runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Tak for det.
Der er to ting, der er afgørende for os.
Det ene er, at naalakkersuisut bakker op, og det gør de, og derfor bakker vi også op.
Men det andet er også, om det her understøtter verdensmålene.
Det vil jeg lægge vægt på i alle mine taler på talerstolen i det her folketingsår.
Og det understøtter verdensmål 16, nemlig indikatoren 16.4, som siger: »Inden 2030 skal ulovlige penge- og våbenstrømme væsentligt reduceres, og indsatsen for inddrivelse og tilbagelevering af stjålne værdier og bekæmpelse af alle former for organiseret kriminalitet skal styrkes.«
Det bidrager vi til med det her lovforslag, og derfor bakker vi op.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-27:
Jeg skal gøre det lige så kort, som jeg altid gør, når det er forhold om Grønland og grønlænderne selv ønsker det.
Nye Borgerlige støtter forslaget.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-10-27:
Jeg blev lige spurgt, om jeg skulle snakke grønlandsk.
Men jeg tænker, at fordi det er blevet behandlet i Inatsisartut og idéen med at snakke grønlandsk er, at folk derhjemme skal kunne forstå, hvad det er, det handler om, og Siumut allerede er kommet med sin tale på grønlandsk i Grønland, gentager jeg det lige for jer herinde på dansk.
I dag vil vi gerne snakke om den støtte, som Siumut er kommet med til forslag om ændring af retsplejeloven for Grønland, der handler om bl.a. ændring i straffeloven, retsplejeloven, hvidvaskningsloven og andre forskellige love.
Siumut i Folketinget noterer, at dette forslag er blevet indstillet af et enigt udvalg i Inatsisartut, og dette vidner om et solidt grundlag for lovforslaget.
Og det er vores overbevisning, at dette forslag vil være med til at styrke Grønlands Politis muligheder for at opklare og retsforfølge komplekse sager inden for økonomisk kriminalitet og flere områder hertil.
Vi mener, at det er afgørende at opdatere vores justitsområde løbende og sikre, at det både er effektivt og tidssvarende.
Og med dette forslag tages dette et skridt videre i den rigtige retning.
Med de ord støtter Siumut forslaget.
Tak skal I have.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-27:
Tak for lovforslaget.
Vi er nødt til at erkende, at verden er i forandring, og at det er muligt at begå forbrydelser i dag, som det ikke var muligt at begå tidligere, og de kriminelle netværk udvikler løbende nogle nye metoder til at begå forbrydelser.
Der er et stort problem i forhold til at sætte ind over for økonomisk kriminalitet og hvidvask hjemme i Grønland, og det er et stigende problem, og Grønlands Politi har på nuværende tidspunkt hverken specialerne eller mandskabet til at opklare eller retsforfølge i de særlig komplekse sager hjemme i Grønland.
Derfor bakker Inuit Ataqatigiit op om lovforslaget, som skal sikre, at National enhed for Særlig Kriminalitet får kompetence til at bistå Grønlands Politi og behandle komplekse og ressourcetunge sager hjemme i Grønland som f.eks. sager om økonomisk kriminalitet, hvidvaskning og organiseret narkotikanetværk.
Økonomisk kriminalitet af den karakter har store skadelige virkninger for både vores samfund og for den velfærdsmodel, som vi har hjemme i Grønland.
Qujanarsuaq – mange tak.
Carsten Bach (LA), 2023-10-27:
Tak for det.
Som der allerede fint er blevet redegjort for af andre ordførere, har lovforslaget jo det meget ædle formål at sikre, at National enhed for Særlig Kriminalitet i forhold til det operative samarbejde får kompetence til også at kunne fungere i og for Grønland, og at det grønlandske samfund på den måde så kan betjenes, ligesom det er tilfældet i Danmark.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2023-10-27:
Jeg vil gerne spørge specielt ind til den målsætning, der hedder »et socialt bæredygtigt Norden«.
Det var noget, jeg ikke nåede at komme ind på i min ordførertale, før tiden var gået.
Indgår begrebet social lighed i den tankemåde, når man taler om social bæredygtighed?
Grunden til, at jeg spørger, er, at i alle nordiske lande, men allermest i Danmark, er uligheden voksende og har været det gennem de sidste 5-10 år.
Er definitionen på »socialt bæredygtigt Norden« noget, som man kigger på?
Louise Schack Elholm (V), 2023-10-27:
Du har fuldstændig ret: Vi har sunde befolkninger med høj beskæftigelse og lighed, og kulturlivet er stærkt, og vi har også stort fokus på ligestilling mellem kønnene.
Så på den måde er der jo et fokus på mange forskellige former for lighed, ligestilling og social bæredygtighed.
Der kigger man rimelig bredt på tingene, vil jeg vurdere.
Jette Gottlieb (EL), 2023-10-27:
Så vil jeg spørge, om det ikke ville være en fremmende idé for et socialt bæredygtigt Norden, at man så mere på den økonomisk-sociale lighed i alle nordiske lande, fordi det formentlig vil være nogle af de samme metoder, man vil bruge på grund af lighederne mellem vores samfundsformationer, taget i betragtning af at uligheden vokser; det er ikke ligheden, der vokser.
Louise Schack Elholm (V), 2023-10-27:
Vi havde en gennemgang af det her i sidste uge.
Billedet er meget forskelligt over de nordiske lande, i forhold til om man er blevet mere lige eller mindre lige.
Så det er ikke de samme problemstillinger, der gør sig gældende.
Jeg tror, at det er vigtigt, at man hele tiden har fokus på, hvordan man sikrer, at man har de mest socialt bæredygtige samfund, og hvad det så er, man lægger i det, vil jo altid være forskelligt, og det vil altid være op til landene at vurdere, hvad man mener det rigtige er.
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er jo beæret over, at ministeren dedikerer så stor en del af sin taletid til at kritisere Dansk Folkeparti.
Jeg kunne godt gå langt ind i det, men der er bare forskel på vores partier, og det er jo fair nok.
Regeringen dyrker arbejdsudbud som en ting, og vi ser på borgerne som noget helt andet.
Vi ser nemlig danskerne som borgere, ikke i et velfærdssamfund, men i et land, og som en integreret del af en kultur.
Så for os er det langt større, end om danske virksomheder mangler arbejdskraft.
Men jeg synes bare, individet, mennesket, er mere.
Det var slet ikke det, jeg ville tale om med ministeren.
Jeg ville stille et spørgsmål til redegørelsen, side 3, hvor der under det afsnit, der handler om ligestilling, står: Der har været fokus på digitalisering og ligestilling i arbejdslivet, særlig på traditionelle kvindeerhverv – hvad det så end måtte være, det troede jeg ikke man måtte sige i dag, altså at der findes traditionelle kvindeerhverv – samt på den stigende tilbagerulning af kvinders og lgbt+-personers rettigheder.
Louise Schack Elholm (V), 2023-10-27:
Jeg kan da betrygge ordføreren med, at regeringen også mener, at man skal have fokus på borgerne og mennesker.
Det er jo sådan set det helt essentielle.
Men der er faktisk også danskere, der har familie på den anden side af Øresund, som har kærester på den anden side af Øresund, som har studier på den anden side af Øresund, eller som har arbejde på den anden side af Øresund, og de har også rettigheder til at kunne komme af sted.
Hvis man lukker grænsen, fjerner man den mulighed for at være en del af hinandens liv, og det synes jeg er en meget stor omkostning at pålægge borgere i Danmark, altså at man ikke må have lov til at have sit eget liv.
Der er 10 millioner indbyggere i Sverige, og ordføreren siger, at der er 30.000 bandemedlemmer.
Jeg ved, at Justitsministeriet har rigtig godt styr på, hvad der foregår, og vi kan hele tiden rykke ud, hvis der sker noget.
Jeg nåede ikke at svare på det andet spørgsmål, men hvis du stiller det igen, skal jeg svare på det.
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Nu har jeg sådan set selv familie på den anden side af Øresund og Østersøen, så jeg tror, jeg ved rimelig meget om, hvad det her handler om.
Hallo, jeg er født og opvokset på den anden side af Øresund, så jeg tror da, jeg må vide, hvad jeg taler om.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, men jeg er så nok også bare en lille smule overrasket over regeringens meget konfrontatoriske kurs.
Vi kommer jo her og spørger ganske åbenhjertigt.
Jeg synes jo, det er vigtigt.
Når regeringen skriver i redegørelsen, at der har været en stigende tilbagerulning af kvinders og lgbt+-personers rettigheder, vil jeg da gerne vide, hvordan det hænger sammen, for det harmonerer jo ikke med den debat, jeg synes der har været helt generelt, hvor det her har fyldt meget.
Det kan man have forskellige holdninger til, men jeg vil bare gerne have svar på mit spørgsmål.
Louise Schack Elholm (V), 2023-10-27:
Hvis det drejer sig om lgbt+-folks rettigheder inden for det nordiske område, vil jeg anbefale, at man stiller et skriftligt spørgsmål, og så vil jeg henvise til den konkrete fagminister.
Men ellers kan man sige, at i verden generelt tror jeg det er ret åbenlyst, at der er en tilbagegang i de rettigheder, der er for folk, der ikke opfatter sig selv som heteroseksuelle.
Marianne Bigum (SF), 2023-10-27:
Jeg vil spørge ministeren om noget.
Der står jo i redegørelsen, at især omstillingen til et mere bæredygtigt samfund går for langsomt, og når vi nu i dag står her og skal diskutere visionerne for 2030, er det jo netop det, der fylder – det handler om en bæredygtig og integreret region, altså at Norden skal blive verdens mest bæredygtige og integrerede region.
Og indledningen til den har også enormt meget fokus på det grønne.
Det ene er: Hvad vil ministeren gøre for at sætte tempoet op på de her visioner?
Det er jo allerede i 2024, sådan som jeg forstår det, at vi skal være i mål med det.
Og det andet, jeg så ville spørge om, er, om jeg skulle lægge noget i, at ministeren i redegørelsen rangordner de tre strategiske mål om et konkurrencedygtigt Norden, et socialt bæredygtigt Norden og et grønt Norden, hvor grønt så står til sidst.
Det er faktisk omvendt i visionen, hvor det er et grønt Norden først og herefter et konkurrencedygtigt Norden.
Ligger der noget i det?
Louise Schack Elholm (V), 2023-10-27:
Der er ikke en rangering af områderne.
Det ligger det ikke op til.
Vi har et mål om at bruge en tredjedel af midlerne på hvert område, så de skulle helst være prioriteret ligeligt, og det forsøger vi på at gøre hele vejen igennem.
Så det er ikke en rangering.
Altså, de tre områder er ligestillet.
I forhold til det grønne, det bæredygtige, er det noget, vi helt konkret arbejder med i de pågældende ministerråd.
Vi laver også erfaringsudveksling, når vi mødes.
Altså, vi bestemmer jo ikke fra Nordisk Råds side, hvordan vi skal indrette lovgivningen i hvert land; vi har stadig væk vores nationale selvbestemmelse.
Så noget af det, vi gør, er også at gøre hinanden klogere på, hvad man kan gøre bedre i hinandens lande.
Så der er jo også en masse erfaringsudveksling i det arbejde, vi har.
Marianne Bigum (SF), 2023-10-27:
Særlig i Danmark halter vi jo bagefter på flere af verdensmålene, bl.a. i forhold til ressourcer og i forhold til livet på land og i vand.
Så jeg forstår det, når ministeren siger, at det er op til de enkelte lande at gøre noget, men hvad gør vi så i Danmark?
Er det simpelt hen Danmark, der hænger i bremsen, når det kommer til, at man fra nordisk side kan sige, at det går for langsomt med den grønne omstilling?
Louise Schack Elholm (V), 2023-10-27:
Jeg kan i hvert fald afkræfte, at det skulle være Danmark, der hænger i bremsen.
Det er det bestemt ikke.
Danmark går helt klart foran i den grønne dagsorden, også blandt de nordiske, og det vil vi blive ved med at gøre.
Hvis der er nogen spørgsmål til den konkrete politik på området, vil jeg altså henvise til fagministeren, hvis det handler om politik i Danmark.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-27:
Tak for det, og undskyld, at jeg ikke har været her under hele debatten.
Jeg havde et andet møde.
Så det beklager jeg.
Men jeg går ud fra, at de fleste ordførere har været oppe at sige, at de takker for en god redegørelse.
Derfor er det jo også meget ligetil, at man kan gå ud fra, at det, der står i redegørelsen, ved ministeren noget om.
Så jeg følger lige op på hr. Peter Kofods spørgsmål til citatet »... samt på den stigende tilbagerulning af kvinders og LGBT+ personers rettigheder«.
Ministeren svarer, at det må man stille et skriftligt spørgsmål om, og det synes jeg jo egentlig ikke er rimeligt, når det står i ministerens redegørelse.
Jeg synes heller ikke, at det med, at man så skyder det tilbage med et svar om, at det er i verden, giver mening i forhold til en nordisk redegørelse.
Så vil ministeren ikke godt forklare mig, hvorfor der i ministerens redegørelse står, at der er et særligt fokus på tilbagerulning af kvinders og lgbt+-personers rettigheder?
For jeg forstår det ikke.
Så jeg vil meget gerne høre, om ministeren ved, hvad det er, ministeren har skrevet i redegørelsen.
Louise Schack Elholm (V), 2023-10-27:
Jeg ved udmærket godt, hvad der står i redegørelsen.
Det kan hr. Kim Edberg Andersen være helt sikker på, men til gengæld har jeg ikke deltaget i det møde, der var i det ministerråd, der drejer sig om det her.
Hvis man gerne vil høre, hvad der er foregået på ministerrådsmødet, er det derfor oplagt, at man tager kontakt til den pågældende minister.
Derfor anbefaler jeg bare at sende et skriftligt spørgsmål, hvis I vil have et fagligt stærkt svar.
Det er almindelig procedure, at sådan gør man, hvis man gerne vil være sikker på, at man får spurgt helt i dybden om tingene, og det er det, jeg forstår at både hr. Peter Kofod og hr. Kim Edberg Andersen gerne vil.
Og jeg synes, det er dejligt, at I interesserer jer så meget for lgbt+-menneskers rettigheder.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-27:
Jeg kan jo ikke forstå, at man skal stille skriftlige spørgsmål til det, så jeg spørger lige en gang til.
Kunne det så tænkes – så lad os lave det tankespind – at man rent faktisk har forholdt sig til det nordiske spørgsmål?
I Sverige er der eksempelvis 30.000 bandemedlemmer, og man har haft en kæmpestor indvandring, og det er måske derfor, vi ser tilbagerulningen på lige netop de her to områder.
Kunne det måske ikke være tankestof til en minister, at når vi partier, som er lidt udlændingekritiske, siger tingene, at man en gang imellem måske kunne begynde at lytte i stedet for at skrive ting, som jeg så bagefter skal skrive til ligestillingsministeren for at få et svar på?
For jeg mener jo, at en minister, der laver en redegørelse, skal kunne svare på det, men kunne man så muligvis lave et tankespind om, at ligestillingsordføreren og ordføreren på det nordiske område for Nye Borgerlige har ret i, at det måske er på grund af en øget indvandring fra særlig muslimske lande, at vi ser den her tilbagerulning af rettigheder for kvinder og lgbt+personer i Norden?
Camilla Fabricius (S), 2023-10-27:
Tak for det.
Jeg er socialdemokrat og kommer fra Socialdemokratiet.
Tak for ordet, hr. formand.
Lige nu har ofre i Grønland, der har været udsat for psykisk vold, ikke de samme muligheder som dem, som har været udsat for fysisk vold.
Jeg mener, at det vil være et kæmpeskridt i den rigtige retning for retsfølelsen og det sociale område i Grønland, at dette lovforslag vedtages.
Forslaget vil tydeliggøre, at psykisk vold er helt uacceptabelt, ligesom fysisk vold er det.
Psykisk vold er lige så skadelig som fysisk vold for mennesker, også selv om psykisk vold ikke efterlader de samme mærker, i hvert fald ikke de samme synlige mærker.
Alligevel er det vigtigt, at vi selvfølgelig får det kriminaliseret, og det første led er jo at stoppe det.
Det vil føre til, at krænkelser kan blive stoppet og udøveren kan blive retsforfulgt, og det vil være en kæmpesejr for ofrene for psykisk vold i Grønland.
Det er også derfor, at jeg er glad for, at der er opbakning til lovforslaget fra den grønlandske regerings side, og noget af det vigtigste for mig i dette lovforslag er netop, ligesom det var tilfældet med det foregående, den grønlandske opbakning.
Dette lovforslag vil styrke justitsministerens ansvarsområde, og udviklet i samarbejde med den grønlandske regering vil man så få den mulighed for at kunne retsforfølge mennesker, som laver psykisk vold.
Socialdemokratiet vil selvfølgelig støtte op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg synes, den her sag har været svær at forholde sig til, fordi vi har fået et meget kort, hvad skal man sige, aftræk til at sætte os ind i den her sag, og det er jo meget væsentligt.
Der er selvfølgelig et økonomisk aspekt, men læg det til side.
Der er også nogle principielle aspekter i forhold til Schengen.
Der er nogle løfter, der er givet i forbindelse med en folkeafstemning, vi har holdt, om retsforbeholdet.
Jeg synes, det er meget, meget kort varsel, regeringen har givet os til at sætte os ind i ret komplekse problemstillinger på det her område.
Det har i hvert fald for os været en virkelig rodet proces, som vi har været ret trætte af.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-10-27:
For 4 år siden vedtog vi en ganske glimrende bestemmelse i straffeloven.
Det var en bestemmelse, hvor man straffer psykisk vold på samme måde som fysisk vold.
Og andet kunne da lige passe, for de men, man får efter psykisk vold, er jo på en eller anden måde mindst lige så alvorlige som dem ved fysisk vold – de kan i hvert fald være det.
Det er også livsvarige men, kan man så sige.
Det har til formål at kriminalisere psykisk vold i nære relationer, også i Grønland, og jeg kan sige, at Venstre kan støtte forslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-10-27:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores ordfører på området, da han desværre ikke kunne være til stede.
Tak for ordet, og så vil jeg gerne sige tak til mine to kollegaer fra de to andre partier for en god teknisk redegørelse for forslaget, så det vil jeg ikke komme så meget ind på.
I Moderaterne mener vi, at det er vigtigt at skabe de bedste forudsætninger for samarbejde mod grænseoverskridende kriminalitet, som jo desværre er en stor udfordring i EU.
Direktivet, vi i dag diskuterer, er en videreudvikling af Schengensamarbejdet.
Danmark har allerede tilsluttet sig alle retsakter, der ligesom dette direktiv videreudbygger samarbejdet.
I en tid med globale udfordringer og utallige interaktioner på tværs af landegrænser, herunder kompleks grænseoverskridende kriminalitet, er det helt essentielt, at vi samarbejder.
I Moderaterne ser vi generelt utrolig positivt på Danmarks deltagelse i EU.
EU-medlemskabet har haft mange positive effekter, både økonomisk, men også på andre samarbejdsområder, herunder mod grænseoverskridende kriminalitet.
For gennem samarbejde kommer vi længst med at løse alle de komplekse problemer, ikke bare inden for dette område, men mange andre områder.
Derfor støtter Moderaterne naturligvis op om beslutningsforslaget.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-10-27:
Tak for ordet.
Jeg skal starte med at meddele, at jeg står her på vegne af vores retsordfører, Betina Kastbjerg, som ikke har været i stand til at være til stede i dag.
Som de tidligere ordførere har fremført så fint, er der tale om at give den danske regering mandat til at tilslutte sig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder.
Det har så vist sig, at der blev vurderet, at det ikke var nødvendigt, og siden hen har man genvurderet og fundet ud af, at det var nødvendigt.
Derfor fremsætter regeringen nu dette beslutningsforslag.
I Danmarksdemokraterne bakker vi op om forslaget, og så skal jeg hilse fra De Konservative og sige, at de også bakker op.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-27:
Det, vi behandler her i dag, er jo et beslutningsforslag, der alene er endt i hænderne på os i Folketingssalen og for den sags skyld også i Retsudvalget til hastebehandling som et beslutningsforslag, fordi Justitsministeriet ikke har gjort sit arbejde ordentligt.
Protokol 22 i Den Europæiske Unions Tidende beskriver meget specifikt vilkårene, og at regeringen havde 6 måneder til at tilslutte sig denne ordning.
Jeg citerer lige artikel 4 i protokollen: »Inden seks måneder efter, at Rådet har truffet foranstaltning om et forslag om eller initiativ til udbygning af Schengenreglerne, som er omfattet af denne del, træffer Danmark afgørelse ...«
Det kan altså ikke være nogen overraskelse, at der skulle ske tilslutning, så hvorfor dog i alverden komme i sidste øjeblik og haste det igennem her?
Der står jo også i regeringsgrundlaget, hvis ellers man skal stole på det dokument, at regeringen vil tage hastigheden ud af lovgivningen.
Det er derfor utroligt, at vi nu står her med et forslag, der skal være færdigbehandlet på så kort tid.
Vi kan også bemærke, at blandt retsordførere er det jo indtil videre udelukkende Venstre af regeringspartierne, der har kunnet sende sin retsordfører, ligesom det kun er Peter Kofod fra Dansk Folkeparti og undertegnede, der er her som retsordførere.
Regeringen selv beskriver jo, og jeg citerer, at det vil have store økonomiske konsekvenser.
Og er det virkelig formålstjenligt at hastebehandle beslutningsforslag med store økonomiske konsekvenser?
Man skulle efter minkskandalen og flere andre problematiske økonomiske beslutninger i dansk politisk historie tro, at netop det med store økonomiske konsekvenser er noget, der skulle gøre, at vi krævede grundig overvejelse i vores lovarbejde, og at man netop tog hastigheden ud af en sådan beslutning.
Men nej, Justitsministeriet fik ikke det her håndteret før sommeren, hvor der var tid.
De kommer med det i sidste øjeblik.
I går, torsdag den 26. oktober, havde Retsudvalget i forvejen to sager i salen.
Der havde vi alle retsordførerne samlet.
Havde det så måske ikke også været bedre og mere praktisk, hvis man havde sat sagen i salen der i stedet for at kalde retsordførerne ind igen i dag, hvor flere af mine kolleger har møder i andre dele af landet og altså ikke er til stede?
I en tid, hvor vi taler om stress blandt politikere, og hvorledes arbejdsforholdene er herinde, og hvor vi taler om lovsjusk, og hvorledes vores procedurer skal sikre os imod den slags, var det måske en idé, at vi tog os lidt sammen, når det kommer til brugen af vores parlamentarikere, særlig når det lader til primært at dreje sig om at give regeringen en redningskrans, fordi den ikke selv har fulgt med i timen og overholdt de deadlines, den har forpligtet sig på.