Morten Bødskov (S), 2021-05-12:
Tak for det, formand, og tusind tak for opbakningen, og i det hele taget tak for, man kan sige opbakningen til processen, for så vidt angår genopretningen af inddrivelsessystemet.
Den har jo efterhånden på tværs af regeringsskifter stået på i en hel del år, og det er, synes jeg, et særkende, at vi er i stand til at holde sammen om det.
Det her er, om man vil, et af de absolut største tandhjul i vores skatteforvaltning og dermed i vores velfærdssamfund, men jo også, hvis man hæver sig lidt op i helikopteren, i hele spørgsmålet om ret og pligt.
For har man gæld, skal man selvfølgelig betale den, og er der mulighed for det, skal det offentlige, hvor man har efterladt en gæld og en regning, selvfølgelig have mulighed for at inddrive den.
Det har der pænt sagt været nogle problemer med i de senere år, og derfor er jeg meget glad for, at vi har kunnet lave brede aftaler, og at vi nu, om man vil, kan fortsætte det arbejde med, som hr. Dennis Flydtkjær sagde, oprydning og med at fintune systemet og gøre det mere effektivt.
Det er der behov for.
Bare lige for at følge op på det, som hr. Dennis Flydtkjær også antydede, så bliver det ikke sidste gang, at vi kommer til at kigge på, hvor vi kan simplificere og gøre lovgivningen mere enkel.
Det kommer vi til at vende tilbage til i vores aftalekreds.
Det er jeg glad for at der allerede nu er opmærksomhed på.
Men som sagt tak for opbakningen til lovforslaget, som vi jo behandler her i dag.
Det er jo, som jeg sagde, vigtigt for det oprydningsarbejde, som vi er i gang med efter inddrivelsessystemet EFI, og det er selvfølgelig også for at sikre en mere effektiv inddrivelse, som jeg også sagde lige før.
Lovforslaget fremsættes i forlængelse af en aftale, der blev indgået under den tidligere regering.
Det er en aftale fra juni 2017, hvor aftalen om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse blev indgået, og den blev jo tiltrådt af et enigt Folketing.
Hvis man skal prøve at give lidt status over hele inddrivelsesområdet, er virkeligheden jo den, at selv om der fortsat er en stor oprydningsopgave på inddrivelsesområdet, er det værd at bemærke, at der trods alt er lyspunkter på vejen mod genoprettelsen af inddrivelsen af gæld til det offentlige.
Det nye inddrivelsessystem, som vi fælles har været i gang med at investere i og udbygge, er i dag i brug i Gældsstyrelsen, og lønindeholdelsen er i dag kommet i virkelig gode omdrejninger.
I 2020 er der inddrevet gæld for ca. 10,4 mia. kr., og det er det højeste niveau i næsten 10 år, og det er, hvis jeg selv skal sige det, et sikkert tegn på, at området bestemt er på vej i den rigtige retning.
Samtidig er over 400 offentlige kreditorer indtil videre tilsluttet det nye inddrivelsessystem, og de kan jo så sende deres ubetalte krav videre til inddrivelse.
Det er det, der er kernen i den motor, som vi investerede i.
Prøv at holde fast, for ved udgangen af 2020 var der 13,9 millioner gældsposter låst for inddrivelse som følge af datafejl.
Det er også det, vi sidder og rydder op i.
Herudover er der stadig behov for yderligere forbedringer af rammerne for inddrivelsen.
Hvis vi prøver at kigge på selve lovforslaget, er der, indrømmet, tale om et meget omfattende, men også meget teknisk lovforslag, som har til formål, hvad flere også allerede har været inde på, at lette overførelsen af gæld fra det gamle inddrivelsessystem til den her nye mere effektive inddrivelse i vores nye inddrivelsessystem og dermed understøtte det, der er kernen i det, altså en automatisk modregning af gæld, og dermed fastsættelse af regler for indbetaling på ikkeinddrivelsesparat gæld, som det hedder.
Lovforslaget indeholder som sagt en række tiltag, som skal understøtte, at ca. 1,1 millioner gældsposter til en kursværdi af ca. 3,8 mia. kr. kan overføres fra det gamle inddrivelsessystem til det nye inddrivelsessystem.