runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Nu er jeg jo meget optimistisk af sind.
Jeg skal lige sige, at jeg faktisk ikke har været ude at besøge Svostrup Kro, men jeg har mødtes med borgmestrene og talt med dem om Gudenåen.
Men jeg tror godt, det kan lade sig gøre, og det, at vi alle sammen her er enige om, at der skal være en plan for klimatilpasning, siger jo også noget om, at det godt kan være, at man har diskuteret det længe, men at vi jo rykker os tættere på målet, og sådan tror jeg også det er i forhold til kommunerne, altså at hvor man måske før i tiden har haft blikket stift rettet mod sine egne kommunegrænser, så er man blevet mere opmærksom på, at tingene hænger sammen.
Jeg oplevede i hvert fald, at det var et meget, meget godt møde med borgmestrene, og at der er interesse for at lave den her samlede plan.
Men der kan selvfølgelig, hvis man i den ene kommune skal lave initiativer, som er gode for en anden kommune, være en udfordring, med hensyn til hvem der så skal betale.
Det er jo nogle af de barrierer, vi kommer til at møde helt konkret, og der synes jeg da også, vi skal være åbne over for at kigge på, om vi har de rigtige værktøjer til at løse den slags problemer.
Jeg tror, at inden jeg skal ind og være fødselshjælper i forhold til kommunerne, så skal vi, når de kommer med den plan, prøve at lytte på, om der er nogle barrierer, eller om de rent faktisk kan løse det med de værktøjer, der er i dag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Tak for svaret.
Det er jeg helt enig i – lad nu borgmestrene få en chance for at gøre det.
Men jeg frygter, at der opstår en situation, hvor man enten ikke bliver helt enige, og tingene så trækker i langdrag, eller at man sender tingene i udvalg, så vi måske når frem til 2022 eller 2023.
Og der er altså rigtig mange lodsejere, f.eks. ved Gudenåen, som har en frygt for, hvad der kan ske til efteråret i år.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, at vi rykker hurtigt på det her – det er ikke for at presse regeringen; det er ikke det, der er formålet – og kommer ud over stepperne, dels på det mere langsigtede plan med en klimahandlingsplan, men dels også med hensyn til at regeringen presser på for, at vi får nogle løsninger for de steder i landet, hvor der er nogle konkrete problemer.
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Jeg er enig i, at det er et godt mandat at stå på at vide, at der er rigtig mange partier, som er klar til at komme i arbejdstøjet.
Jeg mener sådan set også selv, at når vi siger, at vi gerne vil være en del af, at vi hurtigst muligt får igangsat arbejdet, så handler det om at komme i gang med det her og nu.
Noget af det første, som vi har taget fat på, er jo bl.a. den her klimamedfinansiering i forhold til at få nogle af de billigere løsninger på overfladen, hvor vi kan se, at vi får fire gange så meget for pengene.
Det synes jeg faktisk er et ret godt tilbud.
Når man så kigger på, hvad der kommer længere dernedad, så har jeg allerede annonceret, at vi skal mødes med KL og kommunerne for at samle deres forslag ind.
Det er så det, vi tager fat på først.
Jeg er også enig i, at det ikke kun handler om klima.
Derfor vil jeg også gerne kvittere for den brede aftale, som vi lavede, om at afskære klageadgang på nogle af de store projekter, hvor der er en akut risiko, altså hvor der er gentagne oversvømmelser og udfordringer, som netop handler om den bagvedliggende økonomi.
Menneskers boliger er rigtig store samfundsværdier, og det skal vi selvfølgelig beskytte.
Jeg oplever, at kommunerne de steder er meget optaget af det, fordi de jo selv oplever, at deres egne borgere enten får vand ind i huset eller ud over markerne, og derfor selvfølgelig i det daglige møder den udfordring, det er.
Når det så er sagt, vil jeg sådan set også gerne sige, at hvis borgmestrene kommer tilbage til mig og siger, at det er en kæmpe udfordring, og at der er nogle barrierer på vejen, og om vi ikke kan snakke om det politisk, så synes jeg, vi skal være åbne over for det, for jeg tror helt grundlæggende på, at det er den type planer, der skal til.
Og jeg har jo også opfordret til, at kommunerne skal kigge på de virkemidler, vi har nationalt, og se, om der er nogle af dem, de kan bruge i forhold til at få lavet de konkrete indsatser, der skal til.
Anders G. Christensen (V), 2020-03-11:
Tak for det.
Borgmestrene omkring Gudenåen har lavet helhedsplanen, og den tilsiger, at de engang i 2022 vil komme op med en fælles plan for, hvad der skal ske omkring Gudenåen.
Nu har ministeren jo nævnt mødet med borgmestrene nogle gange.
Synes ministeren, at det er hurtigt nok at vente til 2022 i forhold til at gøre en indsats for Gudenåen?
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Men det, jeg kan sige, er, at der jo allerede er virkemidler nu – det var også det, jeg lige var inde på før – i forhold til at få prøvet nogle af de ting af omkring miniådale, ådale og andre af de virkemidler i sådan nogle helhedsplaner, som kan være vejen frem, og som man jo kan gå i gang med med det samme.
Så nogle af de ting, som ligger i sådan en plan, kan man jo bare starte op med; men det kan jo godt være, at der er noget af det, som kræver lidt mere forarbejde, og jeg tænker, at jeg i hvert fald er nødt til selv lige at se planen, inden jeg kan vurdere den del.
Men jeg synes, det er godt og positivt, hvis man er nået så langt, at man trods alt er enige om, hvad det er, der skal til, for at sikre alle de mange borgere, alle de mange interesser og den samfundsøkonomi, som er knyttet til Gudenåen.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Det er jo ikke længe siden, at vi havde den modsatte situation, hvor vi skulle lave en tørkepakke på grund af en historisk tørke, som medførte store samfundstab, ikke mindst, selvfølgelig, i fødevareproduktionen.
Nu har vi så det modsatte, hvor vi har vand ud over det hele.
Så mit spørgsmål er, om ministeren og regeringen har et overblik, eller om det måske er for tidligt at danne sig et overblik over de samfundstab, som vi egentlig har oplevet med det her.
Hvorfor spørger jeg om det?
Jamen det er selvfølgelig ikke nødvendigvis for at sige, at man så skal lave en vandpakke, som det vel så hedder, hvis det er det modsatte af en tørkepakke, men at man i hvert fald kan tage det med ind blandt de virkemidler og den indsats, den investering, vi fra Folketingets, fra kommunernes og fra samfundets side skal lægge i det her.
For det er jo en investering i at undgå tilsvarende eller måske endnu større samfundstab ved kommende oversvømmelser.
Så har man et overblik over det, eller vil man prøve at danne sig et overblik over det på et tidspunkt, så vi har det med i vurderingerne?
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Jeg har ikke noget tal på den samlede økonomiske regning, der har været som følge af det her våde efterår og den våde vinter.
Det er jo noget af det, som jeg håber at kommunerne vil melde ind om, hvis de kan se, at der har været rigtig mange skader på nogle boligområder, eller at landmændene, når jeg mødes med landbrugets folk, melder ind og siger, hvor udfordringerne har været for dem.
Jeg tror måske, at situationen trods alt har været lidt anderledes med det her efterår og den her vinter, end den var ved den tørkepakke, der blev nævnt, som skyldtes, at landbruget var virkelig hårdt presset på økonomien.
Derfor må man jo altid tage bestik af det konkrete.
Det samme gælder jo i forhold til nogle af de erstatningsordninger, der er mulige, hvis der eksempelvis er stormflod og andet, hvor man jo helt konkret går ind og vurderer, om der skal være en erstatning for de skader, der er.
Men jeg er meget åben over for at kigge på, om vi i det hele taget har de rigtige værktøjer.
Jeg håber også, at det er nogle af de indmeldinger, vi får, når vi nu samler til bunke.
René Christensen (DF), 2020-03-11:
Det har vi nemlig, men derfor skal vi også have afløb for de midler, som der sådan set ligger der.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om noget, for igen – og jeg er sådan set meget enig – er udfordringen her jo også, at kommunerne har det meget med at kigge på, hvad der sker inden for kommunegrænsen, og på, hvad deres borgeres penge skal bruges til, og det er fair nok.
Derfor kunne det jo så være, at man herindefra pålægger kommunerne at få lavet de her sammenhængende planer, altså i de her vandoplande.
For de åer og vandløb, vi har, er ligeglade med kommunegrænser; når nedbøren kommer, er den ligeglad med kommunegrænser.
Men hvis man ikke lykkes med det i KKR og andre kommunesamarbejder, kommer det ikke til at ske.
Og derfor var det måske også vores opgave herindefra at få lagt det pres på kommunerne og pålægge kommunerne, at den her opgave skal de altså løse, for ellers er der nogle andre, der er nødt til at løse den for dem.
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Ja, men det er jo omvendt også det, der gør det hele lidt svært.
For hvis vi så bare siger, at nu må I komme i gang, så er det, de leder vandet hen til nabokommunen eller ikke får tænkt over alle hensyn eller kun får tænkt over de næste 2 år – men hvad med en 10-årig horisont, hvor klimaet har ændret sig endnu mere?
Så det er også derfor, jeg heller ikke tør sige, at vi skal have en helhedsplan inden sommerferien, for det er virkelig komplekst; det er store dilemmaer og organisatoriske puslespil, der skal på plads.
Og derfor synes jeg ikke bare, at vi skal gå ud og sige: Nu skal I komme i gang.
Jo, de skal komme i gang med de der vådområder, for det har vi faktisk sagt til dem i ret lang tid.
Men jeg tror, at vi skal have en stor helhedsplan, og det kan ikke bare være puslespillet med enkelte kommunale planer.
Vi skal også spille en rolle, og sådan forstår jeg egentlig også at ordføreren mener det, så jeg tror egentlig, at vi er enige.
Signe Munk (SF), 2020-03-11:
Der er vist ingen, der er i tvivl om, at klimaforandringer ikke er noget, vi bare taler om mere.
Det er ikke noget, der er ude i fremtiden.
Det er noget, der lander i vores alle sammens baghave, også i min egen og også i min garage.
Og det skaber stor frustration, når man på Fur f.eks., hvor jeg bor, både kan se, at kysten er ved at forsvinde, fordi vandet bliver presset ind i Limfjorden, og se, at vores haver og marker ikke kan absorbere mere vand; grundvandet stiger.
Det var i hvert fald et tydeligt vidnesbyrd for os, der bor i det jyske, at der kommer vand fra alle sider.
Man kunne også tage til Silkeborg og se langs Gudenåen og langs Storåen ved Holstebro, hvor jeg var, hvor det er helt tydeligt, at vi i Danmark på nuværende tidspunkt simpelt hen ikke er gearet til de voldsomme nedbørsmængder, der kommer, og de ændrede regnmønstre.
Så der er ingen tvivl om, at vi skal have taget fat på en langsigtet, en samlet og en koordineret tilgang til klimatilpasningen.
For os at se
i SF handler det jo om, at vi får kigget på det lovkompleks, der håndterer vand på den ene eller den anden måde.
For klimatilpasning i dag drejer sig jo både om kyster, der eroderer, oversvømmelser fra vandløb, stigende grundvand og skybrud.
Og der er mange love, der beskæftiger sig med hver deres virkeområde, men ikke nødvendigvis spiller sammen.
Vi har f.eks. både vandløbsloven, kystbeskyttelsesloven og planloven.
Så der er brug for en virkningsfuld og gennemtænkt samlet plan for klimatilpasning, og jeg kvitterer for, at ministeren også er optaget af at få det gjort.
For os at se har vi også brug for at udvide vores kystanalyse og supplere den med nogle af de lavbundsområder, der er langs søer og åer, at vi også går ind i arbejdet med at spørge til, hvor der er nogle særligt truede områder, og i det hele taget også at få lavet en kortlægning, der rækker mange år frem.
Vi har i det hele taget brug for en langsigtet planlægning og for os at se, er det også vigtigt, at man planlægger ud fra de scenarier, vi kan forvente i fremtiden.
Vi kan jo se, at det, vi tidligere kendte som 20-, 50- og 100-årshændelser, kommer langt hyppigere.
Derudover har vi også brug for at tage en diskussion om finansieringen, fordi klimasikring jo stadig væk er lodsejerens ansvar, også det økonomiske ansvar.
Men vi mener også, at samfundet må tage ansvar, når det gælder nationalt prioriterede klimasikringsprojekter og i yderste konsekvens også, hvis vi skal afvikle bebyggelse og infrastruktur i særligt truede områder.
I SF er vi rigtig glade for, at der ovre hos klima-, energi- og forsyningsministeren bliver lagt op til at genindføre 100 pct.s finansiering fra forsyningsselskaberne, hvis det er overfladeprojekter.
Og derudover er vi også optaget af, at det bliver nemmere for husejere at se, hvad risikoen er for deres hus, når de køber hus i forhold til oversvømmelse og stigende vandmasser.
Så i det hele taget håber vi på, at ministeren snart vil tage tiltag til, at vi kan komme ind og forhandle og have de indledende diskussioner om, hvordan vi kunne få lavet en samlet national tilpasningsplan i forhold til klimasikring og klimatilpasningen.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Inden hr. Christian Juhl går ud af salen, kan jeg jo lige spørge, om Enhedslisten sådan set er enig i det, som jeg havde en diskussion med hr. Christian Juhl om, hvor vi egentlig var enige, hvor hr. Christian Juhl pegede på, at der eksempelvis i Gudenåen er steder, hvor tingene er sandet til – sådan opfattede jeg i hvert fald det, hr. Christian Juhl sagde – og at man dermed også de steder kunne være med til at rense det op, sådan at vandet kommer til at løbe mere frit.
Det er det ene.
Men det er bare for at høre, om Enhedslisten er med på, at man også kan bruge det som et af mange redskaber fra værktøjskassen, og hvor det altså kan være effektfuldt målrettet at rense noget op for simpelt hen at få den gennemstrømning, som der er brug for.
René Christensen (DF), 2020-03-11:
Tak for det, og tak til ministeren.
Og egentlig også tak for hele debatten i dag, for det viser jo, at alle Folketingets partier tager det her meget alvorligt.
Jeg synes jo også, at ministeren får et rigtig pænt mandat med til det forslag til vedtagelse, som der er et bredt flertal for.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ministeren om det her med »hurtigst muligt«.
Jeg tror, jeg vil lægge det ind i min kalender, og så vil jeg huske det, når vi kommer frem til efteråret – altså opfordre ministeren til at prioritere det her, så vi også får truffet nogle beslutninger.
Så er vi selvfølgelig helt enige i i Dansk Folkeparti, at ja, det kan lyde nemt, men selvfølgelig er det svært.
Men fordi det er svært, skal vi også træffe nogle politiske beslutninger.
Og så det sidste spørgsmål: Er ministeren ikke enig i, at det her selvfølgelig handler om klima, men at det faktisk også handler om samfundsøkonomien?
For der er utrolig store tab i forhold til erhvervet, altså landbruget, og så er der rigtig mange store tab i forhold til lodsejerne, altså når vi kigger på fast ejendom og andet.
Derfor påhviler der os også her i Folketinget, selv om vi ikke er vandløbsmyndighed, et meget, meget stort ansvar for at sørge for, at det her bliver ført ud i livet.
Mai Villadsen (EL), 2020-03-11:
Jeg skal blankt erkende, at jeg, selv om jeg også er fra det midtjyske, så ikke er Gudenåekspert, men jeg ved også, at man i regionen har lavet et fælles arbejde på tværs af kommuner, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
For vi skal netop ikke skubbe problemet fra ét område til et andet, men vi skal sikre, at vi laver helhedsorienterede løsninger.
Der er vi i Enhedslisten både optaget af at tilgodese naturen, men selvfølgelig også de borgere, der bor i de områder, som er enormt pressede af de store udfordringer, der i særdeleshed er der.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Det svar vil jeg virkelig gerne kvittere for.
For nok kan vi være uenige om mange ting, men jeg synes virkelig også, det er rigtigt set af Enhedslisten, at tingene netop skal ses i den sammenhæng, og at det ikke nødvendigvis er hinandens modsætninger at sikre, at der ikke er de her utilsigtede oversvømmelser, at der er mulighed for, at vandet kan komme væk igen, og at det kan blive afvandet, men at man samtidig også har det skyldige hensyn til natur og fauna osv.
Så det er bare en kvittering for det, og det er også det spor, vi er inde på.
Så kan vi selvfølgelig diskutere, hvor meget og hvordan og hvilke redskaber man skal bruge, men sporet er, at vi bliver nødt til at håndtere afvandingen for dermed at undgå de her utilsigtede oversvømmelser.
Det må vi så snakke om hvordan vi gør bedst muligt, men selvfølgelig med skyldigt hensyn til, at der skal være natur og miljø i al almindelighed.
Mai Villadsen (EL), 2020-03-11:
Jeg tror, at ordføreren har ret i, at det jo er et spørgsmål om, hvor man lægger snittet.
Men vi kan alle sammen være enige i, at der er udfordringer både for naturen og for de mennesker, der bor i og omkring den, og der skal vi sikre at lave nogle løsninger, som er langtidsholdbare for både borgere og for natur.
Så det ser jeg også frem til.
Ja, jeg har for nylig selv holdt et møde med Region Midtjylland, og de er også meget optaget af den her problematik, og det er meget dejligt, at de er i gang med arbejdet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-03-11:
Tak for ordet, og tak til ministeren for redegørelsen.
De seneste måneder har vi været vidner til massiv nedbør, der har haft store konsekvenser for mange borgere.
I Aalborg, Ribe, Silkeborg, Vejle, Horsens og mange andre steder i landet har kældre været oversvømmet, marker ødelagte, og sågar fodboldbaner, hvor man kun kunne ane toppen af et fodboldmål.
Men også vores infrastruktur har vist sig uegnet til at håndtere vandmængderne.
Det så man bl.a. i Aabenraa, hvor vandmængderne blev så store, at det gik ud over kloaksystemet.
Her var man nødt til at indkalde slamsugere for at tømme kloakkerne for vand, da det ellers ville begynde at fosse ud af afløbene i folks hjem.
I 2019 oplevede vi i Næstved, at der faldt dobbelt så meget nedbør ned i kloakkerne, som de kunne håndtere.
Ved det store regnfald i Næstved i 2019 faldt der så meget regn i et enkelt område af byen, at man ifølge TV 2 kunne fylde et olympisk svømmebassin på knap 16 sekunder, og det er vores system ikke gearet til at håndtere.
Det betyder altså, at vi står med nogle udfordringer, når nedbøren bliver massiv, og det skal vi selvfølgelig kunne håndtere, og i Nye Borgerlige vil vi meget gerne være med til at støtte op om nationale planer til at håndtere fremtidige situationer som dem, vi har set i de foregående måneder.
Det må ikke være sådan, at et velfungerende og højteknologisk land som Danmark bliver taget på sengen af regnvand, og det må ikke være sådan, at udsving i nedbøren fører til betydelige risici for folks ejendom, landbrugsjord og andet.
Vi er derfor helt enige i behovet for en national klimatilpasningsplan.
Nye Borgerlige støtter ikke forslaget til vedtagelse, da vi mener, at det er for bombastisk formuleret med, at Folketinget konstaterer, at klimaforandringerne medfører massive nedbørsmængder samt stigning i havniveauet og grundvandsstanden.
Vi ser derfor frem til forhandlinger om at få gjort de tiltag, som er nødvendige.
Tak for ordet
Henrik Dahl (LA), 2020-03-11:
Tak for det.
Der er jo allerede sagt meget godt om afledning af vand, herunder ikke mindst at det løber nedad.
Så hvad kan jeg bidrage med?
Jeg tror, det er vigtigt at erkende, at Danmarks vandinfrastruktur er underdimensioneret – lige før sagde fru Mai Villadsen, at man ikke skal sige vandinfrastruktur, men nu er det det ord, jeg skrev, og jeg vil ikke sådan ind i en lang diskussion om det, for jeg tror hurtigt vi kan blive enige om, at det er det samme fænomen, vi taler om.
Jeg kan jo selv se det næsten hver dag, når jeg kommer forbi Ribe Å, Kongeåen, Brede Å, Vidåen – det er et problem.
Og når man ser sådan nogle vandløb, kan man også se noget af det, som jeg var inde på i mit spørgsmål til ministeren, altså at de her underdimensionerede vandløb ikke bare er noget, der går ud over landbruget, hvilket er galt nok, men det har også store konsekvenser for bysamfundene rigtig mange steder, og det skal man selvfølgelig tage ind i sine overvejelser.
Vi bakker som sagt op om forslaget til vedtagelse, og jeg skal fastslå helt entydigt, at det er min skyld, at jeg ikke fik meldt tilbage, og ikke nogen andres skyld.
Jeg har bare for mange ordførerskaber – jeg arbejder på at få lidt færre efter valget, men nu må vi se.
Men jeg tror bare, det er vigtigt at sørge for, at vi ikke laver en regulatorisk spændetrøje.
Han arbejder med vandafledning i Ditmarsken, og der er rigtig, rigtig meget vand.
Han gav det gode råd, at hvis man vil vide noget om vandafledning, skal man tage til Holland, fordi de ved mere om vandafledning end nogen andre.
Så det kunne jo godt være, at det var et råd, der var værd at følge.
Men han sagde også, at alle vandafledningsområder er forskellige, og fordi alle vandafledningsområder er forskellige, skal man altså passe på ikke at lave en regulatorisk spændetrøje, som gør, at man ikke kan komme med de virkemidler, som er relevante.
Altså, bare for at give et eksempel kan jeg sige, at jeg bor i en del af landet, hvor 80 pct. af alt det vand, der falder over hele den region, jeg bor i, løber mod vest på grund af områdets topografi.
Der er meget lidt vand, der falder over det sydlige Jylland, der løber ud i Lillebælt – det løber næsten alt sammen gennem mange, mange kommuner og til sidst ud i Vadehavet.
Og når det så løber ud i Vadehavet, skal det igennem sluser, der er lukkede, når der er vestenvind.
Og der skal vi jo ikke lave noget regulering, som er indrettet på en eller anden måde, så man ikke kan tilpasse sig til det.
Så jeg vil bare slutte af med at sige, at det her er et meget vigtigt problem, men vi skal bare passe på ikke at vælge ideologiske løsninger, og vi skal ikke vælge skrivebordsløsninger, der ikke passer ude i den virkelighed, hvor der bor rigtig mange mennesker.
Tak for ordet.
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne starte med at takke for en rigtig god debat.
Jeg synes, det vidner om, at vi på tværs af partier og politiske indgangsvinkler er enige om, at vi skal have håndteret klimaforandringerne i Danmark, og at det er en vigtig udfordring, som vi som samfund står over for nu.
Så problemet står klart for de fleste af os, også med tanke på alt det, vi har set ude i landet med de oversvømmelser, som mange har mærket, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi får handlet på det.
Jeg er glad for, at vi er enige om, at vi skal igangsætte arbejdet hurtigst muligt med at få lavet den her plan for klimatilpasning, som vi som regering også klart har sagt vi er forpligtet på, og som vi er meget optaget af.
Det ændrer jo ikke på, at vi allerede har taget en række skridt, og noget af det har vi også diskuteret i dag, altså nogle af de virkemidler, som vi allerede nu har sat i værk.
Det gælder også nogle af de værktøjer, som vi måske ikke har brugt så meget førhen, men som jeg har forventninger til, bl.a. at tage lavbundsjorder ud.
Det kan være en del af løsningen at kigge lidt mere holistisk kigger på det.
Hvis vi rent faktisk vil sikre, at vi får en mere robust måde at håndtere store mængder vand på, kan det ikke nytte noget, at vi kun skruer en lille smule på noget, for vi er også nødt til at kigge på andre virkemidler.
Derfor har det været godt, at vi er kommet lidt rundtomkring i forbindelse med, hvilke værktøjer der er brug for, og jeg tror, det er klart for alle, som har fulgt med, at det også er en meget, meget kompleks opgave.
Vi er mange, som er med i båden, også på myndighedssiden, og kommunerne er dem, der har ansvaret, men det ændrer jo ikke på, at vi herinde i salen selvfølgelig også har aktier i at sikre, at man taler godt sammen på tværs, og det er måske noget af det, der i høj grad har manglet.
Det kan godt være, vi har en del virkemidler på plads, men der er altså stadig noget, vi ikke ved, hvor vi har brug for at udveksle erfaringer og kigge nærmere på, hvordan vi kan sikre den der bedre koordination mellem myndigheder, mellem kommuner i forhold til at få nogle af de her helhedsplaner, bl.a. for de større vandløbssystemer, sådan at den kommune, som i virkeligheden ligger allersidst i rækken, og hvor vandet fosser ned, ikke står med problemet helt alene.
Så tak for alle de mange gode forslag, der er kommet.
Jeg er sikker på, at partierne har endnu flere, og dem glæder jeg mig også til at lytte til.
Det kommer vi så til at diskutere meget mere.