runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-14:
Jeg mener ikke, at man kan stille det op på den her måde.
Vi fremsætter det beslutningsforslag for at sikre, at hvis der fremover kommer nogle anmodninger, så er vi forpligtet til at gå via Det Udenrigspolitiske Nævn.
Hvis det ligger uden for det mandat, som ligger her, så skal vi selvfølgelig altid i Folketingssalen, altså hvis det handler om offensive tiltag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-14:
Så det er en ny procedure, regeringen lægger op til, siden man fremsætter det her beslutningsforslag?
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-14:
Jeg tror, at det nærmeste, jeg kan komme det, er at sige, at det minder meget om den måde, vi håndterer f.eks. Baltic Air Policing på.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-14:
Jeg er lidt nysgerrig på det, jeg også rejste som et spørgsmål i min ordførertale, nemlig det her med, om der er en procedureændring med det her beslutningsforslag.
Jeg bider mærke i, at vi tager stilling til en meget konkret sag, ligesom man har gjort det med B 56 fra februar 2017 osv., Vi har jo tidligere taget de her beslutninger, og det er bare, som om man laver en procedureændring.
Det åbner jo op for noget, som ikke handler om det bidrag, som franskmændene har anmodet om, og derfor er jeg nysgerrig på, om det er en ny procedure, som regeringen lægger op til med det her beslutningsforslag.
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-14:
Det er sådan, at regeringen vil rådføre sig med Det Udenrigspolitiske Nævn forud for indsættelse af eventuelle nye danske bidrag i andre NATO-landes flådestyrker.
Samtidig synes jeg også, det er værd at minde om, at opgavebeskrivelsen alene bemyndiger danske bidrag til at løse maritime sikkerhedsopgaver, indgå i forsvaret af flådestyrker samt bidrage til luftrumskoordination og -kontrol, som jeg var inde på i den gennemgang, jeg kom med før.
Det danske flådebidrag vil ikke have mandat til at deltage i offensive operationer i kraft af det her beslutningsforslag.
Regeringen vurderer samtidig, at der hyppigere end tidligere vil være behov for indsættelser, som styrker samarbejdet via træning med nære allierede, og derfor er det, at vi lægger op til den procedure her.
Det tror jeg at jeg vil henvise til at være under tekniske besvarelser, og det er forsvarsministeren, der står for det.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Det er jeg sådan set glad for at ordføreren siger.
De andre gange, hvor det her har været diskuteret, har det jo netop lige præcis været en beslutningen i Folketinget.
Det betyder også, at man nu med det her forslag siger, at det skal vi ikke gøre fremadrettet.
Der er det kun Nævnet, der skal nikke til det.
Derfor vil det jo i hvert fald være en ændring, kan man sige, af praksis.
Jeg tænker, at vi skal kultivere lidt yderligere i, hvad det konkret kommer til at betyde for fremtiden.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-14:
Jeg tror simpelt hen, at læsningen af beslutningsforslaget er forkert.
For det, der bestemmer, hvor vores militære engagement rundtomkring i verden skal afgøres, er i virkeligheden reguleret i grundloven, nemlig grundlovens § 19, stk. 2, og § 19, stk. 3. Enten skal Det Udenrigspolitiske Nævn efter stk. 3 orienteres, henholdsvis rådføres med, hvis der er tale om beslutninger af væsentlig betydning, eller efter stk. 2, hvis der er tale om indsættelse af militære styrker.
Og man kan ikke med et beslutningsforslag forrykke det.
Det er jo reguleret af langt andre og mere besværlige procedurer.
Jeg synes, at spørgsmålet er relevant, og jeg synes, det er relevant at stille det til ministeren, for min læsning af forslaget er, at det, vi siger her, er, at det her har vi nu gjort et par gange.
Det kan vi godt se er relevant.
Der har været bred enighed om det.
Vi vil sådan set i Folketing godt give håndslag på, at det opfatter vi alt andet lige som en god idé.
Men man kan ikke forskyde procedurerne.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
Beslutningsforslaget, vi skal behandle nu, skal skabe mulighed for, at danske flådestyrker kan deltage i andre NATO-landes nationale flådestyrkers opgaveløsning.
I sådan en sammenhæng kan man vel godt stille sig selv spørgsmålet om, hvorvidt det er en dansk opgave at bidrage til andre landes nationale opgaver.
Det er jo ikke sådan noget, der umiddelbart ligger lige til højrebenet.
Grunden til, at vi alligevel synes, at det er en god idé at lade danske flådestyrker deltage i det arbejde, er, at vi synes, det er fornuftigt, at vores søværn får den træning i samarbejde med øvrige NATO-lande, som man uvægerlig vil få ved at deltage i den her slags opgaver.
Der er ingen tvivl om, at skulle der være brug for, at NATO træder endnu tættere sammen, så vil det være den måde, vores styrker i søværnet kommer til at operere på, altså netop i samarbejde med andre landes flådestyrker.
Derudover kan man jo også sige, når vi taler om de særlige støtteskibe og fregatterne, at det jo er dansk knowhow, der har bygget de her skibe, og det er jo exceptionelt gode skibe, som det vil være fint at vise frem for resten af verden i det tilfælde, at andre kunne finde på at bygge skibe – så kan de jo lige så godt bygges af danske virksomheder.
Vi har dog én bekymring – og det kan være, at ministrene vil lytte efter nu – som vi gerne vil have afklaret i den her sammenhæng.
hvordan er retsstillingen i forhold til det?
Altså, kan vi blive pålagt nogle forpligtigelser over for de migranter, eller vil det være Frankrig, som tager ansvaret for opsamlede migranter, som man måtte støde på under opgaveløsningen med den her franske hangargruppe?
Så det vil vi gerne have en afklaring på.
Marianne Jelved (RV), 2018-12-14:
Åh, jeg glemte en sætning.
Jeg glemte, og det beklager jeg meget, at sige fra SF's ordfører, hr. Jacob Mark, at SF ikke støtter forslaget.
Med lovforslaget foreslås et årligt geografisk skoletilskud, og der er tankegangen at tilgodese både små og store efterskoler og dermed en spredning af efterskolerne hen over landet.
Der er ud fra et bæredygtighedsprincip lavet en særlig måde at balancere antallet af elever på, således at forstå, at hvis der er færre end 38 elever på efterskolen, reduceres skoletilskuddet med et beløb pr. årselev for de skoler, hvis antal er under 38, fordi det skal være bæredygtigt.
Det kan vi godt støtte.
Det går ud på, at man ser på, hvor stort et antal årselever der er fra familier med de ti laveste indkomstintervaller, som der så er nævnt og henvist til i en paragraf i loven, og det er også et forsøg på at give de forældre, som ikke har så mange penge som andre forældre, en mulighed for at sende deres barn på efterskole, fordi efterskolen kan kompensere for de her ting.
Så kommer vi så til det interessante, og det er, at man kommer ud for, at man nu skal afskaffe det særlige tilskud, som jeg selv engang har været med til at indføre i denne sal, og det er et tilskud til indvandrere og efterkommere fra bestemte lande, det er fra ikkevestlige lande og Albanien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Montenegro, Kroatien og Makedonien – det er jo en mægtig folkeoplysningssag, det her – og efterkommere af indvandrere fra disse lande, herunder også flygtninge omfattet af lov om integration af udlændinge i Danmark og disse flygtninges børn.
Det er erfaringsmæssigt faktisk den bedste integrationsmaskine overhovedet, hvis man kan tillade sig at kalde det her en maskine, så fungerer det bare, og det er en meget, meget positiv oplevelse for alle, der har med de her børn og unge og det samfund, vi lever i, at gøre.
Så derfor er det rigtig trist.
Og Radikale Venstres stillingtagen til det her forslag vil afhænge af de svar, jeg får på de spørgsmål, som jeg vil stille under behandlingen af det her lovforslag.
Så det må vi vende tilbage til, når vi er ved andenbehandlingen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-14:
Tak for det.
I Alternativet støtter vi ikke det her lovforslag, som det ligger lige nu.
Fuldstændig på linje med Enhedslisten vil vi faktisk også foreslå, at vi deler lovforslaget op, for der er nogle elementer, som vi i høj grad godt kan støtte, nemlig de elementer, der handler om det geografiske skoletilskud, altså at man vil målrette støtten, så den tilgodeser de mindre skoler, og også det med den individuelle supplerende elevstøtte, nemlig at tilskuddet fordeles, så de efterskoler, der har familier med lavindkomster, prioriteres frem for andre.
Det synes vi er to fantastiske forslag.
Men så er der jo lige det tredje element i det her lovforslag, nemlig at man vil afskaffe det særlige tilskud til efterskolerne i forhold til flygtninge-/indvandrerbørn.
Og det er jo så tragisk, for vi ved alle sammen – jeg tror ikke, der er nogen, der ikke har læst historier om det – hvor fantastisk en integrationsopgave, efterskolerne løfter.
Og jeg ved godt, at der er ét parti i Folketinget, som ikke ønsker, at vi skal integrere, men der er otte andre, tror jeg – i hvert fald så vidt jeg er orienteret – som ønsker, at vi skal bruge midler og krudt og energi på integration i Danmark.
Så jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at vi står her med et forslag, som faktisk tager en supersuccesfuld integrationsopgave væk.
Så kan man være uenige om alt muligt andet, om tilstrømning, og hvad ved jeg, men faktum er, at efterskolerne løfter en kæmpe integratioensopgave.
Så jeg er helt på linje med hr. Jakob Sølvhøj, når jeg synes, at det simpelt hen er så ærgerligt, at det her lovforslag har fået lov til at finde vej igennem og jo også er en del af finansloven.
Hr. Jakob Sølvhøj nævnte, hvad det egentlig er, som efterskolerne peger på at de nu ikke kan gøre på samme måde, hvis de ikke får det her særlige tilskud.
Og jeg vil gerne lige nævne noget af det, for det får faktisk konsekvenser for en masse børn.
De siger, at det betyder øget administration, bl.a. til komplekse psykologiske problemstillinger og til flygtninges fysiske problemer, udgifter til danskundervisning for tosprogede, fordi man ikke får tillægstaksten til danskundervisning, hvis eleverne ikke har permanent ophold.
Og Efterskoleforeningen har jo med regeringen aftalt en målsætning for indvandrerbørn, som de ligesom skal tage ind og hjælpe med at få integreret.
Så det er jo meget mærkeligt, at man aftaler sådan en målsætning, og at regeringen så samtidig går ind og skærer den særlige støtte væk.
Så det er rigtig ærgerligt.
Jeg vil gerne være med til at prøve at få det her lovforslag delt op, for de to andre elementer kan vi godt støtte.
Men vi er klart imod, at man fjerner det særlige tilskud til flygtninge-/indvandrerbørn.
Henrik Dahl (LA), 2018-12-14:
Tak for det, formand.
Der er jo, som hr. Jakob Sølvhøj også var inde på, flere elementer i lovforslaget her.
Et af dem er at indføre et geografisk skoletilbud, som styrker økonomien for de mindre efterskoler, så vi sikrer en bred geografisk dækning og også i fremtiden har både store og små efterskoler.
Så er der et element, som er en afskaffelse af tillægstaksten for efterskoler til indvandrere og efterkommere af indvandrere.
Indvandrere og efterkommere af indvandrere skal have lige så gode muligheder for at gå på efterskole som etniske danskere – hverken bedre eller dårligere.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-12-14:
Tak for det, formand.
Da Venstres undervisningsordfører, fru Anni Matthiesen, desværre ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag, har jeg lovet at læse talen op på hendes vegne.
Med dette lovforslag ændrer vi tilskudsbestemmelserne for efterskolerne.
Den nye model bygger på et ønske fra Efterskoleforeningen, og vi sikrer, at mindre efterskoler modtager forholdsvis mere i tilskud end de større efterskoler.
Det vil sige, at med dette lovforslag holder vi hånden under de mindre efterskoler og sikrer dem et endnu bedre og stærkere eksistensgrundlag.
Derudover målretter vi midlerne til den individuelle supplerende elevstøtte, så efterskoler med mange elever fra familier med lave indkomster tilgodeses.
Med dette initiativ sikrer vi, at efterskolerne i højere grad er en mulighed, alle har råd til.
Desuden indeholder lovforslaget et forslag om, at det særlige tilskud til efterskoler for indvandrere fra udvalgte lande samt efterkommere heraf afskaffes.
Dermed ligestilles eleverne tilskudsmæssigt med andre elever.
Venstre støtter lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-14:
Tak for det, formand.
I modsætning til Socialdemokratiet kan Dansk Folkeparti sige, at vi støtter dette lovforslag varmt.
Det handler jo ikke kun om indvandrere og indvandreres børn.
Det handler jo bl.a. om, at mindre efterskoler vil kunne få et nyt geografisk tilskud ud over det grundtilskud, som de i dag får og ud over taxametertilskud til de enkelte elever.
Det betyder, at vi kommer til at støtte efterskoler især ude på landet uden for de store byer, fordi det er der, der ofte er efterskoler med færre elever.
For det andet kommer vi til at støtte efterskoler, der har mange elever fra familier med lave indkomster.
Lovforslaget er formuleret sådan, at det er elever fra de ti laveste indkomstgrupper, og disse efterskoler får også mere, og det bliver så fordelt internt blandt efterskolerne, hvilket jo også er godt.
Det støtter efterskoler, der har mange elever fra lave indkomstgrupper, og, og det så er det tredje, standser lovforslaget forskelsbehandlingen.
I dag er sådan, at har man en bestemt oprindelse eller en bestemt etnicitet får man et særligt tilskud.
Har man det ikke, får man ikke noget særligt tilskud.
Nu siger vi, at alle kan modtage det samme tilskud, uanset om du er dansker, eller om du er fra Serbien.
I lovforslaget skrives der: For indvandrere fra ikkevestlige lande og Albanien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Montenegro, Kroatien og Makedonien samt efterkommere af indvandrere fra disse lande, herunder flygtninge omfattet af lov om integration af udlændinge i Danmark og disse flygtninges børn afskaffer man ganske enkelt det særlige tilskud, så nu bliver de ligestillet med etnisk danske elever, og for at det ikke skal være løgn, sparer vi så også 10 mio. kr. om året.
Så alt i alt et glimrende lovforslag, som vi varmt støtter.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-12-14:
Jeg skal meddele, og det kommer ikke bag på nogen, at vi ikke støtter regeringens forslag om at fjerne tilskuddet for antallet af flygtninge og indvandrerunge på efterskolerne.
Vi mener, at efterskolerne gavner integrationen i Danmark.
Vi prøver på alle måder at få forskellige grupper af mennesker til at komme og bruge vores efterskoler, og derfor giver det heller ikke nogen mening at skære ned her.
Naser Khader (KF), 2018-12-14:
Tak for ordet.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at barnets tarv skal vægtes i asyl- og opholdstilladelsesager – det er vi forpligtet til på baggrund af FN's børnekonvention – men også ud fra etiske overvejelser.
Det gør vi, som det er nu, og det gør vi også fremadrettet.
Barnets tarv vægtes både i selve asylprocessen og i reglerne om familiesammenføring.
Udlændingemyndighederne tager i sagsbehandlingen højde for alle mindreårige udlændinge, hvad enten det gælder uledsagede eller ledsagede mindreårige, eller om der søges om asyl eller ophold, og alle sager behandles individuelt.
Lovgivningen fungerer, børn har særlige rettigheder – fuldstændig som det skal være.
Selv når det kommer til kravet om vellykket integration, mener vi, at lovgivningen er, som den skal være.
I forhold til de ulykkelige sager, der har været på det seneste i medierne, mener vi, at det skal være muligt at give dispensation, hvis der er sager, hvor det er helt åbenlyst, at piger eller drenge er så velintegrerede, at det ikke giver mening at sende dem tilbage til deres hjemland.
Men det er ikke det, det her beslutningsforslag handler om.
I Det Konservative Folkeparti mener vi stadig, at der skal være og stramme regler på området.
Forældre skal ikke kunne sende deres børn på genopdragelsesrejser eller koranskoler i hjemlandet, fordi de er blevet for danske.
Forældrene skal generelt ikke lade deres børn blive i hjemlandet længere end nødvendigt.
Det er at modarbejde selve integrationen.
Derfor er de regler, vi har på området i dag,
gode og rigtige.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Mange tak for det.
Sådan som jeg læser det her forslag, handler det om det konkrete bidrag til den franske flåde, men det handler også om, at man fremadrettet vil flytte det, sådan at vi ikke længere tager den her slags beslutninger i Folketingssalen, men at det alene skal rykkes over til Udenrigspolitisk Nævn.
Altså, hvis der senere bliver tale om at udsende et bidrag til et andet lands flåde – året efter, eller hvornår det nu kan være – er det faktisk ikke længere noget, vi skal diskutere i Folketingssalen, men er nu noget, der kun ryger i Udenrigspolitisk Nævn, hvor det jo er hemmeligt, og hvor folk ikke har den samme mulighed for at følge med i, hvad der sker.
Hvordan ser ordføreren på det?
Jeg er nemlig meget bekymret over det.
Jeg synes, det er unødvendigt, og jeg synes, det er vigtigt, at vi har de her drøftelser sådan mere ude i det åbne.
Det kunne jeg godt tænke mig lige at høre.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Der vil jo ikke være noget til hinder for, at man som parti kan tilkendegive, hvad man mener om, at den danske flåde bistår andre lande.
Skulle man træffe nye beslutninger om nye opgaver, er det jo ikke sådan, at det er nemt at skjule, at det kommer til at foregå.
På den måde vil det jo ikke være hemmeligt, at vi deltager.
De her skibe er ikke sådan lige at gemme af vejen, og det er ikke sådan nogle, der bare kan deltage i missioner, uden at man opdager det.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Undskyld, vi stod lige netop og diskuterede forslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
Nu siger hr. Nick Hækkerup, at det jo er godt at samarbejde med andre.
Men der er det her med, at vi ligesom tager en beslutning med det her forslag.
Altså, hvis det her bliver vedtaget, bliver der så også taget en beslutning om, at den her deltagelse i andre landes flådestyrker fremadrettet ligesom ikke, som jeg opfatter det, skal drøftes i Folketinget, medmindre der selvfølgelig er tale om en meget offensiv situation, for så skal det selvfølgelig drøftes – men ellers at øvelser, der kan komme fremadrettet, kun skal godkendes i Nævnet.
Hvordan ser Socialdemokratiet på det?
Det er jo ikke kun den konkrete øvelse, vi diskuterer her.
Det er en lidt bredere åbning.
Hvad er Socialdemokratiets position i forhold til det?
Nick Hækkerup (S), 2018-12-14:
Jeg skal selvfølgelig starte med at beklage over for Tinget, at jeg var engageret andetsteds og derfor blev lidt forsinket.
Til gengæld håber jeg absolut, at det, jeg har tænkt mig at sige, så var værd at vente på.
Der går bare ikke særlig lang tid, før man tænker: Der ville vi nok stå os bedre, hvis vi var sammen med nogle andre.
Og i dag er det i virkeligheden svært – og det er det, der er interessant – at forestille sig, at Danmark skulle stå i en reel krisesituation og skulle optræde militært alene i andet end en ganske kort periode.
Det gælder forsvar af os selv på eget område, på dansk område, og det er jo derfor, vi er så glade for og engageret i NATO og ikke mindst hylder artikel 5.
Og det gælder sådan set også ude i den store verden.
Forudsætningen for, at man kan fungere effektivt militært er jo, at man opnår det, der bliver kaldt interoperabilitet, altså at vi kan operere sammen.
Og det beslutningsforslag, som vi står med nu, handler i virkeligheden konkret og generelt om at skabe forudsætninger for, at det danske forsvar opnår en sådan grad af interoperabilitet – konkret, som det også er blevet nævnt af ordførere før mig, gennem bidrag med en fregat til den franske hangarskibsgruppe i perioden februar til maj 2019, og mere generelt gennem indsættelse af danske flådestyrker i andre NATO-landes flådestyrker i op til 12 måneder, såfremt der alene er tale om maritime sikkerhedsopgaver og almindelig sejlads, herunder samtræning.
Det vil kunne ske med regeringens rådføring med Udenrigspolitisk Nævn, og er der tale om andre indsatser, vil den konkrete deltagelse jo kræve Folketingets tilslutning.
Socialdemokratiet kan helt og fuldt støtte det foreliggende beslutningsforslag, først og fremmest fordi den danske marine har nytte af at kunne operere sammen med andre flådestyrker, hvilket med overvejende sandsynlighed vil blive realiteten, hvis der skulle opstå en reel krisesituation.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-12-14:
Jeg er ikke uenig i, at det er vores politiske ansvar, det bliver så bare løst et andet sted, men det er jo ikke, fordi vi afskriver os muligheden for at kunne ændre mandatet.
Hvis der skal en skærpelse til af det mandat, vi giver her, det vil så sige, at hvis man skal ud på en farlig mission, så skal mandatet komme fra denne sal, så skal det ikke komme via nævnet.
Det her drejer sig i mine øjne om, at vi som søfartsnation bidrager til at sikre, at internationale regler overholdes på verdenshavene.
Vi træner et skibs besætning, vi øver nogle kommandoveje med nogle forbindelsesofficerer osv., og vi bidrager yderligere til at sikre, at vi står stærkere i fundamentet for dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik, nemlig NATO.
Jeg ser slet ikke nogen fare i det her, tværtimod, jeg ser det, som at vi rutinerer og øver en meget, meget vigtig enhed i vores forsvar.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Men det fremgår jo ret tydeligt, synes jeg, af lovforslaget, at man siger, at nu skal Folketinget ikke længere godkende det her, at det ikke skal behandles i Folketingssalen mere.
Jeg synes sådan set, at det er en vigtig ting.
Så kan man godt være enig i det.
Det er jo ikke hver eller hver anden uge, at vi trods alt sender flåden ud.
Det er en lidt større operation.
Jeg synes, at der er noget principielt mærkeligt i, at man fjerner de her beslutninger fra Folketingssalen, fordi det netop handler om vores udenrigspolitik og vores forsvar, og det synes jeg er vigtigt.
Det er vores politiske ansvar herinde.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-12-14:
Jeg ser måske ikke de samme spøgelser som ordføreren fra Enhedslisten.
Vi sender jo ikke dagligt, men i hvert fald ugentligt danske enheder på øvelse rundtomkring i kongeriget.
Det ser jeg ikke noget specielt odiøst i.
Og så er det jo også således, at vi gudskelov har et forsvar, som er meget, meget åbent, så i stedet for at fokusere på forsvarsdebatterne i Folketingssalen, kan man måske bare gå ind og kigge på forsvarets hjemmeside, og så kan man blive informeret om, hvad der nu sker her.
Jeg ser ikke, at nævnet på den her måde skal have nogle ekstra beføjelser.
Det ser jeg ikke som en form for lukkethed, eller at man bliver holdt uden for, jeg ser det som rettidig omhu med både tid og penge, og så tager man det her med en bemyndigelse for et år ad gangen.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Det er lidt det samme igen: Altså, hvorfor kan vi ikke bare fortsætte med, som vi plejer at gøre, havde jeg nær sagt.
I det her forslag ligger ligesom både det konkrete om udsending til den franske flåde, men der ligger også det, at man holder op med at få godkendt deltagelse i andre flådestyrker, at det skal vi lade være med at godkende i Folketinget, men kun gøre i nævnet.
Hvorfor skal vi ikke bare fortsætte med at gøre det, som vi har gjort indtil nu, at det er Folketinget, der skal tage sig af det?
Det synes jeg da er fornuftigt at vi har den demokratiske åbenhed om.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-12-14:
Tak for det, formand.
Et sådant bidrag vil medvirke til løsning af maritime sikkerhedsopgaver og til forsvaret af selve flådestyrken samt eventuel luftrumskoordination og hermed kontrol.
Konkret drejer det sig om, at Danmark vil bidrage med en fregat til en fransk hangarskibsgruppe i forbindelse med dennes udsendelse fra ultimo februar til medio maj 2019.
Det danske bidrag til den franske hangarskibsgruppe vil bestå af en fregat af Ivar Huitfeldt-klassen, samt en samlet besætning på op til cirka 160 personer.
Der udsendes ydermere midlertidigt to forbindelsesofficerer til henholdsvis det franske hangarskib og til det franske overordnede militære hovedkvarter i Paris.
Dette beslutningsforslag sikrer derfor yderligere dansk engagement i NATO, og det sikrer samtidig træning af danske enheder til at løse opgaver under vanskelige forhold.
Men også at vi som en vigtig søfartsnation er med til at sikre maritim sikkerhed.
Venstre støtter forslaget.