runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-06:
I SF er vi tilhængere af repatrieringsordningen, da den giver borgere mulighed for at vende tilbage til deres hjemland og bygge et nyt liv op.
Det er godt, at vi som stat hjælper disse fraflyttere godt ind i en ny tilværelse, men det er samtidig vigtigt, at repatrieringsstøtten bevilges til de rigtige og ikke til kriminelle.
Det er for SF en selvfølgelighed, at en person, der begår kriminalitet her i landet, ikke skal kunne udnytte ordningen til at unddrage sig straffen og forlade Danmark med repatrieringsstøtte.
Derfor bakker vi op om regeringens forslag om at give kommunalbestyrelserne de rigtige redskaber til at sikre, at repatrieringsstøtten ikke udbetales til kriminelle.
Lovforslaget indebærer også tiltag, der har til formål at forhindre, at personer, som er til fare for statens sikkerhed, modtager reintegrationsbistand og repatrieringsstøtte.
Det bakker vi selvfølgelig op om, og så mener vi desuden, at det er helt fair og rigtigt at regulere bemyndigelsesbestemmelsen, så det sikres, at de personer, der fortryder repatrieringen, rent faktisk betaler den udbetalte støtte tilbage.
Jeg vil også nævne, at vi er positive over for at lade familiesammenførte udlændinge, som eksempelvis fastholdes i et ægteskab mod deres vilje, repatriere uden deres ægtefælle.
Og så er det meget positivt, at ordningen udvides, sådan at personer ikke udelukkende kan repatriere til deres hjemland, men også til lande, hvor de har en nær familiemæssig tilknytning.
Overordnet mener vi i SF, at de ændringer, som følger af dette lovforslag, giver rigtig god mening, men vi er ligesom Dansk Flygtningehjælp bekymrede for, at hyppigheden og gentagelserne i forbindelse med vejledningen i repatriering kan virke hindrende i integrationsindsatsen.
Flere kommuner giver udtryk for, at det øgede fokus på repatriering kan være uhensigtsmæssigt for et ellers konstruktivt samarbejde mellem sagsbehandlere og borgere i den beskæftigelsesrettede integrationsindsats.
Vi skal sikre, at vejledningspligten over for borgeren både skaber de bedste rammer for en bæredygtig integration og samtidig letter adgangen for udlændinge til frivilligt at kunne repatriere.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at SF støtter dette lovforslag, men ønsker en udvalgsdiskussion om regeringens ønske om at indføre en dedikeret og mere virkningsfuld kommunal vejledning om repatriering.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Med dette lovforslag foreslås det bl.a. at indføre en ny model for kommunal vejledningspligt om repatriering, så vejledningen styrkes og målrettes henholdsvis nyankomne udlændinge og langtidsledige udlændinge.
I Socialdemokratiet mener vi, at udlændinge, der aldrig er blevet integreret i Danmark, og som i en længere periode har været ledige, skal have mulighed for at vende hjem til deres oprindelsesland med økonomisk støtte.
Derudover mener vi, at det giver god mening, at personer med midlertidigt ophold og andre udlændinge, der har opholdt sig i Danmark i kort tid, fortsat systematisk skal vejledes om muligheden for at repatriere til deres hjemlande.
Lovforslaget kommer i forlængelse af en aftale, hvor vi med Venstre, Radikale Venstre og Liberal Alliance aftalte at styrke og målrette kommunernes vejledningspligt om repatriering – dette med henblik på at sikre, at langt flere udlændinge gennem dedikerede hjemrejsesamtaler fremover tager imod tilbuddet om at repatriere.
Og aftalen var desuden motiveret af, at adskillige socialrådgivere landet over udtrykte frustration over, at de var forpligtet til at vejlede borgere om muligheden for at repatriere, hvor det ikke var relevant.
I Socialdemokratiet mener vi, at repatrieringsordningen er en fornuftig ordning.
Dårlig integration af virkelig mange mennesker med oprindelse i især Mellemøsten og Afrika koster det danske samfund dyrt – både socialt, økonomisk og kulturelt.
Og hvis folk befandt sig bedre i deres hjemlande, men har svært ved at overskue, hvordan de kan komme dertil, så er det godt for alle parter, at vi har det her tilbud til dem.
Og lovforslaget indeholder desuden en række andre forslag til justeringer af repatrieringsordningen.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-06:
Tak for det.
Vi har jo diskuteret repatriering før, og Nye Borgerlige er nok det eneste parti – i hvert fald i blå blok – som synes, at det er en rigtig dårlig idé at bruge rigtig mange penge på at sende folk hjem, særlig når vi ser, i hvilket tempo det foregår.
For med det tempo, der er på ordningen nu, vil de godt 20.000 migranter, der kom hertil i 2015, 2016, altså i den situation, vi havde der, være ude omkring år 2050 – med det tempo, der er nu.
Og så har de her mennesker jo fået børn i mellemtiden, og det betyder, at de formentlig først, hvis man regner børnene med – med det tempo, der er nu – vil være ude i år 2110.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Altså, det bedste bud i forhold til at sikre, at folk rejser hjem – af dem, der er kommet siden 2015 og 2016 – er, at de af dem, som har beskyttelse efter § 7, stk. 3, i udlændingeloven, altså det, der handler om de generelle vilkår i landet og ikke om folk, der er personligt forfulgt, forhåbentlig, så mange som muligt, har mulighed for snart at rejse hjem.
Nogle er jo allerede taget af sted – 130.000 syrere er vendt tilbage fra nærområderne, og nogle har benyttet den her ordning til at tage hjem helt frivilligt, mens andre så får at vide af nævnet, at de skal rejse hjem.
Men repatrieringen kan selvfølgelig ikke stå alene.
Repatriering er, som jeg ser det, et ekstra værktøj i skuffen, som trækker i den rigtige retning, men som selvfølgelig ikke løser de problemer, vi har.
Desværre må vi sige, tror jeg, at vi lider under en udlændingelovgivning, der er født i 1983, og som har store konsekvenser den dag i dag.
Og faktisk er det lovforslag, vi behandlede før, det, der vil få den største effekt for fremtiden, altså hvis vi lykkes med at lave et grundlæggende nyt asylsystem, så vi i hvert fald kan undgå, at problemet fortsætter med at blive større.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-06:
Jamen det sidste er jeg sådan set helt enig i.
Det ændrer bare ikke ved, at selv om vi får lukket for tilstrømningen, så er der rigtig mange, der er kommet hertil.
Jeg havde en debat med hr. Kristian Thulesen Dahl forleden, hvor han fremførte den påstand, at der er 30.000 syrere i Danmark.
Og det betyder jo, at hvis man skal have de her mennesker til at rejse hjem – og nu taler vi kun om syrere – så er det hverken repatrieringsordningen eller det langsommelige tempo, hvormed man kan fratage dem og inddrage deres opholdstilladelse, som kan løse de her problemer.
Hvad har regeringen, hvad har Socialdemokratiet tænkt sig at gøre ved det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jamen der har fru Pernille Vermund ret i, at vi står i en knibe, for vi kan jo ikke gøre ret meget andet end det, der nu sker i forbindelse med den aktuelle debat om inddragelse af opholdstilladelse fra dem, som har fået beskyttelse fra krigshandlinger.
Så kan vi motivere folk til – og det er jo det, vi håber at opnå med det her – at flere vil benytte repatrieringsordningen, oplyse mere om den, målrette den, som vi har gjort det med den her aftale, sådan at langtidsledige udlændinge og folk, der har været her i kort tid, hele tiden bliver konfronteret med den.
Men altså, vi kan jo ikke gøre så meget mere end det, vi ellers gør, og så kan vi sørge for, at problemet i det mindste ikke bliver større og større.
Og det er jo så der, hvor modtagecenteret spiller den helt store rolle.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Mange tak.
Jeg tror, jeg kan tale på Dansk Folkepartis vegne, når jeg siger, at Konservative og Dansk Folkeparti var rigtig skuffede, da Socialdemokratiet, Venstre og Liberal Alliance sprang fra den aftale, man havde med vores to partier, for så at lave en ny lempelse sammen med Radikale Venstre.
Konservative foreslår derfor et ændringsforslag til det her lovforslag, således at de ca. 9.000 personer, som regeringen nu vil sende til en ekstra samtale hvert andet år, skal til det hvert år, og den gruppe, som skal fritages for vejledning om repatriering, ikke skal være på 30.000, men skal være en meget, meget snæver gruppe, som har været i Danmark i 15 år og haft arbejde i mere eller mindre 3 år.
Det vil rent faktisk give god mening.
Er det noget, som Socialdemokratiet kan bakke op om, eller vil man holde fast i den lempelse, som man lavede sammen med Radikale Venstre?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jeg anerkender ikke, at Radikale Venstre bare udgør sådan en eller anden form for radioaktivt politisk materiale, som man kan smide ind i en debat og så få det til at lyde, som om noget er en stor lempelse.
Altså, jeg synes, at Radikale Venstre, Liberal Alliance, Venstre og Socialdemokratiet i den her sammenhæng har indgået en aftale, der giver god mening, og som sikrer, at vi bruger ressourcerne på repatrieringssamtaler meget bedre, end vi har gjort hidtil.
Det forhold, at man fokuserer på de langtidsledige og fokuserer på dem, der er kommet for nylig, kan jeg overhovedet ikke se er et udtryk for en lempelse.
Så at gøre det her til sådan en strammer-slapper-diskussion synes jeg er unødvendigt.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Nu svarede hr. Rasmus Stoklund ikke på mit spørgsmål.
Man går ud i ly af natten og bryder en eksisterende aftale med Dansk Folkeparti og Konservative og laver en ny aftale med Radikale, og altså, man plejer at kunne stille sit ur efter, at hvis en udlændingeaftale har støtte fra Radikale Venstre, er det en rigtig, rigtig slap aftale, der alt andet lige ikke er positiv.
Men hvis hr. Rasmus Stoklund vil svare på mit spørgsmål: Er vores ændringsforslag, som så rent faktisk strammer op på reglerne for vejledning til hjemsendelse, noget, man vil stemme for?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Nej, det vil vi ikke stemme for.
Og jeg synes ikke, at det er rimeligt over for Radikale Venstre at gå til det på den her måde.
Altså, der er mange ting, jeg ikke er enig med Radikale Venstre i, men jeg synes, at når Radikale Venstre bidrager til at lave en pragmatisk og fornuftig aftale, som gør de her regler mere meningsfulde, er det kun positivt.
Derudover rummer det her lovforslag jo også andre fornuftige elementer, f.eks. at man styrker mulighederne for at få inddrevet den gæld, der er hos nogle af dem, der måtte fortryde, at de er repatrieret.
Det har vi set nogle kedelige eksempler på tidligere, altså at folk slap for billigt i den sammenhæng.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Det var den foregående spørger, der lige fik mig til at trykke mig ind her, og derfor vil jeg spørge ordføreren, om ikke ordføreren er enig i, at politik bliver fattigt, hvis man diskuterer, hvem der indgår aftalerne, frem for, hvad indholdet er i aftalerne.
Det vigtige i politik må vel altid være – det kan jeg høre ordføreren formentlig er enig i, og det vil jeg bare have ham til at bekræfte – afgørelsernes indhold og ikke bare partierne, der står bag.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jo, jeg vil medgive, at på trods af at Radikale Venstre har gjort, hvad de kunne, for at få et dårligt ry i udlændingepolitikken igennem mange årtier, må man anerkende, når Radikale Venstre så rent faktisk går seriøst ind i det her, forholder sig pragmatisk og fornuftigt til det og er med til at indgå en bred politisk aftale sammen med Liberal Alliance, Venstre og Socialdemokratiet, som forbedrer den her ordning,
er jeg overbevist om, helt markant.
Det synes jeg kun er positivt, og jeg synes, at det er rigtigt, at vi må forholde os til, hvordan partierne handler, og ikke til det omdømme, de måtte have skabt sig.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Mange tak.
Kan ministeren ikke se, at der er noget nærmest komisk i, at hele Danmark taler om det her mulige modtagecenter i Rwanda – og at de eneste, der ikke deltager i den diskussion, er Socialdemokratiet her i Folketinget?
Det er jo lidt sådan, at jo mere diskussionen bliver hypet op, og jo mindre Socialdemokratiet siger, jo mere mystik er det hele indhyllet i, og jo mere gavner det rent faktisk den fortælling, som jeg tror Socialdemokratiet indirekte forsøger at skabe.
Nemlig at man er i gang med noget, selv om man måske alligevel ikke er det, men ved at alle taler om det, skaber man den illusion.
Det kan jo ikke længere være på grund af fortrolighed, at ministeren ikke vil gå ind i debatten, for man kan jo bare åbne hvilken som helst avis i dag, og så kan man se, at det er det mest interessante emne.
Så skylder ministeren ikke langt om længe at lægge kortene på bordet og fortælle danskerne, om der er en reel dialog i gang med Rwanda om et modtagecenter, eller om det hele bare er én stor illusion?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jamen det er rigtigt, at hovedreglen vil være, at man vil blive overført til asylsagsbehandling uden for Europas grænser, men at der også vil være en undtagelse.
Og det er også rigtigt, at der i »Retfærdig og Realistisk« kun blev peget på, hvor det handlede om de internationale konventioner, og at ministeren, i det lovforslag, vi skal behandle om lidt, gives bemyndigelse til at udvide den gruppe.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Tak for ordet.
På den ene side er det oplagt, at man behandler de her forslag sammen, og på den anden side er de alligevel også ret forskellige.
Hvis vi går til B 211 først om udvisning af kriminelle bandemedlemmer og deres nærmeste familie og udvisning af klanfamilier med utryghedsskabende adfærd, vil jeg sige, at vi i Venstre er enige med forslagsstillerne om, at det skal have hårde konsekvenser, når kriminelle bandemedlemmer og klanfamilier bryder loven.
Vi kan og vil ikke acceptere, at kriminelle bandemedlemmer og medlemmer af klanfamilier begår grov kriminalitet, kører vanvidskørsel, sælger stoffer osv.
Danmark skal være et samfund, hvor vi giver plads til dem, som gerne vil være en del af fællesskabet, og der er vel ikke nogen mere kontant måde at melde sig ud af det fællesskab på end ved at opføre sig, som man gør her.
Samtidig skal vi være benhårde over for dem, som vælger Danmark fra, og som ikke ønsker at integrere sig.
Men når alt det er sagt, er det jo ikke rimeligt, at det skal gå ud over familiemedlemmer.
Bandemedlemmer og medlemmer af klanfamilier er måske de bedste eksempler på indvandrere, der er kommet til Danmark, som er ligeglade med de danske værdier og med at blive til en del af det danske samfund.
De tager aktive skridt ind på en mere og mere kriminel løbebane, de er dyre for det danske samfund, og de vælger bevidst de danske værdier fra.
Vi vil være med til alt, man kan gøre for at straffe denne gruppe yderligere, men det skal selvfølgelig ikke gå ud over familiemedlemmerne.
Den del kan vi ikke bakke op om, som det står der.
Men vi ville ønske, at man ville arbejde videre med den tanke om at sætte hårdt ind over for bandekriminalitet som sådan.
Når det handler om B 191, er vi anderledes positivt indstillet, og det er derfor, det er lidt underligt, at de her to forslag er lagt sammen.
Lad det være sagt med det samme: Venstres politik er, at hvis man er udlænding, og hvis man begår grov kriminalitet, hører man ikke hjemme i Danmark, og så skal man selvfølgelig udvises, hvis det er muligt.
Jeg forstår også, at det er en del af den her øvelse i at udstille, hvad Socialdemokratiet sagde før valget, og hvad de så rent faktisk leverer på.
Vi vil meget gerne være med – især inspireret af noget af det, som fru Pernille Vermund sagde, da hun stillede spørgsmål til ministeren tidligere – til, at man i udvalgsarbejdet ser på, om man kan instrumentalisere det her forslag sådan, at vi fokuserer på dem, der begår voldtægt, så vi kan komme af med dem inden for Københavnererklæringen.
Det er også de forpligtelser, der gør, at vi kan sende folk ud.
En småstat har godt af en international retsorden, men vi mener, at der er mere råderum inden for den elasticitet, som opstod med Københavnererklæringen.
Derfor bakker vi op om, at vi kan se på den del i det videre arbejde med B 191.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Jeg vil gerne tillade mig at stille hr. Mads Fuglede i det dilemma, som han stiller dommerne i.
Hvad er vigtigst: at en voldtaget pige med sikkerhed ved, at hendes gerningsmand, der er udlænding, udvises af Danmark, og at hun og hendes veninder således ikke kommer til at møde ham i en mørk gyde efter afstået fængselsstraf, eller at en udenlandsk voldtægtsforbryder kan få lov til at være sammen med måske sit barn, som han har fået i Danmark?
Hvad er vigtigst: hensynet til pigen, der er blevet voldtaget, eller hensynet til voldtægtsforbryderen, der måske udvises og så ikke kan være sammen med sit barn?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Jamen det er da så udelukkende hensynet til offeret i sagen her, og som jeg netop sagde, er det dér, jeg synes der er meget at komme efter.
Den statistik, som fru Pernille Vermund læste op før, taler jo sit tydelige sprog om, at det i nogle år er gået i den forkerte retning, når det handler om at få udvist udlændinge, der begår voldtægt i Danmark.
Derfor håber jeg, at vi kan målrette indsatsen på netop det område, for jeg tror, der er råderum inden for Københavnererklæringen til at kunne opnå et resultat dér.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Det er der jo ikke meget der tyder på.
Altså, præsidenten for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol var jo ret tydelig for 2-3 måneder siden, da han sagde, at Københavnerklæringen absolut ingen betydning har for domstolens praksis.
Men når vi nu er enige, og det er jo glædeligt, om, at hensynet selvfølgelig skal være til offeret, kunne Venstre så ikke overveje at lave en fodnote til udvisningsbestemmelsen og sige, at når der er tale om voldtægtsforbrydelser, suspenderes artikel otte i relation til gerningsmanden?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Vi vil i hvert fald gerne være med til at lave en indstilling om, at man skærper reglerne om udvisning, når der er tale om voldtægt, hvis det overhovedet er muligt inden for de internationale konventioner, vi ønsker skal overholdes.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Så lad mig stille hr. Carl Valentin det samme spørgsmål, som jeg stillede hr. Mads Fuglede tidligere.
Lad os nu sige, at hr. Carl Valentin er dommer og sidder med et offer, nemlig en voldtaget pige, over for en gerningsmand, som har voldtaget pigen, og gerningsmanden har et barn i Danmark og siger, at det er hans menneskeret at være sammen med sit barn – og der findes desværre ikke noget, der hedder offerrettigheder eller menneskepligterklæringer, så pigen kan ikke gøre nogen indsigelse.
Synes hr. Carl Valentin, at det er rimeligt i den konkrete situation, at hensynet til gerningsmandens ret til at være sammen med sit barn i Danmark er over den voldtagne piges ret til ikke fremadrettet at måtte møde gerningsmanden på en mørk gade igen?
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at sådanne situationer er ekstremt hårde dilemmaer.
Men jeg mener også, at menneskerettighederne er så vigtige, at de i enhver sag skal overholdes.
Og hvis vi først begynder at gå imod dem, kan det have nogle helt alvorlige konsekvenser for menneskerettighederne og dermed også for mennesker i hele verden.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Først vil jeg med glæde tage imod den opfordring, fru Rosa Lund kom med, om, at Dansk Folkeparti fremsætter et forslag om, at Danmark udtræder af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention – det skal vi gerne gøre.
Og jeg tror nærmest, at jeg i bemærkningerne vil betone, at det er på fru Rosa Lunds opfordring.
Så vil jeg gerne stille to spørgsmål – det håber jeg at hun kan håndtere.
Hun siger, at menneskerettighederne er det, der sikrer, at vi har et værdigt liv.
Der går jeg ud fra, at fru Rosa Lund er bekendt med, at Den Europæiske Menneskerettighedskonvention kun er ratificeret af europæiske lande.
Det er det ene.
Det andet er, om fru Rosa Lund vil præcisere, hvad det er for en bestemmelse i grundloven, forslaget her krænker.
Hun gjorde meget ud af grundloven, og jeg elsker grundloven, så derfor: Kan vi få et svar på, hvilke paragraffer i grundloven det er, som det her måtte være uforeneligt med?
Betyder det, at SF mener, at regeringen har leveret det, som den lovede her i det afsnit af »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik, der samler Danmark«, altså i afsnit 8 på side 39?
Eller betyder det, at SF bare er uenig i den politik?
Det er jo også helt legitimt, selv om man er støtteparti.
Så præcis hvor befinder Socialistisk Folkeparti sig henne her i relation til Socialdemokratiets udspil?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Først og fremmest vil jeg undlade at påkalde mig de højere magter.
Det må man mig bekendt slet ikke her fra talerstolen.
Men derudover vil jeg sige, at vi jo altså har skærpet lovgivningen, sådan at i en straffesag, hvor anklageren ønsker udvisning, skal domstolene også udvise, medmindre det er i strid med vores internationale forpligtigelser, når det er alvorlig kriminalitet, der har fundet sted, og derfor synes jeg egentlig, at i og med at man også kan se en stigning i antallet af udvisninger, er vi jo faktisk godt på vej.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Men hr. Rasmus Stoklund behøver jo ikke at påberåbe sig de højere magter for at finde ud af, hvorfor de her mennesker ikke bliver udvist.
Han kan bare finde et spejl og kigge i det.
Jamen det er da rigtigt, hr. Rasmus Stoklund.
Det er da dem, som sætter de internationale konventioner højere end danskernes ret til at slippe af med kriminelle udlændinge, som har ansvaret for det her.
Altså, jeg må gøre opmærksom på, at ifølge grundloven skal dommerne alene dømme efter loven – jeg tror, det er § 64 – og det er da partierne ovre i venstre side, som insisterer på, at Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, herunder artikel otte, skal være en del af dansk ret.
Vil hr. Rasmus Stoklund ikke vedkende sig både det moralske, politiske og juridiske ansvar for, at vi ikke får sendt flere kriminelle udlændinge, herunder voldtægtsforbrydere, ud af landet?
Og hvis han ikke vil det, hvem i alverden har så ansvaret?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Jeg må sige, at for mit eget vedkommende og på vegne af Dansk Folkeparti var det en meget skuffende tale at lytte til fra ministerens side.
Nu behøver ministeren jo ikke tage nævneværdigt hensyn til hverken undertegnede eller mine 15 kollegaer, men jeg tror, der er ganske mange vælgere, som jo har knyttet lid til det, som Socialdemokratiet i sin tid kaldte »Retfærdig og realistisk«, hvor man i februar 2018 sagde, at hvis man kom i regering, så ville man udfordre Menneskerettighedsdomstolen, hvis man kom i regering, ville man sikre, at danske domstole fik mere fleksibilitet i forhold til Menneskerettighedsdomstolen, man ville sikre, at lande tog imod deres egne borgere, at flere blev udvist osv.
Nu kan jeg forstå, at det, man i virkeligheden mente, faktisk var det, som den daværende regering så gjorde, dels ved nogle stramninger i maj 2018, 3 måneder efter det her oplæg, og dels ved den såkaldte Københavnererklæring i april 2018, altså 2 måneder efter det her oplæg.
Er det virkelig sådan, man skal forstå afsnit 8 på side 39 i Socialdemokratiets udspil?
For jeg tror godt nok, at der er mange vælgere, der havde forventninger om noget mere.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg er selvfølgelig ked af, at jeg skuffer hr. Morten Messerschmidt, og jeg vil godt sige, at jeg ikke er ligeglad med, hvordan det, jeg siger, bliver hørt af hverken hr. Morten Messerschmidt eller ordførerens kolleger.
Men det er rigtigt, at da vi udgav det her udlændingeudspil i februar 2018, skete der heldigvis noget på udvisningsområdet i månederne derefter, som vi syntes var positivt, og som jeg også synes jeg prøver at bruge lidt tid her i min ministertale på at folde lidt ud, fordi det faktisk har haft betydning ved de danske domstole, men også ved det, at de internationale domstole anerkender det arbejde, der er foretaget ved de danske domstole.
Det synes jeg da er positivt.
Jeg synes også, jeg prøver at sætte et par ord på det, som vi så derudover fra den her regerings side har sat i gang, både i forhold til de lovforslag, der er vedtaget om vanvidskørsel og om social kontrol, men også det arbejde, der er i gang med hensyn til at se på udvisningsreglerne generelt.