runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2021-03-02:
Der er ingen tvivl om, at vi har lavet gode resultater i fællesskab i Folketinget, og det er rigtig vigtigt, men Klimarådet siger det klokkeklart: Hvis ikke vi gør meget mere, når vi simpelt hen ikke vores mål.
De siger også i rapporten, at regeringen satser for meget på usikre teknologiske løsninger – teknologi, hvor vi ikke ved, om den vil være klar inden 2030.
Man kan måske sige, at regeringen har valgt at håbe på teknologien, men en klog kvinde sagde jo sidste år, at håb ikke er en strategi, at der skal handling til.
Klimarådet siger, at hvis vi skal være godt på vej til at nå målet i 2030, skal vi sætte et delmål i 2025 på minimum 50 pct.s reduktion af vores klimagasudledninger.
Eksperterne anbefaler det, og der er et flertal i Folketinget, hvis regeringen vil.
Så er regeringen klar til at følge de anbefalinger og lave et delmål i 2025 på minimum 50 pct.?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at det at satse også på teknologi og på videnskab og på forskning er der meget håb forbundet med, men det kan man i mine øjne ikke oversætte til, at man arbejder med håb som strategi.
Altså, det, der redder os i forhold til corona lige nu, er jo teknologi og forskning og videnskab – det er jo vaccinen.
Og en af grundene til, at Danmark i dag er så langt fremme med den grønne omstilling, er jo på grund af de investeringer, som vores forgængere har foretaget, eksempelvis i vedvarende energi, på vandområdet og andre vigtige grønne styrkepositioner.
Så jeg mener faktisk, at Danmark, som jo er et førende land på grøn omstilling, er beviset på, at du både kan træffe beslutninger med det samme, som har en positiv betydning, men at du også har evnet over generationer at foretage de nødvendige investeringer.
Og det mener jeg at vi skal blive ved med at gøre – det er også mit håb, for nu at slutte med det ord.
Jamen vi skal jo fastsætte et tal for 2025, og det pågår der politiske forhandlinger om, og også dér håber jeg selvfølgelig på et godt resultat.
Det tror jeg også vi skal få.
Men altså, Klimarådet er jo ikke en censor eller en overdommer, det er jo et råd, der skal vejlede både regering og Folketing, i forhold til hvordan vi når målet i 2030.
Og det skal vi.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-03-02:
Hvordan giver det mening, at man i Thisted, hvor smitten er på niveau med København, kan komme på efterskole, men på Samsø, hvor der ingen smitte er, må man ikke åbne efterskolen?
Hvordan giver det mening, at afgangseleverne i Vordingborg, hvor smitten er ualmindelig lav, ikke må komme tilbage i folkeskolen, men i Aalborg, hvor smitten er over ni gange højere end i Vordingborg, må afgangseleverne gerne komme tilbage?
Hvordan giver det mening, at en butik på 4.999 m² må lukke 250 kunder ind, men en butik, som er 2 m² større, må lukke 20 kunder ind?
Hvordan giver det mening, at vi alle sammen kan gå i zoologisk have, men 500 mennesker kan ikke fordele sig på tilskuerpladserne i Parken, hvor der er 38.000 sæder?
Jeg er glad for, at der er åbnet mere op for Danmark.
Det kan vi takke de danskere for, der har formået at holde afstand, spritte af og bære mundbind.
Men vi oplever altså også både hårdt trængte erhvervsdrivende, mentalt trætte danskere og unge mennesker, der bliver fastholdt i lukketheden, når retningslinjer ikke giver mening.
Så vil statsministeren være med til allerede i dag at lappe hullerne i den smalle åbningsaftale, som I har lavet?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Jeg deler glæden over, at vi nu er godt i gang med fase to i genåbningen af Danmark.
Først fik vi de små børn i skole, og nu fik vi i går taget nogle afgørende skridt i forhold til detailhandelen, altså de små butikker, en del af afgangseleverne, den udendørs idræt og det udendørs kulturliv.
Lad os starte med det, der er logikken i coronahåndteringen, så kan vi vente med det, der er ulogisk, for det er der en masse, der er.
Det, der er logisk, er jo, at det ikke er nok at fokusere alene på, om alle i Folketingssalen overholder alle restriktioner, om vi gør det derhjemme, og om man gør det hos den enkelte frisør.
For vi ved, at den samlede samfundsaktivitet er det, der er afgørende for, hvor meget smitte der er på et givet tidspunkt.
Og der er den britiske mutation en ny spiller.
Det er en utrolig træls spiller, vi har fået ind, for den er mere smitsom.
Det ved vi, og den er potentielt også mere farlig.
Derfor kan vi hverken lave en nedlukning eller en genåbning, der baserer sig på, at den enkelte institution, enkelte erhvervsdrivende, eller enkelte familie gør alt det, de skal, for den samlede samfundsaktivitet ville, hvis vi åbnede meget eller helt op, stige for meget på det tidspunkt, som vi befinder på i epidemien, fordi vi ikke har vaccineret folk nok.
Kan man så lave en genåbning, der er fuldstændig hundrede procent logisk, og undgår vi på noget tidspunkt, hvor du kan finde to, som du kan stille op over for hinanden, og hvor du kan sige: Hvorfor kan hun, og hvorfor kan han ikke?
Nej, det kan man ikke.
Jeg har opgivet, at man kan lave en fuldstændig logik.
Det, jeg til gengæld ikke har opgivet, er at have epidemikontrol.
For det, jeg med rette er bekymret for, er, at vores utålmodighed, på grund af hvor smertefuld nedlukning er for mange mennesker, og det anerkender jeg fuldstændig, løber ud på et tidspunkt, hvor vi ikke har vaccineret nok endnu, og hvor årstiden stadig væk ikke er med os, og at vi derfor mister epidemikontrol, med den risiko at vi så skal lave en hårdere nedlukning.
Det vil jeg rigtig, rigtig gerne undgå.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-03-02:
Det tror jeg er noget, vi deler alle sammen.
Har statsministeren ikke på nogen måde en bekymring for, at det, fordi vi er meget forsigtige, har worst case-beregninger – og sæsoneffekten jo heller ikke regnet ind i det, vi fik i sidste uge – er det, der lige pludselig får danskerne til at tabe tålmodigheden?
Hvis man synes, at der sker for lidt, og at man ikke kan forstå logikken i det, er det jo netop, at vi kan risikere, at folk så siger: Så kan det vel også være lige meget.
Det ved man godt med sin fornuft at det ikke er, men folk kan jo også godt komme til et punkt, hvor man siger: Hvorfor gør vi ikke det her?
Jeg er enig i, at kontakt jo er det, der smitter.
Men hvis der stort set ingen smittede er, giver det jo ikke flere smittede.
Jeg tror, det er det, man ikke forstår, nemlig at man, når mange kommuner har meget lav smitte, så ikke kan gøre noget mere der.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
I forbindelse med den langsigtede genåbning, som jeg håber på en bred aftale om, vil jeg er meget, meget gerne være med til at se på, om vi kan gøre endnu mere lokalt og regionalt.
Jeg havde lejlighed til at diskutere det med hr. Kristian Thulesen Dahl tidligere i dag, for det er også et stort ønske for Dansk Folkeparti.
Og nu gør vi det jo.
Vi er jo i gang med en regional genåbning af Danmark, hvad angår afgangselever, og hvad angår Bornholm, og om en uge eller to – det er nok i højere grad to end en – er vi jo klogere på, hvordan det er gået, og så vil vi jo givet kunne gøre endnu mere regionalt, både under hensyntagen til, hvor smitten er lav, men i virkeligheden også under hensyntagen til det, hr. Jakob Ellemann-Jensen var inde på inde på før, nemlig at når smitten så stiger et sted, skal vi kunne lukke hurtigt ned.
Den britiske mutation er jo stadig væk det, der driller os, og jeg ved, at hr. Søren Pape Poulsen også af eksperterne har fået at vide, at selv hvis vi havde fortsat den nedlukning, vi har været igennem vinteren over, så ville smitten stadig stige på grund af den britiske mutation.
Altså, Finland har lige valgt at lukke ned i, tror jeg, 3 uger – det er en generel nedlukning – og Norge har det højeste smittetal i lang, lang tid fra et lavere udgangspunkt end os; jeg tror næsten, at de i de her dage overhaler os i dagligt antal smittede.
Det viser, hvor farlig den britiske mutation er.
Så det er muligt, at der er nogle, der forlader den gode adfærd lige nu og vender sig mod restriktionerne og regeringen, men jeg kan kun appellere og sige, at indtil vi har fået vaccineret flere, bliver vi nødt til stadig væk at holde fast i nogle restriktioner og vores gode adfærd hver især.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-03-02:
Alle går ind for restriktioner – kunsten er jo blot at finde ud af, hvordan det skal gøres, og hvor mange der skal være
Jeg kunne godt lige tænke mig i mit sidste spørgsmål her at vende blikket mod de forhandlinger, som jeg kan forstå nu foregår bilateralt, hvor partierne en og en kommer ind til en drøftelse hos statsministeren, og det er jo altid godt at få nogle drøftelser.
Jeg havde jo troet, at vi nu skulle have ét stort møde, hvor alle partier blev samlet i begyndelsen af den her uge, enten i går eller i dag, og at der så kom en masse input, og statsministeren sagde noget, og så kunne vi komme videre.
Nu vælger man så en model, hvor det tager 2 uger bare at snakke med os.
Jeg vil bare lige høre: Betyder det, at der intet sker i de 2 uger?
Altså, betyder det, at der ikke bliver regnet på noget?
Når man nu f.eks. fra tyske studier kan se, at der stort set ingen smitte er forbundet med åbning af frisørerne, regner man så på det?
Regner man på den norske trafiklysmodel, der jo gør, at man mere centralt kan se, at børn faktisk godt kan komme i skole, hvis der er styr på smitten meget lokalt?
Hvis der først skal sættes beregninger i gang efter 14 dage, hvor vi kan drøftet tingene med hinanden, så bliver det godt nok en lang proces.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Hvor meget er der i gang med at blive regnet på, og er beregningerne på f.eks. de to eksempler, jeg giver her, blevet sat i værk?
Mai Villadsen (EL), 2021-03-02:
Selvfølgelig skal vi have en øget vaccineproduktion – det siger sig selv – og jeg er rigtig glad for, at vi nu åbner op for en diskussion om, om vi kan gøre det på fællesskabets hænder i offentligt regi på den ene eller den anden måde.
I Enhedslisten ønsker vi i høj grad, at det bliver i et fælles nordisk samarbejde.
Men jeg må sige, at jeg virkelig håber, at statsministeren tager et budskab med til Israels premierminister om, at han skal vaccinere den palæstinensiske befolkning.
Jeg vil også gerne nå at berøre klimaet kort, for i fredags kom der jo en rapport fra Klimarådet, som var en relativt skarp kritik af den klimahandling, der har været i Folketinget.
Altså, meldingen var klokkeklar: Hvis vi fortsætter ad samme spor, når vi ikke vores klimamål i 2030.
Der er jo enorm vigtigt, at vi går foran og viser vejen, og at vi lever op til vores egen lovgivning, så derfor vil jeg gerne spørge: Er statsministeren enig med mig i, at det er et stort problem både for klimaet, men også for regeringen, at Danmark ikke er på rette vej lige nu til at nå klimamålet i 2030?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-03-02:
Tak for det.
I hvert fald er det sådan, jeg selv har det.
Det, der kan desillusionere mig, er, hvis ikke der bliver handlet på nogle af de andre kæmpestore udfordringer, vi står med.
Selv om vi er et lille land, bliver forskellen jo indimellem dyrket noget.
Ikke mindst har der været sådan en særlig fortælling om Jylland over for hovedstaden, og når vi taler om klima, bliver den modsætning mellem land og by indimellem sådan brugt lidt belejligt som undskyldning for stilstand, og for mig er det noget af det, der desillusionerer, men det er jo fjollet.
Ja, der er da forskel på land og by, selvfølgelig er der det.
Men skal vi dyrke det som en modsætning eller en forhindring?
For hvorfor skulle danskerne på landet ikke også gerne ville køre i en elbil eller have billigere grøn el og gøre det billigere at leve grønt og dyrere at forbruge sort?
Det synes jeg er ærgerligt, fordi det behøver jo ikke være sådan, at man siger enten bøf eller planter.
For os er det i den grad et både-og
, ligesom vi både kan være en førende fødevarenation og grønne samtidig.
Jeg tror faktisk ikke, vi kommer fremad, hvis ikke vi gør begge dele, hvis vi vil.
Rundt om os i Danmark bliver der investeret og forsket på livet løs i nye måder at dyrke og fremstille fødevarer på, og der er virkelig, virkelig mange muligheder.
Nu kan man nogle steder lave bøffer ud af luft – af proteinerne, der kan trækkes ud af CO 2 i luften.
Så mit spørgsmål er: Når nu regeringens klimaindsats er bedømt som fodslæbende, for det blev den i sidste uge, endda i den grad, og når der også er erhvervsmuligheder i et landbrug med en lavere CO 2 -udledning, kan statsministeren så give en god grund til, at de nuværende landbrugsforhandlinger ikke skulle munde ud i et CO 2 -mål for landbruget?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Hr. Søren Pape så helt forskrækket ud ved udsigten til bøffer lavet af luft.
Så hvis vi skal have en bred aftale, skal det gerne også involvere Det Konservative Folkeparti, så vi skal måske gå lidt mere forsigtigt frem med, hvor moderne tingene går hen og bliver.
Der sker jo helt vildt meget med fødevareproduktionen, og det er super interessant.
Vi har en fantastisk fødevareklynge.
Vi er rigtig dygtige på forskning.
Det er i øvrigt et af de områder, vi satser på nu i et erhvervsfremstød i USA, efter at vi har fået en ny amerikansk administration.
Jeg vil utrolig nødig stå og konkludere på landbrugsforhandlingerne.
Jeg vil egentlig hellere gå ind i de forhandlinger med et åbent sind, og jeg synes, det er klogt, at vi den her gang i stedet for at starte i det, der ofte bliver den skyttegravskrig, som jeg egentlig synes fru Sofie Carsten Nielsen meget fint redegjorde for, starter et andet sted, nemlig med at få lavet en fælles analyse og får truffet de nødvendige beslutninger.
Det gælder selvfølgelig også på CO 2 , fordi en del af sigtet med at lave en landbrugsaftale her og nu jo er at få nedbragt det CO 2 -aftryk, som dansk landbrug giver, uden at det så betyder, at dansk landbrugsproduktion flytter ud af landet, og at man bare producerer et andet sted, eller at vi mister den identitet, mange danskere inklusive jeg selv har, som tilhørende et landbrugsland.
Så jeg tror, vi lander det helt rigtige sted i fællesskab, men jeg tror faktisk, at den fremgangsmetode, vi har valgt, har noget for sig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-03-02:
Jeg hører ikke en afvisning af et CO 2 -mål, men heller ikke en tilslutning lige nu.
Men det er et godt skridt, og jeg tror ikke, at man kan blive for moderne.
Man kan godt både være moderne og holde fast i sin bøf, uanset hvad den skal være lavet af, og jeg tror, at vi er nødt til at gøre begge dele, for vi har jo lidt travlt.
Så når jeg nu ikke kan få et konkret løfte om et CO 2 -mål, så kunne jeg måske lokke regeringen til at være med til at tænke nyt på en anden måde.
Altså, vil man i de igangværende forhandlinger være med til at få investeret i et reelt vækstspor for plantebaserede fødevarer, sådan at vi fortsat udvikler Danmark som førende fødevarenation og samtidig skærer ned på CO 2 -udledning – ikke som et enten-eller, men som en massiv investering?
Det er jo det, vi har gjort med f.eks. vind, f.eks. med traditionelle fødevarer tidligere.
Tak for det.
Netop når det gælder Grøn Vækst tror jeg altså ikke, man kan gå for hurtigt eller moderne frem, der gælder det faktisk om at komme først, ligesom vi gjorde på andre områder i den grønne omstilling, for ellers er der nogle andre, der overhaler os.
Det sidste spørgsmål: Jeg ville egentlig have spurgt til bredde over midten i genåbningsforhandlingerne, og det har jeg hørt statsministeren tilslutte sig fuldt og helt, så jeg brænder inde med et andet spørgsmål, for jeg har gået og tænkt meget over det i de seneste dage, nemlig børnene i de syriske lejre.
Der har været brand i den ene lejr, der er børn, der er døde, og hvis ikke de børn skal hjem, og det er jo ikke regeringens intention, hvad har statsministeren så egentlig tænkt sig der skal ske med dem?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Først og fremmest er det jo en dybt ulykkelig situation, at der er folk, der har boet i Danmark, som har vendt Danmark ryggen og valgt at rejse til et konfliktområde, tilslutte sig kalifatet Islamisk Stat, modarbejde alt, hvad Danmark står for af demokrati og frihedsrettigheder, måske sågar har kæmpet direkte imod os og nu ønsker at få hjælp til deres børn.
Det er en dybt ulykkelig situation for børnene.
Der er nogle børn, der er kommet i klemme, og som vi selvfølgelig har et ansvar i forhold til.
Det, der jo er vores dilemma, og det kan vi jo lige så godt være ærlige om, ved at hjælpe nogle børn til Danmark, er, at det for nogle børns vedkommende så betyder, at deres mor eller far, som er en del af Islamisk Stat eller har været det, også følger med.
Det har vi ikke noget ønske om, fordi de mennesker hører ikke til i Danmark.
Men kan vi hjælpe børnene på en eller anden måde, også bedre end i dag, der, hvor de er, vil vi selvfølgelig gerne være med til det.
Mai Villadsen (EL), 2021-03-02:
Den helt store diskussion i de her uger er jo selvfølgelig om genåbningen af vores samfund, og der er ingen tvivl om, at nedlukningen har meget store negative konsekvenser.
Hos os i Enhedslisten er der i hvert fald ingen tvivl om, hvilket jeg heldigvis også hører fra flere i dag, at børn og de unge står først i køen, når det handler om at vende tilbage.
Altså, lige nu ser vi jo skoleelever, som nærmest føler sig lænket til computeren, imens de kan se deres mindre søskende gå i skole.
Vi oplever meget, meget ulykkelige efterskoleelever og ser erhvervsskoleeleverne, som jeg synes er enormt oversete i den her debat, skulle lære det at være håndværker over computeren.
Og de fyringstruede lønmodtager og de små selvstændige, som er i brancher, som ikke kan åbne lige nu, fortjener altså også bedre hjælp og bedre hjælpepakker.
Det synes jeg er vigtigt at sige her i dag, fordi det er en meget stor og vigtig diskussion, vi står midt i.
Det er jo det hjemlige perspektiv.
Men jeg kunne også godt tænke mig nu, når statsministeren rejser til Israel lige om lidt, at berøre den diskussion om køb af vacciner fra Israel.
For i en situation lige nu, hvor mange af palæstinenserne ikke er blevet vaccineret, er det meget vigtigt for mig at sige i dag, at den israelske regering ifølge FN har ansvaret for, at palæstinenserne i de besatte områder også bliver vaccineret, alt andet er slet og ret uacceptabelt.
Derfor vil mit spørgsmål også være i dag: Vil statsministeren sige klart til Israels premierminister, at han har ansvaret for, at palæstinenserne i de besatte områder bliver vaccineret, før de begynder at sælge vaccine til andre lande?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-02:
Ja, det tror jeg så godt jeg tør sige ja til på helt og aldeles stående fod, for det er jo her, vi skal hen.
Vi skal finde en måde, hvor vi ikke går på kompromis med vores klimaambitioner, heller ikke på landbrugets vegne, og ikke går på kompromis med vores ønske om fortsat at have en høj beskæftigelse.
Det her er jo også en del af et helt Danmark.
Rigtig mange af de mennesker, der er beskæftiget enten direkte i landbruget eller i de utrolig mange følgeerhverv, der er, bor jo uden for de store byer.
Det er derfor, der er en potentiel land-by-konflikt – medmindre man gør det rigtigt og får taget alle de forskellige hensyn.
Når der så bliver sagt vækst, vågner vi jo alle sammen og tænker: Kan vi have et decideret vækstspor med ind i de her forhandlinger, vil det jo kun være godt.
Altså, man skal jo ikke tage fejl af, at en stor del af Danmarks velstand er knyttet til vores landbrugsproduktion, og det skal vi nu formå at holde fast i, samtidig med at den bliver så grøn som overhovedet muligt.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Jeg er meget glad for de vinde, hr. Bertel Haarder har pustet ud over uddannelsesområdet i årtier – i årtier – og jeg står ved alle de beslutninger, jeg har været med til at træffe.
Jeg forstår bare ikke, at hr. Orla Hav kaster vrag på de 4 år, hvor man sad i regering under fru Helle Thorning-Schmidt, eller de år, man har siddet i regering under den nuværende socialdemokratiske statsminister.
Det gjorde man jo ikke, da man sad i regering, og det klinger ret hult at komme og sige nu, at der er en masse i vejen med uddannelsessystemet, når man bare ikke gør noget ved det, når man sidder med regeringsmagten.
Jens Joel (S), 2021-03-02:
Kan den frie læreruddannelse, vi diskuterer i dag, ende med at ligge i Herning?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Hvis det er sådan, at der kommer en skolekreds, der foreslår det, og det bliver godkendt og vedtaget i Uddannelses- og Forskningsudvalget, kan det ligge der, hvor skolekredsen måtte pege på.
Og i forhold til geografien kan det for min skyld være i Herning, som det kan være i Helsingør.
Jens Joel (S), 2021-03-02:
Vi står med et historisk nybrud: Vi flytter en beslutning om at oprette uddannelser – til et anseligt millionbeløb – ned i et udvalg.
Er det ikke påfaldende for ordføreren, at når det kommer til noget, som burde være irrelevant, nemlig hvor den skal ligge, så kan man ikke blive enige?
For fru Marianne Jelved siger et, ordføreren siger noget andet.
Hvad så med al indholdet?
Altså, det virker da ret voldsomt at bede Folketinget om at træffe en beslutning på så løst et grundlag, at man ikke engang kan finde ud af, om den kan ligge i Herning eller ej.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Når man hører det fra et parti, der stod bag en togfond, som uden om udvalgsstrukturerne og uden om den daværende VLAK-regering fordelte millioner af kroner til investeringer, så klinger det altså rigtig, rigtig hult.
Sagen er, at det her er en langt mere demokratisk måde at beslutte placeringen på end det, man gjorde med Togfonden DK, hvor det ikke engang var alle partier i Folketinget, men kun en snæver gruppe, der kunne sidde og diskutere, hvordan man kunne bruge millioner og atter millioner år efter år, uden at et udvalg eller den daværende regering var involveret i det.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-02:
Det er igen om den placering i Herning.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål, og så kan det godt være, at hr. Kristian Jensen siger, at det er hypotetisk.
Lad os forestille os, at der er én kreds, der kommer med ét forslag til udvalget, og at det hypotetisk set er Herning, og at det så er sådan, at et flertal i udvalget siger nej – det kunne man jo forestille sig.
Er det muligt, at et flertal i udvalget kan sige nej, sådan at der ikke bliver oprettet nogen privat læreruddannelse, heller ikke i Herning?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Jeg synes faktisk, det er meget hyggeligt, at modstanderne af det her forslag er kommet så langt ud i deres argumentation, at det nu er en hypotetisk uenighed mellem fru Marianne Jelved og mig om en hypotetisk placering foreslået af en hypotetisk skolekreds, der bliver ført frem som det store argument imod det.
Man er så langt nede i sin desperation og så dårlig i sin argumentation, at man bruger et tredobbelt hypotetisk spørgsmål til at forsøge at fremkalde en modsætning.
Jeg tror på, at der vil være mere end en skolekreds, der har interesse i at komme med et bud på det, og jeg tror på, at Uddannelses- og Forskningsudvalget sagtens kan tage den drøftelse og beslutning om, hvem man så i givet fald skal tildele retten til at drive en uddannelse.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-02:
Jeg skal ikke blande mig i forslagsstillerens tro – folk tror jo på så mange ting, og det er fint nok.
Nu er det vel ikke gået hr. Kristian Jensens opmærksomhed helt forbi, at Herning sådan set har fyldt en lille smule i debatten og ikke kun, i forhold til hvad jeg og modstanderne har sagt, men også, i forhold til hvad hr. Kristian Jensen selv har sagt, så derfor undrer det mig sådan set, at hr. Kristian Jensen i stedet for at svare, at man ikke vil svare, ikke i det mindste prøver på at svare på det spørgsmål, jeg stillede.