Rasmus Stoklund (S), 2025-04-09:
Jeg vil gerne starte med at takke for modtagelsen af lovforslaget og også sige, at nu har både Konservative og Danmarksdemokraterne udtrykt ønske om, at vi laver en opdeling af lovforslaget, så man ikke behøver at stemme for den del, der handler om kulturpas, og det er i orden med mig.
Så vi laver en opdeling, og så glæder jeg mig over, at partierne stadig væk bakker op om de andre dele af lovforslaget.
Jeg glæder mig selvfølgelig også over, at der så er en række andre partier, der bakker op om det samlede lovforslag og dermed også om den del, der skilles ud særskilt.
Vi følger med lovforslaget op på skatteinitiativerne i to regeringsudspil.
Det ene drejer sig om regeringens landdistriktsudspil.
Det andet er regeringens udspil om familier i alle regnbuens farver.
Samtidig udmønter lovforslaget også en del af »Aftale om Ungeløftet« og en del af regeringsgrundlaget fra december 2022.
Endelig indeholder lovforslaget også rettelser af fejl i satserne m.v. for køretøjers periodiske afgifter.
Jeg vil gerne uddybe de enkelte dele.
Indførelse af et befordringsfradrag til su-modtagere med bopæl i yderområder er et element i regeringens landdistriktsudspil og handler om at skabe et Danmark i bedre geografisk balance, hvor det er muligt at leve og bo og uddanne sig hele landet.
Det er i det lys, regeringen nu fremsætter et lovforslag, der skal gøre det muligt for studerende i yderområder at få et befordringsfradrag, når de transporterer sig til og fra studiet.
Det er årsagen til, at regeringen foreslår at give studerende i yderområder et befordringsfradrag.
Beløbet afhænger af, hvor langt man har til sit studie, og hvor ofte man kører frem og tilbage.
Fradraget vil gøre det lidt nemmere for mange unge at blive boende, og vi mener, det er vigtigt for sammenhængskraften i Danmark, at vi her giver en større fleksibilitet.
En anden del af lovforslaget handler om udspillet om familier i alle regnbuens farver.
Vi tager et skridt i retning af at give flere familier mulighed for lavere beskatning af arv og gaver for såkaldt sociale forældre, som også er genetiske forældre.
Det kan måske lyde lidt abstrakt, så jeg vil give et konkret eksempel på, hvad forslaget går ud.
Man kan forestille sig et kvindeligt par, som anvender sæd fra en mand til kunstig befrugtning – det, der også kaldes assisteret reproduktion.
Regeringen foreslår, at hvis dette kvindelige par skriftligt aftaler med manden, at morens partner skal være medmor, så vil manden blive anset som en del af barnets nærmeste familie, når det gælder reglerne om bo- og gaveafgift.
Konkret betyder det, at barnet kan arve ham og modtage gaver, hvis han vælger, at barnet skal arve eller have gaver, til samme beskatning som arv og gaver for barnets juridiske forældre.
Idéen med forslaget er at anerkende de familier, hvor mænd, der har leveret sæd, er tiltænkt en rolle i barnets liv.
Det er naturligvis stadig muligt at danne en familie, f.eks. gennem brug af en ukendt sæddonor, som ikke omfattes af disse regler.
Jeg vil nu gå videre til et andet element i lovforslaget, og det handler om unges mulighed for at komme på højskole.
I næsten 200 år har højskolerne spillet en vigtig rolle for unges uddannelse her i landet, og desværre appellerer højskoler ikke til alle unge.
Unge uden uddannelse eller beskæftigelse finder kun sjældent vej til højskolen.
Det skyldes bl.a., at højskoleophold ikke er billigt, og hvis den unge får et stipendium på 17.100 kr., den skattefri grænse i 2025, så rækker det ikke til et højskoleophold.
Derfor er der i »Aftale om Ungeløftet« samlet set sat 40 mio. kr. af over en 4-årig periode til at forhøje Mangfoldighedspuljen under Kulturministeriet.
Det er ikke kun med »Aftale om Ungeløftet«, at vi hjælper unge uden uddannelse eller beskæftigelse med at begå sig i livet.
Ambitionen om at hjælpe de sårbare blandt de unge gennemsyrer hele regeringsgrundlaget.
Det er også baggrunden for, at regeringen vil gennemføre et forsøg med kulturpas til de næsten 45.000 unge, der hverken er i uddannelse eller beskæftigelse.
Kulturpasset er et digitalt betalingskort på 1.000 kr. om året, som den unge kan bruge på at købe sig adgang til aktiviteter inden for kulturområdet, i foreninger og idrætsklubber.
Vi mener, at kulturpasset vil kunne være med til at styrke den unges mulighed for at begå sig senere i livet, få en uddannelse og en stærkere tilknytning til arbejdsmarkedet og skabe en række gode oplevelser for en gruppe af unge, der ellers ikke benytter sig så meget af disse tilbud.