runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Tak for det.
Det giver jo ikke anledning til meget yderligere, andet end måske igen at understrege proportionerne.
Jeg har det helt grundlæggende sådan, at vi skal respektere Højesterets kendelser, og vi skal respektere vores internationale forpligtelser.
Jeg synes, det klæder et lille land at stå vagt om det.
Jeg er meget, meget spændt på at se en tysk juridisk argumentation for, at det, som man kan læse ud af Højesterets præmisser er en individuel rettighed, i Tyskland åbenbart ikke er en individuel rettighed.
Det bliver meget spændende at studere.
Jeg glæder mig så over, at Danmark ikke med de tal, vi kender, har det behov for at afsøge grænserne og måske krydse dem, fordi vi i virkeligheden har håndteret det her med rettidig omhu.
Der er 240.000 af den her kategori af flygtninge i Tyskland, som, fordi man sagt ligeud har lukket for mange ind og suspenderet nogle rettigheder – i modsætning til, hvad vi har gjort i Danmark, nemlig at sørge for at holde tallet lavt og forøge fristen med 3 år – pludselig har et kollektivt retskrav, medmindre man gør noget.
Og hvis ikke vi har brug for juridisk at indføre et loft, fordi vores tal allerede er sådan, at vi ikke ville ramme det, selv om vi gjorde det, så synes jeg måske, at vi skal lade være.
Men lad os tage den diskussion og den drøftelse, når vi har det tyske forslag.
Pernille Skipper (EL), 2018-05-08:
Jeg kunne godt tænke mig, at vi vendte en lille smule tilbage til 2015, hvor en stor bilskandale rullede ud over faktisk hele verden.
Jeg er sikker på, at statsministeren kan huske det, når jeg nu minder ham om det, nemlig at Volkswagen blev taget i at snyde.
De lavede simpelt hen snydesoftware – som det blev kaldt – som skulle få bilerne til at virke mere miljøvenlige, når de blev testet i laboratorierne, sådan at afgifterne blev lavere.
Det var i første omgang NOx på dieselbiler, men det viste sig også, at det var brændstoføkonomien, man havde snydt med.
Og andre bilproducenter blev senere afsløret.
Det var jo en verdensomspændende skandale.
Når bilproducenter handler på den måde, skader det miljøet, fordi vi har biler kørende på vejene, som udleder mere, end de burde.
Det skader statskasserne og befolkningernes velfærd, fordi der ikke kommer de afgifter ind, som der burde.
Det, der skete her, var, at en af verdens største bilproducenter havde ansat højt betalte ingeniører til at fuske og snyde systematisk.
Det har samtidig vist sig, at der har været problemer med testene.
Her for nylig kom det så frem i en rapport i Europa-Parlamentet, at man mente, at der for Danmarks vedkommende var et tab for den danske statskasse på 24 mia. kr. Og det var i 2016 alene på 6,2 mia. kr.
For de penge kunne vi sænke afgifterne på elbiler.
Vi kunne også gøre priserne på offentlig transport 30 pct. billigere.
Vi kunne bruge de penge på rigtig mange ting.
Mit spørgsmål til statsministeren er selvfølgelig: Er det et udtryk for regeringens holdning?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Det er så ærgerligt, at jeg missede det sidste ord, for jeg hørte så nøje efter alt, hvad der blev sagt, og tænkte: Hvordan vender den her folkevognsskandale, som regeringen i hvert fald ikke har haft nogen indflydelse på, lige tilbage til mig?
Det er jo noget, for at sige det – jeg ved ikke, om man må bruge ordet svineri i Folketingssalen, og hvis man ikke må, har jeg jo ikke gjort det.
Men det, vi her har været udsat for, kan man kun tage skarpt afstand fra.
Vi har fået de penge, vi har fået, og sådan er det så.
Jeg tror måske, uden at jeg kan alle detaljerne i det her, at de her nye grænseværdier faktisk vil betyde, at vi fremadrettet får mere end det, vi har lagt til grund.
Altså, der er fremadrettet en eller anden impact på, at de her grænseværdier – og jeg skal ikke gøre mig til ekspert i det – nu bliver sat i overensstemmelse med sandheden.
Men jeg kan jo ikke trylle nogle penge frem, som ikke er blevet erlagt.
Det kan jeg jo ikke.
Jeg kan sige, at regeringen har haft et ønske om, at det skulle være billigere at være bilejer.
Det er derfor, vi har nedsat registreringsafgiften tre gange i træk.
Og svaret blafrer jo stadig i vinden, med hensyn til om Socialdemokratiet har en plan om at rulle det tilbage, hvis man skulle få regeringsansvaret.
På den måde ønsker vi sådan set at være et bilvenligt parti.
Det er, hvad jeg kan sige.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-08:
Mange tak til ordføreren, og også tak for bemærkningerne om grønlændere i Danmark.
Jeg har to meget korte spørgsmål – dels et principielt spørgsmål og dels et mere konkret spørgsmål.
Først til det principielle spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, om det er Venstres politik, også som et regeringsbærende parti, at man gerne vil sidestille grønlændere med udlændinge.
Vi mener i hvert fald fra Inuit Ataqatigiits side, at det er en glidebane.
Det andet mere konkrete spørgsmål handler om, at vi fra Inuit Ataqatigiit gerne ser, at flere kommer i arbejde, og her mener vi, at det at kunne det danske sprog er en vigtig forudsætning, og vi mener, at man med det her lovforslag desværre forringer adgangen til danskundervisning.
Mener Venstre virkelig, at det her er et forslag, de kan støtte, når det forringer adgangen til at kunne få flere folk ud i arbejde?
Mange tak.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Der kommer rigtig mange gode spørgsmål i dag, som alle sammen ville være en temadebat eller en aftendebat eller en kaminpassiar eller en forespørgselsdebat værdigt, og det her er jo også et af dem.
For der er nu 1 minut og 48 sekunder.
For mig er det jo både frihed til noget og at være fri for noget.
Der er en masse udfordringer i det her samfund, hvor det handler om at sikre, at individet kan være fri for undertrykkelse, fri for overgreb.
Men der er også en dagsorden, der handler om at have friheden til noget.
Jeg er på et eller andet abstrakt plan helt enig i, at det er frihed til mange ting.
Det er jo ikke kun frihed til noget materielt.
Det er jo også frihed til at udleve sit liv, som man har lyst til.
Det har rigtig mange dimensioner.
Derfor synes jeg måske, hvis jeg alligevel sådan hurtigt skal prøve at sammenfatte det, at noget af det, som for mig står meget centralt, handler om muligheder.
Der er for mange børn og unge, der, på trods af at vi lever i et internationalt set fantastisk unikt samfund med et højt velstandsniveau, efterlades med utilstrækkelige muligheder, fordi de ikke får den gode start i tilværelsen, ikke får den læring, man skal have i folkeskolen, eller vokser op i et miljø præget af en eller anden fantasi om, at religiøse dogmer står over verdslige.
For forudsætningen for frihed er jo, at man ligesom har forudsætningerne for at kunne udleve den.
Det er noget, der bekymrer mig meget.
Det bekymrer mig også en del, at den frihed, vi jo sådan set har, og også det, at vi er fri for fattigdom og fri for mange bekymringer, man havde for generationer tilbage, sætter sig hos nogle unge, kan jeg se, i noget rastløshed.
Vi ser stadig flere psykisk sårbare unge.
Jeg kan ikke stå her og knække koden kort.
Men det er i hvert fald et tema, som jeg tror at Danmark har brug for en samtale med sig selv om.
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Jeg mener ikke, at det her forslag sidestiller grønlændere og færinger med udlændinge – tværtimod.
Grønlændere og færinger er danske statsborgere på lige fod med alle andre i rigsfællesskabet, uagtet man kommer fra Nuuk, Bornholm eller Lolland.
Så det vigtigste er, at vi alle sammen er ligeværdige statsborgere, og det udgangspunkt vil det her lovforslag ikke ændre på, og det ændrer heller ikke på, at der fortsat er gratis kurser for herboende grønlændere og færinger, hvor man kan få danskundervisning.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Er det, fordi han er pakistaner, at det er et problem, eller er det, fordi den familie, du tænker på, ikke taler nok dansk derhjemme og måske ikke bidrager nok til samfundet?
Hvis det her pakistanske ægtepar er en fuldt integreret del af samfundet, har børn i dansk skole, bidrager og betaler deres skat, bidrager i boligområdet til at hjælpe med den boligsociale indsats – det ved både ordføreren og jeg også finder sted, bl.a. i Ishøj – altså nogle af de ressourcestærke par, der kommer ind på den boliganvisning, som kommunen har her, er det så også et problem?
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Som den radikale ordfører og jeg begge ved, så giver det ikke nogen mening at diskutere, hvorvidt alle ægtepar, der er i den her situation, enten er en belastning for et område, en integrationsopgave eller en kæmpe ressource, for de adskiller sig jo fra hinanden, da mennesker jo er forskellige.
Det, jeg bare synes vi skal prøve at forholde os til, er, om vi synes, det ville være en styrke for elevsammensætningen på den lokale folkeskole, hvis endnu et barn starter i den folkeskole og har f.eks. en far, som er vokset op i Danmark, men har pakistansk som modersmål, og som er gift med en kvinde, der lige er ankommet hertil fra Pakistan.
Jeg ville synes, det var mere rimeligt, hvis vi beder en af de andre folkeskoler i kommunen om at løfte den arbejdsopgave, og derfor nytter det ikke noget, at vi med bind for øjnene fører boligpolitik og så bagefter brokker os over, at børnene bliver fordelt skævt på skolerne.
Vi bliver nødt til også i det her tilfælde at turde sige: Velkommen til Danmark, du kan bo, lige nøjagtig hvor du vil, bortset fra de få boligområder, der i forvejen løfter en kæmpe integrationsopgave.
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Tak, formand.
Det er altid med beundring, jeg går på talerstolen efter hr. Martin Henriksen og hører de slagkraftige ord.
Det var godt at høre.
Det er jeg, fordi jeg er overbevist om, at vi med det her lovforslag danner et mere realistisk og afbalanceret system for familiesammenføring med integration i fokus.
Konkret foreslår vi, at vi nu afskaffer tilknytningskravet og i stedet sætter seks fornuftige kriterier, der kan pege i retning af, om man har udsigt til en vellykket integration.
Efter rigtig, rigtig gode drøftelser ovre i ministeriet er vi kommet frem til, at man skal kunne leve op til fire af de kriterier for at få familiesammenføring.
Det synes jeg kun er rimeligt.
Kriterierne omfatter de helt fundamentale ting for integration såsom begge parters sprogkundskaber, erhvervserfaring og uddannelse.
For selvfølgelig hænger de her ting sammen.
Bl.a. vil jeg gerne fremhæve, at vi nu stiller håndgribelige kriterier for sprogkundskaber, og det gælder som sagt for begge parter i forholdet, og bl.a. det, at vi hæver kravet til at kunne tage danskprøve 2, synes jeg er helt afgørende.
For én ting er at kunne forstå og tale helt basalt dansk, men også det at kunne forstå skriftligt dansk og kunne skrive dansk synes jeg er en meget, meget vigtig ting for at kunne indgå i det danske samfund.
Det er ikke lang tid siden, vi så tilfældet med en række kvinder fra Somalia.
En af dem havde boet i Danmark i, som jeg husker det, 19 år, og kunne ikke føre en basal samtale på dansk.
I forhold til familiesammenføring sørger vi med det her nye højere danskkrav forhåbentlig for, at sådanne situationer ikke opstår, i hvert fald ikke som følge af en familiesammenføring.
Derfor er jeg sikker på, at den nye strømlining af reglerne er noget, som vil komme Danmark og – hvis jeg må bruge hr. Martin Henriksens ord – fædrelandet til gode, og det er jo en god ting.
Derfor støtter Venstre lovforslaget, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det gør de også.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-08:
Tak for det.
Vi mener, at man som borger i Danmark skal have mulighed for at forelske sig i mennesker uden for EU og EØS uden at gå en usikker fremtid i møde, hvor man kan blive tvunget til at flytte fra sit fædreland for at bo med den, man elsker.
Det er i den sammenhæng værd at bemærke, at vi i Danmark selv uden et tilknytningskrav vil have en endog meget stram og restriktiv lovgivning i forhold til familiesammenføring.
Baggrunden for det her lovforslag fra regeringen er jo, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol fandt, at den tidligere lovgivning var indirekte diskrimination og dermed i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Regeringen prøver med denne lov at sno sig uden om en krænkelse af menneskerettighederne, mens man fortsat forsøger at sætte hindringer op, som vil ramme økonomisk, socialt og med al sandsynlighed også etnisk skævt.
Kravet om sikkerhedsstillelse fordobles, efter at det ellers under den tidligere socialdemokratiske regering blev halveret med Enhedslistens stemmer.
Nu skal der altså sættes 100.000 dkr. i sikkerhedsstillelse, og det til trods for at en udenlandsk ægtefælle vil miste sit ophold i Danmark, hvis personen modtager en overførselsindkomst.
Ligeledes laves der en ny boligliste, som åbenbart er anderledes end regeringens såkaldte ghettoliste, men som vil have den effekt, at ressourcestærke mennesker vil flytte fra udsatte boligområder for at kunne få lov at bo med den, de elsker.
Det vil med andre ord ikke gavne de udsatte boligområder, der har hårdt brug for ressourcestærke beboere for at skabe en bedre udvikling i lokalområderne.
Yderligere stilles der krav om, at en ægtefælle skal bestå dansk 3, som er målrettet mennesker, der har en boglig uddannelse med i bagagen fra hjemlandet.
Den vil med andre ord være meget svær at bestå for mennesker, der kun har en kort skolegang bag sig.
Det er, hvad man kan kalde uddannelsessnobberi.
Jeg må sige, at jeg personligt kender rigtig mange gode mennesker i vores land, som ikke har sådan en.
Endelig skal man bestå A1- og A2-prøverne efter henholdsvis 6 og 9 måneder, krav, som ikke kan skabe andet end usikkerhed for de ægtepar, der er tale om, og som vil føre til et stort bureaukrati
Enhedslisten er imod forslaget, og vi er kede af, at der tegner sig et flertal.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-08:
Tidligere ordførere har jo redegjort for delene af det her lovforslag.
Formålet med ændringerne i de her familiesammenføringsregler er jo at sikre, at danskere kan få deres udenlandske ægtefæller med til Danmark, hvis både ægtefællen og danskeren kan og vil Danmark.
Jeg synes sådan set, at den her aftale er meget bedre end det, vi havde tidligere.
Der er en større fleksibilitet i det, og man har meget mere integrationen i fokus.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man som par samlet set skal opfylde fire ud af de seks betingelser, fordi det netop giver en større fleksibilitet for det enkelte par.
Så Liberal Alliance støtter selvfølgelig forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-08:
Ja, som det er blevet nævnt, står vi jo her i dag, fordi den forrige lov på det her område havde et tilknytningskrav på 26 år.
Det blev kendt ulovligt af EU-Domstolen, og derfor lavede man en ny lov.
Man spurgte: Hvordan henter vi så ægtefæller til Danmark?
Jamen det gør vi ved at lave en beløbsgrænse.
Det vil sige, at man på den måde diskriminerede folk, der ikke havde en indkomst på 400.000 kr.
Den lette løsning på hele den her problemstilling ville jo være at fjerne tilknytningskravet.
Det diskuterede vi også sidste gang, men det var der desværre ikke opbakning til.
I stedet for står vi så nu her med et lovforslag, som jeg mildest talt har svært ved at finde ud af om er bedre eller dårligere end den diskriminerende lov, det afløser.
Der er jo ingen tvivl om, hvem man ønsker at ramme med det her lovforslag.
Men igen her rammer man skævt, for ønsket om integration smører man også ud med en bred palet, så alle bliver omfattet af det.
Og så gør den måde, man ønsker integration på i lovforslaget – bl.a. ved at sige til folk, at man vil kræve, at de ikke bor i et udsat boligområde – mig meget bekymret.
Jeg synes endnu en gang, at det er et diskriminerende lovforslag, på alle leder og kanter.
Sådan som jeg kan se af Danes Worldwides problematik omkring expats, altså
folk, danske statsborgere, som bor i udlandet, er de i virkeligheden heller ikke særlig tilfredse med det her lovforslag.
Egentlig havde jeg det sådan, at det trods alt forbedrede de her menneskers, de danske statsborgeres, mulighed for at komme tilbage til Danmark, men det gør det jo ikke rigtig alligevel.
Og så vidt jeg forstår lovgivningen, har det heller ikke den her gang taget højde for pensionistproblemstillingen.
Jeg ville gerne kunne stemme for det, for jeg troede egentlig, at det var en positiv ændring i forhold til den dårlige lov, der blev lavet her for et års tid siden.
Det synes jeg så ikke det er.
Så har jeg prøvet at se på, om det kommer nogen grupper til gode.
Ja, måske kommer det de danske statsborgere, som bor i udlandet, lidt mere til gode.
Det kunne føre til, at Alternativet stemte gult til det, men også efter debatten, der har været i salen i dag, vil jeg anbefale min gruppe, at vi stemmer nej til det her forslag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Jeg synes bare, det er vigtigt at holde fast i, at den dom, der faldt, har haft den politiske betydning, at vi har fjernet undtagelsesbestemmelsen.
Så lige nu har vi bare et råt tilknytningskrav, som man så kan snige sig uden om ved en midlertidig lovgivning, som udløber her 1. juli.
Det betyder, at hvis ikke vi sætter noget andet i stedet, har vi fra 1. juli bare et tilknytningskrav, som i den grad kommer til at ramme udlandsdanskere.
Så med det som bagtæppe – det er egentlig også en kommentar til Alternativet og Enhedslisten, som allerede har været på talerstolen – ville det så ikke alt andet lige være bedre at få vedtaget det her lovforslag?
Og kan Radikale Venstre ikke med det in mente støtte det her lovforslag og så måske skrive et betænkningsbidrag om de elementer, som partiet er uenige i, men trods alt tage ansvar for, at der træder noget andet i kraft 1. juli?
For ellers har vi jo noget, der er helt håbløst.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Jamen det er et helt relevant spørgsmål og en diskussion, vi har haft rigtig grundigt og endda åbent i partiet og med alle relevante aktører.
Det har jeg også overvejet rigtig, rigtig grundigt og endda gjort mig offentlige overvejelser om.
For det er jo rigtigt, at den enkle og bedste model ville være, at vi afskaffede tilknytningskravet – punktum.
Så havde danske statsborgere ret til at bo i deres eget land med den, de elsker, så længe de kan forsørge sig selv, for det stiller vi jo allerede krav om.
Vi stiller jo allerede en lang række krav til, hvem man må familiesammenføres med.
Så der er en lang række ret skrappe krav i forvejen.
Grunden til, at vi ikke kan stemme for, er, at der indføres en så direkte og konkret diskrimination alene på baggrund af din etnicitet, alene på, hvilken etnisk baggrund du har, helt uden at skelne til, hvad du bidrager med til det danske samfund.
Alene din etnicitet afgør, om vi som samfund kan acceptere dig, og om man må forelske sig i dig, hvis man er dansk statsborger.
Og det er ret grundlæggende for os.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Nu kender jeg ikke familien, men jeg vil sige, at for en stor dels vedkommende vil svaret være et ja, men for en anden stor dels vedkommende vil det være et nej.
Derfor nytter det ikke noget, at vi altid diskuterer kinesere og amerikanere, når vi diskuterer ægtefællesammenføring.
Vi er også nødt til lige at forholde os lidt til substansen og til realiteterne.
Og jeg synes ikke, det vil være til gavn for Mjølnerparken, hvis en pakistaner, der bor i Mjølnerparken, bliver gift med en kvinde i Pakistan, og at hun flytter ind i Mjølnerparken, og at de får børn, og at det er den lokale folkeskole ved Mjølnerparken, der skal bære den integrationsopgave.
Det synes jeg ikke.
Jeg synes, det er fair nok, hvis han vil gifte sig og have sin pakistanske kone til Danmark, men så synes jeg også, det er fair, at det danske samfund siger: Prøv at høre her, kammerat, så bliver det ikke i et af de her ganske få boligområder, I skal bo; så kommer I til at bo i den 95 pct. resterende del af boligmassen, som i forvejen ikke løfter så stor en integrationsopgave som Mjølnerparken.
Jeg synes, det er helt legitimt og fair, og jeg ville være virkelig ked af, hvis det blev pillet ud af det her lovforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Tak for det.
Lad os sige, at en dansk studerende kvinde tager til Kina, bliver forelsket og gifter sig med en mand med kinesisk baggrund, og han får arbejde i Danmark, er ordføreren så ikke enig i, at det vil være en berigelse for et udsat boligområde, at en stærk ressource – en familie, et ægtepar – flytter ind i sådan et område?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-08:
Jeg vil godt stille et spørgsmål, der er lidt mere lavpraktisk end de der lidt højstemte betragtninger, der kommer fra hr. Mattias Tesfaye.
Det handler om boligdelen i det her.
Jeg bemærkede et høringssvar fra BL og BL's formand, Bent Madsen, hvor han skriver, at det her risikerer at få som konsekvens, at ressourcestærke mennesker flytter ud af de udsatte boligområder, og at det her kan få den modsatte effekt end det, som man faktisk har tiltænkt.
For når de ressourcestærke, der godt vil have en familiesammenføring, flytter ud, kommer der andre ind i stedet for, og derfor risikerer man jo, at man får en yderligere belastning af de boligområder.
Det skal være med i baghovedet her, at der jo stilles en række krav til familiesammenføring gennem det her lovforslag.
Det er jo ikke sådan, at en analfabet fra Østanatolien kan blive sammenført her i Danmark.
Der er tale om nogle krav til uddannelse, til beskæftigelse osv.
Det vil sige, at der i hvert fald gennem de tre af kravene som udgangspunkt er ganske ressourcestærke personer, som kommer herop.
Det vil alt andet lige betyde, at man får en hævelse af niveauet i boligområderne, ved at de bliver familiesammenført i de pågældende boligområder.
Med andre ord: Er Socialdemokraterne ikke bange for, at det her kan få den modsatte effekt for de udsatte boligområder?
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Det korte svar er nej.
Vi står jo lige midt i nogle politiske forhandlinger og en aftale, der blev indgået for, ja, vel knap 1 time siden, kan jeg forstå, i Finansministeriet, som handler om at få ændret de her udsatte boligområders karakter, få ændret boligsammensætningen og beboersammensætningen.
Her mener vi, at det har en målsætning i sig selv, at de familier, der består af en herboende og en udlænding, der er kommet hertil, fylder mindre i de her udsatte boligområder.
For selv om de har arbejde, og selv om de lever op til alle de krav, der skal til, for at kunne få en ægtefællesammenføring, så ændrer ikke på, at der stadig er en integrationsopgave.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-08:
Det er jo ikke det, det her handler om.
Det handler om, at i det omfang, der er en ressourcestærk person i Mjølnerparken, der godt vil familiesammenføres, så vil vedkommende flytte væk fra Mjølnerparken på grund af det her.
Det gør da ikke Mjølnerparken mere attraktiv.
Det betyder da ikke, at der bliver færre problemer i Mjølnerparken.
Tværtimod, og det er jo hele pointen i Bent Madsens indvending her.
Det er, at de ressourcestærke flytter væk på grund af det her.
Med andre ord: Det får den modsatte effekt af det, Socialdemokraterne vil.
Er det noget, der er fuldstændig sort snak for Socialdemokraterne?
Er man ligeglad med det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Derfor vil jeg virkelig opfordre til, at man genovervejer boligdelen af det her.
Der stilles jo ganske store krav på de tre andre dele.
Det vil sige, at der er tale om mennesker, der, om jeg så må sige, skal kunne integreres.
Hvorfor man så skal have det boligkrav ind, forstår jeg simpelt hen ikke.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Vi vil meget nødig pille det boligkrav ud af det her lovforslag.
Det er sådan set noget, vi har været meget glade for er en del af det.
For hvis en selvforsørgende mand med pakistansk baggrund bor i Mjølnerparken og ønsker at blive familiesammenført med sin nye kone, som bor i Pakistan, så kan det godt være, at han socialpolitisk set er en velfungerende, ressourcestærk mand, men vi vil holde fast i, at det ægtepar og deres børn stadig væk vil være en opgave for den lokale folkeskole og de lokale daginstitutioner, og derfor er det fornuftigt, at det ikke er det lokalsamfund, som skal bære den integrationsopgave, men at vi beder resten af det danske samfund om at være med til at løfte den opgave.