runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Det synes jeg egentlig ikke.
Jeg synes, det emmer af, at man siger noget, der lyder nemt, og så er det faktisk i virkeligheden bare meget sværere.
Intentionerne er jo gode nok, med hensyn til at vi mennesker er rigtig gode til at tilpasse os, så hvis vi ikke har noget at stå op til, får vi vores liv til at fungere alligevel, og lige pludselig bliver man en passiv borger på passiv forsørgelse, så derfor er det vigtigt, at man kommer ud.
Men vi vil rigtig gerne tilbage til det, der faktisk står i lovgivningen, nemlig at når man taler med en borger, der er på passiv forsørgelse, så laver man en individuel vurdering sammen med borgeren.
Hvis vi bare beslutter, at alle skal have det samme, så laver man jo netop ikke en individuel vurdering, og vi sidder jo også sammen med ministeren og skal spare nogle penge derude, og vi håber, at vi kan sætte jobcentrene mere fri, så vi ikke oplever, at man sætter folk til de der tåbelige ting.
Jette Gottlieb (EL), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg kan forstå på debatten, at Venstre er meget enige i, at der er en god økonomi i øjeblikket, og at den i virkeligheden også buldrer frem.
Så vil jeg spørge, om Venstre på den baggrund vil være med til at afskaffe håndværkerfradraget; afskaffe den mulighed, der er, for at trække fra, hvis man får nogen i arbejde.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Jo, og nu skal jeg også prøve at lade være med at lave en kæmpe konflikt ud af det, for det var sådan set et venligt stillet spørgsmål, sådan opfattede jeg det.
Det er klart, at hvis man skal lave en ny model for folkeskolen på nogle udvalgte emner – og det er jo det, som fru Lotte Rod lægger op til – på baggrund af de, må man sige, store udfordringer, som den nuværende reform har givet,
så bliver man selvfølgelig også nødt til at se på, hvordan man indretter den tid, der kommer efter skolen.
Det er jeg helt med på.
Det bliver man nødt til at diskutere, og det bliver også en økonomisk diskussion.
Anne Paulin (S), 2021-09-09:
Tak for det.
I Information her hen over sommeren var der et interview med hr. Jakob Ellemann-Jensen, hvor han udtaler, at han sådan set synes, at Venstre er grønnere end regeringen.
Han siger også om landbrugsforhandlingerne – og jeg citerer: Venstre og regeringen er tæt på hinanden på klimadelen, men langt fra hinanden på kvælstofdelen.
Men kvælstofvirkemidler er jo ikke kun et miljøvirkemiddel, det er også et meget potent klimavirkemiddel, og i regeringens landbrugsudspil er det der, hvor vi finder en tredjedel af de konkrete reduktioner, som skal til i implementeringssporet.
Så mit spørgsmål er: Hvis Venstre virkelig er grønnere end regeringen, hvorfor vil man så ikke bruge det her åbenlyse virkemiddel, og hvad er det, Venstre vil stille i stedet for det her virkemiddel, som kan komme med de samme reduktioner på 0,6 mio. t CO 2 ?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Som jeg husker det, lægger regeringen op til 1,8 mio. t reduktion i forhold til konkrete virkemidler, og så har man noget, som ligger i det, man kan kalde forskningsdelen.
Og hvis man ser på det, som Venstre vil stå på mål for, vil vi matche de 1,8 mio. t
– jeg tror endda også, at Venstre kan præsentere noget, der er mere ambitiøst, og grunden til, at vi kan præsentere noget, der er mere ambitiøst, er, at vi vil udtage mere lavbundsjord, end regeringen vil.
Anne Paulin (S), 2021-09-09:
Og det skal der jo nogle penge til.
Og samtidig vil Venstre dække demografien, bruge flere penge på forsvaret, have et skattestop og skattelettelser osv.
I dag tales der om et grønt råderum på 1,7 mia. kr., som Venstre vil tilvejebringe, og er det så samtlige af de 1,7 mia. kr., der så skal kastes ind i de her landbrugsforhandlinger, for at Venstre kan opnå de samme reduktioner, som regeringen har i deres udspil?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Jeg vil gerne komme med den afsløring i dag, at Venstres krav til landbrugsforhandlingerne ikke er 1,7 mia. kr. om året.
Til trods for at vi på energiområdet, som jeg tror ordføreren også var med til at forhandle, brugte 1,3 mia. kr. om året i 10 år, forventer Venstre ikke, at der skal bruges 1,7 mia. kr. ekstra i forhold til den grønne omstilling af landbrugsområdet.
Men det er klart, at hvis ikke der bliver tilført flere penge end de 70 mio. kr. om året, der er lagt op til nu, kommer det til at koste
, lad os sige 15.000 arbejdspladser, og det er bare en udvikling, som vi ikke vil være med til.
Det er både synd for den lokale NNF'er eller 3F'er, for det er deres arbejdspladser, der mistes, og det synes vi er en forkert vej at gå.
Jens Joel (S), 2021-09-09:
Tak for det.
Det lyder jo rigtig flot, og derfor blev jeg også lidt forundret, da hr. Troels Lund Poulsen i en debat, da regeringen fremlagde sit finanslovsforslag, sagde, at man gerne ville bruge en del af provenuet på at øge seniorernes deltagelse på arbejdsmarkedet, altså øge incitamentet til, at seniorerne kommer ind på arbejdsmarkedet.
Så jeg skal bare høre sådan helt firkantet: Har man lavet dobbelt bogføring, eller er det stadig sådan, at hele det grønne råderum skal bruges på det grønne?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Vi har ikke lavet dobbelt bogføring, så vi har stadig væk den holdning, som Venstres formand gav udtryk for.
Hvis Venstres finansordfører så har formuleret sig upræcist – det kan man ikke udelukke kan ske; det er dog sjældent, det sker – vil jeg gerne irettesætte vedkommende.
Jens Joel (S), 2021-09-09:
Det er jo altid klogt at lade sig irettesætte, hvis det var en uenighed med formanden.
Den skal vi jo nok forfølge.
Jeg hører hr. Troels Lund Poulsen sige, at man vil komme med det, man kalder Venstres finanslovsprioriteter her i løbet af en periode.
Men hvis vi skal kunne følge med i, om der er dobbelt bogføring, så er det egentlig bare, om vi kan få et tilsagn om, at Venstre fremlægger sådan et samlet bud på, hvad tingene skal koste, og hvor pengene skal komme fra.
For lige nu må vi jo konstatere, at man kræver flere penge til landbruget, flere penge til forsvaret, demografien, skattestop, i øvrigt skattelettelser og alt muligt ud af råderummet, og vi synes ikke helt, at det går op.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Jeg kan mærke, at det er noget, der kan få Jens Joel til at ligge søvnløs.
Det må vi prøve at modvirke, så ja, jeg vil gerne give det tilsagn, at man vil se, hvordan vi vil bruge pengene, og også hvordan vi vil finansiere det.
Lotte Rod (RV), 2021-09-09:
Jeg glæder mig simpelt hen så meget til det her efterår, og jeg tror, vi kan træffe nogle vigtige beslutninger i fællesskab, både hvad angår økonomien, men jeg håber faktisk også, at vi kan gøre det, når det kommer til frihed og frihed til skolen.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres finansordfører: Hvis vi nu sammen skal give en frihed til, at man kan lave kortere skoledag, skal vi så ikke også prioritere penge til, at vores sfo'er og fritidshjem kan åbne noget tidligere?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Jo, men det her føder jo ind i en lidt større debat, for skal vi så ikke også give frihed til, at friskolerne faktisk er reelle friskoler, og at man også godt kan have selvejende institutioner, som ikke bliver begrænset i forhold til at lave sådan nogle helt vilde stalinistiske øvelser, hvor man ikke må have en profit ved at drive en børnehave
Det tror jeg vi bliver nødt til at diskutere i samme sammenhæng.
Lotte Rod (RV), 2021-09-09:
Når jeg spørger, er det jo, fordi i de frihedsforsøg, der er i gang endnu i Esbjerg, vil alle skoler gerne have kortere skoledag, men man har ikke sat penge af til, at sfo'en eller fritidshjemmet så åbner tidligere, og så bliver det jo bare en besparelse.
For så får børnene både en ringere fritid, hvor der ikke er nogen pædagoger, men de får faktisk heller ikke en god skole, for hvis pengene ikke bliver i skolen, er der jo ikke råd til at sætte en ekstra lærer på eller dele op i små hold.
Derfor vil jeg bare spørge Venstre: Mener I ikke, at hvis vi skal gøre skoledagen kortere – og det synes vi i Radikale Venstre at vi skal – så skal vi også prioritere børns fritid?
Mogens Jensen (S), 2021-09-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for en pragmatisk tale, vil jeg sige.
Ordføreren nævnte kommunernes økonomi, og der er det jo sådan, som ordføreren også ved, at der i den her finanslovsaftale lægges op til, at pengene følger med, når vi nu bliver flere unge og ældre.
Det er også sket i de seneste tre økonomiaftaler, der er lavet med kommunerne, hvor man jo har givet et meget større råderum til kommunerne end i de seneste ti aftaler, der er lavet, på det område.
Og der er lavet en udligningsreform, som også har betydet en omfordeling, som jeg tror har givet den kommune, hvor ordføreren selv sidder med i kommunalbestyrelsen, 120 mio. kr. ekstra, og det, jeg vil spørge om, er: Er det noget, man kan mærke i ordførerens kommune?
For jeg så en pressemeddelelse, man havde sendt ud under titlen Kernevelfærden sikres , om, at man bl.a. med Dansk Folkepartis ønske, tror jeg, har kunnet lave køkkener på alle plejecentre i Guldborgsund Kommune.
Men er det her noget, der kan mærkes i kommunen?
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Jeg har ikke markeret, det må du undskylde, men så kan jeg stille et spørgsmål: Mener Dansk Folkepartis ordfører, at det er positivt, at den her regering gør Danmark fattigere frem mod 2030, eller er det et problem, at man oven på årtiers fokus på hele tiden at gøre Danmark rigere lige pludselig gør Danmark fattigere?
Mogens Jensen (S), 2021-09-09:
Ja, for det næste spørgsmål handler jo om noget af det, der står på lovprogrammet her til efteråret, og det er spørgsmålet om en velfærdslov, der faktisk skal sikre, at pengene følger med, når der bliver flere børn og flere ældre i vores velfærdssamfund, så man altså ikke skal sænke kvaliteten i velfærdsydelserne.
Og jeg kan jo se, at det lovforslag, der vil blive fremsat, har hr. Kristian Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti taget godt imod, så jeg vil spørge ordføreren: Kan man tænke sig, at Dansk Folkeparti er med i en aftale om det og vil stemme for sådan en velfærdslov?
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Ja, det tror jeg sådan set godt vi kan.
Vi har jo selv nævnt det tidligere, altså når der er flere kunder i butikken, er der også behov for at få lidt flere penge.
Men igen kunne vi rigtig godt tænke os, at der i sådan en lov også kommer en lille smule politisk fokus på, hvad det så er, vi får for pengene – for at vende tilbage.
Nu kom vi til at tale om min egen kommune.
Vi har faktisk tilført kommunen over 200 mio. kr. i indeværende valgperiode, og jeg tror ikke rigtig, borgerne har opdaget det.
Pengene er sådan røget ind i maskinen, og det er en kommune, der omsætter for over 5 mia. kr.
Og det er lidt ærgerligt, at man, når man bruger 200 millioner skattekroner, så ikke får mere for dem, end man gør.
Så der er også et arbejde dér – altså pengene skal til, men de skal også bruges rigtigt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke planlagt et spørgsmål, men så kom jeg til at gå på Facebook, hvor ordføreren har skrevet om kapitalbeskatning.
Ordføreren skriver, at arbejderen står for skud, hvis kapitalbeskatningen ændres.
Jeg tror, det var sådan, at de 100 rigeste fik en skattelettelse på i gennemsnit 2,7 mio. kr. hver, og det var bl.a. på grund af det med kapitalbeskatningen.
Nu må man så forstå, at hvis man ruller den skattelettelse tilbage, er det altså arbejderen på gulvet, der står for skud, og det har jeg svært ved at forstå.
Altså, hvis man kigger på kapitalbeskatningen, er det sådan, at 44 pct. af den stammer fra ejendomsavancer, og 80 pct. af det provenu, der bliver betalt på den skat, kommer fra den rigeste ene procent af befolkningen.
Altså, vi er jo et relativt lige land i Danmark, og det er rigtig godt, men vi har en udfordring med, at de rigeste bliver rigere og stikker af fra resten.
Kan det virkelig være rigtigt, at det er arbejderen på gulvet, der står for skud, hvis vi tilbageruller den skattelettelse til de rigeste?
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Ja, det er det, når man kigger længere ud.
Jeg ved jo godt, politik handler om, at man bare skal kunne lave det i overskrifter, for ellers kan man ikke kommunikere det, men hvis en virksomhed står og mangler kapital, er det ikke så stort et problem, når der er højkonjunktur, men når der er lavkonjunktur, kan det være et problem.
Det kan også være et problem i forhold til den grønne omstilling, fordi man skal satse nogle penge, man skal købe nogle aktier i en virksomhed, hvor man ikke helt ved, hvordan det kommer til at gå.
Man tror, det kommer til at gå godt, og så får man pengene og kan skabe nogle arbejdspladser som virksomhed.
Hvis de penge ikke kommer, bliver de arbejdspladser ikke realiseret, og så kommer der ikke til at være en smed, der svejser noget sammen til den grønne omstilling; der kommer ikke til at stå en laborant inde og finde ud af på, hvordan man kan gøre noget innovativt på sundhedsområdet og andre steder.
Hvis pengene ikke kommer, skaber man heller ikke arbejdspladserne.
Det er derfor, jeg siger, at det kommer til at ramme nede på gulvet, for der er jo tale om dominobrikker.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Men det er jo i virkeligheden et argument imod at beskatte overhovedet, for så ville al beskatning jo i sidste ende ramme arbejderen.
Jeg tror sådan set, at den del af befolkningen, som har mindst, er optaget af, at vi laver en rimelig og fair beskatning, og derfor tilbageruller vi den her meget store skattelettelse, som meget specifikt gik til de allerallerrigeste.
Er Dansk Folkeparti optaget af den problemstilling, vi har med, at de rigeste bliver rigere i et meget hurtigere tempo end resten af landet?
Har vi en udfordring med ulighed, særlig når det handler om, at toppen stikker af?
Og i givet fald: Hvad bør vi så gøre ved det?
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Nej, vi har sådan set et kæmpe problem, hvis bunden bliver stående.
Altså, prøv nu at høre her: Er problemet, at der er 1-2 pct., for hvem det går godt, hvis hele bunden følger med op?
Det er da et meget større problem, hvis vi står i en situation, hvor folk mister deres arbejde, man går konkurs; folk kan ikke have et almindeligt familieliv, fordi de ikke har nogen indkomst.
Det ville være et kæmpe problem.
Det er ikke et mål for Dansk Folkeparti, at 1 pct. kommer ned i økonomi; det tror vi ikke er det bedste for os.
Det må da være det, der driver os, og ikke at genere den ene procent.
Så der er vi bare fuldstændig forskellige.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Tak for talen.
Er det et ultimativt krav fra SF, at der ikke må ske noget i forhold til dimittendområdet?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Vi har for længe siden lært, at det er en rigtig dårlig idé at sige, at noget som helst er ultimativt.
Det, jeg står og siger i dag – og jeg tror, at jeg siger det rimelig klart – er, hvad vi mener i SF.
Vi mener, at det er en dårlig idé.
Der er også kommet undersøgelser frem.
Jeg tror, at det var Nordeas forbrugerøkonom, der lavede en undersøgelse, der viste, at du faktisk bliver fattigere på dagpenge, end du var på su, fordi du mister dit kollegieværelse og dit studiejob og andre ting, som du har, mens du er studerende.
Det her handler ikke kun om, om det er synd for den enkelte.
Vi skal altså lige huske, at dimittendsatsen er en meget, meget lavere dagpengesats, end hvis du generelt går på dagpenge.
Det handler ikke kun om, om det er synd for nogen.
Det handler om, at vores dagpengesystem alt for længe er blevet udhulet.
Opbakningen falder.
Private lønforsikringer stiger i antal.
Så hvis vi også vil have et dagpengesystem i fremtiden, skal vi reparere på det.
Vi skal ikke udhule det, og vi skal have de unge ind i det i en tidlig alder.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Jeg synes egentlig, at Ole Birk Olesens kommentarer og spørgsmål her udstiller det rigtig fint.
Så jeg tror bare, man skal lade det stå der, og så kan man jo selv vurdere, hvor svært det er.
Nu skal man jo passe på med at blande sine kasketter.
Jeg er finansordfører, når jeg står her.
Jeg tror bare, at det, vi skal være meget opmærksomme på, når vi sender så store beløb ud, er, at lidt af gejsten i forhold til at drifte sin kommune måske også kan forsvinde en lille smule, altså når der kommer for mange midler ud.
Så jeg tror, det er meget vigtigt – vi talte folkeskole før – at man også sætter nogle mål for, hvad det er, vi gerne vil have.
Det at få mange penge er jo ikke lig med, at de bliver brugt på det rigtige.
Så jo, der er ingen tvivl om, at udligningsreformen har gjort noget godt for Provinsdanmark, men det er meget, meget vigtigt, at alle kommuner – alle 98 kommuner – hele tiden sidder og kigger på deres budget og siger: Når vi nu skal bruge den her krone, hvordan bruger vi den så bedst muligt til glæde for borgerne, til glæde for Danmark?
Så jo, jeg tror, at udligningsreformen har været rigtig god, og det har den også været i min kommune.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Det, jeg husker fra de forhandlinger, er, at vi nogle gange godt kunne komme igennem med nogle ting, som Dansk Folkeparti også mente.
Nogle gange var det endda sådan, at fordi vi foreslog det, kunne vi ikke komme igennem med det, selv om Dansk Folkeparti mente det – fordi det var os, der havde foreslået det.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Ja, man kan sige, at der i hvert fald er blevet brugt mange penge i den sidste periode, men der har vi jo på tværs af partier også været med til at bruge en hel del af de penge.
Vi skal aldrig arbejde for, at Danmark bliver fattigere.
Altså, vi er jo ikke enige i, at det bare handler om at få mange penge ud; det handler om, hvordan vi bruger borgernes penge.
Og så glemmer man nogle gange herinde i Folketinget, at hver gang vi bruger 1 kr., er det altså en skattekrone, og derfor er der nogen, der har gået på arbejde og tjent den ene krone.
Så vi skal også tænke os lidt om, når vi bruger borgernes penge.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Tak for talen.
Jeg vil gribe fat i noget af det, hr. René Christensen sagde: Vi skal altid arbejde for at gøre Danmark rigere.
Derfor har jeg to spørgsmål.
Hvorfor i alverden stemte man så for, at lige under 10.000 mennesker, der godt kan arbejde, kan få lov at gå på tidlig pension?
Det andet spørgsmål er: Vil man ligesom de to partier, man måske vil pege på – vi ved det ikke helt endnu – i forhold til statsministerposten, og som gerne vil have international arbejdskraft til landet,
støtte det?
For det er jo også en måde at gøre Danmark rigere på, at nogle mennesker udefra kommer og arbejder her.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Og det er vi rigtig glade for.
Vi er faktisk glade for, at vi har været en del af den aftale.
Jeg vil så også sige, at nogle gange bruger vi enorme kræfter på at jagte nogle mennesker, som har 2-3 år tilbage af deres arbejdsliv.
Hvorfor bruger vi så mange offentlige kroner på at trække dem rundt i manegen, når man egentlig kan gøre det på en anden måde?
Vi er glade for at være en del af den aftale, og vi synes, vi fik landet den rigtig godt – også i forhold til finansiering og andet, som der var lidt udfordringer med.
I forhold til arbejdskraft udefra undrer det os altid med den arbejdskraft.
Man kan rekruttere i hele EU – man har i alle landene i EU fri mulighed for at komme til Danmark og arbejde, og alligevel er det, der efterspørges, at det skal være fra tredjeverdenslande.
Og hvorfor er det sådan?
Altså, arbejdsløsheden er kæmpestor, når man kigger på Italien og Spanien og andre steder i Europa.
Hvorfor kan man ikke rekruttere der?
Jeg skal ikke komme med et foredrag om hvorfor, men vi er åbne for, at man selvfølgelig kan få den arbejdskraft, man har brug for, for ellers kan vi jo ikke producere.
Nej, det kan vi faktisk ikke se på, og det mener vi helt klart – særlig også når man kigger på uddannelsessystemet.
Vi har jo et helt specielt uddannelsessystem i Danmark.
For det første er det gratis, og for det andet kan man få su, og alle dem, der kommer til Danmark, får også su.
Vi har jo også flere gange prøvet, når vi har siddet og været støtteparti, om vi kunne lave ordninger for, at man godt kunne få en gratis uddannelse, hvis man var europæer, men at man ikke kunne få velfærdsydelserne.
Vi vil gerne have et åbent land, som man kan komme til udefra, men vi skal have lukkede kasser.
Hvorfor er det, at EU vil bestemme, hvad vores velfærd skal bruges til?
Det vil vi simpelt hen ikke have – den skal være til danskerne og dem, der har betalt deres kontingent, altså betalt deres skat i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Vi har verdens højeste skattetryk i Danmark, og nu har vi en regering, som vil øge skatten på iværksætteri og på investeringer.
Som jeg hørte ordføreren, og det er jeg glad for, er det ikke noget, Dansk Folkeparti kan støtte, men synes man, at det nuværende niveau på 42 pct., som også er Europas højeste, reelt set er særlig fordrende for investeringer, eller kunne vi faktisk godt sænke det?
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jamen lad mig så gribe fat i det sidste, hr. René Christensen siger, altså at man gerne vil have folk fra Spanien og Italien hertil, for folk uden for Europa er man åbenbart meget imod.
Men kunne det så ikke fremme det, at der f.eks. var engelsksprogede uddannelser, og at man ikke drev klapjagt på det?
Kunne det, som vi har fået gennemført, og nu kan jeg ikke huske, om det var sidste år eller for 2 år siden, ikke også fremme det, altså at de her mennesker fra Italien og Spanien ikke skal betale en masse penge for at lære dansk?
Det kunne jo godt være, at nogle af de dele af udlændingepolitikken, som Dansk Folkeparti støtter, er med til at forhindre, at de her mennesker har lyst til at komme til Danmark.
Så kunne vi ikke se på det i det mindste?
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Det spørgsmål kan man besvare ved at kigge bagud: Har vi haft store udfordringer med at skaffe finansiering?
Det har vi jo egentlig ikke.
Altså, det er trods alt gået, så man kan godt diskutere, om det er der, man skal sætte først ind.
Hvis vi overhovedet skal kigge på skattelettelser – og alle de skattelettelser, der er kommet siden 2001, har vi været en del af; der var lige nogle i 2012 under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som vi ikke var en del af – vil vi hellere kigge på at lette skatten på beskæftigelse, altså for dem, som er i arbejde.
Sådan har det altid været.
Det er en sådan lidt mærkelig diskussion at tage hernede i Folketingssalen, for Ole Birk Olesen og jeg sad jo i samme lokale, når vi lavede finanslov, og jeg husker tydeligt, hvordan det foregik.
Jeg husker også tydeligt, at begge partier fik ting igennem
, så altså, jeg anerkender slet ikke præmissen.
Jeg har stor respekt for, at vi har forskellige meninger og forskellige pejlemærker, som vi går efter, og sådan skal det jo være.
Det er det, der gør det dynamisk, og det er det, der gør, at vi lander nogle aftaler, som befolkningen forhåbentlig kan se sig selv i.
Vi er også klar til at give os, men altså, politik handler sådan set mest om at tage og ikke så meget om at give; sådan er det jo i sådan nogle forhandlinger.
Vi kæmper selvfølgelig for Dansk Folkepartis politik – selvfølgelig.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Det her finanslovsforslag fra regeringen er jo en kedelig omgang, hvor man sådan set bare forlænger bevillingerne, som man allerede har fastlagt for i år, 1 år mere.
Det er jo normalt sådan, at når man går til en finanslovsforhandling, accepterer man også, at andre partier får noget igennem, som ikke står i ens egen partibog.
Sådan har det været igennem årtier, og på den måde har Dansk Folkeparti jo også fået meget igennem, som hverken Venstre, Konservative eller Liberal Alliance mente, selv om man lavede finanslov med de partier.
Det, vi oplevede sidste valgperiode, var, at Dansk Folkeparti gjorde et stort nummer ud af at sige nej til alt, der ikke stod i Dansk Folkepartis egen partibog, og det gjorde det rigtig svært at have et blåt samarbejde.
Så jeg vil høre, om man nu her i gendannelsen af Dansk Folkeparti som et borgerligt parti har tænkt sig i en ny folketingssamling, hvor der måtte være blåt flertal, igen at acceptere, at andre partier også kan få nogle ting igennem i en finanslovsforhandling, som ikke står i Dansk Folkepartis partiprogram.