runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2023-09-07:
Enhedslisten vil altid gerne gå ind i et lokale, hvor vi forhandler forbedringer af både det specialiserede socialområde og alle andre områder, der handler om at give mennesker lige vilkår for et godt liv.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt fik svar på mit spørgsmål, eller også kunne jeg i hvert fald ikke helt høre det.
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Det er sådan, at vi lavede kommuneaftalen, hvor det, jeg nævnte her, er et meget vigtigt element og noget helt nyt i forhold til tidligere aftaler, altså at vi derudover nu tilfører 650 mio. kr. mere til kommunerne, som man jo kan vælge at bruge på bl.a. det specialiserede socialområde.
Så er det også sådan, at der er ½ mia. kr. i forhandlingsreserve, og vi har fra regeringens side sagt, at dem vil vi gerne bruge inden for velfærd og inden for det grønne, og vi vil gerne høre partiernes bud på det.
Så må vi jo høre, hvad man bringer ind til bordet af ønsker, og så må vi se, hvad vi kan aftale med hinanden.
Samira Nawa (RV), 2023-09-07:
Tak, og tak for talen til ministeren.
Jeg er glad for, at ministeren kom ind på det grønne område og også fik afklaret og i hvert fald sagt rent ud, at der er en stor del af de midler, der er afsat til det grønne i 2024, der kommer fra den grønne fond.
Det kan ikke komme bag på ministeren, at jeg reagerer på, at man gerne vil have det til at fremstå, som om det er 1 mia. kr., der er sat af, når nu mere end halvdelen kommer fra den grønne fond, for det er jo netop penge, vi tidligere har aftalt skal gå til det grønne.
Men det, jeg egentlig lige tog ordet for at spørge ind til, er, om ikke ministeren vil løfte sløret for, om man i forbindelse med udarbejdelsen af forslaget til finanslov har haft tanker om, om ikke det grønne skulle fylde noget mere, f.eks. i form af dieselafgifter og flyafgifter, så vi fremmer det grønne forbrug, når nu det er den sidste finanslov forud for vores 2025-mål.
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Ordføreren hørte mig sige, at det kommer vi i mål med.
Det er ikke til diskussion.
Så kan man have en diskussion om, hvordan vi præcis kommer derhen, og det er jo også den, der pågår i de forhandlinger, der er i gang netop nu hos klimaministeren.
Det er selvfølgelig et eller andet sted også en tillidserklæring, at man tænker, at en finanslov kan løse alle rigets problemer på en gang, men det er måske at give den lidt for meget gas, for vi har heldigvis også en række andre vigtige forhandlingsforløb, og det var også det, der var min pointe før.
Jeg synes, at klima og det grønne fylder meget i den her finanslov, men det står heldigvis ikke alene, for det skal ses i sammenhæng med alt det, vi i øvrigt gør.
Det er det, der samlet set giver en meget stærk grøn profil og indsats fra den her regerings side og forhåbentlig et bredt samarbejde i Folketinget.
Samira Nawa (RV), 2023-09-07:
Det brede samarbejde er vi meget gerne en del af.
Jeg hørte også ministeren invitere til, at man gerne måtte bringe sine egne forslag til finansiering med til bordet, og det kommer vi også til at gøre i Radikale Venstre.
Jeg er spændt på, om de så også bliver taget vel imod.
Men bare lige her til sidst vil jeg spørge: Fjernvarmepuljen står tom, og det er jo igen en grøn dagsorden, men det er samtidig også en sikkerhedspolitisk dagsorden.
Har det været en overvejelse hos regeringen i forbindelse med fremsættelsen af forslaget til finanslov at fylde fjernvarmepuljen op?
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Det er sådan, at der er mange vigtige opgaver, både når det gælder klima og miljø.
Så er der helt rigtigt også i forhold til fjernvarme nogle store udfordringer, og derfor er det jo også vigtigt at sige, at vi inden længe kommer til at skulle forhandle om udmøntning af dele af den grønne fond, hvor det jo er meget store milliardbeløb, vi i fællesskab skal finde ud af hvad vi vil investere i for at lave en så stærk klimaindsats som muligt.
Så der bliver rig lejlighed til også at diskutere det dér.
Vi har jo sagt, at den forhandlingsreserve, der er, tænker vi kan gå til velfærd og det grønne.
Pernille Vermund (NB), 2023-09-07:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Ministeren siger, at vi ikke skal puste til inflationen, og selvfølgelig skal vi ikke det.
Men erkender ministeren ikke, at inflationen har været højere i vinter, end den er i dag; at vi i foråret har haft en sænket elafgift, som jo ikke har pustet til inflationen; og at en tilsvarende sænket elafgift måske den her vinter formentlig godt kan rummes både økonomisk og også i forhold til den frygt, man måtte have, når vi taler inflation?
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Jeg tror, at vi alle sammen i den her sal ved, hvor meget det specialiserede socialområde har af betydning for rigtig mange mennesker i vores land.
Det gælder også for mig.
Noget af det, jeg var glad for at vi kunne blive enige med kommunerne om i den kommuneaftale, vi lavede før sommerferien, er, at der blev sat penge af til, at man ude i kommunerne kunne lave nogle botilbud hurtigere, end man ellers ville kunne.
For jeg tror faktisk, at det er en af de måder, hvorpå vi kan sikre både en bedre kvalitet og måske også nogle tilbud, som økonomisk hænger bedre sammen end nogle af de private tilbud, vi ser i dag.
Så det håber jeg da at vi vil have også Enhedslistens opbakning til.
Jeg tror, at det er en af de vigtige ting, vi kan gøre, og det er noget af det, jeg var glad for i den aftale, vi lavede.
Pernille Vermund (NB), 2023-09-07:
Så lad mig spørge på en anden måde: Er regeringen åben for at se på elafgiften igen?
Det er jo sådan, at da man i sin tid talte om og også besluttede at sænke elafgiften midlertidigt, var det jo også med den begrundelse, at energipriserne generelt var steget.
Der er stadig krig i Ukraine, og der er formentlig udsigt til en vinter, som kan blive ret kold for ret mange, hvis vi fastholder så høj en elafgift, som vi har, og som bekendt er en af de højeste.
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Regeringen følger løbende situationen, også i forhold til inflationen.
Jeg noterer mig så, at vi er gået fra en inflation, der var på ca. 10 pct. – den højeste i 40 år – til at vi heldigvis er et helt andet sted i dag.
Det, som der bliver spurgt til, er ikke en del af regeringens finanslovsforslag.
Det ændrer ikke på, at vi løbende følger, hvad der måtte være af behov, hvis det skulle vise sig, at inflationen lige pludselig kommer tilbage på et niveau, som vi har set tidligere.
Det tror jeg ikke den gør.
Vi gør alt, hvad vi kan, for at det ikke sker, men vi har det her som vores udgangspunkt; det her er regeringens finanslovsforslag.
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Tak til ministeren for en fin tale før.
Flere ordførere har været inde på handicapområdet, som kommunerne i dag har ansvaret for, og den meget frygtelige retssikkerhed og mangel på ligestilling, som mennesker med handicap oplever lige nu.
Jeg kan høre på ministeren og på regeringen generelt, at man ikke kommer til i den her finanslov at give flere penge til kommunerne end dem, man allerede har foreslået i finanslovsudspillet, og så vil jeg gerne spørge regeringen: Har man gjort sig nogle overvejelser, bare den mindste tanke, at give et større økonomisk råderum til kommunerne, altså at lade dem få mere kommunalt selvstyre, eksempelvis ved at give dem lov til at styre deres egen kommunalskat, i højere grad end det, der i dag er tilfældet i budgetloven?
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Tak for de pæne ord om min tale, og jeg kan sige tak, og i lige måde.
Jeg synes også, det var en rigtig fin tale, der blev holdt fra ordførerens side.
Den aftale, vi lavede med kommunerne før sommerferien, indeholder også, hvordan man tackler, at nogle kommuner kan sætte skatten i vejret og andre kan sætte den ned inden for de helt almindelige gældende regler.
Når det så er sagt, har vi ud over det løft, der blev lavet af kommunernes økonomi før sommerferien, nu lagt frem, at vi ønsker at tilføre de her yderligere 650 mio. kr.
Så spørger spørgeren: Betyder det så, at der ikke kommer en krone mere til velfærd ude i kommunerne?
Det var ikke det, jeg sagde.
Velfærdstiltag vil i meget høj grad ske ude i kommunerne og i regionerne, så hvis der er opbakning til det, kan vi tilføre yderligere midler til kommuner og regioner.
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Jeg tror ikke, forhandlingsreserven kommer til at række så langt, men lad nu det ligge.
Jeg tror, at det var lidt et udensomssvar.
Jeg vil nemlig gerne spørge til tanker omkring budgetloven.
Gør man sig tanker i Socialdemokratiet, ikke nødvendigvis som regering, men i Socialdemokratiet, om at give kommunerne et større kommunalt selvstyre og give dem lov til at regulere deres egen skatteprocent mere, end det i dag kan lade sig gøre i budgetloven?
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Altså, vi har ikke nogen planer om at ændre på budgetloven i forhold til den finanslov, vi står med her.
Jeg anerkender bestemt, at inflationen er gået ned, og det har den bl.a. gjort, fordi vi har ført en meget, meget ansvarlig, og nogle vil endda sige kedelig finanspolitik i det her land, hvor vi ikke lod os friste til bare at bruge løs af pengene, men sagde: Vi er nødt til at holde igen, for ellers puster vi til inflationen.
Takket være det er det faktisk lykkedes at få banket inflationen ned.
Det er godt.
Nu har vi lidt mere manøvrerum, men vi skal stadig væk være opmærksomme på inflationen, og det er derfor, den her finanslov har en såkaldt finanseffekt, der er neutral.
Det vil sige, at vi kan gøre alle de gode ting, der er i den, uden at vi puster til inflationen, og det synes jeg er rigtig godt.
Et af de tiltag, vi tog undervejs også for at afbøde effekterne af den høje inflation, der var, var jo på energiafgifter, og der var også andre tiltag.
Det gjorde vi jo fuldt ansvarligt, for de penge, vi sendte ud der, trak vi ind på anden vis, sådan at det ikke pustede til inflationen.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Ja, vi er tilhængere af, at store bededag bliver genindført.
Vi var imod at afskaffe den, og det betyder selvfølgelig også, at vi er tilhængere af, at den bliver indført igen.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er pressede budgetter både i kommunerne og også inden for sundhedsområdet.
Den nuværende regering har allerede afsat betydelige midler til sundhedsområdet, og der er også ekstra midler i finanslovsforslaget.
Men det understreger bare vigtigheden af, at vi får taget alvorligt fat på vores velfærdssamfund, får taget alvorligt fat på sundhedsområdet og ældreområdet og får lavet nogle gennemgribende reformer, så vi kommer op på omgangshøjde igen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet en rapport, hvor de dokumenterer, at der siden 2015 har været et efterslæb på 23 mia. kr. i vores velfærd, hvis den skulle have fulgt med resten af udviklingen.
Kan hr. Henrik Frandsen forstå, at når der mangler 23 mia. kr. og halvdelen af landets kommuner skal spare, er det den frustration, der er det centrale?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Ja, det kan jeg rigtig godt.
Og tak for et rigtig godt spørgsmål.
Jeg vil sige, at vi jo sådan set er i fuld gang.
Vi har på det grønne område – og det vil fru Lisbeth Bech-Nielsen også vide – lavet aftaler om udbud af grøn vind ude på havet.
Det er jo en stor aftale, der er lavet, om lagring af CO 2 i undergrunden.
Men også på hele velfærdsområdet er der nedsat en Sundhedsstrukturkommission, som har fået et meget præcist kommissorium, og som ret hurtigt, sådan inden for et år, skal aflevere, så vi kan komme videre ad den vej.
For jeg er helt enig i, at vi har en kæmpe opgave med at sikre ordentlige arbejdsforhold, og for at få det skal vi også have reformeret den offentlige sektor.
Vi har også hele ældreområdet og hele frisættelsesdagsordenen, og jeg kan godt røbe, at der bliver arbejdet på sagen.
Men vi er kun et lillebitte år, knap nok, inde i regeringsperioden, så vi når det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Tak for talen.
Moderaterne er jo opstået, har vi fået at vide, for at være med til at løse nogle af de store problemer i vores samfund.
Vi får at vide, at regeringen er dannet på den baggrund.
Jeg tror, at vi fra oppositionens side godt nogle gange kan stille os det spørgsmål, hvilke store problemer det er, der bliver løst eller håndteret lige nu.
Hr. Henrik Frandsen siger, at penge ikke løser alt, men at de selvfølgelig skal til for at investere i vores sundhed og resten af vores velfærdssamfund.
Men det her finanslovsforslag løser jo netop ikke det.
Det løser ikke det, at vi har kernemedarbejdere, som flygter fra vores offentlige velfærdsinstitutioner, fra vores sygehuse, fra vores daginstitutioner.
De råber på bedre arbejdsforhold, og de råber på bedre løn.
Det er det, der skal til, og det er jo derfor, landets kommuner og borgmestre lige nu siger: Vi får at vide, at der er masser af penge, men de bliver ikke brugt ude hos os, for at vi kan fastholde vores medarbejdere.
Kan hr. Henrik Frandsen forstå den frustration?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg synes, finanslovsforslaget indeholder rigtig mange positive tiltag for vores landdistrikter.
Det indeholder også en ramme for et samlet landdistriktsudspil, som der skal arbejdes med de kommende måneder.
Jeg har haft fornøjelsen af at forhandle planlov i 7-8 år, og der ligger virkelig mange benspænd.
Det er ikke noget, der koster økonomi; det koster politisk velvilje, i forhold til at vi giver nogle flere udviklingsmuligheder.
Og det er også et af de elementer, som et landdistriktsudspil i min optik skal adressere.
Susie Jessen (DD), 2023-09-07:
Vi har også en ambition om det her.
De 72 kr. i skattelettelser om måneden i Jyllands-Postens beregninger er på baggrund af, at man kører 130 km om dagen til og fra arbejde.
Og der mener vi bare, at man skal meget, meget højere op, for at man overhovedet kan mærke noget ved det her.
Det er bare et af de problemer, der er ved de her små puljer, som også især Venstre sådan drysser ud over det hele.
Det er jo ikke noget, der hjælper i det samlede billede.
Og når man så med den anden hånd tager f.eks. bredbåndspuljen væk og puljen til landsbyfornyelse og gør det her med gymnasierne, så trækker tingene bare i den forkerte retning.
Kan vi ikke blive enige om, at det ikke nytter noget at give, hvis man samtidig også bare tager helt vildt meget?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Uden at være ekspert i Jyllands-Postens beregninger så lad mig bare slå fast, at det her kan man jo gøre på mange forskellige måder.
Og i det udspil, som regeringen har præsenteret med finanslovsforslaget, er der ikke en grydeklar model.
Så det handler selvfølgelig om, hvor mange der er omfattet af det, hvilket kilometerkrav man skal bruge, og der er en masse hjul, man kan skrue på.
Men jeg ser da frem til, at Danmarksdemokraterne melder sig konstruktivt ind.
Susie Jessen (DD), 2023-09-07:
Jeg har et spørgsmål om det her forhøjede befordringsfradrag på 100 mio. kr., som man vil give til, jeg tror, det er 25 yderkommuner.
Jyllands-Posten lavede forleden en beregning af det her, og det ville blive omkring 72 kr. om måneden i skattelettelse til de her personer, der bor i yderkommunerne.
Jeg tror, det sådan er nogenlunde det, man kan få en caffe latte og et rundstykke for nede på Cirkle K, mens man holder i kø på motorvejen for at komme på arbejde.
Vi har selv stillet et forslag om at sætte 1 mia. kr. af til de her yderkommuner og øge det her befordringsfradrag, simpelt hen fordi vi mener, at det skal kunne mærkes på pengepungen.
Det er jo det, der er hele formålet med det her, at man ligesom skal skabe liv og vækst i de her landdistriktskommuner, og at man derfor skal gøre det attraktivt at pendle langt.
Så jeg vil bare lige spørge ordføreren: Tror ordføreren, at det her vil komme til at skabe særlig meget, når det er 72 kr. om måneden svarende til en caffe latte og et rundstykke?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg synes, det er helt legitimt at diskutere, om den økonomiske ramme er stor nok; det er altid helt fair.
Som sagt tog regeringen bestik af situationen her for 14 dage siden og tilføjede kommuner og regioner 1 mia. kr. ekstra.
Det er 650 mio. kr. til kommunerne og 350 mio. kr. til regionerne ud over det, der er aftalt i økonomiaftalerne med et løft af den kommunale serviceramme på 2,4 mia. kr. tidligere på året.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Først vil jeg sige tak for talen til Moderaternes ordfører.
Jeg synes faktisk, den var god, forstået på den måde, at man både var lidt oppe i helikopteren, og at der også blev taget nogle nålestik ned i noget konkret.
Så ros for det; det var faktisk godt at høre.
Ordføreren nævner, at klima er en af de ting, der er vigtige for partiet, og jeg vil gerne komme ind på det.
For lige før sommerferien vedtog flertallet med regeringen, at der skulle være en kilometerafgift på lastbiler.
Det var et meget udskældt indgreb, fordi der jo ikke rigtig var noget, branchen kunne gøre for at undgå afgiften.
Altså, skulle man have ellastbiler, er der kun to ladestandere i landet osv., så man har ikke rigtig noget greb til at kunne gøre noget ved det.
Nu afsætter regeringen så 100 mio. kr. til at finde en løsning på, hvad en transportbranche så kan gøre, og mit spørgsmål er bare, om ordføreren ikke er enig i, at det jo er totalt omvendt af, hvordan man burde gribe det an.
Burde man ikke sætte de 100 mio. kr. af først, finde noget teknologi, som man kan bruge derude, og så sige til branchen: Nu skal I så implementere de gode tiltag, der er lavet?
Altså, er det ikke totalt omvendt, at man først giver dem en straf i form af en høj afgift, de ikke kan indrette sig på, og at man så efterfølgende siger, at nu skal vi nok hjælpe med at finde nogle teknologier, man kan bruge til at implementere det?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Nej, jeg synes jo, det er rigtig positivt, at vi adresserer, at der er et behov for at investere i ladeinfrastruktur og i hjælp til omstilling.
Så det synes jeg er rigtig positivt i det her finanslovsforslag, som vi diskuterer i dag.
Men jeg vil godt minde om, at lastbilafgiften – eller kilometerafgiften – jo løbende skulle evalueres, og man skulle forholde sig til, hvor langt man er med teknologi osv. i forhold til branchen, så man har også, dengang man indførte den, tænkt på, at det ikke bare lige var at knipse med fingrene, og at så var det gennemført.
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Nu har ordførerens formand jo tidligere excelleret i formuleringer om færre, flere, mindre og mere.
Men ordføreren mangler ligesom at forklare, hvordan det skaffer flere hænder i velfærden, at man fyrer folk.
Hvorfor aflyser man ikke nogle af de skattelettelser, man har tænkt sig at give, og bruger de midler til at kunne give til et konkret lønløft til det personale, vi mangler, så vi reelt kan få flere, frem for at man går ud og fyrer personale for at kunne give et lønløft, angiveligt for at kunne tiltrække flere?
Altså, hvordan bliver fyret personale til flere ansatte, som vi har behov for?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Det er fuldstændig korrekt, at vi adresserer, at der er behov for flere midler til lønløft i velfærden.
Og vi er også meget optaget af, at man kan finde de medarbejdere.
Findes de derude?
Findes de ikke derude?
Vi ved jo i dag, og det sagde jeg også i min tale, at den nye valuta i dansk politik er medarbejdere.
Så jeg tænker, at det er en stor opgave, man har fået ude i regionerne.
Vi bakker gerne op, men det er også vigtigt, at vi kan skaffe medarbejdere.
Vi har også i Moderaterne her hen over sommeren italesat, at vi gerne så, at man måske fik øgede muligheder for at hente medarbejdere i udlandet på velfærdsområderne, altså sygeplejersker, der er uddannet i et tredjeland osv.
Så jeg tænker, der er mange greb i det her.
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Nu nævnte ordføreren selv, at der i årene fremover var behov for at styrke velfærden, og noget af det, vi i hvert fald ved, er, at vi i årene fremover får brug for flere velfærdsprofessionelle.
Og hvis det skal lykkes, er det også nødvendigt at give en større anerkendelse til især de kvindedominerede velfærdsfag og sikre et konkret lønløft til det personale, vi kommer til at mangle i velfærden, i ældreplejen og i sundhedsvæsenet.
Regeringen har jo også afsat 3 mia. kr. til et konkret lønløft, men frem for at finansiere det med penge, man kommer og giver, siger man, at det er nogle penge, som kommuner og regioner selv skal finde gennem besparelser.
Det betyder, at det lønløft, der så skal gives, skal findes ved at fyre kollegaer.
Konkret er det 1.100 i kommunerne og 400 i regionerne.
Kan ordføreren ikke forklare, hvordan det skaffer flere hænder i velfærden, at man skal ud og fyre flere ansatte for at kunne give et lønløft?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Nu synes jeg, at hr. Ole Birk Olesen lægger ord i munden på mig, for jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at Moderaterne kræver noget i forhandlingerne.
Det har jeg ikke sagt.
Jeg har sagt, det er en del af det regeringsgrundlag, der er lavet, som er en vægtning mellem forskellige skattesatser osv. forskellige steder i indkomstgrupperne.
I Moderaterne er vi meget stolte af det regeringsgrundlag, der er lavet, og vi har tænkt os at holde os til det regeringsgrundlag, der er lavet, så vi bakker fuldt op om regeringsgrundlaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Så det er ikke Venstre, der har krævet en toptopskat, det er ikke Socialdemokratiet, der har skrevet en toptopskat, det er Moderaterne i regeringsforhandlingerne, der har krævet, at vi skal have en toptopskat, før vi kan sænke topskatten.
Under indtryk af al den kritik, der er af toptopskatten, og under indtryk af, at den savner substantielt grundlag at indføres på, kunne Moderaterne så være åbne over for at gå til Venstre og Socialdemokratiet i regeringssamarbejdet og sige: Vi vil ikke insistere på en toptopskat alligevel; vi kan godt lade være med at indføre en toptopskat?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at Moderaterne er en del af en regering, som har forholdt sig til skat, og som vil give nogle massive skattelettelser i kraft af det regeringsgrundlag, der er lagt.
Det vil man både gøre i bunden, og det vil man, når man hæver topskattegrænsen, så rigtig mange af dem, der betaler topskat i dag, kommer til enten at betale en lavere eller slet ingen topskat.
Så er det korrekt, at en del af det regeringsgrundlag også er en toptopskat, og jeg kan også bekræfte, at første gang jeg hørte ordet, var det også i sammenhæng med Moderaterne.
Men det indgår jo i en større sammenhæng her i forbindelse med lettelser hele vejen op igennem skattesystemet.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Tak for det.
Hr. Henrik Frandsen taler selv om skattereformer og ambitioner på det område, og derfor vil jeg også gerne spørge ind til det.
Vi har mange gange fra forskellige Venstreordførere hørt, at det ikke er Venstre, der har fundet på, at man bliver nødt til at opkræve en toptopskat som betingelse for, at man sænker topskatten, og nu har vi også i dag kunnet læse i avisen, at det heller ikke er Socialdemokratiet, der har krævet indførelse af en toptopskat som betingelse for at sænke topskatten.
Socialdemokratiets skatteordfører, hr. Anders Kronborg, siger: Der er heller ingen tvivl om, at jeg ville tage æren fra andre, hvis jeg sagde, at toptopskatten var groet i vores have.
Den er altså ikke groet i Socialdemokratiets have, det er ikke Socialdemokratiet, der har stillet som betingelse, at der skal indføres en toptopskat for at sænke topskatten.
Så det er Moderaterne, må vi kunne forstå.
Kan hr. Henrik Frandsen bekræfte, at det er Moderaterne, der vil have en toptopskat?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jo, men det er man jo sådan set også i gang med, vil jeg sige.
Der er jo nedsat et udvalg under Michael Svarer, som kommer med en rapport her i efteråret, hvor det lige præcis bliver undersøgt.
Man kommer med nogle anbefalinger til, hvordan man skal indføre en CO 2 -afgift på landbrugsproduktionen, og man forholder sig til, om den også skal indføres på varerne efterfølgende.
Og der vil jeg gerne sige, at det er mig magtpåliggende og det er også Moderaterne meget magtpåliggende, at vi afventer de anbefalinger, der kommer derfra.
Jeg tænker, vi læner os meget op ad, hvad Michael Svarer-udvalget kommer med.