Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-31:
Det er jo en gang retorisk sniksnak, men det er vi jo vant til, når hr. Morten Messerschmidt ikke kan svare på det konkrete spørgsmål – så får vi noget retorisk sniksnak.
Jeg spurgte – fordi hr. Morten Messerschmidt jo ikke kendte til forholdene som husejer, før polakkerne fik lov til at komme til Danmark – om det var en lykkelig situation, dengang vi kun kunne hyre danske håndværkere.
Og svaret på det er jo: Nej, det var ikke nogen lykkelig situation.
Så spurgte jeg: Hvad er egentlig problemet ved, at ikke alene polakker kan komme til Danmark, f.eks. som håndværkere, men at også f.eks. ukrainere kan komme til Danmark som håndværkere?
For det kan de jo ikke, sådan som ordningen er i dag.
De kan ikke leve op til den høje beløbsgrænse, og de er jo ikke EU-borgere, så derfor kan de ikke komme til Danmark.
Det var de to spørgsmål, jeg stillede, og det ville være rart, hvis man så kunne få noget andet end retorisk sniksnak fra den ellers retorisk sniksnakkende mester i det danske Folketing.
Og vi står i disse år med den udfordring, at virksomhederne har fyldte ordrebøger og ville kunne producere mere velstand for sig selv, for deres ejere, for det danske samfund, hvis de kunne ansætte flere mennesker, men det kan de kun vanskeligt i mange fag, fordi der er en meget stor mangel på arbejdskraft.
Det hjælper med til, at vi fortsat kan være et velstående samfund, og det sikrer vores medlemskab af EU at vi kan.
Men vi ville kunne få endnu større glæde af flittige og dygtige mennesker fra andre lande, hvis vi i højere grad også kunne ansætte uden for EU-landene.
Der er f.eks. allerede mange ukrainere i Danmark på en særlig ordning, som landbruget kan benytte sig af, og det har vi kun positive erfaringer med.
Vi har en klokkeklar forventning om, at hvis ikke vi kunne have haft de ukrainske landbrugsmedhjælpere i Danmark, så ville vores landbrug have store udfordringer med at få tingene til at løbe rundt og konkurrere på de internationale markeder.
Men hvorfor skulle man ikke også kunne ansætte ukrainere i f.eks. danske håndværksfag, ligesom vi har polske håndværkere i Danmark?
Ja, det er der altså lovgivning imod, fordi vi har en beløbsordning, der kræver, at man skal tjene 450.000 kr. om året, altså 37.000 kr. om måneden, for som ukrainer at kunne få lov til at arbejde i Danmark.
Også selv om håndværkerlønningerne er høje, er det stadig væk et højt beløb for at hyre en medarbejder fra Ukraine, som ikke kan det danske sprog, og som ikke er bekendt med at begå sig på en dansk håndværksarbejdsplads.
Derfor har vi fremsat det her forslag, der skal gøre det nemmere at tage arbejdskraft til Danmark.
Jo, det har vi.
Danmark har verdensrekord i andelen af mennesker i den arbejdsdygtige alder, som er på overførselsindkomst.
De er på kontanthjælp, de er på dagpenge, de er på førtidspension, de er på efterløn, de er nu også på Arnepension – de er på de talrige ordninger, som vi har i det danske samfund, og som er verdens mest rundhåndede ordninger.
Derfor har vi en høj andel af mennesker i den arbejdsdygtige alder, som ikke er i arbejde, og hvis man kunne lave nogle reformer; hvis Folketinget kunne tage sig sammen til at lave nogle reformer, som ansporede disse mennesker til at være i arbejde i stedet for at være på overførselsindkomst, ja, så ville alting gå meget nemmere.
Men desværre er der ikke den rygrad i det danske Folketing, hos et flertal i det danske Folketing, så man laver nogle reformer, der batter noget, i forhold til de danskere, som ikke er i arbejde.
En anden løsning er derfor at sige: Jamen så tager vi nogle, der tilbyder sig fra den store verden.
Der er jo ikke dansk førtidspension, dansk efterløn eller dansk Arnepension i Ukraine eller i Indien eller i Mexico, og derfor kunne man forestille sig – eller det ved vi – at der er mennesker der, der har lyst til at yde en indsats i Danmark til gengæld for at kunne tjene en løn, der er højere end lønnen i de lande, de kommer fra.
Og jeg og vi i Liberal Alliance synes, at den vej skal vi gå.
Allerhelst skulle vi gøre begge dele, men hvis der i det danske Folketing ikke er flertal for at lave arbejdsmarkedsreformer, der batter, så skal vi i det mindste gøre det muligt for vores virksomheder at ansætte flittige mennesker, også fra lande uden for EU, som er villige til at arbejde i Danmark.
Til spørgsmålet om, hvorfor det kun skal være fra bestemte lande og ikke andre lande, så er svaret det simple, at vi har gode aftaler med en masse lande i verden om, at hvis deres borgere ikke opfører sig ordentligt i Danmark, så kan vi sende dem hjem.
Der er andre lande i verden, som ikke tager imod egne borgere, og derfor har vi, hvis de kommer hertil som arbejdskraft og opfører sig dårligt, vanskeligt ved at sende dem hjem til deres egne lande.
For deres egne lande vil ikke tage imod dem, hvis de ikke kommer frivilligt.
Og det er derfor, at vi i beslutningsforslaget skelner mellem lande, som tager imod egne borgere, og som Danmark har en aftale med, og lande, som ikke tager imod egne borgere.