runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Men det er jo sådan i dag, at vi giver uddannelse og sprogundervisning og sørger for, at børn, der eksempelvis er født i Danmark eller er kommet til Danmark i en tidlig alder, kan få skoleundervisning.
Det kan de også få fremadrettet med den nye retstilstand, som kommer.
Men så vil der bare være nogle tilfælde, og det er så det nye, hvor opholdstilladelsen, selv om børnene eksempelvis har fået skoleundervisning og forældrene har fået et arbejde, alligevel vil blive inddraget, og de vil så få meddelt et tidspunkt for, hvornår de skal rejse ud, og så vil myndighederne gå i gang med at sende dem hjem, om nødvendigt med tvang.
Men de har jo så også mulighed for at benytte sig af nogle af de frivillige ordninger, der er, og modtage rådgivning om, hvordan det bedst muligt kan lade sig gøre – både rådgivning i forhold til børnene, og hvilke muligheder der er for at få støtte til børnenes skolegang i hjemlandet, når de vender tilbage dertil.
Det er jo det, der er det nye.
Der vil komme eksempler med familier, hvor vi vil se klassekammerater og andre, som vil protestere over, at deres klassekammerater får inddraget deres opholdstilladelse, og det kan man et eller andet sted måske også godt forstå, men vi bliver bare nødt til at gøre det alligevel, fordi vi har modtaget så mange mennesker i Danmark, og fordi der er behov for, at flygtninge vender tilbage til deres hjemlande på et tidspunkt.
Rosa Lund (EL), 2019-01-24:
Jeg kan forstå på hr. Martin Henriksen, at nu vil man væk fra det her med integration, men betyder det så, at de her børn, som vil vokse op i Danmark og jo føle, at de hører til her – hvilket man også sagtens kan argumentere for, synes jeg, at de gør – ikke skal integreres, og at de skal gå i en eller anden skole for sig og altså ikke i den danske folkeskole, hvor vi kan give dem en reel mulighed for faktisk at komme til at bidrage til Danmark?
Altså, skal de bare helt udskilles fra det danske samfund og så sendes hjem på et tidspunkt, eller hvad er pointen?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Altså, med det her lovforslag, såfremt det bliver vedtaget – og det håber vi meget – vil det være sådan, at hvis du får en opholdstilladelse, vil du jo kunne gå i en almindelig skole.
På det tidspunkt, hvor opholdstilladelsen bliver inddraget, er det jo så, du bliver henvist til et udrejsecenter, hvor der selvfølgelig også vil være mulighed for at modtage undervisning, men afhængigt af hvilken kommune det ligger i, kan det eksempelvis være en skole, der er drevet af Røde Kors.
Og så mener vi jo, at så skal undervisningen handle om, at de skal sendes tilbage til deres hjemland.
Men der vil være eksempler på, at børn, der har været i Danmark i en del år og gået i skole osv., sammen med deres forældre vil få den besked: På et tidspunkt fik I opholdstilladelse i Danmark, fordi vi ud fra de regler, der nu gjaldt, vurderede, at I havde krav på beskyttelse, og nu vurderer vi så, at I godt kan vende tilbage til måske hele landet eller i hvert fald dele af det land, som I oprindelig kom fra.
Så er det det, man skal.
Jeg kan sagtens forstå, at det for nogle familier og børn vil være en kedelig situation at stå i, og jeg kan også sagtens forstå, at der er nogle, der umiddelbart har den indgangsvinkel, når der f.eks. kommer sager frem i medierne – og der vil komme flere sager – at det på personniveau måske ikke virker som det mest hensigtsmæssige.
Men for samfundet som helhed bliver vi nødt til at gøre det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne følge op på fru Sofie Carsten Nielsens spørgsmål, altså det sidste spørgsmål, som fru Sofie Carsten Nielsen stillede, nemlig: Hvem skal passe vores ældre?
Det er 40.000 medarbejdere, vi kommer til at mangle på grund af den voksende alder i vores befolkning.
Hvem skal passe på vores ældre?
Hvem skal gøre rent på vores hospitaler?
Hvem skal køre vores taxaer?
Hvem skal stå nede hos grønthandleren og sælge grønsager til os på vej hjem?
Er ordføreren klar over, hvor stor en del af det danske samfund nogle af de mennesker, som ordføreren nu gerne vil sende hjem, løfter særlig i forhold til de ældre, der er ude på vores plejehjem?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Altså, før vi havde en meget stor indvandring til Danmark, også via asylsystemet, fungerede Danmark jo nogenlunde som samfund.
Hvis nu virksomheder – det er både private virksomheder og offentlige virksomheder –
vænner sig
til, at man enten kan rekruttere folk og ansætte folk via asylsystemet, eller man bare kan hente folk hertil som udenlandsk arbejdskraft, jamen så vænner man sig jo til det, og så gør man det.
Vi ønsker at bevæge os i en anden retning, hvor de unge danskere, som enten nu er på vej ind i uddannelsessystemet, eller som er i gang med en uddannelse, og som skal videreuddanne sig, bliver skubbet i de retninger og rådgivet hen mod de retninger, hvor man ud fra alle de ting, man vurderer de her ting ud fra, vurderer, at der har vi så behov for noget arbejdskraft i fremtiden.
Det mener vi er en opgave, som man må tage på sig at løfte nationalt og ikke hele tiden sige, at hver gang der kan være nogle rekrutteringsudfordringer inden for forskellige sektorer, ja, så er det eneste svar og den eneste løsning mere indvandring.
Det er vi ganske enkelt ikke enige i fra Dansk Folkepartis side.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Hvad vil Dansk Folkeparti så gøre?
Hvad er så Dansk Folkepartis svar?
Der er faktisk nogle mennesker, der kan løfte den opgave, men som måske er flygtninge, og som måske af den grund faktisk har en grund til at være i Danmark og kan få en opholdstilladelse.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Jeg tror, at Alternativets sådan pludseligt opståede omsorg for ældreplejen måske primært skyldes en omsorg for de asylansøgere, der kommer til Danmark.
Så lad os nu bare tage det for, hvad det er.
Jeg vil bare sige, at vi har et samfund, som i meget, meget lang tid har kunnet formå at køre rundt og fungere uden en meget, meget stor og voldsom indvandring.
Tag nu den diskussion, der var sidste år om udenlandsk arbejdskraft, hvor vi nærmest fik at vide, at hvis ikke der kom mere udenlandsk arbejdskraft – fordi der var et flertal herinde i Folketinget, som havde strammet reglerne for udenlandsk arbejdskraft – så var det stort set umuligt for virksomheder at få udenlandsk arbejdskraft, det var stort set umuligt for virksomhederne at leve op til ordrer osv.
Nu er tallene jo kommet ind fra sidste år, og vi kan faktisk se, at der ikke er problemer med at rekruttere udenlandsk arbejdskraft.
Så nogle af de der diskussioner illustrerer også problemer, som jeg er helt overbevist om at man vil finde andre løsninger på end blot at åbne op for mere indvandring eller sige, at flygtninge bare kan blive her til evig tid.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Altså, hvis jeg var en af de mange organisationer, som har afgivet høringssvar, ville jeg måske blive en lille smule fortørnet over det, for man sidder jo med sin faglighed og afgiver høringssvar.
Så det håber jeg da at ordføreren vil trække i sig igen.
Det kritiserer Institut for Menneskerettigheder ud fra den præmis, at der faktisk er et usikkert juridisk råderum for myndighederne at træffe de her afgørelser på baggrund af, netop fordi der ikke findes en praksis i Menneskerettighedsdomstolen, som kan pege på, hvad der præcis er den rigtige afgørelse at træffe i Danmark i en konkret sag.
Hvad siger ordføreren til den kritik fra Institut for Menneskerettigheder, som bestemt ikke er en politisk kritik, men en helt konkret juridisk kritik af det her lovforslag?
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Jeg vil sige, at jeg gerne vil trække noget af det tilbage.
Der var en kritik fra KL om tidsfristen, som jeg tror vi får lidt bøvl med at overholde, og på det punkt tror jeg vi kommer til at skulle lave en lille ændring.
Så der var jeg nok sådan lidt for generel.
Men i forhold til resten af høringssvarene anser jeg dem som overvejende politiske.
Når det handler om det lovtekniske arbejde, om jeg mener, der er grund til at så tvivl om, hvorvidt det, der kommer ovre fra ministeriet, er inden for lovens rammer, vil jeg sige, at det tvivler jeg ikke på at det er.
Den tillid har jeg til både ministeriet og embedsmændene og ministeren på området.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Men det rejser jo så også spørgsmålet om, hvad vi bruger de høringssvar til.
Altså, nu bliver det måske lidt en demokratisk debat, men vi har et nationalt Institut for Menneskerettigheder, som er en juridisk enhed, i hvert fald sådan som jeg ser det, og som hjælper os politikere til at vurdere, om den lovgivning, vi fremsætter og behandler og diskuterer i Folketinget, kan holde sig inden for grænserne af den juridiske praksis og lovgivning.
Og så synes jeg, det er bekymrende, hvis man fra regeringens side overhovedet ikke tager højde for det eller tager det til indtægt, men skøjter hen over det og ser det som politiske uenigheder.
Så hvad bruger ordføreren selv de her høringssvar til, når han sidder og læser dem igennem?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Det mener jeg bør være fælles viden og erkendelse i hele Folketinget.
Men det er jo ikke det eneste hensyn, der er.
Jeg synes også, at vi har et andet hensyn, som handler om, at de børn, der opholder sig i Danmark, skal have mulighed for hele året rundt at gå i ordentligt tøj og kunne gå til børnefødselsdage og leve et liv, som vi anser for at være nogenlunde anstændigt.
Og der synes vi, at man godt nok er gået lidt til kanten med det her lovforslag og også lidt over kanten af, hvad vi synes er rimeligt.
Hvis det kun var det ene hensyn, nemlig tilstrømningen, så kunne man jo sætte integrationsydelsen ned til 2 dollar om dagen, eller hvad det er, FN siger, men det er der jo ikke nogen af os, der er tilhænger af.
Så vi skal finde balancen, og vi synes, at det her lovforslag bringer os endnu mere ud af balance, end vi bør være.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Jamen er det så vigtigt for Socialdemokratiet at sikre højere ydelser til udlændinge, der kommer til Danmark, og som ikke har været i Danmark i lang tid?
Altså, er det vigtigere for Socialdemokratiet at sikre høje ydelser til de udlændinge, der kommer til Danmark, end at stemme for en lovpakke, som alt andet lige indebærer væsentlige opstramninger af udlændingepolitikken, og som skaber en helt ny hjemsendelsespolitik?
Hvad er det vigtigste?
Og skal det svar, som hr. Mattias Tesfaye kommer med her, forstås sådan, at Socialdemokratiet faktisk ikke kan støtte det lovforslag, som ligger her?
Susanne Eilersen (DF), 2019-01-24:
Jeg kan bare ikke forstå, hvordan man kan dele det op.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at jo flere ydelser, man kan få, jo flere goder, man kan få, jo mere tilknytning får man til et land, og jo mere søger man hertil?
Og jeg tror jo nok, at ordføreren mener det samme som os – det er i hvert fald det, jeg har hørt i ordførerens tale osv. – nemlig at man ikke ønsker sig tilbage til det, der var fra 2011 til 2015, men at man ønsker noget andet.
Vil ordføreren så ikke give mig ret i, at ydelser tiltrækker flere folk til det her land?
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Hvis det handler om økonomi, og det gør det jo altid i en eller anden grad, så vil jeg sige, at jeg kender flere studerende, som spiser ret konsekvent økologisk.
Og måden at kunne få det til at hænge sammen på er typisk, ved at man skruer ned for sit kødforbrug.
For noget af det, der er en stor udgift i den daglige kost, er jo de elementer af kød, der er.
Jeg siger ikke, at folk behøver at blive vegetarer eller veganere, men hvis man f.eks. reducerer sit kødforbrug til kun at spise kød et par gange om ugen, så vil man faktisk få en del luft i budgettet, som man kan bruge til så at være mere konsekvent med økologi.
Trine Torp (SF), 2019-01-24:
Det kan nok ikke overraske, at SF er meget positiv over for forslaget om at arbejde hen mod et forbud mod glyfosat, men at det, hvis det skal batte noget, jo også skal have en reel chance for ikke at blive et juridisk slagsmål mellem Danmark og Europa-Kommissionen.
Det kræver, at vi har en regering, som vil kæmpe på europæisk plan for et forbud mod glyfosat, og det har vi jo ikke lige i øjeblikket.
Den nuværende regering henviser til EFSA's afvisning af, at glyfosat skulle have kræftfremkaldende egenskaber.
I andre sammenhænge, f.eks. i forhold til neoniks – det er den mundrette måde at udtale det på – lytter regeringen ikke til EFSA og tilsidesætter EU-forbuddet med en dansk dispensation fra forbuddet.
Havde der været tale om et helt tilsvarende kemikalie i legetøj, ville regeringen med stor sandsynlighed have været positiv, men nu er der tale om landbrugskemikalier, der anvendes i ufattelig store mængder, og som danske landmænd har gjort sig dybt afhængige af.
Regeringen vil derfor acceptere en langt større margin for skader på sundhed og miljø, end hvis det havde drejet sig om et stykke legetøj indeholdende stoffer med en tilsvarende risiko for sundheds- eller miljøeffekter, og det er altså ikke, fordi jeg synes, at regeringen skal slække på kravene til legetøj.
Sådan skal det ikke forstås.
Enhedslistens forslag markerer de nuværende fronter i diskussionen om glyfosat, men som jeg hører debatten, er der ikke rigtig noget nyt under solen i Folketingssalen.
Men jeg vil sige med hensyn til den forlængelse af godkendelsen på de 5 år, som blev lavet, at det jo er meningen, at vi i Danmark skal bruge den tid til at få udfaset det, og der savner jeg et ambitiøst bud på, hvordan vi får gjort det.
Hvordan får vi gjort det på en måde, så vi faktisk også ansvarligt over for landbruget kan få sat en stopper for brugen af det?
For jeg tror på, at når de 5 år er gået, kan det meget vel være sådan, at der ikke bliver en forlængelse af godkendelsen af glyfosat.
Erik Lund (KF), 2019-01-24:
Tak for det.
Klima, miljø, rent drikkevand og meget mere vil altid være konservative mærkesager, og derfor er det også meget vigtigt for os, at vi har en restriktiv regulering af f.eks. pesticider.
I dag sker godkendelsen af pesticider allerede efter nogle meget skrappe regler, men vi skal selvfølgelig hele tiden vurdere, om brugen af pesticider indebærer en risiko for sundhed eller miljø, og hvis der er den mindste risiko, skal brugen stoppes omgående.
Når Konservative ikke kan bakke op om Enhedslistens forslag om et totalforbud mod salg af ukrudtsmidler og sprøjtegifte med aktivstoffet glyfosat, skyldes det dels, at glyfosat så sent som i 2017 fik en fornyet godkendelse i EU, dels, at glyfosat er et af de mest undersøgte stoffer i varslingssystemet for udvaskning af pesticider til grundvandet.
Noget andet er så privates brug af glyfosatmidler, hvor regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, SF og Radikale for mindre end 14 dage siden indgik en tillægsaftale til »Aftale om Pesticidstrategi 2017-2021«, hvor private fra den 1. juli 2020 ikke mere må købe koncentrerede glyfosatmidler som f.eks. Roundup, men udelukkende må købe klar til brug-midler.
Konservative kan derfor ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Tak for det.
Jeg har også en række udfordringer med at blande det her lovforslag med så mange ting.
Nu beder socialdemokraterne om at få delt lovforslaget op, og man kalder det i øvrigt sund fornuft.
Kunne man forestille sig at dele tingene op, så vi kunne stemme om dem enkeltvis, og vil ordføreren så redegøre for, hvor socialdemokraterne står i forhold til den del, der handler om Lindholm, og i forhold til den del, der handler om at slette ordet integration i alle politikker?
Det går igennem hele det 175 sider lange lovforslag, at ordet integration og integrationsindsats skal tages ud.
Det synes jeg er noget i strid med noget af det, ordføreren sagde var vigtigt for indsatsen, bl.a. den, der foregår ude i kommunerne.
Er det noget, ordføreren kunne forestille sig at dele op, og hvordan står socialdemokraterne i forhold til det at slette ordet integration hele vejen igennem i vores lovgivning?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Nu er der over 100 forskellige lovændringer, og jeg er helt sikker på, at Det Radikale Venstre også er enig i, at vi jo ikke skal have det her delt op i 100 forskellige lovforslag.
Det har vi en særskilt interesse i, fordi vi ønsker at stemme nej til det.
Det er det, der er det afgørende for os.
Jeg synes heller ikke, at det er smart at ændre navnet til en ikke særlig mundret selvforsørgelses- og hjemrejseydelse.
Vi er tilhængere af en integrationspolitik i Danmark.
Faktisk var det her den 1. januar 2019, at verdens første integrationslov kunne fejre 20-årsfødselsdag, og vi er glade for og stolte over, at vi har været med til at indføre den.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Så hvis vi sammen stiller ændringsforslag om, at vi ikke skal ændre titlen til »hjemsendelsesydelse«, men at det fortsat skal hedde »integrationsydelse«, »integrationsprogrammer«, uanset hvad vi i øvrigt synes om ydelsen, så vil socialdemokraterne stemme for?
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Jeg tænkte jo nok, at Alternativet havde nogle kostråd til danskerne.
Så jeg er glad for, at jeg fik spurgt om det og dermed fik givet hr. Christian Poll lejlighed til at fortælle lidt om Alternativets kostråd til danskerne.
Hvilke råd vil Alternativet så give til de danskere, der måske ikke har råd økonomisk til udelukkende at købe økologi, eller på de områder, hvor man måske ikke kan købe økologiske varer?
Mig bekendt er det faktisk sådan, at hvis man holder sig til danske fødevarer, specielt når vi snakker frugt og grønt, sådan som jeg husker det i hvert fald, kan man minimere indtaget af rester af sprøjtemidler på frugt og grønsager – ikke, at påvirkningen er stor og udgør nogen sundhedsmæssig risiko, men man kan helt, stort set i hvert fald, eliminere den ved at købe dansk.
Kunne det være et kostråd, Alternativet ville give til danskerne, altså at spise mere dansk?
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Vi har faktisk, sjovt nok, for nylig drøftet, om ikke vi skulle foreslå nogle lidt andre kostråd end dem, der er i dag.
Og det er jo, fordi de kostråd, der er i dag, alene har sådan en snæver, ernæringsmæssig fokus.
Det ville være fint her også at lægge FN's 17 verdensmål, bæredygtighedsmålene, ned over kostrådene, og man kunne også lægge Parisaftalens klimamål ned over kostrådene, og det ville jo så resultere i, at man skulle spise markant mindre kød.
Men det er lidt en anden historie.
Det er jo simpelt hen, fordi man på den måde udøver forsigtighedsprincippet i praksis.
Når man spiser økologisk, har man en absolut minimal og langt lavere belastning med sprøjtegifte og nedbrydningsprodukter fra sprøjtegifte, end hvis man spiser konventionelt.
Så hvis man har den bekymring, som jeg også har, vil jeg da anbefale, at man vælger økologisk.
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Det er, fordi sigtet med den integration, der sker, er noget andet nu, nemlig at den midlertidighed, der skal være i ens ophold her, altså mens man er her, er noget, der skal stå klart for alle – altså at det er den forventning, der er.
Derfor ændrer man det.
Men det betyder jo ikke, at vi er modstandere af, at man bliver integreret på arbejdsmarkedet og lærer gode kundskaber, så man bliver et mere helt menneske, så man kan vende hjem og være et aktiv for det land, man er flygtet fra, når der er fred der igen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Så kan jeg da kun opfordre ordføreren til at gennemgå, hvad det er for nogle beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti fremsætter hen over et år, og så ligesom tænke over, om ikke det var noget, man kunne overlade til det kommunale selvstyre at forholde sig til, i stedet for at Folketinget skal ind og detailregulere på ting og sager.
Men sådan kan der være så mange forslag.
Jeg synes faktisk her, at vi har en opgave i at varetage miljøinteresser og sundhedsinteresser for hele befolkningen, og derfor synes jeg egentlig, at et forbud mod at sprøjte med gift i daginstitutioner ville ligge helt inden for, hvad jeg synes er rimeligt at Folketinget kan sikre.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Men det er helt klart, at vi fra Folketingets side har en opgave i at sørge for, at beslutningen om, hvad man må eller ikke må, og hvad der er til fare eller ikke er til fare, bliver givet ud til de lokale.
Men som jeg startede med at sige, er glyfosat – som jeg har opfattet det – et af de stoffer, der er mest tjekket, og det har i mine øjne fået et grønt stempel fra nogle, der ved noget om det.
Så er jeg klar over, at der er en debat om hjælpestoffer osv., men vi sidder ikke i Dansk Folkeparti og siger, at det her bare skal stoppes.
Det er lovligt, det er lovligt at bruge, og så må man altså ude lokalt finde ud af, om man skal fortsætte med at bruge det.
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Tak for ordet.
Enhedslisten har her fremsat et beslutningsforslag om forbud mod salg af aktivstoffet glyfosat i Danmark.
Der findes i EU og i Danmark et godkendelsessystem for pesticider, der bygger på faglighed, og som sikrer, at hverken mennesker, dyr eller miljø udsættes for uacceptabel påvirkning af pesticider, herunder glyfosat.
Pesticidaktivstoffet reguleres efter meget strenge EU-regler, og sprøjtemidlet godkendes så efterfølgende nationalt, men kun med mulighed for forbud, såfremt der viser sig at være en uacceptabel risiko for f.eks. det danske grundvand eller menneskers sundhed.
Men som det også tidligere så fint blev konkluderet af ministeren, godkendes de nutidige pesticider kun, såfremt pesticidet vurderes ikke at udgøre en risiko for sundhed og miljø.
I den vurdering er der indlagt tests for risikoen for udvaskning til grundvandet og sundhedseffekter, der er desuden indlagt mange sikkerhedsmarginer i godkendelsessystemet, så den samlede risiko vurderes som værende meget lille, både for så vidt angår risiko for udvaskning som risiko for pesticidrester i fødevarer og påvirkning af andre organismer som f.eks. insekter og deslige.
Mange års fokus på en såkaldt god sprøjteadfærd ved uddannelse af landmanden med sprøjtekurser og indførelse af sprøjtecertifikater giver endnu et løft til beskyttelsen af vores grundvand, ligesom der stilles krav om udarbejdelse af sprøjtejournaler m.m. Landbruget har f.eks. også indført nyere, moderne sprøjteteknologi, det kan f.eks. være gps-systemer, det kan være præcisionstildeling osv., som yderligere også fremadrettet faktisk vil reducere risikoen for tab til omgivelserne.
Og så går det bedre med vores grundvand.
År efter år bliver i hvert fald den yngre del af vores grundvand renere, og der findes nu næsten udelukkende nedbrydningsprodukter af forbudte midler ved de gennemførte undersøgelser.
Godkendelsesordningen for pesticider har altså med andre ord virket, men desværre går der så endog meget lang tid, før de gamle midler inklusive deres nedbrydningensprodukter er helt forsvundet fra grundvandet.
De nuværende midler er ikke på vej ned igennem jordprofilen; det ved vi faktisk fra vores såkaldte VAP-marker og vores grundvandsovervågning.
Glyfosat har været anvendt igennem årtier i alle lande i EU, og glyfosat udgør ingen uacceptabel risiko.
Den tillid, vi i Liberal Alliance har og som også alle andre her i Folketingssalen bør have til myndighederne på det her område, gør, at Liberal Alliance ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
En af de ting, der gør os bekymret, er jo, at eksperter er uenige.
Og man har så Verdenssundhedsorganisationen med en række førende kræftlæger, som er inde og vurdere på tingene og kommer frem til, at glyfosat her sandsynligvis er kræftfremkaldende eller muligvis kræftfremkaldende.
Og så har man en godkendelsesprocedure i EU, som bygger på nogle andre ting, og så kommer man frem til, at det ikke er kræftfremkaldende.
Så synes vi, at man godt kan indtage det standpunkt, at man skal være forsigtige, når der er eksperter, som siger, at det her sådan set er nogle stoffer, der er kræftfremkaldende.
Så har vi via debatten her i dag fået frem, at man i EU-systemet udelukkende har målt på glyfosat og ikke i undersøgelserne har medtaget de hjælpestoffer, som skal gøre, at glyfosaten kan hænge fast på planter eller hænge fast på fingrene af et barn i en daginstitution.
Så jeg synes, der er grund til at anlægge et forsigtighedsprincip her.
Kan ordføreren ikke se det?