Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-10:
Nu er det jo ved at være længe siden, at Socialdemokratiets ordfører oplæste den tekst, som en stribe partier står bag.
Jeg har derfor tilladt mig at flette teksten ind i min tale.
Det, som var indledningen i den tekst, som er lagt frem, er, at Folketinget opfordrer til fastholdelse af den bredt funderede langsigtede energipolitik.
Stabilitet omkring rammevilkårene for energipolitikken er afgørende for de investorer, der kan skabe tusindvis af grønne arbejdspladser samt milliardindtægter fra eksport af grøn teknologi.
Det er vi ganske enige i i Enhedslisten.
Hvad er det så, vi har set af udvikling på det seneste, og som også er omtalt i redegørelsen på side 7?
Jamen det er jo, at blå bloks landbrugspakke sådan set medfører en øget udledning.
Det er også klart, at det hovedløse forslag til ændringer af det nuværende PSO-system, som medfører øget brug af el uden styring, det, man kan kalde et dumt elforbrug, sådan set er noget, som vil øge CO2-udledningerne.
Vi har brug for, at de øgede mængder vindmøllestrøm på en styret måde kommer ind i varmesektoren og i transportsektoren.
Regeringen gør intet for at leve op til EU's krav om 10 pct. vedvarende energi i transportsektoren.
Men samtidig bruger man lejligheden til det yderste, når Europa-Kommissionen udtaler, at det danske PSO-system kunne være i strid med EUF-traktaternes artikel 30 og 110 om diskriminerende told og afgifter.
Måske er årsagen i højere grad, at Kommissionen har spurgt til de nuværende lempelser i PSO til erhvervslivet, som er en indirekte statsstøtte, og som Kommissionen har fået øje på.
Overholdelsen af energiforliget kan medføre, at der alene ved gennemførelsen af de kystnære møller sikres 6.000 arbejdspladser i anlægsfasen.
Det gode er så, at Kriegers Flak kan skabe 9.000 arbejdspladser i anlægsfasen.
Det er vel at mærke to projekter, der ligger i forlængelse af hinanden, og vi kunne godt være heldige, så der er rigtig mange af de arbejdspladser, der ligger i Danmark, som vil ligge i Jylland, ligge i det midtjyske, og som har umådelig stor betydning for beskæftigelsen i den egn.
Nu er det her jo ikke bare en debat om arbejdspladser.
Vi skal have øje for, at der er en varig klimaeffekt ved at opføre de møller.
Det skal ikke bare gå op i, om der er arbejdspladser i det.
Det er jo sådan set godt, hvis vi kommer frem til at have et så civiliseret og udviklet samfund, at vi kan sætte arbejdstiden ned.
Så det er altså ikke et mål i sig selv at skabe flest mulige arbejdspladser.
Men der ligger nogle kæmpe potentialer i dansk eksport af energiteknologi, og kommer vi frem til, at vi opfører Europas billigste kystnære vindmøllepark, og vi bagefter opfører verdens billigste havvindmøllepark, så har vi altså et kæmpe udstillingsvindue for hele verden med de globale klimaproblemer, vi står i.
I den tekst, der er lagt frem i dag, står der endvidere, at Folketinget konstaterer, at regeringen har modarbejdet den ønskede energipolitiske stabilitet ved enten at gennemføre eller undlade at gennemføre en række aktiviteter, herunder halvering af energiforskningsmidlerne i EUDP og forsøget på at aflyse opførelsen af de i energiforliget aftalte kystnære havvindmøller.
Det er utrolig vigtigt, at der afsættes flere forsknings- og udviklingsmidler, som skal skabe ny teknologi, nye klimaløsninger og nye energiløsninger.
Den genopretning støtter Enhedslisten selvfølgelig.
Det, som regeringen har skåret ned, er katastrofalt, og det har været med til at begrænse de udviklingsmuligheder, der er.
Hvis man ser på de kolde tal, må man bare konstatere, at under den tidligere regering var der knap 400 mio. kr. i EUDP-midler om året.
Det, vi så har oplevet her fra 2016, er, at der over finansloven kun er afsat godt 50 mio. kr., og så har man været inde og lave lappeløsninger og taget pengene fra forskningsreserven, hvor midlerne kunne gå til en lang række andre gode formål.
Så er man endt op med, at man i år har 184 mio. kr., og der er udsigt til, at vi har et lignende beløb næste år.
Så er der i budgetoverslagsårene kun 53 mio. kr., også i den her 2020, og regeringen begynder nu at italesætte, at man skal op på 580 mio. kr.
Jeg vil godt opfordre energiordførere til at kigge meget nøje på den evaluering, som EUDP-midlerne laver, og hvor man tydeligt kan se, hvad det er for en erhvervsmæssig effekt, der er i, at der er en vis støtte til udvikling af nye løsninger i Danmark.
I teksten til i dag, som er ved at blive omdelt nu, står der endvidere, at idet Folketinget konstaterer, at den samlede PSO-udgift til de kystnære vindmøller samt Kriegers Flak vil blive mindre end forudsat i energiaftalen fra 2012, opfordres regeringen til at gennemføre begge disse projekter.
Jeg synes, det er meget tankevækkende, at vi nu har to udbud, hvor man har fået markant lavere tilbud, end man havde forventet.
Det betyder jo sådan set, at man kan gennemføre begge projekter.
Man kan gennemføre dem på en måde, sådan at vi sparer i forhold til energiforliget, og så der ikke er nogen grund til at piske rundt og finde på alle mulige besparelser.
Der er bl.a. en af besparelserne, jeg synes man skulle tage væk, som det tidligere blev foreslået.
Der er en resterende pulje til forsøgsmøller.
Jeg synes sådan set, at de midler skal bruges.
De skal udbydes igen, sådan at vindmøllesektoren i Danmark kan komme med forslag til, hvad det er, der skal udvikles som det næste skridt.
For der er fortsat en udvikling, der kan ske, som kan gøre møllerne bedre og billigere, og som kan gøre, at der er flere møller, der kan blive eksporteret fra Danmark.
Jeg synes, at det her er så vigtigt, at det burde være helt naturligt, at den slags drøftes i energiforligskredsen.
Det er så ikke sat på dagsordenen til i morgen.
Jeg undrer mig.
For når man er med i et energiforlig, er man vel med i det.
Så har man været med til at tage beslutning om, at det, der står der, skal gennemføres.
Jeg undrer mig meget.
I den tekst, der er delt rundt, står der videre, at Folketinget konstaterer ydermere, at regeringens tilbagerulning på det grønne område gør det vanskeligt at leve op til EU's 2030-målsætninger samt den historiske, ambitiøse og juridisk bindende Parisaftale, som er en milepæl for den globale grønne omstilling, og som netop i disse dage bekræftes på klimatopmødet i Marrakech.
Jeg ved ikke, om det er så enkelt, for der skete jo desværre det, at USA er på vej til at skifte præsident, og at vi står over for, at det er en klimabenægter, som kommer til at stå i spidsen for verdens største CO2-udslipper, og vi har udsigt til, at vi nu får en ny leder i USA, som i valgkampen har sagt, at han ønsker at trække USA's støtte til Parisaftalen.
Det er en præsident, som vil redde kulindustrien nationalt, droppe Obamas klimamål, og som fornægter, at klimaproblemerne er menneskeskabte.
Det ser ærlig talt kulsort ud.
Det medfører jo, at der er yderligere behov for, at Danmark internationalt samarbejder tæt med nationer og bevægelser, som vil den grønne omstilling.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi i Danmark holder fast i vores energipolitik, holder fast i vores energiforlig og får bygget videre på det, begynder at tænke på, hvad det er, der skal ske efter 2020, når vi skal have lavet et nyt energiforlig, som måske skal række 8 år frem, måske 10 år frem, og som måske skal have en helt anden vægtning.
Jeg synes, det har været spændende at følge Folketinget her det sidste år og se, at der jo sker en teknologisk udvikling.
Der er det, at solceller lige pludselig bliver markant billigere, så man er nødt til at gribe ind politisk.
Men vi mangler sådan set at få åbnet op igen.
Vi mangler at få en ordentlig plan for, om det er en okay løsning, at de står ude på landbrugsarealer.
Der er sådan set nogle nye løsninger, som kan være en del af den bæredygtige omstilling, og hvor jeg synes, at vi skylder nationen og skylder Folketinget at få en meget mere konstruktiv tilgang til, hvordan vi driver det her videre.
Jeg tror, at Danmark har et kæmpe potentiale for fortsat at være et foregangsland på klimaområdet.
Det kan der være mange plusser ved.
Det bedste er sådan set, at vi kan være med til at løse klodens klimaproblemer.