runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Tak til ministeren for – oplever jeg i hvert fald – at tage rundhåndet imod SF's beslutningsforslag her.
Det er jo også et budskab, der skulle ud til alle ordførerne, og vi har formuleret det så rundt, at vi efterfølgende kunne tage en diskussion om, hvad der så skal ligge i en certificeringsordning.
Det, der har været afgørende for SF, er, at vi får en aftale her, hvis der er opbakning til det, om, at vi skal have en lovpligtig certificeringsordning, og at den både skal gælde lige fra de store værker til pillefyret hjemme hos hr. og fru Jensen.
For der står ret konkret, at i forhold til at opnå bæredygtighed spiller mængden af den faste biomasse, vi forbruger her i Danmark, også en rolle, ud over selvfølgelig alle de andre elementer, altså type, skovforvaltning, marked og tid.
Derfor vil jeg høre ministeren, om han også mener, at der er behov for ved siden af den her certificering at se på det samlede forbrug af træ til energiformål her i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-18:
Men det sker jo hver eneste dag året rundt, også når der ikke er corona, at der er virksomheder, der må beslutte midlertidigt at lukke ned, enten fordi det er meget sæsonbetonede virksomheder, eller fordi de er blevet ramt af en eller anden udfordring på de markeder, som de er på.
Det er jo en dagligdags foreteelse, at der er folk, der må finde andet arbejde.
Altså, hr. Bent Bøgsteds argumentation lægger jo op til, at vi skal have en lønkompensationsordning til evig tid, for det, som hr. Bent Bøgsted siger at lønkompensationsordningen gør så godt, nemlig at holde folk i deres stilling, mens der ikke er brug for deres arbejdskraft, gælder også om et halvt år.
Og det gælder også om 5 år, og det gælder også om 10 år, at en lønkompensationsordning ville kunne det.
Så hvorfor er det egentlig, at den skal stoppe den 29. august, når det er så fantastisk en opfindelse?
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-18:
Ja, vi kan altid diskutere, om der skulle have været en måned mere eller mindre.
Nu er den så forlænget til august, og Dansk Folkeparti er ude af den aftale.
Men i den tid, den har været indtil nu her, må vi jo bare erkende, at det har været en god hjælp for virksomhederne til at overleve, og at det har været en god hjælp for medarbejderne.
De ved, at de ikke bare er smidt ud i dagpenge.
For de har ikke haft en masse steder, de kunne gå hen og søge job her under krisen.
Så kan vi altid diskutere: Er det så rigtigt at forlænge det til den 31. august?
Det kan vi så altid diskutere.
Det kan godt være, at den skulle have stoppet der til den 1. august.
Men kompensationen som sådan har sikret, at der er mange virksomheder, der kan overleve, og at de er klar, når produktionen kommer i gang igen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-18:
Skal vi så opfinde en lønkompensationsordning også til det?
Hvorfor skal der gøres denne ene undtagelse for offshorevirksomheder i Nordjylland, som siger, at de på grund af corona har en ordrenedgang?
Det er jo noget, der sker hver eneste uge, hver eneste måned, hvert eneste år, at der er virksomheder, der midlertidigt har ordrenedgang.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-18:
Mange tak for ordet, formand, og mange tak til ordførerne for bemærkningerne.
Jeg er glad for, at vi igen kan lave hastebehandling på det her vigtige område.
Vi er godt i gang med at genåbne samfundet, og regeringen arbejder på højtryk for, at coronaudbruddet skader vores samfund så lidt som overhovedet muligt.
Derfor har regeringen og arbejdsmarkedets parter den 15. juni 2020 indgået en trepartsaftale om en gradvis udfasning af den midlertidige lønkompensationsordning.
Med aftalen har vi sammen med arbejdsmarkedets parter besluttet at forlænge ordningen om lønkompensation frem til udgangen af august.
Jeg er glad for, at vi fortsat kan holde hånden under de lønmodtagere og virksomheder, som er ramt af coronakrisen.
Trepartsaftalen, som vi indgik i marts, om en midlertidig lønkompensationsordning har været med til at holde hånden under mere end 29.000 virksomheder, som har været økonomisk presset under coronakrisen.
Hånden er blevet holdt under flere end 230.000 lønmodtagere i deres nuværende job og med deres fulde løn i den periode.
I løbet af genåbningen vil der være nogle virksomheder, som fortsat er påvirket af den midlertidige nedlukning af Danmark, og derfor er den her seneste forlængelse af ordningen også meget vigtigt.
Jeg er som beskæftigelsesminister endnu en gang særlig glad for, at arbejdsmarkedets parter tager ansvar og viser samfundssind.
Når krisen rammer det danske samfund, er det altid afgørende, at man er i stand til at træffe hurtige beslutninger, og at det har endnu en gang været muligt for parterne at nå til enighed om en aftale.
Med den seneste forlængelse af lønkompensationsordningen er det muligt at søge lønkompensation frem til og med 29. august 2020.
Den forlængede periode går hen over industriferien, og der stilles derfor krav om, at lønmodtagere, der er omfattet af ordningen, skal afvikle den tilbageværende ferie, dog maksimalt 15 feriedage.
Der kan være lønmodtagere, som endnu ikke har aftalt sommerferie, og der kan være lønmodtagere, hvis allerede aftalte ferie ikke er fuldt ud placeret på dage i den forlængede lønkompensationsordning efter den 9. juli.
Med lovforslaget, som vi netop har behandlet, sikres det, at arbejdsgivere, som er omfattet af lønkompensationsordningen, får mulighed for at kunne varsle ferie med kort varsel, så ferien kan holdes i den forlængede lønkompensationsperiode.
Hvis ferien allerede er varslet, skabes der mulighed for at ændre på ferien.
bedst muligt
Loven træder i kraft hurtigst muligt, og jeg vil gerne takke for drøftelsen i dag og ser frem til den forestående behandling i udvalget.
Orla Østerby (KF), 2020-06-18:
Jeg har det ikke som religion, og det er ikke sådan, at det er vigtigere for mig at få naturgassen udfaset og så holde fast i en energiform som biomassen, som har et større CO 2 -udslip.
Det giver jo ingen mening, at vi som politikere har så travlt med at udfase naturgassen, når vi ved, at biomassen har et meget, meget større udslip af CO 2 end naturgassen.
For vores regnestykke på biomassen, hvis vi nu regner det rigtigt igennem, viser, at det i virkeligheden er endnu værre i forhold til klimabelastningen end det, vi gør nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-18:
Mit spørgsmål er helt kort: Hvad er årsagen til, at det ikke er en god idé at fortsætte med lønkompensationsordningen efter 29. august?
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-18:
Jamen det helt korte svar er, at lønkompensationsordningen ligesom en lang række af de andre hjælpepakker, som er blevet aftalt, jo er et udtryk for – jeg tror i virkeligheden, at hr. Ole Birk Olesen også lidt selv sagde det – at vi har været i en helt ekstraordinær situation med en verdenskrise, en global pandemi, som ikke lige dukker op fra tid til anden, og hvis lige vi vel kun har set sidst i 1918 under den spanske syge.
Det har lagt verdensøkonomien ned, herunder Danmarks økonomi, og der har været behov for at fastfryse tilstanden på både arbejdsmarkedet og i økonomien i en periode og holde så meget kørende for at kunne bevare flest mulige danskere i arbejde.
Nu har vi så aftalt at forlænge det hen over industriferien, og samtidig indeholder det, at der bliver afviklet ferie.
Det synes vi er den rigtige måde at udfase det på.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-18:
Der er jo en række gode grunde til ikke at fortsætte med lønkompensationsordningen efter 29. august, og de grunde gælder også før 29. august, nemlig at det fastholder folk i beskæftigelse et sted, hvor der ikke rigtig er behov for dem, i stedet for at de finder et nyt job et sted, hvor der er behov for dem.
Det er derfor, at regeringen går ind for at afskaffe lønkompensationsordningen 29. august.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-18:
Det er en god investering at sikre brancher, som ellers ingen andre udfordringer har, end at der er en et eller andet sted ude i verden, der har spist en flagermus, og at der så på den baggrund har udviklet sig en meget, meget skadelig virus.
Jeg mener, at vi også kan se på nøgletallene indtil videre, at Danmark lige nu har udsigt til at klare sig bedre igennem den her coronakrise økonomisk set end en række andre lande, og at vi i den forbindelse har bevaret mere end 200.000 menneskers arbejde til fuld løn i den periode.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-18:
Det er selvfølgelig vigtigt, at den måde, man opgør tingene på, skal være retvisende.
Det, der jo er udfordringen med FN's opgørelsesmetoder, er, at man kun registrerer CO 2 -udledning ét sted.
Det er jo også f.eks. det, der gør, at vi i Dansk Folkeparti synes, at vi i Danmark har et af de mest klimavenlige landbrug.
Men vi må ikke opgøre den mængde CO 2 , vi fortrænger, når vi eksporterer landbrugsvarer til lande, hvor CO 2 -udslippet vil være meget højere, hvis de skal producere det selv.
Så vi er som sagt helt med på at se på, om der er nogle fejl, hvor man simpelt hen ikke får gjort tingene op på en ordentlig måde.
Men man skal bare være opmærksom på, at hver gang man trykker ind på det her system, så har det en tendens til at bule ud et andet sted.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Beklager.
Det skal jeg nok sikre.
Et andet element af den her diskussion har jo været, at i den offentlige debat har diskussionen mest handlet om de store kraft-varme-værker og deres forbrug af træ til biomasse.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren deler den betragtning, at hvordan vi end får skruet sådan en certificeringsordning sammen, må den gælde for alt lige fra træpillefyr til de store kraft-varme-værkers forbrug af træbiomasse.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-18:
Som jeg forstår det, er det en tredjedel af biomasseforbruget, som bruges i dag i private pillefyr og affald og industri osv.
Så det er fuldstændig rigtigt, og det er jo ikke en del af den frivillige brancheaftale, som vi har i dag, og det vil vi selvfølgelig gerne se på.
Men man skal passe på med ikke at bruge uforholdsmæssigt store virkemidler over for f.eks. privatpersoner, der har et pillefyr derhjemme til opvarmning af privatbolig.
Der er jo forskel på, hvad vi taler om her.
Så så længe der er en proportionalitet, er vi med på at se på det.
Men det er ikke sikkert – det tror jeg jeg kan sige ret åbent – at vi kommer helt frem til de samme virkemidler som Socialistisk Folkeparti.
Ruben Kidde (RV), 2020-06-18:
Det går jo nogle gange sådan som støtteparti, når man fremsætter et forslag, at så presser man også regeringen til, at de fremlægger noget, som man så kan gå ind og behandle sammen med regeringen i forhandlinger.
Og det er netop sådan, at vi er inviteret til klimaforhandlinger og netop på varmedelen kommer til at skulle behandle certificeringsordning for biomasse.
Så det vil jeg jo gerne takke Socialistisk Folkeparti for at have bragt på dagsordenen.
Det har sikkert spillet en rolle, i forhold til at vi skal over og forhandle det nu her.
Fra Radikale Venstres side ønsker vi jo en certificeringsordning, som virker, og vi har tænkt os i de forhandlinger, der skal være, at stille en masse kritiske og undersøgende spørgsmål til regeringens model, som vi ikke kender i fuldt omfang endnu.
Det her beslutningsforslag, som SF har lagt bredt op, sådan at der er rum for diskussion, vil vi jo som udgangspunkt støtte, men vi håber selvfølgelig, at beslutningsforslaget bliver overhalet af virkeligheden.
Generelt skal biomasse jo ses som en midlertidig løsning, og derfor kunne vi i Radikale Venstre også godt tænke os at diskutere en generel udfasningsplan for biomassen, både i forhold til de decentrale værker, hvor det kan gå hurtigt, og så også i forhold til at vi gerne vil have et kulstop på de store kraftværker i 2025, ligesom Klimarådet anbefaler.
Men her er det jo vigtigt, at det her hurtige stop så ikke resulterer i, at vi til gengæld får mere biomasse end nødvendigt.
Så det handler jo også om at gøre det attraktivt for de store værker at få masser af varmepumper ind og også få geotermi ind.
Så det er også en del af det, som jeg håber vi kan få behandlet i forhandlingerne.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for at tage imod at arbejde videre med det her beslutningsforslag.
Hr. Morten Messerschmidt nævner selv EU-lovgivningen på det her område, og man kan sige, at noget af det, som i hvert fald også er overvejelserne hos SF, er jo, at FSC, PEFC, SBP – de certificeringsordninger, der er i dag – ikke helt indfanger det her med kulstoflagring og den potentielle CO 2 -gæld, der kan ligge i det land, som vi importerer biomassen fra.
Orla Østerby (KF), 2020-06-18:
Tak for det, formand.
Jeg vil indlede med at sige, at vi Konservative støtter op om en certificering, altså om beslutningsforslaget her fra SF, som jo selvfølgelig skal rettes ind og tilpasses, så vi får lavet den rigtige løsning, men retningen bakker vi op.
Det gør vi, fordi man blandt varmeværkerne allerede har en frivillig certificeringsordning i dag, og det er jo store mængder den vej, så vi kan bare ud fra det lære, at vi skal have de sidste 29 pct. med.
Det giver god mening.
Det vil gavne os på et senere tidspunkt.
Noget andet i det her er selvfølgelig også det samfundsansvar, der er i at få de her virksomheder til at certificere.
Det gør jo, at vi sikrer os, at det træ, vi bruger, er så skånsomt som overhovedet muligt.
Flere har været inde på, at der jo findes varmeværker, der i dag kører på affaldstræ fra møbelproduktion, og det er der vel ikke så mange af os der har noget imod, men det bliver jo en del af den her certificering, at vi får det kørt ind der.
Jeg vil endnu en gang bare sige noget.
Jeg synes, det er mærkeligt, at vi skøjter hen over det, men når vi snakker om biomassen, er jeg nødt til at sige, at biomasse stadig væk har et langt mindre CO 2 -aftryk end naturgas.
Og der vil jo nu være danskere, som fjerner deres naturgasfyr og bliver koblet på et kommunalt fjernvarmeværk, som kører på biomasse.
Det her er selvfølgelig komplekst, men her vil jeg bare sige, at vi træder os selv lidt over tæerne ved at have travlt med at udfase fossile brændstoffer, hvilket vi selvfølgelig er enige om vi skal, men det er spørgsmålet om at tage de lavest hængende frugter først.
Jeg vil bare slå et slag for, at vi er opmærksomme på, at den her problematik er der.
Men Konservative Folkeparti støtter SF's forslag og ser frem til den videre behandling.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Tak for den positive modtagelse fra ordføreren for De Konservative.
I forhold til det her forhold med, hvornår biomasse er værre end naturgas og kul, og hvornår den faktisk er bedre, så er vores forhåbning jo i hvert fald, at man kan følge det, som Klimaministeriet også skriver i deres rapport omkring biomasse og CO 2- aftryk, nemlig at vi får skelnet.
Ordføreren fremhæver selv det her med, at når f.eks. træpillerne kommer som et restprodukt fra en møbelproduktion, vil i hvert fald rapporten her så sige – og det er jo også SF's indstilling – at så ligger vi jo ovre i den mindre belastende ende i forhold til klimaet, hvorimod at hvis man tager et stammetræ og fælder det og hugger det op, så er klimabelastningen meget større.
Så anerkender ordføreren ikke, at vi må kigge på ophavet til biomassen for også at kunne se, hvornår CO 2 -effekten er bedre end andre sammenlignelige brændsler, som er fossile?
Orla Østerby (KF), 2020-06-18:
Jo, men sandheden er jo bare, at affaldstræ fylder uendelig lidt i den afbrænding, der foregår på de store værker – det er jo stammetræ, der fylder.
Og det er jo sådan, at uanset om vi genplanter, er det ikke sådan, at de er oppe i løbet af halvandet år.
Det er en lang proces, og dermed er optagelsen af CO 2 en lang proces.
Derfor har vi stadig en konflikt med det, som vi har gang i, og det synes jeg bare vi skal være opmærksomme på.
Jeg er som konservativ godt klar over, at ministeren måske ikke er særlig lydhør over for det, men faktum er, at vi ikke tager de lavest hængende frugter først.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Hvis vi skal bevæge os et skridt videre, er det, jeg egentlig godt vil høre ordføreren om i forhold til det her, om ordføreren ikke tror, at der kan være en løsning, ved at man f.eks. går ind og siger, at det skal være restprodukter, der bliver brugt til træbiomasse, altså så man ligesom sikrer sig, at det ikke er den særlige meget klimabelastende faste biomasse.
Det kunne også være ved at kigge på halm eller andre typer af fast biomasse, som har en meget hurtig genvækst og dermed jo også meget hurtigt har et CO 2 -optag igen.
Så er ordføreren parat til at bevæge sig ud ad det spor for at undgå en for høj klimabelastning fra fast biomasse?
Anne Paulin (S), 2020-06-18:
Biomasse er jo ikke bare biomasse.
Det er helt afgørende, at vi kan stole på, at den biomasse, som vi anvender i Danmark, er bæredygtig.
Derfor hilser Socialdemokratiet den debat, som SF rejser her i salen i dag, velkommen, om end vi mener, at den rigtige vej er at indføre lovkrav om bæredygtighed.
Der er mange el- og varmeanlæg, som har brugt biomasse til at få kul udfaset fra vores energisystem.
Det er et væsentligt bidrag til reduktionen af vores CO 2 -udledninger, at vi ikke længere brænder kul af i stor stil, ligesom vi har gjort tidligere.
Det er fornuftigt.
Men det er vigtigt for os i Socialdemokratiet, at den biomasse, som vi anvender i stedet for kul, er så bæredygtig som overhovedet muligt.
Vi deler derfor SF's ambitioner.
Træet, som vi bruger i varmeforsyningen, skal have den mindst mulige klimabelastning og så lidt negativ påvirkning af klodens ressourcer, natur, miljø og biodiversitet som muligt.
Selv om vi deler ambitionerne bag forslaget, foreslår Socialdemokratiet som sagt at indføre et ambitiøst lovkrav til bæredygtigheden af træbiomasse.
Lovkravene ville f.eks. omfatte en sikring af, at træerne er lovligt fældet, og at træer genplantes, og de ville sikre, at Danmark lever op til ikke bare EU's kommende regler, men at vi også gør endnu mere.
For vi skal stille seriøse og skrappe krav til biomassen, som bruges i Danmark.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke op om beslutningsforslaget lige præcis i den specifikke ordlyd, men vi deler de gode intentioner og glæder os til at finde en rigtig god løsning, så vi sikrer mere bæredygtig biomasse i fremtiden.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Tak til Socialdemokratiets ordfører.
Det kan også være, at vi finder en god løsning i morgen, man ved aldrig.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til indholdet af de her bæredygtighedskrav, for vi står jo med et revideret VE-direktiv fra EU, som vi skal leve op til.
Det tager bl.a. fat i det spørgsmål, som desværre er der, nemlig at biomassens klimapåvirkning ikke tælles med i den danske energisektor, men tælles med der, hvor det høstes, altså ud fra LULUCF-kriterierne – det siger jeg, fordi jeg ved, at det har ordføreren helt styr på, selv om det jo lyder lidt som energiswahili.
I den rapport, som regeringen har fået lavet, bliver det lige præcis påpeget, at man skal gå ind og se på, om landene f.eks. er med i Parisaftalen, og om de lande, som man importerer biomassen fra, har bindende reduktionsmål.
Så jeg vil høre, om Socialdemokratiet er klar til at tage fat på den del, dels fordi vi i SF mener, at det vil være formålstjenligt, dels fordi det bl.a. er et af de tiltag, der bliver fremhævet i den rapport, som regeringen selv har fået lavet, og som kræves af VE-direktivet.
Anne Paulin (S), 2020-06-18:
Det, der er helt afgørende for os, er i hvert fald, at vi sikrer, at vi i højere grad kan stå inde for, at den biomasse, som vi anvender i den danske energiforsyning, er bæredygtig.
Jeg vil ikke stå her og lægge hovedet på blokken i forhold til, hvordan det præcis skal ende med at være, men lad os tage det i de drøftelser, som vi skal i gang med.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Det er helt fair.
Det er jo også et beslutningsforslag, der ligger op til en videre drøftelse.
Men jeg synes, det er lidt interessant, fordi det står i regeringens egen rapport.
Og sådan er det jo generelt for EU, altså at der er minimumsstandarder, og at landene så selv kan gå videre, hvis de vil.
Har Socialdemokratiet en refleksion over det i forhold til de bæredygtighedskrav, som man selv forestiller sig?
Anne Paulin (S), 2020-06-18:
Vi forestiller os i hvert fald noget, som skal være endnu mere ambitiøst end det, der lægges op til fra EU's side, sådan at vi kan have en god ro i maven over, at det træ, som vi anvender, er så reelt bæredygtigt som muligt.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Tak til Venstres ordfører for at tage – oplever jeg – meget pænt imod det her forslag fra SF.
Og som ordføreren også understreger, er det jo en ramme til videre drøftelse – så tak for det.
Derudover vil jeg høre, hvad Venstre ligesom tænker, når ordføreren siger, at det skal være i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
Det er jo netop det her VE-direktiv, som er blevet revideret, og som bl.a. også ser på forskellige bæredygtighedskrav til biomasse.
Gitte Willumsen (V), 2020-06-18:
Men vi er tilhængere af, at vi har internationale ens rammevilkår på det her område også.
Signe Munk (SF), 2020-06-18:
Jamen tak for svaret fra Venstres ordfører.
Så kunne et afsluttende spørgsmål måske være, som der også står i beslutningsforslaget fra SF, om netop det her med ambitionen om også at minimere forbruget.
Så forestiller man sig i Venstre, at man også skal bruge en mindre mængde af fast biomasse i varmeforsyningen, både den fælles og den individuelle?
Gitte Willumsen (V), 2020-06-18:
Vi er sikre på, at der kommer til at ske store ændringer i varmeforsyningen fremadrettet, og som jeg også sagde i min ordførertale, ser vi den her biomasse som en trædesten frem mod 2030-målene.
Men lige nu er det det ståsted, vi har, og den teknologi, vi har.
Men teknologien, tror jeg, kommer til at ændre meget her, men selvfølgelig også at vi har nogle ambitiøse mål.
Vi behandler her et beslutningsforslag, B 128, om certificering af brænde, flis og træpiller til energiformål.
Biomassen er en vigtig trædesten mod vores mål i 2030.
Den har ydet et uundværligt bidrag til fortrængning af kul i vores varmesektor.
Siden 2005 har biomassen faktisk været med til at spare Danmark for hele 70 mio. t CO 2 .
Ikke alene hjælper biomassen os med at sende kullene på pension, den er også et vigtigt bidrag til forsyningssikkerheden, særlig i store byer, hvor varmebehovet ellers kan være rigtig svært at opfylde.
Biomassen har gjort det godt og er fortsat en vigtig del af vores varmesektor.
Danske træproducenter har igennem en årrække solgt deres restprodukter som biomasse – det være sig ammetræer, grenaffald eller savsmuld.
I Danmark laver vi kvalitetstræ i vores skove, samtidig med at vi har fået kullet udfaset af vores varmeproduktion.
Derfor er jeg rigtig glad for at tage hul på drøftelserne her om, hvordan vi kan sikre, at den biomasse, vi afbrænder, også er bæredygtig.
Biomassen vil være en del af vores varmeforsyning i mange år endnu, og derfor er det selvfølgelig nødvendigt, at den biomasse, vi anvender, også er produceret bæredygtigt.
Venstre ser positivt på at lovgive om en certificering af biomassen, som branchen og erhvervslivet også selv efterspørger.
Der er brug for en fast ordning, som alle i branchen kan høre under.
Vi har allerede i dag en frivillig brancheaftale, som har eksisteret siden 2014.
Branchen er altså klar, og vi skal naturligvis været lydhøre over for det fra politisk side.
Det er dog vigtigt, at vi laver sådan en ordning klogt, for der er faldgruber.
For det første skal en certificering have udgangspunkt i EU-lovgivning på området; markedet for biomasse er internationalt, så det skal lovgivningen selvfølgelig også være.
For det andet skal vi have alle detaljer på bordet, før vi vedtager en ordning.
Vi skylder branchen at være grundige.
I forslaget her er det meget sparsomt med informationer om, hvordan SF mener at certificeringen konkret skal se ud.
Det kræver et mere uddybende stykke arbejde at vedtage en certificering.
Det stykke arbejde ser vi i Venstre frem til at få behandlet i udvalget og selvfølgelig også i de igangværende klimaforhandlinger.
Det vigtige for Venstre er, at vi får landet en klimarigtig ordning, som er forankret i EU's regulering af biomasse, som fortsat sikrer danskerne gode varmepriser og forsyningssikkerhed i verdensklasse, og som giver branchen faste rammevilkår.
Vi ser frem til at fortsætte det gode arbejde i udvalget og til forhandlingerne.