runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-03:
Jeg vil egentlig fortsætte, hvor Susie Jessen slap, nemlig i forhold til den øremærkede barsel, og hvordan den overhovedet kan hænge sammen med at være borgerlig eller liberal.
At mænd ikke får sikret fuld løn, ændrer øremærket barsel faktisk ikke direkte på.
Det kan godt presse på i forhold til det, men det er ikke det, det gør.
At det er godt for moren, at det er godt for barnet, og at det er godt for faren – hvordan kan man konkludere det om samtlige familier i Danmark?
Hvordan kan man konkludere, at det præcis er godt for mor, godt for far og godt for barn, at der er øremærket barsel?
Det kan man da ikke, for familier er meget forskellige, og når man laver den her ordning, fordi man måske gennemsnitligt vil have nogle statistikker til at gå op, så går det jo ud over nogle andre.
Jeg er godt klar over, at ministeren mener, at det rigtige er, at kvinder skal forfølge karriere ligesom mænd, og at nogle statistikker derfor skal være lidt mere ens osv., og at ministeren mener, det er meget konservativt ikke at mene det.
Men mener ministeren også, at det ikke længere skal være muligt at leve sådan, at mor tager fuld barsel?
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Jeg ved ikke helt, hvad der ligger i ordet forfulgt.
Jøder er nogle af de mest diskriminerede i Danmark.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Ordføreren siger »nogle« af de mest forfulgte.
Der er jo ingen tvivl om, at det er de mest forfulgte i det danske samfund.
Derfor er antisemitismen det vigtigste at få kigget på i øjeblikket.
Kan ordføreren ikke få sig selv til at sige det?
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Jeg er nødt til at sige fra talerstolen, at det er utrolig vigtigt, at vi i Folketinget er i stand til i det hele taget at tale om religiøs diskrimination og etnisk diskrimination, også mod jøder, som jeg oplever at der er et stort fokus på, og det skal vi fastholde.
Jeg synes, det er for dårligt, at regeringen har været så langsomme til at indkalde til de her forhandlinger.
Terrorangrebet var den 7. oktober, og først nu kigger vi på nye initiativer.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Så det er jo konkrete tal, der viser, at der er flere af de børn, der starter i daginstitution.
Det er jo, som jeg ser det, et problem, også bare måske et generelt problem, at nogle partier blander sig i familielivet, altså hvordan man indretter sin dagligdag som familie.
Men vil ministeren ikke forholde sig til de her tal fra BUPL og måske også forholde sig til, hvad vi gør, hvis det er, at det her går så meget i den forkerte retning, som det tyder på nu?
Marie Bjerre (V), 2024-04-03:
Det er mig bekendt korrekt, at der har været en tendens til at sende børn tidligt af sted, også før den øremærkede orlov, men som sagt har vi altså ikke opgørelser, der slår fast, hvor mange børn der eventuelt kommer tidligt i institution på grund af den øremærkede barselsorlov.
Når det er sagt, mener jeg, at den øremærkede barselsorlov er god for ligestillingen.
Det er godt for mænd, det er godt for kvinder, og det er godt for børn.
Det er godt for mænd, fordi de rent faktisk får mulighed for at holde orlov.
Altså, noget af det, der var problemet, før vi fik den øremærkede barselsorlov, var jo, at mænd havde svært ved at holde orlov; de sagde, at de ikke havde muligheden for det.
Det er også godt for barnet, for vi ved, at en stærkere tilknytning mellem far og barn også er godt.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Først og fremmest tak for tilkendegivelsen af, at vi skal have løst de her problemer med social kontrol, og jeg glæder mig rigtig meget til måske også at se noget konkret lovgivning fra regeringen på det her område og så måske også en opbakning til nogle af de 11 punkter, som vi er kommet med i vores udspil.
Det håber jeg meget på.
Jeg vil lige stille et spørgsmål til et helt andet sted.
For i handlingsplanen står der jo det her med øremærket barsel, og at man mener, det er positivt, fordi det gavner børnene, fædrene og familierne.
Det skriver man i handlingsplanen.
Vi kunne se i januar, at der var kommet en undersøgelse fra BUPL, der viser, at over halvdelen af daginstitutionslederne nu oplever, at børnene er yngre, når de starter i daginstitution.
50 pct. oplever flere børn i 9-11-månedersalderen, og hver tredje oplever flere børn i aldersgruppen 6-8 måneder.
Man kan også se, at det især er ufaglærte osv., som sætter deres børn tidligere i daginstitutionen, og faglærte.
Det her synes jeg ikke er specielt positivt for børnene og familierne, så det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens holdning til.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-03:
Jeg synes, det lyder rigtig spændende og positivt, at der endelig sker noget på det her område, for det er nemlig rigtig mange familier, det drejer sig om, og helt almindelige dagligdags udfordringer.
Men den proces er desværre også gået lidt i stå, er mit indtryk.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-03:
Når vi ikke kommer ind på det, er det, fordi vi i udgangspunktet gerne vil have, at man belønnes for sit talent, og at man skal sætte sig i spil.
Hvad spørgeren ikke ved, er, at jeg faktisk har været med til at stifte det bestyrelsesnetværk, der hedder Bestyrelseskvinder, og som arbejder aktivt for at få flere kvinder i bestyrelser.
Det arbejde går jo i stort omfang ud på at gøre opmærksom på, hvad det er, kvinderne kan, og få fremvist de kompetencer, som kvinderne har i bestyrelseslokalet, og igennem det at udøve netværk få sat de her kompetencer i spil.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Jeg hørte sådan set, at ordføreren sagde, at man bliver belønnet for sit talent.
Det vil altså sige, at der ikke er noget talent derude blandt kvinder – det vil jeg gerne have lov til at sige at jeg er vildt uenig i.
Altså, der er fuldstændig lige så mange kvindelige talenter, som der er mandlige talenter.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-03:
Jeg tror, at spørgeren lægger mig ord i munden, i forhold til at jeg skulle have sagt, at kvinder ikke kan lige så meget som mænd.
Når jeg har været med til at stifte sådan et netværk, er det jo netop for at synliggøre, at der er rigtig mange kvinder, som har et enormt potentiale.
Og jeg tror, at vi skal passe på med, at alting skal styres fra lovgivernes side i forhold til konkrete kvoter.
Det, vi kan gøre, er også rigtig meget selv at organisere os som kvinder og opsøge de netværk og bruge den viden, der er, om, hvordan det er, man faktisk får en bestyrelsespost, for det er der rigtig meget viden om.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Det er egentlig bare en tilkendegivelse af, at jeg er glad for, at De Konservative stadig har den her borgerlighed i sig, ligesom vi i Danmarksdemokraterne, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har, altså har fornuften.
Jeg fik ikke nævnt før oppe på talerstolen, at jeg også er virkelig glad for, at Det Konservative Folkeparti på udlændingeområdet er ret opmærksomme på det her med social kontrol.
Det synes vi er rigtig dejligt.
Det er lige præcis, som ordføreren siger, nemlig at man skal have nogle netværk og organisationer, og at det er den vej, man skal gå, og at man ikke skal lovgive herinde fra Christiansborg.
Så jeg vil bare lige sige tak for talen og for svarene, for jeg tror, det er vigtigt, at vi borgerlige står sammen om fornuften her i de kommende år.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-03:
Tak for kommentaren.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg har i mine spørgsmål været inde på arbejdsmarkedet og det, at kvinder ikke har adgang til ledelse og kapital i ledelse i samme grad, som mænd har, og det taler ind i, at vi i Danmark har en problemstilling, der hedder strukturel ulighed, som er til ugunst for kvinder.
Hvordan forholder Radikale sig til det?
Jeg har bl.a. fremført, at der er et problem, når vi kigger på, at den største barriere for at få et ledelsesjob og få en høj løn faktisk er at være kvinde.
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Jeg synes, det her er en vildt sjov situation, for her i løbet af debatten, hvor hr. Kim Valentin har stillet det her spørgsmål og fremført sine argumenter, har jeg tænkt: Wauw, han har læst mine talepapirer i alle mulige andre sammenhænge, hvor jeg lige præcis har fremført de argumenter, men jo så også er nået frem til, at den løsning, vi skal have på den udfordring, er, at vi skal have kvoter for en midlertidig periode for det underrepræsenterede køn på ledelsesgangene, for lige nu er der præcis, som hr. Kim Valentin siger, en udfordring, der bremser kvinder i at nå topposter, og det er kønnet.
Derfor skal vi ikke bare tale om, at der er den her kultur, og at der er de her strukturelle barrierer, men vi skal også løse dem, og det kunne man gøre ved f.eks. at indføre kvoter.
Det håber jeg at hr. Kim Valentin vil være med til.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg havde forventet, at Konservatives ordfører måske havde nævnt det et eller andet sted i talen, for det er et hovedområde inden for ligestilling.
Derfor spørger jeg lidt ind til det nu.
En del af det skyldes selvfølgelig, at der er færre kvindelige iværksættere, men det er et strukturelt problem.
Så er der det her med, at mænd og kvinder jo er lige gode til ledelse, men at 2.387 af de største virksomheder i Danmark ikke har en eneste kvinde i bestyrelsen.
Konservatives ordfører nævner ingen af de her dele i sin ordførertale, og ordføreren kommer overhovedet ikke ind på det.
Hvorfor ikke det?
Og hvad er egentlig løsningen på det her?
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-03:
Det, jeg forsøgte at komme med, var faktisk to meget konkrete området, hvor jeg mener, at vi halter bagefter i forhold til ligestillingen, f.eks. i folkeskolen.
Der er noget, der tyder på, at vores drengebørn ikke får forløst deres potentiale.
Det har vi brug for at få kigget ind i, og jeg nævnte også problemerne med social kontrol.
Der er nogle benspænd der, vi skal have ændret, så vi kan få forløst det potentiale, der er hos de kvinder, der oplever social kontrol.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Jeg har jo også selv tre piger derhjemme, og børn er kloge, for de siger nogle gange bare det, der er fakta, og ja, drenge er stærkere end piger.
Så ordføreren skal gå hjem og rose sine piger for at kende fakta.
Kvinders absolutte styrke er generelt 33 pct. lavere end mænds, det kan man bare slå op, det er fakta, og det er måske det, der lidt er det grundlæggende problem med Moderaterne ligestillingspolitik her, altså at man ikke vedkender sig fakta.
Og jeg har jo også set ordføreren nævne på Twitter eller det, der i dag hedder X, at mænd godt kan få menstruation.
Altså, det er jo ikke rigtigt, at mænd kan få menstruation.
Men det har ordføreren sagt på Twitter at mænd godt kan, fordi Venstres Ungdom, tror jeg nok det er, begyndte at snakke om der.
Så jeg vil bare lige spørge ordføreren: Skaber det ikke noget forvirring for vores børn, at man ikke forholder sig til fakta, men at man præsenterer en verden for dem, som de kan anse, som de selv har lyst til, eller de kan svæve rundt og komme med nogle ting, som overhovedet ikke passer?
Det synes jeg ikke er en særlig god måde at anse verden og livet generelt på.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-03:
Jeg synes, det er interessant, at I ude på højrefløjen har så travlt med det her, og at I jo netop ikke vil lovgive om det, at I ikke kommer med det, I vil lovgive om, og hvad det er, der skal ske.
Altså, jeg har intet problem med, at en kvinde, som har en livmoder, opfatter sig som en mand, og så vil den person jo sige: Jeg er en mand, der har menstruation.
Det er fuldstændig lige meget, og det er så få mennesker i Danmark, det her drejer sig om.
Helt ærligt, du stod selv heroppe og talte om negativ social kontrol.
Jeg er opvokset med det, med piger, der ikke kan få en uddannelse, og som bliver slået, incest, alle de her ting, og så står vi og bruger vores tid på det her.
Hold nu op!
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Ja, jeg sidder også og vender øjne over, at vi skal bruge tid på det her, og at der står en ordfører for Moderaterne, som himler over, at hendes børn siger, at drenge er stærkere end piger, og at det bekymrer ordføreren, at hendes børn synes, at det ville være rart at lave noget mad til deres børn og passe børn.
Hvad er det for noget?
Hvorfor skal man lige pludselig gøre familielivet til sådan noget, der er latterligt og fjollet at bruge tid på?
Det er da lige så meget værd, som det er at gå på arbejde.
Det vil jeg bare lige sige, og det håber jeg også at ordføreren vil bekræfte og også sige til sine egne piger derhjemme.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-03:
Ja, selvfølgelig.
Trine Bramsen (S), 2024-04-03:
Tak for talen.
Jeg forstod simpelt hen ikke den distinktion mellem individ og strukturer, for når vi diskuterer det her i Folketingssalen, hvor vi jo netop arbejder med lovgivning, så handler det om, at vi skal sikre, at alle kan komme ind på den samme bane og spille der.
Og når vi netop diskuterer strukturerne, er problemet jo, at der er nogle baner, hvor bommen er gået ned.
Man kan simpelt hen ikke indløse billet som enten det ene eller det andet køn til at komme ind på banen og spille.
Derfor kan man jo snakke nok så meget om individ og om, hvad individet kan gøre, og at det er individet, der må løbe ind på banen og gøre det godt, men hvis bommen er gået ned og man slet ikke kan komme derind, så har vi problemet.
Det er jo det, der er essensen af ligestillingsdebatten, altså at sikre, at alle har muligheden for at få bommen til at gå op og komme ind på banen, og så må man selvfølgelig bruge sine individuelle evner til at spille den bedste kamp.
Men forudsætningen er jo selvfølgelig, at man overhovedet kommer med på holdet.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-03:
Det var også det, jeg prøvede at sige – åbenbart ikke tydeligt nok – altså at ligestilling handler om flere elementer, nemlig at vi sørger for at balancere det, at vi får fjernet benspænd, og at vi får arbejdet med de bias, der kan ligge forskellige steder.
Og også at vi i arbejdet med at skabe større diversitet ikke går på kompromis med det grundlæggende princip om, at talenterne også skal belønnes, og at hårdt arbejde og flid skal belønnes.
Så det, jeg prøvede at sige på min knudrede måde, var, at vi skal balancere de tre ting for at kunne lykkes med ligestillingen.
Trine Bramsen (S), 2024-04-03:
Så vil jeg gerne spørge, hvor det så er, at Konservative vil have bommen til at gå op.
Hvor er det, Konservative mener, at strukturerne i dag ikke skaber de samme forudsætninger for, at man kan bruge sine individuelle evner?
For det hørte jeg nemlig ikke i ordførerens tale.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-03:
Tak, formand.
Det Konservative Folkeparti takker for redegørelsen.
Vi er enige i, at ligestilling er en grundlæggende værdi, og den årlige redegørelse gør det muligt for os at følge området nøje med øje for, hvor ligestillingen eventuelt halter efter.
Når vi taler om ligestilling, taler vi typisk om det med afsæt i mål omkring lige muligheder for at udfolde sit potentiale uanset køn, alder, seksuel orientering eller etnicitet, og det bakker vi op om.
Vi har imidlertid noteret os, at debatten og synet på ligestilling i de senere år har bevæget sig ud over et fokus på de individuelle rettigheder til spørgsmålet om, hvordan diversitet er en konkret fordel for organisationer og samfund, og vi kan se, at det også har bevæget sig ind flere steder i redegørelsen.
Vi skal imidlertid sikre, at vi også holder fast i princippet om, at individer skal forfremmes og belønnes alene på deres evner og deres præstationer, og vi vil derfor benytte lejligheden til at minde om, at vi i arbejdet med individets ligestilling og diversitet også er nødt til at sikre retfærdighed i form af belønning af talent og præstationer, så de talentfulde og hårdtarbejdende mennesker ikke ser sig forbigået.
Ellers stiller vi ikke folk lige.
Vi tror på, at vi godt kan fjerne benspænd for ligestilling og samtidig sikre, at det er folks evner og præstationer, der belønnes.
I forhold til selve redegørelsen noterer vi os, at det går den rigtige vej med ligestillingen mange steder, og det er glædeligt.
Hvis vi skal slå ned på et par områder, vil vi gerne fremhæve en trend, nemlig at drenge klarer sig dårligere end piger i uddannelsessystemet, og at dette er blevet forværret med en stigende forskel i karaktergennemsnittet på de to køn.
Når det nu har været kendt i efterhånden rigtig mange år, savner vi, at det også snart ledsages af konkrete initiativer, og vi vil opfordre ministeren til at tage initiativer, særlig fordi vi taler om vores fremtid i form af børn og unge.
Vi noterer os også, at der fortsat er store udfordringer med social kontrol, som flere andre også har nævnt i dag, og ligestillingen i forhold til kvinder fra MENAPT-landene.
Det er f.eks. bekymrende, at kvinder med indvandrerbaggrund fylder hele 43 pct. af pladserne på kvindekrisecentre, og det er frustrerende, at det synes næsten umuligt at få gjort op med det problem.
Sluttelig vil jeg nævne, at vi savner, at man dykker lidt mere ned i resultaterne af vores konkrete indsatser på ligestillingsområdet, altså hvad vi har gjort for ligestillingen, som rent faktisk virker, hvorfor det virker, og hvorfor der er noget af det, vi gør, der ikke virker, så vi kan blive klogere på, hvad det er for nogle håndtag, vi kan trække i.
Jeg vil endnu en gang takke for redegørelsen.
Vi er kommet langt med ligestillingen i Danmark, men som jeg har nævnt her, er der fortsat nogle emner at dykke ned i.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Jeg er glad for, at man har fulgt med i, hvad jeg har sagt, for jeg har jo gemt mit svar på det her til lige præcis den her samtale, for i Venstre går vi jo ikke ind for kvoter.
Vi mener, at der er andre måder, man kan gøre det på.
Eksempelvis kan man jo se, at pensionskasserne gerne vil være med til at måle de største virksomheder på, om de har lighed og uligestilling i deres ledelsesform, og det betyder noget, hvis man begynder at flytte de penge, der ryger ind i selskaberne.
Det mener jeg selv er meget mere effektivt, end at vi går ud og siger: kvoter.
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Ja, og det kan jo godt være, at man også skal gå andre veje, men jeg mener bare, at vi i Folketinget jo er nået så langt som at tale om måltal og politikker og mere gå ad frivillighedens vej.
Men vi er nødt til, hvis vi gerne vil skubbe på kulturen og ikke bare lade den komme af sig selv, også at træffe nogle beslutninger, hvor vi aktivt får skubbet på.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det er ministerens redegørelse, hvori der igen og igen står, at der stadig er et problem, i forhold til at kvinder oftere går på deltid, og at der stadig er et problem i forhold til det kønsopdelte arbejdsmarked.
Det indbefatter jo, at det er ministerens ambition, at der på et eller andet tidspunkt ikke skal være et kønsopdelt arbejdsmarked, og at der på et eller andet tidspunkt ikke skal være flere kvinder, der går på deltid.
Det er jo det, der ligger implicit i den sætning, og dermed ligger der implicit også ambitionen om resultatlighed, og det er det, vi kritiserer i Dansk Folkeparti.
Trine Bramsen (S), 2024-04-03:
Jeg har bare ikke hørt nogen, der har sagt det.
Men lad os så gå videre til noget andet, for ordføreren siger også, at ligestillingen er gået for vidt.
Men hvornår gik den for vidt?
Kan ordføreren ikke komme med sådan et konkret eksempel på, hvor den gik for vidt?
Var det med ligelønsloven, var det med den gratis psykologhjælp til voldsramte kvinder, eller var det med ligestillingen mellem kønnene i forhold til den danske trone?
Hvornår var det præcis, det gik for vidt?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Alle tiltag, der enten diskriminerer eller giver frie mennesker færre frie valg i deres egen tilværelse, er der, hvor det går for vidt.
Trine Bramsen (S), 2024-04-03:
Ordføreren siger, at nogle vil have, at mænd og kvinder skal være ens, men hvem er det, der siger det?
Jeg har hørt en debat om lige muligheder.
Men hvem er det, der ifølge ordføreren vil have, at mænd og kvinder skal være ens?
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg var lige ved at tro, at ordføreren sagde, at det var dengang, da kvinder fik stemmeret, at det gik galt, men det gjorde han jo så gudskelov ikke.
Man skal huske at have humoren med i det, man beskæftiger sig med.
Ordføreren siger, at mænd og kvinder ikke skal være ens, og det kunne jeg godt tænke mig at forfølge.
For der er jo ingen ordentlig borgerlighed i at sætte kikkerten for det blinde øje.
Vi snakker om lige muligheder, og det må man jo anerkende fra DF's side.
Det snakker alle om.
Det har alle talt om hele dagen.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge: Er det ordentlighed at lukke øjnene for, at 2.387 virksomheder – de største virksomheder i Danmark – ingen kvinder har i ledelsen?
De har ikke så meget som en eller to kvinder i ledelsen – de har ingen kvinder i ledelsen.
Er det udtryk for ordentlig borgerlighed, at man intet vil gøre ved den situation?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, at de 2.000 største virksomheder i Danmark ikke har nogen kvinder i bestyrelsen.
Det passer ganske enkelt ikke.
At der så er 2.000 store virksomheder, hvor der ikke er kvinder i bestyrelsen, er ganske enkelt udtryk for, at der er færre kvinder, der har ambitioner om at bringe alle de personlige ofre, som det kræver at få en bestyrelsespost.
Så har man andre prioriteringer i tilværelsen, som jeg personlig synes er væsentlig bedre prioriteringer end de prioriteringer, som den her meget lille gruppe af hyperspecialiserede mænd foretager.
Men jeg har ingen ambitioner om at gå ud og kritisere, at de kvinder helt frivilligt foretager personlige valg om deres arbejdstid og meget andet.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Det synes jeg jo er et udtryk for total ignorance fra Dansk Folkepartis side, altså at man ikke engang vil anerkende de fakta, der ligger.
Det er 2.387 virksomheder, og det er de største virksomheder, og det er jo ikke noget, jeg står her og finder på.
Det er noget, som undersøgelser viser.
Så må man jo læse de undersøgelser for at få de fakta med.
Det er 44 pct. af de største danske virksomheder.
Og det er simpelt hen bare ikke ordentligt, at man ikke forholder sig til den strukturelle ulighed, der er dér.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Jamen jeg må bare sige, at jeg er helt overbevist om, at ordføreren simpelt hen viderekolporterer usandheder, når han siger, at de 2.000 største virksomheder ikke har en eneste kvinde i bestyrelsen.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at det er rigtigt.
Det kan godt være, at der er 2.000 store virksomheder, hvor der ikke er kvinder i bestyrelsen – det skal jeg ikke kunne afvise – men at der ikke er en eneste kvinde i bestyrelserne for de 2.000 største danske virksomheder, tror jeg simpelt hen ikke på er rigtigt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-03:
Tak, og tak for en god tale og det gode samarbejde på området.
Jeg var især glad for den meget tydelige gennemgang af kønsparadokset, altså det her med, at jo friere et samfund er, jo mere kønsopdelt ser vi faktisk det bliver.
Det savner jeg at ministeren forholder sig lidt mere til.
Der kommer lidt kritik i forhold til det med, hvem der siger, at mænd og kvinder skal være ens.
Det er jo rigtigt, at det ikke står i redegørelsen, og det hører vi heller ikke bliver sagt i den.
Men er det ikke lidt underligt, og har ordføreren ikke også draget den konklusion, at når man kigger på statistikker, hvor man kan se, at der er forskelle, og så siger, at der er udfordringer, så er det ikke helt så komplekst at regne ud, at man gerne vil have mænd og kvinder til at være mere ens?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det er fuldstændig rigtigt, at hvis man alene kigger på det forhold, at der er en skæv fordeling mellem mænd og kvinder på forskellige områder, og så går direkte til den konklusion, at så må der være et problem, uden at analysere baggrundsvariablerne og uden at sige, at der måske er nogle problemer, men at en bestemt baggrundsvariabel er ikke et problem, mens en anden måske er, så siger man dermed også fuldstændig direkte, at det er et problem, at mænd og kvinder ikke er ens.