runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-30:
Det var dog en forfærdelig alliance, hr. Thomas Danielsen der havde fået rodet sig ind i, men det må hr. Thomas Danielsen jo selv ligge og rode med.
Venstre er jo i samme gruppe som de der partier i Europa-Parlamentet, så det er måske meget logisk, at det også er tilfældet her på Christiansborg lige i den her sag.
Nå, jeg vil egentlig spørge hr. Thomas Danielsen til lidt historie.
Jeg kan huske, at før vi havde valget i 2015, skulle det her bringes i orden, dansk lov skulle bringes i overensstemmelse med EU-retten, og da gjorde Venstre så det, at man her i Folketingssalen ikke ville være med til at bringe reglerne om børnecheck i overensstemmelse med EU-retten.
Hvordan kan det være, at Venstre før valget i 2015 var så skarpe i mælet på den her sag, og at man nu, når man selv sidder i centraladministrationen, ikke vil være med til at gennemføre et forslag bare om indeksering?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, der bør være en vis samstemmighed mellem det, man siger i opposition, og hvad man gør, når man får regeringsmagten.
Thomas Danielsen (V), 2019-04-30:
Vi er sådan set ikke uenige.
Vi følger nøje forordning 883/2004 om indeksering af børnechecken, fordi vi netop kæmper for, at man skal kunne lave en indeksering af børnecheken.
Så jeg kan ikke se, at der skulle være modstridende synspunkter.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-30:
Der er heller ikke modstridende synspunkter.
Og så står vi nu, hvor Venstre har regeringsmagten, med et beskedent forslag fra Dansk Folkeparti ikke om optjeningspligt, men om indeksering af børne- og ungeydelsen, og så siger Venstre nej.
Det har jeg simpelt hen bare svært ved at forstå logikken i.
Thyra Frank (LA), 2019-04-30:
Jeg er i hvert fald rigtig glad for at vide, at efter økonomiaftalen med kommunerne udtalte KL's formand, Jacob Bundsgaard, sidste år, at nu havde de fået forhandlet nogle penge hjem, som gjorde, at de kunne give en værdig ældrepleje.
Men jeg vil gerne sige til fru Kirsten Normann Andersen, at selvfølgelig skal vore ældre have den pleje og omsorg, de har behov for, og det er meget, meget vigtigt, at vi netop husker på det.
Jeg kan da også godt blive bekymret, når jeg f.eks. ser, at en kommune foreslår rengøring hver femte uge og ingen gulvvask.
Men vi har i denne regering sammen med Dansk Folkeparti prioriteret ældreområdet, og det er jeg rigtig glad for, for det er uendelig vigtigt.
Thomas Danielsen (V), 2019-04-30:
Jamen, altså, Venstre har ikke ændret holdning, vi støtter sådan set både Dansk Folkepartis holdning i det her spørgsmål og Østrigs holdning i det her spørgsmål, og derfor følger vi også arbejdet med forordningen tæt.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-30:
Tak for det.
Jeg er ordfører for Liberal Alliance, da vores EU-ordfører, Henrik Dahl, ikke kunne være til stede.
Det er jo den samme sang som de øvrige partier.
Intentionen deler vi, vi er jo helt enige.
Nu er det jo ikke så tit, man står her som Liberal Alliance og kan erklære sig helt enige i det, som Socialdemokratiet siger.
Vi er jo fuldstændig enige med Dansk Folkeparti, men vi er også enige i, at det virker mærkeligt at stemme noget igennem, som man ved er vurderet kontraktstridigt.
Så det er den udfordring, vi har, men jeg tilkendegiver og anerkender også, at vi også er trætte af at høre os selv sige, at vi mener det her, og vi vil arbejde for det her og nu skal vi arbejde endnu mere og regeringen lover.
Det er også frustrerende at sidde i det danske Folketing og mene, at det her er dybt urimeligt, og det eneste, man kan gøre, er at blive ved med at sige, at vi kæmper for det.
For det er jo efterhånden det, vi har sagt år efter år efter år.
Vi stemmer ikke for det her, men vi synes måske også, at vi skal til at finde ud af, hvad der egentlig skal ske med det her.
Hvad skal der ske andet end bare at sige, at nu tager vi ned og kæmper for det?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-30:
Jeg kan huske den valgkamp, som ingen andre kan huske, nemlig den i 2015.
Det fandt jeg i hvert fald ud af i dag, da jeg var ude på Aurehøj Gymnasium – der var ikke så mange, der kunne huske den valgkamp i 2015.
Men noget af det, jeg kan huske fra den, er, at Liberal Alliance slog sig op på, at det var partiet, der ville gøre tingene på en ny måde, en anderledes måde, og det har vi så set sådan de sidste 4 år.
Hvis man gerne vil gøre tingene på en anden måde, end man er vant til her på Christiansborg, så kunne man jo støtte det her forslag, så kunne man jo lægge til grund, at den vurdering, der har været i Østrig i forhold til det her forslag, er den rigtige vurdering.
For det, jeg savner lidt, er lidt mod og mandshjerte og da i særdeleshed også fra Liberal Alliance.
Hvis man nu har tre børn i Bulgarien og får børnecheck til dem, er det tre månedslønninger ekstra, man får som bulgarsk lønmodtager i Danmark ved at have sådan en børnecheck.
Altså, kan Liberal Alliance ikke lige mande sig lidt op og så trykke på den jaknap her, så man kan se, at her i ellevte time gør man tingene på en lidt anden måde?
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Ja, den borgernære velfærd er rigtig vigtigt for os.
Det er det, vi kommer til at prioritere allerførst, altså før der bliver set på andre ting, som råderummet skal bruges til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Og måske bare for sådan at skærpe spørgsmålet: Jeg er med på, at vi sagtens kan diskutere modellen, og at vi ikke kan diskutere behovet.
Så blot håndslag på, at vi altid prioriterer ressourcer, der skal bruges til ældrepleje, før vi prioriterer alt det andet.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Som jeg sagde i min ordførertale, håber jeg meget, at vi kan lave den her beretningstekst, og at der kan findes et eventuelt flertal for det.
Som det allerførste er det vigtigt for os, at pengene følger med, så vi får dækket det demografiske træk.
Så er det også en vigtig opgave for os i Socialdemokratiet, at vi får kigget på den tidligere kommunalreform fra 2007 og får evalueret økonomien i den set i forhold til serviceniveauet – for hvad har det betydet for den borgernære velfærd?
En udligningsreform er også en bunden opgave.
Når det er sagt, skal vi også se på, hvordan vi kan gøre det anderledes i den offentlige sektor.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Tak for det.
Og først og fremmest tak for at bakke op om intentionerne med forslaget, altså at vi sikrer, at vi, i takt med at vi får flere ældre, også sørger for, at pengene følger med.
Men lidt som en opfølgning på fru Karina Adsbøls spørgsmål tænker jeg, at jeg sådan set er enig, også med ordføreren, i, at der godt kan være andre modeller, man kan tage i anvendelse.
Der er jo ikke nogen af os, der har lyst til bare at hive penge op af lommen på borgerne.
Så det bliver måske også et spørgsmål om at prøve at tænke en lille smule anderledes.
Om det er budgetlov eller det er udligning kunne også være et spørgsmål om at tænke i lidt mere langsigtede løsninger, hvor man også tænker i dynamiske effekter.
F.eks. vil vi helt klart kunne sænke antallet af indlæggelser, hvis vi f.eks. havde sørget for plejehjemspladser nok til borgerne og den tilstrækkelige hjælp i hjemmet.
Og vi kunne også vælge at prioritere rigtige hænder, altså hænder ude på institutionerne – altså på plejehjemmene og i hjemmeplejen – frem for f.eks. køkkenpuljer og videnscentre.
For selv om jeg også synes, det er gode forslag, så vil vi i SF altid prioritere hænderne først og de andre løsninger efterfølgende.
Jeg vil bare høre, om Socialdemokratiet måske også kunne se det som en mulighed for at finde pengene.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Altså, hvis Venstre gerne vil tale om fremtiden, synes jeg, Venstre skulle tale om fremtiden.
Vi ønsker, at pengene skal følge med, når der heldigvis kommer flere ældre og flere børn.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Jamen jeg kan rigtig godt forstå, at fru Julie Skovsby hellere vil tale om fremtiden end om fortiden.
Men altså, nu er det jo ikke sådan en fjern fortid.
Hvad skulle få vælgerne til at tro på, at Socialdemokratiet gør det, de siger, når vi har kunnet se, at da de sad i regering, gjorde de det stik modsatte?
Jeg sad selv i en kommunalbestyrelse, så jeg kan udmærket huske det.
Der blev vi jo skåret år efter år af den socialdemokratisk ledede regering.
Hvorfor skulle vælgerne dog tro på, at man ikke bare vil gentage succesen, næste gang man får magten?
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Og det synes jeg er det, vi skal.
Men jeg vil også gerne tale om den regeringsperiode, hvor Socialdemokratiet sad i spidsen.
Og i den periode havde vi jo udfordringer med at komme ud af den økonomiske krise, men den historie, som Venstre rejser rundt med, er ikke helt sand, for vi fulgte faktisk det demografiske træk, når man ser på det.
De tal, som jeg henviser til, når jeg siger, at der ikke er et år, siden den nuværende statsminister satte sig i Statsministeriet, hvor behovet for øget offentligt forbrug som følge af flere ældre er blevet dækket – der er ikke et eneste år – er fra Finansministeriet.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Tusind tak for det.
Jeg må starte med at rose fru Julie Skovsby.
For lad os nu kigge på, hvad Socialdemokratiet gjorde, da Socialdemokratiet sad i regering – og vi taler ikke om 1970'erne eller 1980'erne, men altså den forrige regering, dvs. den regering, der var lige før den regering, der er der nu, og den var jo socialdemokratisk: Der blev skåret 3,5 mia. kr. i den offentlige sektor, på kommunerne.
Mens vi har siddet i regering, er det sådan set blevet løftet.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Det, der er væsentligt for kommunernes økonomi, er jo, at vi får set på den strukturreform, kommunalreform, som sidste gang blev lavet af den nuværende statsminister.
Nu har man jo så sammen med Dansk Folkeparti lavet en aftale om at lave endnu flere strukturændringer, som får stor betydning for kommunernes økonomi.
I de helt konkrete sager, vi har diskuteret i udvalget, også i forhold til udligningen mellem kommuner og kommunal medfinansiering, er der ingen tvivl om, at det vil få en konsekvens for økonomien.
Derfor er det meget vigtigt for os i Socialdemokratiet, at vi prioriterer velfærden, sådan at der er råd til velfærden i fremtiden, men også at vi går tilbage og kigger på den kommunalreform, som den nuværende statsminister satte i søen, og som jo altså har betydet en centralisering, men som måske også har betydet en forringelse af velfærdsniveauet netop i ældreplejen.
Thyra Frank (LA), 2019-04-30:
Jeg er rigtig glad for at have besøgt samtlige 98 kommuner, og jeg kan sige, at jeg har mødt så mange entusiastiske medarbejdere og mødt så mange glade og tilfredse borgere.
Og jeg kan jo også se på den sidste brugertilfredshedsundersøgelse, at der faktisk er rigtig mange, der er tilfredse med den hjælp, de får, hvad enten det drejer sig om i hjemmeplejen eller på plejehjemmene.
Så jeg er så glad for, at vi ser mange positive ting.
Det betyder ikke, at vi ikke også har hørt om ting, bl.a. fra Assens Kommune.
Det har vi jo talt om, også fru Julie Skovsby, og jeg synes bestemt ikke, det er værdig ældrepleje, hvis man begynder at tale om, at der er rengøring hver femte uge og aldrig gulvvask.
Det kendetegner ikke værdig ældrepleje for mig.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Netop hvad angår Assens Kommune, har ældreministeren jo udtalt, at der var penge nok – sådan som jeg har forstået ældreministeren.
Det er jeg lodret uenig i, det er slet ikke min vurdering.
Det er ikke min vurdering, at pengene rækker ude i kommunerne til den borgernære velfærd.
Det, ældreministeren siger nu, er, at indtrykket er, at der er engagerede medarbejdere – det er jeg enig i – og at pengene er der, selv om vi ved, at man ikke i ét år efter at hr. Lars Løkke Rasmussen satte sig i Statsministeriet, har tilført nok penge i forhold til det demografiske træk.
Er det virkelig ældreministerens indtryk og vurdering, at der er penge nok i de enkelte kommuner, som står med store udfordringer i dag?
Thyra Frank (LA), 2019-04-30:
Jeg må sige en gang mere, at jeg godt nok synes, det er underligt, at S skulle sige noget om, hvor mange penge der bliver tilført, fordi netop regeringen fra 2011 til 2015 nedskar kommunernes serviceramme med 3,5 mia. kr.
Den har vi så til sammenligning nu hævet med 2,5 mia. kr.
Vi har givet rigtig mange penge til de ældre og ældreområdet, fordi vi ved, at der kommer flere ældre.
Og jeg må jo også sige, at det er sådan, at udgifterne til den enkelte ældre over 65 år ligger på samme niveau i 2017, som de gjorde i 2012.
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførerens tale.
I Dansk Folkeparti er vi jo enige i, at vi skal have en værdig ældrepleje, og det har vi også kæmpet for i Dansk Folkeparti, altså netop at få afsat flere midler til ældreområdet.
Da ordførerens parti sad i regering, indførte de budgetloven om sanktioner og om udgiftsloftet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører, om ordføreren har tænkt, at der skal være nogle justeringer i budgetloven, og så kunne jeg også godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører om det med en udligningsreform, for det hænger jo også sammen med at lave forbedringer på området.
Vi skal have en fair udligningsreform, og det kan også være, der skal ske nogle justeringer af budgetloven.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Tak for spørgsmålet.
For os i Socialdemokratiet er det vigtigt, at vi sætter velfærden først.
Og når vi siger det, mener vi, at pengene skal følge med, altså at det demografiske træk skal dækkes, og dermed også sagt, at vi afsætter flere penge fra råderummet til at bruge på velfærd – penge, der altså ikke kan bruges til skattelettelser.
Det er jo ikke det, der er situationen i dag.
I forbindelse med budgetloven og udligningsreformen er det vigtigt for os, at vi får kigget på den kommunalreform, der blev lavet i 2007, som førte til en centralisering, og særlig med fokus på, hvordan økonomien, lokaldemokratiet, serviceniveauet ser ud, og hvordan sammenhængen er.
De faktorer er vigtige for os.
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
Tak for svaret.
Men ordføreren svarede ikke på, om budgetloven skulle justeres, og heller ikke på det om udligningsreformen.
Nu var det jo sådan, at en tidligere regering også lavede en skattereform i 2012, og det var også sådan – og det skal man jo huske på, når man, kan man sige, er efter andre partier – at den tidligere regering tog 2 mia. kr. fra kommunerne og gav til selskabsskattelettelser.
Men det glemmer man lidt, når man står oppe på talerstolen.
Det synes jeg bare er vigtigt at huske.
Der er jo mange, der godt kan huske, at den tidligere regering gav skattelettelser.
Så man skal passe på med ikke at kaste med sten, når man selv bor i et glashus.
Jacob Jensen (V), 2019-04-30:
Men jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen.
Altså, undskyld, jeg prøver virkelig efter bedste evne, men jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen – at man bliver ved med at sige, at diskonteringsrenten er for høj, og den sætter vi så lige ned, og det beslutter vi politisk, fordi trylle, trylle, trylle, så er de ting, som vi gerne vil gennemføre, blevet billigere, og så bliver det nok lettere at få et flertal.
For det må vel være sådan, at de ting, man gerne vil have fremmet i det her Folketing, argumenterer man for, og så kan man sige, at der er forskellige muligheder, og det, man så får flertal for, bliver gennemført.
I øvrigt er diskonteringsrenten jo kun ét ud af flere elementer, man tager med i sådan et helhedsbillede af, hvad det så er, der samfundsøkonomisk kan betale sig.
Det er ét af elementerne, men i sidste ende er det jo et politisk valg, hvad det er, man vil have gennemført, uanset hvad renten måtte være.
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-30:
Ja, da vores erhvervsordfører ikke havde mulighed for at være her, skal jeg holde talen i stedet for.
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget, som vi behandler fra Socialistisk Folkeparti, indeholder ønsket om en forbedret forbrugerbeskyttelse på to områder af den finansielle sektor: Bidragsstigninger på realkreditlån og formidlingsprovisioner af investeringsforeningsprodukter.
Vi har en helt unik realkreditmodel i Danmark, og det skal vi værne om.
Den er afgørende for, at et flertal af danskerne har råd til at indfri deres boligdrømme, og det er især på grund af den lave rente og den høje sikkerhed.
Garantien ved en stabil og lang finansiering forbedrer danskernes mulighed for at anskaffe sig en bolig.
Den bedste måde, hvorpå vi sikrer, at forbrugerne har de bedste og billigste muligheder, er ved fortsat at styrke den stærke konkurrence og den store gennemsigtighed på markedet.
Venstre indgår i en bred aftale om øget gennemsigtighed og mobilitet på realkreditmarkedet sammen med Liberal Alliance, Konservative, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Radikale og SF.
Aftalens formål er netop at styrke konkurrencen og forbedre gennemsigtigheden på realkreditmarkedet, endda med støtte fra forslagsstillerne.
Aftalen indebærer bl.a., at realkredit- og pengeinstitutter skal begrunde prisstigninger i forbindelse med f.eks. forhøjede bidragssatser, samt hvilke forhold der har udløst stigningen.
Ved at stille krav til begrundelserne over for kunderne, når der sker ændringer i bidrag, rentetillæg eller gebyrer, styrker vi forbrugerbeskyttelsen.
På realkreditmarkedet gælder de samme regler som ved andre varer, man køber.
Konkurrencen sikrer den skarpeste pris og den dygtigste leverandør, der i sidste ende vinder forbrugernes tillid.
Forslaget risikerer at svække investortilliden til realkreditinstitutterne, og det vil have en direkte indflydelse på boligejerne i form af bl.a. højere renter.
Jeg har sagt det før, men jeg tror ikke, at vi finder en realkreditmodel uden for landets grænser, der er så gunstig for forbrugerne, som den danske er.
Det skal vi være stolte af, og det er til glæde for såvel unge som gamle.
På det grundlag skal jeg meddele, at Venstre stemmer imod beslutningsforslaget, og jeg skal også hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også stemmer imod beslutningsforslaget.
Erik Christensen (S), 2019-04-30:
Men jeg vil sådan set gerne følge op på det, som finansministeren sagde, altså at vi jo også ser andre investeringer, eksempelvis i infrastrukturen, hvor vi politisk siger, at det her vil vi, selv om vi kan se, at det måske samfundsøkonomisk ikke er den bedste beslutning.
På samme måde er der jo stadig væk mulighed for, hvis vi gerne vil fremme den grønne omstilling, at vi også kan tage de politiske beslutninger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Så kan jeg jo også kun gentage mig selv og sige, at det, da vi lavede forslaget i 2011 sammen, var et politisk ønske, netop fordi vi kan se, at nogle af de grønne investeringer bliver kunstigt dyrere ved en for høj diskonteringsrente.
Erik Christensen (S), 2019-04-30:
Jeg kan sådan set kun gentage mig selv og sige, at vi ikke mener, at det er en politisk beslutning at fastsætte diskonteringsrenten, men at det må ske ud fra en fagøkonomisk vurdering.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Jeg beklager over for hr. Erik Christensen, at jeg kommer til at stille nogle spørgsmål omkring det her, men jeg håber, det er okay.
Det undrer mig lidt med den her tale, som er Socialdemokratiets position, for den 12. januar 2011, lige inden vi i fællesskab indgik i regering, stillede Socialdemokraterne og SF et forslag om at sænke diskonteringsrenten, fordi den på det tidspunkt var på 6 pct.
Det var den over alle årene, og det var meget højt, også sammenlignet med andre lande, og der foreslog vi i fællesskab at sænke den, også med henvisning til noget af det, vi har hørt i dag – altså vismændene, De Økonomiske Råd, Europa-Kommissionen, international forskning osv. – til et sted mellem 3 pct. og 3,5 pct.
Derfor synes jeg bare, det er underligt, at det kunne vi foreslå sammen, men at vi nu ikke kan stå sammen om et politisk ønske.
Erik Christensen (S), 2019-04-30:
Tak for det.
Det er sådan, at Benny Engelbrecht ikke kan være her i dag, så jeg har lovet at læse hans ordførertale op.
Socialdemokratiet deler ambitionerne om at efterlade et bæredygtigt samfund til vores børn og børnebørn, og den grønne omstilling er ekstremt vigtig og nødvendig, og derfor har vi det også som en klar politisk prioritet.
Derfor ønsker vi bl.a. også at øge hastigheden på den grønne omstilling, så man f.eks. ikke længere bruger fossile brændstoffer allerede i 2045.
Vi synes sådan set også, at intentionerne bag Alternativets forslag er fine, men vi mener faktisk, at ændringer i den samfundsøkonomiske diskonteringsrente skal afgøres på et fagligt-økonomisk grundlag.
Så vi kan ikke bakke forslaget op, da vi ikke mener, det er en politisk beslutning, i lighed med argumentationen fra finansministeren.
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Nej, det er et eksempel på, hvordan regnemetoder kan give det ærlige svar på, hvad prisen er for et politisk forslag.
Så må hr. Rune Lund og Enhedslisten jo argumentere for, at man måtte vælge at foreslå en så dyr løsning.
Det kunne hr. Rune Lund og Enhedslisten så ikke få gennemført, men så anerkend dog, at man ikke var dygtig nok til at argumentere for sine forslag.
Det, som hr. Rune Lund gør, er at sige: Når regnemaskinen viser et resultat, jeg ikke kan lide, vil jeg lave regnemaskinen om; hvis Finansministeriet laver en beregning, som jeg er uenig i, så må Finansministeriet ændre den.
Jeg synes, hr. Rune Lund skulle tage og lære at argumentere for sin politik i stedet for at skyde på Finansministeriets regnemetoder.
Rune Lund (EL), 2019-04-30:
Men der er jo her grundlæggende tale om et politisk-etisk spørgsmål.
Jeg synes også, det er lidt mærkeligt, at finansministeren ligesom fra Folketingets talerstol står og leger, at det ikke har nogen betydning, hvilke regnemetoder der bliver brugt i Finansministeriet, som om det slet ikke har nogen betydning for den politiske diskussion, der foregår.
Den direkte udgift var ca. 10 mio. kr. om året.
Men da det kom igennem regnemaskinerne i Finansministeriet, blev prisen til omkring 600 mio. kr. om året, fordi man mente, at den lillebitte forbedring for en meget lille gruppe kontanthjælpsmodtagere ville påvirke alle kontanthjælpsmodtageres lyst til at tage et arbejde eller det ville få dem til at arbejde færre timer.
Det er jo et eksempel på, hvordan regnemetoder kan spænde ben for fornuftige politiske tiltag.
Kan finansministeren ikke bare anerkende det?
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Nej, jeg mener, det er et fagøkonomisk spørgsmål.
Hvad vi så vælger at bruge det til, er et politisk spørgsmål.
Altså, fagøkonomerne giver os et regnestykke, der siger, at det vurderer de er nutidsværdien af det.
Så må vi jo argumentere for, om vi synes, at den nutidsværdi er en pris, der er værd at betale.
Det er i øvrigt forkert at sige, at vi ligger højt.
Vi har ikke nogen høj diskonteringsrente i Danmark.
Vi har en diskonteringsrente, der stort set er magen til Norges, og der ligger vi faktisk lidt under.
På kort sigt ligger vi en lille smule over Sverige, men på lang sigt ligger vi under Sverige.
Vi ligger under Nederlandene, vi ligger under Tyskland, og EU har ikke en anbefaling af, hvad landene nationalt skal have af diskonteringsrente.
Vi har faktisk en diskonteringsrente i Danmark, der er fagligt baseret, og som giver os et objektivt grundlag til at træffe vores beslutninger ud fra, og så kan man lide resultatet, eller man kan ikke lide resultatet.
Men hvis ikke man kan lide det resultat, der er i nutidsværdi, så argumenter dog politisk ud fra, hvad det er for en holdning, man som parti har, i stedet for at ligge under for tallene.
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Ja, og det er jo, som ministeren også nævner i sin tale, en balance mellem det politiske og den faglige, saglige vurdering.
Men vi går jo netop ind og justerer på diskonteringsrenten.
Det, som vi gør allermest, er jo netop det, ministeren anbefaler, nemlig at arbejde politisk for en omstilling til en grøn energiproduktion f.eks. Men det, vi også foreslår her, er, at man simpelt hen parallelforskyder den her skala fra 4 pct., 3 pct, 2 pct., som det er nu, ned til 3 pct., 2 pct., 1 pct., for så får vi de her muligheder for fremtiden.