runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2022-12-20:
Tak, formand.
Lovforslaget er fremsat af den nye SVM-regering.
Det er hastefremsat og skal hastebehandles, fordi ændringerne allerede skal træde i kraft her den 1. januar 2023.
Lovforslagets formål er at skabe den størst mulige tryghed om ejendomsskatterne for borgerne i de kommende år og at understøtte igangværende arbejde med implementering af ejendomsvurderingssystemet i Skatteforvaltningen.
Konkret foreslås det med lovforslaget at forlænge virkningen af 2020-vurderingerne for ejerboliger, så vurderingerne ikke kun skal danne grundlag for opkrævning af ejendomsskatter i 2021 og 2022, men også i 2023.
Og så er der også en række andre justeringer i tilknytning hertil.
Forslaget er nødvendigt for, at Skatteforvaltningen kan løfte sine opgaver og følge den samlede tidsplan for udsendelse af ejendomsvurderinger.
Dermed reducerer vi behovet for efterregulering af ejendomsskatterne, og det må siges at være et rigtig godt formål.
Der foreslås derudover en udvidelse af Skatteforvaltningens adgang til af egen drift at revidere 2020- og 2021-vurderingerne, som er foretaget på et fejlagtigt grundlag, når ejeren på grund af fejl i deklarationsprocessen eller lignende ikke har kunnet komme med bemærkninger til vurderingen.
Alt i alt er det to rigtig gode tiltag, der er i det her lovforslag, som skal bidrage til, at implementeringen af den nye ejendomsvurderingslov kommer til at ske efter planen, og som socialdemokratisk ordfører kan jeg støtte forslaget.
Nicolai Wammen (S), 2022-12-20:
Så vil man i forhold til 2023, når vi laver en finanslov der, skulle beslutte sig for, hvad niveauet er for de enkelte uddannelser, herunder HUM/SAM, og det vil vi tage stilling til der.
Lotte Rod (RV), 2022-12-20:
Jeg spørger lige en ekstra gang for at være helt sikker på, at jeg forstod, hvad det var, finansministeren sagde: Vil de humanistiske og samfundsvidenskabelige fag fortsætte på takst 1-niveau, præcis sådan som de har været i 2022?
Nicolai Wammen (S), 2022-12-20:
Jeg kan bekræfte, at den her midlertidige bevillingslov bl.a. betyder, at vi vil kunne udbetale lønninger.
Det synes jeg er en god idé; det tror jeg alle har en interesse i.
Derudover har den altså mest teknisk karakter, og der, hvor vi kommer til at skulle gå ind og lave politiske prioriteringer og politiske valg i traditionel forstand, er jo, når regeringen fremlægger sit finanslovsforslag til næste år.
Og dér synes jeg det er helt på sin plads, at vi kommer til at tage en masse politiske diskussioner om det.
Om regeringen og Enhedslisten bliver enige med hinanden, må tiden vise.
Altså, det her er et forslag til en midlertidig bevillingslov, som helt overordnet set har til formål – i og med at der har været et folketingsvalg og en efterfølgende regeringsdannelse, så der ikke har været mulighed for at lave en finanslovsproces på sædvanlig vis – at vi efter grundlovens § 45 alligevel sørger for, at landet kan fungere på fornuftig og ordentlig vis.
Og det betyder så, at man laver en midlertidig bevillingslov.
Det må afvente, at vi skal forhandle en ny finanslov, når vi kommer ind i det nye år.
Jette Gottlieb (EL), 2022-12-20:
Jeg vil spørge lidt mere overordnet, om ministeren vil anerkende, eller måske endda erkende , at der er tale om valg, når man siger, hvad for nogle indtægter man viderefører og hvad for nogle udgifter man viderefører i den her midlertidige lovgivning.
For der står jo, at lovgivningen bliver opsuget af den nye finanslov, sådan at det, man beslutter her, bliver indoptaget i den nye finanslov.
Det er fint.
Nicolai Wammen (S), 2022-12-20:
Som sagt er udgangspunktet, at de taxametre, der er for uddannelserne, ikke fortsætter på et nyt 2023-niveau, men på 2022-niveauet.
Vi skal så i forbindelse med det finanslovsforslag, som regeringen fremsætter for 2023, komme med vores bud på, hvad vi så vil gøre på de forskellige uddannelsesområder, og det er der ikke taget stilling til på nuværende tidspunkt, al den stund vi ikke har fremlagt et finanslovsforslag.
Katrine Robsøe (RV), 2022-12-20:
Jeg beklager.
Det har åbenbart ikke været nok med den første periode i Folketinget – jeg kan lære nye ting hele tiden.
Men kan ministeren bekræfte, at det gælder for taxameterløftet på universiteternes humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser, altså at det så fortsætter med bevillingsloven her?
Min gode partikollega fru Lotte Rod spurgte jo ind til det her med det humanistiske og samfundsvidenskabelige taxameterløft, som vi har haft i over 10 år, så man rent faktisk har kunnet holde en hånd under de her fakulteter og alle de studerende og undervisere, der er på landets samfundsvidenskabelige og humanistiske uddannelser på vores universiteter.
Vil ministeren oplyse, om det midlertidige taxameterløft bortfalder eller fortsætter?
Jette Gottlieb (EL), 2022-12-20:
Næh, men jeg spørger jo netop, om det ikke er korrekt, at der er truffet nogle valg, i forhold til hvad man viderefører.
Altså, det er indlysende, at der skal kunne afsættes lønninger til de statsligt ansatte – ja, de får deres løn den 1. januar, intet problem.
Man skal kunne tænde lyset ovre i Finansministeriet – ja, intet problem.
Men nogen steder er der ikke mulighed for at tænde for varmen, fordi der ikke er penge til det – er det et problem, eller hvad?
Er det ikke rigtigt, at der er truffet nogle valg om, hvad man viderefører og hvad man ikke viderefører i den her midlertidige lovgivning?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Men det kunne jo løses meget enkelt, ved at kommunerne blev kompenseret.
For det rod, der er i Skatteministeriet, har landets kommuner jo ikke noget ansvar for – tværtimod har de faktisk gjort en kæmpe indsats.
I den periode, fra vores skattemæssige systemer nærmest kollapsede og til i dag, er der blevet gjort en stor indsats ude i landets kommuner for, at vi trods alt har kunnet køre videre.
Hvorfor skal de ikke kompenseres for de 40 mio. kr., hvis det i ordførerens optik ikke er ret mange penge?
Thomas Jensen (S), 2022-12-20:
Men altså, i nærværende lovforslag handler det om det skattetekniske i forhold til at sikre, at det her ejendomsvurderingssystem kommer til at fungere, sådan at der ikke skal efterreguleres i forbindelse med mange af skatteborgernes ejendomsskatter fremover.
Så derfor synes jeg, at vi skal holde os til teknikken i det her lovforslag, og hvis der er behov for at se på fordelingen i forhold til kommuner og sådan noget, er det jo nok noget af det, man skal tage op i forbindelse med den finanslov, der skal til at planlægges her inden for de næste måneder, hvilket blev debatteret under det forrige lovforslag.
Lotte Rod (RV), 2022-12-20:
Jeg forstår godt den indvending, som SF har, og det er noget af det, vi i Radikale Venstre er ved at kigge på og vil forholde os til som en del af vores udvalgsbehandling.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Mener Radikale Venstre, at det er rimeligt, at regningen på 40 mio. kr., altså konsekvensen af det her lovforslag, tilfalder kommunerne, som jo intet har at gøre med det rod, der har været i forbindelse med ejendomsvurderingerne?
Lotte Rod (RV), 2022-12-20:
Tak for det.
Jeg kan tilslutte mig det, som ordførere før mig har været oppe at sige på talerstolen, om, hvor træls det er, at det skal være så svært at få det her til at fungere.
Og så kan jeg på Radikales Venstres vegne tilslutte mig forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Tak for ordet, formand.
Det her lovforslag er jo blot endnu et kapitel i en lang saga om ødelæggelsen af vores skattesystem i Danmark gennem mange års nedskæringer.
Det er et eksempel på en overoptimistisk tilgang til, hvad digitalisering kunne løse, og på, hvordan vi havde et relativt velfungerende manuelt ejendomsvurderingssystem, som man jo så valgte, om man så må sige, at afvikle, før et nyt system var på plads.
Og det er jo det, der har skabt den enorme usikkerhed, som vi står med nu og vi ligesom fra tue til tue forsøger at løse her, og som så selvfølgelig skaber en stor usikkerhed og utryghed blandt dem, som ejer deres bolig.
Det er jo vigtigt, der er tryghed om ens hjem.
Det er dejligt, at der er enighed om det herinde, når det gælder dem, der ejer deres bolig; det kunne være skønt, hvis samme enighed også var der, når det gælder dem, der lejer deres bolig.
I dag kender vi effekterne, og det er dem, vi står og taler om her og nu.
Kommer det her vurderingssystem nogen sinde til at fungere?
Vi ved det ikke.
Indtil videre hopper vi som sagt fra tue til tue, og det sætter os lidt under et pres, for hvad er alternativet til at stemme ja til det her forslag?
Jamen det er jo mere usikkerhed.
Og derfor er vi også i Enhedslisten tilbøjelige til at stemme for.
Vi støtter varmt op om SF's forslag om at holde kommunerne skadesløse; det er ikke kommunernes ansvar, at skiftende regeringer har, med et lidt hårdt ord, massakreret vores skattevæsen, og at vi ikke har det her på plads endnu.
Vi skal have et gennemsigtigt, ordentligt og retfærdigt ejendomsskattesystem, som på den ene side sikrer tryghed om menneskers hjem, men på den anden side også skaber den retfærdighed, der er i, at de gevinster, man får sovende, om man så må sige, ved at eje et aktiv, der stiger i værdi, selvfølgelig skal beskattes, og efter vores mening burde det være på mindst samme niveau som det, vi betaler i skat, når vi står op om morgenen og tager hen på arbejde.
Det er ikke tilfældet i dag.
I dag har vi et både uretfærdigt og kaotisk ejendomskattesystem.
Men vi må jo håbe på, at den nye regering får det her på plads og vi på et eller andet tidspunkt kan lade være med at hoppe fra tue til tue, og at vi kan have et system, som virker, og som folk forstår.
Men her og nu kan vi modvilligt støtte forslaget fra Enhedslistens side.
Helle Bonnesen (KF), 2022-12-20:
Konservative kommer til at stemme for forslaget om ændring af ejendomsvurderingsloven, lov om kommunal ejendomsskat og ejendomsværdiskatteloven, altså stemme for en forlængelse.
Vi har også tidligere støttet forslaget om nye vurderinger af alle boliger, så det står vi selvfølgelig ved.
Som det er blevet nævnt tidligere, er det her forslags formål at give størst mulig tryghed om ejendomsskatterne for borgerne og virksomhederne i de kommende år.
Men reelt mener vi faktisk, at det er ringe, at vi ikke er længere, end vi er, og at vi ikke er klar til at anvende nye vurderinger – det burde vi være.
Derfor står vi i en situation, hvor vi føler os nødsaget til at stemme for forlængelsen, og derfor gør vi selvfølgelig det.
Steffen W. Frølund (LA), 2022-12-20:
Dette er min første ordførertale overhovedet, så det er selvfølgelig spændende.
Men det er også den første af fire i dag, og så er den debut vist også gjort grundigt.
Indholdet af lovforslaget er der jo blevet redegjort en masse for, så det skal jeg lade være med at gå for meget i detaljer med.
Jeg vil bare sige, at vi i Liberal Alliance naturligvis støtter lovforslaget, som skal skabe klarhed for de mange boligejere, som nu igen risikerer ikke at vide, hvad de skal betale i skat.
Det skal de selvfølgelig vide.
Men når det overhovedet er nødvendigt at forlænge virkningen af 2020-vurderingerne til også at omfatte 2023, er det, fordi tidsplanen for hele det her ejendomsvurderingssystem igen skrider.
Som planen er nu, vil 2022-vurderingerne faktisk først være udsendt i 2025.
Derfor støtter vi lovforslaget, men vi udtrykker også en bekymring for den fortsatte symptombehandling, og vi opfordrer til, at vi kigger nærmere på det og tager fat om nældens rod.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Jeg synes egentlig, at forslaget er ganske hæderligt.
Det, vi skal være enige om, er jo, hvordan vi så finder pengene, og det vil vi gerne kigge på under udvalgsbehandlingen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Der lander nemlig en regning på 40 mio. kr. ude i landets kommuner som følge af det her lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Det er blevet moderne at høre grammofonplader igen, og hvis man er lidt opmærksom på dansk skattepolitik og ejendomsskattepolitik, vil man også vide, at det ikke er første gang, vi her i Folketinget har lejlighed til at debattere den situation, som de danske husejere oplever, i forhold til hvordan de skal være i stand til at betale den rimelige og den rigtige skat af deres ejendomsbesiddelser.
Men det er nu engang sådan, det er, og jeg tror faktisk snart, at vi kører på det tiende år i forhold til den uheldige præmis, som det er.
I Danmarksdemokraterne har vi den tilgang til det, at vi synes, at det burde være sådan, at der var ro og tryghed og ikke mindst ordentlighed i forhold til de regninger, som man putter ind i folks postkasser, hvad enten de så er digitale eller de er fysiske.
Men sådan har situationen ikke været, og der står også i fremsættelsen af lovforslaget her, at man ønsker at normalisere området.
Ja, det skal jeg da love for.
Det kunne da være ønskeligt, at vi fik normaliseret området, men det er bare ikke det, der er sket indtil nu.
De danske boligejere har i hvert fald ikke haft en særlig god oplevelse med den her form for normalisering.
Det har givet hovedbrud.
Det har givet frustrationer, og det har givet utryghed for en masse mennesker i de 10 år, det har stået på.
Det har både været i købssituationer og salgssituationer, og det har også været i arvesituationer og alt muligt andet i forhold til forskellige ejendomme.
Men i Danmarksdemokraterne vil vi selvfølgelig gerne se fremad, og vi er også løsningsorienterede, og vi er også helt med på, at hvis ikke vi vedtager det her lovforslag, ja, så vil vi skulle tilbageregulere og lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det ville jo bare gøre hele situationen endnu mere absurd, hvis vi skulle ud at bede de folk, der får de her mærkelige sammenberegninger af deres vurderinger ind i deres postkasser, om syndsforladelse med tilbagevirkende kraft.
Men vi støtter lovforslaget.
Vi ser ikke andre alternativer, men det gør ikke, at vi synes, det er en god løsning.
Vi synes ikke, at den måde, man har behandlet det her på, har været ordentlig og hæderlig, og vi synes, at de her 10 år burde give skiftende ministre, skiftende regeringskonstellationer anledning til stor bekymring.
Vi håber så sandelig ikke, at der kommer yderligere udsættelser og ændringer, sådan som vi faktisk nu nærmest har oplevet år efter år, hvor man har ændret på tingene, fordi man ikke har været i stand til at levere de rigtige digitale løsninger med de rigtige beregningsmodeller.
Men vi støtter forslaget, fordi vi er nødt til det.
Der er ikke andre alternativer, medmindre man ønsker endnu mere af det, som vi ikke ønsker.
Så sådan må det være.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Det har en stor økonomisk konsekvens for vores alle sammens økonomi både privat, men også samfundsmæssigt.
Og derfor har vi også kunnet se, at nogle af de husejere, som måske bor i landdistrikterne og har huse, der ikke er steget millioner af kroner i friværdi, faktisk har betalt prisen for, at strandvejsvillaer og andet har kunnet slippe billigere igennem mange år.
Skandalen her er i min optik todelt.
Den ene side af det er jo Anders Fogh Rasmussens skattestop, skatteloft, som har betydet en gigantisk formueoverførsel fra landets lejere og egentlig også dem, der har siddet i de relativt billige huse ude i landdistrikterne, til nogle af dem, der har tjent rigtig, rigtig mange penge på deres bolig igennem årene.
Det er vi mange partier, der har et medansvar for, og derfor er vi også mange partier, som har støttet op om at prøve at få nogle systemer, som kunne være til at stole på, op at køre igen.
For selvfølgelig skal landets boligejere vide, at deres ejendomsvurderinger er korrekte, og det er også det, vi har lovet dem.
Min bekymring – det bliver jeg nødt til at sige her i dag at jeg er meget bange for – er, at vi ikke får et system som det, vi har lovet, og det kommer jeg også til at spørge skatteministeren om, når han kommer på talerstolen.
For det her er noget, der har så stor betydning for folks privatøkonomi, men så sandelig også for hele vores samfunds økonomi.
Hvis det her igen kommer til at slå et milliardhul i kassen, har vi et kæmpe problem, men vi har også et tillidsproblem, for vi har én gang lovet befolkningen, at vi nok skulle få styr på det her, og jeg ser bare nogle meget bekymrende tegn på, at det gør vi ikke.
Dertil vil jeg sige, at når vi udskyder vurderingerne igen og det dermed slår et hul i kommunernes økonomi på 40 mio. kr. – det måtte man forstå på Socialdemokratiets ordfører var peanuts, men det svarer trods alt til en pædagog i hver af landets kommuner – så skal de hverken dut'es eller kompenseres for det.
Mohammad Rona (M), 2022-12-20:
Med dette lovforslag foreslås det, at man forlænger virkningen af 2020-vurderingerne for ejerboliger, så der opkræves ejendomsskatter i 2023.
Forslaget skal behandles, for at Skatteforvaltningen kan følge opgave- og tidsplanen for ejendomsvurderinger.
Vi skal i den forbindelse undgå at vedtage reglerne senere, da det giver en række administrative udfordringer, f.eks. ved efterreguleringer.
Derfor er det nødvendigt med en hastebehandling nu, og som skal vedtages inden jul.
Lovforslaget har ligeledes det til formål at skabe størst mulig tryghed om ejendomsskatterne for borgerne.
I den forbindelse indeholder lovforslaget også, at man udvider Skatteforvaltningens adgang til at ændre vurderinger der, hvor der er begået en fejl.
Vi står over for en meget vigtig opgave, det her er et vigtigt skridt mod, at danskerne får en retvisende vurdering af deres ejendom.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Vi skal behandle L 3 i dag, og det er et forslag om forlængelse af virkningen af ejendomsvurderingen for 2020 af ejerboliger m.v.
Jeg skal undlade at gentage alt, hvad den foregående ordfører har sagt, men blot sige, at det for Venstre er supervigtigt, at vi hjælper boligejerne med klarhed, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at vi gør det her hurtigt og ikke i det nye år, så vi vil skulle efterregulere et eller andet, men at vi netop nu skaber grundlag for at bruge 2020 som grundlag for vurderingerne i 2023.
Men Venstre er for.
Katrine Daugaard (LA), 2022-12-20:
Som nyvalgt er det her min første ordførertale.
Lovforslaget her er temmelig lille og let at forklare.
Til dels ønsker regeringen at præcisere, at når de seks største partier skal indstille nye kandidater til DR, sker det altså efter partiets størrelse på udpegningstidspunktet.
Det er jo en relevant præcisering i de her tider, hvor partimedlemskab er en noget flydende størrelse.
Herudover øges beskikkelsesperioden for den nuværende DR-bestyrelse med 2 år.
Det bunder i et ønske om at nedsætte et udvalg, der anbefaler en ny sammensætning af DR's bestyrelse, som skal sikre faglige kompetencer, uafhængighed og en folkelig forankring.
En folkelig forankring er jo ganske ambitiøst; særlig idéen om en folkelig forankring i DR virker på mig noget urealistisk.
Men regeringen skal da have lov til at gøre forsøget.
Så Liberal Alliance støtter forslaget.
Anne Paulin (S), 2022-12-20:
Tak for det, og vi fortsætter jo lidt i samme boldgade som med det forrige lovforslag.
Derudover giver lovforslaget mulighed for, at kommuner kan deltage i udbuddene og byde ind på CO 2 -fangst fra kommunale affaldsanlæg.
Det har de ikke kunnet hidtil, da lovgivningen ikke har været på plads, i forhold til at kommunerne har kunnet påtage sig den økonomiske risiko og forpligtelse over for staten til at gennemføre fangst, transport, anvendelse og lagring af CO 2 .
Den risiko får kommunerne så mulighed for at påtage sig nu, såfremt der kan opnås enighed i kommunalbestyrelsen omkring det.
Lovforslaget er vigtigt, fordi de kommunale affaldsanlæg er oplagte for fremtidige projekter inden for CO 2 -fangst.
Vi kommer ikke uden om, at der er behov for CO 2 -fangst og -lagring, hvis vi skal lykkes med både de globale og de hjemlige klimaambitioner.
Derfor støtter Socialdemokratiet L 7, så vi får taget de lovmæssige skridt for at fremme deltagelsen i CO 2 -fangst, hvilket lovforslaget gør muligt.
Per Larsen (KF), 2022-12-20:
Tak for det.
Og hvis ikke lovforslaget bliver vedtaget, ja, så har DR ingen bestyrelse efter den 1. januar og dermed ingen øverste ledelse.
Der er selvfølgelig mange ting i den tidligere regerings medieaftale, som vi i Konservative kunne have ønsket os bedre.
Vi har eksempelvis ønsket os et slankere DR.
Men vi stemmer selvfølgelig for det her forslag, så DR fortsat kan have en bestyrelse.
Anni Matthiesen (V), 2022-12-20:
Tak for det, formand, og først og fremmest tillykke til den nye minister på social- og boligområdet.
Vi glæder os til samarbejdet.
Det sociale frikort, som vi ud fra det her hastelovforslag drøfter her i dag i salen, er set med Venstres øjne et rigtig godt eksempel på, hvordan man får socialpolitik og for den sags skyld også en form for arbejdsmarkedspolitik til at arbejde sammen.
Det handler jo i bund og grund om at give de socialt udsatte en mulighed for, uanset om de befinder sig i hjemløshed, misbrug eller har psykiske lidelser, at have noget at stå op til om morgenen.
Det handler om at give dem en chance for at føle, at de faktisk også kan noget, at der er noget at stå op til, og at de har en værdi.
Det med at høre til et fællesskab tror jeg at vi alle sammen kan sætte os ind i
har en kæmpe betydning.
Det har det for alle mennesker.
Det er derfor også sådan, at vi fra Venstres side helt klart mener, at vi, når vi skal til at kigge på det her igen, skal kigge på, om der er ting, der kan blive endnu bedre.
Netop det fokus, der er i forslaget her, gør det jo muligt – også på baggrund af gode erfaringer med det sociale frikort – at give udsatte borgere muligheder for at få en fod ind på arbejdsmarkedet og på den måde hjælpe dem godt videre i livet.
Jeg synes, at erfaringerne med ordningen indtil nu er positive.
En forlængelse er derfor i mine øjne også det eneste rigtige at gøre både medmenneskeligt, men egentlig også samfundsmæssigt.
Evalueringer viser, at flere borgere oplever en øget mistrivsel både fysisk og mentalt, og der må jeg sige, at det med, at man på den her måde kan give en håndsrækning til nogle af de svageste borgere i vores samfund, er noget af det, som jeg helt klart mener vi skal bakke op om.
Det er på den måde, at vi i Venstre naturligvis stemmer for det her hastelovforslag for at få det på plads.
Men jeg vil også sige, at vi allerede nu glæder os og ser frem til de drøftelser, der kommer, om, hvordan vi yderligere kan forbedre det sociale frikort.
Med det vil jeg sige, at vi bakker op om forslaget, og sige tak for ordet.
Camilla Fabricius (S), 2022-12-20:
Det hastelovforslag, som vi behandler her i dag, giver mennesker, som er meget udsatte, en mulighed for at få den struktur, som vi andre har i vores hverdag.
Det handler f.eks. om hende, der stiller bøger op på værestedet i Aarhus.
Det giver en værdighed og orden, som jeg tror er vigtigt at vi får frem i socialpolitikken igen.
Og jeg er glad for, at man fra ordførerens side er opmærksom på, at det er noget, vi er nødt til at få diskuteret i den næste regeringsperiode.
Det ser jeg frem til fortsat at diskutere.
Nick Zimmermann (DF), 2022-12-20:
Men kan ordføreren forstå, hvis der sidder nogle, der er en lille smule forvirret over, at man siger et i Folketingssalen, men gør noget fuldstændig andet ude i kommunerne?
Camilla Fabricius (S), 2022-12-20:
Jeg sætter stor pris på det kommunale selvstyre.
Nick Zimmermann (DF), 2022-12-20:
Tak for det.
Ordføreren nævner Aarhus som eksempel på, at der er nogle gode sociale tilbud, men borgmesteren i Aarhus har jo lige stået i spidsen for at skære massivt i de tilbud, der er til socialt udsatte i kommunen.
Jeg vil derfor spørge, om det er nogle nedskæringer, som ordføreren bakker op om.