runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Tak for det.
Det kan jeg forstå at det heldigvis ikke er – man er måske gået lidt væk fra det og har lavet et mere åbent forslag.
Alligevel vil jeg gerne lige bruge bare et par sekunder på at advare imod, at man skulle bevæge sig ned ad det spor i fremtiden, at man siger, at demokratiet skal indskrænke ytringsfriheden, fordi nogle bestemte grupper i samfundet skulle have patent på eller ret til ikke at få deres følelser såret.
Det er den langsomme, men sikre undergravning af det liberale demokrati og af ytringsfriheden, og det er den direkte vej til at fremme intolerancen.
Så heldigvis er det ikke det, beslutningsforslaget drejer sig om, men jeg vil også bare advare mod, at vi skulle bevæge os ned ad det spor engang i fremtiden, for de tendenser, vi generelt ser i den vestlige verden, hvor man forsøger at begrænse folks ytringsfrihed med noget politisk korrekthed, så at sige, er dybt bekymrende.
Heldigvis har SF besindet sig og begrænset forslaget til ting, som allerede er ulovlige, og vi bakker sådan set op om, at man ikke skal opfordre til terror, afpresse folk, komme med voldstrusler, dele børneporno og lignende.
Altså, ting, der er ulovlige, går vi ind for skal være ulovlige og skal straffes.
Vi er noget skeptiske over for, om svaret på det skulle være oprettelse af endnu en myndighed, der skal holde øje med ting, der er ulovlige, for vi har allerede én myndighed, der holder øje med ting, der er ulovlige, og det er politiet.
Og mit indtryk er, at politiet – hvis ikke Facebook gør det i forvejen – fint kan være med til at sikre, at også Facebook fjerner ulovligt indhold fra deres sider, og vi ville være kede af det, hvis man skulle oprette endnu en offentlig myndighed fuld af djøf'ere, mangfoldighedskonsulenter, og hvad ved jeg, som nok ikke kan klare arbejdet bedre end politiet.
Så kort sagt: Liberal Alliance har egentlig sympati med tanken, men vi behøver ikke regulere os ud af noget, der er reguleret, vi behøver ikke forbyde noget, der er forbudt, og vi behøver ikke ulovliggøre noget, der allerede er ulovligt, og det er sådan set grunden til, at vi stiller os skeptiske over for det her forslag, om end det ikke var så slemt, som vi først troede.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Jeg har stor sympati for det principielle synspunkt, ordføreren giver udtryk for, nemlig at det skal være myndigheder, der træffer afgørelser, men jeg sidder og spekulerer over, om vi nu er enige om at føre den helt ud i virkeligheden.
For hvis vi ser på den måde, medieansvarsloven fungerer på i dag, pålægger man jo også de danske medier, herunder på internettet, at have en mere – hvad hedder sådan noget? – proaktiv reaktion.
Hvis man nu forestillede sig, at en eller anden gal muslim lagde en video op på en hjemmeside, en avishjemmeside, hvor vedkommende opfordrer til at slå jøder eller kristne ihjel, kan der jo snildt gå et år, før vedkommende bliver dømt ved domstolene.
Er det hr. Lars Boje Mathiesens opfattelse, at de pågældende aviser så skal lade den opfordring til at slå jøder og kristne ihjel ligge på hjemmesiden, indtil den pågældende terroristmuslim er blevet dømt ved domstolene?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Jeg takker den radikale ordfører for anerkendelsen af det her forslag.
Jeg vil frygtelig gerne medvirke til at skrive en beretning, hvis der er flere af partierne i salen, som vil være indstillet på det – det kan vi sagtens finde ud af.
Måske ordføreren vil knytte et par ord til det.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Meget gerne.
Jeg deler til fulde de bemærkninger, SF er kommet med i forbindelse med flere spørgsmål om særlig det her med deling af digitale billeder og den slags, hvor der virkelig er behov for at sætte ind.
Så man kan virkelig regne med Radikale Venstre i den forbindelse.
Hvad så med børn under 15 år, der vil anmelde?
Jeg er også usikker på, om en given tidsfrist vil være en god idé.
Ytringsfrihedskommissionen har nogle bemærkninger og betænkeligheder vedrørende den her 24-timersregel i bl.a. Frankrig og Tyskland, som bevirker, at ikkeulovligt indhold bliver taget ned, og det kan godt være uheldigt, hvis lovligt indhold bliver taget ned.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Jeg vil sige, at NemID-valideringen jo er til for at sikre, at der ikke kommer en masse grundløse klager ind i systemet og overbebyrder systemet, og for, at folk ikke sidder og chikanerer hinanden.
Altså, er politi og domstole i dag nok til at sikre ofrene for de her ting?
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Det er min helt klare overbevisning, at vi har en meget ueffektiv håndhævelse i forbindelse med det, der foregår i dag.
Der er alt for meget hadefuld tale, der er for mange, der deler billeder, og det skal både gå hurtigere, og der skal tages mere ned, end der gør i dag –
det er der slet ikke nogen tvivl om.
Det er en alt for sløset tilgang, og det er meget væmmelig tale, som mange bliver mødt af.
Naser Khader (KF), 2020-05-12:
Man er jo nysgerrig.
Jeg tog et billede af forsiden, satte det på Facebook med en tekst, hvor jeg latterliggjorde bogen.
Man bliver nogle gange forvirret på de sociale medier, for hvad er tilladt, hvad er forbudt, og hvor går grænsen?
Så der er virkelig behov for nogle bedre retningslinjer.
SF foreslår med dette beslutningsforslag, at de sociale mediers ansvar for at fjerne ulovligt indhold bliver tydeliggjort.
Det er vi enige i.
Dette skal bl.a. ske gennem en fastsættelse af specifikke tidsfrister for, hvor hurtigt de sociale medier skal fjerne det ulovlige indhold.
SF foreslår desuden, at der indføres en klagemulighed, hvor brugere kan klage over ulovligt indhold.
Denne klagemulighed skal også gælde forbrugere, der mener, at de har fået fjernet lovligt indhold, og der skal følge en begrundelse med for, at det var ulovligt.
Ved at fastsætte nogle klare rammer for de sociale mediers ansvar sikrer vi, at der bliver sat hårdere ind mod ulovligt indhold på sociale medier.
Jeg tror også på, at det er i de sociale mediers egen interesse, at der kommer et øget fokus på dette, for jeg tvivler på, at der er nogen sociale medier, der selv ønsker, at deres platform skal bruges af kriminelle, terrorister osv., der deler ulovligt indhold.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti positivt indstillet over for SF's beslutningsforslag, og vi noterer os med tilfredshed, at SF også har taget højde for vigtigheden af, at ytringsfriheden bliver opretholdt, også på de sociale medier.
Det er dog Det Konservative Folkepartis opfattelse, at problemet med ulovligt indhold på sociale medier bedst løses i samarbejde med de sociale medier selv, som også må have en interesse i det, og det håber vi er et centralt element i det forslag, som regeringen arbejder med, nemlig at dialogen med de sociale medier bliver et centralt element der, for der er behov for nogle klarere retningslinjer.
Så vi er positivt indstillet over for forslaget, men vi vil ikke stemme grønt til forslaget, for vi afventer regeringens udspil og glæder os til udvalgsbehandlingen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Jeg forstår sådan set godt Enhedslistens ønske om, at de danske myndigheder skal spille en mere aktiv rolle.
Jeg kan bare med min sådan lidt lange erfaring som retsordfører være bekymret for, om der nogen sinde bliver tilført nok ressourcer til, at vi for alvor kan løfte det her område.
Så tænker Enhedslistens ordfører, at det rent faktisk vil være sandsynligt, at vi får tilført ressourcer, så der bliver en effektiv håndhævelse af det her område?
Rosa Lund (EL), 2020-05-12:
Det går jeg da stærkt ud fra, vil jeg sige.
Det har vi i hvert fald tænkt os at arbejde for i Enhedslisten, for jeg vil omvendt sige, at med min lange erfaring med at arbejde med det her område for digitale krænkelser stoler jeg ikke over en dørtærskel på hverken Facebook eller Google.
Så derfor er jeg meget bekymret for at lægge mere ansvar over til dem; jeg er meget bekymret for, at de selv skal stå for at fjerne det her indhold, for det tror jeg simpelt hen ikke kommer til at ske.
Og det er bare min erfaring fra at have arbejdet med det her område i nogle år nu: at det tvivler jeg på kommer til at ske.
Så lad os hellere opprioritere politiets ressourcer på det her område – og det kan vi jo så håbe kommer til at ske nu.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Altså, jeg vil sige, at erfaringerne fra Tyskland, hvor man har den lovgivning, er jo, at det rent faktisk virker.
Og jeg tror, at noget af det, som techgiganterne dog trods alt har en lille smule respekt for, er, hvis der følger store bøder med.
Så er det ikke noget, som Enhedslistens ordfører tænker rent faktisk kunne være med til at drive en udvikling i den rigtige retning?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-12:
Diskussionen af de retlige virkninger af et beslutningsforslag behøver vi ikke at tage her.
Men da vi jo ikke ved, hvad udvalgets anbefalinger vil være, herunder om de vil anbefale regulering, ville det jo være at foregribe det, som de måtte sige, hvis vi siger, at det vil vi under alle omstændigheder gøre.
Det er min egen opfattelse – men jeg vil gerne se udvalgets arbejde og de argumenter og ræsonnementer, som udvalget har – at vi her har at gøre med et område, som kalder på regulering.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Tak, formand.
Og også tak til ministeren for redegørelsen, som jo på den ene side giver god mening – altså, hvis der er et arbejde i gang, skal man jo ikke gøre noget, der ligesom kan rykke ved det arbejde, og vi bliver alle sammen klogere og sådan nogle ting – men på den anden side er det her jo et beslutningsforslag, som ministeren vil vide ikke har nogen retskraft.
Altså, det pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag.
Og ministeren siger, at han gerne vil fremlægge et lovforslag, når den her kommission har barslet.
Altså, kunne man ikke forestille sig, at ministeren – for at vise sin gode vilje over for alle de mennesker, som er ofre ude på internettet – stemmer for det her forslag, afventer kommissionens arbejde og så gør den rigtige gerning både i dag og til den tid?
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Jeg er glad for, at man vil tage en dialog med de zoologiske haver om kompensationen.
Det kræver måske også, at man tager en dialog med Folketingets partier, fordi det jo ligger lidt uden for de aftaler, der er indgået.
Men vi bakker hundrede procent op om, at man, når der reelt har været en modvilje mod, at man kunne åbne, så også bør omfattes af kompensationen.
Tilbage til det tredje spørgsmål: Den 21. april spurgte jeg her i Folketingssalen, om statsministeren ville være med til at give danskerne deres indefrosne feriepenge tilbage.
Og statsministeren svarede: »Jeg tror egentlig, at både jeg og finansministeren i flere omgange har sagt, at hvis der er en løsning i det med feriepengene, kigger vi gerne på det.
Der er en likviditetsudfordring, og kan den løses med feriepengene, kan vi jo godt overveje det«.
Privatforbruget skal skubbe det hele i gang, og der er ikke nogen grund til ikke at give danskerne deres indefrosne feriepenge tilbage.
Så mit spørgsmål her er: Har statsministeren fået kigget på det med feriepengene?
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Vi kigger på utrolig mange ting, men vi vil også foreslå, at vi gør tingene i den rigtige rækkefølge.
Hvad angår økonomien, er den vigtigste opgave i vores øjne at få lavet den bedste udfasning af hjælpepakkerne, som det overhovedet kan lade sig gøre, og derefter taler vi så mere generelt genopretning.
Men først hjælpepakkerne og udfasningen af dem, og det er ikke nogen helt let opgave.
Så det er den næste store opgave, der står foran os, og der håber jeg så på, at bistanden fra de tre økonomer i forhold til genåbningen, som det er mit indtryk at partierne har været glade for, også vil kunne indgå i arbejdet omkring hjælpepakkerne.
Det er i hvert fald vores forslag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Nedlukningen af sundhedsvæsenet har jo skabt en ret stor pukkel, der skal indhentes.
Og vi ved, at både læger og sygeplejersker de kommende mange måneder vil få utrolig travlt, i hvert fald så snart vi begynder at genindføre patientrettighederne, med at få nedbragt den her pukkel.
I den forbindelse er jeg kommet på en idé, som jeg kvit og frit vil dele med statsministeren og opfordre til, at det er noget, man går videre med.
Den idé er ganske enkel, at statsministeren inden sommeren i samarbejde med læger og sygeplejersker får udarbejdet en liste over alt det unødvendige bureaukrati, der tager tid fra patienterne, hos sygeplejersker og læger, og så siger: Alt det bureaukrati suspenderer vi et år frem, indtil sagspuklen er indhentet.
Og når jeg foreslår det, er det jo dels, fordi der er det her pukkelproblem, dels fordi vi i årevis har vidst, at læger og sygeplejersker døjer med for meget bureaukrati.
Der er den der famøse undersøgelse fra Dansk Sygeplejeråd, der viser, at de bruger over 12 mio. timer om året på unødig papirarbejde, særlig dobbeltregistreringer, men også registreringer i det hele taget.
De skal lave faldscreeninger, ernæringsscreeninger, smertescreeninger for alle patienter, der kommer ind, også selv om de er sunde og raske og bare skal til en kontrol.
Altså, det er også noget unødig bureaukrati, som måske ikke er dobbeltarbejde.
Og sidste år havde Overlægeforeningen en undersøgelse, hvor otte ud af ti læger sagde, at bureaukratiet var vokset de senere år, og otte ud af ti læger mente, at det tog tid fra patienten.
Derfor er forslaget egentlig ganske simpelt
: Lad os få startet et partnerskab og få sikret, at inden den 1. juni har vi en liste over bureaukrati, som vi suspenderer et år frem.
Og skulle vi stå i den situation, at sygeplejerskerne råber op og siger: Åh nej, vi savner at lave meningsløst dobbeltarbejde, eller at patienterne er sådan helt overvældet over, at lægerne kigger på dem i stedet for ind i computerskærmen, så kan vi altid genindføre bureaukratiet.
Er det noget, som regeringen vil være med til?
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Det her er ikke så dumt – det er det ikke.
Og det, jeg hører ude fra sundhedsvæsenet, er en enorm glæde over, at man i den her coronatid har fået lov til at arbejde tværfagligt, helhedsorienteret; faggrænserne er blevet færre, og der har været færre niveauer, man har skullet spørge om alt muligt.
For i hvert fald i starten, hvor der var rigtig mange covidpatienter, var der rigtig meget travlhed.
Jeg er utrolig meget imod den overbureaukratisering, der er sket, af den offentlige sektor, så den her idé er ikke tosset.
Spørgsmålet er, om det er den rigtige vej at gå, at man skal til at lave lister over, hvad det er, man ikke vil.
Altså, spørgsmålet er, om vi kan nå samme resultat ved at sige, at de skal klø på derude, men så med mindre dokumentationskrav.
Det kan vi diskutere; ideen er ikke dum.
Der er en enkelt ting i et ellers udmærket indlæg, jeg gerne vil anholde, og det er, når spørgeren siger, at sundhedspersonalet får travlt, når udredningsgarantien er i funktion igen.
Og det kommer de også til at have i den kommende periode, fordi de både skal håndtere rigtig meget testning; de skal håndtere covidpatienter, og de skal forøge aktiviteten i forhold til det almindelige sundhedsvæsen.
Så travlheden kommer ikke til at hænge sammen med behandlingsgarantien eller udredningsgarantien.
Den skal nok indfinde sig, og det har den i øvrigt gjort i hele perioden.
Det ene er, at påbuddet mod zoologiske haver, hvor man ikke kan køre ind, gælder frem til fase tre, og det er jo en politisk beslutning imellem alle ti partier.
Det følger jo af den aftale, vi har.
Det er besluttet.
Det har man heller ikke helt kunnet høre i den offentlige debat, men det er jo en konkret politisk beslutning truffet af de ti partier.
Det er den ene diskussion.
Den anden diskussion er så, om vi kan gøre mere for at hjælpe Zoologisk Have, som har været i to forskellige regimer undervejs.
Det vil vi gerne gå i dialog med Zoologisk Have om, og jeg har kæmpe sympati for Zoologisk Have, og jeg er helt med på, at man har gjort sig alle mulige overvejelser og et godt forarbejde, i forhold til hvordan man kan håndtere alle de danskere, der gerne vil ind og se på dyrene i Zoologisk Have, og jeg glæder mig til, at Zoologisk Have åbner.
Jeg er rigtig glad for, at det er en del af den politiske aftale, at Zoologisk Have er med i næste fase.
Jamen jeg har utrolig stor sympati for tanken, og der er noget i den, for vi skal have dem til at bruge deres tid på det rigtige derude.
Der var jo forhandlinger i gang på sundhedsområdet, som desværre ikke endte med en aftale, fordi den vist gik lidt den anden vej, tror jeg, altså med flere krav, ikke?
Så om det kan lade sig gøre at lave en politisk aftale, tør jeg ikke sige, men tanken er den rigtige.
Jeg vil give den videre til sundhedsministeren og foreslå, at man sammen med regionerne ser på, hvordan man kan gøre det her så ubureaukratisk som overhovedet muligt.
Jeg kan godt lide måden at tænke på.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Så skal jeg jo næsten finde på et nyt spørgsmål nu, hvor der blev kvitteret så konstruktivt.
Jeg håber, at sundhedsministeren ikke vil trodse sin statsminister i det her spørgsmål, når nu statsministeren så klart og tydeligt siger, at det er en god idé.
Nu skal jeg finde på noget nyt.
Så jeg vil egentlig samle op på min kollega hr. Søren Papes spørgsmål om den her fordeling af kriseregningen, for jeg bliver lidt bekymret, når statsministeren flere gange i dag siger, at den her gang skal kriseregningen være retfærdig og fair.
Det er lidt, som om det betyder, at den offentlige sektor i så fald skal skånes og beskyttes.
Kriseregningen rammer jo indtil videre mennesker i den private sektor.
Det er dem, der mister deres livsværk, det er dem, der går konkurs og må dreje nøglen, det er dem, der mister deres arbejde – mens den fare ikke er i den offentlige sektor.
Når statsministeren siger, at den her gang skal kriseregningen være fair og retfærdig, skal man så forstå det på den måde, at fair og retfærdig i statsministerens optik er, at den offentlige sektor ikke skal bidrage til at betale kriseregningen ved at holde lidt igen på forbruget og ved måske ikke at ansætte så mange kollegaer i de kommende år?
Måske er der nogle ydelser eller nye udgifter, man må holde igen med.
Eller hvad er det, som statsministeren mener ikke var fair og retfærdig ved den sidste krisehåndtering?
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Det er jo, fordi der her bliver sat lighedstegn mellem retfærdighed og offentlig sektor.
Altså, jeg mener jo, at retfærdighedsbegrebet er langt bredere end det.
Og når vi kigger på ledighedstallene nu, kan vi jo se et mønster, som vi også har set i andre kriser, nemlig at det er dem med de korteste uddannelser og i øvrigt ofte de hårdeste jobs, der også den her gang har mistet deres arbejde tidligt, og det kræver da en fantastisk stor opmærksomhed fra vores side, sådan at det her ikke sætter sig i strukturel langtidsledighed blandt ufaglærte danskere, som har svært ved at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er for mig noget af det vigtigste, når vi taler om en retfærdig genopretning af dansk økonomi.
Så er det i øvrigt rigtigt, at det jo er den private sektor lige nu, der bøder med konkurser for nogles vedkommende og med afskedigelser for andre virksomheders vedkommende.
Og derfor skal tingene balanceres.
Vi har behov for at få dansk erhvervsliv på fode igen efter den her krise; men den ufaglærte, der nu har mistet sit arbejde helt uforskyldt på grund af corona, skal mærke fællesskabet meget stærkt den her gang.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-12:
Tak, formand.
I sidste spørgetime spurgte jeg statsministeren, om coronakrisen måske havde givet anledning til tanker i regeringen om indførelse af borgerløn, og jeg kunne forstå på statsministeren, at det mildest talt ikke var øverst på regeringens prioriteringsliste.
Jeg kunne faktisk forstå, at det nok overhovedet ikke var noget sted på regeringens prioriteringsliste.
Selv om det er en vigtig ting for Alternativet, vil jeg godt nævne, at det her spørgsmål ikke har noget med borgerløn at gøre.
Mit spørgsmål handler om det forsøg med kontanthjælp uden modkrav, som er blevet afsluttet og evalueret i Finland.
Meningen var at se, om finnerne stadig væk ville søge arbejde, hvis de ikke var tvunget og sanktioneret, og resultaterne var faktisk rigtig interessante.
Det viser sig nemlig, at den forsøgsgruppe på 2.000 tilfældigt udvalgte finske ledige, som fik ophævet tvang og sanktioner, fandt lige så meget, ja, endda marginalt mere, arbejde end kontrolgruppen i beskæftigelsessystemet.
Samtidig viste det sig, at dem, der var undtaget tvang og sanktioner, følte sig mere trygge og var mere glade og havde højere livskvalitet.
Hvis det forsøg står til troende og erfaringerne kunne overføres direkte til Danmark, betyder det faktisk, at vi ikke behøver at tvinge og sanktionere mennesker, for at de finder arbejde, og dermed kunne man spare et par milliarder i beskæftigelsessystemet.
Og hvis ophævelsen af tvang og kontrol giver bedre trivsel og livskvalitet blandt ledige, tyder det også på, at det vil give en række afledte besparelser på socialområdet og sundhedsområdet, hvor vi har meget store udgifter på menneskelig mistrivsel.
Nu kan man jo ikke drage store konklusioner på et enkelt forsøg, og man kan heller ikke overføre de finske erfaringer direkte til Danmark, men da det ikke er det eneste forsøg med kontanthjælp uden modkrav, som faktisk er bonet positivt ud, og da den potentielle gevinst ved forsøget kan være meget høj både menneskeligt og økonomisk, så kunne det måske være på tide at undersøge sagen nærmere i Danmark.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Hvad skal der til, for at vi får lov til at lave et forsøg, der frisætter de ledige danskere, sagsbehandlerne og ikke mindst kommunerne, hvor man ser på, om en gruppe kontanthjælpsmodtagere eller dagpengemodtagere faktisk søger og finder arbejde, uden at vi tvinger dem?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Det er ikke, fordi vi skal bruge meget tid på den del.
Der har også været mange historier i medierne om læger og sygeplejersker, der siger, at de faktisk ikke rigtig har så meget at lave, fordi den normale behandling af patienterne er lukket ned, og at der ikke er særlig mange coronapatienter.
Så jeg tror måske, at der er en større grad af mangel på travlhed end travlhed i de her dage, men der er jo ingen tvivl om, at i takt med at vi normaliserer samfundet, vil der være alle mulige udskudte operationer, der skal indhentes.
Og jeg er glad for, at statsministeren kvitterer konstruktivt.
Men jeg skal egentlig bare høre: Er der sådan noget mere konkret commitment?
Er det noget, man vil kigge på og sige, at vi suspenderer noget bureaukrati et år frem, og det har vi som mål, at det gør vi inden sommer?
Som statsministeren også selv bemærkede, er der alle de positive og opmuntrende historier fra sygeplejersker og læger.
Og det var der også i Berlingske her for et par dage siden, hvor de sagde, at det var helt fantastisk, at de ikke skulle spørge tre mellemledere om at få lov til at udføre deres arbejde.
Er det noget man vil gøre?
Eller er det sådan et: jo, jo, det er da en god idé, men det bliver ikke til noget?
Det kan så godt være, at det ikke lige bliver min idé helt præcis, men hvad står i vejen for at gøre det, om end metoden måske bliver lidt anderledes?
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Jeg må være ærlig at sige, at jeg ikke er bekendt med det arbejde, der pågår i Belgien og Frankrig, så det vil jeg selvfølgelig gerne følge op på.
Jeg tror egentlig ikke, der er grundlag for, at mit svar kan blive så meget anderledes end på det foregående spørgsmål.
Jeg synes, at det er en god idé, at der er en fælles EU-liste, og vi kan selvfølgelig gå ind i en diskussion om, hvorvidt den liste så er ambitiøs nok.
Men på baggrund af det her vil jeg da gerne lige forbeholde mig retten til at dykke ned i, hvad der er gjort af erfaringer i Belgien og Frankrig, for det ved jeg ærlig talt ikke.