runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-10-05:
Min konklusion er i hvert fald, at det system, der er lige nu, ikke virker optimalt.
Det hører vi fra rigtig mange faggrupper fra omsorgssektoren, vi hører det fra mange borgere, der ønsker mere tid i deres familie.
Vi ser det hos mange børn og unge, der mistrives.
Det må sige os, at det, vi har lige nu, ikke fungerer optimalt.
Derfor mener jeg ikke, svaret er bare at sige, at så skruer vi op for det, og at vi så skal have mere af det samme.
Jeg tror ikke, at 30 timer er lykken til alt, men det er jo et sted, hvor man kan trække pusten lidt ud af det hamsterhjul der og så få mere tid til noget af det, der faktisk skaber værdi i vores liv.
Maria Durhuus (S), 2023-10-05:
Det hører jeg også godt, og når jeg har mange emner på, er det, fordi jeg synes, der også var mange emner i spil.
Men primært er der den her tanke om, at 30 timer på en eller anden måde er en midterlinje, som skal redde hele samfundet.
Vi bliver bare nødt til at kigge ind i, hvordan vi mødes i kompromiserne, for ellers kan vi jo stå her og blive ved med at trække polerne op imod hinanden uden at hjælpe nogen som helst.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-10-05:
Det er jeg fuldstændig enig med dig i.
Jeg skal bare lige forstå, hvad det er for en helt konkret polarisering.
For spørgeren nævner mange forskellige ting, og jeg er fuldstændig enig i, at man ikke nødvendigvis bliver syg af at gå på arbejde i 37 timer.
Selvfølgelig gør man ikke det.
Men man kan have mange andre ting i sit liv, eksempelvis at man afleverer sine børn i en børnehave, hvor der ikke er uddannet personale, men hvor der står en medhjælper, som ikke ved, hvad man skal gøre med 20 unger, eller at man arbejder rigtig meget, så man er nødt til at hente sit barn i sidste øjeblik, eller at man ikke kan få pengene til at slå til.
Der kan være mange ting, der gør, at man bliver syg.
Pointen er bare, at der er mange stressede i Danmark, og pointen er, at vi bruger rigtig mange milliarder på sygepenge i Danmark, altså på, at folk melder sig syge i stedet for at kunne være på arbejdsmarkedet.
Og lad os så kigge på, hvordan vi skaber et arbejdsmarked, hvor man har lyst til at være.
Og der må vi jo lytte til dem, der er derude, når de fortæller, hvad det er, nogle af problemerne er.
Tiden er desværre gået.
Maria Durhuus (S), 2023-10-05:
Tak, og tak til ordføreren for en meget spændende tale.
Noget af det, jeg lige har lyst til at spørge lidt ind til, er det, jeg kalder en meget, meget stor polarisering i sådan en klimahandleplan.
Og det gør jeg, fordi jeg tænker: Hvor står Alternativet i forhold til at skabe en balance for den almindelige dansker, der passer sit arbejde?
Lige nu er det, som om 30 timer om ugen er lig med lykke, men der er jo også andre ting, der gør os syge.
Det gør os jo ikke nødvendigvis syge at arbejde 37 timer om ugen.
Dårlig ledelse gør os syge.
Det gør os også syge, når vi arbejder som sygeplejersker og enlige forsøgere og vi ikke kan aflevere vores børn, fordi kommunerne implementerer 14 lukkedage om året.
Det gør os også syge, hvis vi hele tiden møder den her bashing af, at vi ikke gør ting godt nok, f.eks. at vi ikke kan servere frikadellerne, uden at der er grøntsager i, for ellers er vi ikke klimabevidste, og at hvis statsministeren ikke kan finde ud af, hvad hun skal gøre med flagermusene, så er hun ligeglad med klimaet.
Så den polarisering er jeg ret interesseret i.
Hvordan er det, vi skal løse den sammen?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-10-05:
Vi mener jo ikke, at den grønne omstilling skal betales af ekstra meget vækst.
Det betyder, at den måde, vi producerer og forbruger på, skal omstilles.
Vi skal ikke gøre, som vi gør i dag og bare vækste endnu hurtigere, end krisen når at tage fat, for så at kunne betale.
Vi ønsker, at vi skal producere anderledes, altså det kunne eksempelvis være færre dyr, som gav reduktioner, så det ikke var noget, man behøvede at betale sig fra.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg fulgte med hele vejen.
Men hvis vi antager, at det gjorde jeg, så lad mig vende tilbage til noget af det, som ordføreren sagde tidligere.
Ordføreren sagde, at den grønne omstilling går for langsomt, og det er også noget af det, som man i Alternativet har sagt fra første dag.
Mener ordføreren og ordførerens parti, at den grønne omstilling ville gå hurtigere, hvis der er færre penge i det offentlige, som konsekvens af at man arbejder mindre og måske også til og med sænker skatten i bunden, og at der i øvrigt er mindre arbejdstid, der bliver brugt i vores samfund?
Marianne Bigum (SF), 2023-10-05:
Mange tak.
Jeg vil spørge fru Pernille Vermund om Nye Borgerliges holdning til klimaforandringerne.
For ordføreren har på sociale medier givet indtryk af, at det er et problem, at et flertal i Folketinget fastholder, at den forventede globale temperaturstigning skal ned.
Og på partiets sommergruppemøde udtalte fru Pernille Vermund så, at ordføreren ikke mener, at man skal gøre alt for at bremse den globale temperaturstigning.
Og for en lille måneds tid siden var fru Pernille Vermund så vært ved et arrangement i Folketinget med titlen »Vi har ingen klimakrise«.
FN's klimarapport konkluderede allerede i 2021, at videnskaben nu er fuldstændig sikker på, at klimaforandringerne er menneskeskabte.
Og mine spørgsmål er: Hvad mener fru Pernille Vermund – er klimaforandringerne menneskeskabte?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Jamen der var en masse stråmænd i det spørgsmål.
Hvis vi starter fra en ende af: Det, jeg sagde i sommer, var, at jeg har været hjemme det meste af sommeren.
Jeg endte faktisk med at tage en flybillet sydpå; det tror jeg at der var mange danskere der gjorde.
Jeg havde gerne haft en sommer med lidt højere temperaturer, og så sagde jeg samtidig, at vi også gerne ville have skatten ned.
Det betyder ikke, at vi ønsker, at den globale temperatur skal op.
Altså, hvis vi havde haft lidt bedre vejr i Danmark og man i Spanien havde haft lidt lavere temperaturer, så tror jeg, vi alle havde været glade.
I forhold til at vi ikke har nogen klimakrise, er det en overskrift, som flugter med noget af det, der kom ud fra de forskere, som sidder med området og siger: Vi kan godt løse de her problemer.
Vi behøver ikke at omtale det, som om Jorden går under.
Der er en række løsninger.
Vi bliver nødt til at have noget optimisme, noget håb og noget tro ind i denne her dialog, vi har med hinanden.
Helt personligt har jeg det sådan: Når man driver politik på frygt og på sådan en, hvad skal man sige, krisestemning om, at Jorden går under, så tror jeg simpelt hen, man gør mere skade, end man gør gavn.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at ligesom alle mulige andre problemer er det her et problem, der kan løses.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-10-05:
Tak for det.
Velkommen her, og tak for talen.
Jeg er glad for, at der er indført mulighed for, at også de grønlandske repræsentanter her i Folketinget kan tale på deres modersmål.
Det er en vigtig del af ens kultur og identitet.
Jeg var selv på Folketingets orienteringsrejse til Grønland for et par måneder siden, og det er jo et fantastisk smukt land.
Jeg kan sagtens forstå, at man gerne vil vedligeholde sit eget sprog; det har jeg stor respekt for, men jeg kan ikke lade være med at tænke, om det ikke skader grønlandske unges muligheder for fremtiden, hvis ikke man også lægger vægt på det danske, og det vil jeg gerne høre ordførerens holdning til.
Markus E. Olsen (SIU), 2023-10-05:
Qujanaq.
Jeg tager først talen på grønlandsk, og så skal jeg prøve at tage den på dansk.
Maani qeqarpunga nunarput inuiaqatikkalu sinnerlugit, tulluusimaarutigalugu kiisami politikkikkut oqaatsivut sakkugalugit suleqataasinnaanngortugut, alloriarnerlu tamanna inuiattut immikkuullarissuunitsinnut nikisitseqataavoq annertooq; tassungalu killinniarneq inuttut inuiattullu akikitsuinnaasimanngilaq.
Tusagassiorfiit apersorput sooq Kalaallisut oqaluttariaqarnersunga qallunaatupalaarsinnaatillunga.
Oqaatsivummi sumiuunitsinnik kinaassutsitsinnillu ersersitseqataasut
maani inimi kiisami akuerineqarsinnaalerput; taamaattoq uanni tamatsinullu pisariinnerpaasimassagaluarpoq toqqaannaq Folketingip nammineq aaqqissuussaanik nutserunneqarsimasuuguma.
Nunatsinnimi sungiusimavarput Pingaartitavut Naleqartitavullu pineqaleraangata – aamma Namminersorluni Oqartussaanerup ingerlatsiviini pimoorussineq takornartaasoq, massami allaat uagut nammineq nunatsinni takornartatut pineqartugut, oqaatsivut pisortatigoortumik pingaarnertut oqaasiugaluartut ilisimavarput tamanna oqaasiinnaasoq pimoorussinertaqanngitsoq!
Pissutsit sungiutiinnarsimasagut taamaattussaannartullu isigilersimasagut unitsinniartigit.
Naalagaaffeqatigiinnerup
oqaasiinnasup aqqani naligiinnginneq ersarippallaaqaaq, tamannalu akueriinnarneqarsinnaanngilaq.
Taamaammat Naalagaaffeqatigiinnermut naligiiffiunngitsumut maniguutiinnartussatut anngaaginnartarnerput killilertariaqalerparput. Allaat timersornikkut nunanut allanut unammisartugut nunarput nammineq sinnerlugu peqataasinnaanerat killilersorneqarpoq. Inukulunnguaq kalaaleq Qallunaatut innuttaassuseqalerumalluni piumasaqaatinut immersuisimasuuguni angusinngitsoorsimassagaluarnerpa? Massa Inatsisitigut ukiut 70'it matuma siorna pinngitsaaliissummillusooq pituttugaalluta, allaat Inatsisitigut kinaassusiagaalluta – kinaassutsittami uppernarsaataani allassimavoq Danskiusugut; danskiuvunga? Naagga! Inatsisitigut danskiussusermut pilliutitut kikiattugaajuarnerput akueriinnarsinnaajunnaarparput, tamannalu inuiattut nikussaaleraluttuinnarnitsinni naammagilerparput! FN’p tamanna immikkut nalunaarusiortartuisa aamma uppernarsaqqammerpaat, inuttut inuiattullu missukutaanerput ersoqqinneqarsinnaajunnaartoq. Nunasiaasimanerput 1953'mi Tunngaviusumik Inatsisit aqqutigalugit atorunnaarsinneqaraluartoq salloqittaatitut ippoq Inatsisitigut inuiattut immitsinnut illersoriarfissaarulluta sulaq, qanoq ililluni eqqunngitsoq Inatsisit atorlugit eqqortunngortinniarneqarsinnaagami? Maannamut taajuut Naalagaaffeqatigiinneq kusassaataavoq HC Andersenilluunniit oqaluttualiaatut tusaruminartiginngitsoq, piviusuupput ilaatigut kanngunartulianik imaqartut, allaat kinguaassiutitigut innarligaasimaneq inuiattut nungusaanertut taaneqarsinnaasoq, tamannalu qallikkut qanoq sivisutigisumik attassinnaaripput apeqqusertariaqalerparput.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Vi synes, det er vigtigt at skelne mellem asylpolitik og indvandring, altså international arbejdskraft.
Så har man selvfølgelig ligesom alle andre ret til at søge hertil som international arbejdskraft, præcis på samme vilkår som alle andre.
Der siger vi så: Lad os gøre det lettere at komme hertil for folk, der kommer fra de lande, som vi har rigtig gode erfaringer med.
Til gengæld vil vi gerne gøre det sværere at komme hertil fra de lande, som vi har dårlige erfaringer med, fordi de jo, mange af dem, ikke er villige til at tage deres egne statsborgere tilbage, hvis der først kommer problemer.
Det er en udfordring, vi står med allerede i dag.
Mohammad Rona (M), 2023-10-05:
Altså, for mig er det nye toner.
Det kan også godt være, jeg ikke lige har fulgt med i Nye Borgerliges udlændingepolitik, og jeg vil beklage mange gange, at jeg ikke har det.
Men jeg vil også gerne lige spørge ind til en anden ting, for i regeringsgrundlaget står der også, at vi gerne vil give ophold til f.eks. syriske kvinder, der uddanner sig inden for fag, hvor vi har brug for medarbejdere.
Når det så kommer op på talerstolen og bliver til lov på et tidspunkt, vil I så stemme for, at det kommer igennem?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Det er så dejligt, at det bliver kaldt nye toner og ikke ny politik, for det eneste, jeg siger anderledes nu, er, at jeg vender om på de ting, som vi har sagt i mange år.
Da den vietnamesiske pige Mint for en del år siden blev smidt ud, var vi et af partierne, der kritiserede det.
For nogle år siden havde man problemer i HORESTA, og der blev sagt ret klart, at den aftale, vi har lavet om international arbejdskraft, ikke gælder for deres område, for nu kom SIRI og sagde, at hvis du kommer hertil som kok og får en løn svarende til det, vi politisk har vedtaget en kok skal have, er det ikke godt nok, så der må være noget galt der.
Det er jo et af de områder, vi mener vi skal tage fat på.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om den aftale, vi har lavet om international arbejdskraft, også bliver udmøntet efter ånden i aftalen.
For der er noget, der siger mig, uanset om vi taler de her tre kvinder, som jeg nævnte nu, eller f.eks. kokke, som kommer hertil som international arbejdskraft, at den måde, loven bliver forvaltet på, ikke helt er i aftalens ånd.
Mohammad Rona (M), 2023-10-05:
Tak for det, og tak for talen.
Sikke nogle dejlige nye toner på udlændingeområdet!
Nu har vi debatteret området et par gange, og jeg er jo også fuldstændig enig i, at dem, der vil og kan, selvfølgelig skal have lov til at blive i Danmark, og jeg er også hundrede procent enig i, at dem, der ikke vil, og dem, der er kriminelle, skal udvises, så vidt det er muligt – fuldstændig enig.
Jeg vil bare lige høre ordføreren i forhold til udlændingeloven: Hvor er det præcis, man gerne vil lave en justering af det her?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Vi har det principielt sådan, at vi hellere vil sænke skatten generelt end at understøtte flere af de her, hvad skal man sige, sådan lidt lappeløsninger på vores skattesystem, som vi har.
Men i forhold til familielivet er det helt afgørende for os, at vi får ligestillet barslen; at vi får sikret, at man, når man er småbørnsfamilie, har mulighed for at få et fradrag for at passe sine egne børn selv, op til barnet er 3 år; at vi sikrer, at det bliver billigere at være familie, ved at fjerne registreringsafgiften; og at vi i det hele taget sænker skatter og afgifter for familierne.
Vi har en skattepolitik, der betyder, at man ikke betaler skat af de første 90.000 kr., man tjener om året, og derefter er der en flad skat på 37 pct., og det betyder jo så, at man har råd til at tage sig lidt frihed til også at være fri om eftermiddagen til at være sammen med sine børn i foreningsliv osv., til at være frivillig træner i fodboldklubben og den slags.
Helle Bonnesen (KF), 2023-10-05:
Så det er vi jo så vidt enige om, og så er det næste skridt: Hvad gør vi så ved det?
Og Konservative har jo for nylig præsenteret et familieudspil, hvor vi foreslår at fjerne loftet over donationer til frivillige organisationer.
I dag er det sådan, at vi beskatter de donationer, som ligger over 17.700 kr., og det går jo både ud over foreningen, som gerne vil gøre et godt stykke arbejde, og også ud over den, der giver donationen, og måske lysten til at skulle donere.
Så ville Nye Borgerlige kunne støtte sådan et forslag, altså at man fjerner loftet?
Eller hvad har Nye Borgerlige selv af forslag til, hvordan vi kan gøre det frivillige foreningsarbejde stærkere?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Ja, det er vi.
Og når vi taler familie, bare for at slå det fast, er det jo ikke sådan, at vi siger, at hvis ikke man biologisk er far, mor og børn, er man ikke en familie.
Det er bare lige for at slå det fast.
Altså, man kan jo også godt være familie uden, og det føler jeg jo selv jeg er med mine børns far og så også med den mand, jeg er gift med i dag.
Når vi taler frivillige forpligtende fællesskaber, er det jo også en grundsten i et borgerligt samfund, ligesom familien er det.
Og vi ser en udvikling, hvor den, hvad skal man sige, socialdemokratiske velfærdsstat stille og roligt æder sig ind på familiernes domæne og på de frivillige fællesskabers domæne, men også, hvor sådan en lidt, man kan måske kalde det neoliberal tilgang til samfundet gør det samme, altså hvor det her med, at man i virkeligheden er med til at gøre det sværere for folk at leve sammen som par eller som familie, fordi der er økonomiske incitamenter til at blive hver for sig, er et reelt problem.
Vi ser det bl.a., når man møder hinanden sent i livet, den ene part er førtidspensionist, og den anden er på arbejdsmarkedet, og det kan være enormt dyrt så at flytte sammen.
Og skal det ikke være en mulighed for alle, at man kan leve sammen også som familie i den konstellation?
Helle Bonnesen (KF), 2023-10-05:
Tak, og tak for talen.
Som konservative sætter vi jo de frivillige fællesskaber og familien højt og placerer dem centralt.
Det ved jeg at fru Pernille Vermunds parti også gør.
For i omskiftelige tider er der jo netop brug for, at vi kender vores rødder, og at vi tager ansvar for os selv og for fællesskabet.
På Nye Borgerliges hjemmeside kan man læse, at familien er under pres fra en individualisme, som betragter mennesket som frit svævende og familien som direkte begrænsende for den enkelte.
Nu ved jeg ikke helt, om vi kan gøre det så konkret fra vores side, men hvad der er meget konkret, er det, at der i dag er flere voksne, som bor alene, end voksne, som bor i en familie.
Så er fru Pernille Vermund enig i, at der er brug for at styrke de fællesskaber, som er samfundets øvrige fællesskaber, som f.eks. foreningslivet?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Beklager, det er rigtigt, at jeg har sagt, at vi ikke skal gøre alt for det.
Noget af det, som jeg synes er skræmmende og har været skræmmende under f.eks. coronahåndteringen, er den måde, man forvalter borgernes frihed på, og den måde, man forvalter, hvad skal man sige, almindelige demokratiske principper på.
Der er grænser for, hvad vi vil gøre, uanset hvad det er for et politisk område.
Så vi vil ikke gøre alt.
Men vi synes, vi skal prioritere en grøn omstilling, som sikrer, at vi både har økonomien med og også passer på vores miljø.
Det har vi en forpligtelse til.
Det ville jo være tudetosset at føre en politik, hvor vi går tilbage og ikke frem.
Marianne Bigum (SF), 2023-10-05:
Mange tak.
Jeg var egentlig ked af bemærkningen omkring stråmænd, for jeg har gjort mig ret umage med også at citere.
Bl.a. er det et direkte citat, at fru Pernille Vermund siger, at ordføreren ikke mener, man skal gøre alt for at bremse den globale temperaturstigning.
Derudover fik jeg faktisk ikke svar på mit spørgsmål om, om ordføreren mener, at de globale klimaforandringer er menneskeskabte.
Og endelig vil jeg spørge, hvordan det harmonerer med den her vedtagelsestekst, som er blevet delt rundt tidligere, hvor Nye Borgerlige er medunderskrivere på en opfordring til regeringen om at efterleve klimalovens målsætninger om en ambitiøs grøn omstilling.
Det er uklart for mig, hvad partiets holdning egentlig er.
Markus E. Olsen (SIU), 2023-10-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg svarer lige på grønlandsk.
[Taleren talte grønlandsk].
Det kan jeg godt forstå, og det er noget, vi har snakket om.
Men tag nu f.eks. entreprenørskab.
Men det er også meget vigtigt i forhold til dansk og engelsk, som vi også skal kunne, hvis vi skal videreuddanne os, især på universitetet.
Det er vi helt åbne over for, men som man siger, kommer det an på, hvordan man gerne vil ernære sig.
Nu er der meget byggemodning i Grønland med entreprenørskab – alt, som har noget at gøre med tømrere, vvs og alt det der.
De er ligeglade med, om du kan dansk eller engelsk.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Tusind tak for en af dagens bedste og mest modige taler.
Når det handler om rigsfællesskabet, er det aldrig svært at pege fingre ad de andre, men det er utrolig stærkt, når man også kigger lidt indad, sådan som fru Aaja Chemnitz gjorde i den her tale, og det er der i den grad brug for, og det er der også fra dansk side.
Derfor vil jeg gerne anerkende nogle af de pointer, som fru Aaja Chemnitz havde, både når det handler om, hvor vigtigt det er med et fokus på de kommende generationer, som vi selv er meget optagede af i Radikale Venstre, men også, at danske børn og unge får kendskab til Grønland, og omvendt, at grønlandske børn og unge får kendskab til Danmark.
Vi har tidligere talt om et samarbejde om at sikre, at de unge grønlændere, som kommer til Danmark, får en ordentlig start her, og måske også når det drejer sig om flere unge danskere.
Så er jeg så enig i, at hele den gruppe af grønlændere, der bor i Danmark, hvoraf mange oplever diskrimination, og hvoraf mange har særlige udfordringer, er noget, som vi burde tage langt mere hånd om for at støtte.
Så tak for det.
Men jeg vender tilbage med spørgsmålet.
Det her er foreløbig bare en anerkendelse, for nu har jeg brugt min taletid.
Anna Falkenberg (SP), 2023-10-05:
Selv tak for en rigtig god tur, det var rigtig, rigtig inspirerende og også lærerigt for mig at være delegationsleder for første gang.
Vi har en spændt situation i Europa, det er der ingen tvivl om, og Færøernes tidligere forhold til Rusland har i den grad været sat på prøve, og jeg synes virkelig, at vi har klaret den prøve fra færøsk side.
Vi har implementeret sanktioner mod Rusland, som vi aldrig har gjort før, eksporten til Rusland er næsten 0, og samtidig er der også en begyndende debat på Færøerne om, hvordan vi faktisk får sikret, at vi ikke bliver et pressionspunkt for Rusland, for vi ligger geostrategisk meget, meget attraktivt oppe i Nordatlanten.
Der har jeg bl.a. spillet ind med nogle ting i forhold til forsvarsforliget, og den første overskrift hedder øget overvågning, altså at vi faktisk både ved, hvad der flyver i vores luftrum, men også hvad der er på vores vand og under vandet, og dernæst, at de tiltag, der bliver lavet i forsvarsforliget, også kommer det færøske samfund til gavn, f.eks. med skibsværfter osv.
Flemming Møller Mortensen (S), 2023-10-05:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, og tak for et virkelig godt samarbejde.
Og også tak, fordi vi havde en fantastisk rejse til Færøerne i foråret, hvor ordføreren var delegationsleder, og udbyttet var virkelig, virkelig stort.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Rusland opruster i Arktis og i Nordatlanten, og noget af det, der ligger på vores bord i den kommende tid, er jo lige nøjagtig at få kigget på, hvordan det er, vi skal handle på det set i forhold til forsvarsforliget.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, hvad ordføreren tænker af tanker om netop de forhandlinger, vi skal til at have.
Anna Falkenberg (SP), 2023-10-05:
Tak for spørgsmålet, og I skal være så hjertelig velkomne på Færøerne næste år; jeg glæder mig til at tage imod jer.
Når det kommer til skattepolitikken, havde jeg så sent som i sidste uge et møde med politiet på Færøerne, med politiforeningen, og det er jo færinger og danskere, der bor på Færøerne, men arbejder for en dansk arbejdsgiver.
Mange af dem oplever hvert år, når årsberetningen kommer, at de står til en skatteregning på 200.000-300.000 kr., altså i manglende skat.
Der er nogle konkrete løsninger på bordet, bl.a. at man ansætter en eller to personer i skattevæsenet, som håndterer de udfordringer, der er, mellem Færøerne og Danmark og kender til udfordringerne.
Morten Dahlin (V), 2023-10-05:
Tak for svaret.
Det ser jeg frem til at diskutere videre, bl.a. fordi jeg ved, at ordføreren har taget initiativ til netop at drøfte nogle af de her spørgsmål, og det glæder jeg mig meget til at deltage i.
Jeg glæder mig også utrolig meget til næste sommer at besøge Færøerne, hvor vi jo i Venstre har valgt at placere vores sommergruppemøde.
Det bliver en stor oplevelse, som jeg ser frem til.
Et spørgsmål, der har fyldt meget her i salen i dag, handler om skattepolitik i en dansk kontekst.
Jeg har hørt en lille fugl synge om, at der er nogle udfordringer i forhold til skattereglerne og nogle færinger, der er bosat i Danmark.
Måske kunne ordføreren gøre mig klogere på, hvad udfordringen består i, og hvordan man eventuelt ville kunne løse det?
Anna Falkenberg (SP), 2023-10-05:
Tak for spørgsmålet, og tak for de rosende ord.
Min intention med den her tale var også at ruske lidt op i systemet hernede.
Vi har nogle tanker om det på Færøerne, nogle forskellige politiske, ideologiske holdninger til rigsfællesskabet, men ofte bliver der sat pæne ord på det hernedefra, uden at man faktisk gør sig nogen tanker om, hvad det er, der skal til.
Vil grundloven hele tiden være en forhindring i den debat, når vi kommer med nogle forslag til f.eks. et øget udenrigspolitisk råderum?
Hvordan kommer I fra dansk side til en konklusion om, hvad I gerne vil med rigsfællesskabet?
Karsten Hønge (SF), 2023-10-05:
Hvilke initiativer tænker fru Anna Falkenberg at man sådan umiddelbart kan tage på baggrund af det, vi så i den dokumentarserie?