runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at dengang Socialdemokratiets fundamentale svigt var en daglig kamp for os andre, var det sværere.
Det er der jo ikke nogen hemmelighed i.
Så jeg er helt enig i, at tingene i dag jo er anderledes, end de var for 10 år siden, og det skyldes da i høj grad, at Dansk Folkeparti ikke længere skal kæmpe for det her alene.
Det, der er min bekymring, er jo, at der er meget retorik fra hr. Anders Kronborg og udlændingeministeren, men når det kommer til f.eks. det nødvendige opgør med den her lighedstanke i forhold til tildeling af statsborgerskab, hvor man ikke må sondre mellem, om folk kommer fra South Carolina eller fra Somalia, så er det jo, at det går galt.
Og der er Socialdemokratiet jo stadig væk i hængedyndet.
Og må jeg så ikke bare sige, at jeg altså tror, hr. Anders Kronborg ville være en fremragende ordfører for et udvalg for cirkus og tivoli og omrejsende cirkusser og sådan nogle ting, men Indfødsretsudvalget tror jeg vi skal vente med.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-06-04:
Nu gør jeg mig altså ikke sådan i ultimative krav.
Det er sådan en politisk opfindelse
Nej, men det, jeg siger, er, at jeg ikke gør mig i ultimative krav.
Jeg siger det, jeg mener, og det må være rigeligt.
Det her omkring islamisering af Danmark handler helt grundlæggende om, hvilket Danmark vi har.
Det hjælper jo ikke noget, hvis vi går langsommere i den forkerte retning.
Det her drejer sig om, at vi skal i en helt ny retning, og det vil sige, at andelen af folk fra MENAPT-landene skal falde i Danmark.
Før har vi ikke løst problematikken.
Og det, jeg vil spørge om, er: Hvor stopper Dansk Folkepartis vilje?
Er det også sådan, at det i forhold til de andre borgerlige partier er et krav, at de her ting løses, og at andelen skal gå ned, eller siger man: Ja ja, hvis vi får 114 stramninger ved Inger Støjberg igen, er det godt nok?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Jeg har absolut ingen grund til at betvivle hr. Anders Kronborgs tal, men jeg må bare sige – og jeg er muligvis den eneste: Jeg har aldrig nogen sinde drukket rødvin med hr. Lars Løkke Rasmussen på nogen som helst altan.
Faktisk synes jeg, at jeg har gjort det ganske klart også her fra den her talerstol, at jeg ikke synes, at hr. Lars Løkke Rasmussen er egnet til at sidde i en regering.
Hvis nu hr. Anders Kronborg tænker lidt over det, kunne det være, at han også ville kunne komme på nogle eksempler fra den regering, hvor han sidder i dag, på, at hr. Lars Løkke Rasmussen måske er en hindring i forhold til at gennemføre noget af den udlændingepolitik, som hr. Anders Kronborg og hans venner gerne vil have.
Så jeg kan kun sige til hr. Anders Kronborg, som jeg for et år siden sagde til mine borgerlige venner: Frigør jer fra hr. Lars Løkke Rasmussen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-06-04:
Tak for det.
Det er altså den periode, som hr. Frederik Vad og hr. Anders Kronborg og andre forsøger at spinne en fortælling om, i forhold til at Dansk Folkeparti havde al magten.
Nej, det var Folketinget, der svigtede, og Dansk Folkeparti, der stod på toppen af bjerget og forsøgte at kalde til fornuft.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Der går igennem danmarkshistorien en rød tråd, som altid er startet med et mindretal, der har været på Danmarks side imod det kulturradikale flertal, men som oftest er endt med at vinde, fordi den danske befolkning er vågnet op de politiske partier derfor også er blevet tvunget til det.
Vi så det under den skændige besættelse af Sønderjylland, hvor en lille dansk elite kæmpede for sagen, men hvor Radikale Venstre forsøgte at undslå sig efter Versaillestraktaten, fordi befolkningen i 1920 fik et ord at skulle have sagt.
Vi så det under samarbejdspolitikken, hvor de politiske partier svigtede; danskerne rejste sig, og vi fik endelig den 29. august 1943.
Vi har set det i udlændingepolitikken, og vi har set det i wokedebatten.
Dansk Folkeparti er i dag den bevægelse, der går igennem danmarkshistorien fra 1864 og frem til 2025, og jeg må tillade mig at sige til min kollega, at han er et af de fremmeste medlemmer af den bevægelse.
Anders Kronborg (S), 2025-06-04:
I den forbindelse vil jeg helt klart også tage Bakkens Hvile med i omgangen, men lad det blive ved det.
Jeg husker jo, dengang Dansk Folkeparti havde 37 mandater.
Der var der jo en rigtig god stemning.
Jeg husker vin på altanen hjemme i Nyhavn med hr. Lars Løkke Rasmussen osv.
Er det ikke rigtigt, at dengang Dansk Folkeparti havde 37 mandater, altså på de 4 år, steg antallet af borgere fra MENAPT-landene med 8.000 ?
I kunne have sat foden ned; I kunne have stoppet det, men I lod det stige med 8.000 borgere.
Er det ikke korrekt, hr. Morten Messerschmidt?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-04:
Mange tak for det.
Som spørgeren ved, har vi jo talt om det her før, og jeg vil også takke spørgeren for den meget positive politiske, menneskelige og ikkejuridiske tilgang, som hun og hendes parti har haft i den her sag.
Zenia Stampe (RV), 2025-06-04:
Jeg er jo enig i, at de meget stramme regler rammer alt for mange og også rammer nogle forkerte som den pågældende Janusz.
Jeg bliver bare også nødt til at spørge, om ordføreren også er enig i, der også kan sidde nogle, og lad os nu sige det, som det er, danske muslimer, som man sådan set kunne lave den fuldstændig samme fortælling om som den om den pågældende ansøger, og som også bliver ramt urimeligt.
Det at ramme de forkerte er ikke et spørgsmål om, hvilken religion man har, eller hvilket oprindelsesland man har.
Er ordføreren ikke også ret enig med mig i, at der godt kan sidde danske muslimer derude med den samme følelse af at blive ramt af en urimelig lovgivning?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-04:
Tak for spørgsmålet.
Nu kender jeg selvfølgelig ikke så mange konkrete sager, men det er der uden tvivl.
Men som jeg har påpeget mange gange, synes jeg, man bliver nødt til at skelne mellem det, man kalder islamisme – altså politisk islam, dem, som har tilegnet sig sharia og har shariaværdier, og som kommer til et demokratisk land med shariaværdier – og dem, der er almindelige religiøse muslimer.
Jeg synes, der må gøres en forskel mellem de to grupper.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Det vil helt klart være et krav, og det har det jo været over for alle de statsministre og regeringer, som Dansk Folkeparti har støttet igennem snart 30 år.
Jeg ved godt, at det, hr. Lars Boje Mathiesen spørger til, er, om det er et ultimativt krav, altså om vi så vil undlade at pege på en borgerlig regering, hvis ikke vi kan få det igennem.
Jeg så også på Facebook den anden dag, at for hr. Lars Boje Mathiesen skal genindførelsen af store bededag være et ultimativt krav.
Det vil jeg bare appellere til at hr. Lars Boje Mathiesen tænker lidt over, inden han stiller flere ultimative krav.
For det er trods alt bedre at gå i den rigtige retning langsommere, end måske han og jeg drømmer om, end det er at gå i den helt forkerte retning.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-04:
Tak for det.
Jeg kender som sagt ikke enkelsager om det, men jeg ved, at der bliver tildelt rigtig mange statsborgerskaber til muslimer.
Det, som jeg forstår at mange er kritiske over for, er, når man repræsenterer det, som man kalder islamisme, altså politisk islam.
Det synes jeg er to forskellige ting.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-06-04:
Dansk Folkeparti peger på Troels Lund Poulsen som den kommende statsminister.
Vil det være et krav til Troels Lund Poulsen og Venstre, at de sætter sig i spidsen for at stoppe den her islamisering af Danmark, så det altså går den anden vej, eller vil det være noget, der bare indgår i forhandlingerne, og vil man, hvis der så ikke sker noget dér, så stadig væk støtte op om den regering?
Zenia Stampe (RV), 2025-06-04:
Det er jeg for så vidt enig i.
Det var egentlig ikke det, mit spørgsmål handlede om.
Sådan som jeg forstod den her sag, er det er jo nogle af de objektive krav, som ansøgeren så ikke levede op til.
Den anden debat handler jo om folk, der lever op til alle de objektive krav, men hvor der så er noget med sindelaget, som man er kritisk over for.
Morten Bødskov (S), 2025-06-04:
Det mener jeg ikke vi kan, og derfor er det, jeg kan sige her fra talerstolen, jo også ud fra sådan en principiel betragtning begrænset.
Peter Kofod (DF), 2025-06-04:
Tak for det.
Jeg synes jo ikke, det var et særlig udførligt svar, hr. Peter Skaarup fik på sit spørgsmål, men jeg vil forsøge at følge op.
For ministeren stiller jo Folketingets partier et møde i udsigt, men jeg går da ikke ud fra, at Folketingets partier skal afvente de sager, der så kører ved domstolene.
Så hvad er det i givet fald, vi skulle opnå ved de møder?
Vi møder altid gerne op og drøfter den her meget vigtige sag.
Men jeg kan bare ikke forstå det gode argument for, at det ud fra regeringens perspektiv skulle have forandret verden at tage det møde om 14 dage eller 4 uger eller efter sommerferien, eller hvornår det nu kunne være, regeringen ønsker at indkalde os.
For jeg er meget enig i det, SF's ordfører rejser her, med, at der er principiel forskel på de sager, der kører ved domstolene nu, og hvis der havde været tale om egentlige straffesager.
Morten Bødskov (S), 2025-06-04:
Jeg kan i hvert fald sige, at hvis man lytter til det, der bliver læst op inden så længe i forhold til forslag til vedtagelse, så vil man høre, at der, som det vil fremgå, bliver inviteret til en opfølgende drøftelse af de to undersøgelser og selvfølgelig også af den kritik, der indgår heri.
Det tror jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Muligheden er at diskutere det i forbindelse med den intention, som ligger her.
Og så tror jeg, man også må sige det, som det er, nemlig at de her to undersøgelser selvfølgelig også indgår i retssagerne, og derfor er der efter min overbevisning ikke andet at sige i det her spørgsmål, end at det må vi nødvendigvis tage til efterretning.
Peter Skaarup (DD), 2025-06-04:
Tak for det, og tak for ministerens gennemgang her.
Man kan sige, at den havde jo nok sådan mest karakter af en historisk gennemgang af, hvad der er sket i sagen, og vi er måske nogle herinde, som tænker: Nu er der lavet flere undersøgelser, den i 2022 og den i 2024, som egentlig konstaterer uholdbare forhold omkring færgens tilstand.
Kunne ministeren ikke gøre os lidt klogere på, hvad der ligger i vendingen »taget til efterretning«?
Vi lagde i hvert fald mærke til, da ministeren havde ordet, at der blev sagt, at man ville tage de her to rapporter fra 2022 og 2024 til efterretning.
Men vil regeringen også lægge dem til grund for det videre arbejde?
Lad mig minde om, at det jo er foregået i regi af Erhvervsministeriet og Justitsministeriet, altså at man har lavet de to rapporter, så det burde egentlig være noget, som regeringen kunne stå inde for og ville lægge til grund for det videre arbejde.
Morten Bødskov (S), 2025-06-04:
Jeg har ikke nogen viden om status på sagen, hvordan den kører, og hvilke argumenter der fremføres.
Dernæst er det rigtigt, at vi har et domstolssystem, som står for prøvelsen, hvis man kan få tilladelse til det, og hvis man er berettiget til det og man mener, der er muligheder for det.
Det er jo rigtigt.
Det er jo også derfor, vi siger i det forslag til vedtagelse, som senere vil blive læst op, og som er identisk med det, jeg siger her, at vi respekterer rettens gang og sagsbehandlingen ved domstolene.
Jeg indrømmer, at det er en hårfin balance, men det er den rigtige stillingtagen at tage, særlig i de her spørgsmål, når der er anlagt sager, som der spørges til her i Folketingssalen.
Søren Søndergaard (EL), 2025-06-04:
To spørgsmål: Kan ministeren bekræfte, at Erhvervsministeriet eller Søfartsstyrelsen eller staten faktisk er en del af den retssag, som kører, via Kammeradvokaten, og at Kammeradvokaten, som staten betaler, jo i øjeblikket fremfører argumenter i den retssag, som er fuldstændig i overensstemmelse med dem, som Søfartsstyrelsen har fremsat i 35 år, og som er blevet underkendt af de to undersøgelser?
Kan ministeren bekræfte det?
Og kan ministeren også bekræfte, at når man snakker om en endelig afgørelse, kan det, hvis det går til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, være noget, der trækker ud i f.eks. 10 år?
Morten Bødskov (S), 2025-06-04:
Jo, i udgangspunktet er der jo, det er jo rigtigt.
Men det afholder jo ikke mig fra at ændre synspunkt om det principielle, at det er rigtigt, at man her fra Folketings talerstol og særlig som minister respekterer, at der kører sager ved domstolene.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-06-04:
Tak for redegørelsen.
Er ministeren ikke enig i, at der er en substantiel forskel mellem en retssag inden for straffeloven, strafferetten, og så civile søgsmål?
Søren Søndergaard (EL), 2025-06-04:
I mere end 3 årtier har det været en gåde, hvordan et fejlbehæftet skib uden trænet besætning i april 1990 kunne gå i fast rutefart mellem Frederikshavn og Oslo med hundredvis af passagerer om bord uden på nogen måde – på nogen måde – at være kontrolleret af danske myndigheder.
Når det har været så omdiskuteret, skyldes det naturligvis, at skibet »Scandinavian Star« efter få ture brød i brand, hvorved 159 mennesker omkom.
Hvordan kunne det ske?
Fra første dag har den ansvarlige myndighed, Søfartsstyrelsen, insisteret på, at den dels slet ikke vidste, at skibet blev sat i rutefart, dels, at den slet ikke havde pligt til at gå om bord og kontrollere skibet før afgang.
Den 5. september 2022 konkluderede undersøgelsen fuldstændig entydigt, at der, og jeg citerer: »skulle have været foretaget havnestatskontrol af »Scandinavian Star« inden første afgang med passagerer.«
Men hvad ville det have ændret?
Det spørgsmål undersøgte den uafhængige taskforce, som blev nedsat af et enigt Folketing, og som kom med sin rapport den 13. september sidste år.
Igen var konklusionen klar: Hvis myndighederne havde gjort, som de skulle, ville det, og jeg citerer: »med til sikkerhed grænsende sandsynlighed have reduceret katastrofens omfang og givet passagererne bedre overlevelseschancer.«
I dag i 9 måneder har det altså stået klart, at myndighederne burde have kontrolleret skibet, og at passagererne i så fald ville have haft bedre muligheder for at overleve.
Det er faktisk stærk kost.
Og jeg forstår godt, at regeringen har haft brug for lidt tid til at fordøje denne klare konklusion.
Men det er nu 9 måneder siden, og de overlevende og efterladte har allerede ventet i over 35 år.
Det er baggrunden for, at Danmarksdemokraterne, SF, Liberal Alliance, De Konservative, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Radikale Venstre og – nævnte jeg Alternativet?
ellers kommer de en gang til –
Alternativet har anmodet om denne her forespørgsel for at give regeringen mulighed for at fremlægge, hvad den er nået frem til på baggrund af konklusionerne i de to uafhængige undersøgelser.
Mette Reissmann (S), 2025-06-04:
De personer, som udarbejdede rapporten fra 2022, og tilsvarende også de, der medvirkede i taskforcens redegørelse fra 2024, har givet nogle yderst værdifulde input til en meget, meget kompleks sag.
Det lytter vi til.
Det har vi læst meget nøje igennem.
Jeg har læst det meget nøje igennem, og jeg forholder mig faktisk også til det.
Derudover forholder jeg mig faktisk også til, at vi har de her to sager, og jeg vil ikke hverken her eller på et andet tidspunkt gå ind i nogen mere konkrete ansvarsspørgsmål i forhold til de retssager, der kører mod Søfartsstyrelsen i øjeblikket.
Peter Skaarup (DD), 2025-06-04:
Prøv at høre: Man har jo ikke nedsat en taskforce, fordi der er nogle sager ved domstolene; man har nedsat en taskforce, fordi Folketinget efter rigtig mange spørgsmål og rigtig mange svar virkelig har følt et behov for, at nogle uafhængige og kyndige mennesker satte sig ned og fandt ud af, hvad det egentlig var, der skete dengang i 1990.
Vil det sige, at regeringen, fordi der nu tilfældigvis er en sag ved domstolene, slet ikke kan mene noget om det her på noget tidspunkt inden for de næste 5-10 år?
Mener ordføreren virkelig, at det er holdbart, at man hverken kan sige det ene eller det andet fra regeringens side i så lang tid og efter, at regeringen selv har været med til at lave en undersøgelse?
Mette Reissmann (S), 2025-06-04:
Jeg skal beklage, og jeg skal begræde, og jeg skal have så meget ondt af de pårørende, der sidder tilbage og nu i mere end tre årtier har levet med det her savn.
Det skal der slet ingen tvivl være om.
Jeg føler meget stærkt med disse mennesker, og læsningen af de uvildige undersøgelser har også påvirket mig meget.
Jeg synes, at det, på trods af at man emotionelt virkelig føler med ofrene og de pårørende, er vigtigt også at holde et fokus, og det synes jeg at vi som lovgivere og politisk ansvarlige bør gøre, på, hvad det er for nogle principper, der faktisk gør, at det her er en retsstat værdig.
Det er bl.a. at skulle respektere den tredeling.
At der i fortiden har været sager herinde, hvor det har været anderledes, kan jeg jo kun notere mig er et faktum.
Men i den her sammenhæng mener jeg, at domstolene skal have den ro til at lave deres arbejde uden unødigt at blive påvirket og derved skabe en ubalance i sagens behandling.
Peter Skaarup (DD), 2025-06-04:
Tak, og tak til ordføreren for indlægget.
Ordføreren siger ligesom, at vi skal lade domstolene arbejde i fred.
Man kan sige, at hvis man skulle mene det i alle tilfælde, som vi behandler herinde i Folketinget, med sager, der har været oppe at vende, og hvor der er lavet uvildige undersøgelser, så havde vi en helt ny situation.
Jeg synes egentlig, fru Lisbeth Bech-Nielsen var fint inde på det, nemlig at der tidligere har været sager af den her karakter, hvor man i Folketinget og i ministerier har ment og gjort noget i forskellige retninger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke tror, at der sidder mennesker derude i landet, som har fulgt hele den her sag, og som måske selv er ofre eller har familie, der er ofre til branden på Scandinavian Star, og som sidder med en utrolig dårlig smag i munden, hvis det er sådan, at regeringen virkelig – både ministeren og ordføreren her i dag – slet ikke vil sige til Folketinget, at det her medfører noget som helst, altså det, at man har lavet den taskforce, som regeringen selv har nedsat?
Er det holdbart, at man måske skal vente 5-10 år, før der bliver en konklusion for de ofre og familierne til ofrene?
Er det virkelig holdbart?
Mette Reissmann (S), 2025-06-04:
Der er en klar forskel på det og sagen vedrørende Godhavnsdrengene og Sprogøpigerne.
Der havde staten et meget klart systemansvar.
Der er ikke tale om det samme her.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at i forhold til det her har staten ikke haft et direkte ansvar.
Myndighedernes håndtering kan kritiseres, og det er det, den bliver i de uvildige undersøgelser, altså myndighedernes håndtering af sagen.
Søren Søndergaard (EL), 2025-06-04:
Det er jo den mulighed, vi har.
Vi har jo en mulighed for at sige, at de undersøgelser, vi har fået, har vist os, at her var tale om nogle meget alvorlige problemer, og de alvorlige problemer reagerer vi på ved at give en undskyldning.
Selvfølgelig kan man da give en undskyldning.
Hvad var det for en retslig afgørelse, der lå til grund for, at statsministeren f.eks. gav en undskyldning til Godhavnsdrengene?
Jeg vil da godt høre, hvad det var for en retslig afgørelse.
Mette Reissmann (S), 2025-06-04:
Det er en af de mest tragiske hændelser i nyere tid, og jeg har også læst de to uafhængige undersøgelser og resultatet deraf.
Som jeg også sagde i min tale, er der helt klart en risiko for, at man i den her sammenhæng har med at gøre, at der under de daværende krav skulle have været foretaget en havnestatskontrol.
Det bliver jo også slået fast i den undersøgelse fra 2024 og tilsvarende også i den fra 2020.
Men hvorvidt der er tale om en ansvarspådragende fejl, vil jeg lade være op til domstolene at vurdere, og det er jo derfor, vi bliver nødt til at afvente resultatet af de to verserende retssager, som kører i øjeblikket.
Søren Søndergaard (EL), 2025-06-04:
Nogle har sagt: Jamen Søfartsstyrelsen havde ret, de anede ikke, at skibet kom.
Det kom som en total overraskelse, at der lige uden for deres kontorer lige pludselig lå et kæmpestort skib, der kunne sejle hundredvis af passagerer.
Og i øvrigt skulle vi overhovedet ikke kontrollere skibet, det var der overhovedet ikke nogen regler om.
Og der var nogle andre, der sagde: Ah, mon ikke der har været nogle regler, der sagde, at I skulle?
Og mon ikke I havde opdaget det der skib?
For så at få endt den diskussion, har vi været enige om, at vi beder nogle uafhængige juridiske eksperter om at undersøge det her.
Hvad var situationen ikke i dag, men dengang?
Hvad er ordførerens holdning til den konklusion?
Mette Reissmann (S), 2025-06-04:
Jeg kan forstå på spørgeren fra SF, at hun er velbevandret i juridisk litteratur og i øvrigt også i gældende ret.
Her må jeg så bare sige, at den forskel, spørgeren henviser til, kan man for så vidt godt have med i sin analyse.
Men det, der nok er allermest klart og mest principielt i den her sag, er, at tredelingen af magten, Montesquieus deling af lige præcis de forskellige magtformer, står til troende, både inden for strafferetten, men også inden for civile søgsmål.
I den her sammenhæng handler det jo om, at når man har med civile søgsmål at gøre, er staten ofte den sagsøgte og ikke initiativtager i sager, som når det handler om straffesager.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-06-04:
Men der er en principiel forskel på straffesager, hvor man selvfølgelig skal afvente et eventuelt skyldsspørgsmål, og så civile sager.
For hvis man følger det, som er undskyldningen her, så ville det betyde, at vi aldrig kan gøre noget politisk, så længe der er civile søgsmål, og derfor skulle vi bede de efterladte pårørende om aldrig at lave civile søgsmål, for at vi kunne tage politisk affære.
Det håber jeg ikke at ordføreren synes er rimeligt.
Mette Reissmann (S), 2025-06-04:
Jeg anerkender hurtigheden ved at bruge Google, og at man kan finde frem til den slags sager.
Jeg selv er også velbevandret i, hvordan man kan fortsætte den slags kildesøgning.
Jeg vil godt have lov til at vende tilbage til det principielle spørgsmål om, hvorvidt det er god skik som lovgivende magt at begynde blande sig i en sag, som verserer ved domstolene.
Socialdemokratiet respekteret tredelingen af magten, og det gør vi også i den her konkrete sag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-06-04:
Nu kan jeg høre, at den socialdemokratiske ordfører måske ikke overraskende er enig med ministeren i, at det er en principiel beslutning, at man ikke tager affære, mens der foregår civile søgsmål.
En meget hurtig søgning viser mig – og det er noget, jeg selv også bl.a. har været politisk involveret i – at mens hvidvaskskandalen i Danske Bank rullede, gik Erhvervsministeriet aktivt ind med krav om redegørelser og nye lovinitiativer, selv om både Finanstilsynet, SØIK og andre efterforskede sagen.
Under minksagen var der civile søgsmål om erstatning, samtidig med at regeringen traf politiske beslutninger sammen med Folketinget og fremsatte lovforslag.
Og i forbindelse med ulykker som Præstø Fjord-katastrofen eller branden i Bazar Vest i Aarhus har ministerier og myndigheder evalueret sikkerhed og ansvar, inden retssager var afsluttet.
Det er bare noget, jeg fandt på 5 minutter.
Det kan simpelt hen ikke passe, at det er et principielt standpunkt.