runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-11:
Det kommer jo an på, om spørgeren mener, at der vil være en større efterspørgsel på privat udlejning.
Der vil min tese jo være, at der er større efterspørgsel på ejerboliger; de fleste mennesker vil rykke over i en ejerbolig, hvis de kan.
Rigtig mange mennesker vil.
Det er der jo lavet undersøgelser af at rigtig mange mennesker vil.
Det vil sige, at hvis du så bygger tilpas mange ejerboliger til, at vi kan suge efterspørgslen derover, så gør det samme forhold sig jo ikke gældende for privat udlejning.
Det er jo ikke sådan – jeg bor selv til privat leje, så det er ikke en dom over nogen – at man går og har en eller anden livsdrøm om at bo privat til leje.
Derfor er det klart, at hvis du bygger dig ud af efterspørgslen på den side, så gør det samme sig bare ikke gældende, hvad ejerboligerne angår, fordi folk vil forsøge at drive derover, hvis det kan lade sig gøre at få en ejerbolig.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-11:
Så spørgsmålet er jo bare helt banalt, om ikke ministeren vil anerkende, at hvis man bygger færre private udlejningsejendomme og siger, at en større andel af nye byggegrunde skal være til private ejerboliger, så vil det også presse lejepriserne op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-11:
Jo, selvfølgelig.
Men spørgsmålet, som jeg hører spørgeren stille, handler om relationen mellem at bruge byggegrundene på at bygge privat udlejning i stedet for ejerlejligheder i den situation, vi står i.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det er urbaniseringen, der har drevet priserne i vejret på boligmarkedet generelt, i øvrigt over hele den vestlige verden.
Men det, jeg hører spørgeren stille spørgsmål til, er, hvad det betyder, at vi bygger privat udlejning i forhold til at bygge ejerlejligheder.
Og der betyder det jo unægtelig, når vi skal træffe nogle valg nu her, at hvis vi vælger at bruge alle byggegrundene på at bygge privat udlejning i stedet for at bruge dem på at bygge ejerlejligheder, så vil det bidrage til, at ejerlejlighedsprisen stiger.
Så er det klart, at det grundlæggende forhold, der gør sig gældende, og som er årsagen til, at priserne i det hele taget stiger, og at vi i det hele taget bygger, selvfølgelig er urbaniseringen.
Det synes jeg skulle være en nobrainer.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-11:
Jeg har forstået, at man skal være meget præcis med sine spørgsmål her, og det prøver jeg også at være.
Derfor prøvede jeg at spørge til både ejerbolig- og lejepriserne i byen.
For det er jo sådan, at hvis man opfører flere private ejerboliger, er det rigtigt nok, at så vil markedskræfterne nok tilsige, at priserne på ejerboliger falder, men det vil også betyde færre udlejningsejendomme og private udlejningsboliger og dermed en prisstigning der.
Derfor vil jeg bare citere Martin Vinæs Larsen, der er lektor ved Aarhus Universitet, og som har skrevet i et debatindlæg i Politiken: »Jeg finder det dog også meget alarmerende, at boligministeren tydeligvis har misforstået, hvorfor det er blevet dyrere at bo i København.
Det er ikke, fordi der er blevet bygget private udlejningsboliger.
Det er, fordi der ikke er bygget nok.«
Så mit spørgsmål skal lyde: Er ministeren ikke enig i, at de stigende boligpriser og problemet med at finde bolig i de største byer ikke skyldes, at der er blevet bygget private udlejningsboliger, men mere generelt, at der ikke er bygget boliger nok?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-11:
Tak for det spørgsmål.
Regeringen ønsker helt klart et blandet boligmarked, hvor flere kan eje deres egen bolig, og hvor der er et blandet udbud af ejerboliger, almene boliger, andelsboliger og privat udlejning.
Blandede byer og boligområder giver efter vores mening de bedste forudsætninger for en ordentlig sammenhængskraft.
Boligmassen i hovedstaden adskiller sig markant fra det øvrige Danmark.
Der er kun en meget beskeden del af boligmassen i København og på Frederiksberg, der er ejerboliger, nemlig en femtedel.
Selv hvis du tager de omkringliggende kommuner med, er der et underskud af ejerboliger, og så skal man ikke være verdensmester i udbud og efterspørgsel, for at man kan regne ud, hvad det har af konsekvenser for priserne.
Det vil sige, at den efterspørgsel, der vil være, på at eje sin egen bolig selvfølgelig vil være påvirket af, hvordan de andre sektorer ser ud, men ønsket om at eje sin egen bolig vil jo bidrage til at presse priserne op, hvis efterspørgslen på ejerboliger er større end udbuddet af ejerboliger.
Derfor giver det også sig selv, at hvis man så prioriterer de byggegrunde, der findes i hovedstaden, til at bygge privat udlejning i stedet for eksempelvis at bygge flere ejerlejligheder, ja, så bidrager man jo til, at priserne på ejerboligerne stiger unødig meget.
Der er jo ikke et ubegrænset antal byggegrunde.
Så det er klart, at havde du et ubegrænset antal byggegrunde, ville det ikke forholde sig sådan.
Der er bare et begrænset antal byggegrunde, fordi hovedstadsområdet er relativt tæt bebygget i forvejen.
Derfor får du altså en ubalance imellem udbud og efterspørgsel i forhold til antallet af ejerlejligheder, hvis du prioriterer grundene til at lave privat udlejning.
Derfor er det min opfattelse og regeringens opfattelse, at vi også politisk bliver nødt til at læne os ind over bordet, for at flere skal have mulighed for at eje deres egen bolig.
Det kræver både byggeri, men det kræver også nogle andre redskaber.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-11:
Hvorfor mener ministeren, at opførelsen af flere ejerboliger i stedet for private udlejningsboliger vil løse problemerne med udviklingen i stigende bolig- og lejepriser i hovedstadsområdet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-11:
Altså, jeg mener, at det præcis er det, der er svaret.
Spørgeren refererede selv til det spørgsmål, der er blevet stillet, og der er blevet svaret.
Og hvis man har et ønske om en uddybning af det, kan man selvfølgelig til enhver tid få det.
Jeg mener, det er helt relevant at rejse spørgsmålet om, hvornår der er et tipping point, altså hvornår usikkerheden, der er der, fordi det er gamle tal, er større end den usikkerhed, der er forbundet med at bruge noget, der er for upræcist i den anden ende.
Det vil vi selvfølgelig følge, og i det omfang, Folketinget gerne vil have sendt ting over, så kan man selvfølgelig altid få det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-11:
Det er jo interessant, hvad der ligger til grund for den faglige vurdering, for det er ikke den samme faglige vurdering, der er alle steder, bl.a. i vores forskningsmiljøer.
Så vil ministeren tage initiativ til, at den faglige vurdering bliver kvalificeret og måske også oversendt til Folketinget?
For det er jo faktisk det, vi har spurgt om vi kunne få svar på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-11:
Det er jo noget, jeg løbende beder om faglige vurderinger af.
Det, der er den faglige vurdering, er, at i forhold til det her risikerer vi at gå ind og fejldimensionere på en måde, så vi får anvendt for mange byggematerialer.
Og det vil sige, at der har afvejningen været, at vi risikerer et unødigt og øget materiale- og energiforbrug, og at det vil påvirke klimaet negativt på grund af den usikkerhedsfaktor.
Der kan selvfølgelig være et tipping point, og derfor kan vi selvfølgelig komme i en situation, hvor usikkerheden ved det ene scenarie er større og man derfor skal gå over til et andet scenarie.
Det er bare ikke den faglige vurdering, at vi er der endnu, og derfor har vi valgt at basere det på de andre tal.
Lotte Rod (RV), 2023-10-11:
Jeg har lige hørt et virkelig godt pressemøde med ministeren, hvor han stod og fremhævede, hvor vigtigt det er, at vi har værksteder, og at man som elev kan vælge nogle valghold.
Altså, i Lemvig har vi allerede skåret fransk væk.
På fysik A går der kun fire elever.
Så hvis regeringen ikke forlænger det her midlertidige tilskud på 0,5 mio. kr., kommer man jo til at skære de små valghold væk.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-11:
Jeg vil bare sige, at når jeg i første omgang stiller spørgsmålet en lille smule skarpt op, er det jo, fordi jeg har fået et svar fra ministeriet på et netop meget fagligt spørgsmål om, hvorfor man ikke anvender de her klimafremskrivninger, der bare lyder som nogenlunde det samme, ministeren siger, nemlig at unøjagtigheden og usikkerheden er for stor.
Det må man jo holde op imod, om unøjagtigheden og usikkerheden ved at bruge 10 år gamle data er for stor.
Så hvis ministerens holdning står til troende, er unøjagtigheden og usikkerheden så også for stor de andre steder, vi bruger fremskrivninger?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-11:
Den er lige lidt for simpel, ikke?
For spørgeren tager ikke stilling til, hvad der ellers bliver bygget.
Spørgeren tager jo ikke stilling til, om man kunne forestille sig, at der i stedet for blev bygget ejerboliger og almene boliger.
Det ville jeg jo synes var oplagt.
Men jeg kan forstå, at SF er helt vilde med privat udlejning.
Det synes jeg alligevel er interessant, for det er noget af det, der har de allerhøjeste huslejer.
Så hvis jeg skulle bestemme, hvilken vej vi skulle bevæge os, og det skal jeg da i hvert fald forhåbentlig for en del af det, så vil det være min anbefaling, at man forsøgte at suge den efterspørgsel på bolig op i forbindelse med urbaniseringen af henholdsvis ejerlejligheder og almene boliger og ikke i så høj grad baserer det på privat udlejning, som man har gjort hidtil.
Og for dem, der bor privat til leje, er deres lejekontrakter jo fastsat på det beløb, de har fået fastsat dengang, plus en netto prisudvikling.
Det vil sige, at for dem vil det jo i hvert fald ikke betyde, at deres husleje stiger.
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-11:
Tak for det.
Jeg starter med at læse spørgsmålet op.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det sikrer værdige og sikre fleksjob for sårbare borgere, når man afskaffer kravet om, at fleksjobansættelser skal være på overenskomstmæssig løn, som ministeren planlægger at fremsætte lovforslag om, jævnfør lovprogrammet?
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-11:
Vi har et udkantstilskud på omkring 2,8 mio. kr.
Det er der en hel del gymnasier der får, og fordi ungdomsårgangene falder i nogle dele af landet, har der over årene været flere og flere gymnasier, der har været berettiget til det her tilskud, og det er jo helt legitimt og i orden.
Men det har også gjort, at vi samlet set bruger en hel del millioner på at udbetale udkantstilskud til gymnasier i landdistrikterne.
I en midlertidig periode gav vi så en 0,5 mio. kr. oven i de 2,8 mio. kr., og det er den forhøjelse, der udløber.
Lotte Rod (RV), 2023-10-11:
Jeg vil gerne have, at der er gode uddannelser i hele landet, også i Lemvig og i Rønde, og jeg skal derfor spørge ministeren fra elevrådsformændene på de to gymnasier, som også er til stede her i dag: Hvorfor vælger regeringen ikke at forlænge tilskuddet på 0,5 mio. kr.?
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-11:
Tak til fru Lotte Rod og Radikale Venstre for at give mig mulighed for at svare på spørgsmålet og måske også tilbagevise en misforståelse.
For vi kommer ikke til at fjerne gymnasiernes udkantstilskud.
Det var der ellers ikke bevilling til, men det har vi prioriteret, fordi udkantstilskuddet til gymnasierne også er vigtigt for den her regering.
Det er så korrekt, at gymnasierne i nogle år har fået en midlertidig forhøjelse af udkantstilskuddet på 0,5 mio. kr.
Tilskuddet har altså altid været midlertidigt, og det har været velkendt for både gymnasierne og de politikere, der har indført det.
Den midlertidige forhøjelse udløber.
Regeringen har ikke været inde og fjerne pengene for at bruge dem på noget andet; det er penge, som aldrig havde været der i 2024, og som det må formodes at skolerne derfor ikke har haft inde i deres budgetter for næste år.
I min bog er det ikke en besparelse, når et midlertidigt ekstratilskud udløber.
Det er en naturlig konsekvens af, at man politisk har aftalt, at et løft gives for en begrænset periode.
Det ændrer ikke ved, at det er vigtigt for mig at sikre, at der udbydes kvalitetsuddannelser i hele landet, og at vi ikke hvert år har den her debat om den ene midlertidige pulje eller tilskud, der udløber, efter den anden, og derfor vil jeg også arbejde for, at vi får en permanent model, der understøtter institutioner i landdistrikter, og det håber jeg at vi kan finde bred opbakning til i Folketingssalen.
Lotte Rod (RV), 2023-10-11:
Hvad er ministerens holdning til, at regeringen i ord siger, at der skal være uddannelser i hele landet, men i handling fjerner det udkantstilskud, som netop sikrer gymnasier i hele landet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-10-11:
Altså, intentionen er at være tro mod den aftale, som bl.a. byggede på en fælles forståelse forud for den med arbejdsmarkedets parter, i forhold til hvordan vi griber det her bedst an.
Og det er den intention, jeg forsøger at være tro mod.
Så tager vi selvfølgelig dialogen, og så vender vi tilbage, i forhold til hvordan vi fremadrettet gør det.
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-11:
Dialog er jo altid godt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-10-11:
Det er det, vi forsøger at indkapsle.
Og så er det en meget udstrakt hånd i forhold til sige, at der er nogle, der synes, at vi ikke rammer bolden med den formulering, der er lagt frem nu.
Det tager vi meget seriøst, for det skal vi selvfølgelig til bunds i, og derfor har vi nu indkaldt til nogle møder og tager dialogen, så vi er sikre på, at intentionen er korrekt.
Det ved jeg godt man altid siger, men især her er det på sin plads, for jeg tror, der er en misforståelse på spil.
Først og fremmest vil jeg understrege, at regeringen ikke ønsker, at fleksjobbere skal udsættes for løndumping.
Jeg har hørt kritikken fra de faglige organisationer, som jeg tager meget alvorligt, i forhold til hvordan det, der er i lovprogrammet, bliver læst, og derfor har jeg også bedt om, at der, inden vi går videre, kommer en dialog om opfattelsen af det, der står, for at sikre, at loven kommer til at virke efter hensigten.
Det her er jo noget, der trækker tråde tilbage til 2012, da man lavede aftalen om reform af førtidspension og fleksjob, og dengang blev der aftalt regler for, hvordan man aftaler løn og arbejdsvilkår for personer i fleksjob på arbejdspladser uden overenskomst, og det er jo kun dem, det handler om; alle andre skal selvfølgelig følge den gældende overenskomst.
Arbejdsmarkedets parter var dengang involveret i processen og med til at føre den op til lovforslaget.
Dengang havde man én tolkning, men nu er der siden hen kommet en domsafgørelse, som tyder på, at der så alligevel har været uklarhed om reglerne, og det er baggrunden for det lovforslag, der er blevet sendt i høring.
Men som sagt: Hvis der er tvivl om, om det her går videre, end hvad aftalen fra 2012 lagde op til, og hvad den forståelse dengang lagde op til, er det noget, vi er nødt til at drøfte, og derfor har jeg også taget initiativ til, at det er det, der sker nu.
Formålet med det her er at bevare intentionen i den oprindelige aftale.
Der ligger den ret for fleksjobansatte, som ikke gælder for alle andre på vores arbejdsmarked, at selv hvis de er på en virksomhed uden overenskomst, skal der tages udgangspunkt i sammenlignelig overenskomst ved ansættelse.
Det er en særlig ret for fleksjobbere, og den aftalte man tilbage i 2012.
Det er intentionen, at det er det, der fortsat skal være gældende, uagtet at der så har været domme, der skaber tvivl om reglerne.
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-11:
Jamen først tak for, at man tager det her alvorligt, for det er en alvorlig sag.
Det handler om nogle af vores allermest sårbare mennesker på arbejdsmarkedet, nemlig folk med nedsat arbejdsevne, som jo er langt mindre mobile end mange andre på arbejdsmarkedet, for hvis de ikke har ordentlige vilkår, er det svært at flytte sig.
Det er jo formentlig derfor, at man dengang indgik aftalen.
Det har været gældende sådan set helt tilbage fra fleksjobordningens fødsel i 1997, at der skulle være en overenskomstmæssig løn for fleksjobbere, og det var selvfølgelig både for at beskytte den her sårbare gruppe mod udnyttelse, men sådan set også for at beskytte det øvrige erhvervsliv mod en unfair konkurrence fra arbejdsgivere, som underbetaler gennem en form for social dumping bare med folk med nedsat arbejdsevne.
Jeg skal bare høre om noget.
Lovforslaget er meget klart.
Det indebærer jo, at der ikke længere stilles krav om overenskomstmæssig løn for fleksjobbere på de arbejdspladser, hvor der ikke er overenskomst, og det er en markant ændring i forhold til gældende praksis.
Så det, jeg bare skal høre om, er, om det er regeringens holdning.
Eller er det regeringens holdning, at arbejdsgivere også fremover skal betale en overenskomstmæssig løn til fleksjobbere, også på arbejdspladser, hvor der i øvrigt ikke er en overenskomst?
Men så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor regeringen har fremsat et lovforslag, som har den modsatte konsekvens.
Det er jo ikke tilbage fra 2012, men det er tilbage fra 1997, hvor man indførte fleksjobordningen, at der har været den her beskyttelse.
Og det, regeringen lægger op til, er jo at fjerne den beskyttelse af fleksjobberne.
Så jeg bliver bare nødt til at få at vide – og det tror jeg at der er mange, ikke mindst folk, der visiteret til fleksjob, men jo altså også fagbevægelsen, der er optaget af – om ministeren i dag kan garantere, at den ret ikke vil blive taget fra mennesker i fleksjob.
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-12:
Jeg takker mange gange for den historiske aftale, der hermed er blevet indgået, og jeg vil også bare sige, at vi bakker op om forslaget.
Jeg har uddannet mig sammen med dyrlæger, og jeg mener, at det var sundt for nogle af dem at komme til København, men det er lige så sundt for dem at komme til Aarhus og også have en større interaktion med Foulum og hele den forskning, der ligger derude.
Så om end Radikale Venstre ikke er en del af aftalen, fordi vi ikke er en del af aftalen om udflytning af uddannelser, så bakker vi op om det her lovforslag.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-10-12:
Tak for det.
Ligesom mine ordførerkollegaer fra Socialdemokratiet og Venstre vil jeg sige, at vi i Moderaterne selvfølgelig også støtter, at vi skal have gode, sunde og givtige uddannelser i hele landet.
Det er af afgørende betydning, at vi kommer i mål med at sikre et uddannelsessystem, hvor man kan tage sin ønskeuddannelse i hele Danmark og ikke kun i København.
Det kræver jo så, at vi foretager nogle ændringer, og det har begge mine kollegaer redegjort for.
Det, der jo er vigtigt ved, at vi får styrket de her uddannelser, er, at vi får vores dygtige studerende, altså dem, der har lyst til at blive dyrlæger, til også at kunne blive det andre steder i landet.
Her bliver det så nu i Viborg.
Det er så vigtigt, at vi sikrer dyrevelfærden, også i fremtiden, og med et større udbud af dyrlæger må man sige, at det mål om, at dyrene skal have den bedste behandling, er sikret.
Moderaterne støtter selvfølgelig fuldt ud op om det her forslag.
Carl Valentin (SF), 2023-10-12:
Det her minder mig lidt om dengang, hvor jeg var skatteordfører, og hvor man hele tiden havde sådan nogle forslag, man skulle implementere, men som nogle andre i virkeligheden havde siddet og forhandlet.
Det er også det, der er tilfældet her.
Altså, det er jo en udmøntning af en aftale om flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark, som SF var med i, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget her.
Når man etablerer en veterinæruddannelse under Aarhus Universitet, skal de relevante kandidater selvfølgelig kunne certificeres som dyrlæger.
Og Enhedslisten støtter også forslaget, skulle jeg hilse og sige.
Erling Bonnesen (V), 2023-10-12:
Tak for det.
Det her er et supergodt lovforslag, og det er allerede gennemgået af den forrige ordfører, fru Ida Auken, så det skal jeg ikke gentage.
Jeg vil blot sætte en tyk streg under, at det er rigtig godt, fordi det selvfølgelig følger op på de aftaler, som vi har lavet tidligere.
Det er også rigtig godt, at det er brede aftaler.
Og det er rigtig, rigtig godt, at det så er et eksempel på, at man får etableret uddannelser ude i landet, som man siger – i den her konkrete situation er det i det jyske – og det spiller også godt sammen med veterinæruddannelsen.
Så det er også med til at skabe bedre balance i Danmark, og på det grundlag støtter vi også fra Venstres side lovforslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-10-12:
Fra Danmarksdemokraternes side bakker vi selvfølgelig op om det her.
Det er jo dejligt, når vi tager uddannelser og flytter ud til andre steder i landet, så man kan få en god uddannelse i hele landet og ikke kun ét sted.
Men Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Ida Auken (S), 2023-10-12:
Mange tak.
Det var også en af visionerne, da vi fremlagde den politiske aftale: flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark.
I aftalen indgik etableringen af en veterinæruddannelse ved Aarhus Universitet i Viborg.
Det fremsatte lovforslag har til formål at implementere netop denne del af aftalen.
Med forslaget her etablerer vi derfor en ny veterinæruddannelse i Viborg, så det ikke kun er i København, at vi uddanner dygtige dyrlæger.
Det har forståeligt været et ønske i mange år at skabe mulighed for at tage uddannelsen flere steder i landet.
Det ønske er jeg stolt over at vi her kan indfri.
Samtidig danner vi grundlag for at uddanne flere dyrlæger, der kan tage vare på både kæledyrs og husdyrs sundhed og velvære.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Jacob Jensen (V), 2023-10-12:
Tak for en rigtig fin, det er måske for meget at sige debat, men i hvert fald gennemgang af forslaget af de forskellige ordførere, som jeg synes har været rigtig fin og konstruktiv, også med de bemærkninger, der er faldet.
I dag er det sådan, at der er en række bestemmelser om betalinger for kontrol, som er fastsat i tekstanmærkninger til finansloven, og det drejer sig om kontrol, der udføres efter fem love på veterinær- og foderområdet.
Med lovforslaget flyttes hjemlerne til opkrævning af disse fra tekstanmærkningerne på finansloven til de respektive love, og det er simpelt hen for at følge almindelig lovgivningspraksis om, at varige bestemmelser bør fastsættes i love og ikke i tekstanmærkninger på finansloven.
Herudover foreslås så også, som det er blevet nævnt af flere ordførere, en mulighed for delegation af det sagsforberedende arbejde fra Fødevarestyrelsen til private aktører, og det kan være relevant i forbindelse med overvågning eller bekæmpelse af dyresygdomme, hvor eksempelvis en erhvervsorganisation kan besidde en særlig faglig indsigt på området, som kan styrke kvaliteten af opgavevaretagelsen.
De ændringer og præciseringer, som lovforslaget omhandler, kan overordnet opsummeres således: Takster i betalingsordningen vedrørende kontrol af bedrifters tiltag mod grisesygdommen prrs indarbejdes i lov om hold af dyr.
Takster i ordningen vedrørende kontrol af aflæsning og pålæsning ved transport af dyr indarbejdes i dyrevelfærdsloven, og herudover indarbejdes en række takster vedrørende dyrevelfærdskontrol ligeledes i dyrevelfærdsloven.
Takster i ordningen vedrørende kontrol med dyrlægers anmeldepligt af smitsomme husdyrsygdomme indarbejdes i lov om dyrlæger.
Takster for tilladelser til dyreforsøg indarbejdes i lov om dyreforsøg.
Og bemyndigelsen til at fastsætte regler for Fødevarestyrelsens bistand til virksomhederne ved eksport indarbejdes i lov om foderstoffer.
Med lovforslaget sker der også justeringer af taksterne på de omfattende betalingsordninger.
Nogle hæves, og andre sænkes, og disse justeringer sker med henblik på at efterleve budgetvejledningens regel om, at der på betalingsordninger skal være balance mellem indtægter og udgifter.
Justeringerne sker, uafhængigt af at bestemmelserne overføres til lov.
De skulle også have været gennemført, hvis taksterne fortsat var fastsat i tekstanmærkningerne.
Herudover foreslås der etableret en ny hjemmel til at delegere sagsforberedende arbejde til private på varig basis.
Så opsummerende vil jeg sige til sidst, at formålet som sagt er at flytte betalingsbestemmelserne fra finansloven til de relevante love, og det vil dermed følge almindelig lovgivningspraksis om, at varige bestemmelser ikke bør fastsættes i tekstanmærkninger på finansloven, men netop i de relevante lovgivninger.
Formålet med delegation af det sagsforberedende arbejde til private aktører er som sagt at sikre, at overvågningen og bekæmpelsen af dyresygdomme bliver så effektiv som muligt.
Så med de ord vil jeg sige tak for bemærkningerne, og jeg ser i øvrigt frem til udvalgsarbejdet.