runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Det gjorde den, bl.a. fordi den daværende danske regering ville tage mere hensyn til EU's udbudsregler og dermed lave et meget, meget svagt udbudsgrundlag, som kunne misbruges af amerikanerne.
Det er det, vi fik ud af det, og det er den danske regerings ansvar at rette op på det.
Jeg så helst, at det skete, ved at Grønland fik de arbejdspladser, der kunne være muligt på basen, og især de lærepladser, der kunne være muligt på basen, sådan at det også kunne give noget indtægt til det grønlandske samfund.
Men hvis ikke det kan lade sig gøre, må vi finde en måde, hvor amerikanerne kan kompensere økonomisk for det tab, som Grønland har.
Det må være målet for de forhandlinger.
Vi ved jo ikke, hvordan forhandlingerne er.
Det er jo meget lukkede forhandlinger, der foregår imellem udenrigsministerierne i Danmark og USA.
Jeg håber på det bedste i de forhandlinger, for det er en ganske, ganske ulykkelig situation, vi er endt i med serviceaftalen, og som tilsyneladende også kan blive værre, ved at vandtransport og lufttransport også risikerer at ryge væk fra det grønlandske område og blive rent amerikansk.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Det kunne være en rigtig, rigtig god idé, for så ville der være færre myter i vores diskussioner og mere fakta.
Jeg diskuterede forleden med nogle mennesker, der spurgte: Hvis nu Grønland fik helt fri mulighed for at sælge deres fisk i stedet for at skulle sende dem via Danmark ud på markedet, hvor meget er der så at tjene på det?
Der var så nogle vidtløftige folk med forstand på fiskeriområdet, som sagde: Det er for Danmark en fantastisk fordel, som fint, fint ophæver det årlige tilskud.
Derfor skal vi jo huske, at der er nogle indirekte indtægter til det danske samfund, som er kæmpestore.
Jeg ved ingenting om de mekanismer, men det er jo sådan nogle ting, jeg synes vi også lige skal huske, hvis det er fakta, at vi undersøger og også tager det med i bruttoregnskabet, så vi ved, hvad der ryger ind, og hvad der ryger ud.
Det, der bliver svært, er at sige, hvad Danmarks placering i Arktisdebatten er værd i kroner og øre, altså det, at vi sidder med ved forhandlingsbordet.
Er det noget værd for det danske samfund?
Ja, det er det da bestemt, men det er nok svært at gøre op i kroner og øre.
Ja, men jeg er ikke sikker på, at statsministeren vil svare på Liberal Alliances holdning til spørgsmålet – det var derfor, jeg spurgte.
En anden ting er... Nå, det blev helt væk.
Jeg må springe over spørgsmålet.
Ordføreren havde en bemærkning om de 180 mio. kr. til oprydning efter amerikanerne.
Der er jo ikke afsat penge til Camp Century endnu, fordi der skal laves yderligere undersøgelser.
Men hvad er Liberal Alliances holdning til oprydningen i både Camp Century og oprydningen efter amerikanerne?
Bør det ikke være forureneren, der rydder op efter sig?
Er det den danske stat og rigsfællesskabets opgave at rydde op efter amerikanerne, når de har fået lov til at være i Grønland?
Karen Ellemann (V), 2018-05-29:
Mange tak.
På Venstres vegne er det på sin plads at takke Antorini-Skaarup-arbejdsgruppen og alle de aktive kræfter, der har været i gang med det her arbejde, for der er brugt utrolig meget tid og utrolig mange kræfter på virkelig at se vores arbejdsformer efter i sømmene.
Det er godt, og tusind tak for det arbejde.
Nu står vi så her med den store betænkning med alle indstillingerne til, hvad det er for nogle justeringer, vi nu bliver enige om.
Det er gode, fornuftige tiltag, og ja, det er også helt korrekt, at der har været enkelte tiltag, vi ikke har kunnet opnå enighed om.
Men det her er fornuftige forslag og alle sammen med det formål, at vi alt andet lige værner om en konstruktiv debatform, der også er med til at skabe positive resultater i vores land.
Nu står vi i hundredåret – dagen efter 100-årsfejringen – og skal tale om ændring af forretningsordenen, og den fine bog, vi modtog i går, måtte forfatteren med skam indrømme allerede er forældet, fordi af den fremgår det, at forretningsordenen har været ændret 42 gange, og nu er vi så på vej ind i den 43. gang.
Blot med de ord: Vi støtter, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige det tilsvarende.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-29:
En fri presse skal have vide rammer for udfoldelse.
Sådan må og skal det være i et frit samfund.
Samtidig er det helt grundlæggende i et frit samfund, at folk ikke bare kan få krænket deres privatliv, uden det får konsekvenser for dem, der gør det, og vi kan selvfølgelig heller ikke have et samfund, hvor det kommercielt kan betale sig at bringe urigtige historier om andre mennesker eller krænke deres privatliv.
For nogle år siden, da Folketinget her i salen debatterede et beslutningsforslag om skærpelse af straffen for freds- og æreskrænkelser, var Liberal Alliances udgangspunkt, at man allerede på det tidspunkt ikke havde ret til at bringe urigtige historier om andre, og at man ikke havde ret til at krænke andre menneskers privatliv.
Sådan var loven jo allerede.
Men når der så alligevel sker krænkelser, må der være noget galt, og så må der være brug for, at nogen skal ændre noget, og derfor er det glædeligt, at vi med det her lovforslag sætter ind, hvor der er behov.
Det er fornuftigt, at man skærper sanktionerne over for medier og privatpersoner, der krænker privatlivets fred ved at sprede krænkende oplysninger til befolkningen; det er fornuftigt, at der med forslaget kommer bedre beskyttelse af ofre, ved at det bliver lettere og enklere at få fjernet krænkende oplysninger fra internettet, og ved at dommere kan pålægge den krænkende person eller andre, der måtte have rådighed over materiale, at fjerne det krænkende materiale fra internettet; det er fornuftigt, at man giver ofre bedre forhold, ved at anklagemyndigheden efter anmodning fra den krænkede kan føre sager; det er fornuftigt, at tortgodtgørelsen øges, så den økonomiske kompensation øges; og det er fornuftigt, at uberettiget overvågning af en persons færden ved brug af gps eller lignende teknologi bliver kriminaliseret, så vi beskytter folk imod overvågning.
Det er alt i alt et fornuftigt lovforslag, og vi støtter op om initiativerne, der øger respekten for privatlivets fred.
Rosa Lund (EL), 2018-05-29:
Jeg kan ligesom de foregående ordførere tilslutte mig, at det her område er et område, som længe har trængt til en – hvad skal vi kalde det – modernisering, og derfor ser vi i Enhedslisten meget positivt på, at det nu vil ske.
Når det er sagt, er det her jo også et ømtåleligt område, for lige så vel som at retten til et privatliv skal beskyttes, og lige så vel som at vi skal have et værn mod æreskrænkelse, lige så vel skal vi ikke krænke ytrings- eller pressefriheden.
Det er på ingen måde nu, at der skal gøres mere indhug i ytringsfriheden eller i mediernes frihed, for vi har brug for den fjerde statsmagt til at kontrollere magthaverne.
Derfor er det rigtig vigtigt, at vi finder en balance, og det er lige præcis det, som Straffelovrådet har gjort i deres betænkning, som det her lovforslag bygger på.
Vi er i udgangspunktet positivt indstillet over for lovforslaget, men vi skal først se alle høringssvarene for at være sikker på, at balancen er holdt.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-29:
Folketinget halter bagefter udviklingen både i de traditionelle medier og i de nye eller nyere sociale medier.
Det er godt, at vi nu lægger op til at modernisere loven, og når vi gør det, skal vi jo gå en skarp balancegang mellem eksempelvis ærekrænkelser og ytringsfriheden, samtidig med at vi kan se, at digitaliseringen giver os en række nye, voldsomme udfordringer.
Lovforslaget, som vi ser det, er et forsøg på at følge med den udvikling.
SF er overordnet positive over for lovforslaget, men tager naturligvis først endelig stilling, når forslaget genfremsættes i næste samling.
Det gør vi med udgangspunkt i, at alle jo har ret til et privatliv – sit eget vel at mærke.
Men det er der så nogle medier, der fortolker sådan, at alle har ret til andres privatliv.
I den forbindelse synes vi, det er godt, at der lægges op til at sætte kompensationen i vejret.
Jeg synes også kun, at det er ret og rimeligt, at mediestøtten kobles sammen med, at man også lægger ansvar over til udgiverne.
Brud på referat- og navneforbud koster i dag stort set ingenting.
Det kan jo betyde, at man på nogle redaktioner foretager sådan en økonomisk kalkule omkring brud på loven over for den fortjeneste, man kan få ved at bryde den.
En stigning i bøderne kan forhåbentlig få de ansvarlige til at tænke sig om en ekstra gang.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-29:
Tak for det.
Det er lovforslag L 240, vi behandler, og med det her lovforslag ønsker regeringen at styrke og modernisere beskyttelsen af den enkeltes privatliv mod freds- og ærekrænkelser.
Lovforslaget kan man vel godt tillade sig at sige har sit udspring i den famøse SE og HØR-sag, hvor flere kendte danskere fik deres privatliv særdeles krænket.
Lovforslaget har jo ikke været i høring endnu.
Jeg forstår, at det her er sådan en indledende runde om det, og så bliver det genfremsat efter sommerferien.
Derfor er det jo ikke sendt i høring, og vi har ikke fået høringssvar endnu.
Derfor vil jeg også tillade mig at sige, at vi ikke har taget endelig stilling, og det er, fordi vi som et helt grundlæggende princip rigtig gerne vil høre de mennesker og organisationer, der bliver berørt af lovforslaget, helt generelt.
Bl.a. mediebranchen, som bliver berørt af det, vil vi også gerne se høringssvar fra.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at vi umiddelbart er positive over for det her lovforslag.
For det første er det et særdeles gennemarbejdet lovforslag, som i store træk bygger på Straffelovrådets betænkning om freds- og ærekrænkelser, og for det andet er vi enige med ministeriet i, at der er brug for en styrkelse og modernisering af straffelovens bestemmelser om freds- og privatlivskrænkelser særlig med henblik på den øgede digitalisering af vores samfund.
Flere end nogen sinde før har således mulighed for at komme til orde, men det har også en slagside.
Skadevirkningerne er endnu større nu, når det gælder freds- og ærekrænkelser på nettet.
Krænkelser kan brede sig lynhurtigt som en steppebrand, og det kan praktisk talt være fuldstændig umuligt at få fjernet krænkelserne.
Derfor er vi særlig glade for den del af lovforslaget, som omhandler pligten til sletning af udtalelser, meddelelser eller billeder.
I forhold til mediebranchen indeholder lovforslaget en række lovændringer, som ikke er en del af Straffelovrådets betænkning.
Det drejer sig bl.a. om nedlæggelse af referat- eller navneforbud i private straffesager og skærpelse af straffen for overtrædelse af forbuddet og forhøjelse af tortgodtgørelse i sager om freds- og ærekrænkelser, som skal være særlig høj for aktører i mediebranchen, og endelig en udvidelse af medieansvarsloven, så mediestøtten fremover kædes sammen med medieansvarsloven og dermed Pressenævnet og de presseetiske regler.
Det virker fornuftigt, at modtagerne af mediestøtten også bliver underlagt Pressenævnet og de presseetiske regler.
Men igen: Her vil vi gerne se mediebranchens kommentarer til lovforslaget.
Så alt i alt er vi positivt stemt over for lovforslaget og glæder os til at se høringssvarene og til at debattere det endnu en gang efter sommerferien.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-29:
Det er jo et stort forslag, regeringen har fremsat i den her runde, og som bygger på et grundigt arbejde fra Straffelovrådet, som er kommet med en række indstillinger og forslag, som indgår i det her forslag.
Jeg synes, det på mange måder er et positivt forslag, der er lagt op til fra regeringens side.
Man slår hårdt ned på uberettiget brug af gps, skærper de muligheder, der er for, at man kan komme efter folk, der på den her måde udsætter andre for overgreb i forhold til deres ret til privatliv.
Vi ser meget, meget positivt på, at regeringen er kommet efter den her sag.
Det er jo noget, der tidligere har været fokus på i et par sager i medierne.
Så det er meget positivt, at regeringen har valgt at omfatte det i forslaget.
Der lægges også op til, at man på straffronten kigger en lang række af bøderne igennem, når det kommer til freds- og ærekrænkelse.
Der vil jeg særlig bemærke den del, der angår ansvarshavende redaktører, hvor man jo lægger op til, at bødeniveauet femdobles.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi jo håber, at det her kan give et klart adfærdsregulerende signal, så man sikrer, at det ikke bliver en sport at gå lige til grænsen for, hvad man kan tillade sig i forhold til folks privatliv, i forhold til at krænke folk i medierne.
Vi håber helt klart på, at det i hvert fald vil få betydning, at man femdobler bødestraffen, når det kommer til brud på navneforbud og referatforbud, så man ryger helt op på, at bødesatsen for førstegangsforseelser vil ligge på omkring 25.000 kr. og på 50.000 kr. for andengangstilfælde.
Det her drejer sig altså om nogle meget grove krænkelser, så det er utrolig positivt, at det i hvert fald medtages, ligesom det er positivt, at man vil kigge på tortgodtgørelsen, som i øjeblikket ligger på mellem 10.000 kr. og 100.000 kr.
Det foreslår regeringen så tredoblet, men jo samtidig også fremskrevet, så beløbet udvikler sig og ikke bare fryser fast i 2018-niveau.
Det er sådan set fint.
Så ligger der nogle tanker i forhold til sletning af billeder og udtalelser.
Straffeloven giver ikke mulighed for det i dag, og det er noget af det, man ønsker at sætte ind i lovgivningen.
Det er også noget af det, vi kan bakke fuldstændig op om og anbefale.
Det drejer sig som sagt om et meget stort forslag.
Det er også derfor, jeg egentlig synes, det er værd at rose, at regeringen har fremsat det nu.
Så kan vi få tid til at diskutere det igennem hen over sommeren, og så regner jeg selvfølgelig med, at ministeren disker op med noget kaffe og nogle embedsmænd, som vi så i Retsudvalget kan stille nogle spørgsmål, og at vi kan få afdækket det, der måtte være, inden vi kan behandle forslaget videre.
Vi ser i hvert fald meget velvilligt og positivt på forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-29:
Jeg vil bare gerne takke for den tilkendegivelse, som ministeren kom med.
Det undrede os lidt, at der skulle være eventuelle problemer med internationale konventioner, men omvendt skal det selvfølgelig undersøges.
Hvis jeg hørte ministeren rigtigt, ville hun tage hjem og undersøge det hen over sommerferien, og hvis det er muligt, ville hun komme tilbage med et lovforslag, og på den baggrund trækker vi ændringsforslaget, for det vil vi selvfølgelig gerne støtte.
Stine Brix (EL), 2018-05-29:
Tak for det, formand.
Regeringen foreslår, at der indføres et tolkegebyr når man kommer i sundhedsvæsenet.
Samtlige høringssvar er stærkt kritiske over for lovforslaget, og der advares fra mange sider om, at det kan betyde, at der er mennesker, som er syge og har brug for lægehjælp, men som afholder sig fra at opsøge lægen af økonomiske årsager, og det vil selvsagt øge uligheden i sundhed.
Derfor er vi fra Enhedslistens side også imod forslaget.
Vi har alligevel gjort os den ulejlighed at formulere en række ændringsforslag i et forsøg på at rette op på nogle af de allerværste konsekvenser, som lovforslaget kan medføre.
Ministeren har bekræftet, at der vil komme en bekendtgørelse, som vil lave de her undtagelser, og vi synes, det er helt centralt, at de her undtagelser fremgår af loven, så man kan læse dem i lovteksten, og så Danmarks internationale forpligtelser i forhold til at beskytte børn og mennesker med handicap også er sikret, uanset hvilken minister der sidder.
Vi foreslår desuden en række yderligere undtagelser.
Lad mig nævne et par stykker af dem her, f.eks. at gravide, som skal besøge en jordemoder og læge i forbindelse med deres graviditet af hensyn til det ufødte barn også undtages fra et tolkegebyr.
En normal graviditet indebærer i det danske sundhedsvæsen, at man besøger en læge eller jordemoder eller kommer til scanning omkring ti gange.
Et gebyr på hver enkelt af sådanne kontakter vil ganske enkelt afholde kvinder, som har en ringe økonomi, fra at gå til nødvendige læge- og jordemoderbesøg, potentielt til skade for et barn, der ikke er født endnu.
Vi foreslår også, at særligt udsatte, det kunne f.eks. være kvinder udsat for social kontrol eller handlede kvinder, får en undtagelse fra tolkegebyret.
Når man ikke har sin egen økonomi, eller hvis man ikke har kontrol over sin egen økonomi, hvilket vi ved er en hyppigt anvendt metode inden for social kontrol, så vil et tolkegebyr være en meget, meget stor barriere for at kunne søge nødvendig lægehjælp.
Vi foreslår også en undtagelse for ofre for vold, ofre for voldtægt og andre former for overgreb, hvor man har behov for behandling i sundhedsvæsenet efterfølgende eller behov for at besøge sundhedsvæsenet for at kunne få dokumentation for de skader, overgrebet har medført.
Så foreslår vi også en undtagelse for mennesker, som skal behandles for smitsomme sygdomme – det kunne f.eks. være mæslinger, som vi har stigende problemer med her i Danmark, eller tuberkulose – eller at mennesker, som er i målgruppen for aktuelle vaccinationsprogrammer for at forebygge smitsomme sygdomme, også undtages.
Alt i alt er det en række undtagelser, som vil mindske de sundhedsmæssige skadevirkninger, som et tolkegebyr i sundhedsvæsenet vil medføre.
Uanset hvad, er det Enhedslistens holdning, at tolkegebyret er skadeligt, at det vil øge uligheden i sundhed, og at det kaster et vigtigt princip om gratis adgang til lægehjælp over bord, og derfor støtter vi ikke det endelige lovforslag, selv om vi håber på, at vi kan samle opbakning til nogle forbedringer.
Naser Khader (KF), 2018-05-29:
Det kan have vidtrækkende konsekvenser, når nogle deler ukorrekte oplysninger, beskyldninger, informationer, artikler m.v., som man egentlig ikke havde tiltænkt offentligheden.
Derfor har det altid været ulovligt at komme med den slags freds- og ærekrænkende udtalelser og udgivelser.
Det bliver ikke mindre forkert af at dele den slags, når det foregår på Facebook og internettet generelt.
Faktisk kan man argumentere for, at det er endnu mere problematisk, da det, der bliver offentliggjort på nettet, hurtigt kan sprede sig til hele verden, og det kan være meget, meget svært at komme af med det.
I Det Konservative Folkeparti er vi overbeviste om, at respekten for privatlivets fred er en grundlæggende betingelse for at kunne leve et trygt liv.
Den utrolige teknologiske udvikling, som vi har set de seneste år, skal ikke sætte spørgsmålstegn ved denne betingelse.
Derfor er det vigtigt, at vores lovgivning er tidssvarende.
Vi finder os ikke i krænkelser af privatlivet.
Straffen skal stå mål med forbrydelsen, og vi skal først og fremmest hjælpe de ofre, der udsættes for krænkelser.
Med lovforslaget, som behandles i dag, skærpes straffen for freds- og ærekrænkende udtalelser, altså § 264.
Den gennemsnitlige bødestraf ligger lige nu på 5.000 kr.
Det foreslår regeringen at tredoble, uanset hvem der har begået overtrædelsen – journalister så vel som privatpersoner.
For chefredaktører foreslås det at femdoble straffen.
Forslaget indeholder også en række initiativer, der skal hjælpe med at beskytte offeret.
Her kan nævnes, at vi ønsker at tredoble godtgørelsen i disse sager.
Dommeren skal have mulighed for at pålægge medier og udgivere på internettet at slette materiale, der vedrører en sag om freds- og ærekrænkelse.
Det synes jeg er et fremragende element i det her lovforslag.
Jeg har selv oplevet at blive beskyldt for noget, der var forkert, og selv om jeg senere blev renset og frikendt, så kan man stadig væk finde artikler med de løgnagtige beskyldninger på nettet.
Så det at pålægge udgiverne at rydde op i usandheder på nettet er efter min opfattelse fremragende.
Desuden indeholder forslaget en kriminalisering af uberettiget overvågning ved hjælp af gps.
Det er også et eksempel på, hvordan lovgivningen bliver opdateret til at være mere tidssvarende.
Alle danskere skal kunne leve deres liv i tryghed og vished om, at deres private billeder ikke deles på nettet, eller at der spredes falske beskyldninger mod dem.
Internettet har accelereret mange vigtige processer i vores samfund til alles bedste, men det har også accelereret den hastighed, hvormed ulovligt indhold kan spredes.
Derfor er det vigtigt, at lovgivningen er tidssvarende.
Vi i Det Konservative Folkeparti er meget glade for det her lovforslag og ser frem til dets videre behandling i denne og næste folketingssamling.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-29:
Der findes simpelt hen intet meningsfuldt ved ulykker, men det gør det endnu mere meningsløst, hvis de folk, som skal være der på pletten med hjælpen, som skal nå frem og redde liv, som skal sørge for at værne om de mennesker, der er kommet i vanskeligheder, ikke kan nå frem enten på grund af nysgerrige, der stimler sammen i kødrande, folk, der tager billeder, eller andre, der søger bevidst at genere myndighederne, når de skal nå frem i bestræbelsen på at redde folk på det, der vel kan kaldes den værste dag i ens liv – den dag, man kan blive udsat for en katastrofe, og hvor man har brug for andres hjælp.
Det findes der ikke noget meningsfuldt i.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi i Folketinget diskuterer den situation, at der jo desværre nogle gange er en tendens til, at det er svært for dem, der skal håndhæve lov og orden, at det er svært for vores myndigheder at nå frem i ulykkessituationer – at de kan have vanskeligt ved det, fordi nogle stiller sig i vejen.
Det er et meget, meget stort problem, og det er med til at gennemhulle den tryghed, vi vel alle sammen skal have, både til hinanden, men også til samfundet, den dag, vi selv kommer i vanskeligheder.
Der skal i hvert fald være nogle til at tage hånd om det.
Så derfor ser jeg meget frem til den debat her.
Man kan sige, at den jo delvis hænger sammen med den forespørgselsdebat, som vi netop har afsluttet.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi fra Dansk Folkepartis side håber, at Folketinget vil stille sig lige så velvilligt i den her debat, som man gjorde det i den forrige.
Det er meget vigtige emner, der diskuteres, så det har vi selvfølgelig en forhåbning om.
Men jeg ser frem til debatten og til ministerens besvarelse og til ordførernes indlæg.
Morten Bødskov (S), 2018-05-29:
Tak for det, formand.
Det er jo igen en forespørgsel, som er vigtig, og hvor det måske, som det har været nævnt, også handler nok så meget om moral, adfærd, værdier og en konstatering af, at i dag er det allerede strafbart, som både forespørgerne og justitsministeren har været inde på, hvis man lægger hindringer i vejen for politi, ambulance eller andet redningspersonale.
Der er ingen tvivl om, at det må være forfærdeligt både for dem, som er kommet ud for en ulykke, men jo sandelig også for de myndigheder, som hver eneste dag kæmper for at komme frem til de her uhyggelige situationer, gøre deres arbejde, at de så nærmest skal kæmpe sig igennem den ene kø efter den anden, hvor folk, bevidst eller ubevidst, ikke kan finde ud af at flytte sig, for det handler jo om liv og legeme.
Derfor er det godt, at vi får sat fokus på det.
Vi har lige inden forespørgslen her diskuteret en tangent af det, nemlig, at der jo også i de her situationer er folk, som ikke kan finde ud af, at man skal lade være med at stoppe op og tage billeder af de her situationer, og ej heller kan finde ud af, at man skal lade være med at dele dem på de sociale medier og nettet i øvrigt.
Det her er jo en afart af det.
Der er nogle steder i trafikken problemer med adfærden, og derfor synes jeg, at det er meget godt, det, som justitsministeren gør opmærksom på, at Rigspolitiet nu vil iværksætte en række tiltag, som sætter fokus på, at vi alle sammen har et ansvar for, at det her ikke finder sted.
Så vi er meget tilfredse med, at justitsministeren og Rigspolitiet nu sætter de her ting i værk.
Det her skal ikke finde sted, og det skal ikke være sådan, at de myndigheder, vi har, der skal passe på os, og som skal komme frem i de her situationer, bliver lagt hindringer i vejen.
Så Socialdemokratiet er helt enige i vigtigheden af at få den her debat.
Det kan ikke være på sin plads, at nogen skal lægge hindringer i vejen eller besværliggøre redningspersonalets og politiets arbejde ved ulykker.