Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-01:
Tak for det, og tak til ordførerne for den positive modtagelse af forslaget.
Som bekendt blev lovforslaget jo allerede i sidste folketingssamling fremsat for Folketinget som lovforslag nr. L 240.
Vi havde en rigtig god debat her i salen om lovforslaget tilbage i maj måned, og derefter blev det sendt i offentlig høring.
Nu er det så blevet fremsat igen med én større ændring og derudover kun med mindre justeringer.
Helt overordnet er lovforslagets formål fortsat at modernisere og styrke det strafferetlige værn mod freds- og æreskrænkelser samt styrke beskyttelsen og hjælpen til ofre for freds- og æreskrænkelser.
Vi kan vel alle sammen forestille os, hvordan det må være at komme på forsiden af et blad eller en avis med private oplysninger, som man ikke ønsker at dele med andre.
Alle skal kunne leve trygt og forvente respekt for deres privatliv.
Men med de seneste årtiers digitalisering kan oplysninger meget hurtigt spredes via internettet, og hele befolkningen kan potentielt på meget kort tid gøre sig bekendt med dem.
Det er samtidig vanskeligt og i visse tilfælde helt umuligt at få oplysninger slettet igen, når de først er spredt på internettet.
Derfor er der større risiko for store skadevirkninger og mere vedvarende krænkelser, end der f.eks. er ved krænkelser gennem trykte aviser eller lignende.
Som nævnt er der foretaget en enkelt større ændring af lovforslaget i forhold til sidste samling.
Det indeholder nu også en udvidet beskyttelse mod at videregive nøgenbilleder, som er taget i det offentlige rum.
Det er noget, som jeg flere gange har sagt jeg vil se nærmere på, er jeg er glad for, at vi med lovforslaget sikrer en bedre balance og beskyttelse mod videregivelse af nøgenbilleder.
Ændringen her indebærer bl.a., at det fremover i almindelighed vil være strafbart at videregive et billede af en person, som bader nøgen eller solbader topløs på en strand.
Det er min klare opfattelse, at enhver skal have mulighed for at optræde nøgen på en strand, uden at have andre end de tilstedeværende til at se vedkommende – og ikke mindst uden at man skal gå og frygte, at andre vil dele billeder af det.
Formålet med forslaget er derfor at ramme dem, som ønsker at udstille andre og krænke andres privatliv.
Jeg kan ikke se, at der skulle være en interesse i at beskytte sådan en adfærd.
En anden central del af lovforslaget er en skærpelse af bødestraffen for krænkelser af borgernes privatliv.
Straffen står i dag ikke mål med skadens omfang, når man har fået spredt oplysninger om private forhold eller private billeder for hele befolkningen.
Og det må ikke være sådan, at medierne i sidste ende kan tjene penge på at krænke borgernes ret til privatliv.
Det skal simpelt hen ikke kunne betale sig at begå freds- og æreskrænkelser.
Gennemsnitsstraffen for bøder for freds- og æreskrænkelser er på højst 5.000 kr.
Der er på ingen måde tale om et niveau, der afspejler krænkelsen ved lovovertrædelsen eller den gevinst, som de ulovlige oplysninger kan give for mediet.
Det gælder også, selv om journalister og især redaktører i visse tilfælde får bøder, der er lidt højere.
Der foreslås derfor en tredobling af bødestraffen for overtrædelse af straffelovens bestemmelser om freds- og æreskrænkelser.
Det gælder generelt, uanset hvem der har begået overtrædelsen.
Det vil sige, at det ikke alene gælder for journalister, men f.eks. også for privatpersoner, der krænker nogle ved f.eks. at videregive oplysninger på sociale medier.
I forhold til chefredaktører, der har et særligt ansvar for at sikre, at medierne ikke krænker privatlivets fred, foreslås bødestraffen femdoblet.
Bødestraffen for overtrædelse af navneforbud femdobles også, uanset hvem der har begået lovovertrædelsen.
Med lovforslaget sikres også en bedre beskyttelse af de ofre, der har været udsat for en krænkelse.
Det kan f.eks. nævnes, at der foreslås en tredobling af niveauet for tortgodtgørelse for freds- og æreskrænkelser.
Det vil betyde, at ofrene får en økonomisk kompensation, der bedre afspejler den krænkelse, som de har været udsat for.
Samtidig ønsker regeringen, at det skal være lettere og enklere for ofrene at få fjernet de krænkende oplysninger fra internettet.
Derfor foreslås det, at dommere får mulighed for at pålægge den person, som har krænket en anden, at slette det krænkende materiale fra internettet.
Hvis andre har rådighed over materiale på internettet, vil man kunne pålægge dem at slette det.
Et andet initiativ, der skal sikre bedre beskyttelse af ofrene, er, at anklagemyndigheden efter anmodning fra offeret skal have adgang til at føre sager om grovere æreskrænkelser.
I dag skal man som udgangspunkt selv føre sagen og eventuelt betale omkostningerne.
Det gælder bl.a. en kriminalisering af uberettiget overvågning af en persons færden ved hjælp af gps eller lignende apparat.
Det er også et forslag, der spiller ind i kampen mod psykisk vold.
Krisecentrene ser eksempler på, at der bruges gps'er, som f.eks. kan være sat ind i børnenes bamser til at spore personer, der gemmer sig på et krisecenter.
Det er det, der er væsentligt for mig, nemlig at vi kan tage de her tiltag uden at indskrænke ytringsfriheden.
Tak for ordet.