Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-22:
Mange tak.
Set med grønlandske briller glæder vi os over, at regeringen for andet år i træk har valgt at invitere os med til drøftelserne om næste års finanslov.
Inuit Ataqatigiit vil gerne takke regeringen for at skabe denne nye tradition, hvor vi i højere grad har kunnet mærke en åbenhed.
Forhandlingerne i efteråret handlede både om finansloven, om kriminalforsorgsforliget og om forsvarsforliget.
Vi grønlandske folketingsmedlemmer er blevet inddraget i forhandlingerne i højere grad, end vi før har oplevet.
Det er historisk, og det er også vigtigt for relationen mellem landene, at vi som repræsentanter for Grønland i højere grad bliver taget alvorligt.
Det betyder ikke, at vi er i mål.
Samarbejdet er ikke fuldt ud tilfredsstillende, før vi inddrages på lige fod med andre folketingsmedlemmer og partigrupper, ligesom det også er vigtigt, at naalakkersuisut selvfølgelig tager del i de her drøftelser.
Da jeg kom i Folketinget for 2½ års tid siden, var det personligt vigtigt for mig som repræsentant valgt i Grønland, at jeg ikke kun krævede og kritiserede i forholdet til den danske regering.
Det ville være at bidrage til en ukonstruktiv samarbejdsrelation, som ikke ville føre noget godt med sig.
Tværtimod har det personligt for mig været helt afgørende, at jeg som repræsentant for Grønland var og er en konstruktiv og løsningsorienteret samarbejdspartner.
Igennem årene har jeg kunnet se en udvikling hen imod en mere konstruktiv, ligeværdig og respektfuld samarbejdsmåde, og det mener jeg er vejen frem.
Det stiller både nogle større krav til mig og nogle større krav til det parti, jeg repræsenterer, Inuit Ataqatigiit, men resultatet er bedre for begge lande.
Et målrettet arbejde med klare mål, som bliver formuleret i vores politiske udspil, har været med til at bidrage til en styrkelse af bl.a. justitsområdet og forhåbentlig også forsvarsområdet.
Undervejs har vi mødtes med regeringen, og vi har mødtes med en lang række af Folketingets ordførere på områderne.
Men samlet set kan man sige, at finansloven for 2018 er en blandet fornøjelse set med grønlandske briller.
Der er afsat 40 mio. kr. over de næste 4 år til at styrke justitsområdet, hvilket er en god start.
Det samlede justitsområde får derved et fornødent første løft, men det står på ingen måde mål med det generelle løft, der er behov for, særlig i kriminalforsorgen og hos politiet i Grønland.
Retsvæsenet har til dels fået et løbende løft, ikke mindst da der blev afsat penge til bunkebekæmpelse – noget, som Inuit Ataqatigiit også var med til at kæmpe for i Folketinget tilbage i 2014.
Derudover har regeringen lovet, at der vil blive fundet penge til politiets radiokommunikationsudstyr, som skal udskiftes næste år.
Det er en udskiftning til 10-35 mio. kr. til et helt nødvendigt udstyr.
Politiet i Grønland i dag har svært ved at kommunikere med hinanden.
Det er ikke rimeligt over for politiet eller over for befolkningen i Grønland.
Det handler i sidste ende om tryghed for vores politibetjente, men også om vores alle sammens sikkerhed.
Derfor har jeg også lagt et pres på naalakkersuisut, for at der bliver fundet en løsning i det nye år.
På justitsområdet bliver der etableret et landsforsvarsembede her i år, men det ser ud til, at der ikke i tilstrækkeligt omfang følger penge med de krav, der bliver stillet til embedet.
Det er vigtigt, at der bliver fundet en løsning på det, og det ærgrer Inuit Ataqatigiit, at det ikke er lykkedes med den her finanslov, men at man skal ind og finde pengene inden for de 10 mio. kr., der er afsat årligt, fordi de penge vil udgøre en stor del af den sum.
På trods af de mange møder, som vi har holdt med retsordførere og med justitsministeren i forbindelse med kriminalforsorgsforliget, har det ærlig talt
været en kæmpe skuffelse.
Grønland bliver i den endelige aftale nævnt med ord, men der bliver i forliget afsat 0 kr. til at styrke uddannelsen for anstaltsbetjente og forbedre de fysiske rammer i anstalterne uden for Nuuk og til flere resocialiseringstiltag.
I Inuit Ataqatigiit har vi kæmpet for at styrke uddannelsen for anstaltsbetjente.
Uddannelsen er på et lavere niveau i Grønland, end den er for danske fængselsbetjente, og hertil kæmpede vi også for efteruddannelse og fastholdelsestillæg for anstaltsbetjentene.
Der er heldigvis i finanslovsforhandlingerne fundet penge til efteruddannelse af anstaltsbetjente, men disse er fundet i finansloven og ikke i kriminalforsorgsforliget.
I finansloven er der derudover fundet plads til nogle nye tiltag, hvilket vi finder meget glædeligt, som er målrettet viden og dialog om Grønland i det danske samfund.
NUKIGA, som på grønlandsk betyder min styrke, er et kultur- og erhvervsfremmende projekt, som stammer fra Det Grønlandske Hus i Aarhus.
NUKIGA skal være med til at udbrede kendskabet til Grønland i det danske samfund, og målet er, at mindst hver femte dansker skal kende til NUKIGA og vide noget mere om særlig det moderne grønlandske samfund.
I de kommende år skal danske unge også høres om deres viden om Grønland og den undervisning, som de forhåbentlig har fået i folkeskolen
: Hvor meget ved vi egentlig om hinandens historie?
Hvor meget ved vi egentlig om hinandens nutid?
Spørgeskemaet bliver prioriteret i den endelige finanslov, og det skal danne grundlag for den fremadrettede indsats for bedre og mere undervisning om Grønland i de danske folkeskoler.
I det nye år skal vi arbejde for at få flere grønlændere i Danmark i arbejde.
Det er glædeligt, og jeg vil gerne takke beskæftigelsesministeren for det konstruktive samarbejde.
Det er i alles interesse, at flere grønlændere kommer ud på det danske arbejdsmarked, og at vi stiller flere krav om aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet.
Forsvarsforligsforhandlingerne er stadig i gang, og de er blevet udsat til 2018.
Inuit Ataqatigiit har ikke været repræsenteret ved forhandlingsbordet, men vi har siden august løbende været i dialog med forsvarsministeren og med Folketingets forsvarsordførere, og noget tyder på, at forligskredsen har valgt at nedprioritere nye indsatser i Grønland.
Så sent som i går lød budskabet i Jyllands-Posten, at Arktis står til at blive den helt store taber i spillet om forsvarsmilliarderne.
I sensommeren 2017 lancerede vi fra Inuit Ataqatigiits side vores forsvarspolitiske udspil med overskriften »10 mål for et sikkert Arktis«, og i udspillet præsenterede vi en række forslag til nye indsatser og forbedringer for forsvaret i Grønland.
Heri fremhævede vi særlig ønsket om et mere lokalt forankret forsvar i Grønland med fokus på de civile opgaver.
Vi så gerne, at der var flere, der blev uddannet og ansat ved Arktisk Kommando og på søværnets skibe.
Det er tankevækkende, at i resten af verden bistår Danmark i arbejdet med større lokalinddragelse i forsvaret.
Uddannelse, kompetenceopbygning og optræning af lokale mænd og kvinder i Mellemøsten er en prioritet for regeringen, men kigger vi på vores eget rigsfællesskab, kan vi se, at der kun findes kompetenceopbygning inden for forsvaret i Danmark.
Vi mener, at det er skævt, særlig i lyset af de massive udfordringer, som forsvaret står over for i Grønland.
Her vil vi gerne være med til at bidrage.
Jeg ved, at Radikale Venstre ved forhandlingerne har bakket op om de grønlandske ønsker om et mere lokalt forankret forsvar, så mange tak for det.
Inuit Ataqatigiit finder det vigtigt at deltage i debatten og i afstemningen om finansloven, også her under tredjebehandlingen, og også på trods af at jeg er det eneste nordatlantiske folketingsmedlem, som er repræsenteret.
Men grundet det meget blandede resultat stemmer vi hverken for eller imod.
Vi vil arbejde hen imod, at forhandlingerne bliver forbedret til næste år set med grønlandske briller.
Det kræver en mere lydhør regering og et – forhåbentlig – endnu bedre samarbejde fremadrettet.
Jeg vil gerne takke Folketingets partier fra den yderste venstrefløj til den yderste højrefløj.
Mange tak for det gode samarbejde i år.
Og til allersidst vil jeg bare ønske alle en rigtig glædelig jul.
Qujanaq.