runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Klessen (S), 2025-04-24:
Jeg kan ikke lige helt lade være med at tage ordet, for jeg er fra Jammerbugt Kommune, og vi har jo kigget med misundelse på kolde Hawaii og den succes, de har fået derude.
Så fik jeg så en beskrivelse.
Der er forskellige steder, man kan surfe i området.
Der blev bunkerne sådan set ikke nævnt.
Man har faktisk kaldt nogle af områderne bunkersteder, fordi der netop ligger mange bunkere langs stranden.
Også ved højvande kunne de være skjult.
Det, der bliver nævnt, er muslingeskaller og sten på stranden.
For når man vælter og falder af, kan man slå sig.
Men det, der undrede mig i den sammenhæng, var, at der ikke blev nævnt noget om bunkere, men jeg er selvfølgelig ikke i tvivl om, at når Søren Espersen har fremsat forslaget, så har der været noget tale om det, men jeg kunne bare ikke se det.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-24:
Mange tak, og tak for ordet, hr. formand.
Vestkysten er et fantastisk sted i Danmark, og jeg ved, hvad jeg snakker om, for jeg bor der selv.
Jeg bor på Rømø, som også er en del af Vestkysten, og det kan klart anbefales at flytte derud, og alternativt er det næstbedste at tage på besøg derude og opleve den fantastiske natur.
Sikkerhed for de mennesker, der bor i området, og for sejlere og surfere osv. er jo vigtigt, og det er bl.a. også det, der ligger bag forslaget, og der er også et æstetisk aspekt.
Samtidig må vi også huske, at det jo ikke er første gang, at spørgsmålet har været oppe.
Det har også været nævnt af de tidligere ordførere.
Man har lavet et initiativ om 120 bunkere, og det skete på baggrund af en vurdering, som på det tidspunkt var en meget grundig vurdering.
Det er regeringens opfattelse, som der også er gjort rede for af ministeren, at man med den indsats tog hånd om rigtig mange af de udfordringer, som man identificerede på det tidspunkt.
Man kiggede også lidt ind i fremtiden for at se, om der var noget, der potentielt kunne gøre skade.
Så man handler allerede og har handlet på området.
Derfor må vi også spørge os selv, om der er behov for, at vi gør det samme i dag.
Har situationen ændret sig så markant siden 2013, at vi skal have lavet en ny landsdækkende kortlægning?
Sådan en beslutning skal jo ikke kun træffes på baggrund af antal, men på baggrund af at man på nuværende tidspunkt har foreliggende indikationer på, at der skulle være et behov for at sætte sådan en undersøgelse i gang.
Det mener jeg ikke at der er.
Sådan en landsdækkende undersøgelse ville blive meget omfattende, hvis den skulle gå fra Grenen og helt til grænsen.
Dertil kommer også det kulturhistoriske perspektiv, som nogle af de tidligere ordførere har været inde på.
Bunkerne er udelukkende beton og jern, men ud over det fortæller de altså også en historie om krig og besættelse af et land, som skulle forsvare sig osv. I mange lokalsamfund er det også en del af det landskab, man er vokset op med, og noget, som man ikke nødvendigvis opfatter som skæmmende.
Tværtimod kan de af nogle opleves som et råt og autentisk element i et dramatisk kystlandskab.
Der, hvor jeg kommer fra – for lige at vende tilbage til det; det er altid godt at kunne referere til det – er det faktisk et stort hit at arrangere bunkerture på Rømø.
Der er en hel del bunkere på Rømø, som godt nok ikke bliver blotlagt, fordi kysten udvider sig.
Der kan man komme ned i bunkerne og få fortalt hele historien omkring dem, og det er faktisk en velbesøgt turistattraktion, som bl.a. Naturstyrelsen og nogle naturvejledere står for.
Med afvejninger i forhold til plusser og minusser er Moderaterne kommet til den konklusion, at vi synes, at det er en god diskussion, vi får her.
Det er altid en imødekommelse.
Vi er også villige til at se på, om der er nogle ting, vi skal have boret ud i udvalgsbehandlingen, men vi kommer ikke til at bakke op om forslaget.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-24:
Tak for det, og tak til Danmarksdemokraterne for at have fremsat forslaget, som vi debatterer i dag.
Jeg er selv ud af en familie, som har boet i Løkken.
Jeg har selv boet i Løkken og har stadig familie i Løkken, og da jeg skrev til min familie om, hvad de tænker om, at staten skal bruge penge på at fjerne bunkere langs Vestkysten, så var svaret ret klart og med store bogstaver: nej, punktum – lad tyskerne betale det.
Jeg tror i virkeligheden, at det nok også rammer meget godt den sådan instinktive mavefornemmelse, jeg havde omkring forslaget.
For selv om det her kun handler om en forundersøgelse, er det jo også penge, som man sætter af til en forundersøgelse, der jo et eller andet sted skal lede til, at man så gør noget på den anden side af det, og at man gør noget med offentlige midler.
Vi er jo – gudskelov for det – mange mennesker i Folketinget, altså mange valgte i Folketinget, som har en vis respekt for de penge, vi bruger.
Det er skatteborgernes penge, og dem skal vi bruge med omhu.
Når vi taler miljø og natur, er der rigtig mange opgaver, der ligger.
Der er gamle forurenede grunde.
Der er et havmiljø, der lider.
Der er natur, der skal genoprettes.
Der er så mange opgaver, som er så præsente her og nu.
Så på trods af at jeg jo har sympati for tanken om, at man, hvis der reelt ligger farlige bunkere, selvfølgelig skal sørge for at få dem gjort ufarlige eller fjerne dem helt, så må jeg sige, at det at bruge penge på en undersøgelse til at følge op på det ikke er noget, vi ikke vil bakke op om.
Det er svært for os i Liberal Alliance.
Så jeg tror, at jeg vil slutte af med at citere min gode faster: Nej, lad tyskerne betale det.
Tak for ordet.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-24:
Jeg vil gerne sige tak til forslagsstillerne for et godt forslag.
Hvis der er farlige bunkere derude, synes jeg, at det giver rigtig god mening, at vi undersøger, hvad det koster at fjerne dem.
Jeg synes også, at jeg allerede nu i debatten kan se, at der er flere ting, vi er nødt til lige at få svar på i udvalgsbehandlingen.
Bl.a. er vi nødt til at få en vurdering af, hvad det kommer til at koste at lave sådan en undersøgelse, så vi kan vurdere det.
For jeg er da helt enig i, at selve udgiften til at gøre det nok kommer til at være høj.
Men hvad koster undersøgelsen?
Det er jo det, som beslutningsforslaget, vi står og kigger på i dag, handler om.
Der er også det her med, hvordan man vurderer, om de er farlige.
Hvad er grundlaget for det?
Det synes jeg også er enormt vigtigt, og jeg synes, at forslagsstillerne har skrevet et godt forslag.
Der er farlige bunkere, og så må vi jo undersøge det.
Så egentlig har vi ikke tænkt os at bruge særlig meget mere tid på det, og så tænker jeg, at der kommer til at være en udvalgsbehandling, hvor vi får svar på nogle af vores spørgsmål.
Erling Bonnesen (V), 2025-04-24:
Tak for det.
Der foreslås en landsdækkende undersøgelse og fjernelse af bunkere langs Vestkysten, og det ville være omkostningstungt, og man kunne så stille spørgsmålet, om det er nødvendigt.
Der er jo allerede etableret procedurer, som også ministeren har redegjort for, for, hvordan Kystdirektoratet reagerer på konkrete henvendelser om farlige forhold især.
Tidligere erfaringer viser, at en omfattende fjernelse af bunkere er en bekostelig proces, og i dag ville omkostningerne givetvis også være væsentlig højere.
Men det kan være, vi kan høre nærmere i den videre debat, hvad det er, der måtte ligge i det.
Så er der også det forhold, som jeg nævnte, at bunkerne ligger på både private grunde og kommunale og statslige arealer, og staten kan jo ikke bare uden videre sådan lige gribe til handling, som man vil, på alle arealerne i hvert fald.
Desuden har mange af bunkerne, som det allerede er blevet vendt, en kulturhistorisk betydning.
Det er ikke sikkert, de alle sammen har det, men der ligger i hvert fald et eller andet kulturhistorisk i det på et eller andet niveau.
De er opført under besættelsen, som vi alle sammen ved, og de udgør også en del af fortællingen om den danske historie.
Så at iværksætte en landsdækkende stor undersøgelse og efterfølgende fjernelse synes jeg ikke lige umiddelbart der er grundlag for.
Men på baggrund af det, der har været drøftet nu, kunne det jo godt være, vi lige i udvalgsbehandlingen skulle have klarlagt lidt mere præcist, hvordan det egentlig bliver håndteret, når der måtte komme enkelte henvendelser fra borgere eller andre om enkelte bunkere.
Hvordan er det så lige præcis, det bliver håndteret?
Hvad hvis der f.eks., som det allerede er fremgået af debatten, ligger en bunker på privat grund?
Hvordan bliver det håndteret?
Det kunne være godt lige at få det afdækket i udvalgsbehandlingen.
Det kunne måske være med til at afklare nogle af de usikkerheder, som ligger i det.
Men vi synes, det er ganske glimrende, at vi i udvalgsbehandlingen kan få afdækket de spørgsmål, herunder, hvis en bunker ligger på privat grund osv.
Søren Espersen (DD), 2025-04-24:
Først er det omkring formidlingen, som miljøministeren oplevede, da hans far eller mor tog ham af sted.
Det har jeg også selv gjort for mine egne børn, men der behøver jeg ikke 460 af slagsen.
Det kan jeg sagtens klare bare med en enkelt eller to, og der ligger faktisk nogle, bl.a. Tirpitz- og Hanstholmbunkeren, som er helt unikke, og som jeg selv har besøgt mange gange.
Det er godt at have det som historieformidling om en tid, som var speciel, men jeg synes altså ikke, det er en særlig god forklaring på, hvorfor man ikke skulle gøre det bare med en enkelt.
Må jeg så spørge om det etiske?
Altså, vi taler meget om det farlige, men jeg synes altså også, det etiske er helt væsentligt i det her.
Det er jo skæmmende for hele situationen, når man kommer til vestkysten.
Prøv at tage op nord for Løkken; der ligger bunkerne simpelt hen hulter til bulter, og man kan ikke gå igennem dem, når der er højvande derovre.
Så jeg synes, det vigtigste er, at det ikke kun er det farlige, men også det, som er det æstetiske, altså at vi kan være det bekendt over for de turister, som kommer.
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-24:
Kan vi være enige om, at man kunne have et ønske om at få knækket kurven for det her langvarige ufrivillige skolefravær, som mange familier oplever?
Jeg håber, vi kan være enige om at få knækket den kurve.
Jeg tænker, at når man skal knække den, kunne det jo være relevant med en national handleplan, hvori man samler de bedste metoder overhovedet og ser på, hvordan man kan sætte det her i system på en måde, som gør, at mange flere børn ikke oplever det nederlag og mange flere forældre ikke oplever mistrivsel i den samlede familie.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-24:
For Alternativet er det ekstremt vigtigt at sørge for at skabe skoler med de bedste rammer for læring og trivsel.
Derfor mener vi ligesom forslagsstillerne, at det er bekymrende, at der er en tendens til, at flere og flere elever i folkeskolen har mere og mere fravær.
Vi ved, at et højt skolefravær ikke bare handler om dovenskab eller manglende vilje.
Det handler oftest om mistrivsel, om psykisk sårbarhed og om børn, der ikke føler sig trygge eller set i skolen.
Det kan føre til dårlige faglige resultater, det kan føre til ensomhed og senere frafald, og konsekvenserne stopper, som flere også har sagt her på talerstolen, jo ikke bare ved eleven selv; det breder sig også ud til familierne.
Over 15.000 forældre har måttet forlade arbejdsmarkedet for at passe deres barn.
Det er en dybt bekymrende udvikling, både ud fra et menneskeligt og et samfundsøkonomisk perspektiv.
Derfor er vi også glade for, at Konservative har fremsat det her forslag, og vi støtter en national handlingsplan, der systematisk afdækker årsagerne til skolevægring, og som udvikles i tæt samarbejde med forskere, fagfolk og unge selv, så vi finder løsninger, der rent faktisk virker.
Vi har brug for, at skoler, kommuner og sundhedsvæsen arbejder sammen i helhedsorienterede indsatser, der fremmer tryghed, trivsel og tilstedeværelse i skolen.
Så vil jeg også bare lige støtte op om det slag, som SF også har slået her i den her debat omkring måltallet og den underdebat, der har været omkring det.
Vi har ligesom SF læst det, altså forslaget omkring måltallene, som om det jo er et internt politisk værktøj, der skal bruges til, at vi holder hinanden herinde på Christiansborg op på, at vi faktisk kontinuerligt laver nogle indsatser, der kommer frem til det mål, der jo er, at vi skal nedsætte skolevægringer.
Det er jo ikke noget, vi ikke har set før.
Det gør vi jo på alle mulige politikområder.
Der er sat måltal for, hvor mange flere læger der skal uddannes på sundhedsområdet.
Vi har også sat måltal inden for klimaområdet.
Vi sætter måltal hele tiden her internt på Christiansborg, hvilket jo også er et symbol på og et reelt værktøj til, at vi faktisk handler på et stort problem.
Så ja, det er bare lige også en opbakning til det slag, der er slået for det.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-04-24:
Selvfølgelig er det det.
Men det, der jo bare er sket over de senere år, er, at mange af de små landsbyskoler er blevet nedlagt på grund af besparelser.
Det vil sige, at den mulighed, man tidligere havde som familie, for at søge en lille skole med en lille klasse jo er blevet meget mindre de steder, hvor man bare har enormt store klasser, hvor skolerne måske er bygget til, at man har et ret lille klasselokale og har svært ved at dele op.
Derfor betyder ressourcerne jo noget for, at man faktisk har det overskud i skolen til at kunne arbejde med, hvad det er for nogle strukturer omkring klassen, som gør, at alle børn får mulighed for at trives og lære og have venner.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-24:
Nu ved jeg jo, at fru Lotte Rod sammen med bl.a. mig også var en tur i Skotland.
Noget af det, jeg bed ekstra godt mærke i i Skotland, var, da fru Lotte Rod spurgte ind til, hvor mange elever der så var i klasserne, og hvor mange voksne der var i klasserne.
Så jeg tænker også lidt i, at det jo ikke bare er et spørgsmål om at proppe flere ind.
Det er vel også nogle af de værktøjer, vi bruger i klasserne, vi er nødt til at kigge på.
Lotte Rod (RV), 2025-04-24:
Men det handler jo om, hvad det er for nogle rammer, der skal til, for at den pædagogik, som vi snakker om, kan lade sig gøre.
For selvfølgelig handler det jo først og fremmest om fagligheden og om relationerne mellem lærerne og børnene.
Men der, hvor det bliver afgørende, hvor mange lærere og pædagoger der er, er jo f.eks. i forhold til børn, som er i konflikter, børn, som der ellers ikke vil blive samlet op på, børn, som måske er helt stille, børn, som vi overser i dag, simpelt hen fordi lærerne har så travlt, at de er nødt til at løbe ind og ud af timerne, og hvor det gør en forskel, at man kan tage sig tiden til at snakke med det enkelte barn og få fulgt op, eller at man med nogle af dem, som er endt i skolevægring, har muligheden for at planlægge et forløb, som kan involvere eleven og dermed få eleven tilbage i skole.
Det tager bare noget ekstra tid, og derfor gør det jo en forskel, om det overskud er i skolen, eller om det ikke er der.
Tak for det.
Derfor er det jo også så vigtigt, at vi tager det, som Trivselskommissionen sagde, alvorligt, nemlig at vi skal sygeliggøre mindre og have mere fokus på pædagogikken.
Det, jeg så efterlyser i dag, er, at vi ikke bare siger det, men at vi så også prioriterer de rammer, der skal til, for at det faktisk kan lade sig gøre i virkeligheden.
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-24:
Jeg er rigtig glad for, at I også taler om det her med de børnepsykiatriske diagnoser.
For hvis man har adhd, eller hvis man har autisme, er det, fordi man har fået stillet en diagnose.
Så bare her i Folketingssalen har vi brug for en anden retorik.
For adhd og autisme er diagnoser, der er stillet, og symptomerne kan sagtens se ud på alle mulige forskellige måder, og dem kan man sagtens omgås ved at få den rette specialpædagogiske indsats fra bl.a. PPR og alt mulig andet.
Men vi er nødt til at omtale hende, der er Pippi Langstrømpe, som Pippi Langstrømpe og ikke som hende med adhd, hvis ikke hun har fået stillet diagnosen.
Lotte Rod (RV), 2025-04-24:
Hvis jeg bare lige må lægge noget til, vil jeg sige, at det, som jeg synes er ulykkeligt ved situationen i dag, er, at mange af de børn, som kommer i psykiatrien, jo har belastningssymptomer.
Altså en adhd- og en autismediagnose behøver jo ikke at være et problem, som jeg sagde i min tale; det kan jo faktisk være en superkraft.
Det kunne jo faktisk være noget fedt, man kunne bruge til noget, hvis bare skolen var sådan, at man kunne få lov til det.
Derfor har jeg jo et ønske om, at vi starter diskussionen med, hvordan skolen skal være, for at man, selv om man er lidt en Pippi Langstrømpe eller lidt en Emil fra Lønneberg, faktisk kan være i skolen.
Så vil jeg bare hurtigt understrege, at jeg er glad for samarbejdet med De Konservative i folkeskoleforligskredsen.
Det var bestemt også sådan, jeg selv læste forslaget.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-24:
Tak for det, og igen tak til Det Konservative Folkeparti for, at vi kan få debatten her i dag.
Jeg synes, den er helt enormt vigtig, og som ordføreren også påpeger, lyder det jo til, at vi alle sammen har det meget, meget højt oppe på vores liste.
Det er jo den, som jeg synes er nøglen til det her, i stedet for at vi begynder at putte plaster på alle mulige steder og vi ikke ved, hvad det er, problemet er.
For jeg tror, det er helt enormt komplekst.
Så derfor afventer jeg virkelig det der grundlæggende fundament, som vi får i den undersøgelse.
Søren Espersen (DD), 2025-04-24:
Mange tak.
Ja, de har ligget der i 80 år nu, og de er umådelig grimme og mange steder også farlige.
Jeg synes ikke, vi kan være det bekendt, at der skal gå så lang tid med noget, der skæmmer den jyske vestkyst så meget, som de gør.
Vi beder i første omgang Miljø- og Ligestillingsministeriet om at kortlægge omfanget.
Som man vil vide, opførte den tyske besættelsesmagt et meget stort antal bunkere langs Jyllands vestkyst.
Som følge af kysterosionen er et betydeligt antal bunkere siden gledet ned på stranden, hvor de nu befinder sig i strandkanten eller i vandet.
Her udgør de en fare for sejlende, for surfere, for badende, samtidig med de skæmmer den naturoplevelse, den jyske vestkyst tilbyder.
I 2013 blev det estimeret, at der var omkring 460 bunkere langs den jyske vestkyst.
Projektet havde en samlet omkostning på i alt 12 mio. kr., hvoraf de berørte kommuner bidrog med 20.000 kr. pr. bunker.
I sommeren 2015 fjernede Kystdirektoratet yderligere syv bunkere ved Fjand og Husby, der lå på dybt vand.
Bunkerne var farlige, fordi de var dækket af vand ved højvande og dermed var skjult for badende.
Besøgende ved Vestkysten kan ved selvsyn konstatere, at der langs med kysten fortsat befinder sig bunkere, der med lægmands øjne udgør en sikkerhedsrisiko for sejlere, for surfere og badende.
Det er det, vi nu meget gerne vil have gjort noget ved, og jeg håber på tilslutning til forslaget, så vi kan komme i gang.
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-24:
Jeg tror, fru Anni Matthiesen forsøger at lægge ord i munden på mig, og det vil jeg gerne frabede mig.
Du spørger ind til, hvilke måltal jeg er tilfreds med.
Jeg er tilfreds med, at vi får knækket kurven.
Det er sådan set mit mål: Det er, at vi får en væsentlig nedgang i antallet af børn og forældre, det her går ud over hver evig eneste dag.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-24:
Det tillader jeg mig så at sige at jeg synes er uambitiøst, hvis man er tilfreds med, at man kommer f.eks. ned på 109.500.
Det er også derfor, vi jo allerede har lavet en aftale om nu at sætte rigtig mange gode ting i gang.
Jeg håber da virkelig, vi kan få det ned – det vil jeg gerne kæmpe for – men det er jo også for at sige, at det ikke er måltallene i sig selv, der løser det her.
Det er jo bl.a. det, vi er enige om at vi har sat i gang, og hvor vi nu også inden sommerferien forhåbentlig får nogle anbefalinger fra ekspertgrupper.
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-24:
Det helt konkrete måltal er, at der ikke fremadrettet, når I har siddet i den her regering og vi har siddet som Folketing, skal være 110.000 børn, der har skolevægring.
Der skal ikke længere være 15.000 forældre, der er på overførselsindkomst, fordi de er nødt til at gå hjemme og passe deres børn.
Det synes jeg faktisk er rimelige måltal, så vi kan se, at vi får knækket kurven.
Man kunne forstå det under corona og lige efter corona, hvor der var nogle børn, der skulle hjælpes særligt tilbage, men vi er jo ikke kommet i mål overhovedet.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-24:
Tak til den konservative ordfører for ordførertalen.
I ordførertalen sagde fru Lise Bertelsen bl.a. noget med, at man gerne vil have nogle helt konkrete måltal.
Der kunne jeg rigtig godt tænke mig at spørge: Hvad er Konservatives forslag til et konkret måltal?
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-24:
Jeg må simpelt hen beklage, at ordføreren ikke lyder til overhovedet at have hørt efter, hvad der er foregået i salen.
Det, vi gerne vil, er at samle alt det, der er i gang, og så vil vi gerne bygge oven på det i en national handleplan.
Det har intet at gøre med, at det, der allerede er i gang, ikke skal anvendes.
Så hvis det ikke er helt klart nu, vil jeg gerne drikke en kop kaffe med ordføreren.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-24:
Tak for det.
Men alle de initiativer, som ordføreren også lige har peget på, er jo allerede i gang.
Det er derfor, jeg egentlig hellere vil bruge tid på, at vi får fulgt det, som vi har sat i gang, ordentligt til dørs, i stedet for at vi starter en ny papirtiger et eller andet sted og prøver at samle alt muligt, som vi ikke ved om virker.
Så jeg vil egentlig bare anbefale, at vi i stedet for virkelig kaster noget kærlighed på alle de initiativer, vi har sat i gang.
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-24:
Det er fuldstændig korrekt, at vi i folkeskoleforligskredsen har været med til at sætte nogle rigtig gode initiativer i gang, hvor man netop undersøger de her ting, som ordføreren siger.
Men at få en definition, en fælles definition af, hvad skolevægring er, hjælper simpelt hen ikke børnene tilbage i skole.
Hvorfor er det, vi ikke gør det på tværs af ministerier?
Nu kunne vi høre, at det både er Beskæftigelsesministeriet, Børne- og Undervisningsministeriet og sågar psykiatrien i det lettilgængelige tilbud.
Jeg sidder også som psykiatriordfører.
Det er jo flere ministerier, der skal ind over det her.
Lad os nu få samlet det.
Lad os få lavet en handleplan.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-24:
Det kan så måske få mig til at starte med at sige, at også blandt autister og børn med adhd er der kæmpe forskellighed.
Tak for ordførertalen.
Nogle gange tænker jeg, at den radikale ordfører, fru Lotte Rod, jo altid siger det med, at bare vi får mange flere pædagoger og mange flere lærere, så løser vi det hele.
Nu vil jeg godt prøve at vende den om og spørge: Vil det sige, at hvis vi propper, nu ved jeg ikke hvor mange ekstra lærere og pædagoger ind i klasserne, så ville der ingen skolevægring være?
Peter Skaarup (DD), 2025-04-24:
Ja, det er svært at snyde, især ved domstolene, for der har man rigtig mange ting ind i billedet – forsvarsadvokater, anklagemyndighed og alle mulige ting og sager – men her, hvor man laver omvendt bevisbyrde, for det er det, regeringen gør, så kan vi skabe et problem.
Ja, det er rigtigt, at vi havde en fin deputation, hvor også Institut for Menneskerettigheder var med, men regeringen skal jo ikke sige, at der nogen, der ikke vil gøre noget, og så er der nogen, der vil gå meget vidt, og så laver vi et gennemsnit af det og siger: midtimellem.
Så gør vi noget, der laver omvendt bevisbyrde.
Det er jo ikke en regering.
Så er det jo en regering, der lemper på noget, som er hjerteblod.
Derfor er det en uheldig balance, der er fundet her.
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Både ordføreren og jeg var jo til et udlændingeudvalgsmøde i går, hvor vi bl.a. havde en deputation fra Institut for Menneskerettigheder, som synes, at det her lovforslag ikke går vidt nok, altså som synes, at det skal være endnu mere lempeligt.
Det er bare for at sige til ordføreren, at dem, der arbejder med det her derude, jo egentlig synes, at det, vi foreslår i dag, i forvejen er for stramt.
Derfor jeg har svært ved at ligesom se, at det her skulle kunne føre til misbrug.