runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2022-05-17:
Nej, det mener jeg ikke vi har, og det mener jeg faktisk også man kan læse af den effektanalyse af skattekontrol, som lige er kommet.
Det er en analyse fra Skatteministeriet, som er et resultat af en finanslovsbelutning.
Der kan man se, at de første 1.000 ekstra skattekontrolmedarbejdere, som det blev besluttet at ansætte, kan få op til 7 mia. kr. ekstra i statskassen, hvis de går efter de kontrolprojekter, hvor der er flest penge at hente.
Det er så faktisk ikke primært kioskerne, men det er andre områder.
Kioskerne kan jo også være en del af et økosystem – det er ikke positivt forstået, det er negativt forstået – hvor de udgør en del af en organiseret kriminalitet og er en del af den kæde, kan man sige, så tingene hænger også sammen i forhold til forskellige former for snyd og herunder også snyd med moms bl.a. Men vi er ikke nået langt nok.
De første 1.000, der er ansat, har man ansat på mange vigtige områder, men man kunne faktisk ved at have ansat dem andre steder have fået endnu flere end de ca. 1-2 mia. kr., man mener at have fået.
Der er faktisk et yderligere potentiale for dem, man allerede har ansat, på 5 mia. kr., og hvis man ansætter 1.000 ekstra, er potentialet op til 11 mia. kr.
Det vil sige, at potentialet faktisk er meget stort ved simpelt hen at ansætte 1.000 ekstra kontrolmedarbejdere.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Ordføreren er inde på indsatsen mod social dumping, og der er vi jo fuldstændig enige.
Det er jo virkelig en overskudsforretning, ser det ud til med de tal, vi har set i dag, staten har der med den indsats, der ydes, set i forhold til de kæmpebeløb, der kommer ind på baggrund af kontrollen.
Så slog det mig lidt, at ordføreren for Socialdemokratiet og vel egentlig også ministeren sagde, at nu er der også sat en hel masse ting i søen, hvad angår skat og alle mulige andre ting, så der skal nok blive en god indsats og kontrol på det her område også.
Der tænkte jeg bare, at nu er hr. Rune Lund jo en, der har været med i mange år i forhold til både skat og andre ting her i Folketinget.
Har hr. Rune Lund den samme tro på, at med det, der er sat i søen, har man fuldstændig styr på dem, der snyder med skat ude i butikkerne, altså de butiksejere, som er ligeglade med fællesskabet og bare lader være med at betale deres ting?
Rune Lund (EL), 2022-05-17:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for det her beslutningsforslag.
Fra Enhedslistens side er vi helt enige i, at der skal slås ned på butikker, som handler med ulovlige varer, ansætter sort arbejdskraft og på anden vis snyder.
Det er fuldkommen uacceptabelt og har, som beslutningsforslaget også bemærker, en negativ konkurrenceforvridende effekt på butikker, som opfører sig ordentligt og handler efter reglerne.
Fra Enhedslistens side er vi dog ikke enige i den metode, der bliver foreslået.
Vi har det sådan, at svindlere, som svindler bevidst, sådan set ikke skal have en nedadvendt smiley.
Vi synes, at de skal have en bøde.
Og ved gentagne og systematiske overtrædelser skal man jo også i højere grad kigge på, hvordan de kan miste deres næringsbrev, hvis de ikke kan finde ud af at rette sig efter reglerne.
Det, vi egentlig synes skal ske, er en øget kontrolindsats, ikke bare i detailleddet, men sådan set også i engrosleddet, altså at vi i forhold til at bekæmpe social dumping ser på yderligere bevillinger og en styrkelse af Arbejdstilsynet; at vi ser på, om vi kan gøre endnu mere i forhold til at bekæmpe social dumping, selv om der dog – med Enhedslistens markante fingeraftryk – er afsat historisk store bevillinger til at bekæmpe social dumping på finansloven for 2020, hvor vi for alvor kom i gang med det.
Og så skal vi også kigge på en øget skattekontrol, hvilket jo handler om, at vi har kunnet se, at det kan betale sig at ansætte flere kontrolmedarbejdere.
Det er medarbejdere, som tjener deres løn hjem rigtig mange gange.
Hvis vi ser specifikt på afgifter og punktafgifter i forhold til kiosker, er der ikke det store kontrolprovenu pr. kontrolmedarbejder.
Der er andre områder, hvor kontrolprovenuet er større.
Det kan være momskarruseller, eller det kan være store selskaber.
Og det kan være på visse dele af andre momsområder, altså f.eks. negativ moms, hvor staten betaler moms tilbage.
Der snakker vi om, at medarbejdere kan tjene deres egen løn hjem 20, 30, 40 gange, selv om de har brug for mange flere kollegaer og slet ikke når i bund med alle de sager, de kunne kontrollere.
Men man må også sige, at det her jo i virkeligheden ikke kun handler om penge i kassen, men også om retsfølelsen.
Man kan gå ind i en kiosk, og hvis det emmer af, at her er alt bare galt og helt forkert, jamen så er det jo også et skidt signal at sende, at der ikke bliver gjort noget ved det, selvfølgelig også i forhold til de erhvervsdrivende, som kan finde ud af at overholde reglerne, og som må konkurrere på ulige vilkår.
Så vi kan ikke støtte B-forslaget her, men vi synes, at der er mange andre ting, man kan og bør gøre for at komme det her til livs.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-17:
Tak for det, og tak for ordet.
I forlængelse af samtlige andre, der har indtaget talerstolen i forhold til det her beslutningsforslag, vil jeg sige, at jeg også forstår intentionen bag beslutningsforslaget, og tak for at have fremsat det, men jeg deler også den overvejelse, der har været hos tidligere talere, i forhold til proportionaliteten i, hvor mange kræfter man vil bruge på at gå ud og undersøge helt lovlydige, gode, almindelige butikker, hvor ingen forsøger at snyde nogen, for at prøve at fange de få.
Derfor er jeg sådan set enig i, at den risikobaserede tilgang til det her bør være den vej, vi fortsætter ad.
Jeg synes, at fru Lisbeth Bech-Nielsen havde nogle gode pointer, i forhold til at vi er begyndt at bruge data i langt højere grad til at finde mønstre i det her.
Derfor synes jeg jo egentlig også godt om det, ministeren foreslog i forhold til øget deling af data.
Vi vil i hvert fald også gerne være med til at se på, om man kan gå den vej og sørge for, at vi får fundet dem, der snyder, og kan gå mere målrettet efter dem.
Derfor kan Radikale ikke støtte det her forslag, men ser frem til at arbejde videre med, hvordan vi kan øge kontrollen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-17:
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Fra SF's side er vi enige i analysen af, at der er nogle steder og nogle områder, hvor der er forøget risiko for snyd, og hvor der er for mange tilfælde af dårlig opførsel, fusk, sjusk, dårlig behandling af kunderne, ulovligheder osv.
Det er også derfor, vi har et risikobaseret tilsyn i dag, altså for netop at kigge på nogle af de steder, hvor der er en øget risiko.
På trods af at der er nogle brancher, hvor der er en forøget risiko eller et forhøjet antal dårlige sager, skal det jo ikke gå ud over den enkelte.
Lad mig hoppe tilbage til det her forslag.
Der er masser af gode, redelige og ordentlige virksomheder, små virksomheder og enkeltmandsvirksomheder derude, og jeg er også ret sikker på, at det ikke er dem, hr. Peter Skaarup sigter til; det er dem, der er problematiske.
Jeg og SF synes, at det ville være et ressourcespild at skulle gå efter samtlige virksomheder i stedet for at gå mere målrettet til værks og have den her risikobaserede tilgang til de butikker og de virksomheder, der er tale om.
Men der er blevet strammet op, og man bruger i højere og højere grad også teknologien og kunstig intelligens til at finde mønstre og til at finde de ting, der ikke passer ind.
Det forventer jeg også i højere og højere grad bliver brugt på det her område, sådan at når man har de her data, er der nogle røde flag, man kan forfølge.
Vi er med på at gøre meget, og vi er også med på at prøve at se, om vi kan finde noget finansiering til ekstra kontroller, men altså ud fra et risikobaseret princip.
Og så har nogle af mine kolleger jo remset nogle af de ting op, som vi allerede har gjort.
Altså, det er indsatser mod lattergas; vi har også haft nogle af de her rejsehold bestående af både skattevæsenet, politiet og fagbevægelser, som skulle sikre, at tingene går ordentligt til osv.
Det er vi meget tilhængere af i SF, men igen skal det være et risikobaseret princip, der er bag det, for ellers kan vi bruge hele vores statsbudget på at gå efter hver enkelt virksomhed og få lavet de her kontroller.
Mona Juul (KF), 2022-05-17:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på såvel bedre fødevaresikkerhed som konkurrenceforvridende og uacceptabel aktivitet.
Konservative er helt enige i forhold til baggrunden for forslaget.
Vi forundres til stadighed over, hvad diverse retssager blotlægger af svindel med alt fra ulovlige varer til ansættelsesforhold, der hverken indeholder kontrakter eller lønsedler.
De høje afgifter giver tydeligvis et incitament til at snyde, men det gør det jo ikke mere acceptabelt.
Mere revision, som regeringen har foreslået og lavet aftale om, kommer næppe til at løse noget.
Når de her typer kører det sort, er tingene selvfølgelig heller ikke med i regnskabet.
Er man så mere eller mindre kriminel?
Snyd og svindel skal stoppes, ikke gradbøjes, og hvorfor ikke bare skrue op for razziaerne.
Uanset hvad vil det kræve mere viden og mere dialog med detailhandelen og en yderligere politisk drøftelse, som vi meget gerne deltager i.
Lad mig slutte med en personlig kæphest, nemlig at vi som borgere også er ansvarlige.
Vi ved det jo godt, når eksempelvis varer sælges uden pant.
Det er faktisk rigtig nemt at få øje på.
Vores samfund bygger på tillid; at vi betaler for jordbær og kartofler ved vejen, også selv om der ikke er nogen, der ser det; at vi faktisk forsøger at putte plast i plastbeholderen og ikke i den til pap på lossepladsen, selv om der ikke er nogen, der ser det; at vi selvfølgelig ikke går rundt med de rigtige holdninger og samtidig vender det blinde øje til varme varer og sort arbejde.
Op med moralen, og ned med svindelen.
Og med de her ord vil vi meget gerne være med i en beretning, så vi kan få taget action og få sikret, at vi kommer svindelen til livs.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-17:
Det er godt at høre.
For i onsdags stod SF's hr. Karsten Hønge hernede og stillede spørgsmål til børne- og undervisningsministeren om netop det emne, og jeg må jo sige, at jeg selv blev chokeret, da jeg hørte, at der faktisk har været en tilbagegang i den offentlige sektor på 6 pct. i forhold til lærlingepladser, hvorimod det private erhvervsliv har leveret 3 pct.s fremgang.
Hvad kunne ordføreren forestille sig vi kunne stille af krav til de offentlige myndigheder?
Simon Kollerup (S), 2022-05-17:
Jeg vil gerne starte med at anerkende SF for ikke bare at have rejst, men også vedholdende holdt fast i debatten om skattely, og jeg tror godt, jeg tør røbe, at der næsten ikke har været et møde om diverse emner, heller ikke om udbudsloven, hvor Lisbeth Bech-Nielsen ikke har rejst spørgsmålet om indirekte ejerskab og skattely, og det vil jeg gerne kvittere for.
For det er en vigtig dagsorden.
Lige nu er der, som der også bliver nævnt, en dialog i gang mellem Skatteministeriet og Europa-Kommissionen om det lidt bredere sigte på skattelydelen.
Det, jeg kan og også gerne vil engagere mig i, er det, der vedrører udbudsområdet, og som jeg også siger i min tale, mener jeg, at vi skal afsøge, hvor langt vi kan gå i forhold til at udelukke dem, som også indirekte er ejet fra et skattely.
Jeg har skrevet et brev til den pågældende kommissær, hvor jeg også beder om, at han og jeg får et møde om sagen, så det også bliver løftet op på det politiske niveau i den her sag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-17:
Selv om vi ikke nåede helt i mål, i forhold til hvad vi i SF havde ønsket os, så er jeg rigtig glad for ministerens imødekommelse og vil høre specifikt i forhold til den her diskussion omkring skattely og det at være ejet indirekte osv. og at kunne bringe EU's sortliste i spil.
Kan ministeren sige noget mere konkret om, om der kommer til at være et møde, eller hvilken form det her vil have?
Simon Kollerup (S), 2022-05-17:
Jeg er egentlig altid sådan indrettet, at jeg synes, det er en god idé at tage en dialog.
Jeg har selvfølgelig stor respekt for, at der er en aftalekreds, og der kan ikke laves en ny udbudslov eller ændringer med en sammensætning af partier, hvor den aftalekreds ikke er med.
Men det kan jo godt være, at nogle af de ting, der er blevet rejst, kan håndteres i fællesskab med den aftalekreds, og det vil jeg bestemt ikke afvise.
Jeg lagde f.eks. mærke til, at Venstres ordfører tidligere spurgte om det her med: Hvad med alle de her bemyndigelser?
Og hvordan skal det nu håndteres, at der laves en del bekendtgørelser, som skal udmønte det?
Det er jo typisk en minister, der laver det.
Kunne vi finde en vej, hvor det er noget, som vi, der stemmer for loven, ser på i fællesskab, eller er der en eller anden model igennem det?
Det vil jeg slet ikke afvise, og jeg elsker at drikke kaffe med både Mona Juul og Anni Matthiesen, så der kan jo også nemt være en anledning til at gøre det her.
Men det er også bare for at sige klart til min aftalekreds, at det selvfølgelig ikke bliver noget, der ikke også vil involvere dem, og det er jo så de bander, der er omkring den bane, der kan spilles på.
Mona Juul (KF), 2022-05-17:
Jeg stillede jo en række spørgsmål, som jeg selvfølgelig nok også skal sende på skrift, så vi kan komme videre i det.
Men ønsker ministeren at indkalde de partier, der ikke er med i aftalen, og tage en dialog om nogen af de kritikpunkter, som bl.a. er rejst her i aften?
Simon Kollerup (S), 2022-05-17:
Der er ingen tvivl om, at der selvfølgelig skal være en klar vejledning til det, og at der skal laves en bekendtgørelse, som udmønter det her køb grønt, eller forklar-princip, og der skal vi jo selvfølgelig finde de rigtige linjer i det.
Det kunne f.eks. være en CO 2 -reduktion, og at det er noget, som skubber vores klimaomstilling i en bedre retning.
Men vi er jo ikke meget hjulpet, hvis hverken ordregiver eller tilbudsgiver forstår, hvad det handler om, og derfor er jeg også helt indforstået med, at der er behov for en tydelig kommunikation om, hvad det kan indebære.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-17:
Jeg skal nok tage kampen videre ovre ved børne- og undervisningsministeren, som også må på banen på det her område.
Men det er måske blot sådan af ren nysgerrighed: Hvordan kommer man helt konkret til at afgøre, om noget er grønt?
Nu skal jeg indrømme, at jeg ikke har læst den her bunke af papirer, for jeg skulle holde ordførertalen på hr. Torsten Schack Pedersens vegne, men vil der komme nogen form for vejledning til, hvad der er grønt?
Simon Kollerup (S), 2022-05-17:
Der er ingen tvivl om, at vi har brug for flere lærepladser i Danmark, og det kan vi få ved at stille lærlingekrav, sådan som vi så gør i udbudsloven her, og jeg er ikke et sekund i tvivl om, selv om jeg ikke kan tallene helt på fingrene, at der også er et potentiale inden for den offentlige sektor.
Det tror jeg er uomtvisteligt, men jeg synes jo ikke, det skal stå i vejen for, at vi kan lave lærlingeklausuler i vores udbudsmateriale, hvor det offentlige byder opgaven ud til det private.
Så det, at der også mangler lærlingepladser i den offentlige sektor bredt set, synes jeg ikke må stå i vejen for, at vi gør noget her.
Og det er jo endda også sådan, at det for alle udbud, hvor det er relevant, også skal give mening i det konkrete udbud, men der er ingen tvivl om, at det vil føre til flere lærepladser, at det nu bliver obligatorisk, at man stiller et lærlingekrav.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-17:
Jeg er ikke hundrede procent sikker på det her, men jeg er dog blevet fortalt, at en del af forklaringen, og det er ikke for at forsvare det, men at en del af forklaringen er, at det offentlige har været under pres på nogle områder, hvor vi jo har haft en højkonjunktur, og at rigtig mange private virksomheder er det gået fremragende, så der måske også er noget mere rum.
Jeg synes også, at der skal være nogle former for sanktioner, hvis man ikke lever op til nogle måltal.
Selvfølgelig.
Vi har en kæmpe rekrutteringskrise lige nu på hele velfærdsområdet.
Selvfølgelig skal man være med til også at uddanne fremtidens sygeplejersker og pædagoger og alt muligt andet.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-17:
Tak for ordet.
380 mia. kr. køber det offentlige ind for hvert år, og det må man da sige også er en slags penge.
Det er i hvert fald penge, som jeg mener at vi godt må sætte nogle gode rammer for; rammer, der skal være til gavn for lokale virksomheder, som har mulighed for at byde ind på lokale udbud, og til gavn for vores kommuner og vores samlede erhvervsliv, der skal finde hinanden i det rigtige match mellem udbud og bud.
Så mener jeg jo også, at det skal være til gavn for vores samlede samfund og den grønne omstilling.
Lovforslaget her indeholder nogle mere tekniske ændringer i forhold til udbudsloven og den evaluering, der har været, det har elementer fra »Danmark kan mere«, og så er der også nogle elementer, der er kommet til efterfølgende.
Jeg er rigtig glad for de ændringer, som det her lovforslag indeholder, for selvfølgelig må vi sætte en politisk ramme for indkøb af 380 mia. kr. årligt.
Jeg er glad for, at vi med lovforslaget her kan sætte en ramme for udbud, altså i forhold til reglerne for udbud, hvor det er relevant at have lærlinge.
Jeg synes, det er helt naturligt, at man sætter de regler op, og jeg er glad for, at vi i fællesskab er kommet frem til den aftale.
Det er helt i orden, at vi stiller krav om, at når det offentlige udbyder noget, som man som privat virksomhed vil byde ind på, så opfylder man også nogle helt basale krav der, hvor det er relevant i forhold til at tage lærlinge og bidrage til, at vi også i fremtiden har alle de dygtige hænder og hoveder, som vi har brug for her i vores land.
Så er jeg nok ikke så overraskende rigtig, rigtig glad for, at vi skal i gang med at lave en køb grønt, eller forklar-model.
Principperne for den model er nogle, som vi kender fra del op, eller forklar-princippet, som jo har været lavet til gavn for de mindre bydere og mindre virksomheder.
Det synes jeg også giver rigtig, rigtig god mening at få ind i det grønne her.
Udbudsloven er en kæmpe muskel i vores økonomi, og det er også en muskel, som vi skal have til at løfte grønt nu.
Jeg mener, at vi her tager et lille skridt på det grønne område i forhold til de grønne indkøb, men jeg mener, det er et rigtig, rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Jeg kan også se, at der sikkert er ting, vi kan file til og kigge på sammen.
Der er masser af ting, som jeg mener vi fremadrettet også kan komme til at kigge på i forhold til udbudsloven, og det ser jeg også frem til, men jeg mener særlig, at det er vigtigt lige at huske, at det her lovforslag, i hvert fald i min optik, er et rigtig godt skridt i en rigtig god retning, og derfor støtter Radikale også lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2022-05-17:
I Enhedslisten mener vi, at det her lovforslag vil medføre forbedringer af udbudsloven, som er kærkomne.
Vi vil dog ikke lægge skjul på, at der er en række områder, hvor vi gerne havde set, at man med lovforslaget var gået endnu længere end det foreslåede.
Det er f.eks. bestemt positivt, at lovforslaget nu nævner mulighed for at dæmme op for virksomheder i skattely, men forslaget er ikke vidtgående nok.
Som det også nævnes i høringssvarene, vil skattelykravet formentlig ikke have den ønskede effekt, da det er formuleret sådan, at virksomhederne, der er etableret i skattely, skal kunne fravælges.
Kravet bør i stedet for være, at der skal ses på ejerskabet af virksomhederne, altså på både direkte og indirekte ejere, som det hedder, og hvorvidt disse har forbindelser til skattely.
Vi bør også udforme en mere restriktiv skattelyliste i Danmark i stedet for at hænge hele indsatsen op på EU's sortliste, da den efterhånden er tilnærmelsesvis ubrugelig og er uden en lang række notoriske skattely.
Det er nødvendigt, hvis vi virkelig vil komme skattely til livs.
Hvis jeg kort skal fokusere på noget af det positive – der er flere positive elementer – vil vi fra Enhedslistens side gerne rose kravet om oplæring og brug af lærlinge i virksomhederne.
Det er klart et skridt i den rigtige retning.
Vi havde dog gerne set, at kravet om sociale klausuler i kontrakterne var blevet yderligere styrket i det forslag, der er lagt frem, så vi kan sikre, at det kun er virksomheder med danske løn- og arbejdsvilkår, som kan løse opgaver for offentlige myndigheder, og her er arbejdsklausuler med kædeansvar vigtigt.
Vi er på den baggrund og med de her bemærkninger positiv over for forslaget, men vi mener, at forslaget kunne være strammere på flere punkter.
Derfor vil vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen se på mulighederne, i forhold til hvor der kunne tegne sig et politisk flertal for at lave yderligere forbedringer og stramninger, og i den forbindelse også overveje muligheden for at stille nogle ændringsforslag, som kan gøre loven bedre end det forslag, som ligger her – et forslag, hvor der som sagt er et fremskridt, og som vi derfor er positiv over for, men hvor vi mener, at det er interessant at se på, om det ikke kan blive en lov, som kan endnu mere end det lovforslag, som ligger her.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-17:
Tak for det.
Udbudsloven, som vi behandler i dag, er en del af »Danmark kan mere I«, som vi i Dansk Folkeparti også er en del af.
Der er mange hensyn at tage i udbudsloven, og det har været rigtig, rigtig svært.
Det skal jeg være den første til at erkende.
Jeg tror, at de andre aftaleparter kan nikke genkendende til, at Dansk Folkepartis fokus i ændringen af udbudsloven har ligget på SMV'erne og i særdeleshed på virksomhederne i provinsen og på, hvordan vi i udbudsloven kunne inkludere dem mest muligt, for med den nuværende lovgivning taler tallene ikke til deres fordel.
Virksomheder med under 50 ansatte vandt i 2018 kun 20 pct. af kontraktværdien af de offentlige udbud.
Det kan og skal vi gøre bedre.
Erhvervsuddannelserne mangler elever.
En af grundene til det er mangel på lærlingepladser.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti glade for lærlingeklausulerne i udbudsaftalen, så vi hermed viser, at vi støtter de arbejdspladser, der tager ansvar for at have personer under oplæring.
Det er et eller andet sted urimeligt, at de små virksomheder gerne tager en lærling ind og tager alle de stryg, der kommer på grund af alle de fejl, der begås i en lærlingeproces, og når man så har uddannet en lærling, kommer de store virksomheder og sluger vedkommende, fordi de måske kan tilbyde 20 kr. mere i timen, end mester kan.
Forslaget er langtfra perfekt, især ikke når det kommer til punktet om at afskaffe muligheden for at se buddene efter endt frist.
De kunne selvfølgelig godt anonymiseres.
Det er vigtigt og fair, at en virksomhed hurtigt kan se, om de er i betragtning eller ej, så de kan komme videre med deres arbejde i stedet for at stå der og træde vande.
Så den del mener jeg godt vi kan gøre bedre.
I Dansk Folkeparti ser vi frem til den videre udvalgsbehandling af forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-17:
Jeg griber lige muligheden for her i denne sene aftentime at få spurgt ministeren ind til de nyeste tal i forhold til at skaffe flere lærlingepladser, og at tallene fra 2018 til 2020 viser, at der har været en tilbagegang i den offentlige sektors lærlingepladser, faktisk på 6 pct., hvorimod der har været en fremgang i den private sektor med 3 pct.
Jeg ved godt, at det her drejer sig om offentlige udbud osv., men er der ikke et eller andet, der rent ud sagt skriger til himlen her, i forhold til at mens man kæmper for at skabe flere lærlingepladser i den private sektor og her lægger et øget pres på, går tallene i den offentlige sektor simpelt hen den fuldstændig modsatte vej?