runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2022-02-24:
Tak for det, og det er også det, jeg hører alle sige, så det regner jeg med vi får løst i udvalget, hvis der er noget at få løst.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Tak for støtten.
Jeg vil dog gerne høre ordføreren om noget.
Sådan som jeg forstår ordføreren, vil ordføreren også det samme som Venstre, nemlig at journalbekendtgørelsen og logbekendtgørelsen bliver sidestillet på det her område.
Hvis nu det ikke er tilfældet, for det er jo ikke lige sådan, at man kunne høre ministeren sige et klart rungende ja til, at det er det, der bliver sidestillet, er ordføreren så enig i, at det så bliver en falsk tryghed, altså hvis de to ikke bliver sidestillet?
Jeg vil gerne rose ordføreren.
For det virker til, at ordføreren er meget løsningsorienteret, og det synes vi kun er dejligt at høre.
Så det var blot en ros, og jeg håber på, at vi kan lande det her i noget fælles sammen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-24:
Det er jo en dejlig stemning, der er her til formiddag med forbrødring, løsningsorientering og det hele, og det er jo skønt at være en del af.
Jeg skal gøre det kort: Lad os kigge på det med paragrafferne, og hvis der dér er noget, skal det rettes til.
Det, som jeg måske godt kunne tænke mig om vi lige vendte, når vi var i gang – og det ligger selvfølgelig på retsområdet – er nogle af de domme, der har været.
Der kom jo retsmæssigt her nogle stramninger i 2016 og i 2019, og vi kunne kigge på de domme.
For én ting er jo forebyggelse, og vi ved også, at det, hvis strafferammen på det her område ikke er helt, som den skal være, så måske kan være noget af det, som gør, at folk siger: Jeg får bare en bøde for det her, og det betyder ikke så meget.
Så jeg kunne godt tænke mig, at vi i udvalgsbehandlingen lige fik svar på, hvad de gennemsnitlige domme er, hvad det reelt set er for nogle domme, folk får.
For der er forskel på, om det er trusler og chikane – det er jeg godt klar over – men hvad er det egentlig taget vores retssystem idømmer de her mennesker?
Er det bare en bøde, eller der også betingede fængselsdomme?
Er der også ubetingede fængselsdomme?
Hvad er det reelt set konsekvenserne er ved det her med chikane?
Så det synes jeg også er vigtigt at vi får besøgt, og det er jo måske nu en god anledning til lige at kigge nærmere på det, altså om det også er, som det skal være.
Så det skal være ordene herfra.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-02-24:
Det er jeg jo glad for at høre.
Så forventer jeg, at vi får et godt resultat ud af det kommende arbejde.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Jeg vil blot kvittere for ordførerens rigtig fine tale.
Venstre håber også, at vi kan lande det her i en rigtig fin beretning, og vi tager rigtig gerne den drøftelse, som ordføreren også er inde på, med hensyn til hvordan ansatte kan gå sikkert på arbejde og føle sig trygge, også når de har fri.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-02-24:
Tak for det.
Tak til Venstre for at bringe det her tema op, og tak til ministeren, for som jeg forstår det, er man fuldstændig indstillet på, at det her er en problemstilling, der skal løses.
Men diskussionen og drøftelsen er sådan set vigtig under alle omstændigheder.
Det ene er, at det helt grundlæggende for sundhedspersonale og andet personale i det offentlige skal være trygt og sikkert at gå på arbejde, og at det skal være trygt og sikkert i forhold til, at man ikke kan slå oplysninger op, hvis man vil jagte en medarbejder.
Omvendt skal vi også sikre en tryghed og en sikkerhed for de patienter og de borgere, som har en berettiget ret til at vide, hvem det er, der kigger på ens oplysninger, og hvem det er, der kan finde på at gøre et eller andet med dem.
Så én ting er, at vi laver de her ting for at beskytte medarbejderne, men samtidig må vi selvfølgelig også se på, hvordan vi sikrer, at vi fastholder retten for borgerne til at få oplysningerne, og allerbedst handler det jo om, at vi skal snakke om, hvordan vi forebygger, at det forekommer, at der er nogen, der truer eller øver vold eller sågar myrder medarbejdere.
For det ser vi jo rundtomkring.
Vi ser lige nu i tv historier fra psykiatrien, hvor det jo ikke handler om at gå ind og kigge på nogle data, men det handler om, at man i den praktiske hverdag møder borgerne, patienterne og udsættes for vold og overgreb på forskellig vis.
Så jeg synes egentlig, anledningen er der til at tage en diskussion af, hvordan vi gør noget ved det, hvordan vi sikrer, at der er rum og plads og orden i forhold til forebyggelsen.
En del af forebyggelsen er selvfølgelig ikke at stå åbent til rådighed, i forhold til at enhver borger kan se enhver oplysning om medarbejderen, så man kan jagte medarbejdere på hjemmeadressen, hvilket vi jo har set eksempler på.
Men noget andet er også, hvordan vi sikrer, at der på arbejdspladsen er de ressourcer og de muligheder og de rammer, der skal til, for at man føler, at det er trygt og sikkert at gå på arbejde, og den diskussion ved jeg godt ligger lidt ud over det konkrete beslutningsforslag.
Men jeg synes også bare, det er en ting, som vi er nødt til at tage op her i fællesskab, og det håber jeg at vi kan drøfte videre i udvalget efterfølgende.
Men hensigten med det her bakker vi fuldstændig op i Dansk Folkeparti, og jeg håber, som der også blev sagt, at vi i fællesskab kan lave en beretning og få det her ryddet godt af vejen.
Per Larsen (KF), 2022-02-24:
Tak for det, formand.
Og tak til Venstres ordfører for at fremsætte forslaget her, som vi jo støtter i sin grundsubstans.
Det skal være trygt at gå på arbejde, uanset om det er sundhedspersonale, der arbejder inden for somatikken, eller i psykiatrien, som jeg har haft flere henvendelser om.
Men der skal jo også ligesom være en parallelitet i forhold til andre offentligt ansatte.
Jeg tænker på, at vi både har politiet, som kan være udsat, vi har fængselsbetjente, vi har socialrådgivere og andre faggrupper, som også løber en risiko for at blive udsat for repressalier, som gør dem utrygge og stresset, og i det hele taget gør, at det måske bliver ubehageligt for dem at passe deres arbejde.
Det skal vi være opmærksomme på.
Men over for det står der også, som flere andre ordførere har været inde på, borgernes retssikkerhed, i forhold til hvem der går ind og kigger i ens journal, og i det hele taget er der flere forskellige elementer i det her, som man skal være opmærksom på.
Derfor ser jeg også frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi jo så kan få gjort tingene mere skarpe, sådan at vi er helt sikre på, at der ikke er nogle uhensigtsmæssigheder i det færdige forslag.
Christian Juhl (EL), 2022-02-24:
Ja, det var lige præcis mine ord.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Jeg vil blot kvittere for det første, ordføreren sagde, og så sige, at jeg håber, at vi kan nå at lande det her i en fælles beretning.
Det ville vi i hvert fald sætte pris på fra Venstres side.
Christian Juhl (EL), 2022-02-24:
Det er jo det, som er nævnt af flere, nemlig at det gælder i særlige tilfælde.
Derfor: Hvordan kan man lave en regel, der taler om særlige tilfælde, og så være sikker på, at vi kan bruge den forebyggende.
Og så glæder det mig i øvrigt, at Venstre har opdaget, at Enhedslisten faktisk også har en fornuftig holdning på en række områder.
Det ville være godt, at man i fremtiden var mere opmærksom på det – også i den liberale lejr.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Jeg vil kvittere for den fine tale, og som jeg faktisk har sagt et par gange før: Når Enhedslisten og Venstre er tæt på at være enige, bør regeringen lytte efter.
Christian Juhl (EL), 2022-02-24:
Enhedslisten er helt på linje med beslutningsforslaget om at sikre, at alle offentligt ansatte i vores fælles sundhedsvæsen skal kunne gå sikkert på arbejde og føle sig trygge, også når de har fri.
Det er selvsagt et komplekst område og svære problematikker.
Det kan man jo høre, når man stiller spørgsmål til ministeren.
Det kræver mere og andet end alene logningsregler og journalføringsbekendtgørelser.
Det har vi også hørt fra flere ordførere.
Det handler både om at sikre patienters rettigheder og retssikkerheden og om, at personalet skal føle sig trygge og ikke skal frygte for deres egen eller deres families sikkerhed.
Med det her beslutningsforslag drøfter vi noget meget konkret og teknisk, som er rigtig vigtigt.
Vi er glade for de medarbejdere fra især psykiatrien, men også fra øvrige dele af det offentlige, som har råbt op om de her problemer, så tak for det.
Og vi ved fra drøftelser med jer, at vi er meget enige i jeres ønsker, samt at I absolut har blik for, at det her både skal give en øget tryghed for medarbejdere og forebygge trusler, chikane og vold, men samtidig også skal gøre det på en måde, hvor patientsikkerheden og retssikkerheden ikke kompromitteres.
I Enhedslisten bakker vi op om intentionerne i forslaget og er helt enige i, at det må og skal være muligt at få både journaliserings- og logningssystemer til at kunne vise anden entydig identifikation end det fulde navn.
Journalen og loggen skal selvfølgelig sidestilles – det er vist sagt et par gange nu efterhånden – ifølge regelsættet og praksis.
Vi synes, det er rigtig godt, at regeringen nu kommer med logningsbekendtgørelsen, men vi er, som jeg sagde lige før, bekymret for, at forbeholdet angår særlige tilfælde.
Det lægger op til at sikre, at medarbejderne kun kan bruge anden identifikation end deres fulde navn i særlige tilfælde.
Ønsket er jo at forebygge chikane, trusler og utryghed,
og hvis reglerne kun skal laves om, i tilfælde af at der sker noget, så er det jo for sent.
Vi ønsker at forebygge chikane og at forebygge, at utryghed overhovedet opstår, og mener derfor, at vi må kunne finde løsninger, der sikrer medarbejderne, allerede inden skaden er sket så at sige.
Der bør selvfølgelig gælde de samme regler for journaler og logning, og hvordan det kan lade sig gøre, ønsker vi at se nærmere på i udvalgsarbejdet.
Og så håber vi, at vi kan lande en fælles beretning, hvor vi sikrer, at sikkerheden for personalet og patienternes rettigheder går hånd i hånd i en løsning, der reelt forebygger problemerne.
Julie Skovsby (S), 2022-02-24:
Tak for ordet, og tak til Venstre for at rejse debatten om, hvordan vi sikrer bedre vilkår for vores medarbejdere i sundhedsvæsenet.
Hver dag går tusindvis af dygtige medarbejdere på arbejde i sundhedsvæsenet: læger, sygeplejersker socialpædagoger, social- og sundhedsassistenter og mange andre.
De har krav på et godt og trygt arbejdsmiljø.
Det er medarbejdere, som nogle gange arbejder med voldelige og udadreagerende personer, eksempelvis inden for psykiatrien.
Vi hører desværre jævnligt historier om grove trusler og vold og om medarbejdere, som er blevet opsøgt på deres privatadresse.
Og vi hører desværre også i sjældne tilfælde om drab.
Derfor må vi selvfølgelig hele tiden overveje, om vi kan gøre mere for at beskytte medarbejderne.
Samtidig er der et andet hensyn, vi også må være opmærksomme på, nemlig hensynet til, at man som patient kan få indsigt i de oplysninger, der registreres om en selv og indsigt i, hvem der ellers har haft adgang til at se de oplysninger.
Det er vigtige patientrettigheder, som vi skal holde fast i.
Det handler altså om at finde den rette balance.
Vi havde diskussionen her i Folketinget sidste år i forbindelse med patientjournaler.
Sidste år blev der indført en ny journalføringsbekendtgørelse, hvor medarbejdere kan få mulighed for at blive registreret med en såkaldt anden entydig identifikation end fornavn og efternavn.
Der kan være situationer, hvor man efter anmodning er nødt til at udlevere navnet på den person, som initialerne i patientjournalen dækker over, for eksempelvis at kunne vejlede patienten ordentligt.
Men vi vil mindske risikoen for, at patienter handler i affekt over for medarbejdere.
Forslaget fra Venstre handler om, som jeg forstår det, at indføre den samme mulighed i forhold til en kommende logningsbekendtgørelse.
Det virker dog på mig, som om forslagsstillerne forsøger at sparke en åben dør ind, for så vidt jeg kan se, er det præcis det, sundhedsministeren allerede har foreslået i en ny bekendtgørelse.
I den nye logningsbekendtgørelse, der skal træde i kraft den 1. marts 2022, står der bl.a., at regionsrådet i særlige tilfælde kan beslutte, at patienten i stedet for oplysninger om fornavn og efternavn får adgang til oplysninger om anden entydig identifikation på den person, der har foretaget et opslag.
Sundhedsministeren skriver i et brev til Folketingets Sundhedsudvalg, at den nye model i logning svarer til den model, der blev indført sidste år i forbindelse med patientjournalerne.
Altså netop det, Venstre efterlyser, når man i bemærkningerne til beslutningsforslaget skriver, at der skal indføres samme mulighed i den kommende logningsbekendtgørelse.
Vi kan altså fuldt ud bakke op om intentionen i forslaget, men undrer os samtidig lidt, fordi vi mener, at forslaget allerede er imødekommet i den bekendtgørelse, der træder i kraft den 1. marts.
Vi skal selvfølgelig fremover også fastholde et stærkt fokus på at sikre gode, ordentlige arbejdsvilkår for vores mange medarbejdere i sundhedsvæsenet.
Det håber jeg vi kan samles om i Folketinget.
Magnus Heunicke (S), 2022-02-24:
Det er simpelt hen det, man kalder et rigtig godt spørgsmål.
Lad os undersøge, om det kan lade sig gøre – også om det kan lade sig gøre teknisk.
Jeg vil sige, at vi jo alle her er optaget af at beskytte de medarbejdere, som er udsat for trusler og nogle gange ikke kun trusler, men ting, som også bliver udført i praksis – rædselsfulde, skrækkelige sager, som jo også giver et modbydeligt arbejdsmiljø, når man nogle gange frygter for sit liv eller andre repressalier blot for at gøre sit arbejde som sundhedsfaglig person.
Det er vi optaget af.
Det er det ene princip, som er helt afgørende vigtigt.
Det andet princip, som også er vigtigt, er jo den patientsikkerhed, der ligger i, at vi som borgere skal kunne gå ind på www.sundhed.dk og se, hvem der har slået op i vores sundhedsregister, hvem der har skrevet, hvem der har udskrevet osv.
Det er jo også centralt og vigtigt, og det er de to hensyn, vi skal veje op mod hinanden, og det mener jeg faktisk vi får ramt her.
Men om det kan være bagudrettet, synes jeg vi lige skal undersøge om kan lade sig gøre teknisk, og om der er nogle faglige ting, vi skal overveje der.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-02-24:
Tak for det, og tak til ministeren.
Magnus Heunicke (S), 2022-02-24:
Modellen for de her nye logningsregler, altså om, hvem der har kigget i journalen, skal svare til den model for journalføring, i forhold til hvem der har skrevet i patientjournalen, der blev indført den 1. juli 2021.
Logningsdelen, som vi taler om nu, skal svare til den.
Så det er indholdet af det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Nu er spørgetiden ikke til, at jeg går i gang med at læse de to paragraffer op.
skal sidestilles?
For ellers er det jo en falsk tryghed, at man kan noget i den ene, men ikke i den anden.
Magnus Heunicke (S), 2022-02-24:
Tak for spørgsmålet.
Det er korrekt.
Netop fordi vi havde opfattelsen af, at vi har løst problemet her, som jeg også i min tale redegjorde for, så vi har forsøgt – det er sådan en normal standardprocedure – at spørge: Er I sikre på, at I vil behandle det her forslag?
For vi mener sådan set, at vi har opfyldt det.
Jeg må blankt indrømme, at jeg havde svært ved at følge med i de paragraffer, som blev læst op her fra ordførerens side.
Jeg vil så nødig stå og komme med nogle forkerte svar her i Folketinget, så jeg synes, at vi så lige må levere de skriftlige svar, som kan forsikre ordføreren om det, der spørges om.
På det overordnede plan kan jeg sige, at hele målet med det og indholdet af det er, at de regler, der generelt gælder for, hvem der skriver i patientjournalen, også skal gælde for logning, i forhold til hvem der slår op i journalen.
Så det bliver på det overordnede plan.
Men de enkelte paragraffer havde jeg simpelt hen svært ved lige at følge her sådan på stående fod.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-02-24:
Tak til ministeren for talen og hensigten.
Nu har jeg jo fået et par henvendelser fra ministeriet om, om Venstre ikke havde tænkt sig at trække det her beslutningsforslag, fordi man egentlig mente, man havde opfyldt det.
Nu er jeg godt nok kun en beskeden jurist, men det, vi ønsker, er jo, at journalføringsbekendtgørelsens § 3 bliver sidestillet med logningsbekendtgørelsens § 3, undskyld, den ene stk. 12, § 3, og den anden § 3. Jeg kan ikke se, at de bliver sidestillet i det, regeringen kommer med.
For i det ene står der, at hvem der har haft patientkontakten skal man henvise til – det er i journalføringsbekendtgørelsen – og der kan man faktisk godt få lov til at bruge andet end det fulde navn, hvorimod der her, i logningsbekendtgørelsen, som er det, regeringen kommer med her, er lagt rigtig mange undtagelser ind om, hvornår man kan bruge den.
Så kan ministeren bekræfte, at de to, altså logningsbekendtgørelsen og journalføringsbekendtgørelsen, bliver sidestillet?
Eller er det korrekt forstået, at der er undtagelser i logningsbekendtgørelsen?
Per Larsen (KF), 2022-02-24:
Tak for det.
Og tak til ministeren for de indledende bemærkninger om det her beslutningsforslag, som jo handler om at undgå, at sundhedspersonalet bliver udsat for repressalier.
Men så kommer der det med logningen, og der må man bare sige, at der jo også er et andet hensyn at tage der, for det vil jo være uhensigtsmæssigt, hvis det er sådan, at man kan konstatere, at der er foretaget opslag i ens patientjournal, men at man ikke kan identificere, hvem der har foretaget opslagene.
Hvordan håndterer vi den problemstilling?
Magnus Heunicke (S), 2022-02-24:
Det er jo præcis de der store principper, som kolliderer her, og derfor er det vores opgave at få lavet en løsning, hvor de ikke kolliderer.
Der er faktisk en sammenhæng med det, vi nu har indført i journalbekendtgørelsen, så det vil sige, at hvis man, når den løsning bliver implementeret, så slår op og ser nogle initialer, der viser, at der er blevet kigget i ens sundhedsjournal, og man gerne vil vide, hvem det er, så skal man som udgangspunkt kunne få det at vide, medmindre der er de her særlige hensyn.
Hvis man på behandlingsstedet siger, at der er en historik med den pågældende patient – det kan f.eks. være via konkrete trusler fra den her patient – så er det beskrevet i bekendtgørelsen, hvordan der så vil være særlige hensyn, der vil gøre, at man så ikke skal oplyse om, hvem det er.
Men ellers vil man skulle oplyse, hvem det er, der står bag de her initialer.
Ja, det har vi.
Og jeg synes, at det igen meget godt viser det meget vanskelige dilemma, vi står i, med to meget, meget vigtige principper, der står over for hinanden: at beskytte medarbejdere, som i den grad er udsat for et meget, meget hårdt og urimeligt pres, og som skal beskyttes, men jo også at stå vagt om nogle afgørende rettigheder, man har som patient, med hensyn til at vide, hvem der behandler en, hvem der udskriver en, hvem der ser ens patientdata.
Og jeg mener, at vi sådan set rammer det ret præcist i forhold til de her to vægtskåle.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-24:
Okay, det var netop det, jeg ville vide, for hvis man ikke kan få at vide hvorfor, så har man jo mistet en rettighed som borger, som man ikke har mulighed for at få tilbage igen.
Men det kan man så få via en klageret.
Så jeg er glad for, at den del er med i det – det var det, jeg spurgte ind til, altså om man også har fået det med i det nye her.
Det hører jeg man har, så tak for det.
Magnus Heunicke (S), 2022-02-24:
Dem, der træffer beslutningen, er jo så ledelsen på det pågældende behandlingssted, og det svarer faktisk til de regler, som vi indførte, og som jeg opfattede der var stor opbakning til, i forhold til journalføringsreglerne.
Det er sådan set en sammenlignelig situation, vi indfører der.
Nu gælder det så bare logning, men egentlig er det i princippet nøjagtig de samme principper og praktiske ting, der vil være gældende.
Men altså, det er behandlingsstedet, der træffer beslutningen.
Den kan selvfølgelig også påklages, og det vil være til Styrelsen for Patientklager, man kan påklage det.
Så man har altså en klagemulighed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-24:
Det var lige det sidste, der fik mig til at tage ordet, så det var derfor, jeg trykkede mig ind så sent; jeg beklager, formand.
Der behøver ikke at være en konkret trussel, men det kan ske forebyggende.
Hvad angår det, at en person kan få at vide, at vedkommende ikke kan få de her oplysninger, fordi man vurderer, at vedkommende måske på et tidspunkt vil være truende over for en person eller noget andet, hvem har ret til at lagre de oplysninger og træffe den beslutning?
Og har den person, som ikke kan få de oplysninger, ret til at få oplyst, hvem der har truffet den her beslutning om, at vedkommende ikke kan få adgang til de her oplysninger?
Magnus Heunicke (S), 2022-02-24:
Altså, modellen ligner den, som vi har i journalføringsreglerne, som jeg var inde på tidligere.
Det behøver ikke at være bundet op på noget konkret.
Nu var det et eksempel, jeg brugte i min tale og min besvarelse her; når der er en konkret trussel og en konkret ting, så er det åbenlyst.
Men det kan også være lidt mere generelt – hvis der er særlige forhold, kan man mere generelt sige, at så undtager man lidt på forhånd, altså netop for at forebygge.
Det er jo der, vores dilemma er her; jeg anerkender, at det er et dilemma.
Den her beskrivelse svarer til det, der er i journalføringsreglerne, hvor behandlingsstederne også, hvis der bliver anmodet om aktindsigt, kan sige, at man kan undtage navnet efter de her særlige regler, efter offentlighedsloven, hvis der er afgørende hensyn til sundhedspersonen.
Det afgørende hensyn skal selvfølgelig være fagligt begrundet; det er ikke sådan, at jeg siger her fra talerstolen, at der skal foreligge et eller andet helt konkret, der skal være sket.
Men det støder jo mod det andet princip, som også er afgørende vigtigt, nemlig at der er åbenhed – det er jo en afgørende præmis for, at der er tillid til vores sundhedssystem, til vores sundhedsmyndigheder og vores sundhedsmedarbejdere.
Og de to ting må vi balancere.
Christian Juhl (EL), 2022-02-24:
Det passer jo som fod i hose.
Det er netop også det, der er meningen med førstebehandlingen: at vi får alle de vanskelige spørgsmål stillet.
Altså, et særligt tilfælde er, at når tingene er sket, og det, vi snakker om og vi vel alle sammen er enige om, er, at vi netop skal kunne forebygge de her chikaner og det, der er værre.
Magnus Heunicke (S), 2022-02-24:
Det er i helt særlige tilfælde – altså det, der beskrives som særlige tilfælde – at man som behandlingssted kan sige: Der her navn oplyser vi altså ikke.
Det kan f.eks. være, hvis en sundhedsperson er blevet truet på livet af en patient.
Det er i særlige tilfælde.
Økonomiske forhold, jobforhold og andet vil efter min vurdering slet ikke være tilstrækkeligt til, at man kan sige, at man ikke vil give navnet til patienten af hensyn til at beskytte medarbejderen.
Per Larsen (KF), 2022-02-24:
Grunden til, jeg spørger om det, er, at vi faktisk ser en række sager, hvor der eksempelvis er læger, som har deres daglige gang på hospitalet, og så laver de måske også nogle opgaver for forsikringsselskaber, og så foretager de nogle opslag, hvor de går tilbage i folks patientjournaler og ser på, hvad der f.eks. har været af hændelser for mange år siden, om der har været nogle diagnoser eller noget andet, som dybest set ikke kommer forsikringsselskabet ved.
Det er jo et eller andet sted uhensigtsmæssigt, og derfor synes jeg, det er væsentligt, at man til enhver tid kan identificere, hvem der har været inde og lave et opslag i ens patientjournal.
Christian Juhl (EL), 2022-02-24:
Jamen ønsket er jo at undgå chikaner, trusler og utryghed, og hvis man vil undgå det, skal det jo gøres på forhånd.
Derfor skal det selvfølgelig defineres, hvad der er særlige tilfælde, som der står, og derfor er vi nødt til at prøve at tage en diskussion om, hvordan vi sikrer den situation, at det reelt med de logningsregler betyder, at vi kan arbejde forebyggende i forhold til chikaner, trusler og utryghed.
Er ministeren ikke enig i det?