runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes egentlig også, at jeg prøvede at forholde mig til det.
Jeg ser ikke det samme problem i det.
Jeg kan godt forstå, at man i en virksomhed har en konkurrenceklausul, i forhold til at der er direkte konkurrenter.
Men hvis man nu arbejder som topembedsmand i Erhvervsstyrelsen, er man så i konkurrence med erhvervslivet?
Det er man vel åbenlyst ikke, eller det håber jeg da ikke; så skulle man jo gerne være der for at støtte erhvervslivet.
Og får man så nogle kompetencer og noget indsigt i noget lovgivning eller noget regulering, så man måske kan komme ud og arbejde for en større dansk virksomhed, hvilket gør, at den virksomhed måske kan klare sig bedre, er det så ikke positivt?
Altså, det er jo ikke en modsætning, så man er i konkurrence med erhvervslivet, hvis man sidder i en myndighed.
Det håber jeg da vitterlig ikke.
Er man nu chef for ældreplejen i en kommune og så kan blive ansat i en privat virksomhed, der arbejder med ældreplejen, er man så i en konkurrencelignende situation?
Det synes jeg jo ikke nødvendigvis man er.
Altså, jeg synes jo egentlig, at det kunne være en positiv ting, at man faktisk kunne bringe de kompetencer med ud og gøre noget erhvervsliv stærkere og måske gøre, at de bedre kunne klare sig eller også bare kunne få en bedre dialog med en kommune eller en styrelse fremadrettet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Der er da rigtig mange områder, hvor Danmark er det mest fantastiske land i verden, men det har da aldrig været et argument for ikke at gøre det bedre.
Men det er fint nok.
Jeg synes, det er et meget bedre argument at sige, at ens privatliv ikke vedrører andre, end at sige, at det er en uoverkommelig arbejdsbyrde.
Der må det vel være sådan, at hvis der er færre ting, der skal streges over med sort, så kræver det færre jurister.
Det er vel sådan set nærmest et besparelsesforslag her, sådan at hvis vi får mere åbenhed, er der brug for færre af de der papirnussere, der går rundt og begrænser åbenheden.
Vil hr. Preben Bang Henriksen ikke imødekomme det?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-25:
For at tage det sidste først vil jeg sige, at det jo altså er noget, vælgerne må tage stilling til.
Der er jo ikke andre herinde, der kan afkræve mig de oplysninger.
Det står der faktisk i grundloven, og så må vælgerne jo lade være med at stemme på mig, hvis de synes, jeg er en meget mistænkelig person i den forbindelse.
Jeg holder min privatøkonomi for mig selv.
Hvis hr. Morten Messerschmidt havde hørt efter, tror jeg nok, han ville have hørt, at jeg adskillelige gange kom til at sige, at Danmark er det mindst korrupte land i verden.
Dermed har vi et rigtig godt argument for ikke at gøre det her.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Jeg nærer den dybeste respekt for ordføreren og synes derfor, det er underligt, at han ikke har kunnet finde på bedre argumenter imod det her, end at det skulle øge det offentlige forbrug.
At have et lobbyregister f.eks., hvor man skriver, hvilke virksomheder man har mødtes med, kommer da ikke til at koste noget.
Jeg synes ikke nødvendigvis, det er et godt forslag, fordi så mødes man jo bare med lobbyisterne på en café eller et eller andet for at komme uden om det, hvis man har lyssky hensigter.
Nu kan jeg jo se inde på Folketingets hjemmeside, at hr. Preben Bang Henriksen ikke selv har ønsket at oplyse om hverv og økonomiske interesser.
Er det, simpelt hen fordi han følte, at det ville være for omkostningstungt at udfylde posten?
Jeg forstår ikke argumentet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-25:
Spørgeren siger, at det, jeg fremfører, ikke medfører, at statens penge ikke bliver brugt rigtigt.
Men jeg må bare sige, at vi er i – jeg kommer til at gentage det – det mest ikkekorrupte land i verden, i hvert fald et af dem, og der kan jeg ikke se, at statens penge bruges mere rigtigt på de tiltag, der fremgår af forslaget her.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-25:
Fordi vi er et af de bedste lande i verden i forhold til vores demokrati, betyder det jo ikke, at vi ikke har en opgave i at sikre, at det ikke eroderer.
Det er jo det, der er hele pointen, og derfor er det et problem, når vi ikke lytter til den kritik, der er kommet fra eksperter, fra EU og fra GRECO, om, at der mangler regler, og at det ikke matcher det niveau, vi er på.
Men det der med, at der ikke er nogen regulering af svingdørslobbyisme og de andre ting, er en mangel i en moderne stat.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-02-25:
Hr. Morten Messerschmidt anfører det forhold, at vi ikke har nogen nævneværdig korruption eller lignende her i Danmark, og at det ikke er et argument for ikke at gøre det bedre.
Jo, det synes jeg faktisk er et glimrende argument.
Jeg synes, vi skal koncentrere politiet og myndighederne om de steder, hvor der er mest behov, og det er altså ikke lige på det her punkt.
Vi har jo i forvejen bestemmelser, f.eks. hele kapitel 17 i straffeloven, som omhandler situationen, hvor man modtager bestikkelse eller giver bestikkelse og lignende.
Så der er allerede taget rigeligt højde for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-25:
Jeg er sikker på, at hvis ministeren havde spurgt, ville der stadig væk have været opbakning til et demokratiudvalg, og der kan jeg så forstå, at det synes ministeren ikke er nødvendigt i dag.
Måske kan ministeren på sit ressort redegøre for, hvad der egentlig er sket for at forbedre, hvad kan man sige, åbenheden, siden ministeren er trådt til: Hvor konkret står borgerne bedre i dag, f.eks. omkring indsigt i forhold?
Hvor har vi konkret gjort mere for at dyrke åbenheden?
Det kunne jeg godt tænke mig at ministeren svarede på.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Det er noget underligt noget at gøre regeringens småtterier af konkrete tiltag til en modsætning af at have en overordnet målsætning.
Det svarer til at sige, at en bager, som har en målsætning om at sælge 100.000 brød om året, ikke skal have den målsætning, fordi det jo handler om at fremstille et rugbrød og det handler om at fremstille et franskbrød, men bageren kan stadig væk godt have en målsætning om at lave 100.000 brød om året.
Vi vil gerne sætte sådan en målsætning nu her.
Vi vil gerne have en lovgivning, der støtter den, og vi vil gerne have en lovgivning, der forpligter.
Benny Engelbrecht (S), 2025-02-25:
Nu undrer jeg måske bare lidt over, at et forslag, som forslagsstilleren selv har skrevet ind i det beslutningsforslag, som vi behandler nu, og som er imødekommet fra erhvervsministerens side, så åbenbart er et småtteri.
Det er da en mærkelig tilgang at have til tingene.
Altså, hvis man er oppositionspolitiker, må man da også en gang imellem anerkende det, når det så er, at regeringen siger: Det her er noget, som vi har tænkt os at gennemføre.
Så kan det godt være, at man ikke gør det her med at måle på en eller anden mærkelig Per Helgeagtig djøf med løg-måde, men der er jo noget konkret, som faktisk giver god mening, og som jeg også kan forstå bliver anerkendt af erhvervslivet.
Hans Andersen (V), 2025-02-25:
Tak for ordet.
Lad mig starte med at sige, at jeg er glad for, at jeg for anden gang i aften får mulighed for at tale om afbureaukratisering.
Det er et emne, som jeg er optaget af, og som også ligger Venstre meget på sinde.
Jeg vil også sige, at jeg anerkender forslagsstillernes intention.
Vi er helt enige i, at der er for meget lovgivning i Danmark.
Vi har skabt et system, hvor regler og krav om dokumentation i stigende grad hæmmer det offentlige og de danske virksomheder.
Det er et problem, som vi skal tage alvorligt, og som vi allerede er i gang med at løse.
Men uden det skal lyde som en gentagelse, vil jeg sige, at vi i Venstre er bekymrede for, om metoden, altså tilgangen, som beslutningsforslaget lægger op til, også er gangbar.
For det handler jo ikke kun om at skære ned, men det handler også om at gøre tingene smartere, og jeg kunne jo tilføje, at jeg har svært ved at vurdere, hvor mange flere administrativt ansatte det her beslutningsforslag faktisk ville resultere i, hvis man gik den vej.
Nu er der blevet nævnt tallet 30, men det kunne jo lige så godt være 200, eller hvad det nu er for et tal, vi tænker på her i aften.
Så jeg tænker ikke, det er vejen til at nedbringe bureaukratiet, og der er jo også allerede sat konkrete initiativer i gang.
Der er, som vi har drøftet det i forbindelse med det tidligere beslutningsforslag, et samarbejde med kommunerne om at nedbringe mængden af lovgivning og fjerne unødvendige krav.
Der er et eksempel i forhold til kommunerne om at afskaffe den kontrol, der har været af dosispakket medicin, og det frigør faktisk hænder ude i den helt nære velfærd.
Et andet eksempel er at fjerne kravet om en skriftlig pædagogisk læreplan i hver enkelt daginstitution og dagpleje.
Det er sådan set også et andet eksempel på, at man kan reducere bureaukratiet, og så skal vi tænke i nye løsninger.
Jeg tænker, at kunstig intelligens er vejen frem, og jeg mener, det har et kæmpe potentiale til at opnå en effektivisering på tværs af kommuner, regioner og staten.
Vi ser faktisk også allerede nu, at man i kommunerne og regionerne gør brug af kunstig intelligens.
I Aarhus Kommune har de f.eks. ved brug af kunstig intelligens reduceret bilflåden i hjemmeplejen med 30 pct., og det har jo givet det resultat, at det både er grønnere og billigere, og vi er i Venstre bekymrede for den stigende mængde lovgivning og regulering, fordi det skaber unødvendige byrder, der hæmmer innovation, vækst og frihed.
Vi mener ikke nødvendigvis, at løsningen er at vedtage en bureaukratilov, og vi er optagede af, at de regler, vi har, skal være relevante, effektive og understøtte den udvikling, vi ønsker, til gavn for både den enkelte og for samfundet.
Vi skal fokusere på at fjerne unødvendige og overflødige regler.
Det er det, der skal give mening, og det skal skabe rammerne omkring, hvordan vi kan effektivisere og modernisere de systemer, der allerede er i brug, og det er sådan set vores tilgang til det.
På den baggrund kan Venstre – og jeg tror ikke, det kommer som nogen overraskelse for forslagsstillerne – ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Det lykkedes at nedbringe de administrative byrder på virksomhederne med de 4 mia. kr. Var det godt, hr. Hans Andersen?
Hvis det var godt, hvorfor har denne regering så ikke på samme måde en målsætning om at nedbringe de administrative byrder på bl.a. virksomhederne?
Hans Andersen (V), 2025-02-25:
Jeg synes, det var et godt tiltag.
Man kan så sige, at den her regering i så rigelighed overgår det.
For vi har sådan set gennemført lettelser på erhvervslivet med 3 mia. kr., automatisk regnskabsrapportering, og vi har nu taget tiltag med at lære at rulle e-fakturering ud, og det letter byrderne for erhvervslivet med 9 mia. kr.
Så vi har i den her regering sådan set fortsat den linje, og det glæder jeg mig over, og det har vi gjort uden en bureaukratilov.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Det er glædeligt, at den digitale udvikling har gjort, at man kan gøre sådan nogle ting, og det kan man kun være glad for.
Men hvorfor ikke sætte nogle målsætninger, som presser både regeringen, Folketinget og systemerne til hele tiden at være obs på, om man leverer?
Ligesom vi har en målsætning for at nedbringe CO 2 -udledningen, hvorfor så ikke også have målsætninger, der presser til at levere på en nedbringelse af bureaukrati?
Hans Andersen (V), 2025-02-25:
Det er heller ikke fremmed for Venstre, og det er sådan set heller ikke fremmed for hele Folketinget.
For vi har jo faktisk sidste år i Erhvervsudvalge siddet i arbejdsgruppen, der skulle arbejde med forslag til at reducere antallet af de administrative byrder på erhvervslivet, og vi nåede jo i enighed frem til, at vi anbefaler regeringen at have en målsætning om en reduktion af de administrative byrder på erhvervslivet med 25 pct. Så det er ikke fremmed for Venstre, og det er heller ikke fremmed for Folketinget.
For vi har sådan set i enighed lavet den anbefaling sammen med en lang række andre anbefalinger, som vi nu skal drøfte med regeringen, hvordan vi gør til virkelighed.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Jeg vil egentlig bare tage fat i en enkelt ting, og det er, når hr. Sigurd Agersnap taler om at afskaffe unødvendigt bureaukrati.
En meget central pointe, når man skal afskaffe bureaukrati, er, at man skal lade være med at tro, at man kan afskaffe en hel masse unødvendigt bureaukrati.
Der er meget lidt bureaukrati, som er fuldstændig unødvendigt.
Der er næsten altid en eller anden begrundelse for, at noget bureaukrati er blevet indført.
Så hvis man kun er villig til at afskaffe unødvendigt bureaukrati, kommer man ikke særlig langt med det.
Hvis man vil gøre noget alvorligt ved det kæmpe ressourcedræn, der sker i det danske samfund, hvor der nu sidder 100.000 mennesker og arbejder med administration, så er man nødt til at vægte afbureaukratisering og simplicitet højt nok til, at man også er villig til at acceptere, at der vil være nogle små ulemper rundtomkring, hvis man afskaffer noget af det.
Hvis ikke man er villig til det, kommer man ikke nogen vegne, men så skal man heller ikke holde de der skåltaler om, at man vil afskaffe bureaukrati, for så mener man det ikke nok.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-25:
Det er jeg helt enig i, og det er faktisk også min pointe: Man er nødt til at være ærlige om, hvad konsekvenserne er ved at afskaffe bureaukrati.
Og jeg håber, vi kan have den debat fremadrettet, når man har beslutningsforslag som det her.
Det mener jeg er for naivt at tro findes.
Man skal være ærlig om konsekvenserne.
Så jeg er meget enig i pointen, og det skal ikke forstås som det modsatte.
Benny Engelbrecht (S), 2025-02-25:
Nej, for det er jo ikke det, hr. Ole Birk Olesen og de øvrige forslagsstillerne foreslår.
Det, man foreslår, er jo sådan set bare, at de her, lad os så sige 30 djøf'ere skal sidde og måle, hvad andre djøf'ere går og laver.
Grisen bliver hverken lettere eller tungere af, at man måler den, ligegyldigt hvor mange gange man måler den.
Det er i øvrigt noget, som forslagsstillerne også selv foreslår i beslutningsforslaget.
Det er konkret; det anerkender jeg fuldstændig er en konkret ting, som står i beslutningsforslaget, og som i øvrigt også er noget, som regeringen har tænkt sig at gøre – forhåbentlig, hvis vi kan få overbevist resten af Europa om det.
Men som vi, der deltog i det interparlamentariske møde i sidste uge i Bruxelles, også kunne konstatere, er det jo også noget, som er højt på agendaen, og som også indgår i Draghis anbefalinger.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Ja, det er jo en minister, der skal stå i spidsen for det her arbejde.
Det kunne være finansministeren, og det er også klart, at sådan en minister, f.eks. finansministeren, skulle have nogle medarbejdere, som skulle ansættes til formålet og til at hjælpe sig med det.
Lad os sige, at det var 30 medarbejdere.
Det antal administrative medarbejdere, der har med det at gøre, finder hr. Benny Engelbrecht i klimaloven.
Hvis målsætningen er at nedbringe antallet af administrative medarbejdere i staten med de 17.000, som er blevet ansat ekstra i den tid, hvor hr. Nicolai Wammen har været finansminister, kan hr. Benny Engelbrecht så give mig ret i, at ved at ansætte 30 medarbejdere til at hjælpe finansministeren med at nedbringe antallet af administrative ansatte med 17.000 vil det netto være 16.970 medarbejdere nedbragt?
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Man kan regne fuldt og helt med, at den her regering er dybt optaget af at tage livtag med unødvendigt bureaukrati i det danske samfund.
Det gælder i forhold til staten, det gælder i vores kommuner og regioner, og det gælder helt ude på den enkelte institution.
For det her er ikke noget, der alene kommer fra Folketinget.
Det er noget, der har spredt sig bredt i det danske samfund.
Vi synes, at den kurs, vi har lagt, er den rigtige, og hvis ikke det stod klart for hr. Ole Birk Olesen, hvad konsekvensen af det, jeg sagde før, var – det kan godt være, at jeg ikke fik det sagt så eksplicit, så hr. Ole Birk Olesen tog det ned – jamen så var det, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Så den panik, som hr. Ole Birk Olesen måtte mene var skabt, er forhåbentlig hermed aflyst.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Men det er da super ærgerligt, for når finansministeren har taget ansvar for at ansætte 17.000 flere i statens administration og nu blot har fået vedtaget en finanslov, der vil rulle det tilbage med 1.000, altså med en syttendedel af det ekstra administrative ressourceforbrug, som finansministeren har skabt, så virker det, som om vi trænger til noget, der kan rykke ved det her.
Han ansætter 17.000, og så afskediger han 1.000 bagefter.
Hvorfor vil finansministeren og regeringen ikke bakke op om, at vi gør noget, der rykker, på samme måde, som vi har gjort noget, der rykkede i forhold til CO 2 -udslippet?
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Jeg bed mærke i, at hr. Ole Birk Olesen, da vi i sin tid kom med forslaget om CO 2 , var meget skeptisk, men at han er nu blevet overbevist.
Jeg ville også ønske, at hr. Ole Birk Olesen var overbevist om, at vi nu er startet på en proces med at fjerne administrative årsværk.
Ikke engang det med de 1.000 kunne man finde ud af at støtte op om.
Og da vi så spurgte hr. Ole Birk Olesen, om man så kunne pege på nogle andre, kløede ordføreren sig i skægget, men der kom ingen svar.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-25:
Det, jeg ikke helt fik fat i i ministerens tale, som i øvrigt var fin i forhold til ambitionerne for det, handler om: Hvad er det, der gør, at man ikke synes, at det kunne være en god idé at gøre det, når det kommer til at få at nedbragt bureaukratiet?
Hvis vi nu kunne blive enige om en klar målsætning og en klar forankring i et ministerium, hvis vi havde et fælles fokus i Folketinget, og hvis der var nogen, der løbende fulgte op på, om vi også gik i den rigtige retning, hvad er det så, der gør, at ministeren ikke synes, at det kunne være et brugbart redskab på det her område, når det nu har vist sig at være et brugbart redskab på klimaområdet?
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Jeg synes altid, det er klogt at følge op på, hvad man beslutter, men i stedet for alene at have nogle fine målsætninger synes jeg, det er endnu bedre, når man har konkret handling.
Og det, vi har i den her regering, er konkrete initiativer, bl.a. i forhold til at vi nu starter med de 1.000 årsværk.
Er det der, det slutter?
Nej, det er der, det starter.
For vi har fået for meget administration, også inden for staten.
Det tager vi livtag med.
Det har ingen, som i ingen andre regeringer, gjort før os på samme måde.
Vi har også konkret gået ind og fjernet noget på folkeskoleområdet.
Vi har gjort det på ældreområdet.
Jeg har siddet og forhandlet kommuneaftale med kommunerne, hvor de sagde, der er en masse regler, som er noget værre bøvl for os kommuner.
De kom ind med det i en papkasse, og jeg tror egentlig, at nogle af dem troede, at man så kunne sige: Ham finansministeren vil ikke lytte.
Men det, regeringen sagde, var: Hvor er det godt, I kommer med de her.
Kunne I ikke komme med nogle flere, for vi har en fælles dagsorden her?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Nej, det er ikke intentionen.
Jeg tror ikke, det står noget sted her, at det kun er unødvendigt bureaukrati, der skal afskaffes.
Det er bureaukrati, der skal afskaffes.
Vi vil lægge et loft over bureaukratiet; vi vil opgøre, hvor mange byrder der pålægges erhvervslivet, hvor mange regler der bebyrder borgerne, og hvor mange der arbejder med administration og ledelse i staten, og simpelt hen lægge et loft over det.
Det må ikke stige; det skal falde.
Det indbefatter selvfølgelig, at hvis man vil have det til at ske, vil man være nødt til også at afskaffe noget bureaukrati, hvor der vil opstå nogle små ulemper, ved at man afskaffer det.
Det er jo netop, fordi vi altid slår fejl i den test herinde i Folketinget, for der altid en eller anden begrundelse for lige at indføre lidt mere bureaukrati, og så gør vi det.
Det er derfor, der er nødt til at være nogle mekanismer.
Der skal være et loft over, hvor meget bureaukrati vi vil acceptere, for ellers kommer vi ikke til at få gjort noget ved det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-25:
Siden det har man så bedt om 0,5 mia kr. til øget administration i forbindelse med erstatning i minksager og over 200 mio. kr. til Transportministeriet for at administrere en vejafgift.
Klimaministeriet skulle så også have nogle og halvtreds millioner kroner.
Så man har jo allerede nu, siden finansloven, langt oversteget det i administration, som man prøvede på at nedbringe den med.
Det bringer mig tilbage til mit spørgsmål fra første runde: Kunne finansministeren ikke være enig i, at man løbende er nødt til at have et vedvarende fokus, også fra Folketingets side, hvor der både er en klar målsætning og en klar forankring af det, så man kan få det her til at gå nedad over længere tid?
For i en af aftalerne i finansloven har man jo allerede via aktstykker bedt om at få administrationen til at gå op med det tilsvarende.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Jeg er helt enig i, at én finanslov ikke løser problemet.
Det er også derfor, jeg har været meget tydelig omkring at sige, at det ikke er enden på den proces, det er begyndelsen.
Vi vil senere på året præsentere det statslige arbejdsprogram for, hvordan vi skal komme videre med at nedbringe antallet af administrative årsværk.
Vi startede med de 1.000.
Vi går videre.
Det, jeg så også bare siger, er, at det jo er nemt for oppositionen at stå og sige, at alt skulle gøres bedre, men da man havde chancen, da man sad i lokalet, hvor man kunne gøre en forskel, tog man ikke ansvaret på sig, og det synes jeg er ærgerligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Det er en kendt grammofonplade, men det er et umådelig lavt debatniveau, altså det der med, at hver gang man ikke kommer med i finanslovsaftalen, er det alle andres skyld.
Det er jo egentlig dem, der sidder for bordenden og skal forsøge at samle et flertal, som har til opgave at sørge for det, hvis man vil have en bred finanslov.
Det ønsker man så ikke i år, fordi finansministeren og regeringen blev meget fornærmede over, at de borgerlige partier valgte at forhandle sammen, og man ønskede derfor at statuere et eksempel.
Det kan man jo vælge, men at stå her bagefter og gentage en falsk sang om, at de borgerlige ikke ønskede at lave en aftale, og at de borgerlige ikke selv havde nogen bud på, hvor man ville fjerne administratorer osv., er faktuelt forkert.
Vi sidder jo fire mennesker her, som var med i de forhandlinger, og alle sammen kan bekræfte, at det er forkert, hvad finansministeren siger.
Vi kom med konkrete forslag.
Vi foreslog at fjerne folk i forsvarets Materiel- og Indkøbsstyrelse, hvor der sidder 10 pct. af Forsvarsministeriets ansatte og administrerer indkøb, hvilket er mere, end der gør i noget andet lands forsvarsministerium.
Vi kom med konkrete forslag i forhold til skattevæsenet og flere andre steder.
Det er bare fakta; det gjorde vi.
Så finansministeren skal ikke sige, at vi ikke selv har haft konkrete forslag til, hvor man kunne fjerne administration.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Jeg er nødt til at sige til hr. Rasmus Jarlov, at regeringen og undertegnede ikke på nogen måde var fornærmede over, at man i de borgerlige partier gerne ville komme hånd i hånd.
Det forstod jeg at man følte sig mest tryg ved, og derfor sagde vi også fra regeringens side: Hvis det er det, I gerne vil, så kom endelig.
Og der blev jo heller ikke sagt, at man ikke måtte komme sammen.
Men det, vi jo opdagede ved de forhandlinger, var, at man sagde, at regeringens ambitionsniveau var for lavt.
Man havde selv et højere tal, og når vi så bad om, at man blev konkret på, hvordan man ville nå i mål med det højere tal – ikke bare nålestiksoperationer, men at man leverede det antal, man gik ud og sagde der skulle til – så var der meget, meget tomt på hylderne.
Og det håber jeg in all fairness at hr. Rasmus Jarlov trods alt i forhold til de drøftelser, vi havde, kan bekræfte – ikke, at der ikke blev nævnt eksempler, men at man ikke var i mål med de tal, man selv satte op.