Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Tak for en god debat indtil videre, og tak til regeringen for at fremlægge sit finanslovsforslag.
Da jeg læste det, var jeg ved at falde ned af stolen, fordi jeg faldt i søvn.
Der er så lidt indhold i årets finanslovsudspil, at man bliver helt forbavset.
Der er lidt med at genoprette nogle it-systemer og give lidt penge til Kriminalforsorgen og udenrigstjenesten, og det er jo fint.
Men det er overraskende, at man trods alt ikke i højere grad tager fat på at løse nogle af de mange udfordringer, som Danmark har.
Og jeg er også meget overrasket over, at man, når man har et budget på 1.200 mia. kr., så ikke rundtomkring er i stand til at finde nogle steder, hvor man tænker: Her kunne vi måske godt spare lidt; måske er vi i løbet af året blevet klogere, og der var måske nogle steder, hvor man kunne bruge lidt færre penge.
Så kunne man bruge flere penge andre steder, men man bør hele tiden forsøge at få mest muligt ud af skatteydernes hårdt tjente penge, og det er der ikke så meget af årets finanslovsforslag.
Hvis vi lavede finansloven, havde vi sat gang i væksten og den grønne omstilling.
Vi ville også have styrket naturen, kulturen og de ældres forhold.
Alt sammen elementer, som vi havde med i det finanslovsforslag, som vi fremlagde sidste år, og som vi også vil have med i det finanslovsforslag, som vi fremlægger her senere i efteråret.
Status quo er jo bedre end at gå i den forkerte retning, så det skal ikke kun være kritik.
Og jeg vil også gerne rose for, at der ikke er nogen skattestigninger, for efter 2 år med et enormt offentligt forbrug og enormt mange skattestigninger, er det også på tide at holde igen.
Men derudover har jeg faktisk ikke så meget at sige om finanslovsforslaget, og derfor vil jeg sige et par ord om det økonomiske udspil, som regeringen kom med få dage efter sit finanslovsforslag.
For her er der lidt mere gang i den, og det kommer vi til at bruge meget tid på at diskutere.
Så lad os tage hul på det.
Det Konservative Folkeparti er glad for, at regeringen nu endelig ønsker at lave reformer, som kan øge arbejdsudbuddet en lille smule, det vil sige få flere danskere til at være til rådighed for at tage et arbejde.
Men vi er skuffede over, at ambitionsniveauet ikke er højere, end at regeringen blot ønsker at dække det hul i arbejdsudbuddet til, som den selv har gravet med sin Arnepension.
Det er ikke ret svært at øge arbejdsudbuddet og få flere danskere til at være til rådighed for at tage et arbejde.
Vi ved jo præcis, hvad vi kan gøre.
Vi har nogle meget konkrete forslag, som er gennemregnet og lige til at implementere.
Vi kan lette skatten på arbejde, eksempelvis afskaffe topskatten eller bare hæve grænsen for, hvornår man skal betale topskat, så i det mindste helt almindelige mennesker i helt almindelige jobs kan slippe for at betale denne ekstreme skat på 15 pct. ekstra af deres løn.
Man kan tillade virksomheder at hente flere udlændinge til Danmark på midlertidige opholdstilladelser, så virksomhederne kan hente ukrainere og sydamerikanere til Danmark for at tage de jobs, som virksomhederne kæmper for at få besat lige nu.
Det kan man også gøre meget hurtigt, og det kan få meget hurtig effekt.
Hvis man derudover vil gøre Danmark endnu rigere, har vi også flere gode forslag: Man kan sænke selskabsskatten, man kan sænke beskatningen af aktier, man kan skabe mere konkurrence og frit valg i samfundet.
I stedet for at lade det offentlig have så mange monopoler kan man lade private komme mere til.
Man bør fastholde kontanthjælpsloftet i stedet for at skyde huller i det, som regeringen lægger op til, og så bør man lade være med at lade de offentlige udgifter stige så meget.
Et af de værste forslag i det, regeringen har lagt frem, er, at man vil give 5.000 kr. mere om måneden i dagpenge til folk, som er arbejdsløse i 3 måneder.
Det er et forslag, som både savner økonomisk fornuft og rimelighed.
Økonomisk set er det ufornuftigt at hæve dagpengene fra de her omkring 19.000 kr. til ca. 24.000 kr., fordi det vil gøre, at folk vil være mere tilbøjelige til at holde fri i et par måneder, når de bliver arbejdsløse, i stedet for at skynde sig at få et nyt arbejde.
Hvis man giver 5.000 kr. ekstra i dagpenge, så kommer vi op på, at man får mere på dagpenge, end man får i et lavtlønnet job i Danmark, og det er der altså ikke nogen rimelighed i.
Det må være en sær følelse for dem, der arbejder i lavtlønsjob, at skulle stå og betjene folk, som er på dagpenge, og vide, at de har flere penge end dem selv.
Og hvorfor er det særlig dem, der kun er arbejdsløse i meget kort tid, som skal have højere ydelser, når det absolut må være dem, der er mindst hårdt ramt af at blive arbejdsløse?
Altså, det er jo hårdere at være arbejdsløs i lang tid, end det er at være arbejdsløs i kort tid.
Så hvorfor er det dem, der er arbejdsløse i kort tid, som skal have flere penge?