Benny Engelbrecht (S), 2020-06-23:
Transport- og Boligministeriet sendte i slutningen af 2019 et første lovudkast til lovforslaget i offentlig høring, og på baggrund af de mange høringssvar besluttede jeg, at lovforslaget på en række punkter skulle justeres og derefter sendes i en kort supplerende offentlig høring.
Den supplerende høring fandt sted i februar måned i år, 2020.
Herefter har ministeriet besvaret en lang række spørgsmål fra Transportudvalget, hvoraf en ganske betragtelig del er stillet langt efter fristen og med meget kort svarfrist.
Jeg har alligevel bedt ministeriet og Færdselsstyrelsen om at besvare alle spørgsmål grundigt, fordi jeg er helt med på, at det foreliggende lovforslag er teknisk tungt og kompliceret.
Jeg vil dog alligevel i dag benytte lejligheden til fremhæves særligt to forløb fra udvalgets behandling af sagen.
Først bliver ministeriet bekendt med, at organisationen Landbrug & Fødevarer er bekymret for, om påhængskøretøjer fremstillet i små serier er omfattet af forordning nr. 167 fra 2013 eller ej.
Herudover er Landbrug & Fødevarer bekymret for indholdet af den nationale godkendelsesramme, som efter det oprindelige forslag skal træde i kraft fra den 1. januar 2022.
Det går ministeriet i dialog med Landbrug & Fødevarer om, og herunder fortæller man, at de nye EU-godkendelsesordninger ikke er en godkendelsespligt, men godkendelsesmuligheder.
Jeg deltog selv i et møde med Landbrug & Fødevarer om disse emner.
Spørgsmålet om rækkevidden af forordningen ser vi grundlæggende bare forskelligt på.
I forhold til den nationale godkendelsesramme har jeg som bekendt besluttet at fremsætte et ændringsforslag, som netop er vedtaget, hvor hele den nationale godkendelsesramme tages ud af det foreliggende lovforslag L 151.
Herefter vender vi det lovforberedende arbejde om og lader Færdselsstyrelsen på baggrund af dialog med branchen udarbejde udkast til nye bekendtgørelser, og når jeg efter planen fremsætter et nyt lovforslag med den nationale bemyndigelsesramme i åbningsugen 2021, så er det regelgrundlag, som skal udmøntes efter loven, kendt stof for branchen.
På den baggrund har vi modtaget en skriftlig henvendelse fra Landbrug & Fødevarer, hvor organisationen tilkendegiver, at lovforslaget, som det foreligger nu, inklusive med det seneste ændringsforslag, ikke bør ændres mere.
Dernæst starter en ny proces, denne gang i regi af organisationen Dansk Bilbrancheråd.
Rådet er bekymret for den del af forordning nr. 858 fra 2018, som handler om godkendelse af individuelt nyopbyggede lastbiler, og også denne del af lovforslaget skal efter planen udmøntes ved bekendtgørelse pr. 1. januar 2022.
Ministeriet og Færdselsstyrelsen har derfor den seneste uges tid besvaret disse spørgsmål og kan nu konstatere, at Dansk Bilbrancheråd i deres henvendelse til Transportudvalget af den 18. juni 2020 tilkendegiver, at rådet ikke har indsigelser mod lovforslaget, som det foreligger nu.
Jeg kan godt forstå, at branchen er meget bekymret over og opmærksom på de nye godkendelsesregler – det er en ganske omfattende regelgennemgang, som Færdselsstyrelsen har sat i gang – men jeg appellerer bare til, at man har fokus på de muligheder og fordele, som de nye godkendelsesregler indeholder.
Det bliver f.eks. som noget nyt muligt at få godkendt køretøjer fremstillet i små serier med én godkendelse, i stedet for som i dag, hvor hvert enkelt køretøj skal godkendes individuelt.
Herunder vil reglerne så vidt muligt blive indrettet sådan, at fabrikanterne på en række områder selv kan dokumentere overensstemmelser med relevante tekniske krav.
I det tilfælde kan fabrikanten nøjes med at sende ansøgning og dokumentation til Færdselsstyrelsen med henblik på at få en godkendelse i stedet for som i dag, hvor køretøjet typisk skal køres ned i en synshal for at gennemgå et registreringssyn.
Der er med andre ord med de nye regler også udsigt til smidigere godkendelser og ikke mindst – det vil nogle i erhvervet sikkert være interesserede i – besparelser for branchen på visse områder.
På trods af det skal vi alligevel have et samråd om lovforslaget senere på dagen, hvor bl.a. partiet Venstre ønsker forsikringer om, at Transport- og Boligministeriet nu også har til hensigt at inddrage branchen i drøftelser om de regler, som skal udstedes den 1. januar 2022, og som der jo altså først skal lovgives om på et senere tidspunkt.
Hvis ikke forløbet om dette lovforslag tydeligt demonstrerer, at Transport- og Boligministeriet og Færdselsstyrelsen reelt inddrager og lytter til offentligheden og branchen, så ved jeg faktisk ikke, hvad der skal til.
Lovforslaget er som nævnt sendt i to offentlige høringer, fordi vi på baggrund af høringssvar fra branchen ændrede indholdet efter første høring.