runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Jeg bed også mærke i det, der blev sagt om de klogeste og de dygtigste.
Nu har jeg hørt svarene, og jeg havde nu heller ikke indtryk af, at der var en eller anden intention om at træde nogle bestemte over tæerne.
Jeg synes jo, at noget af det fede ved, at vi i dag står og kan debattere det her, måske faktisk også er, at vi får øvet os i, hvordan vi italesætter de her ting.
Det kunne jo også være, at det var det, det handlede om.
Men det, jeg egentlig lige ville spørge om, var: Kunne der ikke være en idé i, at vi begyndte at være lige så gode til at italesætte dem, der er sindssyg dygtige til at kunne mærke andre mennesker, være sympatiske og kunne se det, når et barn er udfordret, så det også blev talt op?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Sådan ville det være, hvis det stod til Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Og tak til Danmarksdemokraterne for at sætte fokus på en virkelig vigtig uddannelsespolitisk dagsorden.
Også tak til resten af ordførerne for den indtil videre rigtig gode debat.
Men i Liberal Alliance har vi også en bekymring for den mere generelle flugt væk fra vores professionshøjskoler, og jeg fornemmer faktisk, at der for en gangs skyld er en bred enighed om, at der er behov for en reformering af vores professions- og erhvervsrettede uddannelser.
Der synes jeg jo, at det er en fornøjelse, når vi på tværs af partierne og også af blokkene kan være enige om, at der er behov for, at vi sætter ind på det her område.
Der er særlig et behov for reformering på de store velfærdsuddannelser, hvor vi allerede nu i den grad står og mangler uddannet personale på vores sygehuse, uddannet personale i vores daginstitutioner og uddannet personale i vores folkeskoler.
Men når vi taler om en reformering af det her område, blandes det ofte sammen med den manglende søgning på de her uddannelser, og der synes jeg, det er vigtigt, at vi også taler om, at en reformering af de professionsrettede uddannelser ikke nødvendigvis vil øge tilstrømningen til uddannelserne.
Altså, det vil ikke nødvendigvis øge antallet af ansøgere, der ønsker at søge optagelse på de her uddannelser.
En reformering vil i høj grad gøre uddannelserne bedre og mere attraktive og løse nogle af de udfordringer, som vi lige nu har på professionshøjskolerne, og det synes jeg også er vigtigt.
Men jeg synes også, vi bliver nødt til at være ærlige og sige, at det ikke nødvendigvis vil få flere til at søge ind på uddannelserne, og at det altså ikke nødvendigvis vil løse nogle af de rekrutteringsudfordringer, som vi sådan set står over for.
Hvis vi skal have flere til at søge mod professionshøjskolerne, mener jeg, at vi bliver nødt til at ændre på en kultur, som ligger i vores samfund – en kultur om, at hvis man skal blive til noget, skal man have en universitetsuddannelse.
Samtidig har vi politikere
i bestræbelserne på at skabe lige muligheder for alle til at tage en videregående uddannelse lukket alt for mange ind på vores universiteter, for universiteterne er blevet for de rigtig mange i stedet for at være for de få.
Det tror jeg er roden til nogle af de udfordringer, som vi rent faktisk står over for i dag.
Men hvordan kan vi så rette op på det?
Først og fremmest skal vi gøre op med, at universiteterne er for alle, for det er de ikke nødvendigvis.
De er for nogle af de klogeste og dygtigste mennesker, vi har i vores samfund, men ikke nødvendigvis for størstedelen af befolkningen i Danmark.
Det første skridt tog vi med universitetsreformen – en reform, hvor vi begrænsede optaget på vores universiteter med 8 pct.
Det vil naturligvis ikke løse alle udfordringer, men det var et skridt i den rigtige retning.
Afslutningsvis vil jeg endnu en gang sige, at jeg vil glæde mig til at læse det kommende reformudspil på området, og jeg ser meget frem til en konstruktiv dialog, både med regeringen, men også med de andre ordførere.
Tak for ordet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Først vil jeg sige tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg tror bestemt, der er noget i det her med at ændre på en kultur i vores samfund.
Det er ikke alle, der skal på universitetet.
Der er måske nogle af os her, der har forældre, der har talt meget for, at vi bare skulle gymnasievejen, og at vi så skulle på uni, fordi den der sociale arv bare skulle knækkes nu.
Men det er ikke livet for alle, og derfor skal der ske noget.
Noget, der sådan overraskede mig lidt i forhold til den undersøgelse, der kom fra EVA sidste år, var det, der handlede om, hvorfor nogle valgte uddannelserne fra, altså de her velfærdsuddannelser, og noget af det, respondenterne bl.a. sagde, var, at de var i tvivl om, hvorvidt det faglige niveau egentlig var for lavt på professionsuddannelserne.
Nu, hvor jeg selv lige kommer derfra, kan jeg bare sige: Det faglige niveau er meget højt – rigtig højt.
Så hvordan får vi italesat det over for dem, der måske kunne vælge det fra?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Jeg synes, det er et virkelig godt spørgsmål.
Det er også meget relevant i debatten.
Overordnet set tror jeg ikke, at jeg ville kunne give et svar, der var gældende for alle professionsbacheloruddannelserne.
For jeg tror egentlig, man bliver nødt til at kigge på den enkelte uddannelse for ligesom specifikt at kunne svare på lige præcis det.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Jeg tror, at det vigtigste for mig lige nu og her bare var, at der var en opmærksomhed på det, altså både hos ordføreren, men også hos andre, som lytter med her.
Noget andet, som jeg er optaget af, er, at vi skaber bedre muligheder for sådan noget som at få et fritidsjob ude i ældreplejen eller i et dagtilbud, fordi det netop kan være en vej ind til at vælge de her velfærdsuddannelser til.
Det viser undersøgelser også.
Vi skal jo lytte lidt til eksperterne.
Fire ud af ti nyoptagne studerende har rent faktisk været i nogle af de her fag tidligere.
Så hvad gør vi dér for at sikre, at der er nogle flere, der tager nogle af de her fritidsjobs?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Det synes jeg egentlig også er et virkelig godt spørgsmål.
Jeg har egentlig også fornemmelsen af, at der er rigtig mange, der i forvejen gør det.
Noget af det, jeg måske synes er positivt, er jo de her spireordninger, som man bl.a. har inden for sosu-uddannelserne.
Det synes jeg da helt klart er noget, man sagtens kunne kigge på, også i forhold til andre områder end lige præcis ældreplejen.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-30:
Det var faktisk meget sødt sagt – det var virkelig sjovt sagt.
Tilbage til spørgsmålet: Jeg har lidt den overbevisning, at det ikke er alting, der koster penge.
Jeg tror faktisk, vi skal tænke lidt innovativt og sige, at det ikke kun er drengene i 8. klasse, vi skal have ud til cykelsmeden eller noget andet; det kunne lige så vel være de stille piger, der skulle over i vuggestuerne og børnehaverne.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Tak for det.
Jeg føler mig simpelt hen nødsaget til at spørge ordføreren i forhold til det her med retorikken omkring vores uddannelser, for nu er det blevet nævnt af flere herinde.
Vi kan jo alle sammen tale om at tale det op, men det bekymrer mig en lille smule, når ordføreren så står og siger, at universitetet ikke er noget, alle skal på – det kan man sådan set være fuldstændig enig i, for det har vi heller ikke i dag pladser til at alle skal – men at det er for de klogeste i vores samfund.
Jeg er ikke enig i, at der skal være den opdeling, i forhold til at man ikke også kan være meget bogligt klog – man kan jo være klog på mange måder – og så læse en professionsuddannelse.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren kan nævne nogle tiltag, som Liberal Alliance tænker kunne gøre, at de her uddannelser måske også bliver mere attraktive for nogle af dem, som har muligheden for at vælge mellem alle uddannelser, og som er bogligt dygtige og derfor godt kunne læse på universitetet, hvis de ville.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Hvis jeg i min tale fik det til at lyde, som om de ressourcestærke studerende, vi har i vores samfund, udelukkende skal gå på universitetet, så var det på ingen måde det, jeg mente.
Jeg mener, at vi i lige så høj grad skal se på, hvordan vi får flere ressourcestærke studerende til at vælge vores professionshøjskoler.
For det skal på ingen måde lyde, som om uddannelserne dér ikke er til lige præcis dem.
Og vi har behov for, at der også er nogle ressourcestærke studerende på vores professionshøjskoler og på vores erhvervsakademier og på vores erhvervsuddannelser.
Det, jeg tror at jeg mente med det, jeg sagde i min ordførertale, var, at vi har nogle studerende, der simpelt hen ikke er stærke nok rent bogligt til at gå på universitetet, og det er der, hvor jeg mener at vi skal lave en begrænsning, sådan at dem, der rent faktisk går på universitetet, også er på et niveau, hvor de rent faktisk kan følge med.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Jeg vil i hvert fald sige tak for opklaringen.
Den var jeg rigtig glad for.
Så vil jeg lige bruge mit andet spørgsmål her på at give ordføreren mulighed for at komme med nogle bud på, hvordan man kunne gøre det mere attraktivt for også de bogligt mest ressourcestærke studerende at søge ind på professionsuddannelserne.
Det er nemlig en virkelig spændende diskussion, og jeg tror ikke, at der er nogen nemme løsninger, så det er faktisk ikke derfor, at jeg spørger.
Men det er bare, fordi det også er rigtig vigtigt at kigge på den del i forhold til det her.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Jeg tror ikke, at der findes én konkret løsning, der ville kunne løse hele den udfordring.
Jeg tror, at der er flere forskellige tiltag, som vi skal ind at kigge på, hvis vi skal gøre uddannelserne mere attraktive, også for nogle af de særlig ressourcestærke.
Der, hvor jeg måske mener at man kan se på nogle initiativer, er i forhold til andre veje, som man allerede nu kan se taler til en anden ansøgergruppe, end de normale udbud gør.
Eksempelvis har man rigtig gode erfaringer med det, der hedder, hvad skal man sige, sporskifte på pædagoguddannelsen, som er for akademikere, der egentlig på kortere tid går ind og tager en pædagoguddannelse, altså med merit.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg studsede også lidt over det der med, at det kun er de dygtigste og klogeste, der skal gå på universitetet.
Jeg tænker i hvert fald, at der er rigtig mange både dygtige og kloge socialrådgivere, pædagoger, lærere og sygeplejersker, og jeg bliver bare lidt ærgerlig over, at det bliver så meget enten-eller.
Altså, jeg synes, det lidt er en samtale, der også er omkring det her med gymnasiet, hvor man ellers fra LA's side gerne vil have, at man skal kunne vælge helt frit, men der er bare nogle, der slet ikke skal ind, og det er så det samme på universitetet.
Jeg tænker bare, at hvis man gerne vil sørge for, at de mere ressourcestærke studerende, som nogle vil kalde dem, skal vælge professionsuddannelserne, kunne det så ikke være, at man skulle sørge for, at det også var en drøm, man kunne have, at man på et tidspunkt gerne ville læse en ph.d. og forske inden for sit fag?
Der bliver det bare svært, hvis der ikke er særlig mange, der må komme ind på universitetet.
Du skal ligesom have en universitetskandidat får at kunne få en ph.d. Og der tænker jeg bare, at det er noget med, at der netop ikke er lige muligheder, og at man ligesom bliver skilt fra dér, når man skal vælge, om man vil på universitetet eller på professionshøjskolen.
Hvad tænker du om det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Der bliver jeg nødt til at rette ordføreren i det, ordføreren siger, for bare fordi man tager en pædagoguddannelse, er det ikke ensbetydende med, at man ikke kan komme ind og få en akademisk kandidatuddannelse.
Det kan man godt i dag.
Der er begrænsede muligheder i forhold til at vælge en kandidat, men de fleste professionsbacheloruddannelser giver mulighed for en kandidatuddannelse og dermed i forlængelse af den mulighed for en ph.d.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Tak til ministeren.
Jeg vil gerne spørge mere ind til det her omkring den proces, som jo så i hvert fald kommer fra regeringens side i forhold til at nå hen til et udspil, som man så på et tidspunkt vil fremlægge.
Jeg tror, vi er rigtig mange, der går her og tænker: Kom nu med det, kom nu med det!
Det er lidt ligesom ældreudspillet, og det blev jo så udskudt igen og igen, så jeg håber ikke, at det samme sker på det her område.
Vi vil gerne have det nu, og I må godt blive enige snart.
Men når det så er sagt, tror jeg også, det er rigtig vigtigt, og debatten viser det sådan set også i dag, at sige, at det her er et ret komplekst område, som jo ikke kun handler om, hvad man gør inden for uddannelses- og forskningsministerens ressortområde.
Det handler også om sundhedsområdet, det handler om beskæftigelsesområdet – hvordan vilkårene er på jobcentrene – og mange andre steder.
Vil ministeren lægge sig i selen for rent faktisk at tage fat i andre ministerier i forhold til at sikre sig, at der ikke bliver tænkt i siloer på det her område, men at man laver noget, der er tværfagligt i orden?
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Jeg vil sige det sådan, at vi selvfølgelig ikke med mig for bordenden kan forhandle reformer på beskæftigelsesministerens område eller på sundhedsministerens område, men det er klart, at i regeringen forsøger vi at tænke en sammenhæng ind i det.
I det skal man jo se anstrengelserne, som Socialdemokratiets ordfører meget fint redegjorde for, for at forbedre arbejdsvilkårene for de medarbejdere, der arbejder i velfærdssektoren.
Der er også en reform af beskæftigelsesindsatsen på vej hos beskæftigelsesministeren.
Så det er bare for at afstemme forventningsniveauet.
Det bliver min intention, at vi med en reform af de professionsrettede uddannelser skal lave en reform af de professionsrettede uddannelser.
Men det er klart, at tingene jo hænger sammen med alle mulige andre områder, som jeg egentlig også synes mange andre har redegjort rigtig fint for.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Det er jo et rigtig fint svar.
Jeg er sådan set enig i, at det er klart, at man ikke kan påtage sig alle ministres områder og så bare løse det hokuspokus med det samme.
Det er jeg godt klar over.
Derfor er det bare hamrende vigtigt, og det skal være mit sidste opråb i dag, at I virkelig lægger jer i selen for, at det sker tværfagligt eller tværministerielt.
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Jeg vil helt sikkert love, at nogle af de store arvtagere, altså dem, der faciliterer praktikopholdene, også er nogle, vi taler med, for det er fuldstændig afgørende.
En af de ting, der ikke fungerer ved de her uddannelser, er praktikken.
Som jeg sagde indledningsvis, synes jeg, at det er et af de mest absurde paradokser i uddannelsesvæsenet, at de uddannelser, som har allermest praktik, også er dem, der leverer det største praksischok.
Det er jo et symptom på, at der er noget dér, der ikke fungerer.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Jeg har sat mig for at prøve at spørge ind til noget, som jeg håber ministeren gerne vil åbne lidt op for, så hun ikke bevæger sig ind på, hvad der skal gemmes til en præsentation af et eller andet udspil, som forhåbentlig kommer her i foråret, og heller ikke kommer ind på noget af det, som jeg ved vi bare er grundlæggende uenige om på det her område.
Derfor vil jeg godt prøve at spørge lidt mere ind til ministerens overvejelser i forhold til det her med videre- og efteruddannelse.
Det har været diskuteret mange gange, og det er heller ikke, fordi der sådan nødvendigvis er nogen faste facitter på det, i forhold til hvordan man gør det bedst.
Tænker ministeren, at det skal være et samarbejde mellem f.eks. professionsuddannelserne og universitetsuddannelserne med hensyn til at finde på nye efter- og videreuddannelsesmuligheder?
Skal vi have flere, der får ret til at kunne komme i gang med nogle af de her uddannelser?
Kan ministeren løfte sløret en lille smule for, hvilke tanker man gør sig på det område?
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Det vil jeg meget gerne.
Jeg tror, at nogle videreuddannelsesmuligheder skal være i en eller anden form for samarbejde mellem professionshøjskolerne og universiteterne.
Jeg tror så, at vi skal forsøge at facilitetere det skifte, i forhold til at det i dag i et for stort omfang er universiteterne alene, der løfter videreuddannelsesmulighederne for de professionsbacheloruddannede.
Jeg kunne godt tænke mig at styrke videreuddannelsesmulighederne, også på professionshøjskolerne.
Jeg ser ikke for mig, at vi skal skabe nye blindgyder eller udelukke nogen, men jeg tror, der er et meget stort behov for, at videre- og efteruddannelsessporet bliver styrket på professionshøjskolerne med det sigte at fastholde, at det skal være professionsfaglige uddannelser.
Det er helt klart begge dele, for dem, der søger merituddannelserne i dag, kommer jo begge steder fra, altså det er både dem, der er startet et sted og har fundet ud af, at de gerne vil noget andet, og også dem, der kommer med en lang praktisk erfaring fra erhvervslivet eller fra et arbejdsliv, som de kan bruge.
Der er for mange barrierer i den virkelige verden i dag, altså ikke nødvendigvis på papiret, men i den virkelige verden, i forhold til at det kan lade sig gøre for en, der måske er blevet voksen, har stiftet familie, købt hus, bil, hund, og hvad ved jeg, at søge ind og gennemføre en merituddannelse.
Nogle af de barrierer skal vi fjerne.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Tusind tak.
Det lyder virkelig godt, at regeringen vil have fokus på at styrke efteruddannelsesområdet og også det her med at fjerne nogle barrierer.
Jeg tænkte bare, at en barriere, jeg i hvert fald har oplevet, der er ude i det offentlige, når man godt kunne tænke sig en efteruddannelse, som ikke nødvendigvis er på universitetet, men en master eller noget, så er det rigtig meget det her med at have tiden til det og også få sin arbejdsgiver med på, at det skal man prioritere tid til, og at der så skal være nogle penge til det også, når der i nogle kommuner er både ansættelsesstop og forbrugsstop.
Så det var bare, om I også har blik for ikke kun det strukturelle i at udbyde dem, men også, at både den enkelte og ens arbejdssituation skal tillade, at man faktisk tager imod tilbuddet.
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Jeg tror, at der i det hele taget kommer til at ske – det er der i hvert fald behov for – et mindsetskifte hos både private og offentlige arbejdsgivere, i forhold til at det her med at uddanne sig igennem hele livet også skal være noget, man skal se positivt på.
Hvis man spørger, vil alle jo sige: Det er en fremragende idé; det skal vi bare gøre.
Noget andet er så, den dag man kommer ind og fortæller chefen, at nu vil man faktisk gerne gøre det.
Så vil de fleste chefer synes, det lyder rigtig spændende; det kan blive til næste år eller en anden gang – en lille smule karikeret sagt.
Men med det vil jeg jo egentlig bare give spørgeren ret i, at det her med efter- og videreuddannelse også skal kunne være noget, som omfavnes i den virkelige verden, også af arbejdsgiverne.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Jeg tror, jeg mener begge dele, og mange aspekter af det er vigtige, både det med muligheden for at kunne læse videre på en kandidat på universitetet og muligheden for at få langt bedre professionsrettede videre- og efteruddannelsesmuligheder.
Jeg vil egentlig godt tage fat i det her med muligheden for at kunne udvikle sig hele livet, og derfor vil jeg spørge lidt ind til de her tanker bag en meritreform, som ministeren også lige nævnte måske ovenikøbet hører med ind under professionsuddannelsesreformen.
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Ja, og tak for input.
Allerede ved at ordføreren nu giver det her input, er det jo ligesom givet videre.
Jeg synes, det er relevant at tage med i det videre arbejde – og nu gentager jeg lidt mig selv – for jeg synes, det er centralt, at vi ikke sidder og detailplanlægger, nøjagtig hvem det er, der skal undervise, og hvordan.
Men hvis det viser sig, at det her faktisk er en mangel, skal det jo tages med i betragtning, når man kigger på at reformere hele området.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-30:
Ja, jeg skal prøve.
Jeg er jo ny ordfører på det her område, men det, jeg kan forstå er en udfordring – nu læste jeg lige EVA's rapport, inden jeg skulle herop – er, at der i hvert fald på nogle uddannelser ikke opleves et match mellem det, man lærer i skolen, og det, man møder i praktikken. Noget af det kan være arbejdsmiljø og mangel på tid, men noget af det kan også være, at man ikke føler sig fagligt klædt på, og der tror jeg, at hvis vi opkvalificerer vores praktikvejledere, kan vi gøre rigtig meget for, at man bliver grebet, når man kommer i praktik.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Mange tak for en rigtig fin tale fra Enhedslistens ordfører.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren reelt mener, at der er brug for sådan en stor strukturel reform af professionsuddannelserne, eller om man skulle gøre noget andet, altså gå et spadestik dybere i forhold til at komme tættere på, hvor man kan ændre nogle ting i praksis.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Jeg tror måske, at den praksis, man kommer til at møde, både i praktikken og efter uddannelsen, og de forhold, der er der, er vigtigere end de forhold, der er på uddannelsen.
Men vi ser også bare lige nu, at man skærer ned på alle professionshøjskoler og fyrer undervisere, og det er jo den helt forkerte vej at gå.
Altså, man er jo også nødt til at sørge for, at der kan være en ordentlig uddannelseskvalitet.
Så jeg tror ikke, jeg vil kunne sige, at det er det ene eller det andet.
Om det lige er strukturen, ved jeg ikke.
Jeg tror også, det handler om et taxametersystem, der har været bygget på, at nogle af velfærdsuddannelserne måske ikke var lige så meget værd som andre uddannelser, og at der ikke var brug for lige så mange penge, når man skulle uddanne en socialrådgiver eller en pædagog, som der var, når man skulle uddanne en ingeniør.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Det er egentlig ikke så meget et spørgsmål, men mere en anerkendelse af, at også Radikale Venstre er dybt engageret i den her sag i forhold til at sikre, at vi får flere, der uddanner sig inden for de her vigtige velfærdsområder.
Så det er bare en tilkendegivelse af det og en tak for den engagerede tale og for ordene.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Tak for det.
Det tror jeg faktisk også vi har brug for, så det har jeg et oprigtigt håb om.
Og jeg glæder mig derfor også til at skulle forhandle det, for jeg tror faktisk på, at vi kan gøre noget rigtig godt her.
Og der er behov for, at vi også som uddannelsesordførere ser på, hvordan vi kan gøre det mere attraktivt at komme ind at arbejde inden for det her felt.