runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Der er jo enormt stor forskel på, hvad mænd og kvinder får.
Men hvis en arbejdsgiver siger, at alle medarbejdere skal stille sig op på en række, og at alle mænd får en lønforhøjelse og alle kvinder ikke får det, så er det jo diskrimination.
Altså, det foregår jo ikke på den måde.
Det foregår jo, ved at der eksempelvis i individuelle lønforhandlinger bare er en dårlig tendens til at give mænd mere.
Og så har vi det her meget, meget store strukturelle problem, at man ikke værdsætter kvinders arbejdsindsats, lige meget hvor hård den kan være, eksempelvis som SOSU-hjælper, som rengøringsassistent, som sygeplejerske, i forhold til hvordan man værdsætter typiske mandefag med det samme niveau af uddannelse.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-10-05:
Når man nu tænker på, at vi jo betaler for, at man kan gå gratis på gymnasiet, man kan tilmed også få SU betalt af samfundet, synes Enhedslisten så ikke, at det lidt er en hån imod sygeplejersken, politibetjenten, håndværkeren, pædagogen, som jo er med til at betale for, at man kan gå gratis på gymnasiet og tilmed få SU, at nogle så vælger at snyde?
Jeg synes også, at der er noget dårligt kammeratskab i det, for der er jo rent faktisk nogle, der måske snyder sig foran i køen til at komme ind på en uddannelse, som den flittige elev, som ikke snyder, så ikke kan komme ind på.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er Enhedslistens forslag i forhold til at komme snyd med eksamener til livs?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-05:
Jeg hørte ikke rigtig et svar på mit spørgsmål, som var: Kunne ordføreren give nogle konkrete eksempler på jobfunktioner, hvor en mand får mere i løn, kun fordi han er en mand?
Jeg hørte godt ordføreren sige, at der er forskellige jobs, forskellige roller, forskellige erhverv, hvor man får forskellig løn, men er der nogen eksempler på i forhold til den samme jobfunktion, hvor man udfører det samme arbejde, at en mand får mere i løn, kun fordi han er en mand?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Jamen det ser vi jo desværre rigtig mange steder.
Altså, vi ser rigtig mange steder, ikke mindst når man har individuelle lønforhandlinger, at der er en enormt stor forskel på, hvad mænd og kvinder får.
Og så ser vi den meget, meget kedelige situation, at du har fag, som har samme uddannelsesniveau og -længde, men hvor de typiske kvindefag er massivt dårligere lønnet end de typiske mandefag.
Det er da ikke fair.
Altså, det er da en ulighed i vores samfund, en skævhed, som vi skal have rettet op på.
Enhedslistens forslag er så at prøve at gøre noget ved det, og vi har helt konkret foreslået, at der afsættes en pulje frem mod de offentlige overenskomster, som vi så kunne sætte til side her i Folketinget, og som arbejdsmarkedets parter så kunne vælge at bruge, hvis de ville gøre en indsats, for at der kom et opgør med noget af ulighedslønnen i de kommende overenskomster på det offentlige område.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-05:
Ordføreren siger, at Enhedslisten vil kæmpe for mere lige løn mellem mænd og kvinder.
Kan ordføreren komme med eksempler på jobfunktioner, hvor der er forskel i lønnen mellem mænd og kvinder, når de udfører det samme arbejde, altså hvor mænd får mere i løn, bare fordi de er mænd – ikke fordi de laver et andet arbejde, men kun fordi de er mænd?
Rune Lund (EL), 2017-10-10:
Tak for det.
Det er sådan set ikke direkte relateret til lovforslaget.
Det var bare mere til ordførerens bemærkning om, at der er brug for flere ressourcer til skattekontrollen.
Jeg har været ude at høre Socialdemokratiet sige, at der er brug for 1.000 ekstra medarbejdere til kontrol.
Mit spørgsmål er så i virkeligheden bare, hvad der er baseline for den udmelding.
Hvor mange medarbejdere skal der så være til sidst, når alle de 1.000 medarbejdere er blevet ansat?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-10:
Det er rigtigt, som spørgeren også selv er inde på, at det ikke nytter noget, man bare har en postboksadresse i Danmark.
Det skal være nogle, som har opgaver og relation til skibet i Danmark.
Det er klart, at etableringskravene til skibe, som ejes af et selskab hjemmehørende uden for EU, er strengere end dem, som gælder for skibe, som ejes af et selskab hjemmehørende i EU.
Vi vil udmønte det i bekendtgørelsen, men det vil være sådan, at man selvfølgelig også skal have aktivitet i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-10:
Det er, fordi ministeren jo i ministertalen siger, at der skal være aktivitet i Danmark, og sådan tror jeg det var, altså helt ordret citeret.
Men det kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til alligevel.
For hvad er det konkret, der skal være til stede?
Jeg var selv i min ordførertale inde på, at jeg synes, det er meget upræcist, hvad det er for nogle aktiviteter, man skal gøre gældende for at blive registreret i DIS-registeret.
Jeg synes heller ikke, at ministeren helt svarer på det.
Jeg er helt med på, at der skal være en eller anden form for repræsentant.
Man vil jo typisk bede et andet rederi om at repræsentere sig, og så har folk jo selvfølgelig et sted at gå hen med deres krav.
Men aktiviteter i form af arbejdspladser eller økonomisk aktivitet kan jeg ikke helt få øje på.
Men det er muligt, at jeg kan blive overbevist om noget andet.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-10:
Der er jo altid forskellige stykker i sådan et regnestykke.
Vi vil gøre det nemmere at lade sig registrere i Danmark, fordi vi gerne vil gøre den maritime sektor i Danmark større.
Det giver flere arbejdspladser, også på land.
Det samlede regnestykke vil jeg gerne forholde mig til også på baggrund af den henvendelse, der er, og den skal vi nok svare på i udvalget.
Jeg tror, det er svært at lave et endeligt regnestykke på det, for der er jo en masse plusser og minusser.
Men vores udgangspunkt er, at det er et plussumsspil for Danmark, at vi får registreret flere skibe i Danmark, og selvfølgelig også med det ansvar, der ligger i det.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-10:
Okay, jeg kan høre på svaret – og det er også helt i orden – at det er et af de steder, jeg skal stille nogle skriftlige spørgsmål, så jeg kan få sådan en liste over, hvad det er, man egentlig forestiller sig, en liste med gode eksempler.
Det er sådan set det, jeg lige efterlyser.
Det er fair nok, at ministeren ikke bare kan stå og ryste det ud af ærmet.
Så vil jeg spørge til en anden del, som jeg også var inde på i min ordførertale.
Anerkender ministeren, at CO-Søfart har en pointe, når de påpeger, at der ikke er lavet et regnestykke, en økonomisk konsekvensberegning, på den udvidelse af forpligtelserne i forhold til social sikring på forskellig vis, som nødvendigvis må følge af et lovforslag, hvor man udvider antallet af skibe under dansk flag, så vi altså får flere stykker Danmark sejlende rundt med fremmed arbejdskraft?
Rune Lund (EL), 2017-10-10:
Jeg kan ikke lige huske, hvad baselinen var præcis lige der.
Det er sådan, jeg forstår svaret.
Det skal på et eller andet tidspunkt være indfaset.
Hvornår tænker man, at de her 1.000 ekstra medarbejdere skal være ansat ud fra den baseline, som så er, lad os sige 1. maj i år?
1. maj blev der jo også holdt taler af Socialdemokratiets formand rundtomkring i landet.
Jesper Petersen (S), 2017-10-10:
Vi er parate til med det samme at afsætte de 750 mio. kr., som det ville koste.
Jeg skynder mig bare med det samme at sige, at man også helt sagligt skal passe på, at man ikke siger til folk, at hvis vi beslutter det i dag, har vi ansat 1.000 ekstra medarbejdere i morgen.
Det kan gå relativt hurtigt, og vi kan fastholde nogle mennesker, der ellers ville være stoppet i skattevæsenet.
Men det er bare for, at man er ærlig omkring, hvad mulighederne er.
Men vi er klar til at afsætte penge med det samme, altså fra det kommende finansår, så man i princippet, hvis de var der, kunne have dem alle sammen med det samme.
Jeg er jo klar over, at man så ikke i det første år har det fulde beløb hjemme igen, men jeg mener, at vi i løbet af få år kan have nedbragt skattegabet så meget, at man altså årligt har 5 mia. kr. mindre i tabte skatteindtægter, og at vi altså relativt hurtigt vil ende med at have fået en hel del flere penge ind i statskassen, end man bruger på at lave den investering i skattevæsenet.
Vi kan dog først give os til at bruge af de midler, synes vi, når vi rent faktisk har dem.
Jesper Petersen (S), 2017-10-10:
Jeg vil bare lige bemærke om det emne, der handler om teleoplysninger, at jeg hører en overensstemmelse imellem, hvad jeg sagde, og hvad jeg hørte ordføreren sige.
Det er bare sådan, så vi ved, hvordan sagerne står, hvis der nu er behov for at stille et ændringsforslag til lovforslaget.
Man kunne indhente tilladelse hos Skatterådet, så man med den tilladelse kunne anvende teleoplysninger i konkrete sager.
Ville det så være en farbar vej at gå?
Jamen vi ønsker i virkeligheden, at det kan ske hurtigst muligt.
Det, der er den saglige udfordring på det felt, er jo, at der også er et spørgsmål omkring en ny uddannelse.
Der er også et spørgsmål om fastholdelse af medarbejdere, der ellers risikerer at gå på pension – også hvis man nu får flyttet på for mange i forbindelse med den omorganisering af skattevæsenet, så man simpelt hen ender med at miste medarbejdere.
Men 1.000 yderligere er det, vi har set, i forhold til det niveau, der var, da vi lavede vores udspil tidligere på året.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-10:
Tak for ordet.
Tak for bemærkningerne.
Det lovforslag, vi behandler i dag, indeholder jo flere elementer.
Nogle er blevet diskuteret her, men det indeholder bl.a. en justering og klarificering af reglerne om adgangen for udenlandske ejere til at sætte skibe under dansk flag, forenklet registrering af rettigheder i mellemstore fritidsfartøjer og ansvarsbeløb ved vragfjernelse.
Forslaget vedrørende de udenlandske rederiers adgang til at sætte skibe under dansk flag skal ses i lyset af, at regeringen ønsker at fastholde og styrke væksten i Det Blå Danmark.
Og så er det en forudsætning, at det selvfølgelig er attraktivt at drive skibe under dansk flag.
Vi skal sikre rammebetingelserne, og vi skal sikre, at de regler, vi har, er gennemskuelige, så rederierne får lettere ved at træffe beslutning om at sætte skibe under dansk flag og dermed generere beskæftigelse i de landbaserede erhverv.
Det er ikke tanken med regelændringen, at de danske registre skal blive såkaldte åbne registre.
Det er et ubetinget krav for at få dansk flag, at der knyttes aktivitet i Danmark til det udenlandsk ejede skib.
Baggrunden for de nye regler vedrørende overførelsen af registrering af pant og andre rettigheder i mellemstore fritidsfartøjer til personbogen er et ønske om at fremme markedet for handel med brugte fritidsfartøjer.
Det kan i dag være ganske omstændeligt at få registreret pant i et mellemstort fritidsfartøj i skibsregisteret.
Derfor flyttes registreringen af pantet i denne type skibe til personbogen, som føres af Tinglysningsretten.
Her sker registreringen digitalt og hurtigere.
Det vil komme både ejere af de pågældende fritidsfartøjer, banker og finansieringsinstitutter til gode.
Som nævnt indeholder lovforslaget også regler, som medfører, at de ansvarsbegrænsningsbeløb, som i dag er fastsat i medfør af søloven, forhøjes i forhold til vragfjernelse.
Baggrunden for forslaget er, at erfaringer med vragfjernelse i Danmark og i udlandet har vist, at de udgifter, der er forbundet med vragfjernelser, kan overstige de nugældende begrænsningsbeløb.
Jeg synes også, det er vigtigt her at bemærke, at der ikke ændres ved reglerne for forsikringspligten, hvorfor det er op til de skibsejere, som lovændringen måtte omfatte, at afgøre, om man ønsker at tegne yderligere forsikring på baggrund af forhøjelsen.
Loven indeholder også regler, som gør det muligt for skibsregistrator at nægte at registrere et skib eller at slette et skib for at opfylde sanktioner, som Danmark ifølge sine internationale forpligtelser over for FN og EU skal gennemføre over for skibe, som ejes, drives eller er bemandet af personer fra et land, der er omfattet af det pågældende sanktionsregime.
Endelig indeholder lovforslaget regler, som medfører, at havneafgifter, som udstedes af privatejede havne, bliver sikret ved søpant i skibet.
Det vil sikre en ligestilling mellem private havne og offentlige havne.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og håber på en konstruktiv drøftelse i udvalget.
Tak for ordet.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-10:
Da behandlingen af de lovforslag, som vi har haft her i salen i dag, er gået noget hurtigere, end vi fra radikal side havde regnet med, må jeg sige, at den radikale erhvervsordfører ikke er nået frem.
Men jeg har været i kontakt med hende, og jeg har lovet at sige, at Radikale Venstres stillingtagen afventer høringssvarene og især høringssvaret fra CO-Søfart.
Erik Christensen (S), 2017-10-10:
Indledningsvis kan jeg sige, at vi i Socialdemokratiet deler regeringens ambition om at fastholde og udbygge Danmarks globale maritime styrkeposition.
Det blå Danmark er en af Danmarks stærkeste erhvervsmæssige styrkepositioner, og derfor præsenterede Socialdemokratiet også, da vi sad i regering, »Vækstplan for Det blå Danmark«, og den havde netop til formål at styrke Danmarks globale position, modernisere vores regler og sætte fokus på den grønne omstilling.
Derfor ser vi i Socialdemokratiet naturligvis også positivt på tiltag, som kan bidrage til at skabe aktivitet, vækst og job i Det blå Danmark.
Når det er sagt, har vi i Socialdemokratiet ligesom i CO-Søfart hæftet os ved en del af lovforslaget, som vedrører reglerne for udenlandske ejeres adgang til at få skibe under dansk flag.
CO-Søfart fremfører, at en udvidelse af DIS-ordningen vil kunne risikere at føre til en udvanding af registeret.
De anfører også, at der kan være problemer med lovforslaget i forhold til international ret, og samtidig påpeger CO-Søfart, at ordningen kan påføre staten yderligere omkostninger i form af retten til social sikring som børnepenge og førtidspension.
Endvidere mener CO-Søfart ikke, at det vil give en eneste ny dansk arbejdsplads.
Med det høringssvar ønsker Socialdemokratiet, at de opmærksomhedspunkter, som CO-Søfart påpeger, belyses og afklares fuldt ud i det videre arbejde med lovforslaget.
De andre elementer i lovforslaget – pantrettigheder i mellemstore fritidsfartøjer, forhøjelse af ansvarsbegrænsningsbeløbet i forbindelse med vragfjernelse, hjemmel til at håndhæve sanktioner fastsat af FN og EU, sidestilling af offentligt ejede og privat ejede havne i forhold til at sikre tilgodehavende havneafgifter – har vi ingen bemærkninger til. Vi går som sagt konstruktivt ind i det videre arbejde med lovforslaget og ser frem til det videre arbejde, men ønsker altså at få udboret de her ting, som CO-Søfart påpeger.
Rune Lund (EL), 2017-10-10:
Vi synes i hvert fald, det er vigtigt, at SKAT kan bruge teleoplysninger i arbejdet, hvor det er relevant.
Præcis hvilken model vi skal bruge, for at SKAT kan arbejde med de relevante teleoplysninger, vil vi gerne diskutere.
Vi har ikke lagt os fast på en helt konkret model, men vi har ikke den holdning, at vi skal lægge barrierer i vejen for SKAT, i forhold til at de kan udføre deres arbejde.
Konkret hvilken model man kan finde ud af er vi meget villige til at diskutere, men vi har ikke lagt os fast på en præcis model.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-10-10:
Det går jo hurtigere med lovarbejdet i dag, end det gjorde under åbningsdebatten, må man sige.
Der er ikke mange spørgsmål til de fremsatte lovforslag.
Men det skal vi så nyde en gang imellem – at der ikke altid skal slåsses om tingene.
Det her lovforslag er et forslag, som vi i Dansk Folkeparti mener er til fordel for Danmark og danske interesser, også i forhold til den maritime industri.
Vi får sidestillet etableringskravene og aktivitetskravene for de rederier fra tredjelande, som ønsker at indgå i det danske DIS-system.
Vi synes i Dansk Folkeparti, det er klart, at man netop med det her lovforslag tydeliggør, hvilke aktiviteter der skal til, for at udenlandske rederier kan sætte skibe under dansk flag.
Så er der nogle regler om fritidsfartøjer i forhold til pantrettigheder, som flere har kritiseret igennem tiderne.
For de mellemstore fritidsfartøjer på mellem 5 og 20 bruttoton er det sådan i dag, at de skal registreres i skibsregisteret.
I den digitale tidsalder, som vi lever i, er det bedre, at man i stedet for benytter sig af personbogen, som det beskrives, hvor registreringen sker digitalt og med færre administrative dokumentationskrav, end der er i skibsregisteret.
Lovforslaget er også inde på noget, som har fyldt meget i Danmark, og det er i forhold til udgifterne i forbindelse med fjernelse af vragrester eller deciderede skibsvrag.
I den forbindelse har jeg lovet at nævne, at der da er nogle i mit parti, som mener, at der ligger ganske mange skibsvrag ikke ret langt her fra Christiansborg, ovre ved Christiania, som man måske kunne starte med at få fjernet.
Men det regner jeg ikke med at erhvervsministeren vil gå ind og engagere sig i.
Det er måske et andet sted, det skal foretages.
Men én ting er at få fjernet skibsvrag
, noget andet er at få sikret, at det ikke er kommunerne, der står med store udgifter, eller styrelser, som står med store udgifter i forbindelse med skibe, som af den ene eller den anden årsag pludselig befinder sig i et område af Danmark.
Lovforslaget lægger op til en forhøjelse af ansvarsbegrænsningsbeløbet, og det svarer så til den norske model.
Man mener således, at man bedre er i stand til at honorere de økonomiske udgifter, der er i forbindelse med vragfjernelser.
Det synes vi også i Dansk Folkeparti er en absolut bedre ordning end det, vi har i dag, hvor det har været underfinansieret.
Endelig ligger der i forslaget også, at Danmark skal håndhæve sanktioner fastsat af FN og EU.
Og ja, det skal vi jo, havde jeg nær sagt, det er der ikke noget nyt i.
Men på søfartsområdet er der så nogle præciseringer.
Så synes vi også, det er ganske fornuftigt, at vi får en sidestilling mellem de privatejede havne og de statsligt og kommunalt ejede havne i forhold til at sikre inddrivelse af tilgodehavender på havneafgifter ved søpanteret osv. Så det er nogle samlede forslag af lidt forskellig, divergerende art.
Men samlet set
er det et lovforslag, som vi synes giver god mening, og vi kan støtte lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-10:
Når nu Dansk Folkepartis ordfører savner lidt debat, må jeg hellere tage ham på ordet og stille et par spørgsmål her.
Betyder det ikke noget for Dansk Folkeparti i den her forbindelse, at der jo ikke er en eneste arbejdsplads i det her?
Man snakker selvfølgelig altid vækst – det gør man altid i de her sammenhænge, det er buzzwordet – men man kan jo godt spørge sig selv, hvor væksten lige er henne i det her foretagende.
Den anden side af sagen er: Har Dansk Folkepartis ordfører ikke bemærket – det har han jo nok – høringssvaret fra CO-Søfart, som netop spørger, om man har taget højde for, at det her jo altså kan betyde en udvidelse af det antal af udenlandske søfarende, som man pludselig hæfter for, om jeg så må sige, med hensyn til social sikring og den slags ting?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-10-10:
Jo, jeg har skam læst de høringssvar, som der er, og jeg anerkender også, at vi har nogle udfordringer i forhold til DIS.
Det er også en af årsagerne til, at vi faktisk i forbindelse med den erhvervspakke, der forhandles nu, hvor regeringen jo har fremsat de her 22 indsatsområder, hvor noget af det er inddragende i forhold til DIS, har efterspurgt et servicetjek og sagt, at det ville give god mening, at vi fik et servicetjek af, om DIS i dag virker efter hensigten, og også af, om de lovændringer, der har været siden 1988, virker efter hensigten.
Men det ændrer jo ikke på, at vi i forhold til det her konkrete lovforslag ikke har noget imod, at der er flere skibe, som kommer på dansk flag.
Jeg er udmærket klar over, at det ikke er sikkert, at det medfører, at dem, der sejler på de pågældende skibe udeomkring i den store, vide verden, så også har et dansk pas.
Det er også det, vi ser i dag, nemlig den uomtvistelig sandhed, at mange skibe jo sejler under dansk flag, men med udenlandsk personale.
Men vi anerkender jo også i Dansk Folkeparti, at skulle vi indføre en lov, hvor man sagde, at alle dem, der sejler på danske skibe, skulle have dansk pas, ja, så ville vi ikke kunne honorere de personalekrav, som der ville blive stillet fra de mange rederier, som sejler med dansk flag.
Men jeg synes, vi skal lade den del af det ligge, og så skal vi selvfølgelig tage det med ind, for jeg vil meget gerne diskutere det med hr. Henning Hyllested.
Det ved jeg også at han ved, for vi har nogle steder, hvor DIS måske godt kunne blive bedre, og det vil Dansk Folkeparti meget gerne være med til at se på.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-10:
Den sidste bemærkning glæder mig selvfølgelig, især også det, at Dansk Folkeparti vil slå et slag for det.
Når vi snakker DIS, er det helt afgørende problem jo netop, at de danske faglige organisationer ikke har retten til på nogen måde at repræsentere de udenlandske søfolk.
Det har jo helt klart været medvirkende til, at der i dag stort set ikke er en dansker om bord på DIS-skibene – i hvert fald ikke når vi snakker dæksbesætning, og med hensyn til navigatører og den slags er det jo også kraftigt vigende.
Det er jo efter min mening en uholdbar situation, som ikke bare kan forklares med, at vi skal kunne konkurrere, for så konkurrerer vi jo netop ud fra den laveste fællesnævner.
Det går jo ikke, så derfor er jeg selvfølgelig glad for Dansk Folkepartis bemærkning om, at det her vil man gerne være med til at sætte fokus på – men foreløbig er der jo ikke rettet op på det, og nu har DIS-loven altså eksisteret siden 1988.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-10-10:
Det er fuldstændig rigtigt.
Og ordføreren var selv i sit første spørgsmål inde på det med de sociale rettigheder, og noget af det, som interesserer Dansk Folkeparti utrolig meget, er jo det her med, om folk, der aldrig har sat deres ben i Danmark, via en DIS-ordning reelt kan blive omfattet af dansk sygesikring, danske pensionsforhold og alle mulige andre ting, altså om det, hvis der sker arbejdsulykker på skibene osv., så er den danske stat, der skal honorere en masse krav.
Sådan nogle ting vil vi meget gerne være med til at se på.
Det gælder bl.a. i forhold til den dagsorden, vi har tilfælles med Enhedslisten, netop omkring social dumping; det vil vi meget gerne være med til at se på.
Men i forhold til det andet, som hr. Henning Hyllested er inde på, i forhold til Dansk Metal, er det jo også sådan – det synes jeg måske også man skulle erkende fra Enhedslistens side – at hvis man spørger de forskellige aktører på markedet, så er Dansk Metal måske lidt mere positive, end 3F er, i forhold til tilgangen til DIS-systemet i det hele taget.
Og søfartens ledere og andre har så en lidt mere blandet tilgang til det.
Så de ting vil vi meget gerne være med til at drøfte, også her i Folketingssalen, og vi vil også gerne være med til at forhandle om det.
Men i første omgang synes jeg jo, det vil være helt på sin plads, at vi får analyseret lidt på og lavet et servicetjek af, om den DIS-model, vi har i dag, virker efter hensigten, eller om den kan blive bedre.