runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-23:
Tak for det, og først tak for, at man i Enhedslisten har rejst debatten, som jeg synes er helt relevant.
Det, jeg godt kunne tænke mig at diskutere, er jo, om det her egentlig reelt ikke er symptombehandling på et helt andet problem, altså at der ikke er boliger nok i vores uddannelsesbyer, men hvad der nok er endnu vigtigere, om der ikke er behov for en decentralisering af vores uddannelsesstruktur.
Jeg synes jo, der er mere logik i at kigge på det.
For grunden til, at der er mangel på boliger, er jo, vi har lagt næsten alle uddannelser i de tre største byer, eller det er måske fire, hvis man tager dem alle sammen med, og det gør naturligvis, at det kan være svært at finde boliger til dem.
Hvis vi nu prøver at lave en decentralisering af vores uddannelsesstruktur, som man har gjort i nogle andre lande, kunne det så ikke være en del af den her løsning?
For grunden til, at forældre køber boliger til deres børn, tror jeg ikke alene er skattefordelen, men det er jo også, fordi der mangler boliger.
Så det er jo lidt en symptombehandling på det reelle problem, som ligger derude.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg er ikke i tvivl om, at når der er nogle skattefordele, er det endnu mere fordelagtigt at købe en bolig til sit barn, og det vil jo sådan set være mindre attraktivt at gøre det, hvis vi ændrer nogle skattefordele.
Men det er da et reelt problem, at der ikke er boliger nok i uddannelsesbyerne, og det vil vi meget gerne være med til at løse, og jeg tror også, at man i København skal prøve at se det som et storkøbenhavnsk problem, og at man måske skulle løse det i et samarbejde mellem mange kommuner.
For det er jo ikke kun i København, at der er en stigning i forhold til studiepladser, men det er der også i Frederiksberg, og det er der også i Lyngby-Taarbæk ved DTU.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-23:
Det er rigtigt, men der er jo to måder, man kan se det på.
Den ene er jo at bygge flere boliger, og vi kan sørge for, at der er flere boliger, eventuelt containerboliger, de steder, hvor uddannelserne er.
Men man kunne også vælge at flytte uddannelserne ud, hvor de unge er, og hvor der også er boliger i forvejen.
Jeg har altid undret mig over, hvorfor den gamle Landbohøjskole egentlig ligger midt inde i København, hvor der ikke er skyggen af dyr, men det er så her, man uddanner dyrlæger.
Kunne man ikke med fordel flytte det ud et sted, hvor det gav mere mening?
Sådan er det med mange uddannelser, hvor jeg synes det giver god mening.
Hvorfor ligger mejeristuddannelsen i Odense, når alle mejerierne stort set ligger i Vestjylland?
Så det kunne man måske godt gøre på en anden måde.
Dermed ikke sagt, at det er den eneste løsning.
Men flere boliger eller at flytte uddannelserne ud er måske mere reelt, synes jeg, i stedet for at kigge på det her, som måske mere er symptombehandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg kan godt se, at der kunne være plusser ved at have en mere decentral studiestruktur.
Jeg har bare også noteret mig, at uddannelsesinstitutionerne er under et hårdt økonomisk pres, hvor det nok er fordelagtigt at have store enheder.
Så det trækker jo i den anden retning.
Så måske skulle ordføreren gå til regeringen og sige, at man skulle have lempeligere vilkår for mindre uddannelsesinstitutioner.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-23:
Tak til ordføreren, og også tak for de afsluttende bemærkninger.
Jeg er sådan meget enig i, at vi må finde derhenad, men der var én ting, som blev sagt af ordføreren indledningsvis, og som jeg lod være med at hæfte mig ved, men nu kommer det igen frem her, og det er spørgsmålet om at bygge flere boliger i København og Aarhus og andre store byer.
For det er jo en ambition, som Socialdemokratiet altid har haft, og som Enhedslisten også har haft, altså at der skulle bygges billigere boliger, og at de boliger, der skulle være, skulle være billigere.
Men kan ordføreren ikke forklare mig, hvordan det hænger sammen med, at vi nu her på næste fredag skal stemme om et beslutningsforslag netop fra ordførerens parti, som fjerner 260.000 kvadratmeters byggeri på Amager i København, altså boliger, som skal bygges til almindelige mennesker, hvoraf en fjerdedel skulle være alment byggeri?
Der vil Enhedslisten altså fjerne 260.000 etagemeter byggeri, og samtidig står ordføreren nu her og siger, at man ønsker sig mere byggeri i København.
Hvordan kan det dog hænge sammen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Det kan godt hænge sammen, når man også skal tage nogle naturhensyn.
Så den byggemulighed, som vi ønsker at afskaffe på Amager Fælled, kan jeg godt se at man kunne etablere på andre frimærker derude.
Så derfor er der ikke noget problem i at sige nej til at bygge på Amager fælled.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-23:
Det synes jeg er meget interessant.
For Københavns Kommune, som er ansvarlig myndighed på det her område, siger åbenlyst, at du ikke kan finde 260.000 etagemeter til byggeri andre steder i Københavns Kommune.
Frederiksberg Kommune siger, at man har bygget alt, hvad man kan, og mange af omegnskommunerne siger det samme.
Er det ikke topmålet af hykleri, når Enhedslisten i alle mulige debatter, når der er valgkamp, og når man skal flage med de røde faner, siger flere billigere boliger og altid har det i sine paroler, men at man, når det kommer til konkret at prioritere, at unge mennesker, også folk, der ikke har forældre, der kan købe lejligheder til dem, og også folk, der ikke har været skrevet op på ventelister, siden de var barn, kan få nogle reelle boliger, bl.a. på Amager, altså 260.000 kvadratmeters byggeri, nu står og er imod det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg ser ikke noget problem i, at man prøver at vurdere de naturværdier, der er på en potentiel byggegrund, og bliver klogere og så ser på, hvordan man kan omprioritere og lægge de kvadratmeter et andet sted.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Først og fremmest tak for debatten, og tak for, at alle, synes jeg, næsten har været enige i formålet, men måske bare ikke i vejen til målet.
Det synes jeg da er rigtig positivt.
Frugt og grønt er jo sundere for den enkelte, og det er også bedre for klimaet.
Jeg tror godt, at vi alle sammen kan blive enige om, at vi skal sætte ind, før patienter bliver til patienter.
I Alternativet ønsker vi større fokus på forebyggelse frem for behandling, og vi ønsker en seriøs bæredygtig omstilling af Danmark, og det er både i forhold til den grønne og den sociale bundlinje.
Vi mener godt, at det kan lade sig gøre at investere i det grønne område og øge ligheden i samfundet.
Vi vil gøre de sunde og grønne beslutninger lettere at træffe, og det er et af formålene med det her forslag.
Det betyder, at nogle ting skal være dyrere, mens andre ting skal være billigere.
Og en af de ting, vi vil gøre billigere, er altså at leve grønt.
Vi har altså foreslået at gøre frugt og grønt langt billigere, og helt konkret har vi foreslået at sætte momsen ned på frugt og grønt, nemlig til 12,5 pct.
Vi er jo ikke ene om at ønske det.
Den danske befolkning ønsker det jo også.
Ved den sidste undersøgelse – det var så i 2014 – var der 87 pct. af den danske befolkning, der ønskede, at vi skulle sætte momsen for frugt og grønt ned.
Det er der nok flere grunde til, for uanset hvad vi har diskuteret i dag, har det en effekt, for jo mere frugt og grønt vi spiser, jo mere reducerer det vores risiko for hjerte-kar-sygdomme f.eks. Hvis vi sætter momsen ned på frugt og grønt, stiger forbruget af frugt og grønt i alle målgrupper.
Og de mest prisfølsomme grupper, når det gælder forbruget af frugt og grønt, er småbørnsfamilierne.
Som jeg nævnte tidligere, er et eksempel på, at det virker at sætte prisen ned, at Coop i 2015 valgte at sænke deres priser på økologisk frugt og grønt.
Det kan vi ikke gøre her fra Folketingssalen.
Det har vi ikke mulighed for.
Vi har ikke mulighed for kun at fokusere på økologi.
Vi kan fokusere på frugt og grønt.
Men i Coop havde det den effekt, at salget steg med 40 pct. på de varegrupper.
Ud over de positive afsmitninger, som det her ændrede forbrug vil have på helbredet, vil vi samtidig kunne reducere klimabelastningen.
Klimaaftrykket fra frugt og grønt er jo væsentlig lavere end klimaaftrykket fra kød, og derfor forventes momsnedsættelsen også at have en positiv effekt på miljøet og klimaet.
Så både af sundhedsmæssige årsager og af klimamæssige årsager mener vi altså i Alternativet, at vi skal sætte momsen ned på frugt og grønt, og det mener vi stadig væk – og det er på trods af debatten her i dag, og på trods af at vi ikke kunne finde flertal for det.
Det kræver mod, og en seriøs bæredygtig omstilling er ikke gratis.
Med de ord vil jeg sige tak for debatten.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-23:
Tak for det.
Der står jo i beslutningsforslaget, og ordføreren har også sagt det mange gange, at det ville medføre, at man i gennemsnit spiste 5,5 kg mere frugt om året, og som Enhedslisten også sagde, er det 15 g mere om dagen.
Jeg har googlet lidt, mens vi har siddet her, og det svarer til tre vindruer mere om dagen, man spiser, for en pris på 1,8 mia. kr.
Man siger meget om, at det handler om sundhed og mere bæredygtighed og sådan nogle ting, men det er jo altså begrænset, hvor meget sundhed man får for tre vindruer om dagen.
Og hvor meget kød fortrænger de tre vindruer så?
Altså, man spiser som regel meget mere grønt i forhold til et stykke kød, fordi der er en anden mæthedsfaktor i det.
Så er det de der tre vindruer om dagen, man tror på gør Danmark til en helt vildt sund nation, eller som sørger for, at vi er meget mere bæredygtige – altså 15 g grønt om dagen?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at man sikkert skal tage et lille skridt ad gangen, og at man sikkert vil starte med at se en relativt lille effekt, og så vil vi, som nogle har været inde på, også skulle ændre på en kultur.
Men jeg vil da sige, at uanset om det er tre, fire eller fem vindruer om dagen, så tæller det jo, når det er 5,5 kg om året.
Det viser i hvert fald de undersøgelser, der er lavet: at man f.eks. erstatter kødet med noget mere frugt og grønt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-23:
Kunne det ikke, som Enhedslisten foreslog, måske være gratis frugt i folkeskolen eller nogle kampagner.
Altså, der er jo andre ting, som er bedre.
Noget af det, som jeg også håber at Alternativet anerkender, er, at der er nogle afgrænsningsproblemer i det her.
For hvad med en pose pomfritter?
Det er nok ikke lige det, der er mest sundt, fordi man går hjem og propper dem i frituregryden.
Men det er jo kartofler, så skal de ikke have en lavere momssats?
Eller hvad med en måltidssalat?
Den skal vel have en lavere momssats.
Men hvad nu hvis der er noget dressing med, skal den så ikke have en lavere momssats?
Altså, der er jo helt klart nogle afgrænsningsproblemer, som man får med det her.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Jeg tror altid – uanset hvilket lovforslag man laver i den her retning – at der vil være nogle afgrænsningsproblemer.
Jeg synes, det er en udmærket idé med gratis frugt i folkeskolen.
Så jeg vil ikke udelukke, at der er andre muligheder end det her.
Grunden til, at vi i Alternativet synes, det er rigtig godt, er, som jeg nævnte tidligere, at vi slår to fluer med ét smæk.
Vi får øget sundheden, samtidig med at vi fokuserer på klimaet.
Det synes vi er vigtigt, og det synes vi så godt at vi kan bruge det beløb på, altså fordi det er to ting, vi klarer på samme tid.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-23:
Grunden til, at det ikke altid går, som vi ønsker, når vi laver afgiftsnedsættelser, er jo, at detailhandelen ikke følger med.
Altså, den besparelse, der burde være kommet, bliver ikke realiseret ude i butikkerne.
Hvis vi siger, at et æble koster 2 kr., så skulle det koste 1 kr. og 80 øre med momsnedsættelsen.
Når Coops økokampagne i virkeligheden battede rigtig meget, var det jo på baggrund af, at en lang række økologiske varer stadig væk desværre er markant dyrere end andre varer, så det, at de simpelt hen sænkede prisen på dem så meget, havde en effekt.
Deres kampagne havde en effekt, og fordi de selv var detailhandlen, blev den nedsættelse ikke ædt op af en prisstigning i den anden ende.
Det tror jeg i virkeligheden var grunden.
Jeg synes jo, at Coop gør det fantastisk på mange parametre, fordi de tager ansvar for både økologi og sundhed, og jeg tror måske, at det er det, der skal til.
Er ordføreren ikke bange for, at den lavere pris på baggrund af lavere moms vil blive ædt op af højere priser?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Jeg tror bare, at der er en tendens til, at man føler en vis form for social ansvarlighed, og at det er en af grundene til, at Coop gør det, og at Netto nu går ind og finansierer børnehaver, har jeg set, så en børnehave kan få finansieret og sponsoreret økologiske grønsager.
Så det er jo, fordi man føler en vis form for social ansvarlighed, og så er det sikkert også, fordi man ved, at 87 pct. af befolkningen synes, at det er rigtig godt, hvis man sætter priserne ned.
Man tænker jo også inden for dagligvarehandelen på, at man gerne vil have et godt image, så jeg tror ikke, at det vil ske.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-23:
Har ordføreren nogen sinde været ude at se, hvordan man skal beregne de forskellige afgifter på fødevarer, når man modtager dem engros?
For det er jo dem, der importerer dem til landet, der skal beregne, hvor store afgifter man skal betale for de forskellige fødevarer.
Hvis du f.eks. kunne forestille dig en salatblanding med både nødder og salat, ville du opleve, at der, afhængigt af hvilke typer nødder det var, skulle være forskellige afgifter.
Har ordføreren nogen sinde set, hvilke komplicerede regnestykker der er tale om?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Nej, det har ordføreren ikke.
Jeg har en ph.d. fra Institut for Afsætningsøkonomi, så jeg ved godt, at der er nogle avancerede måder at regne f.eks. priser ud på, og det er der formentlig også i forbindelse med det, som spørgeren taler om her.
Det gælder jo uanset hvad.
Som jeg var inde på før, har EU jo været inde at definere, hvad man taler om, når man taler om frugt og grønt, så jeg går ud fra, at det på den måde kan afgrænses.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-23:
Nu har Skatteudvalget faktisk lige været på udvalgstur for at se på, hvordan man beregner de her punktafgifter, og hvor kompliceret et regnestykke det reelt set er.
Derfor kan jeg oplyse ordføreren om, at der er forskellige afgifter på de forskellige typer nødder, så hvis der både er peanuts og mandler i – og nogle af dem er måske saltede, og nogle er ikke saltede – så er der jo forskellige afgifter på dem, og så er der også salaten, der så skal være en lavere afgift på.
Det er ikke, fordi de får noget hjælp noget sted fra til at beregne det her.
Det er måske meget naturligt, at man prøver at komme ud og opleve virkeligheden og se, hvordan tingene i realiteten virker, før man begynder at vurdere, at det kun er avance, det drejer sig om, i stedet for at det reelt er omkostninger, der gør, at det er svært at beregne det her.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Jeg kommer rigtig meget ude i virkeligheden, og jeg har arbejdet i Netto engang.
Jeg er kommet rigtig meget ude i virkeligheden, så jeg forstår ikke helt hentydningen.
Jeg er klar over, at der sikkert er nogle meget avancerede måder, man arbejder med det på.
Jeg tror, at man godt kan klare det i detailhandelen.
Jeg kan ikke se, at det skulle være det, der skulle afholde os fra at fremsætte sådan et forslag her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-23:
Jeg tror bestemt, vi godt kan finde ud af at få en god drøftelse af det.
Jeg er skatteordfører, ikke sundhedsordfører, så det vil nok være mere relevant at tage den med mine kollegaer, men da vi drøftede det på vores gruppemøde, var vi egentlig meget enige om, at folk skal spise noget mere grønt af mange årsager, bl.a. fordi det er sundere, og fordi der er noget miljømæssigt i det, men vi tror bare ikke på, at det er det rigtige redskab, for det vil være for dyrt.
Det er få øre, man kan spare.
Et stykke frugt, en pose kartofler eller gulerødder er jo faktisk ret billige i dag, så vi tror bare ikke på, at det her er det rigtige redskab til det.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-23:
Mange tak.
Med dette beslutningsforslag ønsker Alternativet at pålægge regeringen at nedsætte momssatsen – som andre ordførere tidligere har været inde på – på frugt og grønt pr. 1. januar 2018.
Det foreslås, at den skal sænkes fra 25 pct. til 12½ pct., som er den lavest mulige sats i overensstemmelse med EU's regler.
Jeg kan godt følge motivationen for at gøre frugt og grønt billigere for alle og dermed skabe en bedre sundhed for danskerne og reducere klimabelastningerne.
Men samtidig vurderer vi, at beslutningsforslaget ikke vil have den effekt, som Alternativet ønsker.
Vores momssystem er jo kendetegnet ved en enhedssats.
Et system med en lavere momssats på frugt og grønt er både mere kompliceret og dyrere at administrere end et system med kun én sats.
Og vi har i forvejen et meget kompliceret afgiftssystem med alverdens forskellige punktafgifter.
Det vil jo også have en betydning for både de virksomheder, der sælger de forskellige varer, og de myndigheder, der kontrollerer, at momssatsen skal pålægges de rigtige varer.
Og det vil især betyde rigtig meget for detailhandelen.
Formålet om at skabe en bedre folkesundhed med den reducerede momssats er generelt ikke en effektiv tilgang.
Det vil primært gavne de allerede eksisterende forbrugere, hvilket gør, at det i meget begrænset omfang vil betyde, at folk reelt set vil spise mere frugt og grønt.
Samtidig vil momsnedsættelsen være modsvaret af stigninger i prisen før moms som følge af virksomhedernes øgede administrative omkostninger, og derfor vil den reducerede momssats alligevel ikke gavne prisen og dermed danskernes sundhed.
Derfor kan Venstre ikke støtte Alternativets forslag.
Og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Ifølge den her Forebyggelseskommission er det rigtigt – de nævner, at det er klart, hvis prisen ryger ned og man køber rigtig meget af det.
Men som jeg nævnte før, er det altså 5½ kg i gennemsnit, man kommer til at spise mere om året.
Det er et gennemsnit – det kan godt være, at der er nogle, der får mere, men de andre spiser også mere.
Der er åbenbart et ønske om det i befolkningen, så kunne det ikke være værd at prøve?
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-23:
Jeg tror ikke på, at det vil have den ønskede effekt.
Altså, der vil være væsentlige administrative omkostninger.
Og vi vil også se stigende administrative omkostninger forbundet med et mere differentieret momssystem.
Så jeg tror simpelt hen ikke på, at vi vil se det fald i priserne, som spørgeren forventer.
Derudover må jeg også sige, at jeg rigtig gerne vil have, at folk spiser sundere, men jeg tror simpelt hen ikke på, at det er prisen, der er afgørende for det.
Hvis du går ned i supermarkedet, vil du kunne se, at gulerødder allerede er væsentlig billigere end Matador Mix.
Så hvorfor er det så, at alle danskere ikke køber gulerødder i stedet for Matador Mix?
Det er i hvert fald ikke prisen, der er årsagen til det.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Altså, grunden til, at vi foreslår det her, er jo, at man ligesom slår to fluer med ét smæk: Vi kan få folk til at spise mere frugt og grønt, og vi kan også tænke på klimaet.
For klimaaftrykket for frugt og grønt er jo væsentlig lavere end klimaaftrykket for kød, og det, som denne rapport også viser, er, at man nedsætter sit indtag af kød, hvis man sætter sit indtag af frugt og grønt op.
Så kunne det ikke være et argument, at der også er en klimamæssig årsag til, at vi skulle gøre det?
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-23:
Jeg tror simpelt hen ikke på, at det har de effekter på prisen, som spørgeren forventer.
Jeg tror, at de administrative omkostninger vil være så meget højere, at det ikke vil have den effekt.
Jeg skal så ærligt indrømme, at for mit vedkommende er folkesundheden langt det mest bærende element; jeg synes, det ville være dejligt, om danskerne spiste nogle flere grønsager, men jeg tror bare ikke på, at det her er den effektive måde at gøre det på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Når der er sådan nogle forslag her, hvor der med hensyn til finansiering henvises til, at Alternativet har et finanslovsforslag, hvorigennem det er finansieret, så kan vi jo ikke se, hvor pengene tages fra, altså om det er højere cigaretafgifter, eller hvad det er.
Så den type forslag stemmer vi ikke bare for.
Så synes vi, at man, hvis man skulle til at arbejde med differentieret moms, sagtens kan argumentere for det.
Man kan godt lægge et snit, hvor der er nogle basisfødevarer, som har en lavere moms.
I Frankrig har man en differentieret moms.
I mange ulande har man ordninger, hvor alle er sikret en vis mængde basisfødevarer til lave priser for at undgå sult.
Det kan man sagtens.
Man kan sagtens operere med, at fødevarer ikke er afgiftsbelagt på det samme niveau.
Jeg tror sådan set også godt, at det kan håndteres.
I Danmark har vi også nul moms på frimærker og aviser, så der er nogle butikker, der er vant til at håndtere to momskoder.
Så kunne der være tre, men det kan selvfølgelig være bøvlet at oprette.
Jeg synes ikke, at det politisk er præcist nok, for det er samtlige typer frugt og grønt, som man ønsker at halvere momsen på.
Altså, i Enhedslisten har vi forslag om, at vi gerne vil sænke momsen på økologiske varer.
Men det her forslag fra Alternativet går ud på en generel nedsættelse.
Det vil sige, at det f.eks. gælder sådan et produkt som konventionelle appelsiner, som man nærmest kan give en giftgaranti på, fordi der hovedsagelig er chlorpyrifos på dem, en hjernegift, som spædbørn kan tage skade af.
Vi ser altså ikke nogen grund til at fremme, at man spiser konventionelle appelsiner.
Så jeg synes ikke, at det her forslag er politisk korrekt nok til, at vi kan støtte det.
Med hensyn til kosten og klimaet er det sådan set godt at skabe debat om det her forslag.
Hvis jeg frit skulle bruge 1,8 mia. kr. på at komme frem til, at danskerne havde en sundere kost, og at man kom frem til at spise mere frugt og grønt, så tror jeg godt, at vi kunne lave kampagner, og så tror jeg godt, at vi kunne nedsætte brugerbetalingen på kosten i daginstitutioner og i skolen.
Og vi kunne komme frem til i højere grad at tilbyde billigere eller gratis mad i institutionerne.
Der kunne man komme meget langt for 1,8 mia. kr., og det tror jeg egentlig ville have en større effekt.
Så er der også flere, der har nævnt, at man kan køre kampagner.
Ja, der er også nogle gange, man faktisk laver kampagner, der rammer folk, og hvor nogle justerer lidt på deres adfærd.
Jeg er ikke så imponeret over forslaget her.
Man kommer frem til, at hvis det var sådan, at man gennemførte det, så kommer danskerne til at spise 15 g frugt eller grønt mere om dagen – 15 g.
Men jeg synes, det er rigtig vigtigt at få debatten om vores kostvaner, for der er rigtig mange kostvaner, der er for dårlige, og at komme frem til at spise mindre kød og dermed have en mindre klimabelastning og erstatte noget af den animalske kost med plantebaseret kost, det er rigtig godt.
Så på den måde skal Alternativet have tak for at have fremsat forslaget, men sådan som det ligger, kan vi ikke støtte det.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Nu nævner ordføreren, at det ikke er politisk korrekt – sådan tror jeg ordføreren sagde.
Altså, vi ville da også rigtig gerne sige, at vi havde fokus på f.eks. økologi.
Det er bare ikke muligt ud fra den lovgivning, der er i EU, at gå ind og tage en lille mængde af frugt og grønt og fokusere på den.
Så derfor har vi lavet det sådan, at det kan gennemføres; det er sådan, vi har formuleret det.
For som jeg nævnte før, siger Forebyggelseskommissionen jo, at hvis man spiser mere frugt og grønt, så nedsætter man forbruget af kød.
Og klimaaftrykket fra oksekød er jo meget højt.
Det Etiske Råd har jo været inde at foreslå, at man skulle lave en klimaafgift på oksekød, fordi alene kvæg står for ca. 10 pct. af menneskers samlede klimagasudledninger.
Så kunne ordføreren ikke anerkende, at hvis man kunne få folk til at spise 5½ kg frugt og grønt ekstra pr. år, så kunne man få nedsat forbruget af kød?