Maria Gudme (S), 2022-06-02:
Når Danmarks nærområde står i flammer, har vi som land et særligt ansvar, og det har Danmark over for de mange tusind fordrevne ukrainere, som er flygtet fra Putins aggressioner og fra krigen i Ukraine.
Det er der naturligvis bred opbakning til i Folketinget.
Et bredt flertal i Folketinget indgik nemlig i starten af marts en aftale om en særlov for ukrainske fordrevne.
Aftalen betyder bl.a., at de ukrainere, som kommer til Danmark, kan få en tryg hverdag og mulighed for at komme i daginstitution, i skole og i arbejde, men den betyder også, at presset på vores velfærdsinstitutioner stiger, i takt med at flere børn og voksne fra Ukraine kommer til landet.
Der er derfor behov for at sikre mere velfærdspersonale, der kan tage hånd om de ukrainere, som kommer til Danmark.
For at imødekomme behovet for flere velfærdsmedarbejdere indgik en bred kreds af partier i Folketinget en aftale den 9. maj om at belønne dem, der stiller sig til rådighed og tager en ekstra tørn i velfærdssektoren for at bidrage og hjælpe ukrainske flygtninge.
Det betyder konkret, at pensionister og efterlønsmodtagere, som f.eks. bliver ansat på en skole eller i en børnehave, som har ansvar for ukrainere med opholdstilladelse efter særloven for ukrainske flygtninge, slipper for at blive modregnet i social pension eller efterløn.
Med andre ord belønner vi de pensionister og efterlønnere, som giver en hjælpende hånd i en ekstraordinær situation.
Lovforslaget, som vi skal behandle her, er en udmøntning af den aftale, som vi indgik i starten af maj måned.
Jeg vil kort redegøre for de delelementer, som indgår i lovforslaget.
Med lovforslaget foreslås det at fjerne modregningen i pension for efterlønsmodtagere på grund af egen eller ægtefælles eller samlevers merindtægt.
Det vil være en betingelse for at kunne bortse fra indtægten, at der er indtjent ved mer- eller overarbejde, eller at ansættelsen er påbegyndt den 17. marts 2022 eller senere på en arbejdsplads inden for velfærdssektoren – dvs. på daginstitutionsområdet, på skoleområdet, på socialområdet og på sundheds- og ældreområdet, som løser opgaver, der er rettet mod personer med opholdstilladelse efter særloven.
Ordningen er midlertidig og vil løbe frem til den 1. januar 2023 og gælde for indtægter, som er udbetalt og beskattet i perioden fra den 1. april 2022 til og med den 31. december 2022.
Derudover indeholder lovforslaget også en ændring af en skæringsdato for udrejse af Ukraine ved meddelelse af opholdstilladelse.
Med særloven er der blevet sikret et helt særligt og midlertidigt opholdsgrundlag til fordrevne ukrainere, så de får bedst mulige rammer for at komme hurtigt og kunne fortsætte deres liv i Danmark og bidrage til samfundet.
Det har dog vist sig, at der er personer, der på grund af ferieophold eller lignende, kortvarige udlandsophold ikke opholdt sig i landet, da krigen brød ud den 24. februar, og som dermed ikke opfylder de objektive betingelser i særloven.
Derfor bør skæringsdatoen for udrejse af Ukraine ikke være så skarp, at ukrainske statsborgere, som har fået status som flygtninge fra Ukraine, ikke kan få meddelt opholdstilladelse, hvis de var på ferie eller havde et kortvarigt udlandsophold, da krigen brød ud.
Derfor foreslås det at rykke skæringsdatoen for udrejse af Ukraine 3 uger.
Det betyder, at den nye skæringsdato i stedet bliver den 1. februar 2022.
I Socialdemokratiet kan vi naturligvis bakke op om begge elementer i lovforslaget.
Tak for ordet.