runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Tak for en rigtig god tale.
Jeg har også selv været i grænsehandelsbutikkerne her inden for det sidste år, så det synes jeg jo ikke at der er noget forkert i.
Når nu afgifterne er, som de er, er det jo naivt at tro, at man ikke udnytter de lavere priser, som findes syd for grænsen.
Jeg er også meget glad for at bemærke, at Dansk Folkeparti som noget af det vigtigste slår fast, at afgifterne og skatterne i Danmark er for høje, og at det går ud over helt almindelige mennesker.
Det viser jo bare, hvor meget vi egentlig har tilfælles i blå blok, og det var egentlig bare det, jeg ville sige.
Jeg synes, det var en meget, meget god og positiv tale, hvor jeg faktisk havde meget svært ved at finde noget, jeg var uenig i.
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Det med Flensborg er noteret.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Okay, det var da godt, jeg lige fik meldt mig her til slut.
Tak for talen – god tale.
Ordføreren siger nulsumsspil.
Det er egentlig et spørgsmål sådan til den generelle finanslov, til omfanget af finansloven, altså om den har den rette størrelse, og om udgiftsniveauet er, som det bør være, i forhold til hvad ordføreren mener.
For så er der jo nogle ting, der skal pilles ud et andet sted, hvis man skal tilføre midler et sted.
Det ved ordføreren udmærket godt.
Det behøver jeg ikke sige.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Tak for det.
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeg tror også, det er vigtigt, når man kigger rundt i verden, hvor rettigheder for minoriteter og marginaliserede borgere er under stigende pres.
Der er i øvrigt også et bredt, meget stigende pres på civilsamfund og på civilsamfundets råderum til at være uenige med magthaverne.
Så jeg håber også, at vi – og det har vi jo tradition for, kan man sige; det er jo et felt, vi deler ambitioner på – også i det kommende folketingsår kan gøre rigtig meget i fællesskab for at holde fast i dagsordenen om, at minoritetsrettigheder, også for lgbt+-personer, er utrolig vigtige, og aktuelt er der også i Danmark, til trods for de fremskridt, der er blevet gjort, rigtig meget at hente.
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Det er helt klart.
Det samarbejde kan Enhedslisten i hvert fald være sikre på at vi i Alternativet gerne vil fortsætte.
Heldigvis ser jeg i Folketinget flere partier have netop det fokus.
Jeg var selv sammen med Liberal Alliance med til at gøre en indsats for at få lovliggjort partnerægdonation i Danmark, så der sker stadig en smule, men vi må også bare sige, at det ikke længere er regeringen, der er tovholder på det eller fanebærer for lgbt+-personers rettigheder.
Det er trist, og det kommer vi til at arbejde sammen med Enhedslisten og de øvrige partier i Folketinget om at få sat en stopper for.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for talen.
Jeg ved jo, at Alternativet går meget op i klima og energi, og jeg vil gerne spørge ind til energipolitikken.
For en af de udfordringer, der er, specielt i landdistrikterne, er, at der skal sættes utrolige mængder af solceller op; det er i hvert fald det, der er planen.
Det møder jo utrolig stor lokal modstand, og det kan jeg egentlig godt forstå.
Altså, det er jo ikke vildt pænt at bo ved siden af sådan en jernmark, hvis man er flyttet ud for at bo tæt på naturen.
Grunden til, at jeg bringer det op for Alternativet er, at jeg vil spørge, om man måske kunne finde det fælles fodslag i en finanslovsforhandling, at man i stedet for at sætte det op på god landbrugsjord måske gjorde det mere attraktivt at sætte det op på tagene af vores huse.
Altså, arealet er allerede benyttet en gang, og derfor tænker jeg jo, om det, at man kunne få tilskud til at sætte solceller på tage, kunne være noget, man f.eks. kunne bringe ind i en boligjobordning.
Det er i hvert fald et grønt initiativ, som jeg kunne høre Alternativet gik op i.
Så er Alternativet med på, at vi i stedet for at sætte det op på bar mark, som folk bliver meget sure over og er utilfredse med, måske får det op på hustage, hvor der så er en bedre udnyttelse af arealerne?
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Tak til spørgeren for et rigtig godt spørgsmål.
Det er klart noget, som Alternativet og Danmarksdemokraterne kan blive enige om.
Solceller på tage er et stort uudnyttet potentiale, vi har i Danmark, og faktisk var det jo før i tiden meget nemmere at gøre det.
Der har vi indført noget lovgivning, som gør det rigtig besværligt og ikke mindst urentabelt at opsætte solceller.
Så jeg tror først og fremmest, det for Alternativet er vigtigt, at vi får ændret i lovgivningen, men dernæst, hvis der kommer et håndværkerfradrag, giver det også mening at kigge på den del.
Men lovgivningen er det vigtigste for os at få ændret, og der håber jeg, vi kan finde fælles fodslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Jeg er helt enig i, at lovgivningen også er en del af løsningen på det.
Grunden til, at jeg spørger til boligjobordningen, er, at det er den, vi skal forhandle nu, hvis man går med i en finanslovsaftale.
Men man kunne måske også gå videre og se på, om det ikke kunne give mening, at man også havde brugt de kommunale tage.
Altså, der er jo rigtig mange kommuner, som gerne vil det her.
Jeg støder også på problemer med lovgivningen, men man har jo også nogle problemer med finansieringen, så kunne det ikke også give god mening, at man lavede en kommunal lånepulje i KommuneKredit eller på anden vis, hvor man så, hvis man ikke har likviditeten, kunne få nogle penge ud, man kunne investere i at sætte de her solceller op?
Det er selvfølgelig noget, der skal betales tilbage igen, så det er jo ikke sådan et varigt tab.
Men det er en udfordring for mange af de kommuner, der gerne vil sætte solceller på tagene i stedet for at bruge deres landbrugsjord til det, at de f.eks. ikke har likviditet til det.
Så skulle det ikke også være en mulighed og noget, man kunne gå videre med?
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Tak for det.
Alternativet er jo nok et af de partier, som jeg er allermest uenig med, og jeg var også uening i mange af de ting, som ordføreren fremhævede i talen, også bevillingen til LGBT+ Danmark.
Jeg vil jo sige, at da nyheden kom ud om, at man vil skære dem i tilskuddet, satte jeg et kryds i min kalender og tænkte: Nå, så har regeringen da gjort noget godt – trods alt.
Der findes jo en anden organisation end LGBT+ Danmark.
Der findes Dansk Regnbueråd, som jo politisk blander sig på en noget anden måde i debatten og har nogle andre synspunkter.
Ville Alternativet synes, at det ville være godt for at sikre flere holdninger og nuancer i den debat, hvis man f.eks. delte bevillingen, så en halvdel kunne gå til LGBT+ Danmark og en halvdel til Dansk Regnbueråd?
Vil Alternativet være med til det?
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Tak til ordføreren for Dansk Folkeparti for et godt spørgsmål.
Nu er det jo sådan, at vi i hvert fald fra Alternativets side ønsker, at vi fra finansloven giver støtte til organisationer, ikke fordi de starter en debat, men fordi de gør noget godt for en målgruppe, og det gør LGBT+ Danmark bl.a. med juridisk rådgivning for at starte familie, samtalegrupper, madklubber og andet i forhold til lgbt+-personer, der har brug for det fællesskab.
Mig bekendt gør Dansk Regnbueråd ikke det.
Begynder de at gøre det, kunne det da godt give mening at tale om, men det er for mig at se vigtigt, at vi giver støtte til organisationer, der arbejder med målgruppen, og ikke så meget, fordi de skaber en debat.
Peter Kofod (DF), 2024-09-10:
Jeg hører ikke sådan helt en afvisning af mit spørgsmål.
Så kunne man i virkeligheden forestille sig, at hvis begge organisationer f.eks. havde en eller anden form for rådgivning af personer, kunne man regne med Alternativets støtte til at splitte bevillingen op?
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Enhver lgbt+-organisation, der arbejder for lgbt+-personers trivsel, kan regne med Alternativets støtte.
Det er bare ikke tilfældet lige nu med Dansk Regnbueråd og de aktiviteter, de har.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig god idé at kigge på lånekapital.
Det var faktisk ikke en mulighed, jeg selv havde overvejet før som finansordfører.
Normalt er det også Torsten Gejl, der er energiordfører for Alternativet, med det er klart noget, jeg vil tage med videre sammen med ham.
Det synes jeg er en super god idé at kigge på.
Jeg har selv siddet i borgerrepræsentationen i Københavns Kommune, inden jeg kom i Folketinget, og der var min oplevelse igen, i hvert fald for Københavns Kommune, at det ikke så meget var finansieringen, men simpelt hen et spørgsmål om, at det var for besværligt at opsætte solceller, fordi man skulle selskabsadskille det og alt muligt andet.
Men de to ting tror jeg godt vi i Alternativet kan blive enige med Danmarksdemokraterne om.
Tak til ordføreren fra Enhedslisten for et rigtig godt spørgsmål.
Det er jo i hvert fald den sammenhæng, man kunne være bekymret for.
Finanslovsforslaget er netop fremsat, inden den nye ligestillingsminister har haft mulighed for at lave prioriteringer på sit område, og den daværende ligestillingsminister fik nemlig i forbindelse med priden jo gjort det forholdsvis klart, at det ikke var lgbt+-personer, den daværende minister arbejdede for.
Derfor ser vi en rigtig, rigtig bekymrende sammenhæng.
Fra Alternativets side kommer vi til at prioritere det her i finanslovsforhandlingslokalet, og jeg vil ikke acceptere et veto den her gang.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg deler jo langt hen ad vejen det, som ordføreren siger.
Det er svært at blive rigtig vred, for det er jo ikke det, der står i forslaget, det handler om.
Det er i virkeligheden det, der på mange måder mangler i finanslovsforslaget, som er en af udfordringerne, når man ønsker en mere grøn og retfærdig fremtid.
Mit spørgsmål går i virkeligheden mere på noget af det, som ordføreren var inde på, omkring bevillingen til LGBT+ Danmark.
Vi ved jo, at til trods for mange års arbejde på det område, hvor de har været meget aktive som organisation og der har været politiske aktører på Christiansborg, der har arbejdet for at udvide rettighederne for minoritetsgrupperne, der her er tale om, så ved vi også, at mistrivslen og selvmordsraten bl.a. blandt transkønnede er vanvittig høj målt i forhold til resten af samfundet.
Sagt med andre ord er der utrolig meget brug for, at en organisation stadig væk varetager de her minoriteters rettigheder og arbejder for dem og i øvrigt også laver rådgivning og outreacharbejde, som der er blevet gjort igennem mange år.
Mit spørgsmål til ordføreren er, om ordføreren tror, at der er en sammenhæng mellem den daværende ligestillingsminister Marie Bjerres holdning til transkønnede og transkønnedes rettigheder og så den måde, som driftsbevillingen ser ud på i det foreliggende finanslovsforslag.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Det ved jeg nemlig udmærket godt, og det vil man også kunne se i Radikale Venstres finanslovsforslag, som vi jo er i gang med at udarbejde, fordi vi har afventet regeringens finanslovsforslag først.
Det handler jo ikke kun om, om man skal skære lidt på nogle ting for at kunne tilføre midler andre steder.
Man kunne også finde finansiering ved at indsætte nogle forslag til finansiering.
Vi har haft det med til det sidste års finanslovsforhandlinger.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Jeg kan da bekræfte, at regeringen, alle tre regeringspartier, godt kan se sig selv i finanslovsudspillet.
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse.
Og ellers vil jeg bare kvittere med at sige, at jeg er glad for de positive toner, og at Radikale Venstre er med på at se på et godt forhandlingsforløb.
Så tak for det.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Sådan går vi altid til værks i Radikale Venstre.
Jeg mener det helt alvorligt, når jeg siger, at der er positive elementer.
Og jeg brugte også en god tid af min taletid på at tale om lige præcis de her 43.000 unge mennesker, fordi det er en målgruppe, som ingen har grebet før.
Jeg synes, det er et ansvar, som Folketinget bør løfte.
Men det betyder jo ikke, at alt ved forslaget er positivt, og jeg håber, at regeringen vil kigge velvilligt på, at der burde ændres nogle ting, når det kommer til gymnasieområdet og ungdomsuddannelserne.
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
For ordet, og tak for talen til ordføreren.
Jeg vil lige spørge lidt ind til det med taxameteromlægningen.
Alternativet deler samme bekymringer som Radikale Venstre, og noget af det, vi synes er ærgerligt i den her proces, er jo egentlig, at vi faktisk ikke helt kender ræsonnementet bag forslaget fra regeringen, fordi det ikke har været i en almindelig forhandlingsproces, men bare er blevet fremsat her i finanslovsforslaget.
Derfor kommer der også til at være en nr. 2 teknisk gennemgang her på fredag.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren vil komme lidt ind på, hvilke dele af taxameteromlægningen Radikale Venstre gerne vil lave om, hvis partiet fik muligheden.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Tak for spørgsmålet, og tak for tilkendegivelsen af, at det er et sted, hvor Alternativet og Radikale Venstre ser ens på tingene.
Der er jo flere elementer.
Der er indført det her knæk ved de 700 elever.
Det kan man justere på.
Der er et A-fagstilskud, som bortfalder og netop kommer til at koste STEM-fagene.
Men nu er jeg jo allerede ude i at sige, hvad det er, der kan justeres.
Allerhelst så vi, at den her omfordeling slet ikke fandt sted på den her måde.
Hvis ambitionen er at hjælpe gymnasier uden for de store byer, de såkaldte udkantsgymnasier, synes jeg, at man kan gøre det på en anden måde og tilføre midlerne direkte dertil i stedet for at lave en øvelse, som for netop de gymnasier i nogle tilfælde vil ende med at være en spareøvelse.
Jesper Petersen (S), 2024-09-10:
Som en, der er valgt i en landsdel, hvor det faktisk betyder temmelig meget, at man kan opretholde uddannelsestilbud på mange forskellige felter også på ungdomsuddannelserne, førte den sidste udveksling her mig alligevel til så lige at ville tage ordet.
Jeg har så sent som i går besøgt en uddannelsesinstitution, som får gavn af den omlægning, regeringen foreslår.
Man har jo i årevis rigtig mange steder ønsket sig, at der dels ville blive ryddet op i det sindrige system, der er for tilskud, dels kunne gives en sikkerhed for, at nogle af de midlertidige tilskud, der er indført før for at rette op på tidligere besparelser, blev permanente, og at man altså tog en større grad af højde for de forskelle, der er på de meget store institutioner i de store byer og mindre ungdomsuddannelser i de mindre byer uden for de store byer.
Der er bare forskellige vilkår.
Hvis man så indimellem skal spørge, hvordan vi kan bruge de her penge på en anden måde, så vi faktisk kommer til at gavne nogle af de steder, hvor vi siger, at her vil vi have, at man fortsat kan komme i gymnasiet eller på handelsgymnasiet eller tage en teknisk uddannelse, så må man jo være klar til at flytte på nogle penge.
Og det forstår jeg ikke at Radikale Venstre ikke også kan se, altså at det er nødvendigt at lave den bedre fordeling af midlerne, hvis vi skal opretholde tilbud over hele Danmark.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Men hvis der var tale om en bedre fordeling, som netop hjalp på de gode intentioner, som hr. Jesper Petersen jo lægger frem, om at opretholde og hjælpe nogle af de gymnasier, som ellers ville forsvinde – nogle af de ungdomsuddannelser, som ellers ville forsvinde – så havde hr. Jesper Petersen ikke hørt et ondt ord fra Radikale Venstre.
Men problemet her er jo, at man får ødelagt nogle ting også for de gymnasier, man forsøger at hjælpe.
Hvis der bliver skåret på fysik, på kemi, på bioteknologi ude på f.eks. udkantsgymnasierne, er det da et problem for de unges muligheder, og det er da et problem for søgningen.
Jesper Petersen (S), 2024-09-10:
Det er jo lige præcis den udfordring, som uddannelsesinstitutioner har haft med ungdomsuddannelser mange steder i landet – hvor man må drive dem med færre elever og med færre penge end dem, der har rigtig, rigtig stort elevgrundlag, og som kan være sikker på hvert eneste år at fylde alle klasserne.
De har jo lige præcis i mange år stået med den afvejning: Hvad for nogle fagpakker kan vi tilbyde?
Hvilke fag kan vi opretholde?
Det synes jeg faktisk ikke er urimeligt.
Og så må man som enkelt institution træffe valget om, hvordan man vil gøre det, ligesom dem, der har haft det svært i mange år, længe har skullet gøre det.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Det er ikke helt den fortælling, jeg hører fra gymnasierne rundtomkring.
Det, der ser ud til også at blive konsekvensen, er, at de gymnasier, man gerne vil give en håndsrækning, og som måske er økonomisk trængte allerede i dag, har udsigt til at blive det i måske endnu højere grad.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Som jeg har forstået det, har der endnu ikke været helt konkrete afstemninger om den del.
Men bare for lige at opklare vil jeg sige: Liberal Alliance stemmer ikke imod skattelettelser; Liberal Alliance stemmer imod indførelsen af en ny toptopskat, fordi regeringen simpelt hen ikke vil tillade, at man kan stemme for skattelettelser uden også at indføre en toptopskat, som ingen vil tage ejerskab over, som ingen kan se fornuften i, og som vi får svært ved at få væk igen.
Så det er det, Liberal Alliance stemmer imod.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Men vi må så blot konstatere, at når det kommer til det konkrete, så stemmer Liberal Alliance imod skattelettelser; man stemmer imod skattelettelser til over 3 millioner arbejdende danskere i størrelsesordenen over 10 mia. kr.
Og nu er der det konkrete forslag om et håndværkerfradrag, der kan imødekomme rigtig mange husejere med en håndsrækning, så de kan komme i gang med at lave f.eks. klimasikring af deres boliger.
Der må vi så også konstatere at Liberal Alliance stemmer imod.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Socialdemokratiets politik er ikke at hylde nogen former for terrorisme; det er helt grundlæggende.
Det kan være, der er andre partier i Folketinget, der har lyst til det, men det må de jo selv stå på mål for.
Helt grundlæggende skal der være adskilte kar i forhold til det her, og det er jo et spørgsmål, som man må adressere i forligskredsen, hvis man har nogle konkrete forslag i forhold til det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for ordet, og tak for talen.
Venstres ordfører gør meget ud af sådan at rose sig selv for alle de ting, man har fået igennem, og jeg vil også godt sige tillykke med, at det er lykkedes Venstre at få pumpet det offentliges forbrugsvækst op på 2,5 pct. til næste år.
Det er jo noget af en bedrift, når man tænker på, at Helle Thorning-Schmidt med den røde regering foreslog, at man skulle have en vækst på 0,6 pct., og man nu har fået en Venstreregering, som så kan prale af at få firdoblet den vækst, som den røde regering egentlig ville have.
Det er jo en god borgerlig mærkesag at få igennem for Venstre, må man forstå.
Det er jeg nu ikke enig i.
Men den høje offentlige vækst har så medført, at der er kommet 2.900 flere arbejdspladser til administration i staten, og det er jo flot, hvis man siger, at man nu vil skære 1.000 af dem.
Så er man stadig væk på +1.900.
Men når man så kigger på de 1.000, man vil skære, så er det bl.a. i det lokale ældreråd, hvor der ikke er en eneste statslig arbejdsplads.
Det er der, man må forstå at der pludselig står masser af statslige medarbejdere i kø for at betjene kunderne, så det skal selvfølgelig lukkes, og nationalparkerne skal også lukkes.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Tak for det.
Vi står i en situation, hvor vi har en økonomi, der gør, at vi næste år både kan levere skattelettelser og prioritere den helt nære velfærd ude i kommunerne, altså helt ude i den spidse ende, med aftaler både med kommuner og regioner.
De får et historisk højt løft, og samtidig leverer vi historisk høje skattelettelser.
Det kan Venstre se sig selv i, og det er Venstre meget tilfredse med er lykkedes, og at vi står med en økonomi, der gør, at vi kan realisere det.
Så er vi gået i gang med at reducere i forhold til de administrativt ansatte i staten, og jeg nævnte, at vi sådan set er i gang med de 400 mio. kr., og nu tager vi fat på de næste 500 mio. kr., og dvs. 1.000 færre statslige ansatte, og vi er ikke færdige.
Venstre har sådan set en ambition om at gå videre.
Vi ønsker at reducere i forhold til de statslige administrative ansatte.
For vi ønsker at bruge pengene til borgernær velfærd, men jo også på at sikre, at der er arbejdskraft i den private sektor.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
I Danmarksdemokraterne er vi sådan set enige i målet.
Min pointe er bare, at det måske er en smule uambitiøst, når man har ansat 2.900 flere i den her valgperiode og så kun kommer frem til 1.000, og især der bliver det jo lidt specielt, når man kigger på andre kontoer i det her finanslovsforslag.
For så er der bl.a. en administration af en vejafgift, hvor der sættes 213 mio. kr. af, og i Klimaministeriets departement skal man have 61 mio. kr. til at ansætte flere mennesker.
Alene de to kontoer omfatter allerede over halvdelen af den besparelse, man vil få ved at fjerne de 1.000.
Så jeg ved ikke, om Venstres ordfører, når vi står her om et år, vil stå på mål for, at der så er fjernet 1.000, eller at der måske skulle komme endnu flere til.
For det kan godt være, at man sparer ét sted, men man pumper jo penge ud i den offentlige sektor på alle mulige andre kontoer.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Tak, formand.
Det er jeg faktisk enig med ordføreren i.
Men jeg ved ikke helt, om det var meningen med den regeringskonstellation, der skulle laves.
Det er der i hvert fald nogle der synes er ærgerligt.
Nu nævner ordføreren jo selv de her skattelettelser på over 7 mia. kr., men også en omsorg – oprigtig, som jeg hører det – for landets børnefamilier.
Jeg tror, at noget af det, som mange børnefamilier kan blive stressede og bekymrede over, er udsigten til, at deres børn ikke trives i en skole, hvor der er svamp og dårligt indeklima, og hvor lejrturen bliver sparet væk, eller i daginstitutioner, hvor der ikke er nok pædagoger.
Det, jeg gerne vil spørge om, er velfærdsforliget.
Jeg vil høre Venstre i dag – krystalklart – om man er med på som minimum at sænke hastigheden, hvormed folk skal ud på arbejdsmarkedet, sådan at børn i dag ikke kan se frem til at skulle gå på pension som 74-årige, hvis de er sosu-assistent i et botilbud eller tømrer på en byggeplads, f.eks.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
I Venstre står vi på velfærdsforliget.
Det er det, der er fundamentet under den danske økonomi.
Det er det, der gør, at vi i dag både kan levere skattelettelser og den helt borgernære velfærd.
Så vil vi gerne drøfte – og det er derfor, vi stiller et forslag om en arbejdslivskommission – hvordan vi samlet set får et arbejdsliv, der hænger sammen, hvordan vi kan være børnefamilie med den fleksibilitet, der ønskes, men jo også hvordan vi sikrer, at man arbejder, efter man måske har ramt pensionsalderen.
Det ønsker vi sådan set at adressere og have en grundig drøftelse af.
Derfor siger vi ikke i dag: Vi ønsker at gøre op med, at vi, i takt med at vi lever længere, er nødt til at arbejde længere.
Det fundament mener vi sådan set er klogt.
Så skal vi drøfte, om det så skal fortsætte i al evighed, eller hvordan det skal være, og der mener vi, at fundamentet for den drøftelse er en arbejdslivskommission.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Jeg er enig i, at det brede perspektiv er vigtigt, fordi det betyder noget, om folk er nedslidte eller bliver stressede af at gå på arbejde eller har mulighed for efteruddannelse og alt det andet.
Men det betyder jo også noget for mange menneskers tryghed eller utryghed, hvis de føler, at de ikke bliver indbefattet af de ordninger, der er, og derfor skal gå på pension langt op i 70'erne.
Der vil fortsat være mennesker med meget, meget hårde arbejdsliv i det her land, så jeg forstod ikke helt Venstres ordførers svar på spørgsmålet: Er man med til at gøre op med præmissen i velfærdsforliget?