runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Vi lægger op til i finansloven at øge indsatsen over for ældre.
Vi lægger op til at bruge flere penge på ældre.
Vi lægger op til at sikre, at der er mere valgfrihed for ældre.
Vi lægger op til at sikre, at der er flere penge til sundhed.
Og ja, så lægger vi også op til, at vi reducerer skatteindtægterne fremadrettet en lille smule.
Men i forhold til det råderum, der er i dansk økonomi baseret på nogle af de reformer, der primært blev lavet af VK-regeringen eller af regeringen siden regeringsskiftet, er der råd til at sænke skatten.
Der er råd til at bekæmpe det samspilsproblem, som handler om, at rigtig mange lønmodtagere føler, at når de sparer op til deres pension, får de faktisk mindre ud af det, end hvis de bare havde lagt pengene ind på en almindelig bankkonto.
Det er et problem, for vi skal have et system, der understøtter pensionsopsparing.
Og vi skal også have et system, der understøtter mere arbejdskraftudbud.
Derfor er det, vi ønsker at sænke skatten på arbejde – for at motivere flere til at flytte sig fagligt og geografisk efter det arbejde, der er.
Når vi lytter til vismændene, og når vi lytter til økonomer fra banker og Nationalbanken og andet, kan vi høre, at de siger, at der er en udfordring med, at vi løber tør for arbejdskraft ganske hurtigt, hvis ikke vi øger arbejdsstyrken.
Det gør man bl.a. ved at sænke skatten på arbejde, og derfor lægger vi op til at bruge en lille del af råderummet på det.
Jens Joel (S), 2017-12-08:
Tak for det.
Finansministeren har et par gange sagt, at det er klogt at tilpasse den økonomiske politik til den situation, man står i.
Og der er det jo så lige præcis, at vi må spørge: Hvad er det for en situation, vi står i?
Vi står i en situation, hvor der kommer flere ældre, end finansministeren vil betale for.
Altså, man skal klare sig for mindre derude.
Og så har vi Socialdemokratiet, der spørger: Skal vi ikke vende tingene på hovedet og sige, at vi tager velfærd først, inden vi begynder at diskutere skattelettelser?
Så kan finansministeren ikke bare uden al mulig talmagi sige til danskerne ærligt og redeligt, at han synes, at det, der er mest brug for, er skattelettelser, fordi han synes, der er rigeligt til ældreplejen?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Tak, formand.
Finansministeren indledte jo sin tale med at slå fast, at det er sådan, at udgiftspolitikken planlægges løbende af et flertal i Folketinget.
Jeg antager, at ordføreren er enig i det synspunkt – det bekræfter ordføreren med et nik.
Så skal jeg bare høre, hvordan Venstre ser på den situation, at Dansk Folkeparti her i salen har tilkendegivet, at de sådan set synes, at det her forslag er sympatisk.
Nu har vi ikke hørt alle ordførere endnu, men der er da nok en relativ sandsynlighed for, at der dermed er et flertal af partier i Folketinget, som egentlig synes, at det her er fornuftigt.
Rune Lund (EL), 2017-12-08:
Jeg vil så bare takke for den tilkendegivelse.
Det vil i hvert fald gøre nogle ting meget lettere, hvis vi får et nyt flertal.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at mange af de konflikter, vi havde med Thorningregeringen, netop gik på det økonomiske og på de nedskæringer og de forringelser, som vi også så at den næste regering stod bag.
Hvis det her er en ny bund, som man vil lægge under vores velfærdssamfund i forbindelse med de diskussioner, der skal være, og også de diskussioner, der vil være med et nyt flertal, så vil det være nogle andre diskussioner, vi vil få.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi kan få den præcisering.
For det har jo været lidt svært at lokke Socialdemokratiet til at komme med løfter på det økonomiske område.
Nu har vi et løfte her, og så ville det være enormt rart, hvis vi kunne få defineret det endnu mere præcist, end det ligger i beslutningsforslaget.
Så vi ser frem til udvalgsarbejdet i forhold til det.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Som jeg tilkendegav i min ordførertale, er det her vores grundsynspunkt.
Det er også det, vi har indskrevet i vores politiske 2025-plan.
Det er klart, at det er det, som er vores basis i forhold til et arbejde, uanset om vi sidder i opposition, som vi gør nu, eller om vi skulle være så heldige at overtage regeringsmagten.
Rune Lund (EL), 2017-12-08:
Tak for præciseringen i forhold til, hvad der i forslaget menes med det offentlige forbrug.
Jeg synes ligesom fru Lisbeth Bech Poulsen, at vi må sætte os ned sammen og så finde ud af, hvad det er, der helt præcis er indholdet i det her forslag.
For det er jo bare enormt vigtigt, i og med at det offentlige forbrug netop bliver karakteriseret ved både det individuelle og det kollektive, at vi ligesom er helt enige om, hvad vi snakker om.
Så på den måde er forslaget jo måske en lille smule uklart, når vi snakker det demografiske træk, men det er i hvert fald en vældig god præcisering, som ordføreren er kommet med oppe fra talerstolen, i forhold til at militæret ikke er en del af det.
Mit spørgsmål vil være om det offentlige forbrug minus forsvaret, minus militæret, sådan som det ligger her.
Skal det forstås sådan, at det her nu er Socialdemokratiets position fremadrettet mod 2025, og er det derfor også noget, som Socialdemokratiet vil arbejde aktivt for bliver en del af et kommende regeringsgrundlag, hvis vi får et nyt flertal her i Folketinget efter et kommende folketingsvalg?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Jeg synes bare, jeg for en god ordens skyld skal huske at sige, at det er korrekt, at der i SR-regeringens tid var et år, hvor man havde et negativt offentligt forbrug, nemlig i 2013, hvor det var på -0,6.
Men i 2012 var det f.eks. på +1,1, i 2014 var det på +1,1, og i 2015 var det +0,9.
Derfor er det altså, at man, når man ser på den samlede tid i SR-regeringens forløb, når frem til, at det var +0,6, mens det demografiske træk i gennemsnit i den samme periode var på 0,5.
Dermed også sagt, at selv i en situation, hvor vi så siger, at der skal leves op til det demografiske træk, så er det jo ikke det samme som at tro, at vi kan få landets veje til at flyde i guld og honning.
Altså, det er stadig væk et udtryk for at kunne leve op til det samme, som vi kan i dag.
Det skal man bare huske, så man ikke sætter forventningerne for højt.
Altså, vi bryder os ikke om, at man på den måde bruger grønthøsteren og tager penge ud af uddannelsessektoren.
Men jeg vil ikke sige, at man ikke kan forestille sig, at man kan have effektiviseringsprocesser i uddannelsessektoren, hvor man eksempelvis kan tilbageføre midlerne til den – det kan man jo ikke afvise.
Hvordan man indretter det, må vi jo i givet fald se.
Men den metode, som den nuværende regering har lagt an, bryder vi os ikke om.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-08:
Jeg synes, at vi kommer tættere på.
Altså, jeg er helt med på, at den socialdemokratiske finansordfører ikke kan garantere, at vi får grønthøsteren stoppet i den her finanslov, og i princippet jo heller ikke kan garantere, hvis der kommer et regeringsskifte, at vi kan forhandle os frem til det.
Men det, jeg er ude efter, er Socialdemokratiets egen holdning.
Nu hørte vi så, at man er imod grønthøsteren.
Det hører jeg jo sådan, at det er det samme – jeg vil bare lige være sikker på, at jeg hørte rigtigt – som at man ønsker at afskaffe grønthøsteren på uddannelse fremadrettet.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Det er i hvert fald klart, at hvis man gennemfører den økonomiske politik, som den nuværende regering har, er det virkelig vanskeligt at forestille sig, at det kan lade sig gøre, uden at der vil være nogle steder, hvor man skal grønthøste ret meget, bl.a. i uddannelsessektoren, og det er jo det, der er udfordringen.
Så en forudsætning for at nå derhen er jo, kan man sige, det springbræt.
Udfordringen er selvfølgelig den, at selv hvis dette beslutningsforslag bliver vedtaget, vil det stadig væk være den til enhver tid siddende regering, som forhandler en finanslov på plads med det flertal, som den nu kan få – selv om den så måtte have fået pålagt, at den skal sikre de 0,7 pct. Og det ville jo være fint, hvis begge vores partier så blev inddraget i finanslove.
Det har der jo bare ikke været erfaring for at vi har været.
Hvis det er sådan, at vi er i en situation, hvor der er en anden farve regering, er det jo en anden situation, men så var det her beslutningsforslag nok heller ikke nødvendigt.
Er det ufornuftigt at have den her grønthøster i uddannelsessektoren?
Ja, det er det.
Støtter Socialdemokratiet, at den grønthøstermetode udføres?
Nej, det gør vi ikke.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-08:
Tak til Socialdemokratiet for debatten og beslutningsforslaget – og i øvrigt også tak for tilkendegivelsen af, at vi i udvalget kan fortsætte diskussionen om, hvordan vi konkret sparker det her videre.
Men jeg kunne godt tænke mig – og det vil næppe komme bag på ordføreren – hvis hr. Benny Engelbrecht kunne blive en lille smule mere præcis i forhold til det med besparelserne på uddannelse.
For nu er vi så enige om, at der skal afsættes penge til at styrke det offentlige forbrug.
Jeg forstår også, at vi er uenige i de besparelser, der pågår fra regeringens side på uddannelserne – de her 2 pct. med grønthøsteren hvert år.
Så ligger det jo snublende nær at konkludere, at Socialdemokratiet er enig med Radikale Venstre i, at vi fremadrettet dropper grønthøsteren på uddannelse.
Kunne vi ikke bare få det cementeret en gang for alle?
For så har vi det på plads, og det tror jeg der er rigtig mange uddannelsesinstitutioner i Danmark der vil blive rigtig glade for, og det vil også betyde meget for vores lyst til at støtte aktivt op om det her beslutningsforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Jeg sætter meget gerne mange flere ord på – alle de ord, der overhovedet kan være nødvendige – især hvis det er sådan, at et flertal uden om regeringen pålægger regeringen at sørge for, at velfærden bliver sikret frem til år 2025, hvis ellers den nuværende regering skulle overleve så lang tid.
Det nytter ikke noget, at hr. Joachim B. Olsen sidder og ryster på hovedet, for sådan var det.
Man kan hoppe og danse, men det nytter ikke noget, at hr. Joachim B. Olsen sidder og ryster på hovedet, for når hr. Joachim B. Olsen bruger det tal, inddrager han et tal fra 2011, hvor Socialdemokratiet ikke var ansvarlig for finansloven, og hvor man havde en meget negativ udvikling i det offentlige forbrug.
Det er korrekt, men det ændrer altså ikke på det grundlæggende faktum, at hvis ellers bare den nuværende regering havde haft et udgangspunkt om altid at leve op til det demografiske træk, havde vi jo slet ikke brug for at have den her diskussion, og der er jeg glad for, at hr. Joachim B. Olsen i sit spørgsmål lige for et øjeblik siden har bekræftet, at det har man ikke, for ens udgangspunkt er 0,3.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-08:
Hr. Benny Engelbrecht svarer ikke på spørgsmålet.
Den her regering har en ambition om, at det offentlige forbrug skal stige med 0,3.
Det er en politisk prioritering, som vi har.
Men spørgsmålet går på, at da Socialdemokratiet selv var i regering, levede de ikke op til det, som de beder os andre om at leve op til, for dengang var det demografiske træk 0,5, og det offentlige forbrug var i gennemsnit 0,1.
Vi må så forstå, at Socialdemokratiet smadrede velfærden, da de sidst var i regering, fordi man ikke levede op til det demografiske træk.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-08:
I den her lille pamflet med finanslovsudspillet står der, at man ikke vil have en effektivisering på erhvervsskoleområdet.
Det er så det, som regeringen har lavet en aftale med arbejdsmarkedets parter om at føre tilbage, dog ikke på det generelle uddannelsesområde.
Nu står Socialdemokratiets finansordfører og siger, at han synes, at det, regeringen har lagt op til, er dårligt, og så er jeg spændt på at se, om der så kommer et konkret forslag fra Socialdemokratiet, eller om det bare var tomme løfter.
Det samme gælder i forhold til hr. Mattias Tesfaye, som mente, der er brug for 450 mio. kr.
Jeg er også spændt på at se, om det kommer.
Men det finder vi ud af senere.
Nu gennemgik ordføreren så glimrende de offentlige forbrugstal under Helle Thorning-Schmidts regering, men det er jo i strid med det beslutningsforslag, som Socialdemokratiet har fremsat, for der står, at den vækst som minimum skal ske hvert år.
Ordføreren har selv redegjort for, at den var negativ i 2013.
Kan vi hermed få bekræftet, at Socialdemokratiet, da de sad i regering, ikke levede op til det beslutningsforslag, som Socialdemokratiet nu har fremsat?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Jeg gentager det gerne – denne gang helt uden den ophidselse, som jeg tror skyldes den påvirkning, som hr. Torsten Schack Pedersen altid har på mig, og som får mit blodtryk til at stige en smule.
Men som hr. Joachim B. Olsen udmærket godt ved, har den nuværende regering jo et udgangspunkt, der hedder 0,3, og derfor vil tilgangen jo være den, at vi er nødt til at presse den nuværende regering.
Det gør vi gerne, det gør vi meget gerne, og derfor er jeg som sagt også glad for, at der er et flertal af partier her i Folketinget, som har indikeret, at det er de enige i.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-08:
Der er nogle, der siger, at det bedste forsvar er et angreb.
Det skal jeg love for hr. Benny Engelbrecht praktiserer.
Det var da en voldsom ophidselse over et helt simpelt spørgsmål.
For er det ikke korrekt, at da Socialdemokratiet sidst sad i regering, levede Socialdemokratiet ikke op til det, som de forventer alle andre skal leve op til i forbindelse med det beslutningsforslag, som Socialdemokratiet har fremsat nu?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Jeg kan godt forstå, at hr. Torsten Schack Pedersen er målløs, ikke mindst i betragtning af at der faktisk ikke er landet en finanslovsaftale endnu.
Når det er sagt, så har jeg faktisk svaret på spørgsmålet om det gennemsnitlige forbrug én gang allerede, men jeg gentager det gerne: Hvis det var sådan, at den nuværende regering ikke havde et udgangspunkt, der hed 0,3 pct. – nej, prøv lige at kigge op på mig, mens jeg svarer, hr. Torsten Schack Pedersen – men havde et udgangspunkt, der hed 0,7 pct., så havde vi jo ikke noget problem.
Hvis den nuværende regerings udgangspunkt var at leve op til det demografiske træk, ville vi ikke være tvunget til at pålægge den at gøre det.
Og da den ikke vil det, må vi prøve at tvinge den til det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-08:
Men bliver helt målløs.
Se, jeg spurgte om to ting.
Jeg spurgte, om man vil leve op til det, man stod og sagde.
Det fik jeg så et klart svar på at man ikke ville.
Man siger ét, men man vil ikke sætte handling bag ordene.
Jeg spurgte om, hvorvidt det beslutningsforslag, som Socialdemokratiet nu står med, ville være blevet overholdt, da man sidst sad i regering, og jeg formoder, at ordføreren kan bekræfte, at det ikke ville have været tilfældet.
For som ordføreren sagde, var der negativ vækst i det offentlige forbrug i 2013, og det ville være i direkte strid med det beslutningsforslag.
Det ville bare være befriende at få den ærlighed fra Socialdemokratiets side, at nu kommer man med et forslag, som man ikke ville have overholdt, hvis det var kommet op, da man havde regeringsmagten sidst.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Det er simpelt hen utroligt, at hr. Torsten Schack Pedersen allerede har glemt, hvad der skete, da vi havde første behandling af finansloven.
Jo, måske kan jeg egentlig godt forstå det, for det sejler jo simpelt hen for den nuværende regering og for partiet Venstre.
Man er åbenbart ikke tæt på at have en aftale på plads om finansloven, og man kunne jo have inviteret Socialdemokratiet til forhandlinger, hvis man havde ønsket det.
Vi har været til siger og skriver ét møde.
Kaffen var varm, og det var dejligt, men det er så også, hvad der er at sige om det.
Og det er jo ikke, fordi vi på noget tidspunkt har sagt, at vi ikke ville være med til at forhandle finanslov.
Vi har ikke fået lov til at være med, og sådan er det.
Hvis hr. Torsten Schack Pedersen havde læst pamfletten, som hr. Torsten Schack Pedersen nu vælger at kalde den, grundigt, ville hr. Torsten Schack Pedersen have vidst, at det, der står i den, er det, vi ville være gået ind til den nuværende regering og forhandlet om, fordi vi jo udmærket godt ved, at den nuværende regering er uddannelsesfjendsk, og fordi det her er, hvad vi troede var realistisk at komme igennem med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-08:
Det er jeg rigtig glad for at ordføreren siger, og derfor ville det måske være en idé, at vi satte os sammen i udvalgsbehandlingen og måske satte lidt flere ord på det.
For det offentlige forbrug er jo en fast defineret størrelse, der består både af det individuelle og det kollektive, og når ordføreren siger så klart, at det, han taler om, er kernevelfærden, altså det individuelle offentlige forbrug, så kunne man måske sætte nogle ord på det og sige, at selvfølgelig skal der også være penge til forsvar, politi og domstole og alt det der, men det, som vi er rigtig mange der gerne vil lægge en bund under, er det, der handler om kernevelfærden, altså dér, hvor det demografiske træk også virkelig betyder noget.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Så skal jeg bare lige forstå det korrekt.
Hr. Joachim B. Olsen fremhævede jo begrebet stordriftsfordele.
Når der bliver eksempelvis flere af en bestemt befolkningsgruppe, som har brug for velfærden, så kan man opnå stordriftsfordele.
I 2025 er det antagelsen, at der vil være 150.000 flere borgere, der er over 70 år.
Mange af dem vil selvfølgelig være i en super god fysisk tilstand, men alt andet lige betyder det, at der vil være flere mennesker, der har brug for det offentliges hjælp.
Er svaret til de 150.000 borgere, at det skal de overhovedet ikke være urolige for, for det klarer man med stordriftsfordele?
Jeg synes nemlig ikke helt, at det er det, jeg har hørt hverken regeringens ældreminister sige eller i øvrigt set i de publikationer, regeringen har lavet.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-08:
Nej, det er helt legitimt at ønske sig en offentlig forbrugsvækst på 0,1, på 0,5 eller på -0,1.
Det, der er det helt, helt afgørende, er, at den offentlige sektor ligesom den private sektor bliver mere produktiv, altså at man bliver mere effektiv i forhold til at udnytte ressourcerne.
Det, der gør, at vi kan få mere velfærd i fremtiden, er, at vi bliver bedre til at producere den, nemlig at vi udnytter ressourcerne bedre, så vi får højere produktivitet.
Det er ikke bare at sige, at jamen hvis bare vi bruger 7 promille mere i fremtiden, så er alt godt.
Hvis Socialdemokratiet ønskede en seriøs diskussion om, hvordan vi får mere velfærd i fremtiden, så handlede det om, ikke hvor meget vi putter ind i den offentlig sektor, men om, hvad vi får ud af det, vi putter ind – hvordan vi øger produktiviteten og effektiviteten i den offentlige sektor.
Det er det, der først og fremmest er afgørende for, om borgerne kan få mere velfærd i fremtiden.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Jeg skal bare være helt sikker på, om jeg har forstået hr. Joachim B. Olsen korrekt, når hr. Joachim B. Olsen siger, at det at ønske sig et offentligt forbrug på 0,7 pct. – det kunne også være 0,8 pct. for den sags skyld – er et udtryk for populisme af den værste skuffe.
Og kan det dermed også blot bekræftes her i Folketingssalen, at når hr. Joachim B. Olsen siger det, er det jo ikke blot møntet på forslagsstillerne, men eksempelvis også på regeringens støtteparti Dansk Folkeparti, som har det samme synspunkt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-08:
Det er lidt besynderligt, at hr. Benny Engelbrecht kan sige, at der er en vækst på 0,7 pct. i det offentlige forbrug i Socialdemokratiets udspil.
Så det bliver da spændende at se, hvordan man kan se det.
Det er ikke et tal, jeg kan genkende fra Socialdemokratiets finanslovsudspil, men det får vi selvfølgelig rig lejlighed til diskutere.
Jeg er af den klare opfattelse, at et flertal skal der til for at lave en finanslov.
Det forhandler vi om i øjeblikket, og der bliver den økonomiske politik for 2018 så tilrettelagt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Ja, den er på minimum 0,7 pct., hvilket ordføreren jo allerede godt ved.
Så synes jeg også, at det er værd at erindre, at Socialdemokratiet jo også, da vi sad i regering, arbejdede med, at vi i gennemsnit levede op til det demografiske træk, endda lidt på den gode side, i modsætning til, hvad finansministeren har givet udtryk for tidligere.
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan genkende det, som Venstres ordfører siger.
Tidligere har Dansk Folkeparti faktisk afvist det her konkrete forslag.
Det er i hvert fald ikke det, jeg hører at Dansk Folkeparti gør i Folketingssalen i dag, og det noterer jeg mig, og jeg må notere mig det med stor tilfredshed.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-08:
Jeg tror, at det, som Dansk Folkeparti sagde i dag, har Dansk Folkeparti vel egentlig sagt i en årrække, og vi har god erfaring med at kunne lande gode, solide politiske aftaler, finanslovsaftaler med Dansk Folkeparti, og det regner jeg selvfølgelig også med kommer til at ske ganske, ganske snart.
Men jeg bliver selvfølgelig sådan lidt forvirret i den her diskussion.
Kunne det kunne være sådan, at den socialdemokratiske finansordfører kunne oplyse mig, hvad væksten er i Socialdemokratiets finanslovsudspil?
Hvad er den offentlige forbrugsvækst der?
Det ville da være berigende, hvis vi kunne få det oplyst i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Det kan være lidt mere vanskeligt med nogle af de andre elementer.
Hvis man f.eks. inddrager en højere grad af forebyggelse i politiets arbejde, i SSP-samarbejdet, hvor ligger det så i forhold til det kollektive kontra det individuelle?
Det kan være lidt mere vanskeligt at definere klart, og derfor tror jeg, at det bedste også i forhold til at kunne svare beroligende i forhold til SF's bekymring her, netop er at sige, at når det handler om forsvaret, så indgår det ikke i de 0,7 pct., som vi forestiller os det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-08:
Jamen jeg synes, at det spørgsmål kun understreger den populisme, der er i den her debat.
Det er jo sådan, at vi politikere heldigvis har mulighed for f.eks. at prioritere.
Vi kan prioritere udgifter i forskellige dele af den offentlige sektor.
Derfor kunne man jo prioritere, at man ville have flere udgifter til ældre i fremtiden, samtidig med at man øger produktiviteten gennem ny teknologi, der kan hjælpe de ældre osv.
Det er det, der ender med at blive svaret, hvis vi skal have mere velfærd i fremtiden.
Og så synes jeg egentlig, at det der med ældreområdet er sådan noget, vi alle sammen ønsker.
Vi ønsker, at vores forældre og vores bedsteforældre får en god pleje i fremtiden.
Men at påstå, at der ikke også kan opnås besparelser i ældresektoren, synes jeg er underligt.
For den regering, som hr. Benny Engelbrecht selv var en del af, nedsatte en Produktivitetskommission, som fandt, at netop på ældreområdet var der potentiale for at øge produktiviteten med op mod 10 pct. – de slog specifikt ned på ældreområdet.
Så hvis vi virkelig har et oprigtigt ønske herinde om at sikre bedre velfærd i fremtiden, er det først og fremmest et spørgsmål om, at vi bliver bedre til at bruge ressourcerne – og ikke en lidt ærgerlig diskussion om, at hvis vi bare tilfører 7 promille hvert eneste år, så er alting godt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-08:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her med individuelt og kollektivt offentligt forbrug, for af de ca. 1.000 mia. kr., vi bruger på offentlige udgifter hvert år, står det offentlige forbrug for knap halvdelen – resten udgøres af investeringer og overførselsindkomster.
Og ud af den andel står det individuelle offentlige forbrug for 33 pct. af det samlede tal, og det kollektive for 14 pct., i hvert fald ifølge de seneste tal, jeg har.
Den andel inden for det offentlige forbrug bliver jo forrykket, hvis man fastholder det samme niveau, f.eks. 0,7 pct., og så øger andelen af det kollektive forbrug, f.eks. forsvaret.
Hvis man øger det meget, vil det jo æde ind på det individuelle offentlige forbrug, altså det, de fleste vil kalde kernevelfærden.
Det kan jo i realiteten betyde, at i den bund, vi gerne vil lægge under det offentlige forbrug, bliver andelen af kernevelfærden mindre, hvis man bruger flere penge både på politi og forsvar osv., som jo er helt legitime formål, men ikke er det, vi diskuterer i dag, som jeg hører det.