering af en del selskaber.
Det kan jo betyde, at registret ikke får den ønskede effekt.
Med lovforslaget bliver det en forudsætning for registrering af nye selskaber, at man samtidig registrerer selskabets ejere.
Dem ved man typisk godt hvem er, når man etablerer et nyt selskab, så det skulle gerne være en nem løsning for virksomhederne.
Det har flere ordførere faktisk også noteret sig.
Samtidig indfører vi muligheden for at sende et kapitalselskab til tvangsopløsning, hvis det konstateres, at selskabet ikke har foretaget nogen form for registrering af ejere.
Det skal give os bedre rammer for at sikre, at reglerne dermed også bliver overholdt.
Det er vigtigt, synes jeg, at understrege, at vi ikke på den baggrund forventer at tvangsopløse en lang række velfungerende virksomheder.
Vi starter selvfølgelig med rykkere og med at sørge for, at man får at vide, at man skal gøre det, sådan at virksomhederne kan få registreringen på plads.
Sanktionen er tænkt som et værktøj over for de virksomheder, der aktivt fravælger at overholde reglerne.
De gældende danske regler om kapitalejerlån er strengere end i andre lande, som vi normalt sammenligner os med, og der er ikke nogen særlig årsag til at blive ved med at opretholde det her danske forbud.
Tidligere var forbuddet mod kapitalejerlån bl.a. begrundet i, at lånet blev brugt til skatteunddragelse.
Det skete ved, at selskaberne lånte penge ud til deres ejere skattefrit i stedet for at udlåne dem som skattepligtigt udbytte.
Lånene blev i mange tilfælde ikke tilbagebetalt.
Men som det også er fremgået, er det jo sådan, at der i 2012 blev indført skattepligt på en stor del af disse lån, så derfor er udgangspunktet et helt andet i dag.
Forslaget betyder, at det tillades selskaber at låne penge til deres ejere og ledelsesmedlemmer, hvis de opfylder nogle nærmere betingelser, der sikrer, at lånet ydes på en forsvarlig måde og under forsvarlige vilkår.
Det skal sikre, at der netop tages behørigt hensyn til selskabets kreditorer.
Lånet skal således bl.a. kunne rummes inden for de frie reserver, ydes på sædvanlige markedsvilkår og godkendes af selskabets generalforsamling eller ledelse.
Samtidig foretages ændring i årsregnskabsloven, som skal sikre, at det fremgår klart af regnskabet, at selskabet har anvendt frie midler til udlån.
Jeg vil også gerne sige til nogle af dem, der har været kritiske, at jeg under udvalgsbehandlingen selvfølgelig også gerne går i dialog om de virksomheder, som ligger under grænsen, for netop så også at sikre, at der ikke kommer til at foregå noget, der ikke er hensigtsmæssigt.
Det er jo primært en kommentar til ikke mindst Socialdemokratiet, som jo gav udtryk for det, og for den sags skyld også til Dansk Folkeparti, som interesserer sig for den her del af forslaget.
Endelig indeholder lovforslaget to elementer, der har mere teknisk karakter.
I den forbindelse kan jeg sige, at jeg selvfølgelig nok skal bestræbe mig på i fremtiden at sikre, at de relevante organisationer, som måtte have interesse i det, selvfølgelig så også måtte blive hørt i den her forbindelse.
Det er sådan set også blot for at imødekomme nogle af de røster, der har været i forbindelse med det bidrag, der er kommet fra Oxfam IBIS.