runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2019-12-17:
Jeg er lidt i tvivl om, om ordføreren er kommet til at forveksle min tale med den tale, som Dansk Folkeparti holdt for lidt siden.
Jeg har ikke specifikt nævnt det her med at blive statsløs, men det har jeg selvfølgelig nævnt hidtil i forbindelse med IS-terroristerne, som jeg er fløjtende ligeglad med om bliver statsløse.
Det, som jeg pointerer med eksempelvis det her lovforslag, er bl.a., at man ikke tager højde for, at IS-terroristernes børn kommer til at fungere som en adgangsbillet, at man efter den her Tjebbesdom lægger en masse over til EU-Domstolen, som skal gå ind og vurdere det her med EU-statsborgerskabet osv. osv.
Men som jeg også svarede ordføreren før, er min hovedinteresse sådan set at varetage Danmark og Danmarks interesser og danskernes interesser og ikke alt muligt andet.
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at det her lovforslag har mange gode takter, og at det er et skridt i den rigtige retning.
Men det er samtidig et forslag, som ikke er vidtgående nok, og der er også en række punkter, som gør, at vi har en bekymring for, at det ikke vil løse problemerne.
Der er simpelt hen for mange huller.
Forslaget tager f.eks. ikke højde for, at et barn af IS-terrorister en dag kan komme til at fungere som adgangsbillet for deres forældres tilbagevenden til Danmark.
Denne frygt vil bestå, så længe langt de fleste af politikerne sætter hensynet til forældede konventioner over hensynet til danskernes sikkerhed og tryghed.
Samtidig tvivler jeg på effekten af de nye kriminalitetskrav, der stilles til bipersonerne, men selv ét principielt tilfælde, der opfanges, er selvfølgelig glædeligt.
Det her lovforslag lægger op til, at EU-retten skal finde anvendelse for de tilfælde, hvor Danmark fratager et statsborgerskab efter lov, hvis EU-borgerskabet samtidig mistes.
Men EU har ingen formel kompetence til at bestemme, hvem der skal være statsborger i Danmark.
Alligevel har EU-Domstolen udvidet EU-rettens anvendelsesområde igen, igen og igen.
Det er forkasteligt.
EU-Domstolen kan uden tvivl forventes at sætte en urimelig høj standard for, hvornår en fratagelse er objektivt begrundet og proportional.
Og det bliver altså ikke danske interesser, der tilgodeses, for EU-Domstolens interesse er ikke dansk selvbestemmelsesret eller danskernes sikkerhed og tryghed.
Det er derfor rigtig beklageligt, at denne del er tilføjet lovforslaget.
I Nye Borgerlige støtter vi som udgangspunkt lovforslaget, men vi vil i udvalgsarbejdet arbejde for, af de uhensigtsmæssige dele tages ud, og at alle hullerne lappes.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Se, nu har jeg også turbo på min bil, og det gør, at den kan køre lidt stærkere, når man trykker speederen i bund osv., men jeg fik faktisk ikke noget svar.
Hvornår påtænker regeringen at inddrage resten af Folketinget, og hvornår er det, der kommer et konkret forslag frem?
Den her turbo, som regeringen nu åbenbart har aktiveret, må jo betyde, at man dermed også kan komme med en eller anden form for datotilkendegivelse.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Jeg er så ikke enig i det.
Altså, man kan ikke sige, at vi forpligter os lige nu – vi tager lige dagen med her – men om en måned kan alting se helt anderledes ud.
Jeg synes, det er en falsk måde at gå ind i et nært, kærligt samarbejde, som har eksisteret i rigsfællesskabet igennem alle de her år.
Man er nødt til at forpligte sig.
Man er nødt til at sige, at selvstændighed koster, og er det det, vi vil?
Og derfor vælge: Er vi med USA, eller er vi med Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
I dag skal vi behandle et lovforslag, der bl.a. har til formål at afskaffe den automatiske tildeling af statsborgerskab til børn, hvis forældre har tilsluttet sig Islamisk Stat, og som er født i IS-kontrollerede områder.
I Socialdemokratiet har vi den holdning, at når man rejser ned for at tilslutte sig Islamisk Stat og vælger at stifte familie der, så er man ikke en dansk familie.
Samtidig ønsker vi ikke en verden med statsløse børn, og forslaget, vi behandler her i dag, vil kun gælde børn, som ikke derved bliver statsløse.
Samtidig vil vi med forslaget stille samme vandelskrav til bipersoner, når de erhverver indfødsret, altså de samme krav, som der i dag stilles til hovedpersoner.
Det synes vi er rimeligt.
Udenrigstjenesten vil med det her lovforslag også få mulighed for at afskære eller begrænse den konsulære bistand til fremmedkrigere.
Her taler vi om mennesker, der f.eks. har deltaget i aktiviteter i udlandet, der kan indebære en fare for Danmarks sikkerhed, og disse mennesker har vendt Danmark ryggen, og derfor skylder vi dem ikke noget.
De har dedikeret deres liv til at kæmpe imod os, og vi skylder dem ikke konsulær bistand og hjælp på anden vis.
Det sidste element i lovforslaget er, at vi vil ændre indfødsretsloven på baggrund af en EU-dom, hvorefter det fremover vil være sådan, at myndighederne skal vurdere virkningerne i forhold til EU-retten, når de vurderer sager om fratagelse af dansk statsborgerskab.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ind til den formulering, der bl.a. står på side 3 i lovbemærkningerne, om, at »regeringen ønsker ikke, at kriminelle børn af personer, der erklærer sig danske eller bliver naturaliserede, erhverver dansk statsborgerskab sammen med forælderen«.
Det er den her formulering med »kriminelle børn«, jeg gerne vil spørge ind til.
For hvis det er kriminelle børn, man ønsker at ramme, skal de så ikke have begået noget strafbart, og har børn, der endnu ikke er født, begået noget strafbart?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Men når der sigtes til kriminelle børn, er det jo 15-17-årige, som har begået noget kriminelt, og som dermed ikke kan være bipersoner, når en hovedperson, altså deres far eller mor, søger dansk statsborgerskab, sådan som de normalt kan i dag i indfødsretsprocessen.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Så skal jeg bare høre, om ordføreren dermed mener, at børn, der er under 15 år, ikke har begået noget strafbart, er fuldstændig uskyldige og ikke har truffet nogen valg eller vendt nogen ryggen.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg skal bare høre hr. Rasmus Stoklund, om han ikke er enig i, at det trods alt er et nybrud, at vi siger, at vi begynder om ikke at straffe børn, men i hvert fald fratage dem rettigheder alene med baggrund i forældrenes handlinger.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Kunne man omformulere det og måske finde frem til et kompromis, der hedder: Lad os committe os, så længe vi er i det, og lad os fokusere på den tid, der er nu?
Hvis man kan det, er det jo noget, som vi godt kan se os selv i, men det her med at committe sig for altid er ikke noget, man kan fra Grønlands side.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Nej, det er jeg så ikke helt enig i.
Der er ikke tale om at binde nogen, for hvis den færøske eller grønlandske befolkning beslutter sig for selvstændighed, er der jo ikke en kæft herinde – undskyld udtrykket – som vil sætte sig imod det.
Altså, det ville være noget underligt noget.
Jeg ville være ked af at stemme ja, men jeg ville nok gøre det alligevel.
Men det er ikke det, jeg mener med at forpligte sig.
Det er lidt som i et ægteskab.
Det er et dårligt udgangspunkt for et ægteskab, hvis den ene part siger: Når jeg bliver rigtig rig, forlader jeg dig.
Det er træls.
Det er rigtig træls.
Det er ikke, fordi jeg nogen sinde har prøvet det før, men det er den form for commitment – den form for forpligtelse – jeg synes, man har lov til at forlange: at nu er vi altså her, og vi vil kæmpe for det her ægteskab, lige så længe vi vil, og så vil vi ikke finde os i, at der er nogen, der siger, at når de finder olie og det hele springer, er det bye bye.
Så det er det, jeg mener med at forpligte sig – det er ikke det med at binde sig.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-17:
Men det er jo en gråzone i den forstand, at det ikke er USA, det er NATO, og at flere lande indgår i NATO.
Ja, USA er den dominerende part, kan man vel sige, i NATO.
Men hvis du også spørger om, hvad Grønland har gjort for NATO, vil jeg sige, at det jo netop er at have den her militærbase i Grønland, lige så vel som vi kan sige, at det er på grund af Grønland, at Danmark og rigsfællesskabet overhovedet er med i Arktis og har noget at skulle have sagt om Arktis.
Det er lige så meget det, man har givet videre til rigsfællesskabet fra grønlandsk side.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Så kunne man jo være lidt polemisk og sige, at det er lidt sørgeligt, at vi endnu ikke har set et eneste forslag til en screeningsordning i de sidste 6 måneder, hvor den nuværende regering har haft et ansvar.
Det kunne være ret brugbart netop nu.
Men sådan kan man jo få et wakeupcall på mange forskellige måder.
Jeppe Kofod (S), 2019-12-17:
Konkrete datoer vil jeg selvfølgelig gerne vende tilbage til, det vil jeg gerne love ordføreren.
Det er rigtig vigtigt.
Og det er også vigtigt at understrege, at det her arbejde jo bliver foretaget i tæt samarbejde med både Færøerne og Grønland, og det tror jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Så jeg glæder mig igen over, at vi har et fælles syn på det, altså en investeringsordning i den verden, vi ser ind i, også med nogle sikkerhedspolitiske udfordringer.
Det er noget, vi står sammen om.
Og så lad os lande en ordning, som fungerer for hele rigsfællesskabet på en ordentlig og god måde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak, og også tak for at tage debatten op.
Der er jo ingen af os, der kan forudse fremtiden, og derfor vil jeg bare sige som en kommentar til noget af det, som ordføreren var inde på, at man ikke kan binde Grønland eller Færøerne på hænder og fødder og sige: I skal være i det her rigsfællesskab.
Det er ikke vejen frem.
Jeg tænker også, at en konklusion på den her debat lidt er, at der er plads til forbedringer.
Der er nogle ting, vi kan gøre bedre.
Der er nogle ting, Grønland kan gøre bedre.
Der er nogle ting, Danmark kan gøre bedre.
Der er helt sikkert også nogle ting, som Færøerne kan gøre bedre.
Det kunne godt være i Den Arktiske Delegation.
Så den del vil jeg gerne bakke op om, men det er bare vigtigt for mig at sige, at man ikke kan binde hinanden på hænder og fødder, men at det må være et ønske om at være i et meningsfuldt rigsfællesskab, som giver mening for alle tre parter, der bærer fællesskabet.
Jeppe Kofod (S), 2019-12-17:
Hr. Michael Aastrup Jensen ved jo godt, at det er et arbejde, der allerede blev påbegyndt under den forrige regering, så den her regering har helt klart overtaget det, og vi har sat turbo på, fordi det er rigtig vigtigt med en investeringsordning med fuld respekt for de tre dele af rigsfællesskabet.
Det vil vi arbejde benhårdt på.
Der er lavet et kommissorium.
Justitsministeriet sidder for bordenden.
Vi ønsker at få det arbejde afsluttet så hurtigt som muligt og gøre det på den klogeste måde til gavn for alle, altså for Danmark og Grønland og Færøerne.
Så det er jeg glad for at Venstre i den grad også bakker op om.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Vi ønsker at undgå, at folk, som rejser til et IS-kontrolleret område og stifter en familie, og som så mister lysten til at være der, kan rejse tilbage til Danmark.
Det er vi ikke interesseret i.
Og det er jo ikke nogen menneskeret at få et dansk statsborgerskab.
Det skal man jo huske.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
I første omgang synes jeg lige, det er vigtigt at understrege, at vi her taler om mistænkte fremmedkrigere, det er jo ikke nogen, der er dømt for at være fremmedkrigere endnu.
Det er alene det, at de befinder sig i et bestemt område.
Den rettighed er en rettighed, vi fratager dem med det her lovforslag.
Morten Dahlin (V), 2019-12-17:
Tak til hr. Kristian Hegaard for spørgsmålet, som jo også giver mig anledning til at rette en misforståelse, som åbenbart er udbredt i Det Radikale Venstre, nemlig at det her lovforslag skulle lægge op til at fratage nogen deres statsborgerskab.
Det her lovforslag lægger op til regler om, at det fremadrettet er sådan, hvis man vælger at rejse ind i et område, som det er ulovligt at rejse ind i, f.eks. for at tilslutte sig Islamisk Stat og kæmpe for terroristerne og kalifatet, at ens barn pr. automatik, medmindre barnet bliver statsløs, ikke kan vide sig sikker på at blive dansk statsborger.
Det er jo nogle regler, der gælder fremadrettet.
Derfor er det ret væsentligt i den her debat at få fakta på plads.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Det er bestemt ikke nogen misforståelse fra radikal side, for i dag er reglerne sådan, at en nyfødt kan opnå statsborgerskab gennem sine forældre.
Med det her lovforslag fratages den mulighed.
Det er jo så pr. definition en fratagelse af en rettighed, der gælder.
Så det er sådan lidt pseudoagtigt at sige, at det ikke er en fratagelse af en rettighed.
Morten Dahlin (V), 2019-12-17:
Tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg bliver bare nødt til at vende tilbage til noget af det, jeg sagde lige før.
Spørgeren kalder det en pseudodiskussion, men det er altså ikke en pseudodiskussion.
Det, spørgeren påstod før, var, at vi med det her lovforslag lægger op til at fratage nogen deres statsborgerskab.
Det gør vi ikke.
Men spørgeren har fuldstændig ret i, at vi ændrer det regelsæt, så man fremadrettet ikke kan rejse ned til en krigszone og tilslutte sig Islamisk Stat og så være sikker på, at ens barn får dansk statsborgerskab, medmindre det ellers ville blive statsløst.
Den del kan vi godt bakke op om.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Tak for det.
I debatten om det her med statsborgerskab og fratagelse af det bliver der ofte brugt den sætning, at det er nogle, der har vendt Danmark ryggen, og derfor skal man fratage dem deres statsborgerskab.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren mener, at nyfødte børn eller endnu ikke fødte børn har vendt Danmark ryggen.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Man kan sige, at det er en lidt semantisk diskussion, når man diskuterer, om det er at fratage nogen noget, eller om det er en rettighed, de mister.
Det mest korrekte er nok at sige, at det er en rettighed, de mister.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Dahl om noget.
Nu sagde ordføreren, at det var fremmedkrigere, men man kan nøjes med at konstatere, at de er mistænkt for at være fremmedkrigere.
Normalt går vi ind og giver konsulær bistand til borgere, som også er mistænkt for alvorlige forbrydelser – det kan være narkosmugling eller pædofili eller alt muligt andet – og er det ikke temmelig vidtgående, at vi her siger, at her er en gruppe af borgere, som er mistænkt for noget, som de ikke kan få konsulær bistand til?
Morten Dahlin (V), 2019-12-17:
Tak til spørgeren.
For det første sagde jeg ikke, at forslaget ikke var vidtgående nok.
Derfor så jeg sådan set den del af min tale mere som et folkeoplysende indlæg til dem, der nu måtte sidde med en anden opfattelse af regeringens lovforslag, for jeg må da sige, at jeg personligt blev overrasket, da jeg prøvede at sammenligne det, regeringen sagde i offentligheden, med det, der stod i lovforslaget i forhold til den konsulære del.
Det kan jo være, der er andre, der havde det på samme måde som mig, og derfor ville jeg bare gøre opmærksom på den diskrepans, der var i den sammenhæng.
Så spørger spørgeren, om det er et vidtgående forslag.
Jeg vil da gerne give spørgeren ret i, at det er vidtgående, men jeg mener også, det er nødvendigt i den kamp, der jo lige nu er i forhold til at sikre, at f.eks. nogle af de her fremmedkrigere ikke kommer hjem til Danmark.
Så ja, det er vidtgående.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Ordføreren har fuldstændig ret i, at det, der foregår her i Folketingssalen, jo er folkeoplysning af en vis karakter, så jeg kan kun bifalde, at det er det, vi forsøger at bidrage med.
Derfor vil jeg da også gerne spørge ordføreren, om der er andre typer af forbrydelser, hvor ordføreren tænker det kunne være passende at sige, at der skal der heller ikke ydes konsulær bistand, når nu vi ikke gør det i forhold til mistænkte fremmedkrigere.
Og i benægtende fald, hvorfor så ikke?
Morten Dahlin (V), 2019-12-17:
Tak for spørgsmålet, som jeg helt ærligt må sige jeg har lidt svært ved at svare på.
Jeg har ikke givet det nogen tanker før nu.
Det håber jeg hr. Peder Hvelplund kan tilgive mig.
Marie Krarup (DF), 2019-12-17:
Tak, hr. formand.
Vi mener, det er fornuftigt, at børn, der fødes i områder, hvor terrororganisationer er part i en væbnet konflikt, ikke automatisk bliver danske statsborgere.
Børnenes forældre har svigtet Danmark ved at rejse ind i et område, hvor man ikke må rejse ind, og de bør dermed ikke kunne videregive et dansk statsborgerskab til deres børn.
For hvordan skal børnene få et forhold til Danmark, når de f.eks. er født og opvokset i et område under Islamisk Stat?
Men vi ønsker denne del af lovforslaget skærpet, således at barnet under ingen omstændigheder opnår dansk statsborgerskab, heller ikke selv om det bliver statsløst.
Vi stiller derfor ændringsforslag om dette under udvalgsarbejdet.
Det næste punkt mener vi også er fornuftigt.
Det drejer sig om, at såkaldte bipersoner, dvs. børn af folk, der søger statsborgerskab, skal opfylde de samme krav angående straffeattest og kriminalitet som øvrige personer, der søger statsborgerskab.
Når det kommer til den tredje del, der drejer sig om følgerne af den såkaldte Tjebbesdom ved EU-Domstolen og deraf følgende ændring i indfødsretslovens § 8, må vi have flere oplysninger, før vi kan afgøre, hvordan vi stiller os.
Vi vil under udvalgsbehandlingen spørge ind til, hvad et unionsborgerskab kan betyde for danskere, eftersom Danmark har forbehold for unionsborgerskab.
Desuden må vi have en bedømmelse af, hvor mange personer det vil kunne berøre.
Og er der egentlig tale om en lempelse, der vil gøre det lettere for nogle at få eller fastholde det danske statsborgerskab?
Så der er en lang række ting, som vi skal have afklaret under udvalgsarbejdet, før vi kan tage endelig stilling til denne del af lovforslaget.
Det fjerde punkt drejer sig om, at Udenrigstjenesten skal kunne lade være med at give konsulær bistand til fremmedkrigere.
Det kan vi også støtte.
Så der er altså tre af tingene, som vi synes ser fine ud, og så er der et, vi må sparke til hjørne, indtil vi har flere oplysninger, og så vil vi under udvalgsarbejdet stille et ændringsforslag til første del af lovforslaget.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det er kriminelt at have kriminelle forældre?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Vi fratager ikke nogen noget som helst.
Vi laver en lovgivning, som gælder fremadrettet.
Folk kan lade være med at rejse ned til IS-kontrollerede områder og stifte familie.
Gør man det alligevel, fratager man sit barn muligheden for at få et dansk statsborgerskab ved fødslen.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-17:
Tak for det.
Det er jo lidt i forlængelse af den sidste spørgers spørgsmål, for det synes jeg ikke helt der blev svaret på.
Det er jo et nybrud, at børn bliver straffet med ikke at få et dansk statsborgerskab på grund af deres forældres handlinger.
Det er det, der bliver spurgt til.
Altså, er det et nybrud, eller er det ikke et nybrud?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
For min skyld kan vi godt kalde det et nybrud, men jeg anerkender ikke, at det er en fratagelse af noget som helst.
Det her er et lovforslag, der gælder fremadrettet, og man kan jo lade være med at rejse ind i et IS-kontrolleret område og støtte op om kalifatet.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-17:
Det er jo så svært, hvis man er et ufødt barn, at lade være med at gøre noget.
Det, som det handler om, er, at der er danske børn, som ikke kan blive danske statsborgere.
Det er jo det, forslaget går ud på, og det er jeg glad for at ordføreren medgiver er et nybrud.
Jeg synes jo så, det er et forkert nybrud at lave, for børn er børn, og børn bør ikke straffes for deres forældres handlinger.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
De her børn straffes ikke for deres forældres handlinger.
De bliver ikke danske statsborgere, men det er ikke en straf ikke at blive dansk statsborger.
Det er forældrene, der har truffet et valg om, at de ikke skal være danske statsborgere, for de er med åbne øjne rejst ind i de her områder, som er kontrolleret af IS.
Marie Krarup (DF), 2019-12-17:
Tak for talen.
Jeg synes, det var rigtig fornuftigt, at ordføreren sagde, at det ikke er en menneskeret at få dansk statsborgerskab.
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg synes, det er meget, meget vigtigt at understrege, at det aldrig kan være en rettighed at opnå dansk statsborgerskab.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man siger, at børn, der fødes i IS-kontrollerede områder af jihadister, og hvem det nu er, ikke automatisk skal få dansk statsborgerskab – det er fint – men hvorfor kommer det ikke til at omfatte alle børn?
Hvorfor er det, at man siger, at dem, der dog ellers ville blive statsløse, alligevel skal have dansk statsborgerskab?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Vi ønsker jo ikke en verden – og det er en reel politisk uenighed – hvor der hele tiden fødes flere statsløse børn.
For det kunne jo være, at der også var andre lande, der så lod sig inspirere af den lovgivning, og at der pludselig blev født mange statsløse børn inden for det danske kongeriges grænser, og det ville så blive vores problem.
Hvis vi ønsker, at andre lande spiller efter de regler, der er vedtaget internationalt – og det mener jeg at vi har en interesse i som en småstat i en stor og til stadighed mere og mere kompleks verden – så tror jeg, at det er meget vigtigt, at vi også selv efterlever de spilleregler.
Marie Krarup (DF), 2019-12-17:
Så der er jo ikke sammenhæng i ordførerens argumentation, og det synes jeg er lidt ærgerligt.
For enten får man automatisk dansk statsborgerskab eller også får man det ikke – efter min mening – og hvis der er en eller anden grotesk forældet konvention, der siger, at det skal de forresten have alligevel, så må man jo gøre noget ved den i stedet for bare at rette ind og dermed mudre sin egen argumentation, som var så fornuftig, da den begyndte.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-17:
Jeg synes egentlig, at det er meget sammenhængende i den her argumentation at skelne imellem en situation, hvor vi har at gøre med en, der har ét statsborgerskab, og en, der har to statsborgerskaber.
Når der er tale om et barn, som ville kunne få to statsborgerskaber, altså ville kunne få et fra sin anden forælder, så ser jeg ingen grund til, at vedkommende skal have et dansk statsborgerskab.
Men når vi har at gøre med en person, som ville blive statsløs, så synes jeg, situationen er en anden.
Jeg synes sådan set, at det er en rimelig klar forskel på de her to børns situation.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-17:
Hvis det ellers havde været et barn, der f.eks. havde haft et dansk-tyrkisk statsborgerskab, altså et dobbelt statsborgerskab, og det for fremtiden kun ville være et barn, der ville have et tyrkisk statsborgerskab, ville det barn jo have nogle rettigheder som tyrkisk statsborger.
Det er klart, at barnet vil have færre rettigheder i Danmark, f.eks. ikke have mulighed for at indrejse i Danmark eller kunne fungere som et anker for familiesammenføring med forældrene.
Det er også et af formålene med lovforslaget, nemlig at vi gerne vil undgå, at nogle af de mennesker kommer til Danmark.
Et andet formål er forebyggelse, altså at sige til folk: Lad være med at rejse ind i de her områder, lad være med at tage derned, lad være med at stifte familie, hvis du rejser derned, har du krydset en rød linje, og så vil vi gøre, hvad vi kan, for at du ikke har mulighed for at rejse tilbage.