runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-13:
Forslaget om bedstes første sygedag lægger sig op ad barnets første sygedag.
Og som konservativ, der sætter både familien og civilsamfundet højt, er det her helt sikkert et meget, meget sympatisk forslag, for det giver så god mening, at familierne selv skal have tid, plads og råd til at tage sig af netop familierne.
Vi ved jo alle sammen, at uden bedsteforældrene ville Danmark ikke hænge sammen; så ville hverdagen ikke hænge sammen.
Og derfor kan det også give god mening at hjælpe dem, der hjælper os, nemlig bedsteforældrene.
Når vi så alligevel hælder til at stemme nej til forslaget, skyldes det primært to ting: definitionen af en bedste og finanserne.
Hvad angår det første, nemlig definitionen, står jeg lidt tilbage med spørgsmålet: Hvem taler vi om?
For i bemærkningerne nævnes der både bedste, men også nære familierelationer.
Så behøver det ikke at være en bedste, men kan det også være en forælder, hvis man som voksen ikke har børn?
Er det også den ugifte ældre bror, eller taler vi udelukkende om relationer i lige linje?
Skal der være en aldersbegrænsning, eller vil en 20-årig kunne tage fri til at hjælpe sin 40-årige mor?
Og i og med at der lægges op til tillid, vil forslaget eventuelt gå hen og blive meget vidtstrakt, og det åbner dermed for, at vi reelt får en meget stor ændring i forhold til regler om første sygedag.
Og hvis de hver skal tildeles 1 dag om året, giver det et arbejdsudbud på ca. 1.500 personer, ud fra sådan lidt rå hovedregning, og det er sådan noget, som arbejdsgiverne skal betale.
Så der er nogle knaster i det her, som gør, at det ikke helt hænger sammen for os.
Sådan som forslaget ligger nu, stemmer vi nej til det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Det her forslag pålægger jo også arbejdsmarkedets parter at gøre noget, som de ikke selv har ønsket.
Så jeg synes også, at om end det ikke er lige så grelt, er det stadig politikerne, der blander sig i den danske model.
Men ja, der har helt klart været andre situationer, bl.a. afskaffelsen af store bededag.
Jeg er helt enig.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Så kunne jeg godt tænke mig at prøve at spørge ordføreren: Hvor i fjernelsen af store bededag kunne man virkelig se og anerkende regeringens store sympati og respekt for den danske model?
Tak for det.
Jamen jeg kan sådan set ikke lade være med at blive en lille smule forundret over, at ordføreren siger, at det er et indgreb i den danske model.
Det kan vel aldrig være et indgreb i den danske model at sende noget af sted til arbejdsmarkedets parter og til en trepartsforhandling herindefra – det må ordføreren i hvert fald gerne lige prøve at uddybe.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg synes, ordføreren gjorde det godt hele vejen igennem, indtil han begyndte at påstå, at det at fjerne store bededag faktisk ikke rigtig kostede nogen nogle penge.
Så det vil jeg godt lige bore lidt i.
Mener ordføreren virkelig, at da Socialdemokratiet afskaffede store bededag, var der ikke grupper i samfundet, som det ville koste rigtig mange penge?
Jeg ved, at hr. Karsten Hønge sidder på spring nu for at komme med en followup til det her, for der er jo mange grupper, for hvem det lige nøjagtig kostede en del penge at afskaffe store bededag.
Det er både for lønmodtagere og folk i det offentlige, men det er jo også de der små virksomheder, der lige pludselig ikke kunne fylde op med konfirmationer, fordi den dag, hvor man ellers ville have holdt konfirmation, blev fjernet.
Så jeg vil gerne lige høre en uddybning af det.
Hvordan kan det være, at ordføreren mener, at store bededag ikke koster nogen nogle penge, når det lige pludselig er voldsomt dyrt med et forholdsvis blidt forslag som bedstes første sygedag?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Der er jo den fuldstændig klare forskel, at store bededag ikke økonomisk medførte nogen nævneværdig betydning, hverken for lønmodtagere eller arbejdsgivere.
Det er den grundlæggende forskel, der er.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Det, der jo netop også er den store forskel på omsorgsdage og det, som vi foreslår, er, at en omsorgsdag er en ulønnet dag for medarbejderen, hvorimod det, som vi foreslår, er en lønnet dag på præcis samme måde som barnets første sygedag.
Men jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig måske lige at få ordføreren til at uddybe, hvornår den her pludselige respekt for trepartsforhandlinger og fagbevægelsen er opstået, for da store bededag var på bordet, var den ikke sådan helt så tydelig, som den er nu.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Det koster ikke nogen lønmodtagere penge.
Altså, angående det private arbejdsmarked vil der ske det, at man får en ekstra arbejdsdag, hvis man er timelønnet, og dermed tjener en ekstra arbejdsdags løn.
Det koster mig bekendt ikke nogen penge.
Og for offentligt ansatte eller funktionærers vedkommende lå der jo i storebededagslovforslaget en økonomisk kompensation til dem.
Så jeg mener faktisk ikke, at det koster nævneværdigt.
Så kunne man selvfølgelig godt vælge at sige, og jeg ved ikke, om det er det, som ordføreren hentyder til, at det at få medarbejderne på arbejde en ekstra dag selvfølgelig koster løn for de timer, hvor de medarbejdere arbejder.
Men det ved jeg ikke om jeg synes er et unfair bytte i tider, hvor arbejdsgiverne synes, at der er mangel på arbejdskraft.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Nu skal jeg nok næsten passe på, hvordan jeg formulerer det, så jeg vil prøve at gøre det så godt som muligt.
Det er jo næsten fuldstændig latterligt at høre Socialdemokraterne stå og nævne arbejdsmarkedets parter og trepartsforhandlinger.
Man har lige stjålet store bededag fra danskerne fuldstændig uden at høre nogen som helst, uden at høre danskerne, uden at høre fagbevægelsen eller uden at høre Folketingets partier, og så står man nu og snakker om, at man skal have en respekt for arbejdsmarkedets parter.
Jamen hvor i himlens navn var den respekt for arbejdsmarkedets parter, da man stjal store bededag?
I forhold til omsorgsdage, de 5 omsorgsdage, er det jo noget fuldstændig andet end det, som vi i Dansk Folkeparti lægger op til med vores forslag.
Omsorgsdage skal jo planlægges langt ud i fremtiden, så de passer med en planlægning for en arbejdsgiver.
Altså, det vil sige, at man skal tage dem 14 dage før, 3 uger før eller 1 måned før, for at det passer ind.
Det her er jo netop en mulighed for, at man kan hjælpe sin familie ved akut opstået sygdom.
Hvis man eksempelvis har en far, mor eller bedstemor, der hurtigt skal på hospitalet eller til lægen eller ikke kan klare sig i hjemmet en dag, kan man støde til.
Men omsorgsdagene er jo umulige at bruge akut.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Jeg har på mange måder stor sympati for intentionerne i beslutningsforslaget om bedstes første sygedag, og jeg vil gerne indlede med at sige tak til hr. Nick Zimmermann og til Dansk Folkeparti for at tage initiativ til en diskussion om det at være noget for hinanden og om, om mulighederne for, at vi kan være det, også i familien, er gode nok i dag.
Den 1. januar i år trådte den nye omsorgslov i kraft.
Den udløber af orlovsdirektivet, hvor lønmodtagerne får ret til 5 årlige omsorgsdage.
De kan bruges til at hjælpe ens forældre, hvis de har behov for omsorg eller støtte til at komme til lægen – for at nævne et eksempel, som også fremhæves af forslagsstillerne.
Og selv om omsorgsorloven ikke en til en svarer til det fremsatte forslag, er jeg helt enig med beskæftigelsesministeren i, at vi skal lade den nye lov virke, før vi ændrer reglerne igen.
De har som sagt kun været gældende i mindre end 4 måneder.
I tillæg hertil mener jeg, at det er vigtigt bemærke, at omsorgsorloven netop er udformet efter en indstilling fra arbejdsmarkedets parter, altså efter det ønske, der er fra arbejdsmarkedets parter i dag.
Derudover er det ikke min opfattelse, at indførelsen af en ret til bedstes første sygedag har været en prioritet for arbejdsmarkedets parter i de netop afsluttede overenskomstforhandlinger; og hvad arbejdsmarkedets parter i øvrigt prioriterer ved overenskomstforhandlingerne, er sådan set heller ikke noget, jeg vil blande mig i.
Når det er sagt, er jeg enig med forslagsstillerne i, at en trepartsaftale vil være den rigtige vej at gå, hvis der fremadrettet skulle være et ønske fra arbejdsmarkedets parter om at drøfte en lignende ordning, som det foreslås.
Det vil netop være et emne som det her, der ville kunne blive taget op i en permanent trepartsinstitution, som regeringen jo i regeringsgrundlaget har lagt op til at etablere.
Det er vigtigt, at vi politisk fortsat bidrager til at understøtte det gode og stærke samarbejde, som vi bl.a. så mellem arbejdsmarkedets parter i sidste valgperiode, hvor der blev indgået mere end 20 trepartsaftaler.
Med de ord kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Det anerkender jeg til fulde.
Jeg anerkender til fulde, at det, der blev indstillet dengang, og som derfor også var det, Folketinget vedtog, var, at de 5 dage skulle være uden løn.
Hvis man gerne vil udvide den ordning, er det sagtens noget, man kan aftale parterne imellem.
Man kunne også rejse det i en overenskomstforhandling – det er mig bekendt ikke blevet gjort ved de forhandlinger, der netop er landet.
Og det er jo alt sammen en prioritering, for i sidste ende er det også en udgift for arbejdsgiver, hvis det er noget, man bliver pålagt at skulle betale for, uden at folk møder på arbejde.
Derfor har jeg meget stor respekt for, at det her er noget, arbejdsmarkedets parter forhandler.
Vi har vedtaget de 5 omsorgsorlovsdage – den ordning synes jeg er fornuftig og giver noget fleksibilitet og mulighed for det her.
Men det kræver så også bare, at det er noget, arbejdsgiverne er med på, og derfor er det selvfølgelig en sag ved de forhandlinger.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Det her kommer til at lyde lidt sjovt.
Jeg tror, at vi nogle gange skal passe på med herindefra at tro, at vi altid ved bedst, og med at indføre regler bare for at indføre regler.
Altså, jeg har personligt haft en del års erfaring på arbejdsmarkedet, inden jeg kom herind, og har på op til flere private virksomheder aldrig nogen sinde oplevet at ringe ind til min chef med beskeden om, at der er opstået akut sygdom i min familie, som der er behov for at jeg tager mig af, og så fået beskeden tilbage: Ved du hvad?
Du møder bare op på arbejde næste dag, for der er ikke noget at gøre; vi skal have dig her på fabrikken.
Der har jeg bare mere tillid, åbenbart, end hr. Nick Zimmermann til danske arbejdsgivere og til, at de kan finde ud af at time og tilrettelægge deres hverdag ude på arbejdspladserne, sådan at det rent faktisk kan lade sig gøre at få det til at løbe rundt, også selv om der skulle opstå en akut situation.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Altså, hvis man driver virksomhed, lad os sige et sygehus, hvor man har behov for personale, der arbejder på store bededag, så havde de jo fået tillæg.
Der havde været et genetillæg, og det bliver de ikke kompenseret for.
Der bliver ikke en en til en-kompensation for det.
Der er mennesker her i samfundet, for hvem det koster penge.
Vi har også en bekymring i forhold til f.eks. FOA, altså om de penge, som staten sparer, bliver lagt i lønpuljen her næste gang.
Altså, det er vi jo også lidt spændte på.
Så der er jo mennesker, for hvem det koster penge, at I fjernede store bededag.
Det er ikke, fordi vi skal have en storebededagsdiskussion; den har vi haft.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Jeg synes jo i virkeligheden, det er fantastisk at høre den tredje repræsentant for regeringen i streg sige, at vi skal have respekt for arbejdsmarkedets parter og for trepartsforhandlinger.
Jeg tænker: Hvor var den respekt henne, da regeringen stjal store bededag?
For da lyttede man jo hverken til fagbevægelsen, til trepartsforhandlingerne, til Folketingets partier eller til nogen som helst andre end ens egne mandater.
Så hvornår er den her respekt pludselig blomstret i regeringen omkring arbejdsmarkedets parter, trepartsforhandlinger og det at spørge fagbevægelsen og Folketingets partier?
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Den omsorg, vi viser hinanden, viser, hvem vi er.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at familien er samfundets kerne, men jeg synes måske modsat forslagsstillerne, at vi på mange måder allerede lever i et samfund, hvor der er skabt plads til, at vi kan tage vare på hinanden.
Siden juni 2022 har alle lønmodtagere haft ret til omsorgsorlov i 5 dage om året – uden løn, det ved jeg, og med krav om dokumentation, ja, og modsat retten til barnets første sygedag, som ofte overenskomstbetinget er til afholdelse med løn.
Det er det, man fra forslagsstillernes side ønsker at sidestille, altså bedstes og barnets første sygedag.
Det er arbejdsmarkedets parter, der har beslutningskompetencen, når det handler om at forhandle rammerne for løn under omsorgsorlov, og det overlader jeg trygt til dem.
Personligt mener jeg, at den egentlige indsats og glæde faktisk også kan ligge i at yde ulønnet omsorg, og jeg noterer mig, at bedstes første sygedag ikke var en del af overenskomstforhandlingerne.
Moderaterne kan ikke bakke op om forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Ja, det er det, der opstår akut og bliver betalt, og det er jo lige præcis derfor, det hører hjemme i en drøftelse med arbejdsmarkedets parter, og at det bør være på arbejdsmarkedets parters initiativ, hvis man skulle udvide det og have en sådan mulighed
Jeg gjorde det, hr. Nick Zimmermann, at jeg svarede på spørgsmålet i relation til det beslutningsforslag, som vi behandler i dag, og som jo handler om den her mulighed for bedre at tage hånd om bedstemor og bedstefar – eller omsorgsdage, som der også bliver refereret til – og jeg synes jo netop, vi skal sørge for at koncentrere debatten om det forslag, der er fremsat, for så får vi størst udbytte af det alle sammen.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Men det er jo et eller andet sted helt skørt, at jeg spørger ind til store bededag, og at ordføreren svarer ved at nævne omsorgsdage.
Altså, det, som jeg spurgte ordføreren om, var, hvornår den her respekt for arbejdsmarkedets parter og trepartsforhandlinger lige pludselig er opstået, for den var der jo ikke, da regeringen var inde at tage store bededag.
Men nu, hvor vi snakker om omsorgsdage, vil jeg sige – og det var noget af det, jeg spurgte ordførerens regeringskollega om – at omsorgsdage jo absolut ikke er det samme som det, vi foreslår, i og med at omsorgsdage skal man selv betale for, og det er dage, der skal planlægges langt ud i fremtiden.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Det ville nu også have undret mig, hvis hr. Nick Zimmermann ikke havde haft nogen spørgsmål at stille og allerede var kørt træt i dagens debat.
Det her område er jo et område, hvor vi netop har haft gode drøftelser, og hvor vi, som jeg refererede til, vedtog muligheden for omsorgsdage for under et år siden på opfordring af arbejdsmarkedets parter.
Så der har jo netop været et tæt løb sammen med arbejdsmarkedets parter omkring de her muligheder for omsorgsdage.
Derfor er det, at vi i Venstre synes, at det ville være helt naturligt, at det også var der, man greb bolden, hvis der skulle ske yderligere forbedringer.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Det er i virkeligheden en lille smule sjovt at høre ordføreren nævne trepartsforhandlinger og arbejdsmarkedets parter.
Jeg ved ikke, om man i regeringen kan huske, at der engang var det, der hed store bededag, og som man fjernede uden at høre arbejdsmarkedets parter, uden at høre Folketingets partier og uden at høre fagbevægelsen.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-13:
Tak, hr. formand.
I Venstre synes vi, at det jo er en ualmindelig sympatisk tilgang, at der skal være fleksibilitet og god mulighed for at tage sig af de ældre i familierne, når de har hjælp behov, og det er faktisk også noget af det, vi gennem tiden har arbejdet på.
Der var et bredt flertal, der jo for under et år siden besluttede at gennemføre EU's orlovsdirektiv, så lønmodtagere har ret til 5 omsorgsdage årligt, hvis man har behov for at yde personlig omsorg eller støtte til forældre, og hvis man bor med sine bedsteforældre, kan man holde omsorgsorlov.
Der havde vi jo netop også en god debat om, hvor vigtigt det er med den her fleksibilitet og muligheder for at kunne hjælpe ældre, der har hjælpen behov.
Direktivet blev gennemført i Danmark efter indstilling og anbefaling fra netop arbejdsmarkedets parter, og det er jo dem, som forslagsstillerne her mener nu skal indkaldes til nye drøftelser omkring beslutningsforslaget.
Men arbejdsmarkedets parter har jo faktisk netop afsluttet forhandlinger, hvor man hverken har fundet anledning til at prioritere udvidelse eller andre former for ændringer i den under et år unge omsorgslov.
Man har jo heller ikke prioriteret sådan noget som bedstes første sygedag i de her forhandlinger.
Så af de grunde kan vi i Venstre ikke støtte forslaget.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Jeg har overhovedet ikke glemt, at vi har fjernet store bededag, og ... Der tabte jeg tråden.
Det beklager jeg.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Jeg har heller ikke glemt store bededag, og hvis jeg havde glemt den, er det nu femte gang, hr. Nick Zimmermann stiller præcis det samme spørgsmål, og jeg har præcis det samme svar som de andre.
Jeg har haft respekt for arbejdsmarkedets parter og for den danske model gennem hele forløbet og også i forhold til bededagen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Det er derfor, vi ser det som en problemstilling.
Vi skal ikke blande os i, hvad arbejdsgiver og arbejdstager aftaler med hinanden – det er derfor, vi ser det som et indgreb.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Jo, men med al respekt er det jo ikke det, som vi foreslår med det her.
Vi ønsker sådan set bare, at det er en drøftelse, der kommer derover, sådan at det måske forhåbentlig kan munde ud i, at danskerne får den her mulighed.
Louise Schack Elholm (V), 2023-04-13:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at takke for alle de positive tilkendegivelser, der er til lovforslaget.
Det er jo, som mange allerede har nævnt, et ønske om, at man skal være opmærksom på ikke at fratage valgbarheden, for det er et væsentligt indgreb i det enkelte folkekirkemedlems adgang til medindflydelse på det kirkelige liv i sognet.
Derfor sikrer de nugældende regler, at kirkefunktionærers valgbarhed først indskrænkes, når vedkommende har en ansættelsesmæssig tilknytning til sognet af en vis længde.
Dermed sikrer vi en god balance mellem mulighed for indflydelse i menighedsrådet og ansættelsen, og det er denne balance, vi i regeringen ønsker at fastholde med det her lovforslag, så vi fastholder den hidtil gældende retstilstand.
Så jeg er glad for opbakningen til lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Tak for det.
Formålet med det her lovforslag er at fastholde den retstilstand, der er i dag i forhold til kirkefunktionærers valgbarhed til menighedsrådene.
Vi sikrer hermed, at kirkefunktionærer med en gennemsnitlig ugentlig arbejdstid på 3 timer eller mere ikke mister valgbarheden.
Jeg bemærker også, at der umiddelbart er bred opbakning til lovforslaget, og Dansk Folkeparti støtter det.
Kim Aas (S), 2023-04-13:
Tak, formand.
Vi skal i dag snakke om det her lille lovforslag, som handler om, at vi skal udskyde revisionen af lov om trossamfund uden for folkekirken et år.
Trossamfundsloven trådte i kraft ved årsskiftet 2018 og indeholder en revisionsbestemmelse om en revision, som skulle være i dette folketingsår, med henblik på at sikre, at loven, nogle år efter at den var trådt i kraft, fungerer efter hensigten.
Imidlertid er der jo så sket det, at det erfaringsgrundlag, som vi skulle have haft på nuværende tidspunkt, ikke er kommet helt på plads.
Det skyldes f.eks., at vi har haft et valg her i 2022, som gjorde, at vi også skulle have en regeringsdannelse, som har taget noget tid, og derfor er vi kommet lidt bagud.
Forud for en eventuel ændring af trossamfundsloven er der behov for en bred inddragelse af de anerkendte trossamfund, og det indbefatter naturligvis en passende lang høringsfase.
Det vil der ikke være tid til i den indeværende folketingssamling, og derfor vil vi gerne udskyde revisionsbestemmelsen her endnu et år.
Fra Socialdemokratiets side finder vi det rigtig vigtigt, at vi får revideret loven effektivt, men også, at det sker med udgangspunkt i et tilstrækkeligt vidensgrundlag.
Derfor bakker vi op om en inddragende proces, særlig fordi vi ved, at det har betydning i forhold til at skabe en gensidig forståelse for og ejerskab til de løsninger og krav, som indføres med den nye lov om trossamfund uden for folkekirken.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter op om dette lovforslag.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-13:
Jeg synes egentlig, at den socialdemokratiske ordfører opsummerede det meget præcist, nemlig at hvis vi vedtager det her, sker der absolut ingenting.
Det kan Enhedslisten støtte.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-13:
Uden menighedsråd, ingen folkekirke.
Lovforslaget, som vi skal behandle her i dag, er faktisk udtryk for, som andre også har nævnt, et ønske om at bibeholde den retstilstand, der i dag gælder i forhold til kirkefunktionærers valgbarhed til menighedsråd, altså et ønske om status quo.
Så det er i virkeligheden et teknisk forslag, der sikrer, at der ikke sker ændringer i retstilstanden, og at de hidtil gældende regler, der regulerer kirkefunktionærers valgbarhed, tilføjes i loven om valg til menighedsråd.
Så alt i alt er det her rettidig omhu.
Vi ændrer for at bevare, og i mine konservative ører lyder det jo som sød musik.
Vi bifalder det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak, og tak for ordet.
Jeg er suppleant resten af aftenen.
Heldigvis har jeg fået en dejlig tale på hele tre linjer
: Formålet med dette lovforslag er at fastholde nuværende lovgivning, som vi som parti allerede bakker op om.
Derfor er der ikke så meget andet at sige, end at vi endelig skal fortsætte med det.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Søren Espersen (DD), 2023-04-13:
Mange tak.
Vi synes, det er godt, at det nu igen bliver bekræftet, at også kirkefunktionærer, der ikke arbejder så meget, kan deltage aktivt i det kirkelige liv.
Vi synes, det er godt, at det bliver slået fast.
Så det er egentlig bare en bekræftelse af det, der allerede eksisterer, og som altid har været gældende.
Danmarksdemokraterne kan stemme for forslaget.
Mads Fuglede (V), 2023-04-13:
Tak for ordet.
Forud for fremsættelsen af lovforslaget om ændring af trossamfundsloven ønskede kirkeministeren, og det ønsker hun stadig væk, en bred inddragelse af de anerkendte trossamfund, ved at der gives en passende lang høringsperiode af det kommende lovforslag.
Det vurderes ikke, at det er muligt at gennemføre den proces på en ordentlig facon – det har vi fået meget skældud for i anden sammenhæng, så hvorfor også få det her? – sådan at lovforslaget kan fremsættes og færdigbehandles i indeværende folketingssamling.
Derfor ønsker vi at udsætte det til folketingsåret 2023-24, så vi kan få hørt alle parter på en ordentlig facon.