runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Jeg synes, at vi har en række regler, der gør, at vi har hegnet det ind på en sådan måde, at jeg ikke mener, at der her er tale om konkurrenceforvridende forhold.
Det, der er tale om, er, at vi bruger et værktøj, altså virksomhedspraktik, der hjælper ledige tilbage på arbejdsmarkedet.
Det mener jeg sådan set også at virksomhederne kan være interesseret i, også dem, som ikke har mennesker i virksomhedspraktik.
Så jeg synes samlet set, at vi skal stille krav om, at reglerne selvfølgelig skal overholdes, og det skal vi holde øje med.
Jeg hilser det bestemt ikke velkommen, når jeg hører om virksomheder, som ikke kan finde ud af at overholde de her regler –
bestemt ikke
Men hvis man overholder de her regler, mener jeg sådan set, at det er en fin ordning, og at den bestemt ikke er konkurrenceforvridende.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Når det i 88 pct. af tilfældene ikke bringer folk i arbejde, er der jo tale om statstilskud til de virksomheder.
De får stillet gratis arbejdskraft til rådighed.
Jeg forstår ikke, at det er liberal tankegang, at man på den måde siger: Nå, men her er noget gratis arbejdskraft; det er ikke for de arbejdsløses skyld; de er bare til rådighed for jer, værsgo.
For de 12 procents vedkommende kan man sige, at der er en reel beskæftigelsesmæssig effekt af det.
Hvorfor har Venstre, Danmarks Liberale Parti, ikke været mere kritisk over for den slags for konkurrenceforvridning på det danske arbejdsmarked?
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Så vil jeg bare nøjes med at takke for den dialog, vi har på det her område.
Jeg ved godt, at borgerløn er et helt andet skridt at tage, og jeg vil aldrig sige, at det er noget, Radikale har sagt, I går ind for.
Så tak for det.
Marianne Jelved (RV), 2018-05-17:
Nej, det er jeg faktisk ikke, men nu vil jeg bringe det videre til fru Sofie Carsten Nielsen, og så må hun jo prøve at kommunikere det ud i den store offentlighed.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at jeg tager godt imod den her debat.
Jeg er faktisk meget enig i mange af de ting, Alternativet påpeger i det her forslag.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er alt for mange sider i den her beskæftigelseslovgivning.
Den er utrolig tung, og der er stort set ikke nogen, der forstår den.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg er også enig i, at den enkelte altid skal være med inde over de tiltag og tilbud, der er, når man nu er arbejdsløs.
Men det mener jeg rent faktisk godt man kan i dag; det mener jeg a-kasserne og kommunerne har rimelig frie hænder til at tage den enkelte med ind i.
Men grunden til, at vi alligevel ikke kan støtte det her forslag, er især to ting.
Nu ved jeg godt, at ministeren har blødt lidt op, og at Alternativet og ministeren er blevet lidt bedre venner i løbet af debatten – det er ikke sikkert, jeg havde set det komme, men det er jo rart, at det kan ske.
For det første virker det for mig, som om man vil afskaffe nogle af de tvungne regler og dermed slække på rådighedsreglerne, og der er jeg også nødt til lidt at lægge mig i strømmen bag ministeren og sige, at det er vi generelt bare ikke enige i.
Vi mener, det er vigtigt, at man står til rådighed og bidrager for at komme tættere på arbejdsmarkedet – men der skal selvfølgelig også være den fleksibilitet for at få mennesker tættere på arbejdsmarkedet.
For det andet sidder vi jo lige nu med forligsparterne og kigger på en forenkling af beskæftigelsesprocessen, som i øvrigt er en meget, meget spændende proces.
Der er tale om meget spændende forhandlinger om forenklingsprocesser i forhold til både jobcentre og a-kasser, så begge parter, der jo er en del af beskæftigelsesindsatsen, vil mærke en klar forenkling.
Så her skal det ikke være nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet gerne vil give a-kasserne en større rolle i forhold til beskæftigelsesindsatsen og dermed også være en del af hele forenklingsprocessen, altså så a-kasserne, der i dag spiller en stor rolle og gør det rigtig godt, selvfølgelig også er en stor del af forenklingsprocessen.
Samtidig lægger vi jo også op til – og det diskuterer vi selvfølgelig også – at lave en gennemskrivning af lovgivningen, så alle bedre kan forstå den.
Det gælder selvfølgelig for de ansatte, der skal administrere den her lovgivning, men også for almindelige mennesker, som bare en gang imellem gerne vil forsøge at forstå lovgivningen, og det i sig selv kan jo godt være vanskeligt; det kan det også for os andre, selv om vi er vant til at læse de her ting.
Derfor ser jeg frem til debatten, men også til den forenklingsproces, der nu ligger ovre vil ministeren, og som vi efterhånden har kørt et stykke tid.
Jeg forventer også og håber, at den lander rigtig godt, og at den imødekommer – hvilket jeg faktisk tror den gør – mange af de problemstillinger, som Alternativet peger på.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Det synes jeg var en god tale, for hvis man tog konsekvensen af mange af de ting, som hr. Leif Lahn Jensen sagde, så ville vi allerede have et langt bedre beskæftigelsessystem.
Så det er en fin debat at tage.
Det, jeg tænker på, er, hvor langt fra hinanden vi mon er, for med vores beslutningsforslag skal man stadig væk tage et job, hvis man får det tilbudt, man skal stadig væk registrere sig på Jobnet, og der er nogle af rådighedsforpligtelserne, man stadig væk skal opfylde.
Hvor meget af det andet kunne man efter ordførerens mening fjerne?
Altså, der er jo tvungne samtaler, tvungen praktik, tvungen aktivering – der er mange ting, som tit kommer i vejen for borgernes mulighed for at søge job.
Hvor tæt er vi på hinanden?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-05-17:
Jeg tror faktisk ikke, vi er så langt fra hinanden, men jeg tænker mig bare altid om, når vi taler om at afskaffe nogle af rådighedsreglerne, fordi jeg stadig væk mener, det er vigtigt at stå til rådighed.
Så det er sådan en balance, man hele tiden er nødt til at forholde sig til, når man får sådan et spørgsmål.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Nu er der jo to a-kasser, der godt vil vove pelsen, nemlig Min A-kasse og Magistrenes A-kasse.
Ville det være noget, simpelt hen at gøre det forsøg og springe ud på 10.000 favne vand og lade dem betale forsøget?
Hvordan forholder ordføreren sig til den mulighed, som man så bagefter kunne evaluere på for at se, hvordan det virkede?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-05-17:
Når man springer ud på så dybt vand, skal man være sikker på, at man kan svømme, og med de ord mener jeg rent faktisk, at i stedet for at give opgaven til nogle enkelte a-kasser, vil jeg faktisk hellere – som jeg også ved nogle har ønsket – stille nogle krav til, hvad de her a-kasser skal kunne, og dem, der så kan overholde de krav, kan så få opgaven.
Jeg vil faktisk hellere stille nogle krav og forventninger til en a-kasse i stedet for at smide nogen, der ikke kan svømme, ud på dybt vand.
Det er mere den diskussion, jeg vil have.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Tak for en god tale.
Det er jo helt fair med politisk uenighed.
Jeg kan oplyse om, at de ressourcer, man i a-kasserne gerne vil flytte fra kontrol og tvang over i service, ligger internt i a-kasserne.
I f.eks. min a-kasse er det 40 stillinger, som man bruger til at kontrollere med osv., men som man hellere ville bruge til at servicere for.
Det, man mener i de to a-kasser – nu kan jeg jo ikke udtale mig detaljeret på vegne af dem, men jeg refererer egentlig bare det, de har sagt i Jyllands-Posten – er, at man simpelt hen tror, at man får flere folk i arbejde på den her måde, altså ved at skrue ned for al den tvang og kontrol og skrue op for service.
Så hvis man lavede sådan et forsøg her, ville den ledige opleve flere tilbud, en større hjælp, mere jobfokus, for det er jo det, a-kasserne skal, og det er det, de kan.
Så jeg opfatter a-kasserne som meget, meget seriøse i forhold til at få folk i arbejde via denne ordning.
Så hvad tænker ordføreren om, at man f.eks. i min a-kasse vil flytte 40 stillinger, som man bruger meget til at kontrollere og administrere med, over til aktiv jobhjælp?
Tror ordføreren måske, at det alt i alt vil betyde, at der kommer flere i arbejde?
Bent Bøgsted (DF), 2018-05-17:
Jamen jeg er da sikker på, at det, hvis den der a-kasse bruger nogle flere folk til aktiv jobsøgning, altså til at opsøge virksomheder for at få deres ledige i job, også har en virkning.
Vi kan se på andre a-kasser, f.eks. Dansk Metal.
De har en meget stærk opsøgende indsats over for virksomheder, og de får mange af deres medlemmer i job ad den vej.
Det kan min a-kasse også gøre på samme måde, som Dansk Metal kan, uden at vi behøver at lave en lovgivning om frie forsøg for a-kasser.
Det kan man gøre i dag, altså flytte rundt på det hele.
Det har måske også noget at gøre med, hvad man betaler for at være med i a-kassen og den slags, det skal jeg så lige lade være usagt.
Det kan godt være, at det har noget med det at gøre.
Men der er a-kasser, der gør en meget stor indsats for at hjælpe deres ledige i job, og som har kontakt til virksomheder, og det mener jeg også min a-kasse kan gøre.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Det er klogt af Dansk Metal, og det er jo det, vi gerne vil forstærke yderligere, gøre det endnu tydeligere, gøre det endnu stærkere ved at bruge penge, der bliver brugt til kontrol og administration osv.
Mit sidste spørgsmål handler om min opfattelse af, at man lidt har været bange for, at nogle ikke ville stå til rådighed, at nogle ville snyde.
På den måde har man måske gjort lovgivningen så stram og så kontrollerende, at det bliver svært for alle dem, som gerne vil.
Risikerer vi ikke, at det bliver det samme, som hvis man i lufthavnen skulle tjekke alle kufferter, fordi der var nogle få, der smuglede?
På den måde risikerer vi måske at tage energien og glæden ved at søge arbejde fra rigtig, rigtig mange mennesker, fordi de oplever sådan et kontrolapparat, som de synes mistænkeliggør dem.
Bent Bøgsted (DF), 2018-05-17:
Jamen jeg synes da, det ville være på sin plads, at a-kasserne lavede den samme indsats for deres medlemmer, uanset om det var a, b, c, d eller e a-kasser, altså at det var den samme hjælp, man fik fra a-kassen.
Man betaler trods alt til sine dagpenge, og så betaler man et administrationsgebyr til den indsats, som a-kassen skal lave for en.
Det kunne da være formålstjenligt, hvis man kunne sige, at det skulle være ens for alle a-kasser.
Så havde vi heller ingen konkurrence.
Men så var vi måske tilbage der, hvor vi tidligere har haft diskussionen – det var før, hr. Torsten Gejl kom ind – hvor der var nogle, der mente, at vi skulle have én statslig a-kasse til at styre det hele.
Det har Dansk Folkeparti ingen interesse i.
Det bliver så ikke med Dansk Folkepartis hjælp.
Det tror jeg heller ikke er det, hr. Torsten Gejl vil.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-17:
Altså, jeg tror generelt set, at langt de fleste mennesker gerne vil have et job, heldigvis.
Og det er jo også derfor, jeg mener, at man generelt skal møde folk med tillid og ikke det modsatte, altså at man tror, at folk ikke ønsker et arbejde.
Men omvendt tror jeg også, man skal tænke sig meget godt om, i forhold til hvordan man måtte udforme det forslag, som Alternativet lægger op til.
Men jeg har også noteret mig af den debat, der har været, at det jo ikke er en ny ting, at a-kasserne mener, at de skal have et større politisk råderum inden for det her område, og det er jeg også villig til at diskutere.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-17:
Tak for det.
Ordføreren siger, at den forskel, der er – ordføreren siger 7 pct., VIVE siger 3 pct., men det er så lige meget, om det er 3 eller 7 – kun kan skyldes kønsdiskrimination.
Jeg mener nu, at den kan skyldes to ting, dels kønsdiskrimination, men også at kvinder prioriterer anderledes.
Og jeg vil gerne høre, om ordføreren slet ikke anerkender, at kvinder kan søge over i firmaer og brancher, som er mere familievenlige, at kvinder måske i højere grad kan prioritere nogle fleksible arbejdsforhold og andre goder, at de prioriterer det mere end højere løn, og at de her andre ting ikke indgår i lønstatistikkerne.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
I et enormt kritisk perspektiv ville man ikke sige, at kvinder prioriterer anderledes, så ville man sige, at kvinder ikke får lov til at prioritere anderledes.
Når man siger det i et enormt kritisk perspektiv, gør man det på baggrund af den udvikling, der har været i samfundet, hvor mænd har haft magten og positionen til at tildele kvinder muligheder på arbejdsmarkedet.
Så vi kan spørge, hvor meget frivillighed der er i det, og hvor meget der også er en samfundsmæssig og kulturel bias – desværre.
Det, vi kigger på, når vi ser på forskningsresultaterne, er jo, at netop kvinders evne til at komme frem, kvinders kompetencer bliver vurderet gennem et meget kulturelt spektrum, altså briller, som samfundet har formet, og de briller er desværre ikke helt fair.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-17:
Nu mener jeg, at danske kvinder både er modne og selvstændige og uddannede nok til selv at bestemme, hvordan de vil prioritere.
Jeg mener ikke, at de ligger under for, at mænd forlanger, hvordan de skal prioritere.
Det synes jeg er at se lidt ned på kvinder.
Men lad os så antage, at det er rigtigt, at de ikke har frivillighed til at prioritere, som de gerne vil.
Hvis det er rigtigt, er det så et udtryk for, at virksomhederne ikke overholder loven – at virksomheden diskriminerer og giver en lavere løn, udelukkende fordi det er en kvinde, der har jobbet?
Eller er den her forskel, der så er, netop et udtryk for, at kvinderne har prioriteret anderledes, uanset om de gør det frivilligt eller ikke frivilligt?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Længden af spørgsmålet er jo netop interessant, for det her er et komplekst område.
Jeg står ikke og siger, at kvinder ikke har et frit valg.
Jeg siger, at vi kan sætte spørgsmålstegn ved, hvor frit valget er.
Det tror jeg skulle være svar nok på spørgsmålet.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Tak for en god tale – også i den ånd, som jeg håber der vil være i den her debat.
Jeg er egentlig ikke kommet for at gøre det hele sort-hvidt og sige, hvem der tager fejl, og hvem der har ret.
Ministeren siger, at man ikke vil ophæve rådighedsforpligtelsen, og der er det, jeg bare vil høre, hvor tæt vi er på hinanden lige i den sammenhæng.
Og man skal også registrere sig på Jobnet.
Det vil sige, at der er en vis rådighedsforpligtelse, som vi bibeholder.
Det er alt det andet, vi fjerner, for i stedet for at bruge ressourcerne på en service, der mere aktivt kan få folk i arbejde.
Hvor langt tænker ministeren at vi er fra hinanden der?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-17:
Jeg tænker, at vi da kommer tættere på hinanden under debatten, alt efter hvordan man læser beslutningsforslaget, men jeg er i hvert fald af den opfattelse, at man nærmest havde opgivet det at stille krav til folk på dagpenge.
Og derfor må jeg jo sige, at jeg er optaget af, at der er en ret og en pligt, når man modtager offentlige ydelser, i forhold til at man så også skal være til rådighed for at tage de jobs, der er – i særdeleshed i en situation nu, hvor der er akut mangel på arbejdskraft.
Nu kan man jo ikke i en debat som den her om et beslutningsforslag stille spørgsmål til forslagsstillerne, men jeg tror, jeg har brug for at stille nogle spørgsmål til de bemærkninger, der er her, for at forstå rækkevidden af forslaget.
Det ændrer ikke på, at regeringen ikke kommer til at støtte forslaget, men der er som sagt mange gode og spændende tanker heri.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
De to a-kasser, som rigtig gerne vil lægge ryg til det her forsøg, har begge to pointeret over for mig, at vi er nødt til at få folk registreret på Jobnet, og de kan ikke gå så langt lige nu som til at sige, at folk ikke skal tage et arbejde, hvis de får det tilbudt.
Vi var gerne gået længere, men det var ligesom rammerne.
Det håber jeg at jeg har fået beskrevet tydeligt nok i beslutningsforslaget.
Men derudover er der jo masser af de proceselementer, som ministeren forklarer om, som vi helt fjerner.
Altså, hvis man kun skal tage et job, hvis man får det tilbudt, hvilket man jo sjældent gør, og man skal registrere sig på Jobnet, så er der f.eks. for Min A-kasses vedkommende 40 stillinger, man kan flytte fra kontrol og tvang over i service og jobsøgning.
Hvad tænker ministeren om det perspektiv?
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Hvis det her var et privat system, hvor der ikke var nogen offentlige midler, ikke nogen skattekroner involveret i det, ville jeg jo slet ikke have noget behov for at regulere eller kontrollere eller stille krav, så ville man bare kunne køre det
helt selv.
Jeg har intet behov for at stille krav til, hvordan man forsikrer sig i sit eget hjem, for jeg er sådan set ligeglad.
Det må man selv styre med et forsikringsselskab.
Men når jeg har en interesse i at stille krav her, er det jo, fordi man belaster de offentlige kasser, skatteyderne, ved at være ledig, og det er sådan set derfor, at jeg har behov for at stille krav på det her område.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Jeg bemærkede, at ordføreren sagde, at det måske var en løsning, at man forsøgte sig lidt frem, og det er jo sådan set det, der ligger i forslaget, så det synes jeg da var en meget opmuntrende betragtning, men jeg blev også nysgerrig, fordi det lød, som om man ikke havde tid, råd eller lyst til at forsøge på et tidspunkt, hvor ledigheden var meget lav.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
I hvert fald er det svært for mig ikke at tage højde for, at ministeriet vurderer, at det her vil svække beskæftigelsen.
Det er jeg simpelt hen nødt til at forholde mig til, når det er det, vi får at vide.
Så det er ikke et udtryk for andet, end at det er en bekymring hos mig i en tid, hvor vi har brug for arbejdskraft, at man så skulle tage initiativer herindefra, som trækker arbejdskraft ud af arbejdsstyrken.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Tak for det.
Tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag, for det giver om ikke andet anledning til en debat om, hvilke indsatser vi skal have flere af, og hvilke vi skal have færre af for at hjælpe ledige hurtigst muligt tilbage på arbejdsmarkedet.
Og lad mig starte med det.
Venstre er enig med forslagsstillerne, altså Alternativet, i, at der er for meget bureaukrati i beskæftigelsesindsatsen.
Vi har alt for mange overflødige regler og proceskrav.
Derfor har regeringen allerede fremsat et ambitiøst udspil, der skal rydde op i junglen af regler, så der bliver frigjort mere tid til det væsentlige, netop at hjælpe ledige i arbejde.
Men så hører enigheden måske også op, for i Venstre mener vi, at en tidlig og målrettet indsats er helt afgørende, for vi ved, at det virker.
Det hjælper ledige hurtigere i job, og det er der bred dokumentation for.
For Alternativet, hvis jeg forstår beslutningsforslaget korrekt, vil jo ikke bare rydde ud i overflødige regler, men vil også fjerne de regler og indsatser, der faktuelt hjælper ledige hurtigt i arbejde.
Og ikke nok med, at forslagstillerne ignorerer al den viden, vi har om dagpengemodtagere.
For hvad ved vi om den gruppe, altså ledige på dagpenge?
Vi ved, at vi skal sætte ind med en tidlig, målrettet, aktiv indsats.
Det ved vi fra den ekspertgruppe, som den tidligere SR-regering nedsatte i 2013 med henblik på at udbrede den aktive beskæftigelsesindsats, og vi ved det fra tidligere forsøg som »Hurtigt i gang 1« og »Hurtigt i gang 2«., som sort på hvidt anbefaler følgende: Tag en hurtig kontakt til nye ledige, fasthold intensiv og hyppig kontakt med et klart jobfokus, indtil de ledige er kommet i job.
Baggrunden for opfordringen er enkel: Vi ved, at det virker.
Derudover ved vi fra samme studier, at en tidlig og aktiv indsats også virker præventivt.
Det motiverer simpelt hen lønmodtagere til at blive i arbejde i stedet for at melde sig ledige.
Så når Alternativet nu foreslår, at man populært sagt skal smide stort set alt, hvad der hedder regler og krav ud med badevandet, så har vi altså dokumentation for, hvad det vil medføre.
Det vil medføre, at flere melder sig ledige, og det vil medføre, at ledighedsperioden for den enkelte ledige vil stige.
Endelig kan jeg jo kun tage afstand fra, at vi begynder at udbetale dagpenge i blinde, som jeg må forstå at Alternativet ønsker.
For hvis dagpengemodtagere ikke skal udfylde et dagpengekort, øger det jo altså risikoen for fejludbetalinger betragteligt.
Men lad mig understrege, at Venstre er helt enig i, at der i dag findes alt for mange regler på beskæftigelsesområdet.
Vi skal have ryddet ud i de mange overflødige regler, og det har regeringen som sagt allerede fuld fokus på, og det er jo dejligt, at Alternativet også støtter det initiativ.
Men vi skal jo absolut holde fast i de regler og krav og indsatser, der har dokumenteret effekt, for det hjælper ikke nogen at overlade ledige til sig selv.
Så på den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Jeg tror, at den udveksling, jeg havde med forslagsstilleren var, at der er noget, der hedder på kort sigt, og der er noget, der hedder på lang sigt, og jeg tror sådan set også, at jeg godt hører forslagsstilleren sige, at på kort sigt kan det godt være, at man bliver en måned eller to væk fra arbejdsmarkedet, fordi det kan åbne noget, som gør, at man kommer ind på den rette hylde, som gør, at man ikke bliver ledig på sigt.
Så der er noget, der hedder på den korte bane og på den lange bane, og lige nu synes jeg også, at vi er nødt til at have betragtninger om den korte bane med, fordi vi står i en situation, hvor vi har mangel på arbejdskraft.
Marianne Jelved (RV), 2018-05-17:
Da den radikale ordfører, fru Sofie Carsten Nielsen, ikke kan være her i dag på nuværende tidspunkt, skal jeg sige følgende på partiets vegne.
Vi siger ja til forsøg med frie a-kasser, og jeg håber, at forslagsstillerne godt ved, at netop det tema er et stærkt radikalt ønske.
Vi mener, at a-kasserne skal spille en langt større rolle i de første måneder, hvor deres medlemmer er ledige, for de kender allerede de medlemmer, som bliver ledige, og de kan sætte meget tidligere ind, end det ellers sker.
Det vil betyde en reel forenkling i modsætning til det, der sker i dag, hvor de ledige skal møde op både hos a-kassen og i jobcenteret.
Det er netop et af vores krav i de forhandlinger om forenkling, der foregår i øjeblikket, med regeringen, og som Alternativet desværre ikke deltager i.
Men hvis man samtidig ønsker dagpenge uden modkrav, er det efter vores opfattelse ikke noget, man kan kalde frie a-kasser.
Jeg hører ikke, at de store a-kasser efterspørger, at de ikke må stille krav.
I så fald ville der også være tale om en form for borgerløn, og det er en anden debat end den om a-kassernes rolle i beskæftigelsesindsatsen.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Det ville være et utrolig værdifuldt skridt og give en kæmpe værdi til mange af de mennesker, som føler, at administration står i vejen for at finde et job.
De Radikales arbejdsmarkedsordfører sagde faktisk på et tidspunkt, at man ville foreslå et frit a-kasse-forsøg ...
Jeg ser jo på den radikale ordfører med et særlig kærligt blik, fordi den radikale arbejdsmarkedsordfører, i forlængelse af at vi i Jyllands-Posten sammen med to a-kasser foreslog det her a-kasse-forsøg, var ude at sige, at I i de forhandlinger, der er i gang, og som vi desværre ikke er blevet inviteret til, ville foreslå et frit a-kasse-forsøg for to a-kasser.
Er ordføreren opdateret på, hvordan det går med det?
Nu er Liberal Alliances ordfører måske det allermest liberale hjerte, vi har stående på den talerstol i dag, så jeg kan ikke dy mig for at spørge: Når Liberal Alliance vil give den frihed til den enkelte, som jo er en grundlæggende del af Liberal Alliances politik, altså troen på, at vi godt kan, hvis vi får muligheden, og så at vi har sådan et beskæftigelsessystem midt i vores velfærds- og tillidssamfund, liberale samfund, som er baseret på tvang.
Er det ikke nogle gange sådan, at ordføreren fristes til at prøve at sige: Prøv at vise os, at I godt kan, også de ledige, at I godt vil arbejde, og så give dem opbakning i stedet for nogen som helst type tvang.