Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-10-22:
Det her forslag er jo populært sagt et kæmpe bunkebryllup eller kludetæppe af forskellige forslag.
Derfor er det svært at sige noget samlet om det, og derfor kan jeg kun fremhæve nogle enkelte elementer i forslaget.
Jeg vil starte med at sige, at jeg også synes, det er lidt pudsigt, at høringsperioden faktisk var fra den 4. juli til den 22. august.
Jeg tænker ikke, at det er den allerallerbedste måde at sende et forslag i høring på.
Jeg synes også, det er slående, at mange af dem, der har meldt tilbage, faktisk er de store organisationer, som jeg tror har ressourcerne til det midt i sommerferieafholdelse.
Et af de vigtigste elementer i forslaget er, at der kommer flere dommere, og det er selvfølgelig rigtig godt.
Man kæmper jo stadig med sagsbunkerne ude ved retterne, men jeg er ret bekymret for, hvordan det her hænger sammen med politiets og anklagemyndighedens ressourcer.
Lige nu skal man spare derude, og i forvejen er der jo steder, hvor anklagemyndigheden allerede har svært ved at møde op til de berammede sager.
Det forbliver uforløst med det her forslag, men jeg tror, vi vil se, at det kommer til at skubbe yderligere til problemerne.
En af de ændringer, som jeg nærer lidt forkærlighed for, er sagen om sagsomkostningerne, der som noget nyt kan pålægges værgen i stedet for børnene.
Som allerede nævnt af min kollega fra Danmarksdemokraterne, som jo også er ophavsmand til, at det her overhovedet er endt i lovforslaget, er det den såkaldte Bomsag, hvor sagen blev anlagt af forældrene, og på grund af at man ikke kunne få fri proces og heller ikke havde råd til at føre sagen, var der lige pludselig nogle sagsomkostninger, som blev pålagt børnene.
Således måtte en 8-årig stå med en regning selv på 55.000 kr., og det giver jo ikke mening, at man skal være plaget af sådan en gæld resten af livet.
Så det er selvfølgelig et fremskridt, at man nu kan vælge at tage hensyn til det ude ved retterne, så man anlægger sagen, så børnene ikke belastes af det her.
Det er mere fair.
Men jeg skal jo samtidig minde om, at Institut for Menneskerettigheder har lavet en anden rapport om straffesagsomkostninger, som fortæller, at 680 børn og unge mellem 15 år og 17 år i 2022 skyldte 16 mio. kr. for omkostninger fra en straffesag, og som Institut for Menneskerettigheder også har påpeget, bør der være en mulighed for, at politiet kan undlade at pålægge sagsomkostninger i de her sager, fordi det også her påvirker børn og unges muligheder negativt.
Så her synes jeg jo også, der er brug for at gøre noget.
Så handler forslaget også en lille smule om dødsboer på den måde, at man får pligt til at bruge Skifteportalen, som nu er digital, og det er jo i og for sig fint.
Så mangler vi også bare, at der bliver fulgt op på Statsrevisorernes rapport om manglende tilsyn i forbindelse med dødsboer.
Det har samlet støv i Justitsministeriet i 3 år, siden offentliggørelsen, men nu har ministeren så for nylig svaret mig, at man endelig går i gang med at se på de her forhold.
Det er jo altså også helt nødvendigt, fordi der er nogle bobestyrere, som meget oprørende nærmest frit kan tømme et bo for øjnene af de pårørende.
Så er det da fint, at der indføres et dekorumkrav for advokater.
Jeg må bare sige, at »Den sorte svane« viser, at der er lidt at komme efter ved nogle i den her branche.
Jeg noterer mig også, at ministeriet har sagt i sit svar til Danske Advokater, at man er klar til at se på, hvordan familierets- og strafferetsdvokater også kan få møderet for lands- og Højesteret gennem en ændret adgang til at få prøvesager igennem.
Det lyder, som om der er et problem her, og at hvis vi ikke gør noget aktivt, vil antallet af advokater, der har den møderet, falde i fremtiden.
Alle de dele er vi enige i, men når der er sådan et bunkebryllup her, skal man altid kigge på, om der er blevet skubbet noget, som kan være problematisk, ind, og jeg må sige, at når jeg læser høringssvarene til forslaget om at fjerne den her tilladelsesordning for advarselsregistre og kredit- og retsinformationsregistre, bliver vi bekymret, især fordi det er ret dårligt begrundet, hvordan det bagudrettede tilsyn skal kunne erstatte, at man kigger den virksomhed, som beder om lov til at oprette et register, igennem.
Jeg kan se, at fagbevægelsen ikke støtter det, fordi det alt andet lige er meget indgribende og man kan komme til at stå i et register, som advarer andre arbejdsgivere mod at ansætte en.
Med det opgavebortfald, som foreslås her, kan gud og hvermand jo komme til at oprette et register, hvis det vedtages.
Jeg synes ikke, det er fornuftigt, heller ikke set i lyset af »Den sorte svane«, hvor man jo godt kunne tænke sig, at nogle måske kunne have lyst til at lave et kreditinformationsregister på den dårlige måde.
Så det er foreløbigt et ja til det meste af lovforslaget, men nej til forslaget om Datatilsynet, og derfor har vi bedt om en opdeling af forslagene.