runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Men der er jo lidt tale om funny money, ikke?
Det er måske derfor, at ministeren har valgt at opsplitte det i tre lovforslag; det er, fordi han så prøver at skabe et indtryk af, at man kan opsplitte tingene: karensperioden isoleret set, energikrav isoleret set.
Nej, det er jo den samlede påvirkning, man er nødt til at tage udgangspunkt i, og som ministeren afviste, da bankerne var ude at sige, at det er den, de tager udgangspunkt i; der skubbede man Finanstilsynet foran sig.
Der vil jeg bare gerne have, at ministeren bekræfter, at ministerens egen departementschef på mit spørgsmål under forhandlingerne om, hvorfor vi ikke får en beregning fra ministeriet af de samlede effekter af det, ministeren har lagt frem, sagde til mig: Det er, fordi det ikke vil være metodisk korrekt, da der ikke findes en metode til at beregne de samlede effekter.
Så derfor skal ministeren måske vare sig en lille smule med hensyn til at skubbe Finanstilsynet foran sig og sige: Hvad vi laver her, har samlet set ikke nogen effekt på andelsboligerne.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
Jamen det har jeg ikke, fordi jeg grundlæggende mener, at andelsboligformen skal være en anden boligform end ejerboligformen, og hvis man frisætter priserne, sådan som Liberal Alliance gerne vil – det er jo jeres politik som parti, det ved jeg – så vil det ske.
Jeg er egentlig imponeret over, at hr. Ole Birk Olesen har fået Venstre og Konservative, der sidste år gik til valg på at fastholde andelsboligformen, med på at skrive under på, at man fuldstændig skal liberalisere andelsboligernes prissætning.
Det er noget af en bedrift.
Hr. Carsten Kissmeyer, den daværende ordfører for Venstre, og hr. Anders Johansson, den daværende ordfører for De Konservative, stod meget fast på, at vi skulle fastholde andelsboligerne, men jeg kan så forstå nu, at hr. Ole Birk Olesen har fået overtalt Venstre og Konservative til at skifte holdning.
Det kan jeg kun sige chapeau til, altså tage hatten af for.
Det er imponerende.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-28:
Tidligere var det jo sådan, at andelsboligloven hørte under erhvervsministeren, men med den her regerings dannelse kom andelsboligloven over til boligministeren, og det vil sige, at vi nu står med den ansvarlige minister for andelsboligloven.
I andelsboligloven kan man læse, at hvis man laver en valuarvurdering af andelsboliger, skal valuaren vurdere andelsboligerne, som om de var private udlejningsboliger.
Altså, andelsboligforeningen skal vurderes, som om den var en privat udlejningsejendom.
Det er jo årsagen til, at når man nu forringer værdien af private udlejningsboliger, forringer man også værdien af andelsboliger.
Det er, fordi der står i andelsboligloven, at de skal prissættes på samme måde.
Hvorfor har ministeren ikke inkluderet et forslag her i de her lovforslag om, at andelsboligerne ikke behøver at blive ramt af den lavere vurdering på udlejningsboliger, sådan at forbindelsen mellem prisen på udlejningsboliger og andelsboliger fjernes i andelsboligloven?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-28:
Man kan sige, med al respekt, at vi ikke taler om så mange boliger på ghettoområdet.
Men har jeg forstået det ret, at det er Enhedslistens politik, at erhvervsejendomme, som står tomme, skal omdannes til boliger – altså en massiv fortætning af boligmassen?
For det er jo det, man gør, hvis man laver ejendomsarealer om til boliger og ikke til grønne områder, men bygger høje huse og flytter folk derind; det er en øget fortætning af bymidten.
Skal jeg forstå det sådan, at det er det, man ser som et af målene?
Har man ikke noget krav om, at dem, som allerede har privat udlejning, skal overdrage det til staten, så de på den måde kan blive ved med at være der?
Og må det være således, at der stadig væk også er private, der bygger på nogle af de der udlejningsejendomme?
Rosa Lund (EL), 2020-04-28:
Men der er jo tale om allerede eksisterende bygninger her, hr. Lars Boje Mathiesen, som jeg synes man skulle kigge på om man kunne gøre til boliger, i stedet for at det er bygninger, der bare står som tomme erhvervslejemål.
Vi har et kæmpe boligproblem, særlig i København, som er der, jeg bor, og der, jeg er valgt, og derfor er dét, jeg ved noget om – et kæmpe boligproblem.
København er en kæmpe studieby, og der skal være plads til, at man kan bo der, hvor man læser; det synes vi i hvert fald i Enhedslisten.
Så jeg er ikke enig i, at det her handler om fortætning.
Jeg synes, det her handler om, hvad for en by vi gerne vil have.
Og lige nu er der bare nogle bygninger, der står tomme, som kunne bruges til boliger.
Det synes jeg da bare på en eller anden måde er at slå to fluer med ét smæk.
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Der har de i perioden november 2019 og frem til udgangen af april fået undersøgt, hvordan det var i forhold til vurderingerne, altså om de var faldet eller ej.
Og der svarer 80 pct. af de adspurgte, at de har fået en højere vurdering – 60 pct. siger en stigning på op til 5 pct., og knap 20 pct. har oplevet stigninger på mellem 6 og 10 pct.
Det indikerer vel ikke de der sorte udsigter, som ordføreren her skitserer.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Jeg har også set den.
ABF rummer jo 50 pct. af andelsboligejerne.
Og der er stadig væk et partitilhørsforhold mellem formanden og hr. Henrik Møller og sådan noget der.
Det kan vi konstatere.
Det er jo ikke ulovligt, men måske har de et vist interessefællesskab.
Fred være med det.
Det, jeg synes er interessant, er, at man her nævner valuarvurderingerne.
Kan fru Mona Juul bekræfte, at de netop er gjort til genstand for venstrefløjens kritik, altså at de jo ikke holder, og at de stort set konsekvent er for høje, og at man derfor ikke skal se på dem?
Og det er de valuarvurderinger, som hr. Henrik Møller refererer til her.
Mona Juul (KF), 2020-04-28:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at valuarvurderingerne ligesom karensperioden har været et centralt emne i vores forhandlinger, som jeg trods alt var så heldig at være med til langt hen ad vejen, fordi jeg selvfølgelig rigtig gerne ville være med til at lave en aftale i forhold til de uhensigtsmæssigheder, der er på markedet.
Men valuarvurderinger kan ikke fastfryses.
Vi kan ikke på forhånd bestemme, hvordan en valuarvurdering vil være.
Selv Dansk Folkeparti siger jo i dag, at det i hvert fald er på papiret, at vi kan gøre det.
Men i det virkelige liv kommer det efter min bedste vurdering ikke til at ske, og den er jeg jo så heller ikke helt alene om at have.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-28:
Tak for det.
Og i forhold til at lægge det frem, som om det her er altafgørende for, om vi har et velfungerende boligmarked, og om man kan komme ind på boligmarkedet, og alt muligt andet, skal man passe på, at man ikke klatrer helt op på toppen af taget, for det holder den sag simpelt hen ikke til.
Det handler om § 5, stk. 2.
Så skal vi huske på, at det også handler om et problem, som der var med en forvalter, som var hyret af udenlandske kapitalforvaltere, og det er jo dem, som havde nogle metoder, som jeg ikke tror der var nogen der brød sig om.
Det var jo det, som var problemet, og det er det, man gerne vil til livs.
Og det ville jeg sådan set gerne have været med til at kigge på, hvis det var det, der var problemet.
Så skulle man have fundet løsninger på at styrke nogle myndigheder, så man kunne komme efter de mennesker, som ikke opførte sig ordentligt.
Men hele forestillingen om, at udenlandske kapitalforvaltere vil ind at lave de her kortsigtede investeringer, holder i min optik ganske enkelt ikke.
Og det er jo derfor, jeg spurgte ind til, hvor mange eksempler vi har på de her udenlandske kapitalforvaltere, der køber op, foretager ting i forhold til § 5, stk. 2 og så gerne vil sælge hurtigt igen.
Og man kunne ikke nævne et eneste eksempel – og jeg spurgte! – på nogle, der har foretaget den her finte, som man sagde havde fundet sted.
For faktum er, at langt de fleste, som investerer på boligmarkedet, ikke foretager kortsigtede investeringer, hvor det handler om 3, 4, 5, 6 eller 7 år.
Omkostningerne ved de her handler er så store, at det ikke er den måde, man tænker på.
Men i stedet for at løse de problemer, som der var med nogle, som måske ikke opførte sig ordentligt, kørte man de helt store kanoner frem og lavede ændringer, som så ramte andelsbolighaverne.
Og hvad pokker har de nu gjort?
Hvorfor skal de blandes ind i en eller anden ideologisk kamp om nogle udenlandske kapitalforvaltere?
Hvad har de gjort?
Det er ganske enkelt ikke rimeligt.
Det er ikke rimeligt, at nogle andre skal betale regningen for, at man gerne vil fikse et problem – det er ganske enkelt ikke rimeligt.
Så vi står i en situation, hvor man siger, at der er problemer på det københavnske boligmarked, men de problemer er jo opstået på grund af en forfejlet boligpolitik igennem rigtig, rigtig mange år, hvor man måske ikke har bygget billigt nok, hvor man ikke har bygget nok, og hvor man har haft et krav om, at lejlighederne skulle være store, og så bliver de også dyre.
Og så har folk ikke kunnet komme ind på markedet.
Men i forhold til at sige, at det ene og alene er de private udlejeres ansvar, vil jeg sige, at der falder en del af ansvaret især på Københavns Kommune, som har truffet beslutninger om, hvorledes der skulle bygges.
Og det kunne jo være en af forklaringerne på, at problemet er større i København, end det er andre steder.
Og der skal vi tættere på, hvad det tal er, for dem, der stemmer for de her ting, må også tage ansvar for det, hvis det er således, at vi sender folk ud i arbejdsløshedskøen med det her.
Mona Juul (KF), 2020-04-28:
Tak for det, og tak til ministeren.
Har ministeren på noget tidspunkt overvejet andre løsninger end det, vi er endt ud med, og på hvilket tidspunkt kom karensperioden egentlig på banen, og hvorfor?
Anna Brændemose (SF), 2020-04-28:
Tak for ordet, og tak til Venstre for at fremsætte det her forslag.
Jeg skulle hilse fra SF's ordfører, fru Kirsten Normann Andersen, som desværre ikke kunne være her.
I SF ser vi det som en vigtig politisk opgave at sikre lejernes vilkår.
Derfor er der også flere dele af det her beslutningsforslag, som vi mener er fornuftige nok.
Forliget, der ligger til grund for den forudgående lovbehandling, har været det muliges kunst, men vi er loyale over for den aftale, der er indgået, for det var tiltrængt med nogle ændringer af lejernes vilkår og rettigheder.
Så for at opsummere: SF støtter mange af de intentioner, der er i det her beslutningsforslag, men vi kan simpelt hen ikke se pointen i at vedtage det oven i vedtagelsen af en mere ambitiøs og omfattende lovgivning.
Så med det skal jeg meddele, at SF ikke ønsker at støtte beslutningsforslaget.
Rosa Lund (EL), 2020-04-28:
Tak for det, og også tak til Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg synes i hvert fald, at det gør mig lidt klogere på, hvad det er, Venstre mener, når de siger tryghed for lejerne.
Jeg er så ikke enig i alle dele af det her beslutningsforslag, men jeg synes, at det har nogle gode elementer, og så har det nogle elementer, som jeg mener trækker tingene i en lidt forkert retning i forhold til det, vi lige har forhandlet.
Men jeg er enig, og vi er i Enhedslisten enige med Venstre så langt hen ad vejen, at det økonomiske fundament for huslejenævnenes arbejde skal styrkes.
Det er vi sådan set enige i det skal.
Vi er også helt enige i, at der skal etableres et huslejeregister for at øge gennemsigtigheden.
Men det har vi bare vedtaget i aftalen fra januar, og det kom så ikke med i den her omgang lovforslag.
Men det ændrer sådan set ikke på, at vi stadig væk synes, det er en god idé i Enhedslisten, så den del kan vi sådan set også godt støtte.
Og så kan vi særlig støtte den del, der handler om, at lejernes omkostning skal dækkes, hvis de har vundet en sag i huslejenævnet;
så skal omkostninger ved en efterfølgende retssag dækkes.
Det er vi sådan set helt enig med Venstre i.
Men der er også nogle ting i det her lovforslag, som vi egentlig synes vi lige har vedtaget i den forudgående lovbehandling, vi lige har været igennem, og hvor vi synes, at de ting, som Venstre foreslår i det her lovforslag, trækker tingene i den forkerte retning, eller hvad man skal sige.
Altså, vi synes selvfølgelig, at den aftale, vi selv har lavet, er bedre.
Men jeg synes, at der er nogle punkter i det her beslutningsforslag, som egentlig er rigtig gode, og som vi i Enhedslisten i hvert fald gerne vil være med til at arbejde videre med i udvalgsarbejdet.
For jeg synes sådan set, at der er nogle rigtig, rigtig gode punkter, som vil styrke trygheden for lejerne, hvad jeg kunne forstå på fru Heidi Bank tidligere i dag var meget vigtigt.
Og nu er jeg i hvert fald blevet lidt klogere på, hvad det er.
Mona Juul (KF), 2020-04-28:
Tak for ordet, og tak til Venstre for beslutningsforslaget.
Det er først, når man prøver at leje en bolig ud, at man egentlig for alvor finder ud af, hvor godt beskyttet lejerne egentlig er, og hvor kompliceret loven er.
Jeg har selv prøvet det en enkelt gang, hvor jeg ikke kunne sælge mit hus, og derfor var nødt til at leje ud.
Det juridiske måtte jeg godt nok have hjælp til.
Jeg er ikke i tvivl om, at der findes såvel gode lejere som gode udlejere, og det modsatte.
I alt, hvad jeg har lavet politisk, og sådan i livet al almindelighed, mener jeg, det er godt at finde ud af, hvad der vender op og ned, og så finde en balanceret løsning.
Jeg er dog i forbindelse med arbejdet med boligpolitik blevet opmærksom på, at der kan være behov for at styrke huslejenævnene.
Det kan ikke passe, at der er så stor forskel på, hvor hurtige de enkelte nævn er til at sagsbehandle, bare for at nævne den for mig mest oplagte forbedringsmulighed.
For det betyder jo, at lejere og udlejere kan risikere at gå rundt med ondt i maven i alt for lang tid, helt nøjagtig 256 dage i snit i København.
Det kan vi ikke være bekendt.
Hvorfor har København dog ikke selv taget fat i det og skelet til nogle af de andre større byer, der har væsentlig kortere behandlingstid?
Mange af beslutningsforslagets ti elementer er bedre og mere afbalancerede end det, vi netop har set i L 178.
Der er mere tryghed, og det er mere direkte på de udfordringer, vi ser, med f.eks. alt for lang behandlingstid.
Det skyldes sikkert, at vi er flere, der i forbindelse med boligaftalens langstrakte forløb bød ind med mange af de ting, der er kommet med i beslutningsforslaget.
F.eks. punkt 5 om orienteringspligt ved huslejenævnsafgørelser og andre afgørelser.
Her må de gode intentioner ikke ende i bureaukrati med bureaukrati på.
Tænk, hvis det ender med, at politi og anklagemyndigheder skal prioritere ressourcer til at udstede bøder eller rejse tiltaler for, at man har glemt at sende kopier.
Det kunne vi f.eks. løses, ved at huslejenævnene automatisk uploader alle væsentlige afgørelser på huslejenaevn.dk.
På de måde bliver mange flere afgørelser tilgængelige for mange flere mennesker uden unødvendigt bureaukrati.
Jeg er sikker på, at vi ved fælles hjælp kan tilrette forslaget.
Så med de ord støtter Konservative beslutningsforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-28:
Det her forslag er sådan lidt en pose blandede bolsjer.
Der er noget i det, jeg synes er godt, og der er også noget, som jeg ikke synes er så godt.
Så vi ser frem til en udvalgsbehandling af det for at se, om vi kan nå til enighed om tingene.
Og så hører jeg fra Enhedslisten og de andre partier, at der faktisk også er noget, de synes er godt, så om det skal inkorporeres til nogle ændringsforslag i den anden lov, som man så kan forbedre der, må jo selvfølgelig være op til forslagsstillerne, altså om man kunne gøre det på den måde.
Men det skal jeg lade være op til dem.
Det bliver nogle spændende udvalgsbehandlinger, vi skal have i Boligudvalget om det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-28:
Tak for det.
Så ville forholdene over hele boligmarkedet, det private udlejningsmarked, være det samme som for boliger, som er blevet taget i brug fra 1992 og frem, i stedet for at der er to regelsæt: et regelsæt for boliger fra før 1992 og et andet regelsæt med fri huslejefastsættelse for boliger fra 1992 og frem.
Det ønsker Liberal Alliance.
Huslejenævnene er en inkorporeret del af huslejereguleringen.
Eftersom vi ønsker at afskaffe huslejereguleringen, ønsker vi også at afskaffe huslejenævnene.
Vi ønsker således ikke at styrke dem med 40 mio. kr.
Vi ønsker at afskaffe dem, og derfor stemmer vi imod det her beslutningsforslag.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Jeg kan sige, at vi i udgangspunktet er positive over for beslutningsforslaget, fordi vi rent faktisk synes, at det på en række punkter kvalificerer det, vi lige har forhandlet.
Og hvis der er noget, vi i hvert fald meget gerne vil stemme for, også i forhold til det, vi lige har behandlet, så er det den styrkelse af lejernes position.
Vi har i hvert fald, den gang vi forhandlede, selv bragt ind til forhandlingsbordet, at det skulle man ophøre med at kunne.
Og så er der jo lige det med finansieringen.
Vi vil gerne have, at der kommer flere penge ind til styrkelse af huslejenævnene.
Det havde vi også på bordet i forbindelse med forhandlingerne om § 5, stk. 2, hvor vores forslag bl.a. var, at i stedet for at lave sådan en karensperiode, hvor man stopper alting, så kunne man lave en holdingperiode med et skråt skatteloft, således at lavede man et hurtigt salg efter erhvervelse og brug af § 5, stk. 2., ville man få en meget høj beskatning, og provenuet derfra kunne så gå til styrkelse af huslejenævnene.
Det var sådan en model, vi havde set for os, og den var der så af forskellige årsager – hvilket aldrig er blevet mig helt klart hvorfor – ikke stor lydhørhed over for fra regeringens side, desværre.
For jeg tror faktisk, det ville have været en model, som mange kunne have været tilfredse med, også ude i markedet, og godt kunne se sig selv i.
Den blev ikke realiseret, men det var en måde at skaffe nogle penge til huslejenævnene på, og vi skal i hvert fald lige finde ud af, hvad det i så fald skal tages fra; om der skal reguleres på serviceloftet, hvis det er kommunerne selv, der skal finansiere det.
For det er et af de store problemer, man har ude i kommunerne.
Det er ikke altid, at man mangler penge.
I den kommune, jeg kommer fra, Viborg Kommune, mangler vi ikke penge.
I hvert fald ikke i den tid, jeg sad i byrådet.
Vi manglede ret til at få lov at bruge pengene, fordi man hele tiden ramte imod serviceloftet.
Og når man så har nogle penge, man gerne vil bruge på noget mere, så skal man hver gang så skære ned andre steder.
Det er jo et af problemerne.
Så der skal lige kigges lidt på finansieringen, men som sagt er vi i udgangspunktet faktisk positivt indstillet.
Og vi så jo egentlig helst, at nogle af de elementer, der er i forslaget her, og som kvalificerer regeringens forslag og aftalepartiernes forslag, måske kunne vinde indpas i den aftale.
Og så ville det i hvert fald være en kærkommen anledning for os til at støtte den del af lovforslaget.
Nu kan jeg ikke lige huske numrene fra før, men ministeren ved det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
, men samtidig selvfølgelig uden at ramme andelsboligforeningerne og uden at ramme pensionskasserne i noget nævneværdigt omfang
Der har været mange forskellige vurderinger af, hvordan vi kunne lykkes med det.
Jeg kommer med en udmelding, så vidt jeg husker, den 5. december, hvor jeg præsenterer karensperioden som en mulighed.
Og forud for det har der bl.a. været samtaler med interessenter, som har præsenteret noget, som vi så har arbejdet ud fra i ministeriet.
Mona Juul (KF), 2020-04-28:
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren egentlig reelt er ligeså glad som Enhedslisten for, at markedet vurderer, at § 5, stk. 2, de facto er aflivet med den her lov.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
Det synes jeg er noget galvaniseret vrøvl.
Der er intet, der tilsiger, at § 5, stk. 2, skulle være aflivet med det her.
Jeg tror kun, det er de mest ekstreme stemmer i den her debat, som påstår det.
Forholdet er, at langt de fleste vil fortsætte med at lave § 5, stk. 2-renoveringer i et omfang, der stadig er omfattende, ligesom man gjorde for nogle år tilbage, da man kunne få den samme fortjeneste, som man kan, efter det her lovforslag er vedtaget.
Så det er jeg helt uenig i.
Jeg tror ikke på, at der bliver stoppet med at lave § 5, stk. 2-renoveringer.
Jeg tror fortsat, der vil blive lavet det, og det tror jeg også de fleste, som ejer ejendomme, er klar over der vil.
Heidi Bank (V), 2020-04-28:
For god ordens skyld vil jeg godt bekræfte det, som Radikales ordfører nævner fra det møde, for det var sådan, at vi ikke kunne få de samlede beregninger.
Men i forhold til andelsbolighaverne bliver det jo fremlagt, som om det overhovedet ikke har nogen betydning for andelsboligernes værdi.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at snakker vi om f.eks. en af de mest attraktive andelsboligforeninger i København, hvor der står et par og gerne vil købe en andel, og de har egentlig råd til at bo der, men de har måske ikke den store opsparing, så vil de ikke kunne få den belåning, der er nødvendig, hvis man har en valuarvurdering, der ligger højere end den værdi, som markedet vurderer ejendommen har?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-04-28:
Jo, sådan vil det være.
Hvis valuarvurderingen er højere end markedets vurdering, vil folk jo – i og med at folk, der køber bolig, er markedet – ikke købe dem.
Vi kan jo se, at der er 110.000 andelsboliger i Københavns og Frederiksbergs Kommuner, og der er så omkring 125-150 af dem, der er til salg.
Det var der, før vi lavede den her aftale,
det er der fortsat.
Jeg tror, der er 153 andelsboliger til salg i det område – hvis man går ind og kigger på Boliga i dag.
Det er jo et tegn på, at langt, langt de fleste andelsboliger ligger under markedsprisen, fordi der er så få, som bliver solgt helt åbent på det åbne marked.
Det er jo et billede på, at selvfølgelig er andelsboligen en anden boligform, end en ejerbolig er.
Vi skal da være glade for, at vi har den mangfoldighed på vores boligmarked, at vi har blandede byer.
Jeg har stået vagt om det hele vejen igennem: Vi skal sørge for, at andelsboligerne bliver ramt så lidt, som vi overhovedet kan slippe af sted med.
Men vi har omvendt heller ikke købt ind på Venstres præmis om, at jeg skulle stille en nagelfast garanti for, at ikke en eneste andelsbolighaver i hele landet måtte tabe en eneste krone.
Heidi Bank (V), 2020-04-28:
Jeg undrer mig bare en lille smule, for på den ene side hører vi en erhvervsminister, der taler for, at det skal være muligt for førstegangskøbere at komme ind på markedet, og at det er vigtigt at beskytte dem.
Men på den anden side har vi så en boligminister, der med det her forslag helt åbent siger: Det bliver dyrere at komme ind på det marked, og det bliver måske endda umuligt for dem.
For hvis de ikke har pengene i hånden, og det har man typisk ikke som førstegangskøber, kan de ikke låne til den her type andelsboliger.
Og det var vel netop det, der var pointen med andelsboligerne: at lave noget, der er på vej derhenad, altså noget, man måske har lidt mere råd til.
Det er i hvert fald sådan, som jeg har opfattet de ting, som ministeren står og siger.
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Jeg vil starte med at sige, at jeg jo heldigvis meget, meget langt, eller faktisk hele vejen igennem, er enig med ministeren i forhold til den redegørelse og fremlæggelse, som er her.
Og der kan man sige, at i forhold til bare et forslag om det her med, hvorvidt man kan betale lejeren for at fraflytte sin ejendom, som er fremsat af Venstre her, er der jo i hvert fald en opblødning, som gør, at vi jo sådan set ikke kan gå ind for det, som ligger.
Altså, mit umiddelbare bud ville jo være, at man bød nogle af de her ting ind, som man ikke føler sig tilfredsstillet med i forbindelse med lovforslaget, og så kommer med dem som et ændringsforslag, hvor man kan drøfte det og diskutere det her.
Men jeg synes, at ministeren rigtig godt har redegjort for, at vi sådan set, synes jeg, i meget, meget stort omfang har sikret og har sørget for lejernes stilling, både i forhold til det her, men jo også generelt, kan man sige, i forhold til huslejenævnene og den fremtid, som kommer her, med en forhåbentlig meget kortere og hurtigere proces, men også med en styrke i forhold til det arbejde, der skal være.
Så fra Socialdemokratiets side føler vi os godt dækket ind i forhold til det lovforslag, som vi nu har førstebehandlet og har stemt for.