runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-12-13:
Nu er det vel tredje, fjerde uge i træk, vi står og tager den her debat, og det er jo sådan set også godt, for det er en vigtig debat at tage.
Jeg gentager gerne, at integration jo mindst af alt er, at et mindretal får lov til at dominere et flertal.
Jeg gentager også gerne, at det danske samfund jo ikke skal give afkald på sig selv på grund af misforstået hensyn over for en gruppe, f.eks. muslimer.
Derfor er det også fuldstændig uacceptabelt, hvis f.eks. landets muslimer kræver, at der skal tages særlige hensyn, og at der er særlige religiøse forskrifter, der skal sættes ind over for flertallet.
Når det er sagt, er det jo fuldstændig rigtigt, at jeg ikke mener, at tiden er til, at vi skal indføre lovgivning på det her felt.
Jeg mener, at det bedste forsvar for danske værdier og danske traditioner og værdisæt er, hvis vi hver og en netop påtager os opgaven med at sætte os op imod det krav, der måtte være nogle gange om særhensyn.
Når jeg mener, at det er vigtigt, at vi hver og en påtager os den opgave, er det, fordi ellers bliver det lidt skubben ansvaret væk i dagligdagen.
Så kan man pege ind på os folketingspolitikere på Christiansborg og sige, at det er noget, de har bestemt, det er ikke, fordi jeg selv nødvendigvis mener det her, men det er bestemt fra nogle af Christiansborgs politikeres side.
Det mener jeg rent faktisk ikke vi står os bedst ved.
Jeg mener helt ærligt, at vi står os bedst ved, at vi hver især kæmper for det danske værdisæt, danske frihedsrettigheder, frihedsrettigheder helt generelt, vores traditioner, vores værdier.
Karina Due (DF), 2017-12-13:
Tak for det.
Når ministeren mener, at det ikke er en succes som integrationsminister, når kommunerne indfører flere og flere muslimske særhensyn, men »at forsvaret for et dansk værdisæt og danske traditioner står bedst, hvis det er noget, vi hver især påtager os«, og samtidig anerkender, at ministeren heller ikke vil afvise, at man på et tidspunkt kan nå derhen, hvor man bliver tvunget til at indføre lovgivning, så må jeg spørge ministeren, hvad ministeren venter på, og hvorfor vente, til ministeren føler sig tvunget til at handle, nu, hvor de muslimske særhensyn bliver flere og flere rundtomkring i kommunerne med ministerens ønske om, at mest muligt skal ske væk fra ministerens bord?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Jeg kan henholde mig til de rigtig gode og vel også – kan man sige – meget kloge svar, jeg selv har givet, hvis jeg skal rose mig selv, og det er en god idé at gøre det en gang imellem, at der er lavet en god finanslov, som sikrer dansk økonomi, i forhold til hvordan finansloven skal se ud for 2018, og som statsministeren klogt har sagt: Den stemmer regeringen selvfølgelig for, alt andet ville da også være mærkeligt.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-13:
Som jeg kan høre på den diskussion, bliver vi ikke enige om, om det niveau, der er i finansloven i forhold til Arbejdstilsynet, er det rigtige eller ej, men jeg kan høre, at ministeren er fuldstændig sikker på, at den finanslov, man aftalte i fredags, holder, og så kan ministeren sagtens svare på det spørgsmål, jeg stiller nu: Kan ministeren hermed så give os den garanti i den finanslov, der blev lavet i fredags, at de penge, der deri er afsat til Arbejdstilsynet, har det efter 1. januar?
Kan ministeren give en garanti for det, fordi det kan jo ikke være svært?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Man skylder måske at rette hr. Lennart Damsbo-Andersen og sige, at det var på dagens samråd , for vi har jo samråd hver eneste dag, og det har vi også morgen kl. 7.30 – for dem, der måtte længes efter at se et samråd i Beskæftigelsesudvalget.
Man kan være helt tryg ved, at den finanslovsaftale, der er lavet, er både god og ikke mindst fremadrettet, og den skaber jo klarhed med hensyn til økonomien, også i Arbejdstilsynet, og jeg glæder mig over, at den trivselsmåling, som vi jo nu kan konstatere er blevet lavet, viser et bedre resultat end den, der blev lavet sidste år.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-12-13:
Så skal vi være glade for, at vi ikke er i USA, for så ville man jo, hvis der ikke var en aftale på plads, løbe ind i, at alle bare vil blive afskediget.
Nu har vi trods alt en situation, hvor folk – også i Arbejdstilsynet – stadig væk kan gå på arbejde efter den 1. januar, uanset om der er lavet en aftale eller ej.
Men det, der er vigtigt, er den usikkerhed, som det her handler om.
Tidligere i dag talte vi på et samråd om, at der bliver offentliggjort en trivselsundersøgelse i morgen, eller hvornår det nu bliver, fra Arbejdstilsynet, som viser, at alting går meget bedre, end det gjorde for et år siden.
Men er ministeren ikke enig i, at med netop en situation som den her er det ikke lige det bedste tidspunkt at måle, hvordan trivslen i Arbejdstilsynet er?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Altså, mig bekendt er der i hvert fald ikke nogen i regeringen, der har planer om at udsætte julen, og det har jeg heller ikke bemyndigelse til at gøre.
Det er jo ikke en ny ting, at der nogle gange kan være en deadline, som nærmer sig et årsskifte.
Jeg var selv forsvarspolitisk ordfører på et tidspunkt, hvor den socialdemokratisk ledede regering lavede aftale om et nyt forsvarsforlig en måned – tror jeg det var – før et årsskifte.
Så det er jo ikke nyt, at man kan se, at ting først falder på plads frem mod et årsskifte.
Når det er sagt, er jeg rigtig glad for, at vi har lavet en god og solid finanslovsaftale både for det danske samfund, men ikke mindst også for mit område som beskæftigelsesminister og dermed også for Arbejdstilsynet.
Det synes jeg der er grund til at glæde sig over, for dermed er rammerne for 2018 også skabt.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-12-13:
Jeg sidder og lytter på ministerens forsøg på at svare på, hvad han mener om, hvad medarbejderne synes om den her situation, som indebærer, at de faktisk står i en ret usikker situation.
Jeg kan så forstå, at den danske befolkning også er hensat i uvished, fordi ministeren står her og garanterer, at der ligger en aftale, og at finansloven er på plads inden jul.
Så tænker jeg, at hvis den så ikke er på plads, må vi udsætte julen nogle dage, men så tager vi det med, hvis beskæftigelsesministeren ligesom kan sørge for det.
Hvad angår medarbejderne og den uvished, der er, så diskuterer vi rigtig meget arbejdsmiljø – og vi diskuterer rigtig meget det psykiske arbejdsmiljø – i udvalget, og her er der faktisk en situation, hvor flere hundrede medarbejdere i Arbejdstilsynet ikke ved, om de risikerer at få en fyreseddel eller ej.
Der er også en ledelse, der ikke aner, om de skal dele fyresedler ud eller ej, og de kan jo komme til at stå 10 dage før nytår og ikke ane, hvordan fremtiden ser ud.
Synes ministeren, det er tilfredsstillende i forhold til diskussionen om, at der skal være et godt psykisk arbejdsmiljø på alle arbejdspladser – også i Arbejdstilsynet?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Nu er jeg først og fremmest i den situation, at jeg ikke er helt overbevist om, at jeg kan se alle dele af Leif Lahn Jensens mave herfra, så jeg kan jo godt have været i tvivl om, hvorvidt luften er trængt hele vejen ned i maveregionen.
Men når det så er sagt, vil jeg blot igen understrege, at der er lavet en rigtig god finanslovsaftale, som regeringen selvfølgelig står bag og derved også stemmer for.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-13:
Men jeg tror, ministeren kan se, at luften er helt nede i maven, og jeg er helt rolig – men jeg er heller ikke ansat i Arbejdstilsynet.
Det er jo ikke mig, der er usikker på, om jeg er fyret efter 1. januar, eller om jeg ikke er.
Nu bliver ministeren ved med at sige, at der blev lavet en aftale i fredags.
Jo, men efter i fredags er der jo nogen, der har sagt, at den aftale sikkert ikke holder.
Og det er jo det, der er sket efter fredag, der gør mig i tvivl, og det er sikkert også det, der gør alle dem, der er ansat i Arbejdstilsynet, og andre i tvivl, om det, der blev aftalt i fredags med den finanslov, holder stik.
For det er der jo nogen i regeringen der ikke mener det gør.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-13:
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast – for det er jo det, der er sket – at der, siden Leif Lahn Jensen stillede spørgsmålet sidste fredag før middag, tror jeg, jo så er sket noget fredag aften, hvor der blev indgået en god og ikke mindst fremadrettet finanslovsaftale, som jo netop skaber rammerne for dansk økonomi og dermed også for, hvordan Arbejdstilsynets økonomi ser ud i 2018.
Derfor vil jeg blot igen sige til Leif Lahn Jensen, at et godt råd er at trække luft ned i maven, for det skal nok gå alt sammen.
Statsministeren har jo sagt, at regeringen selvfølgelig stemmer for sit eget finanslovsforslag, og så afventer vi i spænding, hvad Socialdemokratiet gør.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-13:
Nu vil jeg jo godt anerkende, at ministeren og ministerens parti Venstre ikke har sat nogen på pinebænken, for de har jo meldt klart ud, at regeringen stemmer for det her.
Men der er også en anden regeringspart, Liberal Alliance, som så har sat folk på pinebæken.
For jeg er usikker på – og det tror jeg også man er i resten af det her land – hvad de egentlig kan finde på, altså om de stemmer for det eller ej, og vi kan jo være lige så usikre, som vi vil.
Men det, der bekymrer mig allermest, er jo sådan set de medarbejdere, der sidder ude i Arbejdstilsynet, som ikke ved, om de er ansat eller ikke ansat efter den 1. januar, fordi der her 14 dage inden sådan set ikke er en finanslov på plads, og der er jo nogle i regeringen – det tror jeg lige så godt ministeren bare kan indrømme – der har sagt, at det ikke er sikkert, at de stemmer for finansloven inden jul.
Det tror jeg ikke er en hemmelighed for ret mange.
Så jeg er bare nødt til at spørge: Hvor meget påvirker det regeringen og i det her tilfælde ministeren, at der er det her kaos og den her pinebænksting fra en del af regeringen, som rent faktisk kan bekymre dem, der har et job i tilsynet, og som bare gerne vil fortsætte i det arbejde, de har der?
Bekymrer det ikke ministeren noget, og har ministeren tænkt sig at berolige dem?
Eller hvad har ministeren tænkt sig at gøre?
For jeg synes ikke, det er helt o.k. over for de her medarbejdere, at de faktisk ikke ved, om de er ansat eller de er fyret.
Inger Støjberg (V), 2017-12-13:
Så kan man netop spørge sig selv: Hvad skete der egentlig oppe i Græsted, da skolen aflyste julegudstjenesten?
Der skete lige præcis det, jeg efterlyser, at forældrene stillede sig op og sagde: Nej, vi vil have den julegudstjeneste.
Vi synes faktisk, at det er forkert.
Og nu er der blevet indkaldt til et møde, mig bekendt, i skolebestyrelsen – i hvert fald i regi af skolen – så man kan få den her diskussion.
Her viste forældrene præcis, hvad det er, jeg siger, at man skal stille sig op og netop sige, at vi har nogle traditioner, vi har nogle frihedsrettigheder, vi har et fundament, vi har en kultur i Danmark, som vi ønsker skal bevares.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-13:
Tak for det.
Jeg kan ikke dy mig, når nu vi har ministeren i salen, for at spørge ind til noget, som ministerens partifælle, hr. Marcus Knuth, sagde i Folketingssalen i går om det arbejde, som regeringen har gang i i forhold til at gøre noget ved menneskerettighedskonventionen.
Hr. Marcus Knuth sagde, at regeringen arbejder for at få ændret artikel 8.
Jeg vil bare høre ministeren, om ministeren sådan lidt uforberedt vil kunne sætte nogle ord på det.
Christine Antorini (S), 2017-12-13:
Jeg tror virkelig, at jeg hørte rigtigt, nemlig at økonomi- og indenrigsministeren sagde, at der ikke er noget ulighedsproblem i Danmark.
Jeg tror simpelt hen, at man skal være medlem af Liberal Alliance, for at man kan stå og sige fuldstændig roligt og sikkert, at der ikke er noget ulighedsproblem i Danmark.
Jeg troede dog, at det i det mindste var sådan, at man accepterede – ikke bare ud fra de beregninger, der kommer fra regeringens egne ministerier – at der er ulighed, og at skattereformen i den grad er til gavn for de mest vellønnede og ikke til gavn for dem, der ikke har særlig mange penge.
Men vi kan også bare kigge på, hvad det er for nogle livsmuligheder, folk har her i Danmark.
Der er ulige adgang til sundhed, og der er ulighed i sundheden.
Jo mindre uddannelse, jo dårligere job, jo dårligere arbejdsmiljø, jo større er risikoen for, at man, desværre, dør for tidligt eller får alvorlige sygdomme.
Hvis man ikke har nogen uddannelse, er der langt større risiko for, at ens børn ikke får de samme livsmuligheder videre i livet som andre.
Så uddannelse, job og arbejdsmiljø er alt sammen noget, der betyder noget for lige muligheder i samfundet.
Det er veldokumenteret, at der er en kæmpe ulighed i samfundet, og den skattereform, som regeringen vil gennemføre, vil i den grad være til gavn for dem, der har i forvejen, og ikke til gavn for dem, der ikke har uddannelse, ikke har lige jobmuligheder og ikke har lige adgang til sundhed.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Mener ministeren virkelig, at der ikke er et ulighedsproblem i Danmark?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-13:
Det er jo ikke, fordi vi ikke har gjort os nogen overvejelser om, hvordan de skal bruges.
Men som spørgeren nok også ved, har vi siddet i nogle forhandlinger, og jeg kan bekræfte, at de fire gange 200 mio. kr. til nye lægehuse stadig væk er til stede.
Og det er rigtig vigtigt, for det er en del af hele det at styrke vores lægedækning i Danmark og det at skabe en tilskudspulje, ligesom vi har haft tidligere, som kan være med til at understøtte den omstilling, der skal ske.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-13:
Tak for det.
Nu er det sådan, at der for nylig var en artikel om, at 800 mio. kr. til lægehuse kunne have tiltrukket mange læger, og der står i den her artikel, at de ligger og samler støv.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministeren tænker om de mange penge, og hvad de skal bruges på.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren har gjort sig nogle overvejelser om, hvordan de penge skal bruges.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er en spændende idé.
Tilrettelæggelse af universiteternes uddannelser sker ikke i Sundhedsministeriet, men det er klart, at vi selvfølgelig har en bred dialog om de initiativer, der ligger, på lægedækningsområdet.
Og det burde sådan set heller ikke være ukendt for nogen, at Lægedækningsudvalgets anbefalinger jo går på tværs og er brede anbefalinger, som også sådan rækker armene ud på andre ressortområder.
Derfor er hele arbejdet og regeringens udmeldinger om skabelse af 50 nye pladser på medicinstudiet i Aalborg jo også en del af den beslutning, som regeringen traf, da Lægedækningsudvalget kom med deres anbefalinger.
Det betyder jo, at der helt konkret er blevet optaget 50 nye medicinstuderende på uddannelsen i Aalborg som en del af det at sikre bedre lægedækning i Danmark.
Tilsvarende har jeg godkendt et forsøg, som Region Syddanmark har ansøgt om, om uddannelsesstillingerne, når de unge skal ud som en del af deres færdiggørelse af uddannelsen, relateret til Nordals og Aabenraa sygehuse.
Så vi kigger grundlæggende positivt på de ideer, der kommer.
Det synes jeg også er måden, vi skal løse de udfordringer, vi har med lægedækningen i Danmark, på.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-13:
Ja, men jeg tænker også, at ministeren snakker med sin partifælle uddannelses- og forskningsministeren, netop fordi der er nogle snitflader her, som også sundhedsministeren har en holdning til.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre lidt nærmere om det, ministeren siger om Køge og Esbjerg, nemlig at det lyder som en spændende idé.
Men hvad er ministerens holdning?
Altså, synes ministeren, det vil være en god idé, at der kommer en kandidatuddannelse i medicin til Esbjerg?
Det er jo netop, som der så står, med den forhåbning, at de bliver boende, og at vi så får flere læger til Region Syddanmark.
Så det er også for at komme nærmere ind på ministerens holdning, ud over at ministeren synes, at det er en god idé.
Er det også noget, ministeren vil arbejde videre med?
Er det noget, ministeren vil drøfte med sin partifælle?
Eller hvor står ministeren i forhold til det?
Man kan jo altid sige, det er en spændende idé – og det synes jeg også – men hvordan er processen herfra, og hvordan kommer vi videre?
Er det noget, ministeren aktivt vil arbejde for?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-13:
Jamen som jeg har svaret i pressen, og som jeg gerne gentager, synes jeg, at det er en rigtig spændende idé.
Den svarer også til den idé, som Region Sjælland har arbejdet med i relation til det nye Sjællands Universitetshospital i Køge og det samarbejde, man dér ønsker at indgå med Københavns Universitet.
Jeg er bare nødt til over for spørgeren at påpege, at alt, der ligesom handler om planlægning af, hvad universiteterne skal, og hvilke uddannelser de skal have, ikke ligger i Sundhedsministeriet; det ligger i Uddannelses- og Forskningsministeriets departement og område, og det er også der, man skal tage den konkrete diskussion.
Jeg har modtaget det fra regeringens side og sagt, at jeg synes, det lyder rigtig spændende, og det er en idé, som vi kigger positivt på.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-13:
Tak for besvarelsen.
Ja, det er korrekt; jeg kunne også læse i dag i forhold til Kolding Kommune, at de får tildelt to ydernumre.
Og det er jo rigtig godt.
Jeg er udmærket klar over, at vi har indgået nogle aftaler, og at der er en implementeringsfase, og at vi også skal følge op.
Men det er jo klart, at når man kan læse sådan noget her i avisen, vil man gerne have ministeren ind at svare på, hvordan ministeren ser på det her.
Jeg har også kunnet læse i avisen, at ministerens partifælle har rettet henvendelse til ministeren sammen med rektor Henrik Dam fra Syddansk Universitet, hvor de opfordrer ministeren til at bakke op om en kandidatuddannelse i medicin i Esbjerg, der bl.a. skal afhjælpe lægemanglen i Region Syddanmark.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren vil imødekomme sin partifælles ønske og bakke op om sådan en kandidatuddannelse i Esbjerg.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen ønsker et sundhedsvæsen, hvor man som borger har adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet, uanset hvor i landet man bor, og uanset hvad man fejler.
Det kræver, at der er læger nok i alle dele af landet, og det er regeringen selvsagt optaget af at sikre.
Og som spørgeren også godt ved, er de udfordringer, vi har i forhold til at sikre lægedækning i alle dele af landet, ikke nogen, man løser over natten.
Det var sådan set også baggrunden for Lægedækningsudvalget, som kom med deres rapport tilbage i januar, og for den aftale, som alle Folketingets partier – også spørgerens eget parti – indgik i februar måned i forhold til at sikre en bedre lægedækning i Danmark.
Alle aktører arbejder på fuld tryk for at implementere aftalen og Lægedækningsudvalgets anbefalinger, og vi har f.eks. lige her i salen i sidste uge vedtaget et lovforslag om bedre lægedækning ved udvidelse af perioderne for regionernes drift og overdragelse af ydernumre, hvor vi forenkler på området.
Andre dele af aftalen er blevet forhandlet og aftalt i overenskomstregi, f.eks. den model om differentieret basishonorering, som skal sikre, at praktiserende læger honoreres efter patienttyngde, og at der også tages hensyn til de steder, hvor man har lægedækningsudfordringer.
Endelig skal en stor del af Lægedækningsudvalgets forslag gennemføres lokalt i de enkelte regioner og kommuner i samarbejde med lægernes organisationer.
Og her inden årsskiftet vil der blive gjort status over implementeringen og initiativerne til bedre lægedækning, og vi har også aftalt et politisk møde i januar.
Region Syddanmark har i den forbindelse og til brug for min besvarelse af spørgsmålet oplyst, at det ikke er, fordi det er svært at skaffe læger i Kolding, at der er opstået en udfordring med borgernes adgang til almenpraktiserende læger i Kolding Kommune, men at udviklingen i området skaber pres på de almenpraktiserende læger.
Det er en udvikling, som Region Syddanmark og Praktiserende Lægers Organisation er fuldt ud opmærksomme på, og som regionen er ansvarlig for at håndtere.
Og jeg kan også forstå, at man i Praksisplanudvalget torsdag den 7. december har løst sagen ved at beslutte, at der oprettes yderligere to ydernumre i Kolding Kommune.
Det skulle jo så gerne sikre, at nogle af dem, der i dag mangler en læge, får adgang til en læge.
Karina Adsbøl (DF), 2017-12-13:
Tak for det.
Jeg tror lige, jeg skal have den her lidt ned, for der er lidt højdeforskelle.
Hvad vil ministeren gøre ved, at mange læger har for mange patienter i store dele af Region Syddanmark, herunder det sydjyske område?
Der henvises til, at læger i Kolding har 1.653 patienter pr. læge, og at lægerne i Kolding Kommune er de tredjetravleste i hele Region Syddanmark.
Det er kun lægerne i Odense og Fredericia, der i gennemsnit har flere patienter at se til end de koldingensiske læger.
Der henvises til artiklen »Patientforening om travle læger: Det er ikke optimalt« fra JydskeVestkysten.
Inger Støjberg (V), 2017-12-13:
Nej, for jeg tror simpelt hen bare, at vi ser helt forskelligt på det her.
Vi er jo enige om endemålet.
Jeg er fuldstændig enig med fru Karina Due i endemålet, nemlig at vi skal fastholde de danske traditioner, værdier og den danske kultur.
Jeg er fuldstændig enig.
Men jeg mener bare modsat fru Karina Due, at vi står os bedst ved, at det er noget, som vi hver og en også påtager os et ansvar for, nøjagtig som forældrene i Græsted.
Og så kom jeg vist til at kalde det for Græsted skole, og det hedder den ikke.
Den hedder vist Gribskolen, men den ligger i Græsted.
De viser nemlig, at de påtager sig det her ansvar for netop at stå fast på et dansk værdisæt, danske traditioner og kultur.
Karina Due (DF), 2017-12-13:
Det passer egentlig meget godt i forlængelse af snakken med hr. Peter Kofod Poulsen.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren kan forstå, at befolkningen i bedste fald bliver forvirret og i værste fald mister tilliden fuldstændig til politikerne, når man, som ministeren gør, klokkeklart fremfører sine synspunkter, men den ene gang efter den anden alligevel indrømmer, at man ikke har tænkt sig at gøre noget som helst ved det.
Inger Støjberg (V), 2017-12-13:
Jeg kan sige, at jeg, hvis du spørger mig, er helt enig i, at det var en meget forkert beslutning fra skoleledelsens side at aflyse den julegudstjeneste i Græsted.
Det har jeg også givet udtryk for.
Men jeg glæder mig rent faktisk over, at forældrene stillede sig op og sagde: Nej, vi ønsker noget andet.
Man kunne netop se, hvor engagerede forældrene var og er i den sag.
Men jeg mener, det er et helt misforstået hensyn at tage til minoriteter – lad os sige det, som det er, til det muslimske mindretal, der måtte være på skolen, at aflyse en julegudstjeneste.
For det er en så forankret del af vores juletraditioner, og mig bekendt er det i øvrigt også noget, man har gjort i årevis på Græsted skole.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-13:
Det lader jeg så ligge, men jeg kunne ikke dy mig.
Det spørgsmål, vi har stillet, handler jo også om traditioner i det danske samfund, og det, der egentlig bekymrer os, er, at vi ser, at man gang på gang går på kompromis med de danske værdier for at tækkes andre.
Det var det, der var begrundelsen for at aflyse f.eks. den julegudstjeneste.
Og så glæder ministeren sig over, at der er nogle folk, der bliver engageret.
Det kan jeg da også være glad for.
Jeg ville bare ønske, at det var os her i Folketinget, som sammen med regeringen gik forrest og sørgede for, at danske værdier og traditioner selvfølgelig står fuldstændig urokkelig fast i det danske samfund.
Inger Støjberg (V), 2017-12-13:
Nu må jeg sige, at det spørgsmål nok er lidt uden for det, vi diskuterer her, og jeg hørte ganske enkelt ikke diskussionen i går.
Jeg kan sige så meget, at jeg forberedte mig på nogle forhandlinger, som jeg skulle have med bl.a. hr. Peter Kofod Poulsens parti, om udlændingestramninger.
Så jeg hørte ikke debatten, der foregik i Folketingssalen i går, og derfor vil jeg også være meget ked af at kommentere den.