runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2017-12-19:
Tak, hr. formand.
Vi i Det Konservative Folkeparti er store tilhængere af kvotesystemet, vel at mærke som den eneste måde at komme til Danmark på.
Vi har foreslået en reform af, hvordan man kommer til Danmark som flygtning, og det er at sige stop for spontane asylansøgere, men at forhøje kvoten til Danmark.
Det kan være 2.000 eller 3.000 eller 5.000 – det kan man blive enige om politisk.
På den måde henter man folk, der vitterlig har brug for hjælp, fra flygtningelejrene; man henter familier, så der ikke er behov for familiesammenføringer bagefter; man underminerer menneskesmuglernes aktivitet.
Det er jo en stor forretning at smugle mennesker.
Jeg så her forleden, at det på arabisk YouTube blev annonceret, at man kunne købe et rumænsk pas og id-kort for 15.000 euro.
Man underminerer i hvert fald menneskesmuglernes forretning, og så bliver folk ikke udsat for seksuelle overgreb eller drukner i Middelhavet m.m. på vejen hertil.
Det mener jeg vil være det mest solidariske, det mest retfærdige, det mest fair: at sige stop til dem, der kommer selv, og som har forbindelser og råd til det, og så hente folk fra lejrene.
Så den dag, vi får stoppet for folk, der kommer selv, kan vi forhøje antallet af kvoteflygtninge til Danmark.
Det er i hvert fald det, vi har foreslået flere gange.
Det, vi gør nu, er jo ikke – og det vil jeg understrege – et totalt stop for kvoteideen.
Det, vi siger, er, at der er kommet en hel del her de senere år.
I 2015 kom der omkring 20.000, i 2016 omkring 6.000, og mange af dem skal familiesammenføres.
Det presser samfundet generelt, og det presser vores velfærdssamfund og integrationssystem, og derfor siger vi: Lad os holde en pause midlertidigt, og så kan vi vurdere, om vi skal genindføre kvoterne i forhold til det lille antal, vi har haft hidtil.
Jeg mener, at det giver god mening at sige stop her og nu.
Påstanden om, at Danmark kommer til at blive set ned på, at Danmarks omdømme m.v. bliver ødelagt, synes jeg er noget vrøvl.
Vi er en humanistisk supermagt.
Vi kan godt være det, vi præsterer internationalt i forhold til det humanitære arbejde, i forhold til flygtninge og asyl m.v., bekendt, så jeg mener ikke, det kommer til at påvirke Danmarks omdømme.
Jeg oplever en forståelse for, at det, vi gør, giver god mening.
Så alt i alt synes vi, det er en god idé, og vi bakker op om ideen om at holde en pause med kvotesystemet og så forhøje kvoten den dag, der ikke kommer flere spontane asylansøgere til Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Tak for det.
Det var til ordførerens sidste bemærkning om, at ordføreren ikke mente at opleve nogen som helst former for kritik i forhold til det her eller nogen bemærkninger.
Og så vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren er bekendt med, at FN's flygtningekommissariat, UNHCR, i sit høringssvar til det lovforslag, vi skal stemme om i morgen, om at suspendere kvoteflygtningeordningen siger, at antallet af asylansøgere og integration ikke bør have nogen betydning for, hvor mange kvoteflygtninge Danmark tager imod.
Genbosættelse af kvoteflygtninge er en humanitær aktivitet og bør begrundes med forpligtelsen til at yde beskyttelse og varige løsninger til flygtninge, siger talskvinden for UNHCR i Danmark.
Hun siger også, at der er et afgørende behov for flere pladser til genbosættelse af kvoteflygtninge, især hvis vi ønsker at reducere sekundære bevægelser og bekæmpe de kriminelle netværk af menneskesmuglere.
Så det er jo ikke korrekt, når ordføreren siger, at der ikke er kritik af det lovforslag, vi skal stemme om i morgen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren enten formelt eller uformelt har fået henvendelser fra andre lande om Danmarks beslutning om at suspendere modtagelsen af kvoteflygtninge.
Det kan både være skriftlige henvendelser, og det kan også være, at ministeren har deltaget i internationale møder eller har haft samtaler med ministre fra andre lande, som er kommet med bemærkninger til Danmarks beslutning.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Det svarer jo til ligesom at sige, at fordi andre folk kører over for rødt, kan vi også godt gøre det.
Altså, der er til gengæld ikke nogen lande, som plejer at tage kvoteflygtninge, og som ikke gør det mere – Danmark er det eneste land, der gør det.
Er ordføreren ikke enig i, at vi skal tage FN's kritik alvorligt?
Inger Støjberg (V), 2017-12-19:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg gerne takke for endnu en god debat om kvoteflygtninge.
Danmark har, som jeg jo har sagt flere gange, stået i en helt særlig situation med historisk mange asylansøgere, fordi der gik hul på Europa, og et niveau for antallet af opholdstilladelser, som også har været historisk højt.
Og det har ærlig talt udfordret vort samfund, særlig i forhold til integrationen.
Det har efter regeringens opfattelse betydning for, om Danmark i en periode også skal tage kvoteflygtninge.
Vi skal passe godt på Danmark.
Vort land skal hænge sammen; det skal hænge sammen økonomisk, det skal hænge sammen kulturelt, det skal hænge sammen socialt.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke har hjulpet verdens flygtninge, tværtimod.
Man kan hjælpe på rigtig mange måder, og det har vi gjort hele tiden, og det skal vi blive ved med.
Det gælder bl.a. i flygtningenes nærområder, som udenrigsministeren jo også har redegjort for i sin tale tidligere i dag.
Vi er en stor bidragsyder til FN set i forhold til vores størrelse, og der er grundlæggende stor respekt om Danmarks internationale indsats.
Jeg deler således ikke forespørgernes bekymring i forhold til Danmarks anseelse ude i den store verden.
Og som jeg har nævnt i min tale, er det jo værd at bemærke, at langt hovedparten af FN-landene slet ikke modtager kvoteflygtninge.
Og som jeg også har sagt tidligere, er pausen for modtagelse af kvoteflygtninge jo ikke et permanent stop.
Danmark skal fortsat genbosætte flygtninge, men altså også fremadrettet støtte den globale genbosætningsindsats for en del af verdens flygtninge.
Naser Khader (KF), 2017-12-19:
Jo, der er da kritik fra FN-systemet.
Det, jeg taler om, er Danmarks omdømme generelt og internationalt.
Det, vi skal huske på, er, at vi jo ikke er det eneste land, der ikke tager imod kvoteflygtninge.
Det er der mange andre lande i verden der heller ikke gør.
Tag hele Mellemøsten, Nordafrika, Japan og Sydkorea.
Men jeg kender ikke nogen, der boykotter japanske varer, fordi Japan ikke tager imod kvoteflygtninge.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Det er lidt uklart for mig, hvad udenrigsministeren sagde indledningsvis i sit indlæg her, så jeg vil bare lige for at være helt sikker høre: Har udenrigsministeren fået henvendelser fra andre landes ministre, eller har embedsværket i Danmark fået henvendelser fra andre embedsværk, har regeringen fået henvendelser fra andre regeringer vedrørende den danske beslutning om at suspendere tilslutningen til kvoteflygtningesystemet?
Hvis jeg hørte korrekt, sagde udenrigsministeren, at det er blevet påtalt, men det kan være, jeg misforstod.
Hvad er det i så fald, der er blevet sagt?
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Det er ikke, sådan som jeg erindrer, tilfældet, men jeg skal gerne gå tilbage og søge i dokumenter og sende svar over til Folketinget.
Men det, jeg siger, er bare, at selvfølgelig er kvotesystemet et emne, som berøres.
Jeg har svaret på det spørgsmål, og mit svar var, at man ikke kan nøjes med at se på ét felt isoleret.
Og Danmarks samlede indsats er dybt imponerende, og det er der bred international enighed om.
Jeg har faktisk ikke hørt fra nogen lande – og jeg har i øvrigt heller ikke hørt det i debatten i dag fra nogen partier – at der er nogen, der sætter spørgsmålstegn ved, hvorvidt Danmarks indsats generelt er dybt imponerende på det internationale samarbejdsområde.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Nu er det kvoteflygtningesystemet, som jo er en multilateral aftale, vi snakker om, og styrker det den aftale omkring kvoteflygtninge, når et land som Danmark siger stop for det?
Det er egentlig det, vi spørger om.
Vi spørger ikke om Danmarks internationale omdømme i forhold til alt arbejdet i FN.
Jeg kender udmærket til alle de gode eksempler, der er der.
Men i forhold til den multilaterale aftale i kvotesystemet, styrker det så det, at vi siger stop?
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Jeg har svaret.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-19:
Tak for det.
Jeg vil godt lige starte med at bede udenrigsministeren om at bekræfte, at blandt de lande, der hidtil har modtaget kvoteflygtninge, er Danmark det eneste land, der nu stopper modtagelsen af kvoteflygtninge.
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Jamen det var ikke det samme spørgsmål, jeg fik stillet før.
Så det kan jeg da godt bekræfte – altså, ifølge mine informationer.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-19:
Beklager – jeg skal lige have lært det der med at trykke sig ind anden gang.
Godt, så fik vi det på plads.
Det er Danmark.
Det ville også være mærkeligt, hvis FN's Flygtningehøjkommissariat havde forkerte oplysninger.
Men så er det på plads.
Det næste spørgsmål er om regeringens udenrigspolitiske strategi, ministerens udenrigspolitiske strategi, som jo handler meget om stærke multilaterale organisationer, der er under pres.
Derfor vil jeg bare høre udenrigsministeren om det.
For Socialdemokratiets ordfører sagde det jo egentlig meget ligeud.
Den her beslutning fra et flertal i Danmark svækker selvfølgelig hele FN's kvoteflygtningesystem, og det vil svække det, hvis andre lande følger trop.
Derfor vil jeg spørge ministeren om, hvordan det at bygge konsensus og at tackle globale udfordringer i fællesskab og det, at multilaterale organisationer er under pres, hænger sammen med Danmarks beslutning.
Er udenrigsministeren enig med Socialdemokratiets ordfører i, at det vil svække systemet, hvis andre lande træffer de samme beslutninger?
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Altså, på en eller anden måde er det billede, vi taler om her – hvis vi nu virkelig skal gøre det til et eller andet billede – at Danmark er deltager i et løb, hvor der er rigtig mange deltagere.
Vi ligger forrest i feltet eller er blandt nogle af de allerforreste, og vi er langt foran midterfeltet og især foran det bageste felt.
Og så på ét kort stræk sætter vi tempoet en lille smule ned, men vi er fortsat langt foran alle andre.
Svækker det så vores position i forhold til at være langt foran alle andre?
Ja, relativt set, kan man sige, men vi er stadig væk langt foran alle andre, og det er sådan set det, der er det afgørende for mig.
Vi er med til at vise vejen, fordi vi går forrest generelt set, og det gør vi stadig væk.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Jeg vil egentlig godt lidt tilbage til det her med opbakningen i forhold til FN-systemet.
For jeg ved jo, at man netop i regeringens udenrigspolitiske strategi siger, at fordi vi er et lille land, har vi en interesse i at have stærke multilaterale organisationer, hvor der træffes fælles beslutninger.
Mener ministeren, at det, at vi siger stop for kvoteflygtninge, er med til at bakke op om stærke multilaterale organisationer, der træffer fælles beslutninger på flygtningeområdet?
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Til det første spørgsmål: Medmindre jeg er blevet fuldstændig misinformeret, vil jeg sige, at sådan som jeg er blevet informeret – jeg tror ikke, at jeg er misinformeret – er svaret selvfølgelig, at nej, vi er ikke det eneste land.
Til det andet spørgsmål er svaret selvfølgelig det samme.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Jeg vil naturligvis følge op skriftligt, men det vil sige, at ministeren altså siger i Folketingssalen, at ministeren ikke, hverken formelt eller uformelt, har fået henvendelser fra andre lande vedrørende den danske beslutning om at suspendere tilslutningen til kvoteflygtningesystemet?
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Nu er »andre lande« jo et meget, meget vidt begreb, og jeg skal da ikke afvise, at der ligger en mail et sted fra en borger fra et andet land eller andet.
Det kan jeg jo selvfølgelig ikke afvise.
Men det er ikke noget, jeg sådan erindrer, altså at der er en anden minister, altså en ministerkollega til mig, der er kommet hen og har henvendt sig til mig og har rejst det her specifikke spørgsmål.
Men som sagt går jeg gerne tilbage og kigger i referater og ser, hvorvidt det skulle være tilfældet.
Men hvis jeg skal svare her på stående fod, er det ikke noget, jeg erindrer.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-19:
Mange tak.
Og tak til ministeren.
Ministeren støtter jo kvoteordningen som sådan.
Det er selvfølgelig meget godt.
FN har jo meget klart sagt, at der er langt flere mennesker, som har behov for genbosætning, end der er pladser i det her kvoteflygtningeprogram, totalt set.
Så mit spørgsmål er, om ministeren ønsker og håber, at der er flere lande, der vil vælge at tilslutte sig FN's kvoteflygtningesystem og give beskyttelse til kvoteflygtninge.
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Det, vi diskuterer i dag, er Danmarks forhold til det system.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-19:
Jeg havde frygtet det svar, for det smager jo, synes jeg, en lille smule af ansvarsforflygtigelse, for ministeren må vel erkende, at det nok ikke er ligegyldigt, hvad Danmark gør i den her forbindelse.
Så jeg må spørge ministeren: Tror ministeren, at Danmarks beslutning om på ubestemt tid at annullere modtagelse af kvoteflygtninge er noget, der gavner, eller er det noget, der svækker det kvoteflygtningesystem, som ministeren ellers synes er i orden?
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Det faktum, at vi er – og fortsat er – tilknyttet det her system, er selvfølgelig et signal om, at vi grundlæggende set synes, at der er fornuft i at have sådan et system.
Men på den anden side vælger vi så den model, som vi gør nu, og som vi har gjort i de her år.
Det er jo et udtryk for, at vi føler, at der er et behov for det, fordi vi har et behov for at få fokuseret på de problemer og udfordringer, som vi står med herhjemme.
Gør det så en forskel, at Danmark træffer den beslutning, som vi gør?
Det vil jeg lade andre om at vurdere.
Christian Langballe (DF), 2017-12-19:
Jeg vil godt for mit eget vedkommende sige, at jeg har et afslappet forhold til konventioner og deslige.
Sådan er det.
Men jeg synes, at jeg i saglighedens interesse bliver nødt til at stille nogle spørgsmål.
Passer det?
Altså, jeg synes, der er sagt mange ting i den her debat, som virker som forløjet propaganda, hvor man prøver at fremstille en virkelighed, der ikke eksisterer.
Er Danmark det eneste land i FN-systemet, der ikke modtager kvoteflygtninge?
Det er mit første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er Danmark med den suspensionsordning trådt ud af kvoteflygtningeordningen, sådan som fru Josephine Fock påstod?
Altså, det er bare to punkter, som vi godt kunne få et klart svar på.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Hr. Finn Sørensen fra Enhedslisten spørger om hvornår.
Til næste sommer er det forhåbentlig en anden udlændingeminister, og hvis det er en socialdemokrat, vil vores udgangspunkt være 500 til næste sommer.
Men når jeg siger, at det er som udgangspunkt, er det jo, fordi vi endnu ikke ved, hvordan det ser ud med de kriterier, vi tillægger værdi.
Vi ved, at de næste 3 år vil der komme 10.000 familiesammenføringer, og det trækker i hvert fald ned i den ene vægtskål, men til gengæld er det, der ligger i den anden vægtskål, at den spontane asylstrøm er bremset gevaldig op i løbet af de sidste 2-3 år.
Så der er noget, der taler for, og der er noget andet, der taler imod, og det vil jo være op til den minister, der sidder som minister på området til sommer, at træffe en beslutning.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-19:
Det får ordføreren jo lejlighed til at diskutere med vores ordfører, når hun kommer på talerstolen.
Jeg tror bare, vi lige skal skære ud i pap, at Enhedslisten såmænd bare ønsker at fortsætte med at gøre det, vi altid har gjort på det her område i forhold til at tage de 500, vi har forpligtet os til.
Men tak for ordførerens erkendelse af, at det er skidt for kvoteflygtningeordningen, at Danmark gør, som vi gør.
Så siger ordføreren, at det ikke er på ubestemt tid.
Kan ordføreren så ikke hjælpe mig ud af det store spørgsmålstegn, jeg befinder mig i, for ordføreren blev for ikke så længe siden spurgt om, hvornår vi så kan sige vi lever op til vores forpligtelse.
Det vil ordføreren jo ikke svare på.
Så kunne jeg spørge på en anden måde ud fra ordførerens tale om, at det åbenbart bliver hængt op på antallet af indvandrere og flygtninge: Hvor mange færre indvandrere med ikkevestlig baggrund skal der være i Danmark, hvor mange færre flygtninge skal der være i Danmark, før vi kan leve op til et beskedent krav om at tage 500 kvoteflygtninge om året?
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-19:
Det er bare sådan lidt besynderligt.
Europaudvalget bruger mange timer på at få afdækket, at der her er en kæmpe usikkerhed, og når vi så skal behandle sådan et forslag, er det, ligesom om det hele er glemt.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Holger K. Nielsen med udgangspunkt i det, som vi stemmer om, når der bliver stemt ved andenbehandlingen
, altså om et dansk skib, der opererer i internationalt farvand, hvor den danske forsvarschef bevarer den fulde kontrol, og det vil sige, at det er under dansk myndighed og ikke under fremmed myndighed: Er det afgørende for SF, at hvis det skib på et tidspunkt optager flygtninge – så kan vi vurdere, hvor realistisk det er – så behandler de dem i overensstemmelse med danske regler?
Er det afgørende for SF i forhold til afstemningen ved andenbehandlingen?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Det er da klart, at det, hr. Søren Søndergaard nævner, også er noget af det, vi skal have diskuteret og have afklaret i udvalgsbehandlingen.
Det er jeg fuldstændig med på.
Det er jo noget, som vi lægger vægt på, og jeg ved godt, at der også er en forskel mellem SF og Enhedslisten dér.
Men jeg tror, at man, når man har sådan et beslutningsforslag som det her, skal passe på med at lade hele ens tilgang være afhængig af et enkelt tænkt eksempel, som kan forekomme.
Det er jo det, som jeg tror man skal passe lidt på med.
Vi tillægger det vægt.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-19:
Men der er jo ikke meget teori i den her diskussion.
Det fremgår af forslaget – der er ikke noget teori dér – og det internationale farvand, vi snakker om, er Middelhavet.
Og der er jo heller ikke så meget teori om, at der er flygtninge i Middelhavet.
Så kan man gøre en af to ting.
Man kan lukke øjnene for, at der er nogle flygtninge, der er i havsnød, og lade være med at redde dem.
Det vil så være i modstrid med de internationale regler, og det går jeg ud fra at Holger K. Nielsen ikke anbefaler.
Den anden mulighed er at tage dem om bord.
Det er altså overhovedet ikke teoretisk.
Det er et meget, meget aktuelt og praktisk eksempel.
Så er det vel meget rimeligt, at vi inden andenbehandlingen og inden afstemningen får afklaret, hvilke regler de så skal behandles i overensstemmelse med.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Jeg er fuldstændig enig.
Det siger jeg også.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Det er da positivt, at SF vil have reglerne afklaret, inden de gør deres endelige stilling op og tager stilling til det endelige forslag, sådan at der er en afklaring om, hvad man gør med eventuelt nødstedte personer, som man tager om bord på det danske skib, og om de kan søge asyl efter danske regler eller kan blive sat i land.
Når jeg skrev mig på, var det egentlig bare for at understrege, at det jo er drønhamrende aktuelt.
Det står ikke rigtig i regeringens beslutningsforslag, men det står, som hr. Rasmus Nordqvist var inde på, jo ret tydeligt på NATO's hjemmeside, at en vigtig del af den her operation fra NATO's side, som Danmark skal deltage i, går ud på at samarbejde med Frontex og EU's »Operation Sophia« og bl.a. samarbejde med NATO-landene Tyrkiet og Grækenland, som jo har fokus på flygtninge og migranter, som der jo befinder sig tusindvis af i Middelhavet.
Så jeg vil bare understrege, at det er en vigtig og aktuel problematik, og jeg er glad for, at SF vil have en afklaring inden den endelige afstemning.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Ja, ja, det er en del af det, men det er jo ikke det hele, vel?
Altså, det er, som om Enhedslisten forsøger at få hele diskussionen til at handle om det tema, som Enhedslisten nu synes vi skal tage op.
Jeg ved ikke, hvor stor en del af det det er.
Det er en del af det – det erkender jeg da at det er – men det er jo ikke det hele, vel?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Nej, det er så en del af det, som hr. Holger K. Nielsen også giver mig ret i.
Derudover kan vi jo sige, at det, selv om man på nuværende tidspunkt sejler rundt i Middelhavet, så også er ret tydeligt, at man kan støde på en båd med migranter og flygtninge, selv om man ikke sejler med det som fokus.
Det gør jo, at det her spørgsmål i mine øjne bare er højrelevant, og det er det heldigvis også i SF's øjne.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Ja, ja, men det gælder jo alle skibe, som sejler dér – det er jo pointen i det her – og selvfølgelig også det der danske skib, der kommer derned.
Det er da klart.
Det er også derfor, vi skal have det afklaret.
Men jeg siger bare, at jeg opfatter det, der er i det samlede beslutningsforslag, som en del af NATO's kollektive forsvar, og da vi er tilhængere af NATO, synes vi også, det er rimeligt at bakke op om den del af det kollektive forsvar.
Men det der specifikke spørgsmål skal vi da have afklaret.
Det her forslag er fremsat på baggrund af en NATO-anmodning, og vi betragter den operation som en del af NATO's kollektive forsvar i en del af Europa, og det mener vi at Danmark skal bakke op om, og derfor støtter vi som udgangspunkt det her beslutningsforslag.
Det er klart, at der kan blive nogle diskussioner, som det også har været nævnt i tidligere indlæg, om flygtninge.
Men nu vil jeg sige, at det jo ikke primært handler om flygtninge.
Det er klart, at det kan blive en udfordring, som man kan komme til at stå over for, og derfor skal vi da have de her ting afklaret, som der har været spurgt om.
Men vores udgangspunkt er, at Danmark er NATO-medlem, og for os at se er det en naturlig NATO-opgave at varetage sikkerheden også i Middelhavsområdet i det sydlige Europa, og derfor anser vi det her som en, kan man sige, klassisk artikel 5-opgave, som vi bakker op om.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-19:
Det er ikke min opfattelse, at det her beslutningsforslag primært handler om flygtninge.
Danmark har fået en anmodning fra NATO om at stille med det her bidrag, og det agter vi at støtte, fordi vi synes, det giver god mening for vores egen sikkerhed.
Og det er udgangspunktet for, at vi forholder os positivt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Jamen det er faktisk lige præcis det, som er humlen i det: Hvad er reglerne?
Og realiteten er jo, at i den nuværende situation er der ikke klare regler for, hvad man skal gøre, hvis man som et dansk krigsskib eller statsskib finder en nødstedt person i Middelhavet og får den her person om bord, altså om den person så skal have sin mulige asylbehandlingssag behandlet efter danske regler eller kan sættes i land eksempelvis i Tyrkiet.
Og det er jo det, som vi så bare i al stilfærdighed fra Enhedslistens side spørger Det Radikale Venstre om, nemlig hvad Det Radikale Venstre mener reglerne bør være, for reglerne i dag er ikke klare.
Jamen altså, nu er det jo et dansk krigsskib, vi sender af sted, med en dansk besætning, og dermed er det helt afgørende, hvad vi giver dem af ordrer.
EU har ikke truffet nogen beslutning om det her.
Dem, der skal træffe den beslutning, er jo den danske regering og det danske Folketing.
Og der har vi indtil nu en situation, hvor det er fuldstændig uklart, hvad man skal gøre med nødstedte personer, som man tager op.
Det er der ikke klare retningslinjer for, og derfor synes jeg bare, at når man fra Det Radikale Venstres side i dag meddeler, at man vil støtte det her forslag, så er det ikke for meget forlangt, at man så har en klar holdning til, hvad besætningen på skibet bør gøre med nødstedte personer, da vi jo ved, at der er i tusindvis af dem i Middelhavet på nuværende tidspunkt.