runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2017-05-24:
Jamen så synes jeg da, vi skal bede ministeriet om at undersøge, hvad det har haft af æstetisk betydning for vinduestyperne i Holland, at man har indført det her krav.
Det synes jeg vi skal tage op i udvalgsbehandlingen.
Så vil jeg også spørge ordføreren: Kunne man forestille sig en model, hvor man kan give dispensation i særlige tilfælde, hvor det ikke er muligt at efterligne den her indbrudssikrede standard?
Ville det være noget, der talte på plussiden hos Alternativet?
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-24:
Alle argumenter, der handler om, at man kan bibeholde en gammeldags byggestil, eller at man kan få lov til at eksperimentere, uden at det hele bliver for ensartet, synes jeg er gode argumenter.
Rune Lund (EL), 2017-05-24:
Nu har jeg ikke læst, hvad det er, afstemningsspørgsmålet er.
Jeg er jo ikke medlem af Alternativet, men jeg kunne i hvert fald godt forestille mig, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen går ind og laver en beretning, hvori vi jo siger, at vi kan se alle fordelene ved det her, som ordføreren også nævner, men at der så er nogle udfordringer, som vi i forbindelse med udarbejdelsen af et konkret forslag skal tage højde for.
Der skal ikke installeres grimme vinduer på gamle, pæne huse.
Vi skal ikke ødelægge muligheden for eksperimenterende byggerier.
De dispensationsordninger, som vi også kender omkring energiforbrug ved gamle huse, skal man selvfølgelig også tænke ind i den her sammenhæng.
Der er jo ingen, der er interesseret i at få nogle grimme, grimme vinduer op på nogle pæne gamle huse.
Kunne vi måske lave en eller anden form for beretning, hvori vi formulerer en politisk intention, men samtidig siger, at der er nogle udfordringer eller nogle ting, vi skal have adresseret i den her sammenhæng, så det her kan lande på en fornuftig måde?
Hvordan vil Alternativet agere i den situation, når nu det er sendt til afstemning?
Kan man lave en beretning i forlængelse af den eller hvordan?
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-24:
Det, vi gør, er, at vi præsenterer fordele og ulemper for medlemmerne.
Det er vi ret omhyggelige med.
Der er en kæmpe diskussion på de sociale medier blandt vores medlemmer om, hvad de mener om det her.
Det, vi beder dem tage stilling til, er simpelt hen selve beslutningsforslaget.
Og så vil jeg først og fremmest høre, hvad medlemmerne mener.
Der er nok, der har stemt, til, at der helt sikkert kommer en beslutning, og derefter vil vi selvfølgelig gå ind og være konstruktive i forhold til en beretning.
Men vi er jo nødt til at følge medlemmernes beslutning.
Rune Lund (EL), 2017-05-24:
Det er også et princip, vi holder os meget til i Enhedslisten.
Det er en meget fornuftig tilgang.
Det lyder godt, for det betyder jo så, at det er det konkrete beslutningsforslag, der bliver taget stilling til.
Men hvis der så eventuelt kommer en beretning, hvori man måske kan formulere sig ud af nogle af de bekymringer, som der måske måtte være fra Alternativets side, så vil der være mulighed for at håndtere den situation i en beretning.
Det er sådan, jeg forstår det.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-24:
Uanset om det bliver en beretning, eller hvordan vi griber det an,
så vil de formuleringer, der kommer til at stå som Alternativets i den her sag, tydeligt følge medlemmernes afgørelse.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Tak for det.
Radikale Venstre synes, det er et godt forslag, som vi kan støtte.
Det er en effektiv og pragmatisk måde at nedbringe antallet af indbrud i Danmark på, for Danmark har jo relativt mange indbrud, og man kan jo frygte, at vi ligefrem tiltrækker tyvebander, fordi vi har forholdsvis dårligere indbrudssikring, og det kan vi ikke være tjent med.
Vi har dog et par bekymringer i forhold til den konkrete udformning af en eventuel fremtidig regulering, som vi håber forslagsstillerne er åbne for, og som måske kan danne grundlag for en fælles tilgang.
Det handler om den danske vinduesindustri.
Vi har fået en henvendelse fra Dansk Vinduesindustri, som er meget bekymret for, at vi kan ende med en standard, som udelukker dem og bringer markedet på udenlandske hænder.
Det er derfor vigtigt for os, at standarden ikke formuleres mere snævert end den nævnte 3-minuttersindbrudssikring.
Tilsvarende er der en bekymring for, at vi kan få formuleret en standard så snæver, at det kan betyde døden for de meget smukke sprossevinduer, og også af den grund ønsker vi, at standarden alene affattes som en 3-minuttersregel.
Endelig er der spørgsmålet om en pragmatisk afgrænsning.
Der er allerede foretaget en god afgrænsning i beslutningsforslaget, når der tales om nybyggeri og særlig store renoveringer.
Men det er også vigtigt for os, at kravet til det enkelte byggeri eller renovering er pragmatisk, forstået på den måde: Behøver man nødvendigvis have et særligt tyverisikret vindue på femte etage?
Det behøver man måske ikke.
Det kan være noget, som man er lidt pragmatisk over, så det ikke er stålfast.
Så med disse pragmatiske ønsker til den fremtidige udformning af en eventuel regulering kan vi godt støtte forslaget.
Rune Lund (EL), 2017-05-24:
Jeg synes måske ikke, at en sammenligning med en skudsikker vest er specielt meget på sin plads her.
Det drejer sig jo om, at hvis jeg f.eks. gerne vil bygge et nyt hus, eller hvis jeg vil lave en større renovering, er det enormt rart som forbruger, at der i bygningsreglementet er blevet taget stilling til en række ting, som bør indgå i byggeriet – det kan være omkring indeklima, sundhed, det kan være omkring energiforbrug, og det kan være omkring brandsikkerhed.
Men det er da også rart, hvis man med i den pakke kan få det mest sikre hus for en minimal meromkostning og en endnu mere minimal meromkostning, hvis det er, at det her bliver noget, som vil være et standardprodukt og ikke som i dag et nicheprodukt, for så får vi jo netop en forebyggelse af indbrud.
Og når vi har diskussioner på retsområdet om kriminalitetsbekæmpelse, er det bare ofte mere straf med straf på, også selv om der er en ringe dokumenteret effekt for, at det har en præventiv effekt.
Her ved vi på baggrund af forskning, på baggrund af erfaringer fra andre lande, at en forbedret skalsikring vil føre til mindre kriminalitet til gavn for alle borgere i Danmark.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-24:
Jeg er simpelt hen ikke kompetent til at udtale mig om de driftsøkonomiske forhold hos vinduesproducenter i Danmark og i det hele taget dem, der skal sikre det her.
Det er jeg ikke.
Jeg har læst tallet 5.000 kr., jeg har også læst højere tal andre steder.
For Venstre er det såmænd heller ikke et spørgsmål om, om det er 5.000, 20.000 eller 90.000 kr., som er blevet nævnt, men mere et spørgsmål om, om det her er noget, vi skal tvinge ned over hovedet på folk.
Vi mener, det skal være folks egen afgørelse, om de vil ofre penge på det her, eventuelt efter en forhandling med forsikringsselskabet.
Det er jo heller ikke sådan, at fordi der desværre bliver skudt folk i Danmark, jamen så forlanger vi, at samtlige danskere skal anskaffe sig en skudsikker vest.
Så, nej.
Det er og bliver en frivillig sag.
Rune Lund (EL), 2017-05-24:
Men det er jo interessant, når vi ser på forskningen, og når vi ser på de organisationer, som arbejder med området, at de har én anbefaling, som ligger over alle andre, nemlig at vi bør lave en forbedret skalsikring af boliger her i landet, og at det for alvor vil kunne forebygge indbrud.
Så er der forskellige diskussioner om ældre byggeri og vinduers udformning og den slags ting, men er det grundlæggende set ikke den rigtige vej at gå, når man for en meget lille meromkostning kan lave en forebyggelse, som vil gavne tusindvis af mennesker i det her land?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Jeg mener ikke, at 5.000 kr. er småpenge, og det er jo endda et konservativt skøn.
Der findes skøn, der siger, at det er væsentlig højere, og man må også sige, at der er nogle vinduesproducenter, der vil få sværere ved at konkurrere på det her marked.
Jeg synes egentlig, at der er tale om nogle relativt store konsekvenser for nogle mennesker, hvis man vælger at lægge sig fast på lige præcis den her løsning.
Jeg synes jo, der er mange løsninger, der er værd at kigge på, og jeg synes, det er for ensidigt, hvis man bider sig fast i, at det lige præcis skulle være indbrudssikringen.
Det er jo allerede en mulighed, der er i dag, så hvis man synes, man har lyst til det, kan man jo gå ud og investere i nye døre, vinduer eller låse eller gøre et eller andet.
Det er der jo muligheder for.
Så det er jo ikke, fordi vi blokerer for, at man kan have den her mulighed, hvis man ejer et hus og mægtig gerne vil betale nogle ekstra penge for det her.
Trine Bramsen (S), 2017-05-24:
Jeg synes faktisk, det er meget interessant at høre DF fra Folketingets talerstol negligere, at mange tusinde danskere hvert eneste år har indbrud, som er noget af det mest utryghedsskabende og indgribende i menneskers liv.
Jeg synes også, at det er interessant, at Dansk Folkeparti har ladet sig smigre af DI, der jo har lavet en storstilet indsats for at undgå, at det her forslag kommer igennem – det er jo ordret det, som ordføreren citerer fra – men i den forbindelse vil jeg gerne spørge: Er det ikke interessant, at det altså er lykkedes Holland og England, der har brugt præcis den samme testmodel, der er i det forslag, som vi behandler her i dag, at halvere antallet af indbrud?
Er det ikke interessant, at den testmodel, der har været brugt, lige præcis er den, der har haft så gavnlig en effekt?
Ordføreren må jo anerkende, at det er dokumenteret i adskillige forskningsrapporter, at det er skalsikringen, der har vist sig effektfuld.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Jeg vil meget gerne have mig frabedt, at jeg skulle negligere antallet af indbrud i danske hjem.
Så jeg negligerer sandelig ikke, at vi har mange indbrud i danske hjem.
Vi har alt, alt for mange indbrud, og det har vi haft over alt for mange år, og derfor glæder jeg mig til, at der kommer en indbrudspakke til efteråret.
Så er det rigtigt, at jeg har rejst tvivl om den test, der anvendes.
Jeg synes, det er helt legitimt, at man spørger: Hvad kan den her test så i virkeligheden?
Hvad er det, vi tester?
Det synes jeg da bare er grundig forberedelse, og der er jo noget, der undrer mig.
Nu er jeg jo bare lægmand og ikke vinduesekspert eller ekspert i døre, men jeg vil sige, at jeg ikke synes, at der er noget særlig universelt i den test, der er lagt frem.
Trine Bramsen (S), 2017-05-24:
Hvis Dansk Folkeparti mener, at indbrud er et alvorligt problem, så er det jo bare interessant, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at gøre det, som samtlige organisationer, der beskæftiger sig med forebyggelse af kriminalitet, klart og entydigt anbefaler, og jeg synes da, det er interessant at høre, om Dansk Folkeparti ikke mener, at Det Kriminalpræventive Råd taler med en sandhedsstemme.
For det må jo være sådan, at Dansk Folkeparti betvivler, at skalsikring og det her forslag virkelig er det, der kan få antallet af indbrud ned.
Jeg vil så også lige spørge ordføreren om noget.
Så kunne det rent faktisk ikke være at gøre vinduesproducenterne en tjeneste, så de har muligheden for at omstille deres produktion, så de ikke lige pludselig om et par år står tilbage med nogle vinduer, som de kun kan afsætte på det danske marked?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Jeg tror sådan set på, at de vinduesproducenter, der er, må omstille sig på de markeder og på de betingelser, der nu engang er.
Så er det et spørgsmål om, hvilke stemmer man lytter til i den her debat, og jeg synes, man har taget det meget alvorligt og faktisk besøgt nogle af de her virksomheder, som jo har stået og står med nogle udfordringer, hvis vi vedtager det, som ligger her.
Det er ikke mit indtryk, at vi kommer til at give det her område et løft, hvis man vedtager det, der ligger.
Jeg tror, der skal langt mere til.
Til gengæld tror jeg, vi stiller nogle producenter og nogle arbejdspladser i en vanskelig situation.
Jeg vil faktisk sige, at vi i Dansk Folkeparti har gjort os utrolig store anstrengelser for at lytte til alle, der gerne vil fortælle os noget, og så har vi vejet argumenterne op mod hinanden og fundet ud af, at vi synes, det ville være en dårlig idé, som tingene ser ud nu.
Jeg tror, at man skal passe utrolig meget på med at sammenligne med andre lande.
Der kan være mange grunde til, at de erfaringer, man har fra de lande, stikker ud på den her måde.
Danmark har jo en helt særlig historik på det her område, der handler om en opklaringsprocent, og der må man bare sige, som jeg sagde i ordførertalen, at der er mange forskellige parametre, der spiller ind.
Jeg tror, man skal passe utrolig meget på med de nemme løsninger og at sige, at det handler om en enkelt ting, et enkelt element.
For sandheden er jo, at det handler om mange ting.
Trine Bramsen (S), 2017-05-24:
Jeg vil gerne have Venstres ordfører til at definere, hvad det er for nogle egne i Danmark, der aldrig nogen sinde har været indbrud i.
Og så vil jeg gerne spørge ordføreren, om det ikke gør indtryk, når både Det Kriminalpræventive Råd, som jo er uafhængigt, Trygfonden, Forsikring og Pension og Sikkerhedsbranchen entydigt samlet siger, at hvis vi skal have nedbragt antallet af indbrud i Danmark massivt, så bliver vi nødt til at gå efter et lovkrav på skalsikringen.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-24:
Jeg er ikke i tvivl om, at skalsikring er en god idé.
Men det her er et spørgsmål om, om man skal tvinge folk til at indrette deres huse på en bestemt måde, og det mener vi altså ikke fra Venstres side.
Jeg bliver så bedt om definere, hvilke egne af Danmark der ikke har haft indbrud.
Lad os tage 2016.
Her drejer det sig om Læsø og Samsø.
Og Bornholm havde et indbrud, Fanø havde to, Ærø havde tre osv. osv.
Der er store egne af Danmark, hvor det vil være helt vanvittigt, at en person, der f.eks. vil bygge et hus på Bornholm, nødvendigvis skal pålægges at foretage en indbrudssikring, fordi andre dele af landet har haft mange indbrud.
Trine Bramsen (S), 2017-05-24:
Ordføreren henviser til, at der kommer højere straffe til efteråret.
I dag er det sådan, at kun 6,5 pct. af indbruddene opklares, og det vil sige, at i 6,5 pct. af indbruddene vil de højere straffe så kunne bruges.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-24:
Nej, det gør jeg ikke.
Der er jo selvfølgelig en vis generel præventiv effekt ved sådan noget her med at hæve straffen, og højere straffe for indbrud vil virke afskrækkende på flere andre
Rune Lund (EL), 2017-05-24:
I en rapport, som COWI har lavet for Energistyrelsen, fra juni 2015 kan man jo læse, at hvis vi tager udgangspunkt i et nybygget parcelhus på 150 m² til en pris på 2,25 mio. kr., vil det her forslag indebære en merpris på 5.000 kr.
Sådan vil det se ud i dag.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Jeg skal nok lade være med at foregive at være overrasket, for den melding havde jeg fået på forhånd.
Men ikke desto mindre: Hvad mener ordføreren om den udvikling, vi ser i øjeblikket, hvor en tredjedel af de ejendomme, som er i København, er udenlandsk ejet – når man sammenligner f.eks. med andre byer, London, Paris og andre steder, hvor man ser, at russiske og arabiske rigmænd opkøber ejendomme
Er det også en bekymring, som ordføreren deler?
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Kan ministeren redegøre for regeringens holdning til nuværende forhold og fremadrettede initiativer for rettidighed og hastighed på Kystbanen, og er ministeren enig i, at man bør være endnu mere ambitiøs for rettidighed og hastighed for Kystbanen, som er Danmarks mest benyttede strækning?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Kystbanen er ikke helt Danmarks mest benyttede strækning, men det er en meget vigtig banestrækning.
I februar kunne jeg i et andet svar pege på en række årsager til problemerne med punktligheden på Kystbanen.
I forhold til dengang har den svenske regering med virkning fra den 4. maj frafaldet krav om id-kontrol for passagerer, som rejser ind i Sverige.
Togene skal dermed ikke længere gøre et langt ophold i Københavns Lufthavn.
Det vil skabe et bedre flow for togene i retning mod Kastrup, og det vil også kunne mærkes på Kystbanen.
Selve grænsekontrollen er ikke afskaffet, men den foregår i Sverige.
Desuden drøfter vi i øjeblikket mulighederne for en praktisk og organisatorisk forenkling af trafikken over Øresund med den svenske trafikkøber Skånetrafiken.
Princippet for drøftelserne er at dele den nuværende Øresundstrafik op i strækningen mellem Malmø og Østerport og mellem København og Helsingør.
Sverige får ansvaret for Øresundstrafikken til og fra København, mens Kystbanen mellem København og Helsingør bliver et rent dansk anliggende.
Det vil medføre, at Kystbanen kan afkobles fra den svenske trafik.
Denne sammenbinding har hidtil været medvirkende til dårlig punktlighed.
Adskillelsen af trafikken kan i praksis først gennemføres fuldt ud fra omkring år 2022, hvor elektrificeringsprogrammet gør det muligt at køre alle Kystbanens tog til og fra andre stationer på Sjælland.
På det tidspunkt vil Kystbanen kunne undgå alle svenske påvirkninger.
Man kan dog ikke gå ud fra, at alle problemer forsvinder, for i fremtiden vil forsinkelser fra sjællandske tog så få indflydelse på Kystbanen, men de har typisk en bedre punktlighed, end togene fra Sverige har.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Tak til ministeren for den indledende besvarelse.
Det må vi så glæde os til.
Men et af de andre gode initiativer, der også er på vej, er det her sporopbygningsprojekt, der indledes her i sommeren 2017, hvor man gør en masse for at tilpasse forskellige ting på Kystbanen for at forbedre rettidigheden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om noget.
Man har jo set fra andre lignende arbejder, der har været, f.eks. Østfynprojektet og sidste sommers arbejder på Køge Bugt-banen, at tidsplanen sprænges, så hvad vil ministeren gøre, for at tidsrammen og tidsplanen, der er lagt for det her sporopbygningsprogram, ikke også i det her tilfælde overskrides, sådan at man undgår, at mange pendlere oplever at bruge ekstra unødig tid som følge af ekstra sporopbygningsarbejde?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jamen det vil jeg holde et årvågent øje med, som enhver minister bør gøre.
Som det er med den slags sporarbejder, opstår der en gang imellem uforudsete problemer og forsinkelser, og det kan jeg ikke garantere imod, men jeg vil da anspore alle medarbejdere i Banedanmark til at gøre sig den største umage med det her.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Det, jeg bl.a. har noteret mig som noget meget positivt, er, at man i modsætning til f.eks. projektet på Køge Bugt-banen deler arbejdet op i to.
Det vil sige, at man tager en etape i år og en etape næste år.
Jeg tror, det er rigtig godt at gribe det an på den måde.
Jeg hører så ministeren sige, at man måske vil overvåge det, hvis det ikke lige overholder tidsplanen.
Kan ministeren blive sådan lidt mere konkret og gå lidt mere til biddet?
Vil man gøre andet end at overvåge?
Vil man ikke være lidt mere konkret, med hensyn til hvad man vil gøre, hvis det ikke overholder tidsplanen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Der er jo en fast procedure for det, hvis der er forsinkelser i projekter af den slags.
Så melder Banedanmark ind til ministeriet, og ministeriet forhører sig om, hvad der er årsagen til det, og hvad der kan gøres ved det, og så tages der nye initiativer, der er passende til det, der sker.
Det er, som det er.
Det er sådan på Kystbanen, og det er sådan andre steder.
På Kystbanen ville man kunne opnå en forbedring af regelmæssigheden, hvis man f.eks. kørte med færre tog, som til gengæld var længere, men det forstår jeg på folk langs Kystbanen de ikke ønsker.
Men det ville være en løsning til at opnå en i hvert fald noget større punktlighed end i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
For lige at gå væk fra det her sporopbygningsprojekt vil jeg lige kort gå tilbage til det indledende spørgsmål, for jeg tillod mig i går at skrive på min Facebookside, at jeg ville stille det her spørgsmål om Kystbanen, og der fik jeg en række gode indlæg fra forskellige, som sagde, at der var nogle ting, som jeg skulle nævne.
Jeg vil godt lige læse et af dem op, og det er fra en, der hedder Emil Sebastian Birk, som skriver: Du kan fortælle, at jeg i de sidste 8 dage har brugt Kystbanen både morgen og eftermiddag og har oplevet forsinkelser i begge retninger.
Det er alle tog, jeg har taget på den strækning, uden undtagelser, og forsinkelserne har varet mellem 10 minutter og 1½ time.
Hvad vil ministeren sige til sådan en oplevelse og til andre, der måske har lignende oplevelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jeg er fuldstændig enig med alle, der synes, at Kystbanen ikke kører godt nok, men jeg bliver nødt til at minde om, at Kystbanen er et produkt af flere årtiers beslutninger om den fysiske indretning af det danske banenet, herunder Kystbanen.
Det forhold, at vi ikke kan køre Kystbanen, uden at den er sammenkoblet med et svensk fjerntog,
gør, at alle de forsinkelser, der er på den lange svenske strækning, smitter af på den danske strækning på Kystbanen.
Og det er en rigtig dårlig måde at organisere tingene på, men vi kan ikke gøre anderledes, sådan som de fysiske forhold er i dag.
De fysiske forhold bliver bedre fra 2022, og så kan vi begynde at gøre det bedre.
Men det er mange års politiske beslutninger om, hvordan man indretter dansk jernbane fysisk, der er årsag til, at togene kører dårligt på Kystbanen.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Hvilken betydning mener ministeren at det kan få for flysikkerheden, at piloter ansættes under vilkår så ringe som beskrevet i artiklen »SAS-partners løntilbud provokerer piloter og politikere« i Berlingske den 18. maj 2017, med deraf følgende risiko for ekstraarbejde og træthed?
Hvilken betydning mener ministeren, at det kan få for flysikkerheden, at piloter ansættes under vilkår så ringe som beskrevet i artiklen »SAS-partners løntilbud provokerer piloter og politikere« i Berlingske den 18. maj 2017, med deraf følgende risiko for ekstraarbejde og træthed?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg tidligere har sagt her i Folketingssalen og i samråd til bl.a. hr. Karsten Hønge og hr. Rasmus Prehn: Det er min grundlæggende holdning, at arbejdsvilkår først og fremmest er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Staten bør blande sig udenom arbejdsmarkedsforhold, hvilket også plejer at være et synspunkt, en dansk model, som nyder bred opbakning blandt Folketingets partier.
Det er væsentligt for mig at slå fast, at Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen over for mig har tilkendegivet, at der ikke er indikationer på et sikkerhedsproblem for de lavprisselskaber, der opererer i Danmark.
Der er heller ikke noget, der tyder på, at dette skulle være tilfældet inden for EU.
Samtidig er jeg opmærksom på, at luftfarten skal forblive sikker.
Jeg lægger derfor vægt på, at luftfartssikkerhedsmyndighederne i EU, og særlig Det Europæiske Luftfartssikkerhedagentur, EASA, følger området.
Samtidig kan jeg henvise til processen om en lex luftfart.
Jeg har tidligere fortalt hr. Karsten Hønge om indholdet og processen for dette initiativ, som er skabt på initiativ af og med støtte fra repræsentanter for luftfartsbranchen, brancheorganisationer samt Trafik-, Bygge og Boligstyrelsen.
Da luftfarten er et internationalt og grænseoverskridende erhverv, skal der findes fælles løsninger på EU-plan.
Det er vigtigt, at flypersonale klart oplyses om de arbejdsmæssige forhold, hvorunder de er ansat.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at de selskaber, der opererer i EU, naturligvis skal overholde europæisk luftfartslovgivning, herunder de regler, der gælder flyve- og hviletid.
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg kan garantere for, at jeg vil følge det skarpt, og jeg forstår udmærket godt den problemstilling, hr. Henrik Brodersen rejser her.
Og jeg vil sige det så klart, at jeg mener, det er nødvendigt fortsat at have en stram udlændingepolitik i Danmark, og jeg nyder også at føre den sammen med Dansk Folkeparti.