runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-26:
Når jeg rejser det her spørgsmål i dag, er det selvfølgelig, fordi det kom som et chok, at regeringen for godt en uges tid siden lavede sin kovending og gik fra, at personer, som regeringen selv betegner eller har betegnet som landsforrædere, og som regeringen fuldstændig pure har afvist skulle hjælpes aktivt til Danmark, til nu pludselig efter sidste tirsdag at mene, at de aktivt skal hjælpes til Danmark.
Regeringen sætter nu hele showet i gang med at hente dem her til Danmark.
Det er jo klart, at det er en kovending, som er ganske, synes jeg, voldsom, og som selvfølgelig har vakt noget furore i den danske befolkning.
Når vi så kigger på, hvad baggrunden egentlig er, er det jo den her PET-vurdering, som justitsministeren også nævner her, der bliver brugt som hovedårsagen til, at regeringen ændrer sin politik så grundlæggende.
Derfor er det interessant at se på, at justitsministeren den 4. marts havde det her udsagn om PET, hvor man i virkeligheden sagde: Det kan da godt være, at PET har en vurdering, men den er vi jo som regering ikke tvunget til at følge; vi er ikke tvunget til at følge, hvad en styrelse måtte mene.
Derfor vil jeg spørge justitsministeren: Kan justitsministeren ikke godt se, hvis man nu lige prøvede at se det lidt på afstand, at det her godt for mange kan se ud, som om at det her med PET egentlig er noget, man bruger den ene vej eller den anden vej, hvor det måtte være opportunt for ens interesser.
Nu bliver det så i virkeligheden brugt som argument for at skifte holdning.
Så er det opportunt.
Men det illustrerer måske i virkeligheden bare, at det jo er regeringen, der i virkeligheden har truffet en ny politisk beslutning, og at mange måske med rette kan sidde tilbage med den tanke, at det slet ikke er på grund af PET's nye vurdering, man skifter holdning, men at det måske er, fordi regeringen gerne vil redde ministerens egen taburet.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-26:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at understrege, at jeg, og det tror jeg sådan set ikke der er nogen der er i tvivl om, men nu siger jeg det så alligevel for en god ordens skyld, har kæmpestor respekt for vores efterretningstjeneste, Politiets Efterretningstjeneste – jeg ved godt, at der er en mere – som yder en helt afgørende indsats for at passe på Danmarks tryghed og sikkerhed.
Vi lytter i regeringen altid til PET og tager tjenestens faglige vurderinger til efterretning.
Pointen med den udtalelse, som spørgeren henviser til, var blot, at det vedrørende tilgangen af fremmedkrigere til syvende og sidst er regeringen, der lægger linjen, og det gør vi bl.a. på baggrund af faglige vurderinger fra PET.
I forhold til de tre kvinder med dansk statsborgerskab og deres børn i lejrene i det nordlige Syrien har PET nu lavet en ny og helt konkret sikkerhedsmæssig vurdering i forhold til den samlede håndtering af de tre kvinder med dansk statsborgerskab og deres børn i lejrene.
PET vurderer, at det er sandsynligt, at de tre kvinder med dansk statsborgerskab på sigt vil returnere til Danmark med deres børn.
PET vurderer også, at det vil være mest hensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt at søge dem evakueret med deres børn.
Det er en vurdering, som regeringen lytter til og handler på, i øvrigt som enhver anden ansvarlig regering bør gøre af hensyn til Danmarks og danskernes sikkerhed.
Det svarede jeg præcist på.
Og det, som i virkeligheden bliver interessant, bliver at se, om spørgeren, hvis parti retspolitisk desværre er i svingning, holder fast og siger: Vi vil gerne være med til at lave overvågning, sådan at vi beskytter dem, som har behov for overvågning, altså dem, som er svage, dem, som er udsatte.
Til gengæld vil der være nogen, f.eks. sådan en som mig selv, f.eks. sådan en som spørgeren, som ikke har behov for den beskyttelse, som må konstatere, at den frihed, som vi har, til, at der aldrig er nogen der kigger os over skulderen, jo bliver taget fra os, når vi kører i metroen eller i S-toget, fordi der er overvågning.
Det er et eksempel på, at spørgeren og jeg kommer til at give noget af vores frihed for at hjælpe nogle af dem, som er svage, og som har brug for at få givet reel frihed.
Det er også derfor, at jeres frihedsbegreb kommer til kort.
Morten Dahlin (V), 2021-05-26:
Men det var stadig ikke det, jeg spurgte om.
Altså, jeg spørger ministeren: Hvilke privilegerede menneskers frihed er det, der skal fjernes i fremtiden?
Ministeren har ikke svaret mig.
Så nu spørger jeg bare igen og håber på at få et ganske klart svar: Ministeren giver et interview i Politiken.
Det er endda foregået på hans kontor med invitation fra en journalist, kan jeg læse i artiklen.
Så det er ikke sådan noget tilfældigt noget, der er givet på en af Christiansborg gange.
Det er noget, ministeren har tænkt længe over.
Ministeren siger, at der er nogle mennesker, hvis frihed vi har behov for at tage væk.
Så spørger jeg bare på vegne af de mennesker, der kunne frygte, at det var dem: Hvad er det for en konkret frihed, ministeren har tænkt sig at indskrænke?
Det kan da ikke være så svært at svare på.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-26:
Det vil jeg gerne give et eksempel på, og det er nemlig et interessant eksempel, for jeg er bange for, at spørgerens parti er på flugt her.
Jeg har sammen med spørgerens parti – i øvrigt også med andre partier, der er til stede i salen – været med til at indføre mere overvågning, altså kameraer, der bliver sat op.
Tager vi friheden fra nogen ved det?
Ja, det gør vi.
Giver vi frihed til nogen?
Ja, det gør vi.
Der giver vi reel frihed til f.eks. de unge kvinder, som er bange for, når de skal hjem om aftenen, at blive overfaldet.
Det er jo ikke noget tilfælde, at der f.eks. opstår sådan en bevægelse eller i hvert fald et fænomen som »Text Me When You Get Home«.
Det handler om nogle, der ikke har deres formelle frihed.
Og her håber jeg, at der stadig vil være sikkerhed for, at spørgerens parti stiller sig på den rigtige side af frihedsbegrebet her.
Morten Dahlin (V), 2021-05-26:
Altså, skulle vi ikke lige hæve debattens niveau en lille smule?
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at få svar på det spørgsmål, jeg rent faktisk stillede.
Hvilke mennesker er det, ministeren kigger på i dag i Danmark, der er de her ressourcestærke mennesker, hvor det kan være nødvendigt at tage deres frihed?
Det er det, ministeren har sagt i Politiken.
Hvad er det for noget frihed, der skal tages, og ikke
hvad for noget frihed, der er blevet taget?
Hvad for noget frihed skal tages?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-26:
Nej, politiet ligger bestemt ikke under for voldsmænds veto – et udtryk, som jeg ikke har hørt før, men som egentlig har noget over sig.
Tværtimod.
Det, politiet vil gøre, er selvfølgelig, når der er en demonstration, at vurdere, hvad der skal til af ressourcer for også at kunne håndtere situationen, måtte den løbe af hænde.
Men det vil også være sådan, at der i den konkrete situation vil finde politifaglige skøn sted, uanset hvad demonstrationen måtte handle om, i forhold til hvornår man skal gribe ind og hvornår man ikke skal gribe ind.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-26:
Det er jo interessant, at ministeren bringer det eksempel her med flaskekast osv. frem – der er jeg fuldstændig enig – men det er jo i høj grad de demonstranter, hvis man tænker på de samme etniske danskere, som i langt højere grad end det segment, vi taler om her, har en respekt for autoriteter.
Så er virkeligheden ikke den, at politiet er bange for at optrappe konflikten, fordi politiet ligger under for voldsmandens veto?
Og hvis politiet gør det, hvad efterlader det os så af retstilstand i Danmark?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-26:
Tak for det, formand.
Og tak til ministeren for at møde op.
Spørgsmålet lyder: Vil udenrigsministeren redegøre for, hvor stor en rolle regeringen tænker at klima skal spille i fremtidens udenrigspolitik, og vil ministeren præcisere, hvad det vil få af konkret betydning for Danmarks internationale arbejde og indsatser?
Christian Juhl (EL), 2021-05-26:
Tak for debatten.
Det er fjerde gang, vi har en forespørgselsdebat omkring Israel og Palæstina i de sidste 10 år.
Enhedslisten har været med til at rejse alle fire, og vi synes faktisk, at vi tager pæne skridt i den rigtige retning.
Vi starter som regel med at spørge Radikale og SF, om de vil være med, og ender ofte med at få en tekst, der flytter Folketingets holdning i den rigtige retning.
Det går alt for langsomt efter vores mening, men den flytter sig.
Jeg synes, vi har fået nye ting ind i teksten, som ikke ville kunne lade sig gøre, hvis vi ikke var blevet ved bordet.
Tænk, hvis Socialdemokraterne skulle overlades til at lave en tekst sammen med Søren Espersen og Dansk Folkeparti.
Den ville jo se forfærdelig ud.
Vi vil hellere tage et ansvar for at prøve at få det på plads.
Betyder det så, at partier mister deres identitet, hvis de på Folketingets vegne stemmer for et forslag?
Nej, selvfølgelig ikke.
Søren Espersen har ikke ændret sig en tøddel.
Socialdemokraterne træder vande, som det hedder, til i morgen, når de skal til møde.
De borgerlige stemmer for, men flytter sig ufattelig langsomt.
Vi vil gerne håbe og tro, at den her våbenhvile kan holde, og at der kommer forhandlinger i gang, men vi vil også gerne håbe og tro, at vores regering denne gang ikke vil undlade at stemme i FN's Menneskerettighedsråd.
Det er derfor, vi har prøvet at lave den tekst, som binder dem i den her situation.
Derfor synes vi, at vi er kommet et stykke ad vejen.
Der er lang vej endnu, og der kan igen komme en diskussion om, hvilke midler vi skal bruge, og der må udenrigsministeren så også være med til at diskutere, om boykot er en fredelig og ordentlig mulighed.
Det har vi jo brugt før.
Tak for ordet.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Ja, men så lægger man op til en juridisk diskussion af det her.
For det, som Human Rights Watch konkluderer ud fra deres betragtning, er, at det, der er begået mod palæstinenserne, er forbrydelser mod menneskeheden i form af apartheid og forfølgelse.
Forbrydelser mod menneskeheden er defineret i statutten for Den Internationale Straffedomstol og er en af de mest alvorlige forbrydelser.
Som sagt: Jeg kan ikke her gå ind i en nærmere juridisk vurdering af, hvad der lægges til grund for Human Rights Watchs konklusioner, herunder om kriterierne for den ene eller den anden forbrydelse måtte være opfyldt eller ej, men at der er alvorlige menneskerettighedskrænkelser, er vi enige i.
Det er derfor, vi også påtaler dem, bl.a. i FN's Menneskerettighedsråd.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-26:
Vi står og snakker om den mest anerkendte menneskerettighedsorganisation i verden, der kommer med en meget, meget klar konklusion.
Så ville det da ikke være underligt, hvis regeringen havde en holdning og man enten var enig eller uenig eller man var enig på nogle områder.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det er lidt i samme boldgade.
Jeg ved godt, at jeg trætter udenrigsministeren med alle mine skriftlige spørgsmål.
Jeg tror, jeg har sendt ti forskellige spørgsmål her for nylig omkring, hvad ministerens holdning er til den rapport, der er kommet fra Human Rights Watch, hvor jeg spurgte, om ministeren er enig i konklusionen fra Human Rights Watch om, at Israel er et apartheidsamfund.
De svar, jeg fik, lød nogenlunde sådan her: På den ene side har jeg stor respekt for Human Rights Watch, men jeg vil ikke forholde mig til deres konklusion.
Mit spørgsmål er: Hvorfor kan udenrigsministeren ikke forholde sig til Human Rights Watchs konklusion?
Er man enig, eller er man uenig?
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Jeg tror, det er vigtigt at understrege over for Frie Grønne, at ethvert civilt tab jo er et tab for meget, og er der noget, der er smerteligt i sådan en konflikt, så er det, når civile, herunder børn, mister livet, og det skal vi gøre alt det, vi kan, for at undgå.
Det har været vores klare budskab helt fra starten af.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-26:
Jeg er ikke enig med ministeren, for det nye i debatten her er Frie Grønnes tilgang, og det er at kalde en skovl for en skovl og en spade for en spade.
Hvordan ville vi reagere, hvis der i noget som helst andet land var blevet slået 66 børn ihjel, 39 kvinder havde mistet livet, og 2.000 mennesker var blevet såret?
Så havde vi ikke tøvet.
Men når det kommer til Israel, tøver vi, og så vil vi ikke kalde det det, det er.
Det er det, der er problemet.
Så så længe vi ikke italesætter det, som det er, som Human Rights Watch gør, som B'Tselem gør, så kommer vi ikke til at løse den her konflikt.
Jeg ønsker bare, at man tager ansvar fra dansk side og i det mindste italesætter det, som det er.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Jeg synes jo præcis det, som der bliver spurgt om her, illustrerer udfordringen, nemlig at man italesætter det her på en måde, der kun øger konflikten mellem israelere og palæstinensere.
Hamas er en terrororganisation, raketangreb fra Hamas' side på Israel, på uskyldige civile er terrorhandlinger.
Man har ret til også i forhold til folkeretten at beskytte sig selv, og det skal selvfølgelig ske proportionalt og under hensyntagen til at undgå civile tab.
Det er også en kendt sag, at Hamas gemmer sig blandt civile, udnytter civile som skjold på allerkyniske vis.
Så jeg vil sige, at nej, vi er ikke klar til at sige det, som Frie Grønne vil have, tværtimod er vi optaget af at finde en vej til forsoning og fred mellem de moderate kræfter hos israelere og palæstinensere, for det fortjener den befolkning, som er så hårdt prøvet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-26:
Problemet med regeringens tilgang er, at man ikke siger det, som det er.
Det er det, der fastholder konflikten, det er det, der gør, at man ikke kan løse det.
Sådan kigger verdenssamfundet på det, og man siger det ikke, som det er.
Nu brugte ministeren flere gange i sin tale ordet terrorisme i forbindelse med de raketter, der ryger over og rammer civile i Israel, men er ministeren klar til at kalde drab på 66 børn for statsterrorisme?
Human Rights Watch siger, at der er apartheidlignende tilstand, B'Tselem siger det, og det er jo derfor, vi i Frie Grønne siger, at det er en apartheidstat, de skal boycottes, og vi skal sige det, som det er, for vi kan ikke længere fortsætte, som vi har gjort indtil nu.
Så nu vil jeg gerne spørge ministeren om noget: Er ministeren klar til at kalde det statsterrorisme, det, som israelerne, besættelsesmagten, udsætter palæstinenserne for?
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Jeg vil ikke gå nærmere ind i den juridiske analyse, men det, vi er enige med Human Rights Watch i, er, at der er eksempler på alvorlige menneskerettighedskrænkelser i forhold til palæstinenserne, og at vi som hidtil, i øvrigt fra dansk side og andres, skal påtale dem, og det gør vi eksempelvis i FN's Menneskerettighedsråd.
Men jeg kommer ikke til at gå ind i en juridisk analyse, som Human Rights Watch lægger til grund for sine konklusioner om apartheid og forfølgelser og andre ting, herunder om kriterierne for den ene eller anden forbrydelse måtte være opfyldt eller ej.
Det kan vi gå ind i en længere juridisk diskussion om; det tillader tiden desværre ikke her.
Tak til hr. Sikandar Siddique for, at vi får muligheden for at have den her debat i dag.
Det er et vigtigt spørgsmål, for klimakrisen har fatale konsekvenser, og de bliver mere og mere tydelige.
Der er et akut behov for at øge ambitionsniveauet globalt og vise politisk handling.
Klimaet er derfor en af regeringens udenrigspolitiske hovedprioriteter.
Grundstenen for regeringens internationale klimaindsats er allerede lagt med strategien om Danmarks langsigtede globale klimaindsats fra sidste år, som er spørgeren velbekendt.
Klimaet kommer også til at stå centralt i regeringens kommende udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi.
For vores håndtering af klimakrisen er efter min opfattelse en generationskontrakt, vi ikke må bryde, og udenrigspolitikken er et stærkt redskab til at fremme den grønne omstilling i verden.
Jeg har udpeget en klimaambassadør, og der er et aktivt klimadiplomatisk arbejde i gang.
Vi arbejder gennem EU, FN og de multilaterale banker.
Vi etablerer grønne partnerskaber bl.a. med Indien og andre og laver handlingsplaner med strategisk vigtige lande.
Her kombinerer vi politisk dialog med samarbejde på teknisk niveau – det skaber tillid, og det leverer vigtige resultater.
Kort sagt: Klimaet vil både nu og i fremtiden spille en stor rolle i dansk udenrigspolitik.
Det har konsekvenser på tværs af alt vores arbejde bilateralt, gennem EU og FN, gennem vores samarbejdspartnere og i vores egen prioritering af ressourcer i ministeriet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-26:
Det er jeg som udgangspunkt rigtig glad for at udenrigsministeren svarer, for Frie Grønne mener, at klimaet bør adresseres meget tydeligere i udenrigspolitikken, end det gør i dag.
Det gælder både i forhold til fredsopbygning og konfliktforebyggelse, og så gælder det i forhold til at hjælpe de sårbare lande, som bliver ramt af klimaforandringerne, til at tilpasse de her klimaforandringer, for vi ved, at det kan skabe klimaflygtninge, det kan skabe konflikter, og det kan skabe migration.
Men vi ved samtidig også, at en stor del af klimabistanden i dag finansieres af den normale bistand, og udenrigsministeren har jo selv tidligere, bl.a. i 2010, kaldt de borgerliges ageren i forhold til at bruge den normale bistand til klimabistand løftebrud og en udhuling af bistanden.
Derfor vil jeg gerne spørge udenrigsministeren, om ministeren er enig med sig selv i, at det er et løftebrud, når Danmark betaler klimabistanden med udviklingsmidler.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-26:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg vil også sige, at i forhold til nogle af de demonstrationer, der har udspillet sig i min ministerperiode, har politiet grebet ind, når der har været lovbrud, når der har været kast med flasker, sten og andet mod politiet, som de selvfølgelig også skal.
Men jeg siger også bare, at det også er nødvendigt, når man er politiet i en presset situation, at vurdere: Hvad er den rigtige måde at reagere på her?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-26:
For hvis man siger, at der er en risiko for konfliktoptrapning blandt nogle mennesker, som man ved er langt mere voldsparate end resten af befolkningen, statistisk set begår mere kriminalitet, og som vi jo har problemer med i alle andre sammenhænge, så kan jeg godt forstå, at man sidder som borger derude og kigger på det her og siger: Jamen er det bare de retstilstande, vi skal leve med i Danmark?
Og hvis man så har en minister, der siger, at det er det ikke, men samtidig siger, at han ikke vil detailregulere politiet, hvilket vi er enige om man ikke skal, hvad så – hvad har ministeren så tænkt sig at gøre?
For det her er jo trods alt justitsministerens område og ministerens ansvar.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-26:
Jeg synes, det er at stramme den at sige, at det var et typisk politikersvar med på den ene side og på den anden side.
Der er forskellige hensyn, som gør sig gældende her.
Jeg synes faktisk, og det tror jeg faktisk også spørgeren er enig i, at når politiet laver sit arbejde, skal politiet have mulighed for at lave konkrete vurderinger af, hvordan en situation skal håndteres, og der kan være situationer under en demonstration, hvor man ikke vil være konfliktoptrappende.
Men jeg vil gerne sige, at der skal under ingen omstændigheder, som det bliver sagt i spørgsmålet, tages særhensyn – slet ikke.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-26:
Nu kender jeg jo efterhånden ministeren så godt, at jeg næsten vidste, at det var sådan, ministeren ville svare: På den ene side og på den anden side, jeg tager afstand fra, men jeg vil ikke detailregulere.
Det er jo virkelig – det må ministeren give mig ret i – et politikersvar.
Faktum er, at man brød færdselsloven.
Faktum er, at man med ifølge politiet op mod 40 biler spærrede vejene, og alligevel blev der ikke grebet ind.
Det mente man ikke var formålstjenligt.
Så er spørgsmålet jo: Er det rimeligt, at man udviser særhensyn over for arabere i Danmark?
Er det rimeligt, at der er en befolkningsgruppe, som kan få lov at true sig til at omgå loven?
Jeg hører ministeren sige, at det ikke er rimeligt.
Men samtidig hører jeg også ministeren sige: Jeg har ikke tænkt mig at detailregulere, derfor vil jeg ikke gøre noget ved det.
Hvis det ikke er rimeligt, kan ministeren så ikke sige: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre, hvis ikke ministeren selv vil gå ind i det?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-26:
Tak for ordet og for spørgsmålet.
Vi har gode og vide rammer for forsamlings- og ytringsfriheden i Danmark, og det tror jeg vi alle sammen er glade for, og det skal vi værne om.
Demonstrationer skal selvsagt afholdes inden for lovens rammer og i god ro og orden.
Det er heldigvis også tilfældet for langt de fleste demonstrationer, som bliver afholdt her i landet.
Det skyldes bl.a. efter min mening politiets kyndige håndtering.
Vi skal ikke som politikere, synes jeg, detailregulere politiets praktiske håndtering af konkrete demonstrationer.
Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at jeg helt generelt klart tager afstand fra, at demonstrationer anvendes som en anledning til at begå lovovertrædelser.
Det er et misbrug af vores grundlæggende frihedsrettigheder.
Uden at forholde mig til den konkrete demonstration, som spørgeren henviser til, vil jeg understrege, at jeg som justitsminister har en forventning om, at politiet skrider ind, hvis der er demonstranter, der ikke overholder loven i forbindelse med en demonstration.
Det vil altid bero på en politifaglig vurdering i den konkrete situation, om der er behov for at foretage politimæssige dispositioner, og jeg vil af gode grunde ikke kommentere på de politifaglige vurderinger, som jeg i øvrigt ikke har nærmere kendskab til, der blev foretaget under de demonstrationer, som spørgeren henviser til.
Jeg ved dog, at spørgeren også har stillet et skriftligt spørgsmål – det, der hedder nr. 1108 – fra Folketingets Retsudvalg om præcis den samme hændelse, hvor politiet vil få lejlighed til at redegøre nærmere for de konkrete omstændigheder under afviklingen af demonstrationen.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-26:
Palæstinensere i Danmark har i den seneste tid bragt konflikten mellem Israel og de islamistiske terrororganisationer Hamas og Islamic Jihad til Danmark.
Ved flere voldelige demonstrationer har arabere angrebet bl.a. politiet og i København også den israelske ambassade.
I Aarhus oplevede danskerne, at herboende palæstinensere i forbindelse med en ulovlig demonstration spærrede trafikken, kørte ind over fortove og på anden måde bragte andres førlighed i fare, uden at Østjyllands Politi greb ind.
Politiet undlod at stoppe ulovlighederne.
Vagtchefen ved Østjyllands Politi vurderede, at man ikke fandt det formålstjenligt.
Er ministeren enig i den vagthavendes vurdering af, at det ikke tjener noget formål at sørge for at opretholde lov og orden?
Og er ministeren enig i, at indvandrede palæstinensere og deres efterkommere øjensynlig kan tillade sig langt voldsommere adfærd end andre, uden at politiet griber ind?
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Tak for den appel.
Så vil jeg understrege, at Danmark er et af de få lande i verden, som har et højt niveau af bistand på over 0,7 pct., som er FN's minimumsmålsætning.
Vi bruger vores indsats i verden både på bistand og på diplomatiet og alliancerne til at fremme klimadagsordenen, og det er rigtig, rigtig vigtigt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-26:
Jeg fornemmer lidt, at ministeren måske skal tilbage og lige finde ud af, hvad der skal ske, for jeg får ikke svar på mit spørgsmål.
Spørgsmål nummer to var måske lidt et drillespørgsmål – at sige, at udenrigsministeren var ude at sige, at det, hr. Lars Løkke Rasmussen havde gang i, ikke var i orden, at det var et løftebrud osv.
Nu sidder man så selv med ansvaret.
Det er i virkeligheden en appel fra Frie Grønne om at sige, at tiden er til at sadle om.
Vi skal stoppe med at finansiere klimabistanden med normale udviklingsbistandsmidler og sørge for at sætte ekstra penge af.
Det er en appel fra Frie Grønne til udenrigsministeren og regeringen.