Peter Hummelgaard (S), 2021-04-23:
Tak for ordet, og også tak til forespørgerne for at indkalde til den her, synes jeg, rigtig, rigtig vigtige debat.
Som bekendt handler forespørgselsdebatten jo i dag også om, hvordan borgere med handicap sikres tilknytning til arbejdsmarkedet, og om de nuværende regler på beskæftigelsesområdet understøtter det i tilstrækkelig grad.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at mennesker med handicap har meget at bidrage med på en arbejdsplads, hvis rammerne er de rigtige.
Derfor er det også helt centralt, at regler og praksis understøtter, at arbejdsmarkedet kan rumme de udfordringer, et handicap kan medføre.
Heldigvis findes der allerede i dag gode muligheder for at få hjælp på arbejdspladsen.
Det gælder bl.a. i form af personlig assistance eller et hjælpemiddel, som kan kompensere for ens handicap, så man på den måde er i stand til at varetage et job.
Det er jobcentret, der bevilger hjælpemidler til arbejdspladsen.
Alle jobcentre har nøglepersoner på handicapområdet, som har et særligt kendskab til og viden om de muligheder, der findes.
Det giver god mening, at jobcenteret varetager opgaven, for sagsbehandlerne i jobcentrene har både kendskab til borgeren og virksomheden, og det er en central forudsætning for at give borgeren den bedst mulige hjælp.
Men det er selvfølgelig helt afgørende, at ventetiden på et hjælpemiddel ikke er for lang.
Derfor er reglerne på området blevet strammet.
Siden den 1. januar 2020 har det været et krav, at et hjælpemiddel skal bevilges inden for 4 uger, efter der er søgt om det.
Det er også blevet muligt at beholde sit hjælpemiddel hele arbejdslivet, hvis man vil arbejde ud over pensionsalderen.
De nye regler udspringer af satspuljeaftalen fra 2019, hvor der blev indgået en 4-årig handicappolitisk aftale til i alt 128 mio. kr.
Aftalen indeholder 11 forskellige initiativer, der alle skal styrke indsatsen for at få mennesker med handicap i arbejde.
Arbejdet med at realisere de 11 initiativer er i fuld gang.
Der arbejdes bl.a. med at udbrede kendskabet til kompensationsmulighederne gennem kampagner og seminarer målrettet nøglepersonerne i jobcenteret.
Viden om alle de gældende ordninger er helt centralt for at understøtte, at de rent faktisk bliver brugt.
Og det er ikke kun jobcentrene, der skal kende til dem.
Det skal de enkelte borgere og virksomheder også.
Vi er derfor også i gang med at afprøve et kompetencekort i tre kommuner, så en virksomhed allerede inden samtalen med borgeren kan få viden om, hvilke kompetencer borgeren har, og hvilke muligheder der er for at kompensere for handicappet.
Derudover arbejder regeringen på en gennemskrivning af kompensationsloven på beskæftigelsesområdet.
Loven er fra 1998 og skal gøres mere tidssvarende
Det skal bl.a. sikre en mere hensigtsmæssig brug af de kompenserende ordninger og lette administrationen i landets jobcentre, så flere borgere med handicap får den nødvendige hjælp til at komme i beskæftigelse.
Meget står og falder med, at jobcentrene har fokus på området.
Derfor er et af mine beskæftigelsespolitiske mål for kommunernes indsats i 2021, at flere personer med handicap skal i beskæftigelse.
De beskæftigelsespolitiske mål, som hvert år meldes ud til kommunerne, forpligter kommunerne til at fokusere særskilt på udvalgte områder.
Jeg har netop meldt ud til kommunerne, at målet om, at flere personer med handicap skal i beskæftigelse, også skal gælde i 2022.
Det vidner om, at handicapområdet er højt prioriteret af regeringen, også på beskæftigelsesområdet.
Tak for ordet.