runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2024-12-10:
Tak for ordet.
Som vikar for Karsten Hønge fra SF vil jeg starte med at sige, at vi ser det som en vigtig opgave at sikre, at alle borgere i Danmark har mulighed for at være en aktiv del af vores samfund.
Integration og beskæftigelse er to af de mest centrale værktøjer i denne indsats, og det er afgørende, at vi ikke bare efterlader nogen på perronen, men aktivt skaber rammerne for, at alle kan tage del i samfundet.
Når det er sagt, må jeg ærligt indrømme, at vi i SF har betydelige bekymringer omkring det foreslåede krav om danskkundskaber for at kunne få fuld kontanthjælp.
Lad mig understrege, at vi ikke er imod, at sproget spiller en rolle i integrationen, tværtimod.
Dansk sprog er en nøgle til arbejdsmarkedet og til deltagelse i vores demokratiske fællesskab.
Men vi mener, at vejen frem er at støtte og hjælpe mennesker til at lære sproget, ikke at straffe dem økonomisk, hvis de ikke lever op til et bestemt niveau.
Vi frygter, at forslaget kan ende med at ramme nogle af de mest udsatte borgere i vores samfund.
For der er mange grunde til, at nogen kan have svært ved at lære dansk, f.eks. helbredsmæssige udfordringer, traumer eller en alder, der gør det svært at lære et nyt sprog.
Med dette forslag risikerer vi at skubbe disse mennesker længere væk fra arbejdsmarkedet og det sociale fællesskab snarere end at få dem tættere på.
Vi må heller ikke undervurdere de konsekvenser, som økonomiske sanktioner kan have.
Hvis man skærer i kontanthjælpen for personer, der i forvejen har meget lidt, risikerer vi at forværre fattigdommen og skabe endnu større sociale problemer.
For hvordan hjælper det integrationen, hvis folk ikke kan betale deres husleje eller sende deres børn til fritidsaktiviteter?
Vi skal også tage højde for kommunernes rolle i dette, for forslaget lægger endnu en opgave over på kommunerne, som allerede er presset på ressourcer og ofte kæmper med at sikre en ensartet praksis.
Hvordan sikrer vi, at dette krav ikke bliver endnu en kilde til ulighed, hvor nogle kommuner tilbyder bedre støtte til danskundervisning end andre?
I SF mener vi, at løsningen i stedet ligger i at investere massivt i sprogundervisning og individuel støtte.
Vi foreslår, at man eksempelvis kan gøre deltagelse i danskundervisning obligatorisk for kontanthjælpsmodtagere, men uden at straffe dem økonomisk, hvis de ikke når et specifikt mål eller niveau inden for en given tid.
Vi anerkender, at intentionerne bag forslaget er at styrke integrationen og få flere i arbejde, men vi mener ikke, at straf er vejen frem.
Vi ønsker i stedet en politik, der bygger på hjælp, støtte og værdighed.
Så selv om vi deler ønsket om bedre integration og aktiv deltagelse i samfundet, kan vi ikke støtte B 22.
Vi opfordrer til at finde en vej, der ikke skaber flere problemer, end den løser.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Ordføreren er jo inde på noget af det rigtige, nemlig at man skal have forbedret danskkundskaberne, og det er jo så det, det her forslag vil være med til.
Men vi vil ikke gøre det ved at klientgøre folk eller ved at bruge yderligere mange millioner kroner ude i de enkelte kommuner på at pålægge dem ansvaret for det her.
Der er dem, som er fleksible i deres holdninger til samfundet, og som egentlig kan se, at de er nødt til at kæmpe lidt og ændre lidt på deres holdninger for også at kunne passe ind, og så er der dem, der sætter sig tilbage og siger: Ved du hvad, jeg kan egentlig godt leve med bare at gå derhjemme og leve i et patriarkalsk samfund og have det her parallelsamfund.
Og her kommer problemet, for vi står jo i den situation, at man i den sidste gruppe, jeg nævner her, som opretholder et parallelsamfund, hvor man bl.a. undertrykker kvinder, ikke tillader, at de her kvinder kommer ud.
De kommer ikke ud og bliver tilbudt at lære sproget, for deres mand tillader det ikke.
Og hvor skal vi så gå hen, hvis ikke vi på en eller anden måde i det mindste kan give et økonomisk incitament til, at familierne kan gå ud og lære det?
Mads Olsen (SF), 2024-12-10:
Vi deler da fuldt ud bekymringen for de kvinder, der kan låses fast i de her patriarkalske samfund, og det er noget, vi i SF kæmper meget for ikke skal finde sted.
Vi tror bare ikke nødvendigvis på, at økonomiske sanktioner er vejen frem, fordi det også har en række afledte effekter.
Altså, hvad bliver, som jeg også sagde i talen, konsekvensen af, at man ikke kan tage sine børn med til fodbold, og at man er nødt til at skære ned på det?
For det at lære dansk er jo ikke en proces, hvor der sker med det samme; det er jo trods alt et rimelig vanskeligt sprog for mange at lære.
Så det tager jo tid, og det kan sagtens ende med, at man er nødt til at sige til sine børn, at de ikke kan gå til fodbold, mens det her står på, og det kommer jo ikke til at gavne integrationen, at man ikke mødes nede i den lokale fodboldklub.
Vi har jo bare nogle andre forslag til, hvordan man kan gøre det, uden nødvendigvis at straffe dem økonomisk.
Vi kan jo også spørge, om vi ikke skal gøre det obligatorisk at deltage i danskundervisningen for at få kontanthjælp, og det er jo en retning, vi i højere grad vil kigge ind i, end at sige, at vi, hvis du ikke når det her meget specifikke niveau inden for, ja, og det vil jo så være mindre end et år, så straffer dig økonomisk.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
For de får ikke tilmeldt deres børn til de her ting.
Det, de måske endelig får tilmeldt deres børn til, er et sted, hvor der er 90 pct. andre udlændinge i forsamlingen, og der bliver de jo ikke integreret.
Der bliver parallelsamfundet jo opretholdt i fodboldklubben, i stedet for at man netop får brudt med parallelsamfundet.
Mads Olsen (SF), 2024-12-10:
Jeg tror bare ikke, at løsningen er det her, netop fordi det har en række konsekvenser.
Lad os i stedet også sørge for, at man får investeret i det her kontanthjælpssystem, så de kan få en bedre sagsbehandling af sagsbehandlerne, og hvis vi gør det obligatorisk at deltage i undervisningen og de så ikke deltager, så må man jo også tage en snak om, hvorfor de ikke gør det, og så kan man jo komme den her patriarkalske undertrykkelse til livs.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Jeg må indrømme, at jeg er lidt overrasket over ordførerens ordvalg her.
Man taler om her, at man er meget bekymret for nogle grupper, der kommer i knibe, og at der kan være en masse udsatte, der får problemer med, at man stiller det her krav om, at de skal kunne tale dansk for at få den fulde kontanthjælp.
Altså, hvad er der gået galt?
Ens egen formand kommer med et forslag, og så taler man så dårligt om og er så uenig i det her forslag.
Kan ordføreren forklare det?
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Jeg ved ikke, om der er noget historik, der er glippet her, men på et tidspunkt stiftede Lars Løkke Rasmussen et nyt parti, der hedder Moderaterne, som jeg er medlem af, og i Moderaterne har vi den holdning, at når man foreslår noget nyt, så er udgangspunktet, at vi foreslår noget, der virker, og vi ser absolut ingen tegn på, at det her virker.
Hvis jeg stod med en overbevisning om, at sådan et initiativ ville få alle indvandrere til at lære dansk på et splitsekund og komme i arbejde, så ville jeg da været meget åben over for at gøre det.
Men nu viser forskning jo netop, at der ikke er noget, der tyder på, at det virker, så derfor ser vi ikke nogen grund til overhovedet at forfølge den her strategi.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Det er jo trods alt hr. Lars Løkke Rasmussen, der er formand for partiet, og han kommer med et forslag, som vi egentlig bare fremsætter her i Folketinget og har en forventning om at Moderaterne støtter.
Man støtter det så ikke, mest, troede jeg, af de årsager, de andre regeringspartier har nævnt, nemlig at man har gennemført noget andet.
Men her vil man ifølge ordføreren ikke støtte det, fordi det diskriminerer og det er helt forfærdeligt.
Kan ordføreren ikke selv høre, at det da er helt mærkeligt, at partiets formand kommer med et forslag og partiet taler imod eget forslag?
Altså, hvad sker der?
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Nu nævner ordføreren, at forskningen slet ikke viser, at det her virker.
Nu står jeg her med – og jeg undskylder, at jeg bliver nødt til at læse noget op på engelsk – »Evidence From an Immigrant Welfare Scheme in Denmark«, og det er altså tre professorer, der har undersøgt det her og er kommet frem til, at virkeligheden er således, at det at sænke ydelser er en motiverende faktor, også for migranter, når de kommer til en velfærdsstat.
Så tilsyneladende ligger der videnskabeligt grundlag, der påstår noget andet.
Så er det næste, ordføreren siger, at sanktioner og bureaukrati ikke hjælper, og så fremhæver ordføreren på samme tid arbejdspligt, der er en sanktion, og som er enormt bureaukratisk sammenlignet med det forslag, vi kommer med her.
Den ligger ovre i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Så jeg forstår ikke helt ordførerens skarpe kritik.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Nej, men der skal jeg nok hjælpe med at opklare det.
Når det kommer til arbejdspligten, prøver man jo netop at tage udgangspunkt i den holistiske indsats og sige, at der ikke er én ting, der skal stå alene, og det bedste, vi kan gøre, er at sørge for, at de her indvandrere kommer ud på arbejdsmarkedet og den vej rundt lærer sprog, for det er det, man ved virker.
Hvis hr. Steffen Larsen har dykket yderligere ned i detaljerne, tror jeg, han har set, at der står, at det kan have en positiv effekt på nogle grupper af indvandrere at tvinge dem til at lære sprog, men det marginaliserer i høj grad dem, der allerede er udsat.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Det, jeg forholder mig til, er, at der er lavet nogle kæmpestore aftaler på kontanthjælpsområdet, som jeg mener rammer de rigtige balancer, men som også går rigtig hårdt til værks, når det kommer til mennesker, der har været i vores land i en årrække og aldrig har været ude i fast arbejde i en længere periode, og at vi tager hårdt fat på beskæftigelseskravet – vi tager hårdt fat på, at selv hvis du er kommet hertil før 2008, må du være på mindstesatsen, hvis du aldrig har været ude at forsørge dig selv fast.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Når man siger, det vil være dyrt, ved man det faktisk ikke.
Men vi ved jo, præcis hvilket sprogniveau folk, der er kommet her til landet, har, for de har jo taget et kursus og bestået en eksamen, hvis de har opnået sprogkundskaberne til at kunne klare niveau 3 i danskprøven.
Det er det, der gør det her så nemt: Vi ved det; vi har listen; den ligger ovre i Udlændinge- og Integrationsministeriet, kan jeg afsløre, og den kan sendes direkte til Udbetaling Danmark, så man kan korrelere listen, hvis det skulle være.
Så den vej rundt ser jeg det som værende mærkværdigt, at ministeren står og siger, at det her skulle være synderlig dyrt og dermed dårligt, særlig når man sammenligner med arbejdspligten, som regeringen indfører.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Dem, der tjener 47 gange mere end gennemsnittet, betaler jo mere end 47 gange mere i indkomstskat.
Så det skal vi være glade for; det skal vi ikke skælde ud over.
Så hørte jeg ordførerens kollega tale om sosu'er og pædagoger som nedslidte, men det er jo faktisk nogle af dem, som har en arbejdsmarkedspension, og som har en mulighed for at trække sig tilbage før den pensionsalder, som vi egentlig taler om her som en del af velfærdsforliget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Men der har man jo også lavet regler her i Folketinget om, at deres pensionsalder og dermed mulighed for at få adgang til deres pensionsopsparing skal stige og stige.
Så er Konservative ikke enige i, at der er et paradoks her, i forhold til at nogle af dem, som har allermest brug for en pensionsordning, faktisk er dem, der er allermest afhængige af, at vi herinde bliver enige om at sikre dem det?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Så enkelt mener jeg ikke man kan opgøre det.
Der kan være folk, som tjener mange penge, og som bliver nedslidt før alle andre.
Så jeg køber ikke præmissen om, at de to ting nødvendigvis altid hænger sammen.
Det er jo en af grundene til, at vi i Det Konservative Folkeparti er så glade for seniorpensionsordningen, for den tager jo hensyn til, hvordan det enkelte menneske har det.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg tænker: Konservative var jo en del af det, altså sad som arkitekter på den her aftale.
Konservative var med i regering.
Og nu kommer man så og siger, at nu vil vi gerne kigge på indekseringen.
Hvorfor har Konservative ikke for længe siden sagt: Vi synes, der er noget med den der indeksering; vi var nogle af arkitekterne her bagved?
Nu kommer Konservative sådan lidt på sidelinjen og siger: Nå ja, for resten, nu er der nogle andre, der vil tale om det, så nu vil vi gerne tale om indekseringen.
Hvorfor er der den sammenhæng?
Hvorfor har Konservative ikke selv fundet på det?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Ordføreren ved jo godt, at det er noget værre sludder, han står og siger.
Det, vi gerne vil, er at komme ind til forhandlingsbordet.
Hvis der er nogen, der gerne vil ændre på pensionsalderen og opsige velfærdsforliget, så vil vi hellere ind og tage den snak i dag, end vi vil i morgen.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Det var lige præcis det svar, jeg gerne ville have.
Så må jeg tilbage til Frederik Vad og det spørgsmål, Frederik Vad stillede: Hvad er det så?
Skal den stige, eller skal den falde?
Det må Konservative så vide.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Jamen ligesom Venstres ordfører sagde i sin ordførertale, er vi jo ganske tilfredse med det velfærdsforlig, der ligger, og den aftale, der ligger, om, at pensionsalderen skal stige.
Vi kan konstatere, at det er der andre der ikke er.
Vi så gerne, at vi bevarede velfærdsaftalen, som den var.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Tak for det.
Jeg kan se i den her vedtagelsestekst, at vi skal have forhandlinger meget snart.
Ordføreren siger, at det er vigtigt, at folk melder ud, hvor de står, og hvad der skal ske.
Og vi vil jo ikke have forhandlinger lige nu, for vi har ikke nogen model at fremlægge.
Vi har ikke nogen model at gå ind til en forhandling med.
Men det har Enhedslisten.
Og alt efter hvor man kigger hen i Enhedslistens bagkatalog, kan man se, at det er en pensionsalder på omkring 67-68 år, som Enhedslisten ønsker sig.
Hvad koster Enhedslistens pensionspolitik?
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Vi er faktisk tidligere kommet med et fuldt finansieret udspil til pensionsalderen, også til tidlig pension, som er styrket i forhold til Arnepension og også i forhold til seniorløn.
Jeg vil meget gerne dele det med ordføreren.
Det spørgsmål, som ordføreren stiller mig, får mig lidt til at tænke på de penge, som man jo desværre har brugt – ikke mindst siden velfærdsforliget – på skattelettelser.
Når man sammenholder det, at økonomien er overholdbar med 40 mia. kr. – hvilket Socialdemokratiet jo også har været inde på – og de skattelettelser, man har givet siden Anders Fogh Rasmussens tid, som primært er gået til de rigeste, og som med pris- og lønregulering er op mod 50 mia. kr., er det langt, langt over den plan, jeg overhovedet har hørt nogen lægge for arbejdsmiljø og pensionsalder.
Det må man sige taler ind i den her forsamling og ret tydeligt viser, hvad man har valgt at prioritere.
Så det er helt rigtigt, at vi står over for en stor opgave nu i forhold til at finde ud af, hvordan vi vil finansiere det.
I Enhedslisten er vi klar til at tage ansvar for det.
Men i forhold til hvorfor vi står i problemet, ligger en stor del af ansvaret herinde.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Når vi ikke kan få et tal her fra talerstolen, vil jeg meget gerne efterfølgende have tallet på, hvad Enhedslistens pensionspolitik samlet set koster.
Er det 40 mia. kr.?
Er det 50 mia. kr.?
Vi kan se, at hvis vi skal gennemføre Pensionskommissionens mest vidtgående forslag om en halvering i den indeksering, der skal foregå, så koster det 29 mia. kr.
Derfor har vi brug for at få det tal.
For dem, der ønsker en forhandling nu, altså inden februar, har også en pligt til at fortælle, hvad deres politik koster.
Vi andre ved ikke, hvad vores politik koster, for vi har ikke været i værkstedet endnu og lavet en plan.
Men jer, der har, er nødt til at fortælle os, hvor mange penge der skal på bordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Ja, og det har vi på de forskellige delelementer.
Nu kommer ordføreren med helt ind i maskinrummet: Noget af det, vi også kigger ind i i forhold til prioriteringerne, er, at vi kommer til at stemme imod stigning af pensionsalderen.
Hvad er det allervigtigste for os i de forhandlinger, der går i gang nu?
Er det i forhold til tidlig pension at sikre muligheden for, at flere får adgang til den, og styrke den, og at den bliver fastfrosset, så den ikke følger pensionsalderen?
Eller er det den her del om retten til delvis tidligere pension?
Det er nogle af de prioriteringer, vi også ser ind i, og det er selvfølgelig også årsagen til, at jeg spørger de forskellige ordførere, hvor I står.
Noget af det, jeg synes er så bekymrende lige nu, er, at det eneste, vi ved, er, at folk herinde vil stemme for en stigende pensionsalder, men ikke, hvad der skal træde i stedet for.
Det kan vi ikke være bekendt over for de mennesker, det rammer.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Tak til ordføreren for en god og oplysende tale.
Mit spørgsmål er: Når Enhedslisten stemmer imod, at vi hæver pensionsalderen i forhold til indekseringen næste gang, så kommer der jo til at mangle nogle penge – hvad er det så, vi ikke skal?
Det må man jo have taget stilling til.
Hvad er det, vi ikke skal?
Er det velfærd, er det sikkerhed for Danmark, eller er det den grønne omstilling?
Hvad er det for nogle klumper, som Enhedslisten på forhånd kan sige om: Det her skal vi ikke?
Altså, jeg synes faktisk, at det, som Enhedslisten udtrykker, er meget ærligt, for Enhedslisten lader ikke gang, som om man i Enhedslisten er ansvarlig.
Jeg gætter på, at svaret er, at I bare vil sætte skatten op.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Jeg blev bare stillet over for et paradoks i ordførerens tale, som jeg rigtig gerne vil høre hvordan Konservative stiller sig over for.
Det er det her paradoks med, at direktørerne i C25-virksomhederne på den ene side har tjent 47 gange mere, altså i gennemsnit, end gennemsnitsdanskeren, og det er faktisk, til trods for at direktørerne tæller med i beregningen af gennemsnitsdanskerens løn, så derfor er de jo med til at hive det op – 47 gange mere.
Ofte har de langt mere opsparing, pensionsordninger og alle de her forskellige dele.
På den anden side har vi nogle af dem, som ofte er allerlavest i forhold til den løn, de har fået igennem deres arbejdsliv.
Det er nogle, der også står presset i forhold til den pensionsopsparing, de har, og som faktisk ikke bare har muligheden for at kunne sige, at nu kan jeg ikke mere, nu trækker jeg mig tilbage, som direktørerne i de her C25-virksomheder ellers har.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvor Konservative står i forhold til det paradoks, at nogle af dem, som har haft det mindst hårde arbejdsliv, har de bedst mulige betingelser for at trække sig tilbage, og omvendt.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Jeg vil bare anbefale hr. Frederik Vad at gå tilbage og så se debatten – det var intet af det, vi kom med.
Det, vi ønsker, og grunden til, vi er med i den aftaletekst, der er her, er, at vi gerne vil til forhandlingsbordet, se nogle modeller, vi kan forholde os til, og finde ud af, hvad det er for en økonomisk ramme, som vi taler om.
Vi har på intet tidspunkt fået nogen konkrete svar på, hvad det er for en model, Socialdemokratiet ser i fremtiden, og vi aner ikke, hvad det koster, og vi ved heller ikke, hvad det er for en finansiering, man vil finde.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-10:
Det er bestemt heller ikke et ønske fra Alternativet, at folk skal ned i tid, men vi ønsker at give bedre mulighed for og større fleksibilitet til, at man også kan få statsstøtte til at sætte tempoet op og ned – økonomisk frihed kunne man kalde det.
Jeg vil gerne spørge ind til det her med økonomisk ansvarlighed.
Ordføreren er grundlæggende inde på, at arbejdsudbuddet er en form for finansieringsfaktor.
Det kan det jo være, men har Moderaterne slet ikke anden skattepolitik eller finanspolitik, som kunne bruges til at finansiere f.eks. det, at man justerer folkepensionsalderen?
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Nu handler det nuværende forslag jo konkret om pensionsalderen.
Vi har masser af gode forslag på andre områder inden for politikken, og jeg ved ikke, om det er relevant at åbne for den diskussion lige nu.
Jeg anerkender fuldt ud, at Alternativet kommer med nogle gode input til, hvordan man kan indrette samfundet anderledes med større fleksibilitet, og vi er aldrig uvillige til at diskutere de gode idéer, men umiddelbart har vi også stort fokus på arbejdsudbud.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Tusind tak, og tak for talen.
Her i dag har vi hørt, at Socialdemokratiet rigtig gerne vil ændre på forudsætningerne for pensionsalderen.
Venstre synes egentlig, at velfærdsaftalen er superfin, men vil gerne lave en arbejdslivskommission.
Jeg opfatter det sådan, at Moderaterne egentlig også er vældig tilfredse med aftalen, som den er, men synes, at det er fint, at vi tager en debat.
Og hele oppositionen vil rigtig gerne indkalde til en forhandling om en pensionsreform.
Er sandheden, at partierne i regeringen er så uenige om det her, at det i virkeligheden er det, der stiller sig i vejen for, at vi kan få den forhandling?
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Det kan jeg sige nej til.
Det er det bestemt ikke.
Jeg opfatter det sådan, at der internt i regeringen er stor enighed om, at vi ikke har brug for forhandlinger, inden vi skal stemme om det her forslag næste gang.
Det er der kæmpestor enighed om.
Den uenighed, som ordføreren måske hører, hører jeg ikke på samme måde.
For jeg hører faktisk Moderaterne og Venstre sige, at vi er klar til at tage debatten, og det samme siger Socialdemokratiet.
Vi er tre forskellige partier, og den her debat kommer til at tage tid, så det er jo ikke noget, vi får afklaret på en uge.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Men den debat kunne vi jo sådan set også tage i et forhandlingsrum.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Vi er i gang med at tage debatten, og det er lige nu, at alle de gode idéer ligesom kommer på bordet, og så fortsætter debatten.
Vi tager jo netop en del af debatten i dag, og det sætter jeg pris på, men det haster ikke mere end som så.