runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2020-09-07:
Arbejdsmarkedets parter og regeringen har indgået den her aftale, men som jeg også sagde, støtter Venstre også op om at skabe tryghed og sikkerhed for tusindvis af medarbejdere, der i øjeblikket er ansat i bl.a. eksportvirksomheder, som står i en meget usikker situation.
Og så er der jo ingen tvivl om, at Venstre gerne ser, at der bliver sat initiativer i gang i Danmark, der skaber yderligere jobvækst.
Der tror jeg vi er helt på linje med Liberal Alliance om, at de er totalt fraværende i regeringens udspil til en finanslov.
Og det er jo der, jeg mener, at vi bør stå sammen og presse regeringen for at sikre, at der faktisk kommer en jobvækst.
For det her kan jo ikke stå alene, det er vi helt enige i.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-09-07:
Det er faktisk ikke så meget til det her, da der jo er debat om finansloven i morgen.
men nu nævnte ordføreren det jo selv.
Altså, jeg er fuldstændig snotforvirret, så jeg håber da, at ordføreren kan hjælpe mig.
På den ene side er Venstre og oppositionen imod, at regeringen pumper 9 mia. kr. ud til vækst næste år, og på den anden side synes man ikke, det er godt nok.
Jeg ved ikke, om alle andre er forvirret, men jeg er forvirret.
Så kan ordføreren ikke lige igen fortælle, hvad der er op og ned i hele den her situation?
Hans Andersen (V), 2020-09-07:
Vi finder ikke, at regeringens finanslovsudspil, som det foreligger, bidrager til en ny stor jobvækst i Danmark, og det er jo det, man skal prioritere i en situation, hvor ledigheden er steget kolossalt meget.
Der har vi da brug for at tage initiativer, der skaber øget vækst og optimisme.
Det er jo rigtigt, at vi støtter op omkring trepartsaftalen.
Den skaber tryghed, men så har vi da brug for at tage yderligere skridt, og det, vi har hørt mest om, er sådan set, at regeringen diskuterer om, hvordan man skal finansiere den tidlige pension til Arne med stigende skatter og afgifter i størrelsesordenen 3 mia. kr.
Det er da ikke den rigtige vej at gå.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-07:
Nu er det jo sådan, at der er en betydelig grad af medfinansiering i det her lovforslag fra staten, og det vil sige, at arbejdsmarkedets parter jo ikke kan indgå aftale om, at staten skal bruge penge.
Regeringen har heller ikke nogen penge.
Enhver bevilling, der gives, skal gives af Folketinget, og her står Venstre så som et stort medlem af Folketinget og siger: Vi vil gerne være med til at give de her penge.
Det er jo en beslutning, som Venstre træffer.
Der kan man jo ikke sige, at det er noget med arbejdsmarkedets parter og regeringen, for de kan ikke beslutte at uddele penge til formål, hvis man ikke synes, de formål er gode.
Det er ikke nok at sige arbejdsmarkedets parter.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Enten var mine formidlingsevner ringe, eller også har den konservative ordfører måske ikke hørt helt efter, for jeg synes jo egentlig, at jeg brugte noget tid i min tale på at gøre klart, hvordan vi vil bruge krigskassen til at sparke gang i dansk økonomi, til den grønne omstilling og lignende, men det kan vi jo tage ved anden lejlighed.
Men skal man forstå det sådan, at De Konservative sådan set er med på, at vi går til grænsen af vores budgetlov, sætter fut under alle kedler for at få folk tilbage i arbejde, hvis vi kan blive enige om, hvilke initiativer det vil være fornuftigt at sætte i gang?
Jesper Petersen (S), 2020-09-08:
Det synes jeg da egentlig er mærkeligt.
Altså, udspillet siger jo meget klart, at vi vil bruge alle de økonomiske muskler, vi har inden for den budgetlov, vi har vedtaget i Danmark, til at stimulere økonomien, altså holde gang i beskæftigelsen og sørge for, at folk ikke mister deres arbejde.
Samtidig er der prioriteringer af natur, politi, skattevæsen, ældre, socialt udsatte, børn.
Altså, er det nogle prioriteringer, som hr. Marcus Knuth er modstander af?
Det konkrete spørgsmål nu, hvor tiden løber ud, er: Er man enig i, at det er klogt i den nuværende situation at gå helt til rammen af budgetloven og stimulere økonomien fuldt ud?
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Hvis det er sådan, man bruger penge, der har et positivt afkast, så er vi overordnet indforståede med et højere forbrug, men det er jo det, vi ikke kan få konkretiseret, og det er jo lidt ærgerligt, at vi ikke kunne få lagt det frem inden den her debat, for så ville vi kunne kigge på de enkelte tiltag.
Men når man ser regeringens Arneudspil, som vil trække 9.000 mennesker ud af beskæftigelse og hæve aktiebeskatningen, så bliver jeg jo bekymret, for hvis det er den retning, Socialdemokratiet vil gå, så er det at bruge flere penge ikke en god investering for at sige det ligeud.
Jesper Petersen (S), 2020-09-08:
Jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, at vi ikke kan få en ordentlig, substantiel debat om det, hr. Christian Rabjerg Madsen er inde på her, som jo grundlæggende handler om, hvordan man skal håndtere det, når man står i en økonomisk krise.
Grundlæggende har Danmark jo faktisk – inden corona kom og ville også have haft det, hvis ikke corona var der – en meget sund økonomi.
Det er grundlæggende en meget sund økonomi.
Det er corona, der gør, at vi lige nu har et problem – ikke alle mulige ubalancer i økonomien.
Hvad skal man så gøre, når krisen rammer?
Så skal man jo investere, sørge for at holde hånden under beskæftigelsen, og det er det, finanslovsforslaget gør.
Det rakker man så ned i lang tid, mens man står heroppe på talerstolen og synes, at det er forfærdeligt.
Men det er det, der gør, at der er tusindvis af mennesker, der næste år ikke mister deres arbejde.
Recepten fra hr. Marcus Knuth er så, at det ville være federe, hvis vi nu sparede på de offentlige udgifter.
Hvis man er i en krise og skærer på de offentlige udgifter, er det så opskriften på, om der kommer flere i arbejde eller færre i arbejde, altså hvis man gør, som hr. Marcus Knuth lige foreslog?
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Først og fremmest er jeg jo glad for de tiltag, vi er kommet med i fællesskab her i Folketinget.
Det sagde jeg også meget klart og tydeligt i min tale.
Det var jo ikke nogen kritik af det, for der går vi jo netop ind og bruger penge på at hjælpe erhvervslivet.
Men når man kigger på Socialdemokratiets forslag til finanslov, har jeg svært ved at se, hvad det er for nogle konkrete tiltag – ud over en besparelse på kaffeafgiften – som er en håndsrækning til erhvervslivet.
Og når man ikke kan se det, taler man jo lidt i tåger.
Det er overskrifter, som finansministeren kommer med, og som finansordføreren kommer med – der er jo ikke nogen konkrete tiltag.
Og det er præcis det, jeg savner.
Vi har ikke noget imod at bruge flere penge, hvis det er sådan, at de bliver brugt fornuftigt.
Men lige nu kan vi jo ikke få det at se, og derfor kan vi jo heller ikke forholde os til, om det er penge, der bliver brugt fornuftigt, eller om det er penge, der bliver brugt dårligt.
Camilla Fabricius (S), 2020-09-08:
Først og fremmest vil jeg takke Nye Borgerlige for sammen med en bred vifte af Folketingets partier at være med til at bidrage til, at Danmark er på vej til at komme på fode igen, at vi har holdt hånden under Danmark – I har været med til at være solidariske og løfte i flok.
Det er et rigtig fint træk, at vi sammen har gjort det, og at Nye Borgerlige har været med til det.
Når ordføreren holder noget af en brandtale om, hvad der er fællesskabets bedste, bliver jeg bare lidt forvirret.
Jeg skal lige være helt sikker på, om Nye Borgerlige sådan hælder mest til at føre en ekspansiv finanspolitik, hvor vi tager feriepenge og er med til at investere, eller om ordføreren mener, at vi skal hæve skatterne og gå den vej.
Og ordføreren kan måske lige som krøllen på halen fortælle, hvad det er for helt konkrete reformer, som ordføreren peger på er Nye Borgerliges træk.
Camilla Fabricius (S), 2020-09-08:
Så vil jeg godt lige spørge om noget andet.
Hvis man ser ud over hele den globale verden, ved vi, at der er en massiv udfordring med klimaet, og noget af det, som det her finanslovsforslag peger på, er jo en investering i det.
I det hele taget har regeringen sammen med støttepartierne jo aktivt valgt at sige, at vi skal investere i arbejdspladser, i grønne arbejdspladser.
Hvordan forholder Nye Borgerlige sig til at lave reelle grønne investeringer i helt almindelige menneskers arbejde, helt almindelige mennesker, som monterer en vindmølle eller udfører andre helt almindelige jobs?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jamen vi vil jo gerne ind på den grønne dagsorden.
Vi mener f.eks., at kernekraft burde spille en langt større og mere central rolle i det her.
Hvis man vil gøre noget godt, kan man jo sænke afgifterne f.eks. på elbiler; så gøres de billigere.
Vi kan også sænke afgiften på el.
Vi producerer noget af den billigste el, men når den kommer ud til forbrugerne, er den blevet dyr.
Hvorfor?
Fordi den har været herinde forbi og fået lagt massive afgifter ovenpå sig.
Hvis vi vil gøre noget godt for klimaet, kan vi sænke afgifterne for landbruget i Danmark.
Dansk landbrug er nogle af dem, der producerer mest klimavenligt i hele verden.
Så hvis vi vil gøre noget godt for klimaet i hele verden, skal vi sænke afgifterne for landbruget.
Anders Kronborg (S), 2020-09-08:
Jamen tusind tak for det.
Jeg kan forstå, at ordførerens indlæg mest handlede om, hvad man ikke ville i forbindelse med finansloven, frem for hvad man ville i forbindelse med finansloven.
Så jeg kunne sådan set godt tænke mig at imødekomme spørgeren ved at spørge: Hvad er Nye Borgerliges plan egentlig på den korte bane for at sikre, at vi får bekæmpet arbejdsløsheden?
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Vi er sådan set ikke imod et højere offentligt forbrug, hvis det er sådan, at det er noget, der skaber merværdi, og det var lidt det, jeg var inde på før, altså hvis det er sådan, at Socialdemokratiet kunne sige, at de har en ramme for den her såkaldte krigskasse – som jo så bare er lånte penge – og at de tiltag, der ligger inden for den, er noget, som skal skabe arbejdspladser, noget, som skal gøre den offentlige sektor gerne mindre og mere effektiv.
Men lige nu aner vi det ikke.
Det er jo helt vildt, og man føler lidt, at når Socialdemokratiet taler med de røde støttepartier, så taler man dem efter munden, og når man taler med os borgerlige, så er det erhvervstiltag; men vi har ikke fået så meget som en retning for, hvad pengene skal bruges på.
Lad mig lige komme med to klokkeklare eksempler, hvor jeg er meget uenig: Man vil spare på bredbåndspuljen, som er med til at skabe en balance i Danmark.
Altså, man siger til folk, der bor i landdistrikterne: Vi vil ikke længere prioritere jer, således at I kan kommunikere lige så godt med omverdenen, uagtet det er om jeres traktor eller jeres it-virksomhed.
Det er bare ikke sundt.
Der er også røde partier, der vil pille ved friskolerne.
Det er heller ikke sundt for balancen i Danmark.
Så det er nogle tiltag, jeg i hvert fald er meget uenig i.
Jeg er ked af at gentage det: Vi vil gerne bruge flere penge, så længe de bliver brugt fornuftigt, men vi ved ikke, hvad det er, Socialdemokratiet vil.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti har jo været nogle af de første til sammen med os at bakke op om en ambitiøs grøn målsætning: 70 pct.s CO 2 -reduktion.
Derfor kunne jeg godt tænke mig i lighed med andre partier at spørge ordføreren, om Det Konservative Folkeparti, når partiet fremlægger et finanslovsforslag, som jeg går ud fra de gør, vil have afsat penge på finansloven til at nedbringe CO 2 .
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Tak for det, og tak til ordføreren for en malerisk tale med diverse dyrebilleder.
Da jeg havde lejlighed til at stå samme sted, som ordføreren står nu, så hæftede jeg mig ved, at de internationale organisationer anbefaler deres medlemslande, at man for at komme ud af krisen sætter gang i det offentlige forbrug.
Vi taler om OECD og FN og Den Internationale Valutafond, som meget klart siger, at offentlige investeringer, bedre sikkerhedsnet er vejen til at komme ud af krisen.
De taler med udgangspunkt i de erfaringer, man gjorde sig efter finanskrisen, hvor man kunne se, at en række europæiske lande brugte besparelsesvejen.
Det tog lang tid.
Det blev dyrt.
Arbejdsløsheden bed sig fast.
Og så havde man USA på den anden side, som valgte en anden strategi med et højere forbrug, som hurtigere kom ud af krisen.
Hvordan tager Konservative de erfaringer fra finanskrisen ned, og hvordan omsætter man det, når man skal give et bud på, hvordan vi kommer ud af den nuværende krise?
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Nej, det er jo faktisk præcis det, vi vil.
Det, vi efterspørger i finanslovsforslaget, er jo netop: Hvor er de tiltag, der skaber arbejdspladser?
Det eneste, jeg lige kan se, er nogle afgifter på kaffe, som man lemper, men der er jo ingen tiltag, der skaber arbejdspladser.
Altså Arneforslaget koster 9.000 arbejdspladser.
Der siger vi Konservative: Jamen så kom dog med nogle tiltag.
Hvis vi bare kunne sætte en ramme for, at de, lad os sige 9,2 mia. kr., som Socialdemokratiet har lagt i den såkaldte krigskasse, som måske også kan kaldes for en kassekredit, skaber arbejdspladser, går vi da i det mindste i den rigtige retning.
Tak til Det Radikale Venstre for de ord.
Vi er jo stolte af at være det eneste borgerlige parti med i Danmarks første klimalov – jeg tror, det var tilbage i 2014.
Så vi er rigtig glade for samarbejdet om klimaet, men vi mener jo, at klimaet og erhvervslivet går hånd i hånd.
Altså, hvis løsningen til at komme hen til de 70 pct. er det, som nogle af de røde partier, Enhedslisten osv., gerne vil, nemlig bare at lukke landbruget ned, at lukke virksomheder ned, så er det jo nemt nok; hvis vi alle sammen bare holder op med at drive virksomhed, køre i bil og gå på arbejde, så er det ikke så svært.
Men vi vil gerne i den retning, hvor vi samarbejder med de mange danske virksomheder, som gerne vil samarbejde.
Altså, SAS, Novo Nordisk, A.P. Møller - Mærsk er alle sammen ude med rigtig, rigtig gode tiltag til, hvordan vi kan samarbejde.
Så ja, vi vil gerne kigge på, hvordan vi kan samarbejde endnu tættere med erhvervslivet.
I forhold til konkrete tal er det noget, jeg synes vi skal kigge på, når vi kommer lidt længere i forhandlingerne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Men jeg tog det som en bekræftelse af, at man vil prioritere det og også prioritere penge til det, for det tror jeg vi er enige om at det vil kræve, hvis man netop skal hjælpe virksomhederne med at få reduceret CO 2 , præcis uden at det betyder, at der bliver flyttet job.
Vi blev jo også enige om en grøn skattereform lige inden sommer; det var Konservative også med i.
Hvornår skal vi i gang med arbejdet om en grøn skattereform, hvis det stod til ordføreren?
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Altså, vi skal i gang med de her forhandlinger om klima så hurtigt som overhovedet muligt, men jeg må så også sige – og det har jeg jo været inde på før – at når det kommer til, at Radikale, der hævder at ville nogenlunde noget af det samme som os Konservative i forhold til at samarbejde med erhvervslivet, går ind og brandbeskatter private virksomheder, ene og alene fordi det er familievirksomheder, så gør man det meget, meget svært for de rigtig mange virksomheder at have overskud og økonomisk energi nok til også at kunne komme med grønne tiltag.
Der synes jeg altså bare, at Radikale Venstre halter rigtig langt bagefter.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Nu havde jeg mest lyst til at sige noget om de der skulpturer, som den konservative ordfører fik fyret noget værre sludder af om, men det kan vi tage en anden dag i Kulturudvalget.
Folk, der i den grad lukker øjnene for historien og ikke vil diskutere den, skal jeg have lidt længere tid til at diskutere med for at komme videre, tror jeg.
Jeg vil gerne fortælle en historie om 100 milliardærer i verden, der her i sommer, i juli måned, i fuld offentlighed, spurgte: Kan vi få lov til at betale noget skat, så der kan blive penge til den her store krise, vi er i?
Jeg synes, det er lidt gammeldags – nu vil jeg ikke bruge ordet infantilt, det kan ordføreren selv bruge – ikke at se på, at vi alle skal være med til at bære den opgave, der er, når et land er i krise.
Det være sig corona, det være sig klima.
Det koster at kommer ud af en krise, der skal investeres, og alle skal bidrage.
Det kan ikke nytte noget, at man tror, at man kan holde hånden over erhvervslivet og så sige, at de ikke skal være med til at bidrage, for det skal de i allerhøjeste grad, for de har de bredeste skuldre.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Jeg er ikke helt sikker på, hvad spørgsmålet præcis var, men hvis det er i forhold til arvebeskatning, vil jeg sige, at det da er fint.
Vi ser rigtige mange både virksomheder og enkeltpersoner, der går ud og tager et kæmpe socialt ansvar og bidrager på diverse forskellige måder, men hvis spørgsmålet gik på, om vi ikke bare skal brandbeskatte folk, der har tjent penge, vil jeg sige, at det forstår jeg ikke.
Hvis man har tjent nogle penge, er man jo i sin gode ret til at bruge dem på, lige hvad man vil, men at sige, at man ikke må give dem videre til sine børn, der vel at mærke gerne vil drive en virksomhed videre,
giver jo ingen mening.
Man opfordrer jo indirekte til, at pengene bliver brugt på alt mulig åndssvagt i stedet for at kunne drive virksomheden videre og dermed skabe flere arbejdspladser og en stærkere økonomi i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Det her handler om milliardærer, og de sagde, at vores formuer stiger så ekstremt i de her år under krisen, og vi tjener så mange penge, at vi gerne vil tilbyde at være med til at betale for den her krise.
Tag noget formueskat af vores formuer, sagde de her 100 rigeste mennesker – de var milliardærer alle sammen i dollars – i sommer, og det var, fordi de råbte til de konservative og råbte til liberalisterne: Kan I så forstå, at det her drejer sig om mere end at holde hånden over.
Der vil jeg da personligt sige, at der ikke er nogen, der bliver brandbeskattet i Danmark.
Vi har nogle meget, meget milde skatteformer i Danmark, og vi er nødt til at lytte til sådan nogle visionære folk, der forstår, hvordan man kan drive forretning og tjene penge, og de forstår også, at de har et socialt ansvar.
Hvorfor pokker lytter I ikke til dem?
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Vi lever i et lille land, der er en del af en åben markedsøkonomi.
Når jeg kigger på virksomheder som Mærsk, som LEGO, som Danfoss, og hvad de har skabt af arbejdspladser og værdi for Danmark, så bliver jeg stolt.
Man siger til iværksætterne, at de i hvert fald ikke skal stifte virksomhed her i Danmark, for hvis det er sådan, at deres søn eller datter en dag skal overtage generationsstafetten, kommer staten og tager en stor bid, og så bosætter de sig i Sverige eller i Norge, hvor man vel at mærke har afskaffet præcis de her afgifter, og på den måde driver man virksomhederne ud af Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jeg blev sådan helt rundforvirret af alt det vrøvl, der kom fra Enhedslisten der.
Jeg vil godt sige oprigtigt tak for en god tale, og det kan jeg sige med ærligt sind.
Jeg kunne godt tænke mig at snakke lidt om biler, for vi står over for en reformation af bilbeskatningen, og jeg frygter meget, at der bliver lagt op til, at der er nogle danskere derude, som kommer til at stå med en regning, altså dyrere biler , og som ikke har den økonomiske mulighed for at skifte over til elbiler, bare fordi der er et politisk ønske om det .
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Konservative vil stå sammen med Nye Borgerlige og stå vagt om, at der ikke skal være en forøget regning til de børnefamilier derude, som ikke kan skifte over til en elbil, bare fordi politikerne synes, det er en god idé .
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Jeg kan sige, at vores ambitioner på bilområdet er sådan set de samme, som de var for et par dage siden.
Vi vil gerne gøre det billigere, og vi vil sådan set også gerne gøre det grønnere.
Men at komme ind på præcise tal er måske lige tidligt nok.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Det anerkender jeg til fulde.
Der havde man også ambitioner om, at skatten skulle sænkes.
Det gjorde man ikke tilbage under VK-tiden.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Med al respekt for Nye Borgerlige: Nye Borgerlige er jo altså gået med til i hvert fald at ville tale med regeringen om det såkaldte Arneudspil, og det er jo altså et udspil, hvor man vil gå ind at hæve aktiebeskatningen.
Så jeg er meget spændt på, om det er noget, som Nye Borgerlige rent faktisk har tænkt sig at føre igennem.
Men det er i hvert fald ikke vores ambition at hæve afgifter på biler.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Vi kan gøre flere konkrete ting: Vi kan frigive alle feriepengene, vi kan fjerne registreringsafgiften på biler, vi kan fjerne topskatten, vi kan sænke selskabsskatten, vi kan sænke skatten på kapital – tiltag, som med det samme vil sætte gang i væksten i Danmark.
Anders Kronborg (S), 2020-09-08:
Så Nye Borgerlige mener altså, at vi skal sænke skatten for dem, som har allermest i forvejen.
Jeg hørte også, at ordføreren over for Camilla Fabricius bekræftede, at nogle af de investeringer, som den her regering har sat gang i – de grønne jobs osv. – er med til at booste økonomien.
Der kan jeg ikke helt forstå, hvordan ordføreren samlet set vil finansiere det, når han dels vil lave massive skattelettelser, samtidig med at han vil lave offentlige investeringer.
Jeg vil bare høre: Er det det rigtige billede, som ordføreren her giver mig?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jo, det kan vi, og det er også vores politik.
Der, hvor vi adskiller os fra SF, er, hvor vi f.eks. siger: Hvis vi skal have en grøn omstilling af personbiltransporten, skal der jo ikke være høje registreringsafgifter på de grønne biler.
Tværtimod.
Der skal ikke være nogen afgifter, og så vil folk blive tilskyndet til at købe grønne biler.
Vi havde ikke som en raison d'être eller en eksistensberettigelse alene at sænke registreringsafgiften, men det var noget af det, vi kunne få igennem.
Vi har et bredt politisk program, hvor der er mange ting, vi gerne vil gøre.
Og så forsøgte vi bare at få så meget som muligt af det igennem, og det var en af de ting, vi fik igennem.
Vi fik også igennem, at det f.eks. skulle være billigere at gå på friskoler.
Vi fik også en sænkning af skatten i bunden af indkomstskalaen igennem.
Alting var rigtig godt.
Vi har endda endnu flere punkter, men selvfølgelig sagde vi også højt, at vi var glade for, at vi havde sænket registreringsafgiften på biler, fordi det også var med til at sørge for, at familier kunne have råd til at transportere sig og i øvrigt at købe en bil, der var mere miljørigtig.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
I købte også 21 pokaler til jer selv, husker jeg.
Min pointe er bare, at i stedet for sådan at slå hinanden oven i hovedet burde man jo fokusere på, hvad det er, der reelt virker.
En af de ting, som ikke virker godt nok ifølge LA's ordfører, er alene at fjerne afgiften på elbiler, altså, der skulle mere til.
Det koster penge.
Hvad skal finansiere den grønne omstilling for at nå de 70 pct. – ikke 50 pct. eller 30 pct., men 70 pct. – ifølge LA?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Der bliver man jo nødt til at have en ambitiøs, reformorienteret tilgang til dansk økonomi.
Det nytter ikke noget, at man læner sig tilbage med korslagte arme og siger: Der er ikke rigtig noget i den offentlige sektor, vi må pille ved –
altså, den der typiske SF-position, hvor alt skal være, som det altid har været i den offentlige sektor
Der skal helst bare bruges flere og flere penge på alle de ting, man i forvejen bruger mange penge på.