runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-16:
Tak for svaret.
Hvis jeg skal starte med det positive, vil jeg sige, at ministeren jo fra starten af siger, at der har været problemer tidligere.
Jeg kan i hvert fald huske en sag, der ikke er særlig gammel, fra politiet, hvor man var løbet ind i de samme udfordringer som her i Kriminalforsorgen med CERTA.
Vores frygt er, at der er tale om et mere generelt problem.
I første omgang kunne man sige, at det bare var en smutter, en enkeltsag, som man kan beklage sig ud af, rette op på og komme videre.
Så kommer der så en til om CERTA i månederne efter.
Det er rigtig uheldigt, synes jeg, fordi vi netop skal kunne have tillid til de dele af det offentlige, der håndterer lov og orden.
Netop i de dele må vi regne med, at der er styr på reglerne, også udbudsreglerne.
De er jo rigtig, rigtig vigtige, så man som dansker ikke kan sidde derude og få et indtryk af, at nogle gør hinanden tjenester.
Det ville jo være helt forkert.
Jeg går da ud fra, at ministeren vil lægge sig stærkt i selen for, at det indtryk, som nogle danskere kan have fået, bliver manet i jorden.
Så vil jeg spørge ministeren: Giver de her sager anledning til at tage et tilbageblik på nogle af de aftaler, man har indgået i de seneste år, i de afdelinger, hvor det kan være gået galt?
Eller får det her ministeren til at kigge på de konkrete sager og måske sørge for, at der bliver givet en grundig redegørelse af det hele eller måske foretaget en undersøgelse, så Retsudvalget kan få fuld forvisning om, at det her jo bare var enkeltsager?
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Lad mig formulere min forventning krystalklart her i Folketingssalen.
Den er, at samtlige myndigheder på Justitsministeriets område overholder udbudsreglerne.
Det er jo så også derfor klart utilfredsstillende, at der i den seneste tid er konstateret tilfælde, hvor myndigheder på ministerområdet har gennemført indkøb i strid med udbudsreglerne.
Jeg har personligt over for styrelsescheferne på ministerområdet gjort det klart, at Justitsministeriets overholdelse af udbudsreglerne ikke må kunne betvivles, og jeg forventer, at reglerne overholdes.
Det er også i Justitsministeriets toplederforum bestående af Justitsministeriets departementschef og styrelsescheferne løbende blevet indskærpet, at myndighederne på ministerområdet skal overholde udbudsreglerne.
Alle myndigheder skal gennemgå deres forretningsgange og retningslinjer med henblik på at sikre, at indkøb gennemføres i overensstemmelse med reglerne.
Departementet følger op på det og sikrer, at det sker.
Herudover skal relevante medarbejdere undervises i reglerne om gennemførelse af indkøb, og de får informationsmateriale om udbud og udbudsregler.
Med hensyn til sikkerhedsfirmaet CERTA har Direktoratet for Kriminalforsorgen oplyst, at der vil blive gennemført et udbud, hvis der viser sig behov for yderligere konsulentbistand i forbindelse med sikkerhedsbistand.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-16:
Hvilke initiativer planlægger regeringen at iværksætte for at sikre overholdelse af udbudsreglerne på ministerens ressortområde, og hvad har ministeren konkret gjort i forhold til sagen om sikkerhedsfirmaet CERTA?
Jeg har ikke yderligere.
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Det vil jeg nødig kaste mig ud i lige her midt under finanslovsforhandlingerne, for jeg er desværre bange for, at det kan blive brugt i alle retninger.
Men vi har jo heldigvis fælles lavet en aftale om at tilføre dansk politi 2 mia. kr. ekstra, og vi har lavet en specifik aftale om, at vi til næste år under finanslovsforhandlingerne specifikt skal drøfte behovet for flere politibetjente.
Det lader så også til, at det, vi har hørt offentligt om yderligere tiltag for politiet, trækker i den rigtige retning.
Jeg vil ikke glæde mig for tidligt, men jeg er glad for, at vi i den sammenhæng trækker på samme hammel.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-16:
Det er jeg glad for at ministeren er ærlig om.
Jeg tror, vi kan være ret enige om, at der mangler betjente i stor stil.
Det har jo været en af de helt store hjørnesten for Dansk Folkeparti i mange år på retsområdet og er det fortsat, altså den betjentmangel, som vi mener – nu er den måske særlig tydelig – har været der i en del år, hvor mange betjente i hvert fald har talt om, at de har rendt rigtig stærkt, og hvor man flere gange har været inde at kigge på, hvordan man kunne udbetale overtid for at prøve at få flere betjente tilbage i tjeneste, så man kunne få det hele til at løbe rundt.
Jeg tror egentlig bare, at jeg til sidst vil bede ministeren om måske at sætte nogle ord på, hvad man har tænkt sig fremadrettet.
Hvor mange betjente mener man ifølge regeringen at der mangler?
Har regeringen et skøn?
I Dansk Folkeparti siger vi jo 2.000 ekstra betjente over 10 år.
Hvad er ministerens skøn, i forhold til hvor mange betjente man mangler?
Hvor mange skal man have ekstra, for at man kan følge med?
Ib Poulsen (DF), 2016-11-16:
Er det ministerens holdning, at det er i orden at ansætte en udlænding uden opholds- og arbejdstilladelse i en offentlig institution?
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Det, som hr. Peter Kofod Poulsen sigter til, giver jo anledning til rigtig mange svar, men selvfølgelig gør vi det i politiforligskredsen – ingen som helst tvivl om det.
Det andet er, at vi jo har vidst, at 2016 og 2017 ville blive barske, politiets mangel på arbejdskraft er jo koncentreret i de her år.
Vi arbejder til gengæld som vilde og også egentlig hurtigere end oprindelig forventet på at få løst den her problemstilling.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-16:
Tak til ministeren for svaret.
Når jeg tager den her problemstilling op i dag, er det selvfølgelig, fordi det er utrolig bekymrende på den ene side at konstatere, at antallet af anmeldelser om vold er stigende, samtidig med at sigtelsesprocenten er faldende.
Man kan sige, at det er to kurver, der har noget med hinanden at gøre, og de går begge to den forkerte vej.
Det havde været dejligt, hvis der var færre anmeldelser, fordi der skete mindre vold, og det havde været rart, hvis en større del af sagerne ledte hen til, at den, man havde regnet med havde gjort det, kom for en dommer, og så kunne man så tage processen videre derfra.
Jeg kan godt frygte, at det her kan betyde et knæk i danskernes tryghedskurve.
Når man ser, måske når en sigtelsesprocent er faldende, at flere ofre står tilbage og tænker, at der ikke bliver taget hånd om lige præcis deres sag, for det var der altså ikke ressourcer nok til, det kunne der ikke lige tages hånd om, kunne man forestille sig ikke alene mindre tryghed, men man kunne måske også forestille sig, at flere ville gribe til selvtægt for at finde en eller anden vej til retfærdighed eller i hvert fald forsøge at finde vej til noget, de kan mene er retfærdighed.
For det er noget af det, folk taler rigtig meget om, det er noget af det, der går hårdt ud over både det offer, der udsættes for overgrebet, men jo altså også de familiemedlemmer, der står tilbage, eller venner, det kan være børn, det kan være alle mulige i den nære omgangskreds, som også bliver ramt af det her.
Derfor vil jeg høre ministeren til – ministeren var lidt inde på det i forbindelse med længere sagsbehandlingstid, og at rigspolitichefen havde taget det her op – hvornår ministeren regner med, at man kan have vendt det her problem, og om rigspolitichefen er blevet bedt om at vende tilbage og give en status, eventuelt for de partier, som jo er en del af politiforliget og dermed har puttet penge i politiet her i de kommende år.
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Vi har et godt politi, der leverer gode resultater på mange parametre, men det er også et politi, der står over for store udfordringer.
Der foretages i øjeblikket betydelige omprioriteringer i politiet som følge af indsatsen mod terror og grænseindsatsen, og det kan ikke ske uden konsekvens for politiets øvrige opgaver.
Omprioriteringer betyder bl.a. øgede sagsbunker og længere sagsbehandlingstid.
Det betyder desværre også faldende sigtelsesprocenter, også i voldssager.
Vold er en alvorlig forbrydelse.
Jeg har derfor også en klar forventning om, at politiet prioriterer bekæmpelsen af voldskriminalitet højt, og derfor er jeg tilfreds med, at rigspolitichefen og Rigsadvokaten for ganske nylig i et fælles brev har understreget, at der i politikredsene skal være et stort fokus på sager om personfarlig kriminalitet.
Det gælder lige fra den indledende politimæssige håndtering af sagen til anklagemyndighedens stillingtagen til tiltalespørgsmålet.
Jeg har også noteret mig, at rigspolitichefen og Rigsadvokaten vil følge udviklingen tæt.
Derudover er der iværksat en række tiltag, der skal løse manglen på politibetjente.
Vi har øget optaget på politiskolen, vi ansætter andre medarbejdergrupper, så politibetjente kan frigøres fra administrative opgaver, og vi har bedt hjemmeværnet om at bistå politiet ved grænsen.
Regeringen vil også fremadrettet arbejde hårdt for at aflaste politiet yderligere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-16:
Tak for det.
Hvad mener ministeren er årsagen til, at sigtelsesprocenten er faldet for voldssager, og hvad agter ministeren at gøre ved problemet?
Hvad mener ministeren er årsagen til, at sigtelsesprocenten er faldet for voldssager, og hvad agter ministeren at gøre ved problemet?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-16:
På vegne af de borgere, der oplevede usikkerheden for 11 måneder siden, kan jeg kun gentage, at den usikkerhed ikke vil gentage sig omkring årsskiftet i år.
Det lover jeg.
Erik Christensen (S), 2016-11-16:
Jeg er glad for, at ministeren er enig i, at vi havde en noget uhensigtsmæssig situation sidste år, hvor rigtig mange mennesker blev forvirrede og kom noget i tvivl.
Men det, jeg kan frygte, er, at vi måske kommer til at opleve en lignende situation, for som ministeren jo bekræfter, skal regeringen og støttepartierne i hvert fald finde de her penge, og i det øjeblik, forhandlingerne trækker ud og Udbetaling Danmark ikke kan nå at få implementeret det, betyder det jo, at der stadig vil være den her usikkerhed om, hvor meget boligydelsen så rent faktisk skal skæres ned med.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-16:
Ja, aftalen i dag er, at pengene skal findes inden for boligydelsesområdet.
Hvordan de så findes, må finanslovsaftalen vise.
Men det er fuldstændig rigtigt, at hvis pengene skal findes inden for det område og man ikke kan finde dem, altså således at det har virkning her fra den 1. januar, er der i større grad penge, der skal findes senere. Jeg vil godt sige, at det faktisk er overvejelser af den her karakter, der er en af årsagerne til, at regeringen finder, at det er relevant at ændre reglerne på boligydelsesområdet.
Vi har to forskellige huslejekompensationssystemer i dag – boligsikring og boligydelse – og det skaber nogle skævheder, og jo hurtigere man får udlignet de skævheder, jo bedre mener regeringen det er.
Jan Johansen (S), 2016-11-16:
Jamen jeg glæder mig meget til at komme i gang og finde nogle gode løsninger, også på aftalesiden.
Jeg ser jo, at der er forhandlinger i gang nu med nogle bogforlag.
Jeg ser også frem til, at vi får en lovgivning, også på aftaleområdet, så alle fremover kan låne lydbøger og e-bøger.
Bertel Haarder (V), 2016-11-16:
Jeg kan høre, at vi er meget enige om, at der selvfølgelig skal være adgang til at låne bøger både på den ene og den anden måde.
Når det gælder e-bøger, er der jo højst en på hvert bibliotek – det ligger i e-bogens natur, at den behøver man ikke have i flere udgaver, fordi rigtig mange mennesker i princippet kan låne den samme e-bog.
Det afgørende er at se det fra borgernes synspunkt.
De skal have mulighed for at låne bøger som hidtil, også elektronisk.
Jan Johansen (S), 2016-11-16:
Det er glædeligt for mig at høre, at ministeren ser positivt på, at e-bøger skal kunne lånes ud på samme måde som trykte bøger.
Vi vil jo gerne fremtidssikre bibliotekerne, og jeg tror også, at ministeren godt er klar over, at nogle befolkningsgrupper, som ikke låner bøger i dag, måske vil begynde at gøre det.
Vi ved jo, at der udeomkring i landet er kommuner, der nedlægger og omlægger bibliotekerne, fordi kommunerne er blevet større, så her er der jo en god mulighed for, at flere kan komme til at låne bøger.
Så det glæder mig meget.
Bertel Haarder (V), 2016-11-16:
Det er helt afgørende, at borgerne har mulighed for både at låne fysiske bøger og e-bøger.
I dag er det sådan, at udlån af e-bøger baseres på aftaler mellem bibliotekerne og rettighedshaverne, hvorimod det, når det gælder fysiske bøger, er sådan, at man kan udlåne bøger uden aftale.
Det ser ud, som om dommen giver mulighed for, at medlemslandene kan vælge at have regler, der gør, at biblioteker for fremtiden kan udlåne e-bøger på samme måde, som de i dag udlåner fysiske bøger, dvs. uden aftale med rettighedshaverne.
Vi er i ministeriet i gang med at vurdere konsekvenserne af dommen, så jeg kan ikke fortælle, hvad den præcis går ud på, men jeg kan tilføje, at Domstolen nævner nogle retningslinjer for, hvordan udlånte e-bøger f.eks. ikke må stamme fra ulovlige kilder.
Når vi forstår dommen fuldt ud, vil det være relevant at overveje, om vi skal ændre på de danske regler i lyset af dommen.
Det vil jeg drøfte med kulturordførerne, og måske er det i virkeligheden ganske belejligt, at vi har fået den dom netop nu.
Jan Johansen (S), 2016-11-16:
Hvad er ministerens holdning til den EU-dom, der blev afsagt den 10. november 2016, og som slår fast, at der bør gælde samme regler for almindelige bøger og e-bøger, for så vidt angår muligheden for udlån?
Hvad er ministerens holdning til den EU-dom, der blev afsagt den 10. november 2016, og som slår fast, at der bør gælde samme regler for almindelige bøger og e-bøger, for så vidt angår muligheden for udlån?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-16:
Bare en kort bemærkning: Jeg tror, at ministeren og jeg ser forskelligt på, hvad der foregår derude.
Men jeg vil også meget gerne anerkende, at ministeren jo har indkaldt rådgiverbranchen til en rundbordssamtale og har diskuteret, hvad god skik osv. er i forhold til rådgivning.
Så det er jo ikke, fordi jeg synes, regeringen sidder på hænderne.
Jeg synes bare, vi godt kan gøre mere.
Men tak for ministerens besvarelse.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-16:
En afklaring kan man jo altid gå ind for.
Hvis jeg skal komme med en enkelt bemærkning her til sidst til fru Lisbeth Bech Poulsens tidligere spørgsmål, vil jeg sige, at jeg ikke helt mener, man kan sammenligne købet af Panamapapirer, hvor det er en stat, der går ind, med hæleri.
I min optik kan man ikke snakke om hæleri blandt stater, så jeg synes, det er at strække det begreb lidt langt.
Men det er selvfølgelig rigtigt, at det jo var et område, hvor jeg gik på kompromis med min principielle holdning, fordi jeg mente, det var rigtigst.
Derfor tror jeg simpelt hen ikke på, at vi har det problem på det område, som fru Lisbeth Bech Poulsen ønsker at løse.
Det er i udlandet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-16:
For som jeg hører skatteministeren, er det på den ene side ikke noget, skatteministeren ser et behov for at få afklaret her og nu, men hvis der på den anden side er et behov for at få det afklaret, skal vi også tage det med de andre ressortministerier.
Så den opfordring vil jeg i hvert fald tage til mig.
Jeg mener, vi bliver nødt til at sikre, at der ikke er uklarhed om, hvad dine rettigheder er, hvis det, du afslører som whistleblower, er så alvorligt.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-16:
Vi kan sagtens diskutere.
Det gør jeg meget gerne, og jeg har jo lovet Folketinget, at vi i år får i hvert fald den første drøftelse som opfølgning på den forespørgsel, der var for, jeg tror nogle måneder siden, om skattely, hvor det spørgsmål, som fru Lisbeth Bech Poulsen rejser, jo kan indgå.
Men helt overordnet er jeg ikke enig i analysen af, at det er et behov, der er i Danmark.
Men det kan jeg jo blive klogere på, og så kan vi tage en fælles drøftelse af det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-16:
Nu skal jeg selvfølgelig respektere, at ministeren siger, at det ikke er hans gebet.
Normalt er det jo sådan, at spørgsmål så bliver videresendt til rette minister.
Jeg håber så, at vi alligevel kan tage det på det overordnede plan.
Der er mit spørgsmål jo så bare: Hvis man har noget lovgivning, hvor man siger, at der er nogle fortrolighedsklausuler, loyalitetsklausuler, hvordan vil de så veje i forhold til hensynet til offentligheden?
Når jeg stiller de her spørgsmål, er det jo også, fordi jeg allerede mener at have oplevet, at ministeren gerne vil gå på kompromis med noget, man ellers ikke vil gå på kompromis med, nemlig at købe stjålne varer, hæleri.
Der har ministeren efter lange overvejelser sagt – og det er vi enige i i SF – at lige her bliver vi nødt til at gå på kompromis og købe oplysninger, fordi det andet hensyn vejer så tungt.
Det er ikke en nem beslutning.
Det var det ikke for SF, og jeg er sikker på, at det heller ikke var det for ministeren.
Derfor mener jeg bare, at i den situation, hvor nogle ønsker at bryde deres tavshedspligt og dermed bryde de regler, som de har skrevet under på, for at tilvejebringe noget viden, som kommer den store offentlighed til gode, bliver vi vel nødt til at have en diskussion om, hvad der skal ske.
Vi kan vel ikke vente, til nogen bliver idømt en lang fængselsstraf.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-16:
Tak for spørgsmålet, som jo ligger i en naturlig forlængelse af det tidligere, og derfor vil mit svar måske også afspejle det svar, jeg har givet tidligere.
Men jeg skal i forhold til spørgsmålet om ansættelse og fortrolighedsforhold på en arbejdsplads, herunder det, der hedder loyalitetspligten over for arbejdsgiveren og eventuelt andre medarbejdere, lige sige, at det jo ikke – jeg vil ikke sige desværre, men i hvert fald ikke – er mit kompetenceområde, og jeg kan derfor heller ikke som minister blande mig i, hvad der besluttes på området, eller det vil jeg i hvert fald ikke.
Men med hensyn til, hvor jeg værdimæssigt står i spørgsmålet om whistleblowere, har jeg ligesom redegjort for det i det tidligere svar, og som jeg var inde på, mener jeg altså, at en medarbejder bør gå til sin chef eller andre ledere i virksomheden, hvis medarbejderen bliver opmærksom på forhold, der anses for kritisable eller ulovlige; det vil være et naturligt sted at adressere de her problemer i første omgang.
Hvis man så ikke oplever en imødekommenhed dér, kan man jo overveje en række andre ting, og der synes jeg at det vil være yderst relevant, at man f.eks. går til SKAT, til politiet eller andre myndigheder.
Set i det lys og med den viden, vi også har om problemet i Danmark, mener jeg ikke, at der er behov for at løsne op i forhold til det, som SF spørger ind til her, i forhold til et balancepunkt.
Jeg mener, vi har ramt balancepunktet i Danmark.
Så er jeg som sagt enig i, at man, når man sådan som almindelig borger og avislæser åbner sin avis, må sige, at der i udlandet er nogle lande, hvor man kan så undre sig lidt over, hvor lidt beskyttelse der er af den menige medarbejder i en bank eller i en anden virksomhed eller andre steder.
Men i Danmark må jeg sige at jeg synes vi har den nødvendige grad af balance og retssikkerhed for den enkelte såvel som for virksomheden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-16:
Tak, formand.
Vil ministeren tage initiativ til, at ansatte, der videregiver oplysninger om mulige kriminelle skatteforhold i den virksomhed, de er ansat i, eller hos dennes samarbejdspartnere eller kunder m.v. til skattemyndighederne, ikke i den anledning kan rammes af bestemmelser i ansættelses- og fortrolighedsklausuler el.lign.?
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-16:
Jo, men der er noget, jeg godt vil give spørgeren ret i.
Nu kender jeg ikke reglerne i alle de europæiske lande, men noget tyder jo på, at de måske i nogle lande godt kunne have brug for en form for whistleblowerordning, eller at der i hvert fald er en bedre balance mellem – hvad skal man sige – det, der sker, når man bryder sin tavshedspligt, og under hvilke vilkår man kan bryde sin tavshedspligt, og så ønsket om at få oplysninger om ulovligheder frem til de relevante myndigheder.
Men når jeg kigger på Danmark, og når jeg kigger på de danske sager, der er, så må jeg sige, at jeg ikke kan se det problem, som SF spørger om, og derfor er jeg heller ikke til sinds at efterkomme ønsket, i hvert fald ikke her i dag i Folketingssalen.
Bertel Haarder (V), 2016-11-16:
Det er bare ikke sikkert, at det går helt stille af, for det handler jo om, at dommen antagelig muliggør, at vi kan udlåne e-bøger uden aftale med rettighedshaverne, sådan som det er tilfældet med de fysiske bøger.
Det er der muligvis nogle der til en begyndelse vil have noget imod.
Så jeg siger ikke, at det glider i olie, men der er ikke rigtig nogen vej udenom, hvis vi vil varetage borgernes interesser.
Jan Johansen (S), 2016-11-16:
Til det sidste vil jeg bare konstatere, at vi gerne vil gå den samme vej, og kan det være aftalevejen, så vil det jo være det bedste.
Men jeg kan høre på ministeren, at vi nok skal finde en vej, så vi også fremtidssikrer bibliotekerne og de borgere, der benytter sig af bibliotekerne, og endnu flere, når nu vi får e-bøger på hylderne.
Ib Poulsen (DF), 2016-11-16:
Tak for det.
Er det ministerens holdning, at det er i orden at ansætte en udlænding uden opholds- og arbejdstilladelse i en offentlig institution?
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-16:
Jeg mener jo, at man burde kunne finde de penge til at lappe på problemerne i dagpengesystemet et noget mere solidarisk sted end ved at skære ned på uddannelse.
Det, der bekymrer mig her, er, at en lang række organisationer jo også har været ude at sige, at de faktisk har brug for, at der er folk, der tager de her dobbeltuddannelser.
Det kan være pædagoger eller sygeplejersker, der f.eks. bliver socialrådgivere.
Det tror jeg er rigtig fornuftigt.
Det er bygningskonstruktører, der f.eks. kan blive ingeniør eller arkitekt – en supergod uddannelse, som arbejdsmarkedet er meget, meget glade for nu.
Det bliver også forhindret med den her aftale, man har lavet.
Det kan være lærere fremover eller folk, der f.eks. har en universitetsuddannelse og ikke har mulighed for at ombestemme sig og blive lærer eller sygeplejerske – nogle af de erhverv, vi faktisk også ved vi får brug for som samfund.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå regeringen gerne vil lukke af for.
Jeg kan heller ikke forstå, at Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er med til det her.
Når jeg læser aftalen, ser det for mig ikke ud, som om den kritik i forhold til f.eks. bygningskonstruktører, sygeplejersker osv. er noget, som man overhovedet har lyttet til.