runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Jeg er jo glad for, at Dansk Folkeparti er meget optaget af, at regeringen får gennemført al sin politik så hurtigt som overhovedet muligt, men man kan nu engang ikke gennemføre alting på en gang.
Jeg synes jo, at diskussionen her i dag også har vist, at der er nogle momenter, vi bliver nødt til at være opmærksomme på, så vi ikke ender med i den bedste vilje, med de bedste intentioner at stille en meget sårbar gruppe endnu mere sårbart, om det så er, fordi de kan komme i kløerne og blive brugt som redskab af nogle kriminelle bander, eller det er, fordi vi ender med at individualisere et ansvar for overholdelse af loven ud på nogle meget sårbare mennesker, eller med nogle af de andre bekymringer, der er flaget.
Men dem skal vi da lytte til; det ville da være dumstædigt at risikere at ramme nogle af de mest sårbare borgere i det her land.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Den her debat minder mig sådan lidt om debatten om fixerum, som vi havde i 35 år.
Og jeg kan huske, at jeg havde den med daværende sundhedsminister Lars Løkke Rasmussen i Anders Foghs regering igen og igen, og det handlede også hele tiden om noget, hvor man kom frem til: Jamen hvis nu vi gjorde sådan, så ville der også stå pushere på vej ned ad trappen til fixerummet osv.
Altså, man kan jo også opfinde alle de der argumenter, som forhindrer en i at gøre det gode, i stedet for at forsøge at prøve at se, om det her ikke kunne komme til at fungere.
Medmindre, minister, vi snakker en generel afkriminalisering af hele stofområdet – det tror jeg ikke regeringen vil ind i, for det fik vi da i hvert fald nogle klare udsagn fra statsministeren om i dag med hensyn til cannabis – så kommer vi jo ikke uden om, at vi er nødt til at etablere en eller anden form for administrativ ordning i forhold til de allermest sårbare – somehow.
Den vil aldrig nogen sinde kunne blive perfekt, men det er da et bedre forslag.
Jeg ser da det forslag, der kommer fra SF, som bedre end det pjat med, at man giver stofmisbrugere advarsler, hvis de har stoffer på sig.
Altså, de har jo stoffer på sig, fordi de simpelt hen har behov for det.
Stofmisbrug er en sygdom.
Det er ikke kriminalitet.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Tak for det, og jo også en tak til hr. Jens Rohde for, at han tilbage i sine dage som måske politisk ordfører under en Venstreregering kæmpede kampen for stofindtagelsesrummene og fixerummene.
Det var jo en mulighed, der så blev givet med den efterfølgende socialdemokratisk ledede regering, hvor jeg som sundhedsminister selv havde den store ære og ydmyge fornøjelse af at sikre lovgrundlaget for, at man kunne gøre det.
Jeg blev der mødt af en borgerlig opposition, der sagde, at hvis de fik magten igen, skulle det afskaffes, så snart de kom til.
Så jeg er også glad for, at vi er et andet sted, for det synes jeg jo sådan set man kan høre at vi er.
Der er i hvert fald ikke nogen, der har fremført det ønske her.
Så vi er vel et andet sted som samfund i forhold til de mest udsatte stofmisbrugere.
Derfor skal vi jo også finde det rigtige greb her, og derfor hører ordføreren heller ikke mig stå her og sige, at vi ikke skal gøre noget, men vi skal finde det rette greb, og vi skal også finde en måde at administrere det her på, hvor det er lige til at gå til for de her meget udsatte mennesker, som har brændt sig på systemet ganske mange gange.
Og det var jo noget af det, vi også kunne se under coronakrisen, da vi blev nødt til at gå på kompromis med, hvordan systemet fungerede.
Det blev udgående og opsøgende indsatser på borgernes præmisser, og så kunne vi nå dem på en helt anden måde.
Det synes jeg vi bliver nødt til at tænke med i det her, altså den nye viden, vi har fået i ly af coronakrisen, i forhold til hvordan vi kan hjælpe den her målgruppe og komme tæt på den.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Ja, men jeg synes bare lidt, det vidner om, at vi ikke kan se skoven for bare træer, og det kan også være vanskeligt i den her diskussion, nemlig at sige, at intentionerne er fine, men, og men, og men .
Gør nu som dengang, hvor fixerummene blev lovliggjort.
Prøv det af.
Lad os lave noget, som i det mindste etablerer en handling for de her mennesker.
For det grundlæggende problem er jo, at vi i vores system behandler dem, som om de er kriminelle, og det er det, vi skal væk fra med stofmisbrugere.
De er syge, når de er afhængige af stoffer.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Vi skal finde en måde at gøre det her på, hvor vi ikke pålægger de dårlige, svage og udsatte mennesker en ny byrde, om det så er en ny byrde, fordi de får en bureaukratisk forpligtelse, hvor de pludselig får ansvaret for at skulle sørge for, at loven overholdes, som lovens bogstav skal, altså at det er den bekymring, de får, eller om det er en anden bekymring i forhold til udnyttelse i øvrigt, hvor der kan komme hindringer i vejen for politiets efterforskningsarbejde.
Altså, ligegyldigt om det er den ene eller den anden bekymring, synes jeg da, vi skal have som ambition at se, om vi kan finde en model for det her, der gør, at vi kommer ud over det, så vi ikke får de utilsigtede konsekvenser med.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-08:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget her pålægger inden udgangen af indeværende folketingsår regeringen at fremsætte et lovforslag, der indebærer, at de mest udsatte borgere med stofmisbrug får udleveret et id-kort, så de undtages fra sanktioner som bøder og konfiskering af narkotika til eget forbrug.
Ministeren var meget klar i den drøftelse, vi havde for lidt siden, hvor hun sagde, at det her forslag rummer en række udfordringer.
I Socialdemokratiet hersker der ikke nogen som helst tvivl om, at vi ønsker en indsats, der bedre end i dag både tager hånd om og hjælper de allermest udsatte i vores samfund.
Det har vi gjort og gør vi i et godt samarbejde med forslagsstillerne, og det ønsker vi at blive ved med.
Det er vigtigt for os, at man, når man er stofafhængig, netop får hjælp og støtte og omsorg og værdighed.
Bøder og straf risikerer at skubbe udsatte stofmisbrugere endnu længere ud over kanten og gøre ondt værre.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at forslaget er en del af vores og Radikale Venstres, SF's og Enhedslistens forståelsespapir.
Og muligheden for netop indførelsen af et id-kort er derfor også blevet undersøgt, sådan som ministeren redegjorde for.
Jeg føler mig godt dækket ind af, at vi får nedsat en arbejdsgruppe, som kan se på, om det, vi skal kigge på, er et id-kort, andre løsninger eller en kombiløsning.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi arbejder videre med det, så vi finder en model og en alternativ løsning, hvor vi netop sikrer indfrielse af den intention, som forslaget bringer op, nemlig at sikre beskyttelse og sikre, at udsatte mennesker med et stofmisbrug kan få den hjælp, der er brug for.
Som forslaget ligger her, kan vi ikke støtte det.
Men vi ser frem til, at vi kan arbejde os endnu tættere på det, så vi opnår det, vi gerne vil.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-08:
Der er jo ingen tvivl om, at Justitsministeriet ikke ønsker det her, at politiet ikke ønsker det her.
Hver gang det er noget, der har stoffer eller cannabis som omdrejningspunkt, skubber de det fra sig.
Er ordføreren enig med ministeren i, at der er kæmpe misbrugsproblemer relateret til det her – altså underforstået, at sårbare mennesker ville risikere at blive ekstra udnyttet, hvis man lavede et id-kort?
Da man indførte fixerum, da man indførte heroinbehandling, hørte vi nogle af de samme argumenter, og der er i dag ikke en, der drømmer om at fjerne de ordninger, for de har bevist deres værd.
Så giver det ikke mening at lave måske bare en lille forsøgsordning her, hvis man ikke er klar til at kaste sig ud i en fuldtonet ordning?
Karina Adsbøl (DF), 2022-02-08:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne følge op på fru Mette Abildgaards spørgsmål, for det var jo tilbage i 2019, at fru Mette Frederiksen var på tur med Nanna Gotfredsen, Gadejuristen, hvor Socialdemokratiet kom med det her forslag netop omkring id-kort.
Så hvad er der egentlig sket siden?
Nu siger ministeren så her, at nu skal vi have nedsat en arbejdsgruppe og undersøge det.
Jamen hvis det var noget, Socialdemokratiet gik til valg på, hvorfor har Socialdemokratiet så ikke undersøgt det?
Hvorfor har man ikke sat et arbejde i gang?
Det er alligevel noget, hvis vi kigger tilbage til 2019.
Så hvad har regeringen og Socialdemokratiet lavet i mellemtiden?
Det er jo det helt store problem ved det her – at man ikke øremærker midler til ældre, når man vil sikre, at ældre får en bedre og værdig alderdom.
Og vi har jo slået på tromme for flere gange i Dansk Folkeparti, at det er vigtigt, at man også øremærker midlerne.
Så jeg vil godt høre ministeren, om ministeren vil sikre beboere klippekortordningen, så de kan få en halv time mere.
Det er jo ikke så mange.
Der er en del kommuner, der har sparet det væk.
Vi har ikke de nyeste tal, men det kan være, at ministeren har de nyeste tal for det, både i forhold til beboere på plejehjem, men også ældre i hjemmeplejen.
Så hvordan vil ministeren sikre sig, at der ikke er ulighed i forbindelse med forskellen mellem kommuner.
Nogle kommuner har, andre kommuner har ikke.
Så den hjælp, du kan få, afhænger jo lidt af, hvilken kommune du bor i.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Tak for det.
Men det er jo det, der er de eksisterende klippekortordningers grundlag.
De er ikke blevet lovfæstet.
Helt fra starten da man indførte dem, valgte man at gøre det på den måde, først den ene regering og efterfølgende den anden regering.
Og jeg er helt med på, at Dansk Folkeparti havde mere indflydelse på den finanslovsaftale, der blev indgået under den anden regering, men heller ikke der, hvor Dansk Folkeparti havde indflydelse, fik man lovfæstet klippekortordningen eller bundet midlerne, som ordføreren efterspørger nu.
Jane Heitmann (V), 2022-02-08:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det kommer nok ikke bag på nogen, hvis jeg siger, at for os i Venstre er det helt afgørende, at man hele livet kan leve det liv, man selv har valgt.
For nylig læste jeg en avisartikel om en ældre dame på Nordfyn, som gør brug af klippekortsordningen.
Det betyder, at hun hver 14. dag kan få klippet og lakeret negle, og det er en rigtig god historie, for den handler jo netop om, at man kan leve det liv, man selv har valgt, hele livet.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, om ministeren ikke er ærgerlig over, at der er så mange kommuner, der har fravalgt klippekortet og dermed givet færre ældre mulighed for at have indflydelse på eget liv.
Og så vil jeg også gerne spørge ministeren, om ministeren ikke kan løfte sløret for, hvad det er for nogle regler, man nu ser bort fra i Viborg Kommune; jeg tror, ministeren kaldte det rygdækningstid.
Så har man skrinlagt nogle regler i Viborg, som man ikke kunne skrinlægge andre steder?
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg også har haft lejlighed til at møde flere ældre, som har brugt deres klippekort til manicure og pedicure og til at få ordnet hår og andre virkelig, virkelig fine ting, så jeg har jo til fulde blik for, hvad det her betyder.
Jeg synes jo, at det, som klippekortordningerne kredser omkring, og som vi bør have mere af i vores ældrepleje, er den grundlæggende selvbestemmelse, hvor det handler om menneskets ret til at være den, man er, livet igennem, og hvor det er det, der er vigtigt for borgeren, og ikke det, der står i systemet, der er det afgørende.
Det er hele den bevægelse, vi gerne skal have styrket med en kommende ny ældrelov baseret på få bærende værdier om et større handlerum i hverdagen – der, hvor medarbejderne, de pårørende, hvis der er sådan nogen, og de ældre har deres hverdag.
To dage er ikke ens, og to ældre er ikke ens.
Vi bliver ikke ens, bare fordi vi bliver ældre.
Derfor vil jeg også sige, at jeg synes, det er positivt, hvis man i nogle kommuner ad anden vej har sikret den samme grad af selvbestemmelse, som man kan gennem det greb, som er klippekortordningen.
Klippekortordningen er jo bare en metode.
Jane Heitmann (V), 2022-02-08:
Tak for svaret, minister.
Men ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Jeg spurgte ind til, hvad det er for nogle regler omkring klippekortordningen, man har fjernet i Viborg Kommune, som man måske/måske ikke ikke bare kunne fjerne i andre kommuner.
Hvad er det, man har gjort, der er særligt, i forhold til klippekortet?
Ministeren nævnte rygdækningstid, og jeg er ikke helt sikker på, hvad det dækker over.
Det behøver ministeren ikke forklare nu her, for det kan jeg jo komme hen og spørge ind til.
Men jeg vil bare gerne vide, hvad det er for regler, man har fjernet i Viborg, som en hvilken som helst kommune ikke kunne fjerne.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Det kan godt være, at det er mere usynlige konsekvenser, men når man lægger mængden af de enkeltstående rygdækningsdokumentationer sammen, forsvinder der ganske meget tid fra borgerne.
Mette Abildgaard (KF), 2022-02-08:
Tak til ministeren for talen, hvor ministeren jo også var inde på det her med forhandlinger om en ny ældrelov og de drøftelser, der er i gang.
Jeg tror, at der var rigtig mange af os, der lyttede med stor interesse til det, da statsministeren talte om det i sin nytårstale.
Derfor har jeg bare kigget sådan lidt søgende i min kalender og i min mailboks det sidste stykke tid, for jeg kan simpelt hen ikke se, at jeg er blevet inviteret til et eneste møde ovre i ministeriet, som handler om den her nye ældrelov.
Jeg vil bare høre ministeren, om ministeren kan afklare for mig, om det er mig, der har rod i min kalenderføring, eller om der ikke er blevet inviteret til noget som helst endnu.
Ministeren har for længe siden bedt os om at reservere hver torsdag fra kl. 15.00-17.00, tror jeg, til potentielle drøftelser generelt på det her område, og jeg kan simpelt hen bare uge for uge se, at de aftaler bliver aflyst, og det synes jeg jo er drønærgerligt.
Tiden er reserveret, så jeg vil bare høre ministeren: Hvornår får vi lejlighed til at blive introduceret lidt nærmere til, hvad den her nye ældrelov skal rumme?
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Tak for det.
Nogle vil mene, at det spørgsmål lå lige i kanten af debatten om et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om en lovfæstning af klippekortsordningerne, men det er et meget, meget vigtigt emne.
Det er korrekt, at de ikke har været med ordføreren for De Konservative eller med Folketingets partier i øvrigt, men med bl.a. lokale ældreråd og organisationer på området.
Det har der både været i det nye år, altså i det år, vi står i nu, men i høj grad også i det forgangne år.
Hele det her arbejde med udviklingen af vores ældrepleje startede med den første finanslov, som vi lavede sammen med finanslovspartierne, og hvor der blev sat 31 udviklingsindsatser i gang rundtom i 30 kommuner i hele landet.
Det arbejde har jo så kørt, og vi har fulgt det med stor spænding og også med optimisme og glæde over noget af det, der er kommet ud af det – nemlig bl.a. i de kommuner, som gik forrest og var frontløbere, hvad angår selvstyrende faste teams.
Senest har vi før jul udmøntet knap 200 mio. kr., til at langt flere kommuner kan komme med.
Så vi er jo i gang, og jeg lover, at det her også bliver noget, som vi kommer til at drøfte med den konservative ordfører, og jeg er rigtig glad for interessen og optagetheden.
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-08:
Tak for det.
Radikale Venstre bakker grundlæggende op om beslutningsforslaget fra SF, som indebærer, at de mest udsatte borgere med stofmisbrug kan få udleveret et id-kort.
De eksisterende regler skaber nogle gange nogle usikre situationer for misbrugerne, og det er ikke hensigtsmæssigt, når vi har at gøre med nogle af de borgere, som i forvejen er enormt udsatte.
Som der er blevet talt om flere gange heroppefra allerede, kan politiet jo allerede i dag give advarsler frem for bøder til socialt udsatte, som misbrugere er, hvis de pågriber dem med stoffer.
Men som det er nu, opstår der nogle gange tvivl, fordi politiet ikke altid har forudsætningerne for at vurdere status i forbindelse med en sigtelse.
Derfor er vi i Radikale Venstre i hvert fald også klar til at tænke nyt og udstede id-kort til de mennesker, som har brug for det, så de ikke i så høj grad bliver yderligere udsat i den livssituation, de nu engang er i.
Vi håber, at vi kan stå sammen i den her sag og få gjort noget ved det og få gjort livet nemmere for de mest sårbare mennesker.
Astrid Krag (S), 2022-02-08:
Tak for det.
Jamen vi har jo i virkeligheden haft diskussioner svarende til den her tidligere, og vi kan bare ikke diskutere os uden om de helt grundlæggende regler og rammer, der er i forhold til dut-principperne, og i forhold til at hvis vi lovfæster noget, ja, så skal der en finansiering med.
Da vi lavede den første klippekortsordning, da vi var i regering, lovfæstede vi ikke; der røg midlerne på bloktilskuddet efter 2 år.
Da så den smalle Venstreregering lavede det næste i sin finanslov, bl.a. i aftale med Dansk Folkeparti, var der jo heller ikke nogen, der stillede krav om at lovfæste klippekortordningen.
Man gjorde det samme, altså udbetalte midlerne over 2 år, og så kom de ud på bloktilskuddet.
Det kunne være rart, hvis vi kunne sige, at det ikke var sådan, at der skulle finansiering med, når vi foreslår ting, der bliver lovfæstet, og pålægger kommunerne opgaver.
Men det er nu engang de grundlæggende principper, der er i den måde, vores samfundsmodel fungerer på.
Karina Adsbøl (DF), 2022-02-08:
Jeg må sige, at jeg var blevet overrasket, hvis den socialdemokratiske social- og ældreminister havde sagt, at regeringen støttede det her forslag.
For vi må bare konstatere, at det, regeringen hellere vil, er at fratage de ældre nogle rettigheder frem for at sikre dem ret til selvbestemmelse og ret til et værdigt liv.
I dag får kommunerne altså pengene.
Der var også en udsendelse på TV 2 Lorry, hvor Ældre Sagen udtalte sig om, at de får pengene lige netop gennem bloktilskuddet hævet i forhold til det her område.
Det med, at det så skal koste ekstra, at kommunerne har fået pengene én gang via bloktilskuddet, køber jeg simpelt hen ikke.
Jeg har ikke mødt et eneste ældre menneske, som ikke var utrolig glad for den her klippekortordning.
Og i dag er det bare sådan, at det er afhængigt af, hvilken kommune du bor i, om du kan få et klippekort eller du ikke kan få et klippekort.
Så hvordan vil ministeren sikre, at ældre får den hjælp, de ønsker og har behov for, og sikre selvbestemmelse for de ældre medborgere?
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-08:
Tak, formand.
I Alternativet støtter vi selvfølgelig det her beslutningsforslag.
Selvfølgelig skal de mest udsatte stofmisbrugere undtages fra sanktioner som bøder og konfiskering af narkotika til eget forbrug.
Det minder mig faktisk om, at der er et lovforslag på vej om, at hjemløse borgere ikke skal være under jobcentrenes tvangs- og kontrolregime.
Det støtter vi selvfølgelig også.
Selvfølgelig skal vi heller ikke have psykiatriske patienter på gaden, fordi der ikke er plads til dem på vores forsorgshjem.
Selvfølgelig skal vi ikke have forbud mod tiggeri, og selvfølgelig skal vi ikke have zoner, hvor hjemløse ikke må sove.
Selvfølgelig skal vi have fixerum til narkomaner.
Selvfølgelig skal det ikke være nødvendigt at sætte overvågningskameraer op i København, for at folk ikke skal sparke hinanden til plukfisk i nattelivet.
Og selvfølgelig skal vi ikke tvangsfjerne flere børn, fordi vi ikke formår at støtte op om de udsatte familier.
Selvfølgelig skal folk have Arnepension i stedet for at knokle sig selv ihjel og efterlade deres sundhed på arbejdsmarkedet.
Selvfølgelig skal unge mennesker have psykologhjælp, så de ikke lider af spiseforstyrrelser, ensomhed og depression og risikerer at begå selvmord.
Vi har et velfærdssamfund, hvor armod og sociale ulykker kravler ud gennem alt for mange sprækker.
Vi har et samfund, hvor vi hele tiden laver reparationer og sætter plaster på, fordi alt for mange mennesker ikke trives, fordi vi taber alt for mange mennesker i konkurrencesamfundets hamsterhjul.
Det er klart, at Alternativet støtter enhver forbedring af udsatte menneskers vilkår, gamle som unge, udsatte som hjemløse, narkomaner som anbragte børn, men vi synes efterhånden, at vi lever i et reparationssamfund, hvor vi symptombehandler og reparerer i stedet for at forebygge og lave de grundlæggende forandringer, der skaber trivsel og livskvalitet for mange flere danskere.
Vi håber, at Folketingets partier i højere grad vil være med til at dreje på samfundets store tandhjul i stedet for at blive ved med at justere på de små skruer.
Vi skal have hævet bundniveauet i vores samfund.
Vi skal have repareret sikkerhedsnettet, i stedet for at der er så mange, der synker til bunds, mens vi alle sammen bare bliver rigere.
Nogle af Alternativets bud på det er nedsat arbejdstid og ubetinget basisindkomst.
Det er at indføre mere trivsel i uddannelsessystemet og erstatte kontrol og tvang i beskæftigelsessystemet.
Det er at lade syge og skadede danskere få hjælp og støtte i socialforvaltningen i stedet for endeløs arbejdstræning i beskæftigelsessystemet.
Det er at diskutere, hvor rige vi vil være, når det er så svært for så mange at trives i det materielle vækstsamfund.
Det er at diskutere, hvordan vi kommer tættere på det, der betyder noget for os, i stedet for at jage af sted som små produktionsenheder i et opstresset produktionssamfund.
Så er det selvfølgelig også at skabe et samfund, hvor folk ikke bliver gadenarkomaner, så vi er nødt til at udstyre dem med et særligt id-kort, så politiet ikke giver dem bøder og tager det stof, de har til eget forbrug.
Tak, formand.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Tak for det, og tak til fru Maja Torp for at kvittere med et klart svar fra Venstre om, at stofmisbrugere ikke er kriminelle; de har et sygdomsproblem.
Det er jeg meget glad for at høre fra mit gamle parti, for hold da fast, hvor har jeg godt nok diskuteret det her emne igennem mange år i Venstres folketingsgruppe.
Stofmisbrugere skal hverken have bøde, første, anden, tredje, fjerde, femte, sjette eller syvende gang de bliver taget med stof til sig selv.
Fru Mette Thiesen illustrerede fremragende fra Folketingets talerstol hvorfor: Det sender dem bare ud i yderligere kriminalitet eller tvinger dem ud i yderligere prostitution.
Det giver ingen mening, medmindre man har det synspunkt, at de jo et eller andet sted er kriminelle.
Men de er jo bare der, hvor de ikke kan gøre noget ved det.
I dansk politik, i europæisk politik på mange områder – og nu kan jeg ikke sige europæisk politik på generelt plan, for der er faktisk mange lande, hvor man har haft modet til at lave mange forsøg for at imødekomme, skal vi sige, afkriminaliseringen af de mennesker, som er ude i et stofmisbrug – har vi aldrig rigtig har haft modet til at gøre noget ved det, løse det sådan helt grundlæggende rent juridisk.
Og det er min påstand, at fordi vi ikke har haft modet – hos nogle er det, på grund af at man ikke har modet, hos andre handler det om nogle moralkodekser, som ligesom står over de her menneskers problemer – har vores stofmisbrugspolitik, bekæmpelsen af stofmisbrug jo spillet fallit i årtier.
Det synes jeg vi skal gøre noget ved.
Det bliver meget ved snakken, fordi vi ikke kan gennemskue alle dilemmaerne.
Og det var, som jeg nævnte over for ministeren, nøjagtig det samme i de 35 år, vi diskuterede fixerum, inden den nuværende minister endelig – endelig var der nogen, der tog sig sammen – tog sig sammen til at sige, at nu gør vi det trods alle de der diskussioner, der er.
Vi fik det prøvet af.
Og i dag møder jeg ikke nogen, der argumenterer for, at man skal fjerne de fixerum.
For det er på tide, at der bliver handlet.
Og hvis vi ender med en beretning, vil vi selvfølgelig også støtte op om den.
Men tak til SF for at insistere på, at nu har vi ventet længe nok og nu har vi diskuteret længe nok, hvordan vi kan hjælpe nogle mennesker, som ikke er kriminelle, men som lider af et misbrug og derfor selvfølgelig skal have al den hjælp, som vi kan give dem, og på ingen måde skal jagtes af politiet og blive belemret med økonomiske byrder, som bare presser dem endnu længere ud i sølet.
Tak til SF.
Vi støtter forslaget.