runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2024-12-11:
Jeg synes egentlig, kvaliteten af svarene daler lidt her, for der kommer ikke rigtig noget svar.
Nu prøver jeg lige igen.
Danskerne skal hen at stemme til et folketingsvalg på et eller andet tidspunkt, måske allerede i 2025 eller i 2026.
Kan fru Charlotte Bagge Hansen og Moderaterne forestille sig en situation, hvor der ikke er en afklaring på den kampagne, som Socialdemokratiet har sat i gang, og på den kampagne, som Moderaterne har sat i gang sådan nærmest med omvendt fortegn?
Altså, det er jo ren zigzag fra regeringens side nu.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-11:
Vi kommer, som jeg sagde tidligere, til at stemme for ved den afstemning, der er her i 2025.
I forhold til hvad der kommer til at ske efterfølgende, er der en regering, der sætter sig sammen og tager en snak om, hvordan man ser det her i fremtiden.
Hvis vi kigger ind i den her finanslov, synes jeg jo faktisk, at det ser ud, som om der er kommet noget ganske fornuftigt ud af det der med, at der er tre forskellige partier, der har nuancerede holdninger til tingene, i hvert fald set med mine øjne.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Men nu er vi bare i en situation, hvor det er blevet meget dyrt for almindelige mennesker, fordi der er nogle grønne ambitioner, der er stukket fuldstændig af og måske har gjort det i langt højere grad, end betalingsevnen eller betalingsviljen er til mange steder.
Jeg må i hvert fald sige, at jeg synes, det er helt vildt, at danskerne skal betale nogle elpriser, eller energipriser for så vidt, der er så høje sammenlignet med, hvad de er i alle mulige andre lande i Europa.
Det er dybt skadeligt.
Jeg synes, det er meget ulighedsskabende, og jeg kan ikke forstå, at Enhedslisten i så høj grad prioriterer hensynet til klima og grøn omstilling over hensynet til, at priserne er stukket af for almindelige mennesker.
Mange tak for det, og tak for de pæne ord.
Man behøver ikke at drage særlig omsorg for os.
Det hele gik godt, vil jeg sige.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Det er jo en falsk præmis.
Altså, hvornår var det, vores priser var allerhøjest?
Det var, da den russiske gas blev ekstremt dyr.
Nu har jeg godt lagt mærke til Dansk Folkepartis nye linje i forhold til Putin, men vil Dansk Folkeparti virkelig være afhængig af Putin og af Saudi-Arabien og andre gas- og oliestater og deres luner?
Det kan blive rigtig dyrt.
Så synes jeg ikke, at man, hvad angår den grønne omstilling, skal glemme, at hvis ikke vi får lavet den omstilling, så bliver det dyrt, og det bliver ikke dem, der kan leve på 1. klasse, det rammer.
Det bliver den almindelige pensionist og den almindelige lønmodtager.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Jeg undrer mig over, at man ikke har taget de 370 nu, hvis der er for mange.
I alt siden er der 2017 kommet 16.000 flere alene til administration.
Det er ikke politibetjente, der går ude i gaderne.
Det er til administration, at der er kommet 16.000.
Nu fjerner regeringen så de 1.000 af dem.
Jeg vil bare minde om, at siden Venstre er kommet i regering, er der kommet 2.900 flere.
Så man går ikke engang tilbage til antallet ved sidste folketingsvalg.
Det er da uambitiøst, og regeringen må da kunne svare på, hvad de 16.000 laver.
Hovedparten er jo ansat under finansministeren.
Altså, hvad laver de mennesker?
Hvis oppositionen skal kunne pege på, hvor de skal fjernes, så må finansministeren jo også kunne pege på, hvorfor de er ansat.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
En stor del af dem er jo ansat, fordi vi har opprioriteret nogle områder.
Vi har opprioriteret skatteområdet, fordi der har været nogle helt åbenbare problemer dér.
Vi har opprioriteret inden for forsvaret og også inden for politiet og retsvæsenet for at tage det.
Vi har haft nogle opgaver, som vi har haft et kæmpe behov for at få løst som samfund, og dér har vi opprioriteret.
Så må vi også bare sige, at når vi kigger bredt ud, er der er også sket en glidning, hvor der stille og roligt i aftale efter aftale og med gode formål er blevet ansat flere administrative medarbejdere ude i ministerierne, og samlet set bliver det for mange.
Det sætter vi ind over for nu, ikke ved at komme med fugle på taget, men ved at komme med konkrete forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Ja, det er jo en årlig glæde at komme til den her debat, hvor man skal have at vide af finansministeren, om man har været en god dreng, eller om man ikke har været en god dreng, da man kom til finanslovsforhandlinger.
Jeg tror mest af alt, man kan konkludere, at de partier, som får ros, altså Socialistisk Folkeparti og Radikale, af regeringen betragtes som regeringens små støttepartier, små hjælpere, og at de partier, der får meget, meget skældud, hvor der jo her bliver brugt 4-5 minutter på at skælde dem ud, er de blå partier, som er den egentlige opposition til Mette Frederiksens regering.
Det er derfor, finansministeren skælder så meget ud på dem.
Finansministeren bruger mange ord.
Han er jo en politiker, som går meget op i at fremstå på en bestemt måde, så det er den slags plusord som ansvarlig, solidt, klogt, ikke puste til økonomien, seriøst og ordentligt, som han godt kan lide at bruge hele tiden, men det står i kontrast til, at de økonomiske vismænd siger, at finansministeren er for ødsel med pengene og puster til inflationen.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Det ville jeg egentlig også gerne have mulighed for.
Jeg kan sige, at jeg har en meget stor beundring for de pædagoger, der hver dag går på arbejde i børnehaverne og vuggestuerne, og jeg møder dem hver dag, når jeg afleverer mine unger.
Jeg tror, at deres historier er bedre end mine, som det vist hedder på det sprog.
Jeg har nogle drenge, der i hvert fald er meget glade for de historier, de får fortalt, så jeg tror slet ikke, at jeg kan konkurrere med dem.
I forhold til Finansministeriet kan jeg sige, at det gælder Finansministeriet, såvel som det gælder stort set alle andre ministerier, at der er kommet for mange.
Det tager vi til os, og det er derfor, man vil se – og det kan hr. Dennis Flydtkjær også se – af tallene, at vi også på Finansministeriets område går ind og fjerner årsværk.
Det er første heat, vi laver der, så det er ikke sådan, at det her alene er noget, der foregår på andre ministres områder.
Det gælder også mit område som finansminister.
Den medicin, jeg beder andre om at tage, tager jeg selvfølgelig også selv.
Allerførst ser jeg det ikke som min opgave at give karakterer til hverken den ene eller den anden side af Folketingssalen, men jeg siger jo, hvordan jeg har oplevet de forhandlinger, vi har været i.
Der har jo været år, hvor jeg har lavet aftaler med de blå partier, fordi man dér er kommet seriøst ind og har sat sig ved forhandlingsbordet for at opnå et resultat, og så var der så i år, hvor man kom med en anden attitude, og hvor det virkede, som om det, der var hele formålet, var at vise, at man kunne holde sammen, og at man så havde glemt, hvad det var, hvad man skulle holde sammen om.
Der var i hvert fald ikke rigtig noget, da det kom til stykket, og derfor må jeg bare sige, at man så ikke kan lave en aftale.
Så vil jeg i forhold til den økonomiske politik, som den her regering fører, sige, at jeg mener, at den er meget, meget ansvarlig.
Vi har fået en tårnhøj beskæftigelse, og vi har samtidig en meget, meget lav inflation, og vi har en meget lav gæld.
Jeg er opmærksom på, at der er en økonomisk debat.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Ja, så fik lidt vi mere karaktergivning til oppositionen, som finansministeren ikke kan lide.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Jeg tror ikke, at en politik bliver ansvarlig af, at man siger, at den er ansvarlig.
Jeg tror, at man skal dømmes på de resultater, man har leveret, og jeg er glad for som finansminister at kunne stå her i dag, hvor Danmark har den højeste beskæftigelse nogen sinde, en meget lav arbejdsløshed, en meget lav gæld, og hvor der er styr på butikken.
Og jeg kan godt forstå, at det må være lidt svært for hr. Ole Birk Olesen at sluge den, men det er jo sådan, det er.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Tak for det, og tak til finansministeren for talen.
Finansministeren har sådan et billede af, at den aktie, der ligesom er i politik, handler om ansvarlighed eller ikke ansvarlighed, og det kan vi sagtens diskutere.
Men finansministeren er vel også enig i, at politik grundlæggende også handler om prioriteringer, og det er egentlig det, jeg gerne vil spørge ind til hos finansministeren.
Mange af dem går til mennesker med meget høje indkomster.
Det er ejendomsspekulanter, som ikke skal lagerbeskattes.
Det er sænkelser af aktieafkastbeskatningen for dem, der har meget, meget store aktieindtægter.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge finansministeren: Hvorfor prioriterer man det, når man samtidig f.eks. har folkepensionister og førtidspensionister og mange andre i vores samfund, som er hægtet fuldstændig af den økonomiske udvikling efter flere års inflation?
Hvorfor er der den prioritering?
Det har jeg simpelt hen så svært ved at forstå.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Når man ser på det finanslovsforslag, som bliver vedtaget lige om lidt, så er det en finanslov, der investerer i vores velfærdssamfund, bl.a. ude i kommunerne med den ældrepleje, man skal kunne give dér.
Det er meget, meget vigtigt, i øvrigt også i forhold til vores børn.
Den investerer i grøn omstilling, som jeg også oplever er noget af det, som ligger Enhedslisten meget på sinde, og så i vores forsvar og sikkerhed.
Og så er det også en finanslov, som selvfølgelig er et udtryk for, at vi har en regering, der også har en skattepolitik, hvor vi bl.a. giver skattelettelser til folk med helt almindelige indkomster.
Det er jo der, hvor hovedparten af de skattelettelser, denne her regering giver, bliver lagt, bl.a. til den enlige forsørger.
Og det kunne da være interessant at høre, om Enhedslisten, hvis man fik muligheden for det, ville fjerne de skattelettelser, som helt almindelige lønmodtagere og ikke mindst enlige forsørgere får.
Det tror jeg er noget, der virkelig kan mærkes ude i den enkelte familie.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Jeg vil gerne spørge ind til noget af det samme omkring skattefinansieret skolemad.
Hvorfor er det egentlig Folketinget, der skal beslutte det?
Bør det ikke være en lokal beslutning?
Burde det ikke være byrådet, der valgte at kigge på det?
Hvis vi har en pose penge, 5,6 mia. kr. på landsplan, kunne de sige, at de vil bruge det på skolemad, eller måske det kunne være to lærere i nogle områder.
Eller måske ville det være endnu bedre, at man lod det være op til en skolebestyrelse, hvor der var en forældrerepræsentant, der sagde: På vores skole vil vi faktisk gerne have skolemad, det giver rigtig god mening.
Det kunne jo også være, at man sagde: Vi har rigtig mange ordblinde, så vi vil måske gerne have en ekstra lærer eller have nogle andre kompetencer.
Hvorfor er det lige fru Samira Nawa og Radikale på Christiansborg, der skal sige, at alle skoler i Danmark fremadrettet skal have skolemad?
Er det ikke mere en lokal beslutning i stedet for noget, Folketinget skal beslutte?
Samira Nawa (RV), 2024-12-11:
Man kan godt vælge at lægge sådan en beslutning ud lokalt og så med åbne øjne sige, at så stiller det bare børn i de forskellige kommuner forskelligt.
Vi ønsker, at børn helt fra starten af deres skolegang får de samme vilkår.
Det er noget af det, der er med til at sikre, at de også får de samme muligheder på den lange bane.
Hvis vi ligesom får lagt kimen til sunde madvaner, som jo så i øvrigt også kan være grønne madvaner, synes vi, det er en rigtig god idé, særlig når vi kombinerer det med de faglige effekter, som der i hvert fald også er påvist af den her skolemadsordning i Sverige og Finland.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Jeg har selv nogle bonusbørn, der bor i Næsbjerg.
Der får de sikkert gode madpakker med.
Der vil skolebestyrelsen sige, at de faktisk hellere ville have, at man så havde en tolærerordning.
Mine egne biologiske børn går i Snejbjerg Skole eller Engbjergskolen, som den hedder, og der er måske nogle andre udfordringer, hvor man så vælger noget andet.
Men pointen er jo, at det ved man kun lokalt.
Det kan godt være, at der er nogle steder, det anerkender jeg, hvor børnene ikke får god mad med og derfor ikke har energi og ingen indlæring.
Hvorfor er det ikke lokalt, man skal tage den beslutning, i stedet for i Folketinget?
Tak for ordet.
Da jeg hørte talen, tænkte jeg mest på, at når hr. Nicolai Wammen ikke længere skal være finansminister, kunne han måske få arbejde nede i den lokale børnehave, hvor han kunne sidde og fortælle røverhistorier for børnene, for det var det niveau, vi havde i den her tale.
Jeg vil gerne spørge ind til det med, at ministeren forlanger, at oppositionen præcis skal kunne sætte fingeren på, hvad det er for nogle statslige arbejdspladser, der skal væk.
Altså, på Fødevarestyrelsens tredje kontor til højre må der kunne findes to osv.
Det er jo ret umuligt at sidde som folketingsmedlem og gøre det.
Men hvis man nu vender det rundt, er det sådan, at siden 2017 er der alene i Finansministeriet, altså på ministerens område, kommet 370 flere ansatte.
Så må man jo også kunne forvente et svar på, hvad de 370 mennesker laver alene på finansministerens område.
Er de der for at regne det offentlige forbrug, som bliver så meget højere, ud?
Sidder de og bogfører bilag?
Så er det det, de 370 sidder og laver bare på finansministerens eget område?
Samira Nawa (RV), 2024-12-11:
Nogle af de tiltag, som hr. Dennis Flydtkjær har peget på, med tolærerordning og andre måder at investere i folkeskolen på er vi sådan set indstillet på at kigge på i Radikale Venstre.
Vi fremlagde i sommer en fuldt finansieret 2030-plan, hvor vi fandt 15 mia. kr. til børne- og ungeuddannelsesområdet.
Det er jo ikke 15 mia. kr. til skolemad.
Det er over en bred kam investeringer i børn, unge og uddannelse, bl.a. også nogle tiltag, som hr. Dennis Flydtkjær peger på.
Men skolemad er også et af dem på grund af de gavnlige effekter, det også har på den lange bane.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Tak for det.
Det var faktisk bare ros.
Jeg vil sige, at jeg er enig i den sidste del om civilsamfundsorganisationer.
Jeg synes, det er vigtigt, at man som Folketing får lavet en grundfinansieringsmodel, tror jeg man kan kalde det, for de her civilsamfundsorganisationer.
Jeg synes ikke, det er værdigt hverken for dem eller for os, at vi skal bruge tid på det.
Vi bliver jo rendt over ende, hver eneste gang der er finanslovsforhandlinger, af foreninger, som jo gør en god indsats og med rette er frustrerede over, at de ikke har en langsigtet finansieringsmodel.
Det er der ikke nogen der kan være tjent med.
De kan ikke være tjent med, at de skal rende og bruge deres tid på at lave en lobbyindsats over for os.
Og som ordføreren selv siger: Dem, der er bedst til det, er så dem, der er tit ender med at komme igennem nåleøjet og få støtte.
Det er ikke nødvendigvis dem, der gør den største forskel.
Jeg vil bare sige – og det er jo ikke et spørgsmål, det er bare en kommentar – at jeg er fuldstændig enig i den del.
Det er så vigtigt, at man prøver at finde en anden finansieringsmodel end de der typisk 1-årige bevillinger, der ligger og ruller derudad.
Det kan man ikke være tjent med.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-11:
Tak til ordføreren for kommentarerne.
Jeg vil også gerne kvittere for, at Danmarksdemokraterne sammen med Alternativet har haft det fokus.
Så vidt jeg ved, har vi – jeg tror faktisk en stor del af eller hele oppositionen – lavet en vedtagelsestekst ved en forespørgselsdebat for nylig, hvor vi netop opfordrede regeringen til at lave en permanent finansieringsmodel, som er gennemsigtig.
Så det vil jeg bare igen opfordre til.
Det er jo sådan med finansloven i dag, at vi jo dels behandler aftalen, dels behandler SSA-aftalen, som også er en del af finansloven.
Og det er derfor, jeg lige nævner det her, for jeg synes, det er vigtigt at få sagt højt, at det ikke er okay.
Samira Nawa (RV), 2024-12-11:
Jeg kan godt forstå, at hr. Ole Birk Olesen stiller spørgsmålet.
For med den økonomiske situation, vi er i, skal man prioritere, og en af Radikale Venstres prioriteringer er investeringer i vores børn og vores unge mennesker, og der er skattefinansieret skolemad en rigtig god investering.
For vi har set, hvordan det fungerer i Sverige og Finland, altså at det øger indlæringsevnen, at det øger koncentrationen, at det på længere sigt også øger tilknytningen til arbejdsmarkedet, og at det højner uddannelsesniveauet.
Så der er en række positive effekter af skolemad.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Altså, vi har meget konkret stillet et ændringsforslag om at udskyde skattelettelserne, dog ikke for de enlige forsørgere, men for alle de øvrige, hvoraf dem, der får langt de største skattelettelser i kroner og øre pr. person, jo altså er dem, der tjener over 500.000 kr.
Der har vi foreslået at sige: Kunne vi ikke vente et år med dem, for så til gengæld at de folkepensionister, der har bygget det her samfund og betalt for finansministerens og min og mange andres uddannelse, måske kunne få lidt mere at rutte med, bare i 2025?
Og jeg hørte godt, at finansministeren prøvede at sammenligne det med forhandlingsreserven.
Det er jo forkert, finansminister, det ved du godt.
Vores forslag var en engangsudgift.
Reserven handler selvfølgelig om varige udgifter.
Så selvfølgelig havde man kunnet gøre det, som Enhedslisten foreslog.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Jeg er nødt til at sige til Enhedslistens ordfører, at de midler, vi havde på bordet til næste år, var ca. 500 mio. kr.
Det, man kom med fra Enhedslistens side og sagde at man ville bruge, var mere end 20 gange så meget.
Og jeg er glad for, at vi, når det gælder vores pensionister, lægger op til en forhøjet ældrecheck på 5.000 kr., som kører permanent, ligesom vi undervejs under inflationen også har sat initiativer i gang for netop at hjælpe den gruppe af pensionister, der har det allersværest.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-11:
Det glæder vi os jo til bliver implementeret igennem et lovforslag i Folketinget.
Det er noget, vi ser frem til i Alternativet, også med henblik på at kunne kvalificere det.
Mit andet spørgsmål går på en udvidelse af servicefradraget.
Som ministeren er bekendt med, har vi brugt nogle midler fra 2024 til at udvide servicefradraget over mod reparation af hårde hvidevarer.
Der ligger jo flere penge i finansloven for 2025 til at udvide det yderligere til andre serviceydelser.
Mit spørgsmål går på, om de to ting vil blive behandlet samlet i Folketingssalen.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Jeg tænker, at det spørgsmål hører bedst hjemme hos den ansvarlige ressortminister.
Jeg skal på baggrund af den drøftelse, vi har haft her i dag, give budskabet videre, og så forventer jeg, at Alternativet vil blive inviteret til et møde om det.
Susie Jessen (DD), 2024-12-11:
Jeg kan trods alt sige, at jeg er glad for, at ministeren siger, at de her 1.000 administrative stillinger, man vil finde i staten, kun er en start.
Det er jeg glad for.
Det kan så undre lidt, synes jeg, at man, når man selv mener, at det her niveau egentlig er uambitiøst i sig selv, så ikke har sat sig sammen med de blå for at få det antal op, når nu det var det, vi kom til bordet med.
Det kan godt undre mig.
I forbindelse med de her administrative stillinger, der skal nedlægges, afdækkede Jyllands-Posten i forløbet, at langt størstedelen af de 1.000 medarbejdere, der skulle findes, ville blive fundet uden for de store byer, og at mange af de stillinger, som skulle nedlægges, også var stillinger, som var blevet udflyttet.
Det er lidt imod Danmarksdemokraternes politik, for vi vil jo egentlig gerne have en bedre balance i fordelingen af statslige arbejdspladser i vores land.
Det blev der så fra ministerens side rettet lidt op på hen ad vejen efter Jyllands-Postens afdækning.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er, hvordan vi i fremtiden sikrer, at vi får en bedre fordeling af statslige arbejdspladser, når det her kun er starten.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for de pæne ord.
Jeg synes, vi havde et godt og seriøst forhandlingsforløb.
Nogle gange kan man nå hinanden til sidst, og nogle gange må man konstatere, at med de midler, vi havde til rådighed, valgte vi som regering – og det var vores valg – at sige, at det gav mest mening, at vi lavede en aftale med SF og Radikale Venstre.
Men det skal ikke ses som et udtryk for, at man ikke fra Alternativets side bød seriøst ind.
Omkring håndværkerfradraget synes jeg, at den løsning, vi er landet på, er god.
Der er i forhold til tidligere kommet nogle yderligere elementer med, som man her kan tage i brug, og det, der har været vigtigt for os som regering, har været, at det netop har en grøn profil, sådan at vi understøtter den grønne omstilling, også via det her håndværkerfradrag.
Det er rigtigt, som der blev sagt, at vi i den aftale, som er indgået, omkring de 1.000 stillinger, finder størstedelen af de årsværk i Københavnsområdet.
Derudover finder vi en del i de større byer, og så er der selvfølgelig resten tilbage.
Det er vigtigt for den her regering, at vi, når vi ser på, hvor vi skal finde de her administrative årsværk, også har et geografisk perspektiv, og der, hvor der er flest ansat i centraladministrationen, som sidder med det administrative, er altså her, hvor vi sidder, nemlig på Slotsholmen, og i styrelser i Københavnsområdet.
Derfor vil det også have vores meget, meget klare fokus, når vi skal finde den næste portion af årsværk, som vi mener vi kan undvære, fordi vi bedre kan bruge de penge på at give pleje og omsorg og give borgernær velfærd derude, hvor der er allermest brug for den.
Susie Jessen (DD), 2024-12-11:
Men det var ikke mit indtryk, at det fokus lå hos regeringen til at starte med, fordi Jyllands-Posten jo netop afdækkede det her med, at 70 pct. af de her 1.000 statslige arbejdspladser, tror jeg faktisk det var, skulle findes uden for København.
Det var i Holbæk, det var i Nykøbing Falster; det var sådan nogle områder, der skulle ligge først for.
Når vi ser, at 41 pct. af de statslige arbejdspladser ligger i København og omegn, hvor 23 pct. af indbyggerne bor, så synes jeg bare, at vi har en udfordring med, hvor de statslige arbejdspladser ligger.
Regeringen har flere gange sagt, at man ikke har nogen interesse i flere udflytningsrunder.
Så hvad er det egentlig, regeringen vil gøre for at sikre, at man ikke gør ondt værre?
For det er jeg meget bange for kommer til at ske.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Vi var i fuld proces med at lave det, og den konklusion, vi drog med SF og Radikale Venstre, var, at det gælder lidt over 1.000 årsværk, hvoraf mere end halvdelen bliver fundet i Københavnsområdet.
Jeg er meget enig med spørgeren i, at vi skal være opmærksomme på, at der ikke kun skal være statslige arbejdspladser i København, men også i resten af Danmark.
Det var bl.a. derfor, at man under den tidligere regering, hvor jeg også var finansminister, gjorde en del ud af at få både skattecenteret og andet ud lokalt, så de statslige arbejdspladser ikke kun lå herinde i hovedstaden.
Pause Pause (Pause), 2024-12-11:
Mødet er udsat.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Tak for det.
I de her dage sætter elprisen rekord.
Torsdag forventer man at prisen vil være lidt over 10 kr. for 1 kW.
Det er nogle helt ekstraordinært høje priser.
Hvad vil regeringen gøre for at afhjælpe det problem ud over at bygge endnu flere solcelleørkener og vindmøller, som ingen vil byde på?
Hvad vil regeringen gøre for at sørge for, at vi kan købe noget energi til en ordentlig pris, uden at folk skal have kolde huse eller ikke har råd til at tænde ovnen?
Jeg synes, det er meget bekymrende, og jeg håber, at regeringen vil gøre noget ved det her meget hurtigt.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Regeringen er meget optaget af den grønne omstilling og herunder også grøn energiproduktion.
Så det vigtigste er, at vi bliver uafhængige af russisk energi, og at vi i det hele taget får produceret mere energi og grøn energi i Europa generelt og i øvrigt også i Danmark.
Vi har fortsat stærke ambitioner om, at vi skal have mere grøn energi produceret i vores eget land, men også om, at vi på sigt skal kunne være leveringsdygtige til andre dele af Europa.
For det her er noget, der både handler om den enkeltes pengepung og om sikkerhedspolitik, og der hører vi til dem, der meget gerne vil være uafhængige af Putin.
Det tror jeg vil være rigtig godt for den enkelte dansker og for Europa som helhed.