runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jamen hr. Kenneth Kristensen Berth er forvirret – det ved jeg da godt han er, og jeg har opgivet at forklare ham de nærmere sammenhænge i sådan nogle ting.
Det, jeg siger, er, at alle på det tidspunkt var usikre med hensyn til konsekvenserne af det her.
Det skulle ikke være så svært at forstå, skulle det?
Der var en risiko for, at det kunne gå galt – ja.
Der var en chance for, at det kunne gå godt – ja.
Det var der ingen djævel der vidste det tidspunkt.
Det var derfor, at vi så sagde: Okay, så forhandler regeringen.
Det var glimrende, og vi står i dag med et resultat, som vi så kan støtte.
Det synes jeg vi skal være glade for, ikke sandt?
Tak for det.
Altså, jeg bliver i virkeligheden mere og mere bekymret på hr. Holger K. Nielsens vegne.
Det er jo ikke mange sekunder siden, at hr. Holger i sit svar til hr. Nikolaj Villumsen om det med at få en parallelaftale faktisk sagde – og jeg citerer – at det kunne man måske nok, og i svaret til mig siger hr. Holger K. Nielsen så, at der var en reel risiko for, at vi kunne ryge ud af Europol.
Jeg er forvirret på et højere plan, for begge dele kan jo ikke være rigtige, og så hurtigt kan man ikke skifte holdning – det mener jeg ikke kan lade sig gøre.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Jamen det her er jo meget interessant.
Altså, jeg kan forstå det sådan, at Enhedslisten nu er tilhænger af Europol, at det er noget, som man bakker op om.
Det synes jeg da er interessant og i virkeligheden rimelig nyt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Altså, det er meget, meget lidt nyt, at Enhedslisten ønsker en parallelaftale med Europol.
Det var det, vi sagde klokkeklart i valgkampen.
Man vil kunne finde det ene citat efter det andet, både af mig selv og af en lang række politikere fra Enhedslisten, der siger, at det er det, man skal gå efter.
Og vi vurderede, at det ville være realistisk at få.
Og det har jo vist sig, at vi havde fuldstændig ret, og at de såkaldte eksperter og japolitikere, der påstod, det ville være umuligt, har fået gjort deres skræmmekampagne til skamme – og det kan enhver se, for vi står og behandler en aftale her i dag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Nu nævnte hr. Nikolaj Villumsen i sin udmærkede ordførertale den norske parallelaftale.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at spørge, om det er hr. Nikolaj Villumsens vurdering, at den parallelaftale, som Danmark her har fået, er bedre end den norske, eller om den er ringere; giver den bedre adgang for Danmark end den norske aftale til Europols oplysninger, eller giver den ringere adgang end den norske aftale?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Det er meget bemærkelsesværdigt, for det forlød jo under kampagnen fra jasiden og fra de såkaldte eksperter, at det ville være umuligt for Danmark bare at få en aftale på niveau med Norges aftale.
Nu står vi og behandler et forslag, der giver dansk politi præcis den samme adgang til oplysninger fra Europols database, som de har i dag.
Det er en markant bedre adgang end den, som det norske politi har.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Nu stod Enhedslistens ordfører, hr. Nikolaj Villumsen, før og skældte ud på Venstres ordfører, hr. Søren Gade, for at sige, at det ikke er præcis den samme adgang, man vil få.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Nikolaj Villumsen: Ved hr. Nikolaj Villumsen, hvor mange i politiet der i dag har adgang til Europol?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Det, vi har fået oplyst, er, at det er der otte der har, og de vil overgå til at være ansat af Europol i stedet for at være ansat af dansk politi.
Det kan være præcis de samme mennesker.
Vi hørte sågar, at Rigspolitiet vil anbefale deres nuværende ansatte at søge de nye stillinger, hvor lønnen så vil komme fra Europol.
Det vil foregå på præcis samme måde.
Eftersøgere i patruljevogne kan ringe ind til Københavns Politigård og bede om at få en søgning fra Europols database.
Så det er præcis den samme adgang, som vi kender, og det undrer mig meget, at Venstres ordfører ikke havde styr på de fakta.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Nu skal det her jo ikke være en videnstest, men jeg lod mig provokere, fordi jeg synes, at det var et temmelig hårdt angreb, som Enhedslisten kom med, mod Venstres ordfører.
Når jeg så hører det, som Enhedslistens ordfører siger nu, undrer det mig faktisk, for
det, jeg har fået vide – nu var jeg lige henne og få det konfirmeret – er, at politiet oplyser, at det i dag er omkring 100 medarbejdere, der har adgang til Europol.
Det er rigtigt, at i fremtiden vil det maks. være otte medarbejdere, altså forbindelsesofficerer, der vil få adgang til Europol.
Er det så korrekt, når hr. Nikolaj Villumsen siger, at adgangen er præcis den samme, når der er tale om, at det i dag er 100, der har adgang – og i fremtiden ville det jo være alle betjente, hvis der gives adgang via tablet – mens der fremover maks. vil sidde otte forbindelsesofficerer, der har adgang til Europol?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Det var jo det, vi fik at vide under den tekniske gennemgang i Justitsministeriet, og det er den, jeg står med her, nemlig at i dag er situationen den, at der sidder personen, som er ansat under dansk politi, og kan søge, og i fremtiden vil den selv samme person – lad os bare kalde personen hr. Jensen – være ansat af Europol og vil have præcis den samme adgang til at søge i databasen, som vedkommende har i dag.
Det er det, der også er blevet sagt af os og af mange andre, nemlig at det her er en situation, hvor dansk politi har præcis den samme operative mulighed for at samarbejde med Europol, som de har i dag.
Altså, Enhedslisten har jo tænkt sig at tilslutte sig den her aftale, og vi håber da, at de bekymringer, vi har, bliver gjort til skamme.
Vi sagde også meget klart i valgkampen, at vi ville gå efter, at Danmark skulle kunne få en aftale om fortsat samarbejde med Europol, og det er jo det, som vi nu kan få.
Det var der rigtig mange på jasiden, der påstod ville være fuldstændig umuligt, inklusive SF's formand, fru Pia Olsen Dyhr, der sagde, det ville tage 4-5 år at få sådan en aftale. Så det er positivt, at det kan lade sig gøre, og jeg håber da, at det kan blive et rigtig frugtbart samarbejde, sådan at dansk politi fortsat kan virke på den måde, som det har gjort hidtil.
For det står jo klokkeklart, at det vil man operationelt kunne med den nuværende aftale.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Jeg bemærkede den store begejstring for den her aftale, som hr. Nikolaj Villumsen gav udtryk for.
Det undrer mig nemlig, for jeg har da forstået, at Enhedslisten hidtil nærmest har været imod Europol.
Det er da i hvert fald det indtryk, jeg har fået.
Det blev så også nærmest bekræftet til sidst i den tale, der blev holdt.
Så siger hr. Nikolaj Villumsen, at det er godt, det er en mellemstatslig aftale, som vi kan trække os ud af igen.
Er det Enhedslistens politik, at vi skal trække os ud af Europol igen?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Tak for det.
Jeg må sige, at det undrede mig meget, at Venstres ordfører sagde, at dansk politi ikke ville have direkte adgang til søgeregistrene.
Jeg vil bare høre fra Venstres ordfører, om det var en fortalelse, eller om ordføreren ikke har læst materialet fra Justitsministeriet.
Søren Gade (V), 2017-04-20:
Altså, som jeg opfatter det, tager man telefonen og ringer til en forbindelsesofficer, som så går ind og foretager søgningen.
Og på det tidspunkt kan der jo være et time lag.
I princippet kunne man jo forestille sig, at der var 20 betjente, der ringede på en gang.
Der er ikke 20 til at tage telefonen i den anden ende.
Betjenten kan få adgang, men det er jo ikke en direkte adgang.
Der er en ansat, som den danske betjent skal have fat i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Jeg må sige, at det altså er dybt skuffende, at Venstres ordfører ikke har styr på, hvad der er i den her aftale.
Situationen er jo den, at vi klokkeklart af Justitsministeriet og af Rigspolitiet har fået at vide, at der i dag sidder en hr. Jensen, som søger, ansat af dansk politi, og i fremtiden skal hr. Jensens arbejdsgiver så bare være Europol, men han kan både sidde i København hos Rigspolitiet eller i Haag, alt efter hvad man finder ud af er bedst.
Vi taler udelukkende om, at navneskiltet skal have en lille ændring, men i realiteten er der præcis den samme søgeadgang.
Det håber jeg altså at Venstre kan bekræfte, for det er indholdet.
Jeg synes, det ville være ærgerligt, hvis vi også i dag skal have misinformation omkring den her aftale.
Søren Gade (V), 2017-04-20:
Tak for det.
Nu er det jo så heldigt, at justitsministeren er i salen, så jeg vil da anbefale Enhedslistens ordfører at stille det samme spørgsmål til justitsministeren om et øjeblik.
Så kan vi jo se, i hvad retning svaret går.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-20:
Altså, jeg synes jo faktisk, at det her er en rigtig ærgerlig debat, fordi det indtil videre har været sådan et småpolemisk spil om, hvem der gør hvad, hvorfor og hvordan – i stedet for at vi diskuterer den aftale, vi egentlig står med her.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at Enhedslistens ordfører igen og igen står og siger, at japartierne sagde, at det ikke var muligt.
Nu kender jeg i hvert fald et japarti, der igen og igen under hele kampagnen op til afstemningen i december 2015 sagde: Selvfølgelig er det muligt at få en parallelaftale, men spørgsmålet er, hvad kvaliteten af den aftale er.
Og det, der virkelig mangler i den her aftale, som jeg ikke kan forstå at Enhedslisten ikke er mere bekymret for, er jo faktisk den parlamentariske kontrol med Europol, som man har fået indført i den nye forordning, der er lavet, og som de andre lande går ind i.
Det står vi uden for – vi kan stå og bede om at få lov til at være observatører osv., men vi er jo ikke en integreret del af det.
Bekymrer det slet ikke Enhedslisten?
Har Enhedslisten egentlig været inde at kigge på den aftale, der ligger, i stedet for at indgå i det her polemiske spil om, hvem der sagde hvad, hvornår og hvorfor, og om det er 100 eller 8 personer, der sidder og søger?
Søren Gade (V), 2017-04-20:
Ja, det er vi fuldstændig enige om.
Og det er det, mine bekymringer, Venstres bekymringer går på, for så er det jo en hindring for betjentens arbejde, hvis man sidder ude i patruljevognen og man ikke selv kan gå direkte ind i det register.
Så det er sådan, at det mellemled, der er i dag, er i morgen, og havde vi været fuldt medlem, så kunne man gå direkte ind i databasen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jo, jo, men jeg har også en konservativ borgmester ude i Vallensbæk, der forventer, at bilerne kommer til at flyve i løbet af kort tid, og så vil der ikke være noget støj fra motorvejene, og sådan kan vi jo alle sammen have vores små finurligheder.
Men faktum er jo, hr. Søren Gade, at der intet er ændret, og det, hr. Søren Gade taler om, er fremtidsmusik, altså noget, der måske kan ske om 5 år eller 10 år eller måske længere, alt afhængigt af hvornår vi får så meget tillid til en rumænsk betjent, at vi udstyrer vedkommende med en tablet, der giver vedkommende oplysninger om danske statsborgere i hånden.
Det er jo bare det.
Det må hr. Søren Gade jo erkende, altså at i virkeligheden er vi i øjeblikket stillet fuldstændig helt og præcis på samme måde, som alle mulige andre lande er.
Søren Gade (V), 2017-04-20:
Jeg er glad for og stolt af den aftale, vi står med her i Folketinget i dag, under de givne forudsætninger, der er, men jeg synes, det er på sin plads, at man som politiker også kan påpege, hvad det er, vi kigger ind i.
Det tror jeg da også borgerne, der sidder og kigger på skærmen, har en forventning om, altså at vi siger, hvilken konsekvens det her kan have.
Men jeg er glad for den aftale, og jeg håber, den nyder stor opbakning.
Og så er der så, hvad skal vi sige, de hår i suppen, som er der, og det er jo, at vi ikke er fuldt og helt medlem, og det har nogle konsekvenser, i forhold til om vi kan være med til at bestemme udviklingen, og i forhold til hvad der sker, når man tager ny teknologi i brug.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jeg synes faktisk, det er lidt underligt, at Venstres ordfører har købt en Mercedes-Benz, som han så forsøger at videresælge til befolkningen som en Ford Taunus, men det må Venstres ordfører jo selv ligge og rode med, selv om det kan undre.
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører ikke kan bekræfte de faktiske forhold, nemlig at før den 1. maj 2017 er det sådan, at hvis en betjent vil have slået noget op i SIS-registret og befinder sig i f.eks. Holbæk, så ringer vedkommende til en betjent i Ejby, som så slår det op i SIS-registret, og efter den 1. maj 2017 vil det være sådan, at den samme betjent i Holbæk ringer til en anden betjent, som slår det her op, og den betjent kan så befinde sig enten i Haag eller i København eller i Ejby, alt afhængig af hvad vi nu bliver enige om.
Er vi enige om, at det er sådan, hr. Søren Gade?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Jamen det er helt fair påpeget, at Alternativet under valgkampen sagde, at det nok kunne være muligt – point taken.
Men jeg vil sige, at spørgsmålet jo ikke er, om det er fuldt og helt.
Altså, fra Enhedslistens side har vi jo sagt klart, at man ikke kunne være fuldt og helt med i en overstatslig aftale på mellemstatsligt niveau; det siger sig selv.
Altså, når det er en mellemstatslig aftale, vil Folketinget kunne beslutte, at man trækker sig, hvis retssikkerheden går fløjten i Europol, men hvis det var en overstatslig aftale, som det var blevet, hvis man havde stemt ja, så ville vi ikke have den mulighed i Folketinget.
Det er rigtigt, at vores EU-parlamentarikere så ville kunne have lidt bedre adgang, men jo ikke muligheden for at trække stikket, hvis det skulle blive nødvendigt.
Jeg er glad for at høre, at fru Zenia Stampe kan bekræfte, at på nuværende tidspunkt, og som forholdene er i dag, vil det være fuldt tilstrækkeligt, som Rigspolitiet også klart har sagt.
Og så er det selvfølgelig helt rigtigt, at hvis der sker en teknologisk udvikling i fremtiden – og Europol sagde i morges til Radio24syv, at det kunne tage ret mange år – og hvis det skulle gå hurtigere end forventet, hvilket sikkert ville være positivt, jamen så kan vi jo bare lave en ny aftale.
Og der vil jeg bare høre fru Zenia Stampe, om hun ikke tror, at det godt kunne være realistisk, når nu det har været så relativt let at få den her aftale, at man så i fremtiden kunne få en ny aftale.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Ahr, jeg ved ikke, om det er så nemt lige at gå hen og få en ny aftale.
Det var jo ikke nemt at få den her aftale.
Og så vil jeg sige, at der jo også er forskel på at have otte medarbejdere, som stort set ikke kan lave andet end de her søgninger, og så have den fleksibilitet, at betjenten på gaden kan gøre det som en naturlig del af sit politiarbejde, eller at politibetjente generelt kan gøre det som en del af deres arbejde, mens de har andre ting at gøre.
Altså, når man ikke har valgt et større antal, kunne det måske godt være, fordi det lige nu ville være spild af tid, hvis man havde 16 medarbejdere, som kun lavede søgninger.
For det kunne godt være, at der så ikke var basis for at fylde arbejdsdagen ud.
Men jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at hvis vi havde været medlem af Europol, ville vi i fremtiden bruge Europol langt mere end det, de otte medarbejdere i virkeligheden kan gøre gavn for.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Debatten her i dag har været lidt af en videreførelse af folkeafstemningsdebatten sidste år, og det synes jeg i og for sig ikke der er nogen grund til at køre videre i.
Alle kender vores holdning.
Vi argumenterede for, at det skulle være et ja ved folkeafstemningen om at ophæve retsforbeholdet.
Det blev et nej, og det respekterer vi selvfølgelig alle sammen.
Det er så derfor, at regeringen gik ned og forhandlede en aftale med de andre EU-lande om at kunne forblive i Europol, og det så er det, vi behandler i dag, og så er den sag sådan set ikke meget længere end det.
Der er så meget diskussion om, hvorvidt det er bedre, end hvis vi havde været fuldt medlem.
Altså, almindelig logik tilsiger vel, at sådan en aftale som den, vi har fået her, jo ikke er fuldt så god, som den ville have været, hvis vi havde været fuldt medlem af Europol.
Spørgsmålet er så, hvor meget dårligere den er, og så vidt vi kan se, er det her tilfredsstillende.
Men som sagt er det her, hvad regeringen har forhandlet sig frem til, og det støtter vi naturligvis.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Jamen tak for det.
Det er egentlig bare for at høre, hvad SF tænker, i forhold til den antagelse man i hvert fald offentligt havde inden folkeafstemningen den 3. december 2015, hvor det f.eks. fra SF's formand fru Pia Olsen Dyhr lød, at det ville tage 5-7 år at få en parallelaftale, hvis det overhovedet ville blive muligt at få en aftale.
Nu står vi jo så og diskuterer en aftale her i Folketingssalen i dag.
Hvad gør
SF's ordfører sig af tanker om, at man på den måde over for befolkningen ligesom meldte ud, at det ville være så svært, når det nu har vist sig, at det faktisk kan lade sig gøre at få en operativt set rigtig god aftale?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Lad mig sige, at jeg ikke har sagt noget om, at det var umuligt.
Hvis man går tilbage og hører, hvad jeg sagde dengang, så vil man høre, at sagde jeg, at det var for stor en risiko at løbe.
Det var det udtryk, jeg brugte hele tiden, for jeg syntes faktisk, at det var en god aftale, vi stod med som helhed, og hvorfor så løbe den risiko for, at man ikke kunne få en ordentlig Europolaftale?
Der var jo ingen, der vidste det dengang.
Der var ingen, der vidste det, heller ikke Enhedslisten.
Så må man sige, at det faktisk er glimrende og positivt, at det er lykkedes at få forhandlet en aftale, som ikke er så god, som den kunne have været, hvis vi fuldt ud havde været medlemmer, men som er tilfredsstillende.
Vi anede det simpelt hen ikke dengang.
Og mit hovedargument var, at det helt overordnet set var en god aftale, der lå der, som vi burde sige ja til.
Og hvorfor så løbe den risiko omkring Europol, når vi kunne sige ja til det hele i stedet for?
Vi sagde nej, og så har vi fået en aftale, der sådan set er tilfredsstillende på Europoldelen.
Det er jeg da meget glad for.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Når jeg spurgte, var det helt konkret, fordi fru Pia Olsen Dyhr, SF's formand, jo eksempelvis i partilederdebatten på TV 2 ligesom sagde, at det ville tage 5-7 år at få sådan en aftale her.
Var det vildledning af befolkningen, eller begik man en fejl – troede man ganske enkelt selv på det, og så viste det sig ikke at være rigtigt?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Det kan man da ikke vide noget om.
Det var en vurdering.
Altså, der var på det tidspunkt mange forskellige vurderinger af, hvor svært det ville blive.
Det var der ingen, som kunne vide noget som helst om på det tidspunkt.
Som sagt var det ikke noget, jeg sagde, for jeg har siddet med sådan nogle ting før og var klar over, at der ville komme nogle meget, meget svære forhandlinger, men at det måske godt kunne lade sig gøre.
Hvorfor skulle vi dog det, når vi kunne få en fremragende aftale omkring de der 22 retsakter, som var der ved siden af, osv.?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Han antydede også, at vi ville ryge ud af Europol.
Det synes jeg harmonerer lidt dårligt med det, som hr. Holger K. Nielsen fortæller i dag, om, at han aldrig nogen sinde har antydet, at det skulle være sådan, at der kunne være en risiko for at ryge ud af Europol – det antydede han jo, nærmest få dage før der forelå en aftale, i det her indlæg, som jeg ikke ved om hr. Holger K. Nielsen kan huske at han har skrevet.
Jeg må bare sige til hr. Holger K. Nielsen, at det ikke er vores opfattelse, at Socialistisk Folkeparti har holdt sig tilbage i forhold til dommedagsprofetier, og derfor kunne det jo være rart, hvis der nu også var lidt selvransagelse hos Socialistisk Folkeparti.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Altså, hr. Kenneth Kristensen Berth udviser endnu en gang en fantastisk evne til ikke at kunne læse indenad.
Sådan er det jo altid med den mand.
Jeg har jo ikke sagt noget som helst om, at det her ikke kunne lade sig gøre – jeg har sagt, at det ville være svært.
Det har jeg da hele tiden sagt at det ville være.
Jeg har sagt, at man løb en risiko, at der var en fare for, at det kunne ske, og ja, det var der da rent faktisk.
Der var da ingen, der på det tidspunkt vidste, hvad der ville ske.
Og hr. Kenneth Kristensen Berth var ved at gøre i bukserne af angst for, at det faktisk ville gå sådan, at vi røg ud, for han vidste jo godt, at så ville han stå og blafre.
Derfor lagde Dansk Folkeparti og modstanderne jo også op til, at regeringen ville svigte i de her forhandlinger; man lagde op til, at aben skulle placeres hos regeringen, hvis det ikke lykkedes at få den her aftale – det lagde man også op til.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Det er tilstrækkeligt lige nu, for lige nu gør det, at man har en døgnbemanding.
Men der er ingen tvivl om – og det har Rigspolitiet jo også selv sagt – at det er et handicap, at man ikke i fremtiden vil kunne give almindelige betjente på gaden mulighed for at søge direkte i Europol.
Men otte medarbejdere, selv om det betyder døgnbemanding, vil jo heller ikke være tilstrækkeligt til, at alle de betjente, der ser noget, der ser mistænkeligt ud, kan få lavet en søgning i Europol.
Der rækker otte medarbejdere jo ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Tak for det.
Jeg vil bare høre, om fru Zenia Stampe kan bekræfte, at det er Rigspolitiets egen vurdering, at 8 ansatte til at søge i Europols database er tilstrækkeligt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-20:
Den parlamentariske kontrol, der ligger i den nye Europol-forordning, vedrører jo ikke kun EU-parlamentarikere, men netop også de nationale parlamenter, og det er jo det, som vi ikke er et fuldt integreret medlem af.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-04-20:
Situationen er jo den, at hr. Rasmus Nordqvist har ret i, at danske EU-parlamentarikere kan deltage i kontrollen.
Det danske Folketing har så den mulighed at trække sig helt fra aftalen, hvis man skulle ønske det, men ikke mulighed for at deltage i den parlamentariske kontrol, som hvis vi havde afskaffet vores selvbestemmelse på retsområdet.
Men når jeg i dag ligesom har kritiseret ordførere, der har været heroppe, er det jo, fordi jeg synes, at det er ret absurd, at den socialdemokratiske ordfører var heroppe og sige, at man ikke kunne deltage i eksempelvis antiterrorcenteret – det er ganske enkelt ikke rigtigt – og at Venstres ordfører påstod, at man ikke ville have samme adgang som i dag til oplysninger, for det er heller ikke rigtigt.
Og der er ingen grund til at vildlede befolkningen om indholdet af den aftale, vi diskuterer i dag.
Christina Egelund (LA), 2017-04-20:
Tak for det, formand.
Det er, som om der er et gran af magi, som rammer Folketingssalen i dag, for vi behandler her en aftale, som det ikke kunne lade sig gøre at indgå.
Hvis der alligevel var et lille spinkelt håb om, at man kunne indgå en aftale, ville det i hvert fald være meget, meget vanskeligt.
Det kunne så godt lade sig gøre.
Og tak til regeringen for indsatsen.
Den har været rigtig god og konstruktiv, også i samarbejdet med Folketinget.
Nu står vi så her med en aftale og skal tage stilling til den.
Selvfølgelig bakker Liberal Alliance op om den aftale, der ligger, for dybest set, al polemik sat til side, handler det her om, om vi vil være med til at bekæmpe kriminalitet, og om vi vil være med til at gøre det sammen med andre lande.
Herfra er der et rungende ja til begge dele.
Vi synes, det er en god aftale.
Så har jeg det sådan med de diskussioner, der har været med nogle af de foregående ordførere, at vi må evaluere.
Det ligger i øvrigt også i aftalen, at man må evaluere den undervejs for at se, om den er tilstrækkelig i lyset af det behov, som dansk politi har.
Fra mit partis side – det jeg tror jeg også man gør fra andre partiers side – går vi ind i det med fuldstændig åben pande.
Hvis det viser sig, at vi på et tidspunkt løber ind i en mur og situationen ikke er holdbar, så må vi kigge på tingene igen og se, hvad der så kan lade sig gøre. Men Liberal Alliance støtter det her lovforslag.