runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2021-03-12:
Det blev sagt af to af ordførerne, at det her beslutningsforslag nok ville være blevet trukket, hvis det var blevet fremsat af nogle af os, der sidder her i salen.
Det tror jeg er rigtigt.
Det kan man så ikke, når det er et borgerforslag, åbenbart, men det er jo faktisk blevet fuldstændig uaktuelt, for der er blevet indgået en aftale, og jeg tror personligt, at den aftale gør afslutningen for 3. g'erne så god, som det nu kan lade sig gøre på baggrund af den meget usædvanlige tid, som vi har gennemlevet det sidste år.
For det første er det overhovedet ikke nogen god idé at aflyse så mange eksamener som muligt.
Selv om man som enkeltperson måske umiddelbart er bange for eksamen, er det stort set altid en god idé at overvinde sin angst og tage den eksamen.
Man får noget ud af det personligt, og man får noget ud af det fagligt.
Så alene af den grund skal man passe på med at aflyse eksamener.
Dertil kommer, at der faktisk er blevet lavet en god aftale, som vi i Dansk Folkeparti også er med i og kan stå inde for, om, at eleverne skal til så mange eksamener som overhovedet muligt.
Der, hvor det kan lade sig gøre, skal de faktisk til eksamen.
Det er så heldigvis blevet til flere eksamener end sidste år, og det skyldes jo, at man simpelt hen er blevet bedre til at undervise på den mærkelige coronamåde, som man har været henvist til i så lang tid.
3. g'erne skal, som det allerede er sagt, til fire eksamener, hvor man normalt skulle til syv eksamener, og samtidig er der blevet indlagt nogle særlige hensyn til det stof, som de kan komme op i, så man kan tage dele af pensummet ud, hvis man ikke har fået det gennemgået på en forsvarlig måde, altså tage det ud som eksamensspørgsmål.
Det synes jeg er en god løsning.
B- og C-fag er
til stede, men ikke alle, især ikke hvis de er praktiske.
Jeg synes som sagt, det er en fin aftale, vi har indgået, og det gør, at det her beslutningsforslag simpelt hen ikke er aktuelt længere, fordi noget af det er kommet beslutningsforslaget i møde.
Jeg ved ikke engang, om det nåede at blive fremsat, før aftalen blev indgået, men i hvert fald er det ikke aktuelt længere.
Og jeg tror, at 3. g'erne faktisk får så god en afslutning, som det nu er muligt at få på baggrund af den her mærkelige coronatid, som vi har gennemlevet.
Men på baggrund af det, jeg her har forklaret, kan Dansk Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-12:
Jeg vil da godt nok sige, at det ikke er os alle sammen, der havde foretrukket at trække det her borgerforslag fra de unge – i Alternativet ville vi nok gerne have bibeholdt det og så have forstærket det.
Altså, vi mener ikke, at der er nogen grund til at bringe de unge op til alle de eksamener, som de ikke har haft lejlighed til at forberede sig ordentligt på.
Vi ser, at de unge rækker ud og siger: I stedet for at sidde og terpe til eksamen vil vi da hellere lære noget.
Marie Krarup (DF), 2021-03-12:
Nej, det gør jeg faktisk ikke.
Altså, nu er jeg selv gymnasielærer, og jeg har jo erfaring med, at lige præcis det, at man sætter et bestemt mål, som en eksamen jo er, giver en utrolig målrettet indlæring, så det vil sige, at det, som de gør nu, lige præcis er, at de lærer meget mere, end de formentlig ellers ville have gjort, hvis det havde været normal undervisning, hvor målet var blevet fjernet, altså hvor målet i form af eksamen var blevet fjernet.
Så jeg er faktisk overbevist om, at eleverne får mere ud af den virtuelle undervisning og af den eksamenslæsning, som de har op til eksamen, end de ville have fået, hvis man havde erstattet eksamen med almindelig rugbrødsundervisning uden eksamen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-12:
Anerkender ordføreren slet ikke alle de unge, som har skrevet under på det her borgerforslag, som mener det modsatte, som mener, at man ikke med den måde, man har modtaget undervisning på, er kvalificeret til at gå op til de eksamener, og som midt i den her store mistrivsel, som der nu er – blandt de unge er der efterhånden 25 pct. flere, der søger psykologhjælp på grund af angst – altså virkelig er hårdt ramt?
Anerkender ordføreren ikke, at det faktisk kan skabe yderligere mistrivsel at skulle gå op til eksamener, som man ikke føler sig forberedt til?
Astrid Carøe (SF), 2021-03-12:
Tak for det.
Men jeg tror egentlig, at jeg gerne vil starte med at sige tusind tak til alle de mange, mange unge, der skrev under på det her borgerforslag, da det kom frem omkring jul.
Det skabte en kæmpe debat og fik sat lidt skub i tingene, tror jeg at jeg vil sige.
Og det var der behov for, så det er rigtig godt.
Jeg vil også understrege, at når jeg har snakket med de her unge, virker det ikke til, at det er, fordi de er bange for at gå til eksamen eller er eksamensangste; det er mere det her med, at de godt kunne tænke sig noget mere undervisningstid – og det kan de få, hvis man aflyser nogle eksamener – og at det har været et underligt forløb for dem og de derfor gerne vil være sikre på, at de kan forberede sig nok til det, de skal op i.
Og det kan man jo ved at sikre, at der er færre eksamener.
Det er bare for at få understreget, at jeg ikke tror, det her handler om en generel eksamensangst.
Vi var meget enige med borgerforslaget, da det kom frem, og vi sagde også, at vi gerne ville have reduceret antallet af eksamener, så det svarede til sidste år, og vi er derfor også rigtig glade for, at man fik indgået en aftale, som jeg synes er rigtig god.
Til gengæld er de mundtlige, hvilket betyder, at man kan tage hensyn lokalt, som ministeren allerede har redegjort for.
Man kan tage hensyn til de forløb, man har haft virtuelt, og det synes jeg er rigtig stærkt at man kan gøre.
Det kan man ikke på samme måde i de skriftlige eksamener.
Vi så gerne, at der havde været lidt færre eksamener, end der er i den her aftale, men når det så er sagt, synes jeg også, det er enormt vigtigt, at man har en hueeksamen som 3. g'er, som man kan gå op til.
Og det er også mit indtryk, at forslagsstillerne synes det.
, både fordi vi har sænket mængden af eksamener markant, og fordi vi har sikret, at man kan tage hensyn i forbindelse med eksamensspørgsmål, i forhold til hvad man lokalt har haft virtuelt.
Det synes jeg er rigtig stærkt.
Men vi er rigtig glade for, at der blev sat opmærksomhed på det med det her borgerforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-12:
Jeg forstår ikke helt, hvordan ordføreren kan sige, at 50.000 unge, eller i hvert fald 50.000 underskrivere, føler, at deres ønsker er blevet imødekommet, når det, man har lavet, ikke imødekommer borgerforslaget.
Altså, borgerforslaget ville jo længere; det ville det jo, og det ved ordføreren da også godt.
Eleverne rækker sådan set en hånd frem og siger: Vi vil gerne lære noget mere i stedet for at gå op til eksaminer, som vi ikke føler os forberedt til.
Anerkender ordføreren ikke, at den lovgivning, som ordføreren er med til at lave, ikke lever op til det her borgerforslag?
Astrid Carøe (SF), 2021-03-12:
Altså, den aftale, vi har lavet, er ikke det samme som borgerforslaget, fordi vi er blevet klogere i forhold til sidste års aftaler og borgerforslaget er et forslag om, at det skal være, som det var sidste år.
Jeg påstår ikke, at jeg ved, hvad 50.000 unge mennesker mener.
Jeg har snakket med nogle af dem, der har stillet forslaget; min egen søster har skrevet under, hun går også i 3. g, og hun føler sig meget imødekommet af det her.
Men altså, mit indtryk er, at man er rigtig glad for den her aftale, og at der er én eksamen mere for 3. g'erne, er rigtigt nok, og det er vi også ærgerlige over i SF, vi ville gerne have haft, at det var det samme som sidste år, til gengæld er de mundtlige, hvilket betyder, at man kan tage hensyn lokalt til, hvad man har haft virtuelt, og det synes jeg er helt vildt godt.
Og så vil jeg sige, at der jo stadig er mulighed for, at man kan få noget mere undervisning, fordi der er blevet aflyst en række eksaminer, og det var også en af de helt store årsager til, at vi syntes, det her var en rigtig god idé.
Så nej, jeg ved ikke, hvad 50.000 unge mennesker mener, men mit klare indtryk er, at man synes, det her er en god aftale.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-12:
Anerkender ordføreren, at man ved ikke at støtte det her borgerforslag og at SF ved at støtte det forslag, som regeringen har fremsat, og som SF har skrevet under på, sætter yderligere unødvendigt pres på nogle unge i en situation, hvor de i forvejen er under et kæmpe pres på grund af coronakrisen?
Marie Krarup (DF), 2021-03-12:
Jeg anerkender alle dem, der har lavet det her beslutningsforslag, og alle øvrige gymnasieelever som mennesker og som børn, der ikke har fuld indsigt i eller fuldt kendskab til, hvad livet byder på.
Vi skal som voksne og jeg skal selv som lærer sige til dem: Det kan godt være, at I er bange lige nu, og det kan godt være, at det virker uoverskueligt, men hvis I tager jer sammen og prøver at komme igennem det her, vil I være mere voksne og vide mere på den anden side.
Vi skal ikke give efter, netop når folk er ved at synke ned i angst og depression – så skal vi give dem en redningskrans.
Og det er faktisk en redningskrans at sige: Vi tror på, at I godt kan klare det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-12:
Hvor lægger man snittet i forhold til begrebet letfordærvelige fødevarer?
Det synes jeg selvfølgelig er interessant at vide, ikke mindst for dem, der så skal levere det.
Så vil jeg blot for en sikkerheds skyld også bede ministeren om at tilvejebringe et svar på det andet spørgsmål, jeg havde omkring de bekymringer, der er kommet i en henvendelse omkring andelshavere i andelsselskaber.
Jeg ved godt, at man har givet høringssvar, men vi vil også gerne have et svar her i forbindelse med lovarbejdet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-03-12:
Jeg kan bekræfte spørgerens udlægning og også det, spørgeren sagde i sin ordførertale: at der her er tale om, at der er flere mundtlige eksamener.
Fatma Øktem (V), 2021-03-12:
Det kan jeg med rungende og meget stolt stemme sige ja til.
Jeg har netop lige indsendt et beslutningsforslag, hvori det fremgår, at jeg gerne vil have, at vi går ind og kigger på det her som en helhed.
Det gælder vores uddannelsessystem, for i folkeskolerne taber vi drengene.
Hver tiende dreng, der kommer ud af folkeskolen, kommer ikke videre i uddannelsessystemet, og det er et kæmpe problem.
Vi har et kønsopdelt uddannelsessystem, vi har et kønsopdelt arbejdsmarked, så vi har foreslået, at vi skal have en kommission, der kan kigge på det her helhedsorienteret.
Hvordan får vi kvinderne til at tage nogle uddannelser, der skaber hurtigere adgang til chefstillingerne, hvordan får vi flere mænd i servicefagene?
Så ja, der er et beslutningsforslag, det er indsendt, og jeg glæder mig så meget til at drøfte det.
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-12:
Tak for det, formand.
Tak for beslutningsforslaget, der er blevet fremsat.
Det er altid spændende at se, hvad der kommer ud af den slags beslutningsforslag.
Det er jo ikke noget nyt, for jeg tror, vi har haft diskussionen om ligelønsstatistik fem, seks, syv, otte gange i den tid, jeg har siddet i Folketinget, og det har været oppe flere gange med de skiftende beskæftigelsesministre også, altså hvordan man tackler det.
Jeg vil sige tak til beskæftigelsesministeren for den gode tale og det gode indlæg, der var til at starte med, og det gør jo, at jeg må sige, at der er meget af det, som beskæftigelsesministeren sagde, vi er enige i i Dansk Folkeparti, så det behøver jeg ikke at stå og gentage.
Det er altid rart.
Kigger man på lønstatistikkerne, kan vi i Dansk Folkeparti godt se, at der ikke er nogen tvivl om, at der er nogle uforklarlige lønforskelle, for det er meget svært at bedømme lige løn for lige arbejde.
Og hvis de er ansat til at lave det samme, skal de have lige løn, og det får de også ude i produktionsvirksomhederne, men det er ikke på grund af lønstatistik, at de får det, det er selvfølgelig på grund af de overenskomstforhandlinger, der har været, hvor man har forhandlet løn på plads, og det er også den vej, vi i Dansk Folkeparti mener vi skal gå, for at ændre på ligelønsstatistikker og sige, at nu skal vi ned på virksomheder, der har 10 ansatte, hvor der er mindst 3 mænd og 3 kvinder, der laver nøjagtig det samme, er godt nok svært.
Jeg tror ikke, at man kan se det på den måde og så finde små virksomheder med 10 ansatte, hvor 3 af hvert køn laver det samme, og derfor mener vi heller ikke, at det her flytter noget som helst.
Men det kan flytte noget, hvis man i overenskomstforhandlingerne siger, at kvinderne skal prioriteres, men det har overenskomstparterne bare aldrig gjort, det har fagforeningerne ikke gjort, for de har ikke været ude at prioritere kvinderne og haft dem som hovedprioritet og har sagt, at kvinderne skal have mere i løn end mændene.
De kører med en samlet procentsats, og skal man virkelig ændre noget der, er man nødt til at sige, at man i overenskomstforhandlingerne prioriterer kvinderne mere, men det er op til overenskomstparterne at gøre det, for det blander Dansk Folkeparti sig ikke i.
Vi mener ikke, at vi herinde i Folketinget skal ud at bestemme, hvordan lønforhandlingerne skal foregå, og vi mener heller ikke, at en ændring af kønsopdelt ligelønsstatistik, altså en ændring fra 35 til 10 ansatte, ville hjælpe noget som helst, og derfor kan vi heller ikke støtte det her forslag.
Samira Nawa (RV), 2021-03-12:
Vi er langt om længe ved at være et sted, hvor det kun er de mest stædige og faktaresistente modstandere af ligestillingskampen, der benægter, at vi fortsat har uligeløn i Danmark.
Vi er til gengæld langt fra at være et sted, hvor erkendelsen også fører til handling, hvor vi tager et reelt opgør med uligeløn, og hvor vi tager de værktøjer i brug, som vi rent faktisk ved virker.
Men det er altså på høje tid, for vi løser ikke problemet ved at nøjes med at lægge ansigtet i bekymrede folder, og vi løser det ikke ved at sige, at vi skam også synes, at det er for dårligt, eller ved at klappe Sofie Linde, der jo i sin berømte tale også adresserede det her problem med uligeløn mellem mænd og kvinder, på skulderen eller klappe andre kvinder, som har taget kampen, på skulderen.
De har taget kampen, fordi der er sket alt, alt for lidt.
Som jeg forstår det, er der et ønske om politisk handling nu, og det skylder vi.
Det er i grunden ret underligt, at vi på Christiansborg stadig sidder på hænderne, for vi har jo rigeligt med værktøjer i skuffen, som vi bare kan tage i brug, og her er kønsopdelte lønstatistikker et af de absolut mest oplagte.
I dag er det kun virksomheder med flere end 35 medarbejdere, som vi forventer det af, men den grænse bør rykkes, for vi ved, at hvis der er noget, der virker, er det transparens.
Det peger forskning både i Danmark og internationalt på, så hvorfor egentlig vente?
Det glæder mig da, at regeringen vil indkalde til forhandlinger og drøftelser om det her senere, men jeg har stadig til gode at forstå, hvorfor vi egentlig skal vente på det.
Hvorfor ikke fortælle de kvinder, der går rundt og tror, at de får samme løn som deres mandlige kolleger, at det ikke nødvendigvis er tilfældet?
Hvorfor ikke udstyre dem med det argument, de har brug for til deres næste lønforhandling?
Jeg har i hvert fald svært ved at se argumenterne imod, ud over den gamle sang, som vi også har hørt lidt af nu og her, om, at det vil drukne virksomhederne i bureaukrati.
Den pointe er bare alt for letkøbt, og det har vi også drøftet her i salen i dag, og ærlig talt bør den være til at overkomme.
I lyset af hvor lidt der åbenbart sker af sig selv, og hvor effektivt et værktøj vi har, betaler vi i Radikale Venstre gerne den mikroskopiske bureaukratipris, der er i at lade virksomheder modtage et brev om kønsopdelte lønstatistikker.
Radikale Venstre kan varmt anbefale det her beslutningsforslag.
Fatma Øktem (V), 2021-03-12:
Mange tak.
Det gør de ikke ifølge ordføreren.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Tror ordføreren på, at der sidder chefer og ledere rundtomkring, der kønsdiskriminerer bevidst?
Samira Nawa (RV), 2021-03-12:
Og det, der er nøglen her, er det, som fru Fatma Øktem siger, altså om det er bevidst.
Men det finder simpelt hen sted.
Det kan vi jo se, når der er en uforklarlig lønforskel.
Så ved vi jo, at det finder sted, men ikke bevidst.
Og derfor kan vi jo lige så godt få noget transparens, så de her tal bliver lagt på bordet, både for cheferne, men jo sådan set også for dem, der skal ind at forhandle deres løn – mænd eller kvinder.
Fatma Øktem (V), 2021-03-12:
Ikke for noget, men der er jo allerede stor transparens.
Ifølge de oplysninger, der kommer ind, drejer det sig om 1,5 millioner, altså som bliver sendt ind til Danmarks Statistik.
Nu vil man med det her beslutningsforslag sætte det op til 2 millioner.
Kan ordføreren fortælle mig, om der overhovedet findes nogen som helst sager på området, hvor ligeløn ikke bliver overholdt?
Har ordføreren hørt om nogen sager?
Samira Nawa (RV), 2021-03-12:
Det er da klart, at når man ser på tallene og kan se en uforklarlig lønforskel, uanset om den så i den seneste meget kritiserede VIVE-rapport er på 1,8 pct., eller om den er på 4,7 pct., så kan vi vel alle sammen være enige om, at der er en uforklarlig lønforskel, ergo er det jo dokumenteret, at den lønforskel finder sted.
Og vi skal hive de værktøjer op af værktøjskassen, som kan sikre en transparens, og som kan sikre kvinderne, som jo er dem, der bliver underbetalt her, at have det kort på hånden, når de går ind til lønforhandlinger.
Derfor vil jeg gerne takke SF – det fik jeg ikke lige gjort – for at fremsætte det her beslutningsforslag, som vi i Radikale Venstre er varme tilhængere af.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-12:
Tak for det.
Jeg bemærker, at ordføreren bruger ord som en lille, lille ting, altså at det bare skulle ændre lidt på det, man indsender til statistikker osv.
Jeg synes simpelt hen, at det er arrogance over for de virksomheder, som lige nu ekstraordinært er i en meget, meget vanskelig situation, at tro, at det ikke har nogen betydning, at vi ydermere med det beslutningsforslag lægger bureaukrati ned over de stakkels virksomheder.
Så er der noget helt andet.
Prøv at høre: Når vi dykker ned i tallene fra VIVE-rapporten, er der en uforklarlig forskel på 1,8 pct., altså 1,8 pct. Jeg kan ikke forstå, hvor ordføreren og forslagsstilleren fra Socialistisk Folkeparti egentlig vil hen med den her dagsorden.
For der vil nok altid være en eller anden form for uforklarlig årsag, og en af årsagerne til, at der er en lønforskel mellem mænd og kvinder, er jo, at vi vælger forskelligt.
Det synes jeg ministeren redegjorde rigtig fint for.
Der er forskel, fordi de ikke arbejder i samme tidsrum – undskyld, nu skal jeg nok sætte mig ned.
Så jeg vil egentlig godt bare have svar på det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-12:
Så vil jeg stille et måske lidt mere konkret spørgsmål: Kan vi forvente at se forslag fra Venstre i Folketingssalen, som skal bekæmpe ulige løn, og som skal fremme ligestillingen og sikre lige løn på arbejdsmarkedet?
Kan vi forvente at se konkrete forslag i Folketingssalen fra Venstres side?
Samira Nawa (RV), 2021-03-12:
Jeg synes, at det er lige lovlig for meget at kalde det arrogance.
Det havde først været rigtig arrogance, hvis ikke jeg og Radikale Venstre ville løse problemet med uligeløn i Danmark, over for dem, som ikke får den løn, som deres kollegaer får, den løn, de egentlig fortjener.
Så kunne vi tale om arrogance.
Når fru Birgitte Bergman omtaler, at vi har en ekstraordinær situation, og at vi derfor er nødt til at passe ekstra meget på virksomhederne, så vil jeg sige, at det vil vi rigtig gerne i Radikale Venstre.
Men så har jeg også til gode at høre, om fru Birgitte Bergman ville have støttet det her beslutningsforslag, hvis det var kommet før corona.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-12:
Det er jeg utrolig glad for at høre, og derfor vil jeg høre, om ministeren så kunne løfte sløret for noget.
Jeg hørte i ministerens tale, at man nu senere vil indkalde Folketingets partier og drøfte de her ligestillingsudfordringer og komme med tiltag.
Kan ministeren på nuværende tidspunkt løfte sløret for den intersektionelle tilgang, altså den holistiske tilgang, i forhold til om der er nogen konkrete tiltag, som viser, at man går intersektionelt til problemstillingen her?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Altså, jeg har ikke på stående fod – og det vil jeg gerne love at komme tilbage til hr. Sikandar Siddique omkring – nogen viden eller forudsætning for at udtale mig om, hvorvidt der eksisterer uligeløn, eksempelvis på baggrund af seksualitet.
Altså, det kan sagtens være, der er skrevet rapporter om det, men det er ikke noget, jeg på talerstolen i dag har viden til at udtale mig om.
Men som jeg sagde før: Vi er optaget af, at der ikke sker diskrimination på baggrund af folks køn, seksualitet, etnicitet.
Og det gælder, uanset om det er i lønspørgsmål eller ens adgang til muligheder i tilværelsen.
Så det er vi selvfølgelig altid villige til at drøfte.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-03-12:
Desværre har vi i dagens Danmark stadig en udfordring med manglende ligeløn mellem kønnene.
Regeringen er optaget af at bekæmpe lønforskellene mellem mænd og kvinder på det danske arbejdsmarked.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi fortsat har en opgave i at skabe et samfund, hvor mænd og kvinder reelt har lige muligheder, og hvor køn ikke spiller en afgørende rolle for løn.
Men manglende ligeløn er ikke et simpelt problem med en simpel løsning.
Vi har at gøre med en grundlæggende kompleks strukturel udfordring, og jeg tror, at der skal skrues på mange forskellige knapper for at komme problemet til livs.
En af hovedårsagerne til den manglende ligeløn er det kønsopdelte arbejdsmarked.
Det skal der rettes op på, og det bliver der.
En anden afgørende barriere for ligeløn er den skæve fordeling af barsel, hvor mødrene stadig tager for meget og fædrene for lidt, og det kan og skal der tages et politisk opgør med.
At tage livtag med det kønsopdelte arbejdsmarked, uddannelsesvalg og familieliv er ikke en nem opgave.
Det kræver en ambitiøs indsats fra flere sider, ikke mindst erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter.
Mange brancher og fagforeninger arbejder allerede aktivt med at bryde kønsopdelingen.
Som ministeren har været inde på, har regeringen også taget mange gode og vigtige skridt i den rigtige retning i forhold til bl.a. uddannelse og barsel.
Europa-Kommissionen har netop fremlagt et nyt omfattende direktiv om ligeløn, og det skal selvfølgelig også indgå i vores overvejelser om eventuelle nye nationale initiativer.
Gennemsigtighed angående mænds og kvinders aflønning er et af de værktøjer, vi har i vores værktøjskasse.
Derfor noterer vi os i Socialdemokratiet med glæde, at ministeren også ønsker at invitere Folketingets partier til videre drøftelser af ligeløn og kønsstatistikker og et eventuelt behov for at justere den danske lovgivning.
Vi deler ønsker om ligeløn, men kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.