Tommy Ahlers (V), 2019-01-11:
Tak for ordet, og tak for de mange gode indlæg og spørgsmål.
Der har jo ikke været så meget debat endnu; lad os se, om jeg kan ændre på det.
En ting, som jeg er blevet klar over i politik, er, at der er ret mange statsministerkandidater i det her land.
Jeg har ikke hørt, at der er så mange, der har meldt sig som uddannelses- og forskningsministerkandidat endnu, men det har debatten jo ændret lidt på i dag.
Der er i hvert fald nogle stykker, og jeg vil også gerne melde mig som en del af det kandidatfelt og gøre det helt officielt, at jeg gerne fortsætter som minister for uddannelse og forskning også efter valget, for så tror jeg, at vi kan få den kontinuitet, som bliver efterspurgt her.
Jeg er jo glad for at se, at vi her i salen alle sammen virkelig har en passion for det her område, og der har været mange gode spørgsmål og forslag.
Forskningen er, som flere også været inde på, fundamentet for, at vi får skabt en god fremtid.
Det er den, der danner fundamentet for, at vi får skabt løsninger på de udfordringer, som ikke kun Danmark, men verden står over for.
Det er udfordringer inden for sygdomme, inden for klima, inden for bæredygtig produktion, og jeg kan blive ved.
Vi skal finde løsninger på de her udfordringer, både for vores skyld, men absolut også for vores børn og børnebørns skyld, så de også kan få et langt og godt liv på den her klode.
Forskning og innovation er også nøglen til at gribe alle de muligheder, som ny teknologi giver os.
Tænk bare på det, vi kan gøre inden for kunstig intelligens, hvis vi forstår det ordentligt.
Så forskning og innovation er grundlaget for vækst i vores virksomheder.
Den enighed blev også helt tydelig, da vi sad og forhandlede om forskningsreserven – alle partierne var med på det.
Så vores diskussion går jo ikke på, om vi skal bruge lidt mindre på det.
Den går på, om vi skal bruge mere på det.
Jeg mener på trods af det, der er blevet sagt af nogle ordførere her fra talerstolen, at vi er ambitiøse.
Dansk forskning er i verdensklasse.
Da jeg stod udenfor og var en ganske almindelig borger i det her land, en ganske almindelig erhvervsleder i det her land, var det ikke helt klart for mig, hvor seje vi faktisk er på det her område, og hvor meget vi faktisk investerer i forskning.
Vi ligger højt i alle internationale sammenligninger.
Når man måler den videnskabelige gennemslagskraft på antallet af citationer, ligger vi helt i toppen.
Og vi prioriterer forskningen højt.
Vi har videreført målet om, at det minimum – minimum – skal være 1 pct. af bnp, som vi bruger på forskning.
Så det er ikke et loft, vi har
Men når vi så laver prioriteringerne, er det de seneste år blevet den ene procent.
Det gør jo, at vi med den ene procent, som vi så bruger, ligger helt i toppen, når vi sammenligner os med andre OECD-lande; når vi kigger på den forskning, der bliver udført i det offentlige, ligger vi helt i toppen.
Det kan vi godt være stolte af.
Så er det jo glædeligt, at det, når man går nogle år tilbage og kigger, viser sig, at bnp faktisk var højere i nogle år, end vi faktisk vidste på det tidspunkt, hvor vi så sad og lavede budgettet og fremlagde finanslovsforslaget.
Det er sådan, vi strikker det sammen.
Vi har en klar strategi for forskning og innovation.
Der er to mål: Dansk forskning skal være af højeste internationale kvalitet, og forskningen skal gøre mest mulig gavn ude i samfundet.
Med strategien har vi lanceret en række nye initiativer, der kan løfte både forskning og innovation.
Og et af de helt vigtige initiativer er på grundforskningen – den forskning, der er rettet mod at skabe helt fundamentale nybrud, der kan være til gavn for rigtig mange mennesker, og den forskning, som vi ikke helt ved hvor kan anvendes og bruges, men hvor vi tror på, at den viden, vi får gennem den forskning, virkelig kan hjælpe.
Vores ambition har været at skabe nogle nye pionercentre.
Det skal give udvalgte helt ekstraordinært dygtige forskere mulighed for at etablere nogle eliteforskningsmiljøer, der har en lang tidshorisont, meget, meget stor frihed og en meget ambitiøs økonomisk ramme.
De skal konkurrere med de bedste internationale forskningsmiljøer og derfor tiltrække internationale topforskere.
Og det lykkedes faktisk i forhandlingerne om forskningsreserven for 2019 at blive enige om det.
Og med opbakning fra alle jer har vi afsat 180 mio. kr. til det formål.
Vi har samtidig en dialog med de private fonde om at gå sammen med dem om at løse den her meget, meget vigtige opgave.
Vi ser også på, og det medgiver jeg, at vi har gjort i nogle år, hvordan vi klogest fordeler de her basisforskningsmidler til universiteterne.
De udgør 9 mia. kr. om året og dermed 40 pct. af vores samlede offentlige forskningsbudget.
Lige nu fordeler vi dem efter uddannelsestilskud, hjemtaget ekstern finansiering, uddannelse af ph.d.er og publicering.
Det mål har den udfordring, at det hovedsagelig belønner kvantitet, f.eks. hvor mange artikler der publiceres, frem for kvaliteten af den forskning, der gennemføres.
Det er derfor, at vi gerne vil kigge på det og se, om vi kan finde en ny model for det.
Nu er det meget, meget snart, at den her internationale ekspertgruppe kommer med deres forslag.
De skal ikke komme med anbefalinger, men de skal belyse, hvordan man gør det i andre lande, så vi kan bruge det som grundlag for at tage en diskussion om, om vi kan gøre det smartere her i Danmark.
Så jeg ser frem til meget, meget snart, inden for de næste par måneder, at modtage ekspertgruppens forslag, og så lover jeg, at jeg vil drøfte det med jer, for det er et vigtigt område, og det betyder rigtig meget for universiteterne.