runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Tak for spørgsmålet.
Der var en del i pakken.
Jeg skal forsøge at nå så meget som muligt.
Lad os prøve lige at spole tiden tilbage, i forhold til hvor de her 2025-klimaforhandlinger startede henne.
Det kan man vist roligt give overskriften
Altså, regeringen foreslog at blande flere biobrændstoffer i danskernes tanke for et år for at nå klimamålet i 2025.
Forslaget er af gode grunde blevet haglet ned af faglige eksperter, men derudover er det jo heller ikke grøn omstilling at gøre noget for et år.
Det er jo godt at bevæge sig væk fra det håbløse over til noget, der er mere håbefuldt, f.eks. at bruge en dieselafgift.
SF har klart og tydeligt sagt, at det, at en dieselafgift bliver øget, er et godt skridt fremad for klimaet.
I dag er Danmark jo altså i virkeligheden lidt et klimaskattely for diesel, og derfor er det et fremskridt.
Det er bare ikke nok i sig selv, for der skal flere CO 2 -reduktioner til for at skabe sikkerhed for, at vi faktisk når 2025-klimamålet.
Ud over det er det jo godt for klimaet at sikre flere CO 2 -reduktioner.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Godt, men vi fik så ikke et svar på, hvor højt dieselafgiften eventuelt skulle op.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Det har også været foreslået, at man skulle nedsætte hastigheden på de danske motorveje.
Jeg ved, der har været foreslået 100 km/t.
Jeg ved også, at det er noget, SF også har plæderet for.
Jeg skal vide, om man fastholder det, eller om man mener, at hastigheden på motorvejene skal endnu længere ned.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Det er rigtigt, at vi har diskuteret at sætte farten ned på motorvejene, men ikke konkret, hvor den skulle ligge henne.
Men ordføreren går jo behændigt uden om alt det andet, vi også har foreslået, bl.a. at man sætter kvoten for, hvor meget kvælstof man putter ud på markerne, ned, og det synes jeg i virkeligheden gør den ret fine ting, at det både hjælper vores fjorde, som er ved at blive kvalt, samtidig med at det vil hjælpe klimaet.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Tak for det, og tak for talen til SF's ordfører.
Ordføreren siger, at det kunne være så godt.
Jamen lad os da satse på, at det bliver det, og også, at SF kan være en del af det.
I forlængelse af det vil jeg spørge til den vedtagelsestekst, der blev læst op af ordføreren på vegne af fire partier, om ordføreren ud over det omkring dieselafgiften så kan nævne et eneste konkret initiativ, som man i den kreds af partier er enige om i forhold til 2025?
Det skal bare være et, og ordføreren må gerne starte der, hvis det ligesom er hurtigt at komme af med.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Jeg kan ikke lade være med at starte med det, at det kunne være så godt.
Det kunne det i særdeleshed, hvis Socialdemokratiet kom tilbage til rød blok, for så kunne vi jo lave noget mere klimapolitik og lave en ordentlig miljøpolitik og noget ordentlig naturpolitik, ligesom vi gjorde før valget.
Nå, men det bliver nok næppe så godt, før Socialdemokratiet vender hjem til rød blok og frigør sig fra kløerne, som Venstre har sat i dem.
Derudover er det jo altså dybt besynderligt, at Socialdemokratiet er en del af en flertalsregering, som med magt og vælde fortæller os alle, at de kan fikse problemerne, hvad enten det er på klimaområdet, eller det handler om arbejdskraft, og så beder oppositionen om at komme og lave deres klimapolitik.
Det er jo altså, hvis ikke omvendt land så i hvert fald en lille smule ynkeligt fra regeringen.
Vi diskuterer gerne forskellige klimatiltag, hvad enten det er hastigheden på motorvejene, det er kvælstofkvoter på markerne, eller det er en højere dieselafgift, som jeg ikke fik svaret hr. Henrik Frandsen på.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Det er dejligt med den kærlighedserklæring til Socialdemokratiet; det kan vi godt lide.
Men jeg bliver nødt til lige at holde lidt fast.
Vi har jo lagt vores forslag frem og kan lukke den manko, der er i klimafremskrivningen.
At vi så debatterer med partierne, er jo sådan set et udtryk for, at vi gerne vil have brede aftaler.
Det, jeg spurgte om, er: Er der et eneste, bare et, forslag, som de partier er enige om, når nu man siger, at det er så nemt, og at det kunne være så godt, hvis bare man lyttede til os?
Men man kan jo ikke lytte til de fire partier og få et svar på, hvad det så er, man er enige om blandt de partier.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Fru Lea Wermelin, det er jo simpelt hen ikke SF's opgave at gøre regeringens arbejde med at samle flere partier bag regeringens udspil til at nå 2025 klimamålet, som jo desværre bare ikke er sikkert, altså i forhold til at nå det klimamål, der er lige om hjørnet.
Det, vi er fælles om i de fem partier og jo også med Klimarådet og også den grønne tænketank CONCITO, er jo netop at sige, at nej, der er ikke lige et 12-tal på vej til den plan, der ligger på bordet lige nu.
Der er vi tilbage til, om man er bedst til at vurdere sig selv, eller om man skal lytte lidt til de andre.
Samira Nawa (RV), 2023-12-14:
Mange tak.
Tak for en god tale til ordføreren, og jeg sætter også stor pris på vores daglige samarbejde.
Jeg ville bare høre ordføreren fra SF om netop 2025-målet, som vi jo sammen er enige om at regeringen med det, den har lagt frem, langtfra opfylder.
Men er det ikke korrekt, at man, hvis man kigger i klimaloven og i aftalen omkring klimamålet for 2025, og hvis man skulle opgøre det korrekt, så faktisk ville skulle gå i gang med at tælle CO 2 -reduktioner fra lige om lidt, altså den 1. januar 2024?
For den måde, som det ifølge bemærkningerne til klimaloven skal opgøres på, er jo som et gennemsnit over 2024, 2025 og 2026.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
For jeg synes, at det af de notitser, der ligger bag ved klimaloven, og den forståelse, vi havde i forhandlingsrummet, da vi lavede klimaloven, hvor jeg selv sad med, ret tydeligt fremgår, at 2025-målet er et punktmål.
Så er det rigtigt, at der står noget om gennemsnitsbetragtninger, og grunden til det er, at målet ikke må nås på grund af vejrudsving.
Så det er derfor, man må tage et gennemsnit.
Jeg vil også sige, at det, hvis der i kredsen bag klimaloven bliver en enighed om, at man skal beregne det på en anden måde, så absolut ikke er SF, der blokerer det, og at jeg så også gerne vil betragte målet på en anden måde.
Så er vi til gengæld døduenige om, hvordan vi skal nå derhen, og hvor lidt man kan slippe af sted med.
Samira Nawa (RV), 2023-12-14:
Tak for svaret.
Jeg sætter også pris på ærlighed, og hvorfor egentlig gøre andet?
Men det glæder mig at høre på SF's ordfører, at det, hvis vi kan få regeringen med på, at det skal måles anderledes, så ikke er SF, der stiller sig i vejen for det.
Det giver jo også den fantastiske mulighed for, at vi både kan iværksætte nogle initiativer, der burde tælle allerede her fra den 1. januar, men at vi måske også kan tage fat i nogle initiativer, der først begynder at virke i 2026.
Men jeg er i hvert fald glad for, at SF's ordfører også er klar til det, hvis bare regeringen også rykker sig.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Jeg tænker lidt på, at dem, der sidder og hører den her debat, måske godt kan tænke, at uh, de fortaber sig meget i tal, teknik og opgørelser, og hvordan det nu lige var.
Der må man jo bare sige, at de går en skillelinje imellem, hvad regeringen lige nu vil, og hvad vi andre vil i forhold til klimaforhandlingerne om 2025-målet.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Det kan være, at hr. Søren Egge Rasmussen næste gang skal tage med på COP, for jeg tror sådan set, det vil besvare de spørgsmål, der er her.
Måske vil jeg også bare ganske kort nævne, at der i forhold til olie, kul og gas er en kæmpe anerkendelse af det, som Danmark gør.
I forhold til klimafinansiering vil jeg sige, at jo, vi skal videre.
Vi var jo det første land, der støttede den her nye fond for klimatab og -skader, og vi har også givet et konkret bidrag på årets COP.
Selvfølgelig har vi som rige lande et kæmpeansvar for det globale syd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
En anden ting, der blev aftalt på topmødet, var jo sådan set, at der lægges op til, at de rige lande sender flere penge til omstilling og klimatilpasning i verdens fattigste og mest sårbare lande.
Men der er ikke nogen tvang i den tekst, der er, og det er jo virkelig her, konfliktstoffet er, især når man fra dansk side tager af ulandsbistanden og gør den til klimabistand i stedet for at tilføre flere penge.
Kan ordføreren ikke se, at det er nødvendigt, at vi hjælper med et større beløb til ulandene til klimasikring?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Jeg kan kun svare for de evalueringer, jeg selv har lavet som minister, og de har, må jeg sige, alle sammen kostet penge.
Men jeg vil så også sige, at jeg håber og tror på, at vi i Folketinget kan finde hinanden her, for nu får vi også en behandling i udvalget.
Jeg ved jo ikke, hvad det ender med, men det er en fornuftig dagsorden; det er en lidt problematisk dagsorden, fordi der vil være mange, der er imod det.
Vi så jo også, at der var nogle enkelte institutioner, der blev flyttet ud, hvor det kun var meget få, der flyttede med, men alligevel er det jo gået godt.
Simon Kollerup (S), 2023-12-14:
Tusind tak for det.
Jeg skal sådan set bare meddele, at Finansudvalget mødtes straks i går efter afstemningerne og grundigt har gennemgået afstemningsresultaterne.
Så jeg kan på vegne af et enigt udvalg meddele, at gennemgangen hverken har givet anledning til bemærkninger eller til yderligere ændringsforslag.
Derfor indstiller Finansudvalget lovforslaget til videre behandling.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Ministeren indledte sin tale med at omtale en international klimaopgørelse over landenes klimaindsatser.
Man skal dog lige oplyse, at plads nr. 1, 2 og 3 står ledige, for der er ikke noget land i verden, der har gjort sig fortjent til at leve op til tilstrækkelig klimahandling.
Det, der så bare også er påfaldende, og som ministeren behændigt ikke nævner, er, at der også står, at Danmark er ved at miste sin førerposition, fordi klimapolitik i Danmark har stået stille siden folketingsvalget 2022, altså der, hvor klimaministeren kom til.
Derfor vil jeg bare spørge klimaministeren: Hvordan kan man på nogen mulig måde være tilfreds med, at regeringen er ved at sætte Danmarks førerposition på klimaområdet over styr?
Lars Aagaard (M), 2023-12-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror også, fru Signe Munk kender svaret.
Det er ingen overraskelse.
Hvad har vi så gjort, mens vi venter på Svarerudvalget?
Vi er kommet med et forslag til en dieselafgift.
Vi har, som jeg nævnte i min tale, valgt den tidligst mulige indfasning af CO 2 -kvotekravene i det pågældende direktiv for biler og for boliger.
Vi har lanceret og forhandlet en passagerafgift for luftfarten og introduceret en kilometerbaseret vejafgift og en udrulningsplan for ladeinfrastruktur.
Ved siden af det har vi taget initiativer på det område, jeg vil kalde the big four, når det handler om grøn omstilling af vores energisystem.
Vi har lavet danmarkshistoriens – man kan nok ikke sige verdenshistoriens – suverænt største udbud af havvind, fremrykket en strategi på ccs, som vi har aftalt sammen, og aftalt at få mere VE på land, og lige om lidt skal vi få økonomien i brintinfrastrukturen på plads.
Så jeg kan slet ikke genkende billedet af, at vi ikke har handlet, men det er da klart for enhver – og det har det været i lang tid – at den store sektor, der mangler at blive reguleret, er landbruget, og vi afventer Svarerudvalget.
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Tak, og tak for redegørelsen.
Det er ikke nogen nem at opgave at være klimaminister i de her år, hvor vi skal rykke alt, hvad vi overhovedet kan, og bestemt heller ikke på baggrund af, at ministeren så vælger at sige, at der ligesom er nogle ting, som man parkerer her, og at man nu skal videre med det her, men at der sker knap så meget.
Men jeg tænker også, at ministeren måske lidt kommer til at spænde ben for sig selv.
Jeg kunne i dag i Jyllands-Posten se, at ministeren udtaler, eller det er i hvert fald sådan, jeg opfatter det, at det åbenbart er oppositionens skyld, at vi ikke har lavet et 2025-klimamål.
Der kunne jeg da godt tænke mig lige at få foldet ud, hvordan det på nogen som helst måde kan lade sig gøre, og om det er sådan, at den her regering fremadrettet forventer – for det kan jeg læse mig til – at der er en samlet opposition, der kommer med et samlet forslag for så at kunne lave en samlet løsning.
For så tror jeg da, at der er rigtig mange aftaler, senest skatteaftalen fra i dag, der bliver voldsomt svære for regeringen at komme igennem med.
Lars Aagaard (M), 2023-12-14:
Det er sådan, at regeringen i det lange forhandlingsforløb startede med at foreslå at øge iblandingskravet, og så var det på et meget markant ønske fra en bred kreds af Folketingets partier, at vi valgte at øge dieselafgiften og gjorde det varigt.
Det har vi reflekteret.
Det er så samtidig sådan, at vi i regeringen, når vi tager sådan et initiativ, også arbejder med en kompensation i forhold til både borgere og erhverv.
Det tror jeg jeg er enig med fru Mona Juul i at man skal gøre.
Finansieringen til det er i Grøn Fond, og derfor er det logisk, og det har partierne i øvrigt også ønsket, at der er et samlet oplæg til, hvordan den grønne fond skal disponeres, før vi kan konkludere på det i forhold til dieselafgiften.
Det skal vi så i gang med at forhandle og drøfte meget snart.
Vi forventer at få tallene fra Aarhus Universitet inden jul – det har de lovet os – og så vil vi så hurtigt som muligt vende tilbage til Folketinget med en vurdering af, hvad det betyder for såvel den historiske udledning fra lavbundsjorderne som det fremadrettede i forhold til mankoen.
Samira Nawa (RV), 2023-12-14:
Tak, og tak for redegørelsen.
Jeg ved snart ikke, hvor jeg skal starte, så jeg tager tre nedslagspunkter.
For ministeren fremhæver en flyafgift, hvor man er i gang med at forhandle.
Men som jeg ser det, og som jeg også forstår det af regeringens oplæg, så er det jo bl.a. sådan, at provenuet fra flyafgiften kommer til at finansiere en ældrecheck.
For mig at se viser det, at man er rød, før man er grøn.
Det har jeg aldrig hørt Moderaterne tage i deres mund, men det er det, man viser i handling.
Noget andet, som ministeren peger på, er 2025-målet, og man ville gerne have, at oppositionen skulle levere løsningen.
Men undskyld mig, vi har en flertalsregering – en flertalsregering, der bare kunne træffe beslutninger og sørge for, at de fundamentale ændringer, der skal til, for at vi kan løse klimakrisen, rent faktisk sker, eller at Danmark i hvert fald har sit på det tørre.
For det tredje nævner ministeren i sin tale også den grønne trepart.
Men hvad i alverden har vi så nedsat Svarerudvalget, ekspertgruppen, for, hvis vi også lige skal have det over i en grøn trepart?
Hvad er vi politikere så til for, hvis ikke det er at reagere på ekspertkommissionens anbefalinger?
Lars Aagaard (M), 2023-12-14:
Jeg er jo lilla, og det er sådan en blandingsfarve, så den evner at være både rød, grøn og blå på samme tid.
Med hensyn til luftfartsudspillet vil jeg sige: Hvor stod vi før valget?
Der stod vi med et forslag om 13 kr.
Nu har den her flertalsregering fremlagt et forslag om i gennemsnit at hæve passagerafgiften til 100 kr. i 2030, og det er rigtigt, at der er en del af det provenu, der tilfalder velfærdsstaten, ligesom det i øvrigt gælder ved afgifter generelt, og der er i det her tilfælde så også en væsentlig del, der føres tilbage til en grøn omstilling af luftfarten.
Det synes jeg er en god balance, og jeg ved godt, at Radikale Venstre siger, at de er ungdommens parti, og at de vel dermed også definitorisk ikke tænker så meget på de ældre.
Jeg under de ældre at få en forhøjet ældrecheck.
Peter Kofod (DF), 2023-12-14:
Tak for det, og tak for redegørelsen.
Jeg vil sådan set stille ministeren et rimelig åbent og simpelt spørgsmål: Er det hele ikke lidt overgearet?
Er det ikke lidt overgearet, at vi skal til at lægge afgifter på vores landbrug, at vi skal lægge afgifter på flyvning, og at vi skal finde os i kæmpevindmøller, der smadrer vores landskab, og solcelleørkener, der ødelægger vores smukke natur, hvor lærken plejede at synge?
Er det ikke lidt overdrevet?
Lad os få noget kernekraft, i stedet for at vi skal smadre vores landskab og gøre det umuligt at bo på landet, og at vi skal leve af broccoli og grønsager og alt muligt andet ubehageligt.
Er ministeren ikke enig i det?
Lars Aagaard (M), 2023-12-14:
Jeg er topbegejstret for den grønne omstilling.
Mere grøn energi er lig med sikkerhed.
Hvis Dansk Folkeparti kerer sig om Europas sikkerhed, burde man være den varmeste tilhænger af mere grøn energi.
Vedvarende energi fra sol og vind er det billigste og hurtigste at skalere op og det vigtigste redskab til at sikre Europas energiuafhængighed.
Kigger man en lillebitte smule frem i tiden, tager det ikke mange år, før den billigste og bedste bil er en elbil.
Det er svaret på, at de folk, der har mindst i vores land, fremadrettet kan køre med mindst mulig økonomisk belastning.
Det er topfedt.
Jeg har ikke afsky ved grønsager, så det kan vi jo have hver vores holdning til.
Jeg under danskerne at have en varieret kost.
Jeg er ikke tilhænger af at tale grønsager ned.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Ja, det var jo en vedtagelsestekst, der hovedsagelig refererede tilbage til de aftaler, vi lavede med den tidligere regering, og ordføreren har jo ret i, at den tidligere regering ikke helt vidste, hvordan man skulle nå det her 70-procentsmål.
Det var jo så De Radikale, SF og Enhedslisten, der havde ambitionerne, og som sagde, at vi, hvis I skal have magten, så også skal have en regeringsforståelse, hvor det her er med, og vi fik klimaloven.
Nu er ordføreren lige kommet hjem fra COP'en, og jeg har også haft fornøjelsen af at deltage i sådan nogle klimatopmøder, og det bedste af dem oplevelsesmæssigt var sådan set klimatopmødet i København, altså 100.000 mennesker, der demonstrerede herude på gaden.
Vi kom så desværre ikke i mål med en aftale, fordi Lars Løkke Rasmussen hamrede med en lille træhammer ude i Bella Centeret, uden at vi kom i mål, og det var rigtig ærgerligt.
Vi er kommet videre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre noget.
Når der nu på klimatopmødet er vedtaget et udkast, som ikke tvinger landene til at sige farvel til kul, olie og gas, men at de opfordres til at omstille deres økonomier væk fra de fossile brændsler, hvordan vil regeringen så håndtere den melding?
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Tak for det.
Det er da også klart, at vi – heldigvis – er kommet rigtig langt siden det klimatopmøde, vi havde her i København, hvor et af de store stridspunkter jo netop var, om man kunne lykkes med at få en klimaaftale, som var juridisk bindende.
Det ønskede vi jo fra dansk side, og vi ville jo også gerne have, at vi nu kunne tage fra COP28 og sige, at alle landene er forpligtet til at gøre det her.
Men der må man jo nogle gange også sige, at det system, som vi har til at lave den type globale aftaler – FN-systemet – ikke er juridisk forpligtende.
Men den tekst, vi har fået, sender jo netop helt entydigt et signal fra hele verdens side både til landene og til de internationale lånemarkeder om, at hvis man tror, at fremtiden ligger i olie, kul og gas, så tager man fejl.
Lars Aagaard (M), 2023-12-14:
Ja, det er korrekt, at Danmark med den nuværende vedtagne politik ikke skønnes at indfri EU-forpligtigelsen i byrdefordelingsaftalen og LULUCF-forordningen.
Og det fremgår, som spørgeren helt korrekt nævner, af »Klimastatus og -fremskrivning 2023« og »Klimaprogram 2023«.
Det er da heller ikke nogen overraskelse, at vi ikke uden yderligere tiltag lever op til målene.
De er lige blevet fastsat, og regeringen vil selvfølgelig arbejde for, at Danmark lever op til sine forpligtigelser i EU frem mod 2030.
Man kan også sige det modsatte: Det er jo ikke en lovlig mulighed at gøre noget andet.
Vi taler jo om EU-lovgivning, der forpligter vores land.
Regeringen afventer ekspertgruppen for en grøn skattereforms endelige afrapportering.
I dens kommissorie står der, at den også skal inddrage hensyn til byrdefordelingsaftalen og LULUCF-forordningen.
For den væsentligste del af det, der skal levere på EU-forpligtigelserne, er jo sammenfaldende med de reduktioner, vi skal have herhjemme i landbruget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Jamen det var da rart at høre, at der bliver nogle forhandlinger inden nytår.
Jeg har spurgt om, hvad det er, vi skal nå i mål med, men jeg har ikke fået listen over det.
Den ser jeg da frem til at få på et eller andet tidspunkt.
Jeg synes, der er nogle store ting, f.eks. det med at kunne løse det med overskudsvarme.
Det skal vi altså i mål med inden nytår.
Så er det sagt.
Når jeg ser på, hvad vi mangler, synes jeg, at det, der står i klimaredegørelsen om Danmarks EU-forpligtigelse, er interessant.
Og når man ser i det skema, ser det altså ud, som om vi er bagefter i forhold til 2025.
Der er sådan set en reduktionsmanko på 0,9 mio. t. Og det er så, hvis man tager ændringerne af kvotehandelssystemet og de ændringer, som regeringen har spillet ud med i forhold til 2025, med i regnestykket.
Hvis de tal er rigtige, er det jo egentlig sådan, at vi bør øge vores klimahandlinger yderligere i 2025 ud over det, som regeringen har spillet ud med.
Er det korrekt læst i det skema?
Jette Gottlieb (EL), 2023-12-14:
Tak for det.
Der er ved at ske noget epokegørende lige her om lidt.
Vi har en opsummering på, hvad der skal ske med landsplanredegørelsen i Danmark.
Der er kun 42 ændringsforslag, hvoraf langt de fleste er stillet af regeringen, så det kan godt være, at der er nogle ting, man måske har overset.
Men et af forslagene består i, at det skulle være en rationalisering eller en afskaffelse af bureaukrati, at man nu vil afskaffe landsplanredegørelsen.
Indtil nu har det været sådan, at en regering har været forpligtet til at komme med en landsplanredegørelse i hver valgperiode, hvor de skal gøre opmærksom på, hvad regeringens overordnede hensigter er.
Det vil man nu afskaffe, og derfor har Enhedslisten stillet et ændringsforslag.
I forvejen har vi bedt om at få forslaget opdelt, og det er blevet opdelt, og det her ændringsforslag er et forslag om, at man bibeholder den paragraf om, at man fremover fra regeringens side i hver valgperiode skal fremlægge en landsplanredegørelse.
Idéen er selvfølgelig at fremlægge det overordnede hensyn, som kommunerne kan forholde sig til, når de skal lave kommuneplaner og alle sådan nogle ting.
Det bliver beskrevet, som om det er alt for bureaukratisk, og at man ikke behøver det.
Men det er jo lige præcis det overordnede hensyn, der gør, at vi har mulighed for at tage nogle overordnede beslutninger ud over landet.
Resultatet kan meget nemt blive et skævere Danmark, hvor man i den enkelte kommune gør, hvad man selv kan for at give sine egne betingelser bedst mulige vilkår, uanset om det er store eller små kommuner, eller hvad det er.
Lea Wermelin (S), 2023-12-14:
Tak for det.
Jeg vil på vegne af partierne med min begrænsede stemme forsøge at sige, at vi jo har tradition for at have den her redegørelsesdebat, som vi lige om lidt tager hul på, og derfor vil jeg sådan set heller ikke sige så meget mere, end at vi ser frem til en god debat med ministeren.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Jeg synes jo, det er spændende, at Moderaterne er kommet ind i dansk politik, men det har også været sådan lidt spændende at finde ud af, helt præcis hvad partiets politik egentlig var.
Det var jo ikke, fordi Moderaterne sådan ruttede med ordene på klimaområdet i valgprogrammet, der lå.
Det er lidt, som om I asfalterer, mens I bevæger jer fremad.
Det må nok være et vilkår, når man er et nyt parti.
Derfor har jeg brug for bare lige at få opklaret nogle ting.
Er det Moderaternes opfattelse, at landbruget skal pålægges en afgift, der er på niveau med den, industrien har fået?
Den, industrien har fået, ligger på de her 750 kr. pr. udledt ton CO 2 .
Det er jo uden for kvotesektoren, og det ville svare til landbruget, for det ligger også uden for kvotesektoren.
Jeg skal bare høre, om det er Moderaternes politik, at der skal være en ensartethed, ligesom det jo også var opdraget i forhold til den grønne skattereform.