Magnus Heunicke (S), 2022-01-21:
Tak for det.
Tak til fru Liselott Blixt for at begrunde, og tak for at indkalde til den her forespørgselsdebat om et vigtigt, et kompliceret og et sundhedsfagligt meget tungt emne.
Ja, grundlæggende er det jo om blodsikkerheden i Danmark og brugen af patogenreduktion, og lad os her først lige sådan prøve at komme op i helikopteren.
Hvis man spørger de myndigheder, som har ansvaret, og det er jo Styrelsen for Patientsikkerhed, er deres vurdering en klar vurdering, altså at det er sikkert at modtage blod i Danmark, og vi har jo i Danmark flere rutinemæssige tiltag, som sikrer, at risikoen for, at smitte overføres via en blodtransfusion, er meget lav, og jeg kan her nævne nogle af dem.
Alle bloddonorer bliver jo før hver tapning vurderet af en sundhedsperson på baggrund af donorens risikoadfærd, sygdomshistorie og rejseaktiviteter, og derefter bliver blodet testet for forskellige transfusionsoverførbare sygdomme, f.eks. hiv, hepatitis B og C, før blodet så overføres til en patient, der har brug for det.
DF efterspørger her i forespørgslen konkret, at vi indfører brug af patogenreduktion eller, som jeg måske nu også hørte det i begrundelsen, i hvert fald undersøger, om man kan gøre det.
Sådan blev det måske også lidt præsenteret her, og man kan jo sige, hvis man ser på det redskab, at formålet med at anvende patogenreduktion er, at metoden kan reducere antallet af bakterier, parasitter og virusser i blodplader og -plasma til blodtransfusion.
Så må vi jo spørge: Er bakterier, parasitter og virus i blodplader og i plasma til blodtransfusion i praksis et reelt problem i Danmark?
Der må man sige, at de danske data viser, at der ikke er et problem, og at der sker en meget lav overførsel af smitte via blodtransfusion i Danmark.
Så kan man sige: Hvorfor ikke bare for en sikkerheds skyld indføre det?
Der skal man jo så være klar over, at patogenreduktion samtidig har en række uhensigtsmæssigheder, som vi er nødt til at overveje.
Altså, hvis vi skal tage et redskab i brug, skal vi selvfølgelig også overveje de fordele, der kunne være, men også de ulemper, der så vil være, og om man så rent faktisk får en bedre situation i lyset af det problem, man forsøger at løse.
Og ulemperne er, at patogenreduktion reducerer virkningen af det terapeutiske indhold i blodet, og det kan medføre en øget risiko for en immunreaktion hos patienterne.
Derudover vil en indførelse af metoden medføre øgede omkostninger til fremstillingen og et større tab af blodprodukter.
Det skyldes, at der til fremstillingen af patogenreducerede blodprodukter skal være ekstra udstyr, kemikalier, der skal selvfølgelig også være personale i blodcentrene, og fremstillingen af de her blodprodukter vil tage længere tid end den nuværende fremstillingsmetode, som vi bruger i Danmark.
Så spørges der her til, hvorfor der er en del nabolande, som gør det, og det er der jo også, men det er ikke et entydigt billede.
Der er sådan set forskellige redskaber, man bruger i forskellige lande, alt afhængigt af hvor stort problemet er, og derfor synes jeg, det er vigtigt at nævne, at der altså findes flere metoder til at sikre en høj blodsikkerhed, og man kan ikke sige det sådan, at alle landene omkring os, dem, vi normalt sammenligner os med, eller bare dem, der ligger sådan i vores nabolag, konsekvent bruger patogenreduktion.
I Tyskland bruges patogenreduktion f.eks. kun til patientgrupper med særlige behov, og de tyske myndigheder har ikke nogen anbefaling om at indføre patogenreduktion.
Det bruges heller ikke i Finland, og Finland har altså lidt den samme situation som Danmark, nemlig at forekomsten af bakterier i blodkomponenterne er meget lav, og det er så det, vi har tilfælles med finnerne her.
Derimod bruges det helt eller delvis i Sverige, Norge og Island, men man kan så sige, at de i de lande ikke gør det, at de udfører rutinemæssige test for transfusionsoverførbare sygdomme i blodet.
Og det er jo det, vi gør i Danmark.
Vi har så andre redskaber, og spørger man så Styrelsen for Patientsikkerhed, er det deres klare faglige vurdering, at den model, vi har i Danmark for håndteringen af blod, altså medvirker til, at vi i Danmark har en meget høj blodsikkerhed.