runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-02-02:
Jamen vi går også ind for at undersøge ting.
Vi går også ind for at beskytte den natur, der er presset, og vi har faktisk sovet på det i mere end 25 år.
Havde det stået til Enhedslisten, havde vi stadig væk diskuteret, så havde vi stadig væk undersøgt, så havde vi stadig væk lige skullet have løftet en flig mere, men der var ikke blevet bygget en metro.
Man havde siddet og talt om tingene i en uendelighed.
Bliver naturen mindre eller mere presset af, at man undlader at bygge en metro, sådan at folk er nødt til at køre i bil, skal jeg lige høre Enhedslistens ordfører om.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Åh, så faldt vi alligevel ned i de der forvrøvlede stråmandsargumenter.
Vi er glade for, at der er kommet en metro.
Vi er imod finansieringen af den, det var derfor, vi i sin tid ikke stemte for.
Det kunne være, vi kunne have snakket os frem med ordførerens parti til en mere begavet finansiering end f.eks. at udstykke Amager Fælled og bygge på den.
Det ville da have været en bedre løsning, så havde vi da i det mindste ikke stået her i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Jeg vil gerne spørge ind til de liberaliserede landzoneregler.
Vi har jo tidligere haft en diskussion i Folketinget og blandt ordførere om dispensationer og om, hvordan man kunne sikre at give de steder, hvor man har flest udfordringer, en hjælpende hånd.
Det står også i indledningen af bemærkningerne til lovforslaget, at der kan være problemer med beskæftigelse, udvikling osv. mange steder, og at det er derfor, man lægger op til en liberalisering.
Men når man samtidig lægger op til, at det skal gælde for hele landet, får man præcis det modsatte.
Så hvorfor ikke lade det gælde nogle udvalgte steder i landet i stedet for alle steder, for det vil jo de facto betyde, at den udvikling, der så vil ske rundtomkring i byerne, vil blive trukket fra landdistrikterne?
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Nej, det er jeg nu ikke helt enig med ordføreren i.
Planloven kommer til at gælde for hele Danmark.
Der er nogle instrumenter, som i særdeleshed gælder ved kysterne, hvor vi her i de seneste år, især efter finanskrisen, har set, at der har været noget tilbagegang.
Det, man kan leve af derude, er mange forskellige ting, men en af de ting, man har valgt at satse på mange steder eller gerne vil satse på i fremtiden, er turisme.
Her lægger den nye planlov jo op til, at man får nogle muligheder for at udvikle turismeerhvervet derude.
Man får også mulighed for at udvikle detailhandelen derude.
Jeg tror nu nok, at folk, der får mulighed for at handle i en butik, der ligger 5-10 km fra dem, foretrækker det frem for at køre til en by, der ligger 80-100 km væk.
Så jo, der vil stadig væk være aktivitet, selv om lovgivningen er den samme landet over.
Så jeg tror ikke på sådan noget med, at det her planlovsforslag kommer til at styrke centrene på bekostning af landområderne.
Det tror jeg egentlig ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Det er der rigtig mange andre der gør, bl.a. i rigtig mange af høringssvarene.
F.eks. siger Landdistrikternes Fællesråd, at de frygter, at lempelserne af detailhandelsbestemmelserne vil medvirke til at svække fundamentet for dagligvarebutikker og mindre butikker i de mindre byer.
Kan ordføreren slet ikke se et problem i de her lempelser og forstå den bekymring, der har været i mange høringssvar, hvor man frygter, at ens lokale købmand, brugs, eller hvad det kan være, simpelt hen forsvinder på grund af de her aflastningsområder, som man kalder det, eller udvidelsen af detailreglerne?
Kan ordføreren slet ikke forstå den bekymring, der er i rigtig mange høringssvar?
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Vi har selvfølgelig læst høringssvarene, og ud fra dem er vi også gået ind og rettet nogle steder til i det endelige lovforslag, som vi behandler i dag.
Vi må se, hvordan udviklingen bliver på baggrund af det forlig, vi har lavet.
Jeg er glad for, som jeg også nævnte før i min ordførertale, at vi allerede inden juli 2020 skal lave en evaluering af det her.
Ser vi en tendens til nogle af de ting, som ordføreren påpeger, så vil det selvfølgelig være relevant at tage op i forligskredsen, og vi må se, om der er noget, der skal rettes op på.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Har Socialdemokratiets ordfører været opmærksom på, at de liberaliserede landzoneregler faktisk betyder en ophævelse af Fingerplanen, der er over 70 år gammel?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Hvis vi kigger rundt i Danmark, er nogle af de mest fantastiske naturområder faktisk de områder, som militæret har haft, fordi de så stadig væk ligger relativt uberørt hen.
Der er jo ikke noget sted i Danmark, hvor der er natur, og hvor der aldrig har gået et menneske.
Altså, lad os nu lige prøve at være realistiske her.
Der vil jeg bare anbefale fru Lea Wermelin at prøve at tale med nogle af de biologer, der har forstand på det her område.
Jeg tror, at fru Lea Wermelin ville blive overrasket.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Lad os se, hvordan det kører med den nye ring, når den bliver taget i brug.
Men jeg synes, der er store perspektiver i en mere individualiseret transportform, som ikke behøver at være sådan, at man sidder i hver sin lille boble, men som bestemt sagtens kan være, at man sidder sammen med andre i en selvkørende minibus af en eller anden slags, som kører mere individuelt, end et metrotog gør, og hvor folk ikke har hver deres bil, men i stedet deler biler, når de har behov for det.
Og derfor sidder man ikke en i hver bil, men man sidder måske to eller tre eller fire eller fem, og det kan måske føre til, at der er mindre trængsel af biler i byer som København.
Fagre nye verden – ingen kan spå om den.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-02:
Jeg vil gerne starte med at glæde mig over, at vi er enige om det her med, at der skal sættes forsøg i gang med selvkørende biler – det er en spændende og en perspektivrig udvikling.
Men nu, når vi taler om det her med, at Liberal Alliance har meldt ud, at togenes tid er forbi, at det er et overstået kapitel, og at det nu er tid til et paradigmeskifte, vil jeg minde ministeren om den debat, vi havde her i Folketingssalen for nogle uger siden, hvor jeg havde lejlighed til at stille spørgsmål, og hvor jeg kom ind på det her med metrostationen, der ligger lige herhenne, Christianshavn Station.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Noget, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om i forbindelse med hele det her forslag, og noget af det, som jeg har undret mig over i forhold til den modstand, der har været, er, at vi kommer herind stort set hver eneste hverdag til København og ser en kæmpe udvikling på Tuborg Havn, hvor der bliver bygget helt ned til vandet – det kan vi vist roligt blive enige om; herinde i København bygger man nærmest på vandet – og det må man så ikke andre steder.
Og jeg vil bare spørge ordføreren, hvor grænsen går.
Jeg siger ikke, at alle byer skal være ligesom København, men vi har nogle yderområder, hvor der er små turistbyer, hvor der i forvejen eksisterer hoteller, som meget gerne vil udvide eller udvikle sig, og som i dag simpelt hen ikke har muligheden.
Og det er jo noget af det, vi forsøger at ændre.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Som sagt er der jo dele af det her forslag, som vi synes er fornuftige, altså f.eks. at folk, der har en bolig, der ligger inden for en strandbeskyttelseslinje, kan lave små ting som f.eks. et bed eller et gyngestativ eller sådan noget.
Men man skal jo også tage hensyn til naboerne, og det kan godt være, at vi synes, det er supersurt for en hotelvirksomhed, at den ikke bare kan bygge ud i stranden og kysten, fordi den ligger inden for strandbeskyttelseslinjen, men der er altså også rigtig mange naboer, og der er rigtig mange mennesker, der bor i de her landdistrikter og ved de her kyster, som har valgt det, netop fordi der ikke ligger et stort hotel.
Så hvor går grænsen?
Ja, den går jo der, hvor man også får taget hensyn til naboerne, og hvor man virkelig får beskyttet vores kyster, og hvor man ikke sender kommunerne ud i et kapløb mod hinanden, som er decideret usundt.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Men det svar bekymrer mig faktisk lidt, for det vil sige, at det er herinde fra Christiansborg, at vi skal styre en udvikling ude i de små byer.
Altså, jeg har eksempler fra Lønstrup i Nordjylland, og jeg har et eksempel fra Liseleje, hvor der nede ved parkeringspladsen ligger et lille ishus, og de vil faktisk gerne lave et handicaptoilet.
Det synes jeg da kunne være rigtig dejligt for de handicappede, men det må man ikke i dag.
Altså, det er jo nogle gange sådan nogle ting, vi snakker om.
Og vi taler om, at hvis der ikke sker en udvikling, gider turisterne ikke længere komme.
Uagtet at de også er rigtig glade for naturen, vil de trods alt også gerne se, at der sker nogle nye ting – sådan er det jo, og sådan har vi andre det også.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Jamen så hører ordføreren ikke efter.
Altså, selvfølgelig skal man kunne bygge sådan et handicaptoilet, hvis det ser fornuftigt ud og ligger sådan, at det ikke generer – det tror jeg alle har en interesse i.
Det, som vi er optaget af, er, om man skal have store nye turismebyggerier ved kyster og strande, som er en del af Danmarks identitet, og om vi hele tiden giver mere og mere frit slag som land – det er jo det, vi er vant til som politikere, altså at sige: Hvad for et land vil vi gerne have?
Fra radikal side vil vi gerne gå ind og kigge på hele planloven en gang til.
Vi vil godt gå ind og diskutere: Hvor er kommunernes ansvar?
Hvor kan vi faktisk give kommunerne noget mere frihed, mod at de f.eks. selv skal definere, hvad der er vigtigt for dem, og hvad det er for en kyststrækning, de synes er helt uvurderlig, og som de ikke vil pille ved?
Og så kan det være, at vi skal give noget mere frihed til kommunerne i den sammenhæng.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Tak for det.
Strandbeskyttelseslinjen ligger på 300 m.
Venstre har altid villet passe godt på vores kyster.
Vi har aldrig haft noget forslag om at begynde at plastre det hele til med betonbyggeri, selv om der har været myter, der har ligget og kørt rundt, men dem håber jeg da at vi hermed har fået aflivet igen.
Vi kan i dag førstebehandle dette lovforslag om en ændring af naturbeskyttelsesloven og dermed en justering af reglerne om strandbeskyttelseslinjen m.v.
Lovforslaget hænger sammen med vores ønske i Venstre om at skabe et Danmark i bedre balance, et Danmark med vækst og udvikling, hvor der også tages hensyn til natur og miljø.
Med dette lovforslag sikrer vi en større gennemsigtighed i reglerne samt mindre bureaukrati for borgere og myndigheder.
Det er der brug for, for området har været en ren regeljungle, kan man næsten sige.
Men ikke alene forenkler vi reglerne; vi justerer også, så der gives mere frihed til klubber, foreninger, institutioner, turismevirksomheder og almindelige borgere.
Vi giver frihed til, at der i højere grad kan etableres mindre anlæg og bygninger inden for klitfrednings- og strandbeskyttelseslinjen samt inden for sø- og åbeskyttelseslinjen, og frihed til, at der kan udvides på lokalt planlagte havnearealer og gøres brug af overflødiggjorte bygninger.
Det giver frihed til, at kommunerne kan lokalplanlægge bedre.
Det bør ikke være nødvendigt, at danskerne skal spørge kommunen om lov, inden de eksempelvis anlægger en terrasse i tilknytning til deres hus.
Vi åbner også for at give dispensation i en række tilfælde, hvor det ikke tidligere var muligt.
Vi fjerner dermed en række barrierer.
Det er godt nyt for hele Danmark, og derfor støtter Venstre selvfølgelig lovforslaget.
Det har aldrig været Venstres politik at plastre det hele til med betonbyggerier i strandkanten, som man gerne vil tegne et billede af og skabe myter om – dermed kan jeg fuldstændig afvise det.
Så er det jo fuldstændig korrekt, at man har været og er i gang med ti konkrete projekter, som er behandlet ved anden lejlighed, og der har det været vores vurdering i Venstre, at der ud af 10.000 km kyststrækning også var plads til at skabe udvikling på ti konkrete steder.
Så har der jo været en drøftelse af, om det så kunne blive nogle stykker mere.
Det ligger der foreløbig ingen beslutning om, men det er jo heller ikke det samme som at plastre det hele til med beton.
Så jeg kan fuldstændig stå på mål for, at vi står op bag en beslutning om de ti konkrete projekter; og kan vi få nogle få stykker mere, jamen så er vi også klar til at stå bag det.
Men det er ikke det samme som at plastre det hele til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Altså, grunden til, at forsøgsordningen ikke blev udvidet, var jo bl.a., at der ikke var flertal for det, men det lå i Venstres forslag.
Der var intet i mit spørgsmål, der handlede om at plastre noget som helst til – og jeg spurgte ikke om beton.
Jeg spurgte helt konkret: Vil ordføreren ikke bekræfte, at det oprindelig lå i Venstres udspil, at naturbeskyttelseszonen kun skulle gælde til nærmeste hus eller vej, at den kun skulle gælde for sammenhængende natur, at man helt ville ophæve kystnærhedszonen, og at man ville åbne op for mere byggeri ved flere kystprojekter?
Vil ordføreren ikke bare bekræfte det?
Vi behøver ikke at tale mere om beton.
Vil ordføreren ikke bare bekræfte det, jeg spørger om?
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Jamen jeg er da glad for, at myterne nu ikke længere skal gå på, at vi vil plastre det hele til med beton – så er den fejet af bordet.
Så er det jo fuldstændig korrekt, at der har været en debat i forhold til 300-metersstrandbeskyttelseslinjen, men der er jo tilfælde derude, hvor det er, at en del af det er bygget i forvejen.
I øjeblikket er der en strandbeskyttelse, der også går ind over byggeri.
Der kan man jo så sige: Jamen det gør det så.
Og det kunne man så tage en diskussion om, altså om det så stadig væk skulle omfatte det byggeri.
Men det er jo den, om jeg så må sige, finmekanik i diskussionen, der har været.
Vi kan bare fastslå, at strandbeskyttelseslinjen ligger på 300 m.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Ja, der har jo været lidt forvirring her, men nu vil jeg hjælpe hr. Erling Bonnesen med at læse op fra Venstres hjemmeside, hvor der står, at man foreslår, at strandbeskyttelseslinjen »kun skal være gældende, hvor der er sammenhængende natur - dvs. kun indtil f.eks. eksisterende bygninger eller offentlig vej.«
Det kan vi jo nu forstå er en tydelig fejl, så jeg vil spørge Venstres ordfører: Skal det væk fra Venstres hjemmeside, når nu Venstre lige er blevet en stor og varm tilhænger af strandbeskyttelseslinjen?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Nu er det ikke for at hidse ordføreren unødigt op at jeg stiller det her spørgsmål, men vil ordføreren ikke bekræfte, at det har været Venstres forslag, at der skulle åbnes op for flere forsøgsprojekter inden for strandbeskyttelseslinjen, dvs. mere byggeri.
Det var det, som folk protesterede imod.
Vil ordføreren ikke også bekræfte, at det har ligget i Venstres landdistriktsudspil, at strandbeskyttelseszonen kun skulle gælde for sammenhængende natur og kun til nærmeste hus eller vej, og at man helt ville ophæve kystnærhedszonen?
Bare lige så vi får på plads, hvad det egentlig er, der har ligget i Venstres politik, og så det bliver klart, hvad det er, vi diskuterer.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Vi kunne jo starte med at prøve at kigge på de faktiske forhold.
Vi har slået fast, at der en strandbeskyttelseslinje på 300 m.
Det tror jeg ikke der er nogen som helst der er i tvivl om, og det har jeg sagt mange gange.
Hvis man så går ud og kigger fra vandkanten og 300 m ind, er der jo mange steder, hvor der ikke er noget byggeri.
Men der er også mange steder, hvor man godt kan støde på noget byggeri.
Og så er det jo fair nok så at have haft en diskussion om, om man så i praksis skulle justere det, så det så at sige passer med de faktiske forhold.
Det er jo den diskussion, vi har haft i Venstre, og det synes jeg da er godt vi har haft.
Men jeg står bare på mål for, at vi har en strandbeskyttelseslinje, der hedder 300 m.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Nu er jeg altså forvirret på et højere niveau.
Altså, vil det sige, at vi ikke skal tage ting, der står på Venstres hjemmeside, alvorligt?
Er det simpelt hen noget, vi ikke længere kan regne med?
Kan vi ikke regne med det, når Venstres ordfører siger, at Venstres forslag går ud på, at strandbeskyttelseszonen kun skal ligge i sammenhængende områder og gå til nærmeste vej?
Skal vi ikke længere stole på, at det, som folk, der er i et parti, siger, og det, som man kan læse på hjemmesiden, er det rigtige?
Det er i hvert fald nyt, og jeg synes selvfølgelig, at det er problematisk, men jeg glæder mig igen over, at Venstre har skiftet holdning eller i hvert fald er blevet klar tilhænger af strandbeskyttelseslinjen.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Med al respekt for, hvad enkelte partifæller har af gode ideer og indspil, når man skal lave et oplæg, så vil jeg sige, at jeg som Venstres ordfører på området bare kan fastslå, at det aldrig nogen sinde har været Venstres politik, at strandbeskyttelseslinjen på de 300 m skulle ophæves.
Den er på 300 m – det har den været, det er den fortsat, og det vil den også være i fremtiden.
Det er Venstres politik på området.
Der, hvor der kan være nogle nuanceforskelle, er, når man f.eks. bare taler om sådan en lille hyggelig ting som en café.
I øjeblikket kan man jo inden for strandbeskyttelseslinjen have en eksisterende café.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-02-02:
Tak for det.
Jeg er lidt ked af, at Liberal Alliances ordfører kalder regeringspartnerne uambitiøse, men det er altså en uoverensstemmelse, som jeg ikke tror det tilkommer mig at blande mig i.
Den må man tage på tværs af partierne på et eventuelt regeringsseminar eller andet.
Det er jo klart, at kommunerne har en rolle at spille her.
Det berørte jeg også i min ordførertale, hvor jeg sagde, at kommunerne, eksempelvis hvis der skal gives tilladelse til faciliteterne inden for strandbeskyttelseslinjen, så skal lave en lokalplan.
Det synes jeg sådan set er fornuftigt, så vi får kommunerne med ind på det her område.
Men jeg holder fast i, at jeg tror, der er behov for, at man på nationalt plan opsætter nogle rimelig stramme regler for, hvad vi som nation vil med vores mest dyrebare natur, nemlig vores kyster.
Og de stramme regler holder vi fast i i det her lovforslag, og det synes jeg er fornuftigt, selv om jeg også gerne vil gentage, at jeg synes, at der i det her lovforslag er en rigtig god balance mellem det, at vi skal passe på vores natur, og at vi skal give nogle udfoldelsesmuligheder ude i naturen.
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Stramme statslige regler, ja, det kan jeg forstå Socialdemokratiet går ind for, og det er også, hvad jeg ser i andre sammenhænge.
Vi snakker jo om godt og vel 2.000 eller måske 2.500 km2 af det danske landskab, som er styret og administreret i et jerngreb fra statens side.
Det er i hvert fald ikke noget, Liberal Alliance synes er en god idé.
Vil ordføreren for Socialdemokratiet måske give mig ret i, at de her meget stramme statslige regler faktisk er med til at hæmme vækst og udvikling i de pågældende områder?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-02-02:
Nej, det kan jeg ikke give ordføreren ret i.
For det er faktisk min oplevelse, efter tæt på en menneskealder at have boet i lige præcis Varde Kommune og også efter at have arbejdet i Varde Kommune, endda på det tekniske område præcis med det her spørgsmål, at en af de vigtigste aktiver for erhvervet i eksempelvis Varde og en af de vigtigste aktiver for turisterhvervet i vores kystkommuner lige præcis er vores uspolerede natur.
Derfor mener jeg faktisk, at vi gør erhvervet en tjeneste, når vi meget klart her fra Folketingets side siger, at vi vil værne om den naturtype.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Når man hører ordførerens indlæg om, at man selvfølgelig lokalt er opmærksom på værdien af uspoleret natur, kan man jo godt undre sig over, at man ikke kunne have givet lidt mere kompetence ud til kommunerne, altså, når ordføreren selv beskriver, at kommunerne selvfølgelig er optaget af det samme som os andre, nemlig at sørge for, at vi passer godt på Danmark.
Men så langt kunne vi så ikke komme i forhandlingen.
Det, jeg egentlig bare vil bede om, er, om ordføreren ikke vil indrømme, at retorikken lige fik, hvad den kunne trække i ordførertalen, ligesom fru Pia Adelsteen tog fat i.
Kan vi ikke bare en gang for alle få slået fast, at det udspil, som Venstreregeringen kom med, ikke var et forslag om at tilbyde betonbyggeri i vandkanten på de danske strande?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-02-02:
Det er egentlig min opfattelse, at jeg i min ordførertale også ramte det retoriske niveau ganske udmærket.
Jeg synes, det var på sin plads at referere Thorvald Stauning, som jo står fadder til strandbeskyttelseslinjen.
Jeg synes, det var på sin plads at nævne Svend Auken, som udvidede den.
Jeg synes også, det var på sin plads at referere H.C. Hansens ord om, at vi går mere op i resultater end resolutioner.
For den aftale, vi har landet her, er god, den er rigtig god.
Vi sikrer en balance imellem, at der skal være nogle stramme regler for, hvad man må på vores meget værdifulde kyster, samtidig med at vi skal give bevægefrihed for foreninger, turisterhverv og lignende, som ønsker at udfolde sig i den her naturtype, som vi holder så meget af.
Så jeg synes sådan set, at når vi taler om strandbeskyttelse, er det på sin plads også at hive de store socialdemokratiske koryfæer frem af gemmerne.
Det her er virkelig socialdemokratisk hjerteblod.
Min ordførertale holdt sig jo inden for den tidsgrænse, der er her på Folketingets talerstol, så det med at sige, at der var for mange ord, er simpelt hen forkert.
Der var forslag, som ville lempe yderligere end det, vi har gjort her, i forhold til turisterhvervet.
Det var vi ikke enige i, og derfor er jeg glad for, at vi går mere op i resultater end resolutioner og gik til forhandlingsbordet og fik landet en rigtig god balance og en god aftale.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Tak for det.
Jeg vil prøve at tage det lidt stille og roligt; der er ingen grund til at hidse sig så meget op, som vi gjorde før.
Det er der knap så meget brug for, for den radikale ordfører kører ikke helt oppe i det samme urealistiske gear.
Jeg vil bare helt kort sige: Der har aldrig nogen sinde været et forslag – heller ikke fra Venstre – om at ophæve strandbeskyttelseslinjen.
Den ligger på de 300 m, det ligger fuldstændig fast, så lad os bare lige få det på plads i første runde her.
Ordføreren var inde på, at Venstre kun vil have den til nærmeste vej, som om det kun lige var en meter fra strandkanten.
Ellers må ordføreren simpelt hen komme med et bevis på, hvor det står.
Det har der aldrig stået.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Så vil jeg anbefale hr. Erling Bonnesen at google Venstres forslag fra februar 2015, hvor hr. Thomas Danielsen udtaler klart, at strandbeskyttelseszonen kun skal gå til nærmeste vej og i sammenhængende naturområder.
Venstre er et stort parti – også for stort for min smag – men man må dog nogenlunde vide, hvad ens partifæller udtaler sig om, og der kan jeg så sige, at det var Venstres politik, i hvert fald ifølge jeres hjemmeside.
Man kunne også overveje at fjerne det, når man nu er blevet en stor og varm tilhænger af strandbeskyttelseslinjen – og tak for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Jo jo, fred være med det, og det var sådan set heller ikke det, min indvending gik på.
Min indvending gik på, at Socialdemokratiet bruger den samme retorik, som Danmarks Naturfredningsforening brugte, og siger, at det udspil, som Venstreregeringen lagde frem, åbnede op for betonbyggeri langs de danske kyster.
Det er der altså intet belæg for at påstå.
Man kan selvfølgelig godt i den retoriske opstramning komme til at putte lidt for mange ord på sin ordførertale, men jeg synes bare, det ville være rimeligt for debatten, at vi én gang får slået fast også fra Socialdemokratiets side, at Venstreregeringen ikke havde det forslag, som ordføreren omtalte i sin ordførertale.