runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Når jeg f.eks. nævner ordet samhørighed, betyder det, at når man først har fået et dansk statsborgerskab, som man ikke bare kan trække fra en automat – for det er alligevel nogle ret skærpede regler, der er, omkring det, og man skal have gjort sig fortjent til det – skal man altså også behandles på lige fod med andre statsborgere.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at vi i flere år har fået ørerne tudet fulde af bl.a. Dansk Folkeparti om, at islam ikke skal have nogen indflydelse i Danmark, og at vi ikke skal give muslimerne særbehandling.
Det synes jeg bare er dybt, dybt bekymrende.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jamen man kan selvfølgelig altid diskutere, hvor lang tid der skal gå, før folk kan få et dansk statsborgerskab.
Vi er forpligtet af noget international lovgivning, så vi ikke bare kan trække det ud i en evighed, og i dag er det jo sådan, at man skal have permanent ophold, hvilket de fleste først får efter 8 år, og man skal have opholdt sig i landet i 9 år, og så er der også en sagsbehandlingstid, som lige nu ligger på godt 1½ år.
Så kan vi selvfølgelig diskutere, om vi skal underskrive, ratificere og overholde de konventioner, og det er regeringen tilhænger af.
Og jeg synes egentlig også, det er rimeligt, at sådan ca. 10 år efter at man er indvandret til et land, så skal det være muligt at søge statsborgerskab.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
I venter sikkert i spænding på at høre, hvad vi mon mener om det her, men i lyset af at ministeren lige har været på talerstolen, er spændingen jo allerede en smule forløst.
Men lad mig starte med at slå fast, at jeg udmærket forstår frustrationen og harmen, som er en del af baggrunden for dette beslutningsforslag.
Vi bliver også vrede og indignerede i Socialdemokratiet, når vi hører om personer, der har været så priviligerede at få dansk statsborgerskab, men som alligevel efterfølgende forbryder sig mod grundlæggende spilleregler i Danmark.
Vi har samtidig mulighed for at fratage personer det danske statsborgerskab, hvis de bliver dømt for terror og andre forbrydelser mod statens sikkerhed.
Senest har vi sammen gjort det muligt administrativt at tage det danske statsborgerskab fra personer, der har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser.
Som nævnt mener vi, at der skal være meget strenge krav for at få et statsborgerskab i Danmark, og sådan skal det fortsat være, men vi går ikke ind for at indføre betinget statsborgerskab.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Kravene til at blive dansk statsborger skal være strenge.
Det er de heldigvis også, og det er godt.
Det er nemlig et stort privilegium at blive dansk statsborger, og det er af meget gode grunde ikke alle, der søger om statsborgerskab, der får det – heldigvis for det.
I Venstre mener vi grundlæggende, at det er en god ting, at det er svært at blive dansk statsborger.
Sådan skal det også gerne blive ved med at være.
Derfor ser vi også med bekymring på, at regeringen allerede har lempet reglerne for at opnå dansk statsborgerskab.
Vi håber ikke, at regeringen fortsætter ud ad det spor.
I Venstre bakker vi nemlig fuldt op om de strenge krav, der i dag bliver stillet.
Det er krav om sprog, krav om kendskab til det danske samfund og de danske værdier og krav om selvforsørgelse, og vi bakker også utvetydigt op om kravet om deltagelse i en grundlovsceremoni.
Vi er også glade for, at vi så sent som i 2018 bl.a. sammen med forslagsstillernes parti indførte nye og strammere regler for at opnå statsborgerskab, og vi er også stolte af, at et bredt flertal her i Folketinget for nylig gjorde den tidligere regerings aftale om at fratage fremmedkrigere deres statsborgerskab til gældende dansk lov.
Det er nemlig vigtigt for os, at hvis man vender Danmark ryggen og f.eks. kæmper for Islamisk Stat i Syrien, skal man, hvis man har dobbelt statsborgerskab, selvfølgelig have frataget sit danske statsborgerskab.
I forhold til det her forslag om betinget statsborgerskab kan Venstre ikke støtte forslaget, for når det forholder sig sådan, at vi i Danmark giver statsborgerskab ved lov, er det vigtigt at understrege, at det ikke er en eller anden useriøs proces, der går forud for den lov, snarere tværtimod.
Der er tale om en proces, der er ganske grundig og streng.
Derfor mener vi også i Venstre, at når man har statsborgerskab, skal det ikke være en slags andenrangsstatsborgerskab, der kun er betinget.
Når det så er sagt, er det vigtigt at pointere, at vi i Venstre naturligvis bakker op om, at alle danske statsborgere, både dem, der har været det fra fødslen, og dem, der netop har fået det danske statsborgerskab, skal opføre sig ordentligt og acceptere de grundlæggende danske værdier og selvfølgelig også acceptere lovene i det danske samfund.
Med den argumentation, jeg lige har givet, kan jeg meddele, at Venstre ikke stemmer for beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Jeg må bare konstatere, at det så, ligesom i den tidligere debat, er enkeltpersonens rettigheder, der sættes i centrum, i stedet for forsvaret for den danske nation.
Altså, ordføreren mener, at det er et andenrangsstatsborgerskab, man vil have de første 10 år, hvis det er betinget af, at man ikke begår alvorlig kriminalitet.
Jeg må indrømme, at den synsvinkel har jeg meget, meget svært ved at acceptere.
Er man så også andenrangsborger i den proces, hvor man beder om få et dansk statsborgerskab, og hvor man bliver pillet af lovforslaget, hvis man begår kriminalitet?
For det jo det, som vi ser i praksis, og det er det, der har fået os til at foreslå det her.
Er der noget, som folk er bange for i den kriminelle verden, så er det at få frataget deres statsborgerskab; det er at blive udvist.
Så jeg vil sige, at det simpelt hen er sund fornuft og et forsvar for noget godt, som bør være det afgørende her, og ikke en eller anden bekymring om et såkaldt andenrangsstatsborgerskab, for det er det jo ikke.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak til fru Marie Krarup.
Jeg tror, det er væsentligt at præcisere Venstres holdning her.
For Venstre er der en afgrundsdyb forskel på, om man har opnået sit danske statsborgerskab, eller om man ikke har opnået sit danske statsborgerskab.
Det er også derfor, vi i udvalgsbehandlingerne, i den offentlige debat og her fra talerstolen gentagne gange, når venstrefløjen påstår, at vi diskriminerer over for folk, har sagt: Nej, for der er en forskel på, om man har dansk statsborgerskab, eller om man ikke har dansk statsborgerskab.
Og derfor er jeg ikke enig med fru Marie Krarup, når hun drager en parallel mellem perioden, frem til at man har gået til grundlovsceremoni, og så perioden efter.
Der er den helt klare forskel, at man har fået et statsborgerskab, og at man ikke har fået et statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Det er jo rigtigt.
Sådan er det i dag, og det er jo det, der gør, at de personer så ikke kan udvises.
Og det er jo der, hvor vi siger: Jamen det er grotesk, når vi nu har set eksempler på folk, der begår kriminalitet, at der så tydeligvis har været en proces, hvor myndighederne måske ikke har været gode nok til at finde ud af, hvem der skulle have statsborgerskab, og hvem der ikke skulle have det.
Så er det rigtig, rigtig fornuftigt at have en periode på 10 år, hvor man altså får at vide, at der skal stien holdes fuldstændig ren, før man kan få det.
Det er da bare sund fornuft.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Jeg synes, det er væsentligt her at pointere, at der i Venstres optik er en stor forskel på, om man har fået et statsborgerskab, eller om man ikke har.
Så er der den anden del, nemlig det med at holde sin sti ren og ikke begå kriminalitet.
Det går vi meget op i i Venstre; vi ønsker, at der bliver ført en retspolitik, der både forebygger, at der bliver begået kriminalitet, og straffer efterfølgende, hvis der er nogle, der gør det.
Og vi er sådan set helt med på den dagsorden, jeg ved Dansk Folkeparti også har, om, at vi skal være bedre til at sende kriminelle udlændinge ud af Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Jeg hørte, at ordføreren kom til at sige, at regeringen har lempet meget på, hvordan vilkårene er for at få et statsborgerskab.
Jeg vil bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at den lovgivning, der vedrører, hvordan man opnår dansk indfødsret, en til en er den samme som før den 5. juni 2019.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Jeg kan ikke lade være med at bemærke, at ordføreren siger, at det vil skade samhørigheden, altså, at det vil skade samhørigheden, at vi kan udvise folk, der begår grov kriminalitet.
Det synes jeg er meget langt ude.
Jeg mener da bestemt, at det vil gavne sammenholdet og trygheden, at man har mulighed for at skille sig af med folk, som har fået tildelt statsborgerskab i en måske uigennemtænkt proces.
Jeg har flere gange her i salen stået og sagt, at vi jo i lovprocessen er vidner til, at folk er på vores lov, og så bliver de taget af, fordi de begår kriminalitet, men begår de den, dagen efter de har fået tildelt statsborgerskab, kan man ikke gøre det.
Altså, der er det jo en god idé, at man på forhånd siger, at det fra nu af er sådan, at man altså ikke bare i lovprocesperioden, men i 10 år skal holde sig uden for kriminalitet.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Tak, fru formand.
Når man har opnået retten til statsborgerskab, er man ligestillet med dem, som er indfødte danskere.
Det betyder ganske enkelt, at man ikke kan, skal eller bør måles og holdes til regnskab i forhold til sin danskhed på andre måder end resten af befolkningen.
Med det her lovforslag kan jeg i givet fald frygte for, hvad næste skridt så kunne være, hvis vi begynder at opdele folk i et A- og B-hold.
Det er i hvert fald ikke noget, der ligefrem vil fremme samhørigheden og integrationen; det vil snarere fremme parallelsamfundene, som vi ellers har sat alt ind på at nedbryde.
En af grundstenene i vores demokratiske samfund er, at vi behandler alle statsborgere lige, og at disse respekteres og respekterer hinanden på lige vilkår.
Således skal jeg meddele, at SF ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
I Det Radikale Venstre vil vi gerne starte med at gøre folk opmærksomme på, hvad det er for nogle regler, man skal overholde for overhovedet at få statsborgerskab: Man skal have haft ophold i landet i mindst 9 år; man skal have lært dansk på et betydeligt niveau; man skal vise, at man ved noget om Danmark, ved at bestå en indfødsretsprøve; man skal også have været i fuldtidsbeskæftigelse i en række år; og man må ikke engang have fået en bøde på over 3.000 kr.
Vi synes, det er lidt underligt, at eksempelvis en fartbøde gør, at man ikke kan blive statsborger.
Jeg tror, der er en del etnisk danskere, der har fået sådan en.
Men vi støtter op om en lang række af de krav, der bliver stillet, for overhovedet at kunne få statsborgerskab.
Man har altså også boet her i i gennemsnit 10-11 år, inden man får statsborgerskab, og derfor har man også opnået så meget tilknytning til Danmark, at man ikke vil kunne blive udvist, uanset om man har statsborgerskab eller ej.
Derfor kan man i forbindelse med det her med at fratage folk statsborgerskab sige, at det stadig vil være temmelig svært at udvise folk, hvis de, efter de har fået statsborgerskab, begår noget kriminelt.
Vi støtter op om, at man kan fratage statsborgerskabet på ubestemt tid, hvis vedkommende begår landsforræderi og bliver dømt for det, eller hvis vedkommende begår terrorisme og bliver dømt for det.
Jeg synes, det er vigtigt, at det foregår ved en domstol.
Vi har jo lige for nylig haft en debat her i Folketinget om, at udlændinge- og integrationsministeren kan fratage statsborgerskabet i visse tilfælde, men det synes vi skal ske ved en domstol, hvis det skal ske.
Det forventer vi også andre lande gør.
Vi forventer også, at andre lande tager imod deres statsborgere, som vi gerne vil udvise, fordi de har begået kriminalitet.
Vi forventer også, at andre lande, som har givet statsborgerskab til en dansk statsborger, så vedkommende ikke længere er dansker, men f.eks. amerikaner, også tager sig af vedkommende, hvis vedkommende begår kriminalitet, og ikke siger til Danmark, at nu må vi tage vedkommende tilbage igen.
Derfor er vi ikke enige i, at man skal tage statsborgerskabet fra folk, når man har givet det.
Når man har givet statsborgerskab til en person – og som sagt er det altså ganske svært at få – er det Danmarks ansvar, og så kan man ikke forsøge at få et andet land til at tage sig af vedkommende.
Der blivet trukket en streg i sandet, og så er det altså Danmark, der tager sig af vedkommende, og så kan man ikke få taget sit statsborgerskab fra sig igen.
Så vi er imod beslutningsforslaget, men understreger igen, at vi er enige i de regler, der er, om, at man kan tage statsborgerskab fra folk, der bliver dømt for landsforræderi eller terrorisme.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Ja, det er meget relevant, for det er en lempelse af kravene for at opnå dansk statsborgerskab.
Som jeg også har gjort både ordføreren og ministeren bekendt med, var vi i Venstre helt indstillet på at se, om man kunne finde en løsning for nogle af de tilfælde, hvor reglerne faktisk udgjorde en begrænsning vi ikke ønskede.
Men ministeren og ordførerens parti er her simpelt hen bare gået for langt.
Man har nu åbnet op for, at nogle f.eks. kan rejse ni gange om året til det østlige Tyrkiet nær den syriske grænse uden at oplyse myndighederne om det.
Der tænker vi bare, at det er en meget god information for myndighederne at have, før man skal til at tildele statsborgerskab.
Så jeg synes i den grad, det er relevant at inddrage, og jeg vil bare håbe, at spørgerens spørgsmål sådan set er en tilkendegivelse af, at spørgeren garanterer for, at Socialdemokratiet ikke kommer til at lempe reglerne yderligere.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Men hr. Morten Dahlin må jo også være bekendt med, at der var nogle, var de fleste enige om, halvgroteske eksempler på, at mennesker, der et uvist antal gange havde været i Nordtyskland de seneste 10 år, havde svært ved at redegøre for alle de ture, de havde været på dernede.
Det var bare sådan et konkret eksempel på det, som fyldte lidt i medierne.
Er det virkelig noget, der skal drages ind i en diskussion om, at det er blevet lettere at få statsborgerskab, at vi prøvede at rette lidt op på det og sikre, at det ikke skal afholde en, der i øvrigt er dansksindet og lever op til alle krav, fra at kunne blive dansk statsborger?
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Jeg tror ikke, jeg sagde »meget«, jeg tror, jeg sagde, at regeringen allerede har lavet den første lempelse af reglerne for at opnå statsborgerskab.
Vi må bare konstatere, at noget af det første, ministeren gjorde efter at have hævet ydelserne til arbejdsløse flygtninge og indvandrere, var, at han egenhændigt, uden at inddrage aftalekredsen om indfødsretsaftalen, lempede på kravene for at opnå dansk statsborgerskab i form af at aflevere oplysninger til myndighederne om udlandsophold.
Det er en lempelse, uanset om hr. Rasmus Stoklund mener det eller ej, og jeg ved godt, at der har været en del episoder på det sidste, hvor det for Socialdemokratiet har været meget svært at kalde tingene, hvad de er.
Men det her er altså en udlændingelempelse fra Socialdemokratiets side.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Vi kan ikke lade personer, som måske vil undergrave den danske nations sammenhængskraft, passere denne linje, og skulle de alligevel have passeret linjen, er det vigtigt, at man kan fratage dem statsborgerskabet igen og udvise dem.
Med dette forslag ønsker Dansk Folkeparti netop at sikre, at det vil være let at fratage statsborgerskaber fra folk, der viser sig ikke at være værdige til fortsat at besidde et dansk statsborgerskab.
Hvis ansøgeren inden for en 10-årig periode efter tildeling af statsborgerskabet begår kriminalitet, der udløser en fængselsstraf på 6 måneders fængsel eller mere, så skal statsborgerskabet fratages personen.
Personen går derefter tilbage til sit gamle statsborgerskab.
Ordningen ønskes først og fremmest indført for at gøre det lettere at udvise kriminelle udlændinge, men også for at opnå en præventiv effekt.
Det vil sige, at man som ny statsborger i højere grad vil afholde sig fra kriminalitet, da man vil vide, at det kan have voldsomme konsekvenser at begå kriminalitet.
Dansk Folkeparti forestiller sig, at alle øvrige nuværende regler om tildeling af statsborgerskab fastholdes eller strammes, og at denne bestemmelse tilføjes som en ekstra betingelse i de første 10 år efter tildeling af statsborgerskab.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
For mig at se er det i lige så høj grad et beskæftigelsespolitisk initiativ og et socialpolitisk initiativ for at undgå børnefattigdom.
Altså, der er tale om en midlertidig ydelse, som jeg ikke tror på kommer til at være afgørende for asyltilstrømningen til Danmark, for her vil folk primært se på, hvordan de generelle vilkår er, hvordan vilkårene for opholdstilladelse er osv. osv., og dem er der jo ikke ændret et komma i.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Det er helt fair, at ordføreren ikke nåede at svare på det hele.
Det sidste spørgsmål igen: Hvilket land i verden mener ordføreren det er bedre at være barn i end Danmark?
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Bag det forslag, vi skal behandle i den kommende uge, og som bliver vedtaget med et stort flertal, ligger en fælles forståelse mellem regeringen og venstrefløjen om, at hvis man er en børnefamilie, er der et mindstebeløb, man kan leve for.
Det handler om anstændighed over for børnefamilierne, så vidt jeg kan forstå.
Så vil man med den her kommende kommission forhåbentlig indføre nogle ydelser, hvor man vil trække udlændinge, der ikke er i arbejde, for hver time, de ikke arbejder, i deres offentlige ydelser.
Så langt, så godt.
Men de her familier er jo stadig børnefamilier.
Kan ordføreren garantere, at det hensyn, som nu har betydet, at man fuldstændig akut sætter ydelserne op til børnefamilierne, ikke også gør sig gældende på den anden side af kommissionens arbejde, når de her familier stadig ikke er i arbejde og børnene naturligvis til den tid bliver ramt, præcis ligesom de gør i dag, af, at deres forældre ikke vil arbejde?
Kan ordføreren bekræfte, at hensynet ikke fastholdes på den anden side af kommissionens arbejde?
Rosa Lund (EL), 2019-12-12:
Jeg skal bare bede ministeren bekræfte, at der på Udrejsecenter Sjælsmark er hegn, at der er en vis form for adgangskontrol, og at der med den aftale, som regeringen har lavet med sine støttepartier, er mulighed for, at børnene først skifter skole, når skoleåret er slut.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Ja, til at starte med kan jeg sige, at der er hegn omkring Udrejsecenter Sjælsmark, af mange forskellige årsager, men også for at skærme dem, der har boet derinde.
Men jeg tror heller ikke, man kan lægge skjul på, at det også betyder noget at skulle leve sit liv i lang tid inde bag et hegn.
Derfor er der også truffet beslutning om nu, at familierne skal flytte til et andet center, der hedder Avnstrup, hvor der ikke er et hegn rundt om.
Det er også rigtigt, at de børn, der i dag bor på Sjælsmark, får mulighed for at fortsætte deres skolegang resten af skoleåret, hvis de ønsker det, og også at blive boende på Sjælsmark, hvis de ønsker det.
Rosa Lund (EL), 2019-12-12:
Det skal jeg selvfølgelig beklage over for ministeren, men ligesom fru Pia Kjærsgaard er jeg også af den holdning, at det er lidt vigtigt, at vi lige får sandhederne på bordet omkring Udrejsecenter Sjælsmark.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg hører det faktisk ikke sådan, at fru Rosa Lund er uenig med fru Pia Kjærsgaard.
Det, som fru Pia Kjærsgaard siger, er, at der ikke er pigtråd, og det har hun ret i.
Det, som fru Rosa Lund siger, er, at der er hegn.
Det er også korrekt, og på den måde har vi alle sammen ret.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Så bliver jeg simpelt hen også nødt til lige at blande mig i debatten her for at få sandhederne sådan helt på plads.
Kan ministeren bekræfte, at folk fra Røde Kors og andre psykologer har lavet en analyse og kigget på børnenes helbred på Sjælsmark, og at konklusionen der er helt klar: at mange af børnene kan have en psykisk diagnose – hegn eller ej?
Kan ministeren bekræfte det?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg har selvfølgelig også læst Røde Kors' rapport, også mere end én gang, vil jeg sige, men jeg tror også, det er vigtigt at huske på, at børnene vokser op i en familie, der ikke har nogen opholdstilladelse.
De børn kommer aldrig til at kunne se ud i en fremtid, hvor de får uddannelse og arbejde og familie i Danmark, og det er en totalt uholdbar situation at vokse op i.
Vi kunne indlogere dem det fineste sted med trerettersmenuer, men de ville stadig væk være i den situation, at de ikke ville have nogen opholdstilladelse, og derfor er jeg lidt skeptisk over for at lave en snæver sammenhæng mellem, at det lige præcis er, fordi de bor på Udrejsecenter Sjælsmark, at de har det skidt.
De har det skidt, fordi de vokser op i en familie uden opholdstilladelse, og det ændrer vi jo heller ikke med dagens beslutning.
Birgitte Vind (S), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Klimaforandringerne er voldsommere end nogen sinde før i nyere tid, og det vil kun tage til i de kommende år.
Vi er den første generation, der for alvor mærker konsekvenserne af de stigende temperaturer, og den sidste generation, der kan gøre noget ved dem.
Undlader vi at handle, er det for sent.
Det gør kampen for en bæredygtig grøn omstilling til en bunden politisk opgave for vores generation.
Lovforslaget her har til formål at gennemføre dele af den aftale, som et bredt flertal i Folketinget indgik den 28. marts 2019.
Med aftalen sikres en bedre udnyttelse af overskudsvarmen, og det er nødvendigt, hvis vi skal nå reduktionsmålet på 70 pct. inden 2030 – et mål, som et flertal af Folketingets partier bakker op om.
Helt konkret skal beskatning af overskudsvarme omlægges.
Det skal den, fordi de gældende regler er vanskelige at administrere og forstå for danske virksomheder.
Det skal vi ændre, så det fremover bliver mere gennemskueligt og trygt at investere i overskudsvarmen.
Lovforslaget indeholder to konkrete tiltag: En omlægning af overskudsvarmeafgiften og overgangsregler for beskatning af eksisterende leverancer ...