runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2026-01-20:
Vi er indstillet på at tale om tingene og altid, hvis der er noget bedre.
Det var det, jeg spurgte til, og det var den refleksion, jeg gerne ville have at ordføreren gjorde sig.
Charlotte Munch Pasler (DD), 2026-01-20:
Jamen der er jo ingen, der ved, hvad det ender med.
Det her er et oplæg til en forhandling.
Det synes vi da selvfølgelig man skal tage imod.
Det tænker jeg må være svar nok.
Naturligvis skal vi forvalte borgernes penge på den allerbedst mulige måde, og det mener vi bare ikke lige at ATP har været helt skarpe på.
Faktisk undrer det mig, at ordføreren ikke er med på det.
Det er så liberalt, som det overhovedet kan være.
Kim Valentin (V), 2026-01-20:
Nu vidste jeg jo godt, at spørgeren ville sige det, og derfor gemte jeg det argument til lige præcis nu, nemlig at hvis man ser på ATP, har de ikke skabt dårlige resultater.
Men det er rigtigt, at der kom et stort tab i 2022, og hvorfor gjorde der det?
Det gjorde der, fordi renterne steg, og ATP-lovgivningen siger, at så skal de tage et tab hjem, for når renterne stiger, falder kurserne.
Og hvis man skal garantere et produkt, kan man altså ikke sammenligne med et markedsrenteprodukt.
Og hvad vil spørgeren helst have? 2 pct. af 100 kr. eller 5 pct. af 75 kr?
Jeg ved godt, hvad jeg helst vil have, og det var det, ATP gjorde i 2022.
De sikrede, at der var en garanteret ydelse, som danskerne kunne bruge, da markedet begyndte at levere højere afkast, altså renteafkast på obligationer.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Det her er ligesom Komiske Ali.
Det er jo ikke så sært, når overvågning nu også er blevet til frihed for Socialdemokratiet, altså at Danmarks Liberale Parti nu mener, at når vi tvinger borgerne til noget, giver vi dem reelt set en frihed.
Og de skal bare forstå, at fordi der er lave omkostninger i firmaet, er det der, de skal tvinges til at være.
Og så er det sådan set fuldstændig ligegyldigt, om afkastet er elendigt.
Hvad er det for noget!
Det, der er vigtigt for borgerne, er da, at de kan kigge på den her pensionskasse og sige: Hvilket afkast får jeg på de penge, og kan jeg få et bedre afkast et andet sted?
Og så er der noget, der hedder frit valg, og så skal folk da have lov til at gå derhen med deres penge.
Det er mærkeligt, at man bliver ved med at sende en stråmand op om, at det kommer til at påvirke de nuværende pensionister, når vi gentagne gange har sagt, at det ikke er hensigten med det her forslag.
Så lad være med at komme med de stråmænd deroppefra.
Når vi i vores parti gerne vil lave det her om, er det jo, fordi ATP er elendig til at varetage borgernes penge.
Jeg forstår ikke, at Socialdemokratiet står og storroser ATP, for de er jo elendige.
De har præsteret at tabe milliarder, hundredvis af milliarder, af borgernes penge i en situation, hvor markedet har været på vej fremad og man bare kunne have sat pengene i et world index, og så havde man haft et kæmpestort afkast.
I den periode tabte ATP penge.
Det burde være en umulighed, men det lykkedes for ATP, og så skal vi høre på, at Socialdemokratiet står og roser det og siger, det er en god ordning.
Det er da ikke en god ordning, når man taber danskernes penge.
Det, vi siger, er bare, at det vil vi gerne gøre op med.
Danskerne skal ikke være tvunget til at putte deres penge ind i et pensionsselskab, som er så dårligt til at forvalte deres penge.
Så selvfølgelig skal de da have en ret til at få dem væk derfra, inden de forsvinder.
Jens Joel (S), 2026-01-20:
Apropos stråmænd bliver vi beskyldt for, at vi siger, det er en god ordning på grund af de afkast eller de diskussioner, der har været de sidste par år.
Nej, vi siger, det er en god ordning, fordi den er solidarisk, fordi den holder bunden oppe, og fordi den hjælper dem, som ikke har andet end folkepensionen og ATP.
Vi kan sagtens kritisere, vi kan sagtens tage en armlægning omkring det.
Men det, som vi siger er en god ordning, er, at alle bidrager, og at det er et standardiseret produkt, som i øvrigt er garanteret og livslangt.
Det er det, som er noget værd for de hundredtusindvis af pensionister, som ikke har andet end folkepensionen og ATP'en.
Ja, det er rigtigt, at ATP har nogle andre opgaver.
Fordi det er garanteret produkt, har de også nogle beslag på, hvordan de kan investere, og hvilken sikkerhed de skal stille.
Det er jo det, vi har fastlagt med loven, og derfor kan man ikke hundrede procent sammenligne dem med andre pensionsselskaber, fordi de har fået en anden opgave.
Kan man kritisere dem?
Det kan man sagtens.
Men er det en god model, at vi har en solidarisk ordning, særlig for dem med de mindste indtægter?
Ja, det er det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Arh, okay, vi skal altså ikke ud i, at det er på grund af et opdrag herinde fra Folketinget, at de har tabt hundredvis af milliarder.
Den går altså ikke.
Den ligger altså alene på dårlige beslutninger fra ATP's ledelse, vil jeg lige pointere.
Det handler det her jo også om.
Hvad er det for et billede, man sender til en 26-årig tømrer, som kommer ud på arbejdsmarkedet, og som måske hellere vil have de her penge, hvis han skal ud at købe en billig bolig, som han kan sætte i stand, og gerne vil bruge pengene på at investere i det?
Så siger man herinde fra Folketinget: Nej, du skal putte dine lønkroner i den her pensionskasse, som vi politikere har besluttet, og den præsterer rigtig dårligt.
Man skal også huske på, at der kommer en ny generation, som ikke er pensionister nu, Socialdemokrati.
Jens Joel (S), 2026-01-20:
Ja, men vi skal også huske på, at der stadig væk vil være folk, som netop har brug for, at der er sikkerhed omkring nogle ting, og hr. Lars Boje Mathiesen ved jo godt, at vi har forskellige pensionsordninger.
Det er meget individuelt, hvordan man sikrer sin alderdom.
Der er jo også nogle, som køber en ejendom og betaler af på den det meste af livet og ved, at dér står en pensionsopsparing.
Det kommer an på, hvor man bor i landet.
Der er nogle, der har arbejdsmarkedspensioner, som jo i øvrigt delvis er bestemt af arbejdsgivere og overenskomsterne, og hvor der derfor heller ikke er frit valg på alle hylder.
Så har vi en folkepension, som jo ligger herinde, og så har vi en ATP, som er en bund under det øvrige pensionssystem, hvor man har forskellige muligheder for at påvirke, hvordan man sparer sine midler op.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Ordføreren anerkender, som jeg hører det, at der er det, han kalder mislyde, i ATP.
Uagtet om vi er enige om, hvorvidt det er en god eller en dårlig ordning, så hørte jeg en anerkendelse eller erkendelse af det.
Mit spørgsmål er: Er Socialdemokratiet indstillet på, at vi indkalder til nogle forhandlinger, hvor vi drøfter, hvad der kan gøres for at fjerne nogle af de såkaldte mislyde, der er i ATP?
Jens Joel (S), 2026-01-20:
Vi vil altid gerne drøfte ting.
Vi har jo faktisk haft møder, også i udvalget.
Jeg tror ikke, at forslagsstilleren for det her forslag var til stede ved de møder, hverken i Beskæftigelsesministeriet eller i udvalget, men vi har jo haft møder med ATP's ledelse for også at diskutere nogle af de her ting.
Jeg synes, det er velkomment, at man stiller spørgsmål og kritiserer.
Jeg vil også gerne forbeholde mig retten til at kritisere som socialdemokrat, hvis der er nogle dispositioner, som man ikke er enig i.
Det, som vi siger er en god idé, er at have den grundlæggende, solidariske fælles ordning, hvor man sikrer en lav omkostning, fordi det er en ensartet ordning, som til gengæld er garanteret og livsvarig.
Det vil vi gerne holde fast i.
Om vi så kan tilpasse eller indrette den, synes jeg da løbende vi skal diskutere.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Det var bare ikke mit spørgsmål.
Og jo, jeg var med til nogle af de diskussioner.
Jeg har været til møde i ministeriet, hvor ATP fortæller om, hvor fantastisk en ordning det er.
Men mit spørgsmål gik helt konkret på, om Socialdemokratiet vil være med til, at vi indkalder til forhandlinger, hvor vi kigger på de mislyde, der er i ATP.
Jens Joel (S), 2026-01-20:
Jeg skal beklage det meget, hvis det lød, som om det var fru Dina Raabjerg, jeg beskyldte for ikke at have været med til de møder.
Det var ikke sådan ment, for det ved jeg godt.
Jeg vil gerne diskutere, men jeg er jo lidt i tvivl om, hvad det er, Det Konservative Folkeparti og fru Dina Raabjerg mener man kunne gøre for at fjerne mislydene.
Der siger jeg bare, at det vigtige for os jo er at holde fast i den grundlæggende solidariske model.
Men vi diskuterer selvfølgelig gerne med partierne, hvis der er forslag, som man mener vil kunne gøre det bedre uden at ødelægge det fælles fundament, som ATP i dag er.
Kim Valentin (V), 2026-01-20:
Tak, formand, og tak til forslagsstillerne.
Det er jo ikke første gang, vi snakker om ATP i folketingssalen, men vi skal nok tænke os grundigt om, i forhold til hvem det er, vi primært taler til i dag.
Det er jo efter min mening dem, der har mindst, for det er dem, der har mest ud af ATP.
Og hvorfor er det det?
Det er, fordi da vi lavede ATP i sin tid, kiggede vi på en historik, der handlede om, at det var mennesker, der ikke levede så længe.
Det var mennesker, der ikke havde noget, lige efter at de gik på pension.
Så havde man jo folkepensionen, og for at man kunne få et supplement, lavede man så også ATP, og det er der faktisk også i dag rigtig mange der kun har.
Det er faktisk 35 pct., som udelukkende har folkepension og ATP i dag.
Spørgsmålet er så: Hvad vil man så med en fritvalgsordning?
Når vi kigger historisk på det, har vi jo også i Venstre arbejdet for at skabe frit valg på pensionshylden rigtig mange andre steder, nemlig i søjle to og søjle tre.
Søjle et er folkepensionen og ATP, og så har vi søjle to, som arbejdsmarkedspensionerne, som kom i 80’erne, og så de individuelle pensioner, som er bygget op særligt fra 1990 af og fra.
Hvor er det så, man rent faktisk får noget ud af at have frit valg?
Det er jo i de individuelle pensioner, for det er der, hvor der er virkelig mange penge på spil, for de mennesker, der har meget.
Når man kigger på ATP i forhold til de mennesker, der har meget, betyder den meget lidt, og for de mennesker, der har lidt, betyder den rigtig meget.
Så frit valg betyder mest på de ordninger, hvor man har meget, og det er individuelle pensioner.
For 2 år siden øgede vi frit valg på de individuelle pensioner, så man kunne investere mere i unoterede aktier og i selskaber.
Vi øgede alt det frie valg, vi godt kan lide.
Det er der, hvor man skal slå, hvis man virkelig vil give danskerne en frihed.
Ser man på ATP i forhold til omkostninger, ligger omkostningsprocenten på 0,32 pct.
Ser vi på arbejdsmarkedspensioner og individuelle pensioner, vil de typisk ligge på 2 pct, måske endda mere.
Frit valg for mig går også ud på, at man ikke giver folk noget, der er dårligere end det, der er i dag, og det vil det være, hvis vi siger nej tak til en ATP-ordning, der har tjent danskerne i rigtig mange år.
Det er 70 pct. af danskerne, der har en arbejdsmarkedspension, og 30 pct. af danskerne ser på, at de kun har folkepension og ATP.
Skal vi have frit valg?
De laver masser af frit valg i søjle to.
I kan se, hvor mange fritvalgsordninger der er derude.
Man kan tage risiko på rigtig mange niveauer, hvis man vælger de her pensionsselskaber og den arbejdsgiverordning, man har.
Det er kommet over de seneste år, og igen vil jeg sige, at i forhold til individuelle pensioner kan man da kan vælge den, der har de laveste omkostninger, og man kan selv skabe sine afkast der.
Venstre siger: Vi har en god ordning i et godt pensionssystem.
Martin Lidegaard (RV), 2026-01-20:
Når jeg tillader mig at sige, at jeg ikke synes, at det nye mål var så ambitiøst, så er det, fordi vi, hvis vi slet ikke gør andet end det, vi har besluttet at gøre, når en CO 2 -reduktion på 80 pct. i 2035, og nu har regeringen så lagt op til 82 pct.
Så der skal ikke ske så meget de næste 5 år, hvis det står til regeringen.
Men det synes jeg nu altså at der skal.
Det leder mig til mit sidste spørgsmål.
For jeg har også haft fornøjelsen af at have besøg af statsministeren på vores nytårsstævne.
Det var en stor fornøjelse, og der fornemmede jeg egentlig, at vi blev enige om, at vi står ved en skillevej internationalt.
Vi var enige om, at den ene vej var Trumps og hans patriotiske venners vej, som han selv kalder det – altså hans nationalpopulistiske venner i Europa.
Og så var vi enige om, at vi skulle gå af en dansk-europæisk vej, hvor vi står vagt om folkeretten og staternes suverænitet.
Men når vi har den skillevej foran os, kunne jeg bare godt tænke mig forhåbentlig at slutte i harmoni og enighed med statsministeren her.
En del af den skillevej handler også om energi og klima, fordi Trump og hans proselytter jo fornægter klimaproblemet og ikke vil gøre noget ved det, hvorimod jeg føler, at den danske og europæiske vej, håbets vej, indbefatter en ret hurtig omstilling til noget, vi også kan være bekendt at give videre.
Er statsministeren enig i det?
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Jeg er meget enig i grundanalysen.
Jeg er ikke så enig i beskrivelsen af det danske klimamål.
Nu følger jeg ikke alle andre landes klimamål sådan på daglig basis, men jeg tror, at sidst jeg spurgte til det, var der ikke mange lande, der havde opstillet så ambitiøst et klimamål, som vi har.
Nu har jeg sammen med hr. Martin Lidegaard og partiet Radikale Venstre været med til at definere andre klimamål, som andre jo sagde vi ikke kunne leve op til, men som vi faktisk endte med at leve op til.
Så jeg synes, vi har et fantastisk eksempel at vise fra dansk side.
Vi er et rigt land, vi har høj beskæftigelse, og vi har også høje klimaambitioner, og det mener jeg vi skal blive ved med at have.
Jeg er i øvrigt meget enig i, at ja, energipolitik handler om forsyning og driften af samfundet, men det handler i dag i lige så høj grad om sikkerhedspolitik, og det har det i virkeligheden nok altid gjort.
Det er jo en diskussion, vi har haft igennem en årrække.
Her og nu går vores dialog selvfølgelig primært med håndteringen af den nuværende situation, men vi er enige om – og her deler jeg igen fru Pia Olsen Dyhrs analyse – at rigsfællesskabet jo skal afspejle den tid, der er, og de behov og de krav, der er på det tidspunkt, rigsfællesskabet er.
Derfor skal vi hele tiden udvikle os.
Der er sket rigtig meget på det forsvars- og sikkerhedspolitiske område med et Kontaktudvalg, med nedsættelse af det her § 6-udvalg i forhold til øgede beføjelser udenrigspolitisk i forhold til Færøerne, men det kan også have en positiv afsmittende effekt i forhold til Grønland.
Vi deler meget mere materiale, og vi arbejder meget tættere sammen på det udenrigspolitiske.
Men vi er jo også i gang indenrigspolitisk med opgøret med de mørke kapitler i vores historie.
Vi investerer fra dansk side kraftigt i sundhedsvæsenet i Grønland nu, og vi er enige om også at arbejde tættere sammen på erhvervsudvikling, altså i forhold til vækst, fordi vi jo kun har ét ønske fra dansk side, og det er at understøtte et så stærkt Grønland som overhovedet muligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2026-01-20:
Det deler vi i SF.
Nu tillader jeg mig at springe til den indenrigspolitiske scene.
Set i lyset af det, statsministeren indledte med selv, nemlig spørgsmålet omkring en fødevarecheck og spørgsmålet omkring fødevaremoms eller frugt- og grøntmoms, vil jeg sige, at vi jo har været indkaldt til forhandlinger, og vi kommer til at forhandle videre.
SF er meget optaget af det her.
Måske, vil jeg sige, er det, vi mest optaget af, at det her kommer ud at virke.
Det er jo positivt, at priserne er på vej ned, men der er nogle meget fattige folkepensionister, der godt kan mærke det i deres økonomi, når de skal ned og købe ind, helt almindelige indkøb.
Derfor vil vi fra SF's side være villige til at gøre det her rigtig hurtigt.
Jeg vil derfor høre, hvad statsministeren tænker om hastigheden i forhold til det her.
For da vi lavede varmechecken, var det en god idé.
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Der er vel tre elementer i det: At vi hurtigt får lavet en politisk aftale; at den hastebehandles, så lovgivningen, skulle jeg til at sige, kan komme til at virke så hurtigt som overhovedet muligt; og at dem, der sidder med de systemer, der skal sikre, at pengene også kommer ud at virke, får det gjort så hurtigt som overhovedet muligt.
Så vil skatteministeren, som jeg ved sidder lige bag ved mig, sige: Jo, jo, men vi også skal passe, så pengene bliver udbetalt til de rigtige, for der var nogen problemer omkring varmechecken.
Og det er jo også rigtigt.
Så der er som altid en balance i det, men hvis vi hurtigt får lavet en aftale og får hastebehandlet den, så har vi i hvert fald de to første ting på plads.
Alex Vanopslagh (LA), 2026-01-20:
Tak for det.
Lad mig starte med at udtrykke min uforbeholdne og utvetydige opbakning til regeringens forsvar for rigsfællesskabet.
Det er svære og skelsættende tider, som vi gennemgår, og jeg synes, at regeringen håndterer en meget vanskelig og svær situation på en god måde.
Generelt mener jeg, at det altid skal være sådan, at hvis der er bøller fra andre lande, der truer Danmark, ja, så står vi sammen på tværs af partierne, uanset hvilken farve der er på regeringen.
Det er klart, at det jo selvfølgelig ikke ændrer på, at vi har vores indenrigspolitiske uenigheder, bl.a. i forhold til hvordan vi bedst styrker danskernes hverdagsøkonomi i en tid med høje fødevarepriser.
Jeg havde nær sagt stigende fødevarepriser, men de har egentlig været faldende i et halvt års tid.
Statsministeren er jo selv inde på, at der skal være en fødevarecheck primært til de danskere, der står uden for arbejdsmarkedet, og alle de danskere, der så går på arbejde og ikke får en check, ja, de skal jo så vente på, at momsen bliver sat ned på fødevarer.
Der kunne jeg forstå forleden på skatteministeren, at det i bedste fald tidligst er i 2028, at skattevæsenets it-systemer er klar til at håndtere differentieret moms.
Jeg deler egentlig ønsket om at styrke danskernes hverdagsøkonomi, men at vælge en løsning – i hvert fald en løsning for de mennesker, der går på arbejde og ikke får en check – der er så bureaukratisk, at danskerne først vil have gavn af det i 2028, er da ikke for kvikt eller smart.
Der ville det da være nemmere at sænke skatterne.
Men det er da ikke smart at gennemføre noget, der er så lang tid om at få en virkning for danskerne.
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Jeg er glad for, at man lægger til grund, at der er visdom i regeringens politik.
Så der er givet skattelettelser, og der er givet et lønløft til mange, der arbejder i den offentlige sektor.
Der er i øvrigt lavet nogle gode overenskomster, som også giver et større rådighedsbeløb, og vi fjerner også elafgiften i et par år.
Når man lægger alt det sammen, vil langt de fleste danskere faktisk opleve, og det er jo den gruppe, vi taler om her, at deres rådighedsbeløb er vokset, selv om der er stigende fødevarepriser.
Så lige præcis i forhold til den her gruppe har vi gjort meget.
Så har vi også valgt permanent at hæve ældrechecken af hensyn til folkepensionister, og nu har vi altså så et ønske om at gå videre i forhold til nogle af de grupper, der har det økonomisk sværest.
Det synes jeg egentlig der samlet set er meget visdom i.
Så vil jeg også gerne have lov til at takke Liberal Alliance og hr. Alex Vanopslagh den anden vej.
Vi er ofte uenige om meget, men det er et meget, meget fint træk i vores demokrati, at når der er noget, der er så svært som det, vi står i nu, så vælger vi at sætte nogle andre ting til side og har vores land og vores folk – og lige nu også vores kongerige og Europa – forrest i en fælles opgave.
Det vil jeg gerne have lov til at takke for.
Alex Vanopslagh (LA), 2026-01-20:
Det er fint, og også tak for, ja, både for de ord, men også for sådan en opremsning af alt det, som regeringen angiveligt har gjort for at styrke danskernes hverdagsøkonomi.
Men det er jo ifølge regeringen heller ikke nok, for ellers ville man ikke bruge et større milliardbeløb på at sænke momsen.
Det, jeg spurgte efter, var, hvad visdommen er i at styrke danskernes hverdagsøkonomi med en løsning, der først virker flere år ude i fremtiden.
Det er så bureaukratisk en løsning, at det både vil øge bureaukratiet i erhvervslivet og formentlig gøre, at vi skal ansætte flere bureaukrater i staten.
Det er noget, som næsten alle eksperter advarer imod.
De økonomiske vismænd og den tidligere departementschef i Skatteministeriet advarer imod det.
Nærmest alle økonomer advarer imod det.
Selv de eksperter i lande, der har differentieret moms, siger: Lad være med at gøre som os, kære danskere, hold fast i jeres nuværende system.
Hvis man eksempelvis ser på de beregninger, som ROCKWOOL Fonden har lavet, i forhold til hvor meget det vil styrke danskernes økonomi, hvis man lavede en 5-procentsnedsættelse af momsen, ja, så siger de, at 1 l mælk vil blive 3 øre billigere og en pakke hakket oksekød vil blive 13 øre billigere.
Så det er noget, der er bureaukratisk, fagpersoner advarer imod det, og det har ikke den store virkning i forhold til danskerne.
Hvad er det, der gør, at det her så er en smartere løsning end at sænke skatterne til glæde og gavn for alle danskere nu og her?
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Jeg bør nok ikke gentage mig selv, så det vil jeg lade være med.
Jeg vil bare henvise til, at når man lægger det sammen, vi har gjort, er det lige præcis gruppen af danskere, der er i beskæftigelse, der har markant flere penge til rådighed.
Når man kigger på gruppen af beskæftigede, er det der, hvor økonomien har det godt.
Så har vi valgt at gøre noget målrettet i forhold til bl.a. ældrechecken tidligere, og nu ønsker vi at gøre endnu mere.
Jeg har ikke noget ønske om, at der skal gives flere massive skattelettelser.
Det har jeg ikke.
Vi har givet en række skattelettelser, og det står jeg på mål for.
Jeg synes, der er nogle ting, der er endnu vigtigere, apropos også den sikkerhedspolitiske situation.
Det er faktisk derfor, vi har taget en række andre redskaber i brug først, som har en helt anden og mere direkte virkning.
Alex Vanopslagh (LA), 2026-01-20:
Hvis det bedste forsvar fra regeringens side for at indføre mere momsbureaukrati og styrke danskernes hverdagsøkonomi med noget, der skaber mere bureaukrati og først virker flere år ude i fremtiden, er, at man har gjort noget andet godt på et andet område, så har man nok at gøre med en idé, der ikke er særlig skarp.
Nu startede vi jo ved den udenrigspolitiske situation, og de usikre tider, vi står i, stiller jo også nogle krav til, at vi både fra dansk side, men også europæisk side kommer til at stå stærkere, at vi har et stærkere sammenhold – det er glædeligt, at vi har det – at vi opruster forsvaret, og at vi også tænker i at opruste vores samfundsøkonomi.
Man har igen og igen udskudt en langsigtet økonomisk plan for Danmark, men alligevel kan man finde tid til og bruge kræfter på at lave en check til danskerne, gentage succesen med varmechecken og bruge kræfter på at skabe et nyt strukturelt problem ved at gøre vores momssystem mere bureaukratisk.
Det mener jeg ikke er en særlig ansvarlig brug af tiden i forhold til det indenrigspolitiske, så jeg vil bare opfordre statsministeren til at have det lange lys på.
Lad os holde fast i ønsket om at styrke danskernes hverdagsøkonomi, men lad os nu være med at skabe langsigtede problemer for os selv med et mere bureaukratisk system.
Mette Frederiksen (S), 2026-01-20:
Jeg er for så vidt enig i, at det er vigtigt, at vi i Europa har øjnene stift rettet mod vores konkurrenceevne.
Det kan meget vel være en meget farefuld sejlads, verdensøkonomien er på vej ud i, og så er det jo godt, at vi har så stærk en dansk økonomi, som vi har.
Den er meget, meget stærk.
Den er også stærkere end mange andres økonomi, og det er den jo, bl.a. fordi danskerne arbejder, og fordi vi i det hele taget har et solidt samfund og nogle meget, meget stærke eksportvirksomheder, dygtige medarbejdere osv. Så det lille danske vidunder, som jeg selvfølgelig er stolt af både som statsminister, men også som socialdemokrat, bliver jo ved med at vise sit værd.
Jeg tror, vi nok har en mere fundamental uenighed om det her med, om man skal give en fødevarecheck eller ej, og det handler om vores politiske ophav.
Jeg er optaget af, når folk bliver presset på deres pengepung, at vi som samfund hjælper, og at vi gør det for nogle af dem, der har mindst.
Men det er nok mere en politisk uenighed.