runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2018-04-04:
Jeg er meget opmærksom på de kultursammenstød, som foregår på vores uddannelsesinstitutioner, og i den forbindelse er det meget vigtigt, at vi ikke er berøringsangste over for udfordringerne.
Jeg anerkender til fulde, at den demokratiske dannelse er udfordret af ikkevestlig indvandring, og at der er behov for mere islamkritik i vores folkeskole og uddannelsessystem.
Religionskritik skal være en integreret del af vores undervisning.
Det har det været i mange år, og det skal det også være i forhold til andre religioner end den kristne; det er det som sagt allerede i forhold til kristendommen.
Jeg ønsker bl.a., at man i klasselokalerne tør tage de svære diskussioner om religiøse teksters syn på eksempelvis kønnenes ligestilling, jøder og homoseksuelle.
Jeg har nedsat et dialogforum for demokratisk dannelse, som er kommet med anbefalinger til mig til initiativer til at fremme den demokratiske dannelse.
De foreslår bl.a.: Ungdomsuddannelserne skal ikke være værdineutrale, men skal aktivt fremme demokrati og afvise f.eks. totalitære ideologier.
Det skal signaleres, at institutionerne ikke kan være værdineutrale i mødet med udemokratiske værdier.
Og det er vigtigt, at institutionerne forholder sig til kontroversielle emner.
Det er jeg enig i.
Anbefalingerne har været sendt i høring hos interessenter, ligesom de er blevet drøftet i gymnasieforligskredsen, og jeg er ved at se nærmere på, hvilke initiativer jeg vil gå videre med.
Det er mig magtpåliggende, at de initiativer, der bliver sat i søen, reelt imødekommer og har effekt i forhold til de udfordringer, der er med kultursammenstød og demokratisk dannelse, på uddannelsesinstitutionerne.
Jeg tror ikke, at det er en udfordring, vi løser med et snuptag.
Der er nærmere tale om et langt, sejt træk.
Marie Krarup (DF), 2018-04-04:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at betydningen af kultursammenstødet mellem islam og kristendom og de deraf følgende problemer for demokratiet i Danmark indgår i de tiltag om såkaldt demokratisk dannelse, som ministeren har lanceret, men hvor det nævnte kultursammenstød tilsyneladende ikke figurerer?
Hvordan vil ministeren sikre, at betydningen af kultursammenstødet mellem islam og kristendom og de deraf følgende problemer for demokratiet i Danmark indgår i de tiltag om såkaldt demokratisk dannelse, som ministeren har lanceret, men hvor det nævnte kultursammenstød tilsyneladende ikke figurerer?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-04:
Med forslaget her ønsker Dansk Folkeparti at indføre særlige regler for friskoler, hvor over halvdelen af eleverne har udenlandsk baggrund.
Det, der altså er tale om her, er, at man ønsker særregler for en ganske bestemt del af vores friskoler, og at man ønsker særregler, som bygger på elevernes etnicitet, altså at etnicitet i sig selv, det, at der er en bestemt etnisk sammensætning på de enkelte skoler, åbenbart efter forslagsstillernes opfattelse – jeg har noteret mig også efter opfattelsen hos Socialdemokraternes ordfører – er nok til at udgøre en saglig begrundelse for at fastsætte særregler for en bestemt gruppe af skoler.
Jeg synes, at det er en meget bekymrende indstilling.
Vi må jo have afklaret, hvorvidt det er i strid med konventioner eller grundloven.
Jeg skal ikke bidrage yderligere til den debat, men jeg kan bare sige, at vi i hvert fald ikke har nogen planer om at gemme os bag embedsværket i den her sammenhæng.
Man har jo tidligere for år tilbage bevæget sig ud i at lovgive om særregler på uddannelsesområdet, som viste sig at være grundlovsstridige, og er det sådan, vil det i sidste ende, må vi gå ud fra, bliver underkendt af Højesteret, sådan som vi i sin tid så med Tvindlovgivningen, men jeg vil sige, at omvendt er det, at et forslag ikke er grundlovsstridigt, i sig selv et kvalitetsmærke.
Det ville bare betyde, at så kunne vi ikke behandle det.
Det er jo sådan set det eneste, det betyder.
Men det i sig selv gør jo ikke, at der ikke er tale om, at man indirekte diskriminerer en gruppe ved at opstille særlige krav til skoler på baggrund af elevernes etnicitet.
Så uanset, hvordan det måtte falde ud med vurderingen af Justitsministeriets notat i den her sammenhæng, vil Enhedslisten stemme imod forslaget.
Marie Krarup (DF), 2018-04-04:
Det vil jeg selvfølgelig håbe kan lade sig gøre.
For det, som jeg er bange for at man mister i den her proces, er den grundlæggende forståelse af, hvad det er, der er på spil, altså at det er de her to forskellige menneskesyn, der støder sammen, samt ideen om, at når man har en lovreligion, så må mennesker ikke bestemme reglerne.
Det vil sige, at det i sidste ende er en religiøs konflikt, vi har.
Det kan man tydeligt se på de undersøgelser, der er lavet, af, hvad det er, problemerne går ud på.
Vi er nødt til at sige, at alle elever skal have den her viden og kunne opnå den her forståelse af, at det er et religiøst problem, vi står over for – og så selvfølgelig også indføre nogle tiltag, som kan dæmpe den negative indflydelse, som en religiøs adfærd, der er i modstrid med den normale danske adfærd, medfører.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-04-04:
Det samlede godstransportarbejde var 2,6 mia. såkaldte ton-kilometer, der betyder godsets vægt gange den kørte distance.
Ifølge Havarikommissionens årsrapport for 2017 havde Havarikommissionens jernbaneenhed to årsværk til rådighed.
Ifølge Havarikommissionens egen årsrapport modtog jernbaneenheden 119 underretninger i 2017, heraf var de 30 selvmord, hvorfor Havarikommissionen ikke igangsatte en undersøgelse af disse.
Af de resterende 89 underretninger blev kun 10 af disse genstand for yderligere undersøgelser.
Læg dertil, at Havarikommissionen, der tidligere havde fire årsværk i jernbaneenheden, har fået reduceret sin medarbejderstab med to årsværk, og i stedet anvender Havarikommissionen eksterne konsulenter.
Det fremgår hverken af undersøgelsesrapporter, årsrapporter eller af Havarikommissionens hjemmeside, hvem de eksterne konsulenter er, og hvordan man i Havarikommissionen har sikret sig, at de eksterne konsulenter er uvildige.
Det er ellers en vigtig faktor i forhold til at skabe åbenhed og dermed ro omkring Havarikommissionens arbejde.
Det er ministerens ansvar, at Havarikommissionen fungerer, således at Havarikommissionen kan varetage funktionen som en uafhængig offentlig kontrolinstans, som borgerne kan have tillid til.
I den forbindelse vil jeg høre, om ministeren har sikret sig, at de 79 underretninger, der ikke har ført til yderligere undersøgelser, er offentligt tilgængelige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Det har jeg selvfølgelig forståelse for.
Når sagen så er afsluttet, kunne man så forestille sig, at ministeren havde lyst til at kigge på, om styrelsens håndtering af disse sager er enstrenget, om der kan ske en opstramning, og om vi skal kigge nærmere på Det Særlige Bygningssyns praksis?
Mette Bock (LA), 2018-04-04:
Tak for det.
Jeg noterer mig selvfølgelig hr. Alex Ahrendtsens synspunkter, ligesom jeg jo noterer mig en række andre synspunkter i det her spørgsmål.
Som sagt er klagesagen om Vikingeskibsmuseet under behandling, og derfor kan jeg ikke udtale mig, medmindre jeg ønsker at gøre mig selv inhabil, og det gør jeg ikke.
Så derfor må vi afvente sagsbehandlingen, inden vi tager det videre forløb.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Det er jo et fantastisk projekt, som er i gang omkring Nyborg Slot.
To fonde skyder 200 mio. kr. ind, kommuner og stat ca. 80 mio. kr.
Så er der også lidt fra andre steder, så sammenlagt kan man sikre Nyborg Slot en gennemgående renovering, og det er jo alt sammen vældig godt.
Nyborg Kommune står jo også bag.
Det, jeg egentlig bare hæfter mig ved, er den forskellige tilgang, der er fra Slots- og Kulturstyrelsens side.
Jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor man ikke kan imødekomme Vikingeskibsmuseets anmodning om at affrede bygningen, så vi kan få en ny bygning, sådan som man også er ved at gøre omkring Nyborg Slot.
Det ville være til gavn for alle.
Mette Bock (LA), 2018-04-04:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at embedsmænd skal forvalte ud fra det gældende regelsæt og den gældende lovgivning, og medmindre andet bliver påvist, har jeg tillid til, at det faktisk sker.
For at formidle det her middelalderlige borganlægs betydning opføres der så nogle nye bygninger, så man kan forstå det oprindelige firefløjede anlæg.
Og for at kongefløjen kan blive oplevet så autentisk som muligt, placeres formidling og publikumsfaciliteter i de nye bygninger.
Men det, der er væsentligt at understrege her, er jo faktisk, at bygningen ganske vist bliver placeret oven på et fredet fortidsminde, men samtidig ødelægger man ikke noget.
Der er foretaget mange sonderende undersøgelser af det nye byggeri, og man tager også hensyn til beskyttelsen af kulturarven, selv om man nu bygger nyt.
Der bygges ikke direkte oven på de gamle mure, fordi der pælefunderes imellem dem.
Så den nye bygning er sådan set løftet fri af ruinresterne, og den del af det synes jeg er meget væsentlig at have med her.
Så synes jeg i øvrigt, man skal passe meget på med at sammenligne så forskellige sager som de her, selv om jeg naturligvis er enig med spørgeren i, at forvaltningspraksis jo skal være gennemskuelig og forståelig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Det er jo en ret interessant sag, for Nyborg Slot og Nyborg by er jo fredet, i hvert fald for store deles vedkommende.
Der har jo været planer om at genopføre hele anlægget omkring Nyborg Slot, inklusive volden.
Arkitekt Clemmensens projekt blev desværre afbrudt og skudt ned af Madsen-Mygdahlregeringen som var en liberal regering helt tilbage i 1920'erne.
Ellers ville vi have haft et helt færdigt voldanlæg.
Så har man altså nu fra styrelsens side efter en arkitektkonkurrence givet tilladelse til, at en fuldstændig ny, moderne bygning kan bygges oven på ruinerne af det eksisterende voldanlæg.
Det, der er interessant, er, at Vikingeskibsmuseet er en relativt ny bygning fra 1960'erne.
Det er en betonbygning, den er faldefærdig, og ejerne har villet affrede den.
For mig at se
er der en forskellig tilgang fra styrelsens side.
Det, der er nyt og moderne, vil man gerne bevare.
Det ønsker man ikke at affrede, så der kan ske en nybygning, mens man gerne vil tillade, at der sker en affredning af det, der er gammelt, op imod 500 år gammelt, måske endda 800 år gammelt – for det er jo det, der sker, og samtidig en nybygning.
Så det virker, som om styrelsen hellere ser nyt bevaret end gammelt bevaret, og det er i mine øjne problematisk.
Jeg synes, det virker lidt, som om det er afhængigt af, hvem der er inde over sagen.
Så jeg tror, at ministeren måske skulle kigge lidt på, hvad der foregår, både i Slots- og Kulturstyrelsen og i Det Særlige Bygningssyn.
Mette Bock (LA), 2018-04-04:
Tak for spørgsmålet, som jo giver mig lejlighed til at belyse både de forskelle og de ligheder, der er imellem de to sager.
I forhold til Vikingeskibsmuseet skal jeg for god ordens skyld indlede med at sige, at jeg alene vil gengive Det Særlige Bygningssyns og Slots- og Kulturstyrelsens udtalelser i sagen, men ikke forholde mig til den eller redegøre for mine egne vurderinger.
Både i sagen om Nyborg Slot og i sagen om Vikingeskibsmuseet har Det Særlige Bygningssyn og Slots- og Kulturstyrelsen faktisk været indstillet på, at der laves omfattende restaureringer og tilbygninger.
I tilfældet med Vikingeskibsmuseet har ejerne søgt om en affredning, ikke om en tilladelse til bygningsmæssige ændringer af Vikingeskibshallen.
Slots- og Kulturstyrelsen har i sin afgørelse fastholdt fredningen.
Af styrelsens afgørelse fremgår det – og jeg citerer:
»Slots- og Kulturstyrelsen har endelig på Vikingeskibsmuseets ønske om fremtidig udvikling og tidssvarende formidling mv. – og ud fra Det Særlige Bygningssyns anbefaling om at muliggøre dette – ekstraordinært åbnet for en fortolkning af de bærende fredningsværdier.
Således er styrelsen positivt indstillet over for en udvidelse med alle de ønskede kvadratmeter gennem tilbygninger til Vikingeskibshallen på dennes tre landsider, så museet kan tilføje nutidige formidlingsfaciliteter mv.«
Det fremgår derudover af styrelsens afgørelse at – og jeg citerer igen: »Der er påvist en række områder i Vikingeskibshallens indre og ydre, der bør restaureres, så husets klimaskærm kan beskytte skibene ...
Slots- og Kulturstyrelsen anerkender dette behov og går gerne i dialog med Vikingeskibsmuseet for at finde de bedst egnede løsninger.«
Alt det vil bare forudsætte, at fredningen bliver opretholdt, hvilket Vikingeskibsmuseet jo ikke ser som en mulighed, hvorfor de har påklaget afgørelsen, og det er den klagebehandling, der foregår nu.
Hvis vi så går til Nyborg Slot ...
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Spørgsmålet er: Hvad er ministerens holdning til, at Slots- og Kulturstyrelsen har givet dispensation og dermed tilladelse til at bygge nyt oven på de gamle fæstningsmure på det fredede areal omkring Nyborg Slot, mens samme styrelse har afvist at affrede Vikingeskibsmuseets bygning, så der kan ske en om- og nybygning af hensyn til de 1.000 år gamle vikingeskibe?
Hvad er ministerens holdning til, at Slots- og Kulturstyrelsen har givet dispensation og dermed tilladelse til at bygge nyt oven på de gamle fæstningsmure på det fredede areal omkring Nyborg Slot, mens samme styrelse har afvist at affrede Vikingeskibsmuseets bygning, så der kan ske en om- og nybygning af hensyn til de tusind år gamle vikingeskibe?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-04:
Det har der været, og der har været meget polemik i medierne.
Der er personalegrupper, der har kæmpet mod andre personalegrupper osv.
Men den rigtige måde at gøre det på er at benytte sig af Det Europæiske Jernbaneagentur til at kigge hele vores Havarikommissionen herhjemme over skulderen og så give besked til os om, om tingene er, som de skal være, eller om tingene ikke er, som de skal være.
Jeg forventer, at tingene er, som de skal være.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-04-04:
Som uddannet erhvervspilot har jeg også haft en del med Havarikommissionen at gøre, for de har jo både med flyulykker og togulykker at gøre.
Og der har været meget rod i Havarikommissionen igennem mange år.
Jeg henstiller bare til ministeren, at man ser ekstra meget på det her, så vi kan få orden i sagerne og får set, hvad der skal gøres på den bedste måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-04:
I kraft af at Havarikommissionen er uafhængig af både mig og af styrelsen, opererer den jo uafhængigt.
Det vil sige, at jeg som minister ikke skal kontrollere, om man benytter den ene form for konsulent eller den anden form for konsulent.
Jeg skal ikke holde øje med, om det er de rigtige konsulenter.
Der skal jeg have en tillid til, at Havarikommissionen uafhængigt af mig kan finde ud af at hyre de konsulenter, som er de rigtige.
Men jeg kan oplyse, at vi jo i forbindelse med al den omtale, der var dengang, bad Det Europæiske Jernbaneagentur om at fremskynde en uafhængig audit, kalder man sådan noget, af vores Havarikommission herhjemme.
Og den uafhængige audit vil komme til at foregå i efteråret i år, og så vil vi jo have et godt bud på, om tingene går, som de skal i Havarikommissionen, hvilket jeg ikke har grund til at betvivle.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-04-04:
Når Havarikommissionen så har skiftet praksis og anvender eksterne konsulenter i forbindelse med f.eks. alvorlige togulykker frem for faste medarbejdere, har ministeren i den forbindelse sikret sig, at de eksterne konsulenter er fuldstændig uvildige, og at konsulenterne opfylder de omfattende faglige krav, der stilles til personale, som arbejder med undersøgelsessager i Havarikommissionen?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-04:
Der var en grund til, at vi tilbage i 2017 lavede om på den måde, som Havarikommissionen er organiseret på.
Der havde igennem en længere periode været kritik i offentligheden og fra medarbejdere, og vi fandt ud af, at den – ved at vi satte en arbejdsmiljøkonsulent på det – var udtryk for, at der var et rigtig dårligt arbejdsklima i Havarikommissionen dengang.
Rådet fra konsulenten var, at man skulle reducere antallet af medarbejdere, fordi der i perioder var for mange medarbejdere, der ikke havde arbejdsopgaver nok, og som derfor brugte tiden på at bekæmpe hinanden.
Derfor skulle man reducere antallet af medarbejdere og i stedet benytte sig af eksterne konsulenter, når der var behov for det.
Det ville give et bedre arbejdsmiljø i Havarikommissionen.
Så det, som hr. Jan Erik Messmann redegør for, altså at man er gået ned i antallet af medarbejdere og i stedet bruger eksterne konsulenter, er begrundet i, at det skulle give et bedre arbejdsmiljø i Havarikommissionen, som der var store problemer med.
Mette Bock (LA), 2018-04-04:
Vi diskuterer hele tiden, hvordan forvaltningsgrundlaget skal være, det er jo en politisk drøftelse.
Derudover holder vi selvfølgelig øje med, at forvaltningspraksis er, som den skal være.
Jeg vil sige, at jeg ikke vil forholde mig til de konkrete spørgsmål i den konkrete klagesag, men hvis hr. Alex Ahrendtsen på et senere tidspunkt ønsker at tage det op til drøftelse, er hr. Alex Ahrendtsen naturligvis velkommen til det, og så må vi se på det til den tid.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Tak for spørgsmålet.
Det bliver nok et lidt kedeligt svar, for det er ikke lige her, jeg er på hjemmebane, altså i friskolernes tilskudssystem.
Grunden til, at jeg nævnte det i min tale, er, at vi har en bekymring for, at hvis man f.eks. på ydre Nørrebro og i nordvestkvarteret i København fra det ene skoleår til det andet ikke har nogen muslimske friskoler, medmindre de får en kraftig tilstrømning af elever med dansk baggrund, så vil de omkringliggende folkeskoler fra det ene skoleår til det andet skulle optage ret mange elever med udenlandsk baggrund, og det ville give nogle nye problemer.
Og det er en af årsagerne til, at vi ikke bare selv har fremsat sådan et beslutningsforslag, altså fordi vi godt kan se, at det har nogle følgevirkninger, som vi mener man også lige bør tage i betragtning, i hvert fald før man vedtager lovgivning.
Men det, vi behandler i dag, er jo at pålægge regeringen at udarbejde lovgivning.
Så i forbindelse med sådan en proces vil det jo så være vores holdning at man bl.a. burde se på kommunal anvisningsret til privatskolerne, for ellers er vi bange for, at forældre blot vil flytte deres børn fra folkeskoler og over på privatskoler, og så er vi sådan set lige vidt.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Tak for det, og tak for tålmodigheden.
Jeg oplever egentlig, at ordføreren adskillige gange nu har svaret på, at Socialdemokratiet ikke vil bryde med grundloven, og jeg synes, det naturlige vil være nu, hvor der er så meget tvivl om det her notat, at man mødes igen med nogle af de mennesker, der har forstand på den her jura, og finder ud af, hvad det egentlig er, der står i det notat.
Når jeg viser folk rundt her på Christiansborg, plejer jeg, når vi når til grundloven, at sige, at alle bakker op om grundloven, men at folk læser den forskelligt.
Og det synes jeg egentlig også kommer lidt til udtryk med det her notat.
Nu sagde hr. Mattias Tesfaye, at han gerne vil diskutere en større omlægning af friskolernes og privatskolernes tilskud.
Og det synes jeg er lidt interessant, for vi har længe ønsket en diskussion af f.eks. at gøre tilskuddet socialøkonomisk, sådan at man sikrer, at nogle af de skoler, der tager mange børn fra udsatte områder, får lidt mere, mens nogle af de privatskoler, som har rigtig mange ressourcestærke børn, får lidt mindre.
Hvad tænker ordføreren og Socialdemokratiet om det?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Vores forslag har jo været, at statstilskuddet ikke skal udbetales, hvis mere end 50 pct. af eleverne selv er indvandrere eller har to forældre, der er indvandrere.
Så til det er svaret vel ja.
Og vi mener ikke kun, det bør være på skoleområdet; vi mener, man bør anvende det samme inden for boliganvisningspolitikken, i daginstitutionerne ...
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-04:
Det, jeg rigtig godt kunne tænke mig et svar på, er, om det er ordførerens opfattelse, at alene den omstændighed, at over halvdelen af eleverne på en given skole har udenlandsk oprindelse, i sig selv er en begrundelse for at fastsætte særlige regler for den pågældende skole.
Mener ordføreren, at etnicitet i sig selv kan være en saglig begrundelse for at fastlægge særlige regler for en skole?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Jeg har godt bemærket, at der er kommet forskellige notater, også med forskellige konklusioner, fra Undervisningsministeriet og Justitsministeriet.
Jeg mener nu, vi bør læne os op ad det notat, der er kommet fra Justitsministeriet.
Til spørgsmålet fra Enhedslistens ordfører om, hvad en saglig begrundelse er: I en tid med migration, hvor flere og flere mennesker flytter nordpå og vestpå og bl.a. ankommer til vores land, mener vi, det er helt sagligt at have et politisk ønske om en spredning af integrationsopgaven, og at man skal lære hinanden at kende på tværs af kulturer.
Ellers får vi det aldrig til at fungere, og i forhold til de muslimske friskoler og den kraftige stigning, der er der, mener jeg, det bør få en alarmklokke til at ringe hos alle Folketingets partier.
Jeg håber også, at der kan opnås flertal nu.
Men jeg er faktisk ret sikker på, at det her ender med, at der kommer et flertal for at gennemføre en politik a la den her på et tidspunkt.
For et ansvarligt Folketing kan ikke stå og se på, at integrationspolitikken bliver undergravet, bl.a. i den by, hvor vi befinder os nu.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-04:
Det kommer jo ikke bag på mig, at hr. Mattias Tesfaye giver udtryk for, at man vil overholde grundloven.
Det ville ellers nok også være et dårligt udgangspunkt for at forfægte sine synspunkter.
Men jeg bemærkede mig jo, at ministeren i sin tale gjorde det meget klart, at efter hendes opfattelse var der ingen saglig begrundelse for en forskelsbehandling.
Jeg vil godt høre hr. Mattias Tesfaye
: Hvad er efter ordførerens opfattelse den saglige begrundelse for ikke at give tilskud til de her skoler?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Ja, vi synes, det er godt, at der står i lovgivningen, at friskolerne skal leve op til frihed og folkestyre.
Det synes vi er godt, og derfor har vi også været med til at indgå den aftale, som ministeren nævnte på talerstolen lige før.
Men derudover, som noget ekstra,
synes vi også, det er vigtigt, at friskolerne ikke er med til at undergrave samfundets integrationspolitik.
Så selv om en skole har 100 pct. af børn med udenlandsk baggrund og de lever op til frihed og folkestyre-kravet, mener vi stadig væk, at der er et politisk problem, nemlig det politiske problem, at integrationspolitikken bliver undergravet.
Det er også derfor, at vi ikke mener, at det her beslutningsforslag sådan set er i strid med den aftale, og jeg forstår ikke helt, at ministeren har behov for at sige, at det er underligt, at det bliver fremsat nu så tidligt.
Hvorfor er det underligt?
Det handler om noget andet.
Marianne Jelved (RV), 2018-04-04:
Men kunne vi så også få en kommentar til, hvad det betyder for Socialdemokratiets ordfører, at der jo faktisk i loven om friskoler bl.a. står, at det, der foregår i en friskole, skal stå mål med det, der kræves i folkeskolen?
Og der står desuden, at man skal opdrage til frihed og folkestyre og demokrati, og det skal holdes.
Det er jo en del af kravet, det er jo en del af den aftale, der indgås omkring den frie skole.
En kommentar, tak.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Jeg synes jo i forlængelse af det citat, som Det Radikale Venstres ordfører læser op, at det også hører med, at frihedsrettighederne altid er begrænset af præcis de vilkår, som Liberal Alliances ordfører nævnte, nemlig at hvis der er tungtvejende og saglige grunde, så kan de godt begrænses.
Der er et proportionalitetshensyn, og det, som vi læser ud af Justitsministeriets notat, er, at hvis man gennemfører Dansk Folkepartis beslutningsforslag, vil det rejse nogle væsentlige spørgsmål.
Men jeg læser ikke ud af notatet, at det er i strid med grundloven eller, sådan som der står under punkt 3, den europæiske menneskerettighedskonvention, og derfor er bolden flyttet over i Folketingssalen.
Det er jo det, som Dansk Folkeparti har gjort med deres beslutningsforslag, og der er vi ikke i tvivl om, hvad der bør være Folketingets politik.
Det er, at man ikke skal have friskoler, hvor 95-98 pct. af børnene har rødder i udlandet.
Det undergraver integrationspolitikken.