runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-24:
Tusind tak.
Det viser jo, hvor vigtigt det var, at vi rent faktisk fik anledning til at have den her dialog og få stillet spørgsmålet, for det var jo for alvor en nyhed, ministeren har med i salen i dag, som jeg virkelig sætter pris på på snæblens og på biodiversitetens vegne.
For vi har at gøre med en art, som har været mere udrydningstruet end snetigeren, og en art, som kun er i Danmark, hvor den reproducerer sig selv, så vi har selvfølgelig et helt åbenlyst og enestående ansvar.
I forhold til spørgsmålet omkring genbanken har flere eksperter jo været fremme og foreslå det som et muligt redningsinitiativ, og det er også et initiativ, som jeg har ytret en vis interesse for at få sat i værk, også fordi det er relativt billigt at have en genbank.
Men det er jo klart, at vi i det her spørgsmål skal læne os op ad eksperter, og derfor kunne jeg måske også godt tænke mig at få ministerens vurdering af – eventuelt sendt over på skrift efterfølgende – hvad eksperternes holdning til det her spørgsmål er.
For når man læser dagspressen, kan man i hvert fald se, at der er det her forslag omkring en genbank; jeg husker det, som om det var Center for Vildlaks, der havde det, og som sagde, at det var relativt billigt, jeg tror, det var 200.000 kr. om året, og de kunne sådan set også godt forestå det, og de mente med udgangspunkt i deres ekspertise, at det var en god idé.
Så hvad er ministerens vurdering?
Er der behov for, at vi får en second opinion i forhold til ministerens eget system?
Og er der andet, vi bør gøre, set i lyset af at der på trods af den flotte procentvise stigning stadig væk er tale om en art, som er om ikke akut udrydningstruet, så i hvert fald fortsat truet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-24:
Jamen jeg har været i Polen uden at studere gassystemer, men jeg synes stadig væk, at det, der er ærgerligt ved den her satsning, er, at det er så lang en satsning.
Det er jo ikke bare et spørgsmål om, at man så lige på den korte bane hjalp Polen i en omstillingsfase; vi står jo over for at lave en investering i nye gasledninger, som skal bruges frem til 2063.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man prioriterer den slags infrastrukturprojekter i Danmark og generer danske statsborgere med en polsk rørledning.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Der er regler for, hvordan sådanne klager håndteres.
De vil blive håndteret efter de regler, der er.
Og så synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at i modsætning til andre infrastrukturprojekter, som jeg også ved har spørgerens store interesse, er der her tale om en gasledning.
Når først den er gravet ned i jorden, er generne absolut minimale – i modsætning til andre elementer og andre ting, hvor vi også har udfordringer med hensyn til at håndtere den grønne omstilling.
Og det er klart, at her bliver reglerne fulgt.
Men jeg har sendt et signal om, at Energinet skal lytte mest muligt og være mest muligt inden for de rammer og de muligheder, der er, og være imødekommende i forhold til de ønsker, der er, til placeringen af ledningen, linjeføringen osv.
Og det er jo en dialog, som foregår for øjeblikket.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-24:
Jamen som ministeren er inde på, påvirker det her jo rigtig, rigtig mange mennesker.
Altså Næstved Kommune bliver skåret tværs igennem; der er også folk, som vil opleve, at der skal eksproprieres.
Jeg vil sige, at noget af det, vi hører fra mange af de bønder, som vil blive påvirket, er, at selv om rørledningen så er gravet ned, er de også bekymret for, at det her faktisk kan påvirke, hvordan høsten bliver i fremtiden, når man ligesom har sådan en ledning liggende i jorden.
Så der er jo mange ting på spil, og det er rigtig vigtigt at se på, hvordan det påvirker folk.
Og netop når perspektivet er, at det ikke er en, synes jeg, fornuftig, langsigtet, bæredygtig energikilde, vi har med at gøre, virker det også ude af proportioner, at så mange mennesker skal påvirkes af det.
Det er jo meget tydeligt, at der er en stor utilfredshed med det her, også lokalt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget.
Nu ved jeg, høringssvarene lige er kommet ind for nylig.
Hvornår kommer der en afklaring af, hvad de her høringssvar betyder for hele processen?
Hvornår kommer der en afklaring af, hvor meget areal der skal eksproprieres osv., så folk kan få den klare besked, som jeg tror mange går og er meget spændt på?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Tak til Eva Flyvholm for spørgsmålet.
Det er sådan, at i forhold til de eventuelle gener, der kan være – f.eks. tab ved dyrkning osv., hvis det skulle vise sig, at ledningen nogle steder har det resultat – er der regler for, hvordan den pågældende landmand bliver kompenseret i den forbindelse.
I forhold til den videre tidsplan vil jeg for ikke at stå her og sige noget forkert bede om, at der bliver oversendt et skriftligt svar på det spørgsmål.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-24:
Vi vil se frem til at få tidsplanen.
Det er jo vigtigt at have klart.
Men jeg synes bare, at det for mit vedkommende er ude af proportioner, at så mange mennesker bliver udsat for gener på grund af rørledningen, når det netop ikke på længere sigt kommer til at være en bæredygtig energikilde.
Jeg anerkender fuldstændig det, ministeren siger med, at det lige nu er en forbedring i forhold til kul, men vi snakker altså om en investering, der rækker mere end 30 år ud i fremtiden, og det her vil simpelt hen fastholde Polen i et fossilt energiforbrug, som ikke hjælper os i mål i forhold til den grønne omstilling, vi skal have, og som er en stor gene for rigtig, rigtig mange borgere i de kommuner, der bliver berørt.
Det synes jeg vi skulle have gjort anderledes.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg sagde før, er det her for mig at se en trædesten for Polen i forhold til den grønne omstilling.
Jeg må faktisk sige, at jeg er noget forundret over, at Enhedslisten jo her arbejder for, at Polen skal fastholdes i kulforbrug.
Det er jo det, der er tilfældet.
Med den indstilling, som Enhedslisten har her, fastholder Enhedslisten det jerngreb, der er på kul, samtidig med at man efterlader i millionvis af polakker til at stå uden gasforsyning i 2021, 2022.
Der er man ikke solidarisk, man er ikke optaget af den grønne omstilling.
Det her vil jo føre massivt til at sikre Polens CO 2 -reduktion, et bedre klima i Polen og et bedre klima i Europa og i EU.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-24:
Tak for spørgsmålet, som jeg er glad for at formanden lod spørgeren stille.
Jeg er især glad for at få lov til at svare, fordi jeg ved, at det er et emne, som interesserer hr. Christian Rabjerg Madsen ganske meget og ganske oprigtigt, og jeg har nemlig gode nyheder med i dag.
Miljøstyrelsen har i 2018 og 2019 gennemført en bestandsestimering af snæblen i Ribe Å og Vidå.
I Ribe Å har der været en fremgang i bestanden på 140 pct. i forhold til 2013, men bestanden er fortsat meget lille og ganske sårbar.
I Vidå har der været en fremgang på 17 pct. i forhold til 2014, og bestanden vurderes som sårbar, men ikke som akut truet.
Der er i de seneste mange år gennemført indsatser for omkring 150 mio. kr. for snæblen, og selv om vi nu så småt kan se en lille effekt, står vi altså stadig væk med en art, som er sårbar.
Miljøstyrelsen vurderer imidlertid, at en genbank bør være sidste løsning, fordi en opfiskning af moderfisk til en genbank i sig selv er en belastning for en lille bestand, og fordi det kunstige opvækstmiljø i genbanken betyder, at der er ganske få fisk, der overlever, når de bliver udsat.
Ligesom ordføreren er jeg meget optaget af, at vi passer på vores truede dyrearter, men vi skal også sørge for, at vi gør det på en rigtig måde, en velovervejet og effektiv måde, og med det nye tal for snæblen mener jeg altså ikke, at der er grund til panik – det er der i øvrigt aldrig – men til en fortsat skærpet opmærksomhed, og den er jeg glad for at vi deler.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-24:
Tak for det.
Er det ministerens vurdering, at der er behov for omgående at gribe ind for at redde den udryddelsestruede bestand af snæbler i Sydvestjylland?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Jeg håber ikke, at spørgeren er af den opfattelse, at vi har gjort noget forkert.
Vi har fulgt den lovgivning, der er.
Hvis Enhedslisten har et ønske om at lave om på det, må Enhedslisten jo foreslå det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-24:
Jeg synes, at besvarelserne af de her to spørgsmål ligesom viser, at vi har et problem i Danmark med de store infrastrukturinvesteringer, og jeg synes egentlig ikke, det er rimeligt, at beslutningskompetencen udelukkende ligger hos ministeren, når det både drejer sig om Viking Link og Baltic Pipe.
Jeg synes, at vi bør komme frem til at have en bedre beslutningsproces, hvor Folketinget bliver inddraget.
Der er mange meget små ting, som Folketinget bliver inddraget i, og jeg synes egentlig, at de her store investeringer skulle vi have et lovgivningsarbejde omkring.
Jeg vil godt høre ministeren, om ikke han kan se, at vi lidt har et problem, og det er jo ikke sikkert, at de her to store projekter er det sidste.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
Jeg kan henholde mig til, at det på ingen måde var svært at rekruttere soldater til Irakkrigen, til trods for at den havde et snævert flertal bag sig.
Der var masser af soldater, som ønskede at deltage i Irakkrigen, til trods for at der ikke var to tredjedeles flertal bag beslutningen.
Og der er rigtig mange Irakveteraner, som stadig væk er rigtig stolte af deres indsats, og som føler, at de gjorde en forskel, uagtet at der var en stor mængde folketingsmedlemmer, som ikke syntes, at deres indsats var så værdifuld.
Nick Hækkerup (S), 2019-04-25:
Der er rigtig mange, som har lagt ryg og krop til, at vi jo efterfølgende har udviklet den tagen hånd om veteranerne, som man ikke havde på det tidspunkt, og som ordføreren viser ligegyldighed over for.
Men jeg synes, at ordføreren skylder at svare på noget andet, nemlig om det ikke er rigtigt – nu gjorde ordføreren sig klog på grundloven – at et forsvar af Danmark, et forsvar mod et angreb på Danmark, slet ikke kræver Folketingets godkendelse.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
Først vil jeg sige, at det er ekstremt ubehageligt at skulle høre fra Socialdemokraterne, at Dansk Folkeparti ikke kerer sig om veteranerne.
I de forsvarsforligsforhandlinger, vi førte, var det Dansk Folkeparti, der var bannerfører for, at veteranerne skulle være en del af det forsvarsforlig, ikke med megen hjælp fra Socialdemokraterne i den henseende.
Det er simpelt hen et fuldstændig urimeligt angreb at skulle høre på fra hr. Nick Hækkerups side.
Nej, hvis man ønsker at angribe et andet land for at forhindre et angreb, så er det jo ikke det samme som at forsvare sig på egen jord.
Det er to forskellige ting.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-25:
Med hensyn til det juridisk holdbare i det her vil jeg sige – og jeg ved, at hr. Preben Bang Henriksen er advokat og jurist og det har han meget forstand på – at i regeringsgrundlaget fra 2011 mellem S, SF og RV var det her faktisk en del af det regeringsgrundlag, og det var jo igennem alle mulige juridiske instanser, naturligvis var det det, så det viser jo, at selvfølgelig kan man godt det her.
Nej, vi har meget bevidst formuleret det ikke som en lov, men netop som en forpligtelse, som man også gjorde det i det regeringsgrundlag.
Det kan man jo altid gøre i et regeringsgrundlag, i en aftale, eller hvad man nu vil.
Det er det, der er meningen med det her, og derfor synes jeg ikke, at de juridiske argumenter holder.
Det er ikke noget med, at det her er usikkert i forhold til grundloven.
Det her er helt foreneligt med grundloven, fordi der netop er tale om en politisk aftale.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-25:
Det tager jeg ad notam.
Jeg må bare sige, at det sådan set ikke ændrer på den generelle holdning, nemlig at et almindeligt flertal bør være nok.
Ellers var vi i en situation, hvor jeg tror at 119 medlemmer ikke kunne gennemføre den her beslutning.
Det finder jeg i hvert fald uheldigt.
Jeg vidste næsten, at jeg ville komme galt af sted, da jeg begyndte at sige det.
Sådan vil jeg gætte på at det hænger sammen.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-25:
Ja, det er helt korrekt.
Det er jo et meget godt bevis på, at af og til er det ikke altid en fordel, at jurister beskæftiger sig med politik, for der er altså forskel på jura og politik, og det her skal selvfølgelig ikke for en domstol.
Det handler om, at der skal være en politisk forpligtelse, som vi her i Folketinget pålægger regeringen at stå inde for.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
For at forfølge hr. Søren Søndergaards stråmandsargumentation kan jeg jo spørge hr. Søren Søndergaard, hvorfor han mener, at regeringen skal handle i modstrid med et flertal i Folketingets ønsker.
Nick Hækkerup (S), 2019-04-25:
Jeg hører argumentationen, og jeg ved jo, hvad ordførerens militære fortid er.
Jeg tror faktisk, at ordføreren rammer forbi skiven, når han antyder, at det her er ligegyldigt for vores soldater.
Jeg tror simpelt hen, at det, at man undgår hjemlige trakasserier, det, at der er ro på den politiske scene herhjemme, det, at der er stabilitet, betyder noget for de udsendte, men så sandelig også for de udsendtes ægtefæller herhjemme og så sandelig også for de udsendtes børn, som jo må føle en tryghed ved at vide, at de folk, som vi har sendt ud, har opbakning meget bredt i Folketinget.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Altså, det, der står i forslaget, er ikke, at der skal vedtages en lov.
Og præcis det princip havde man jo, som jeg nævnte, da man indgik en aftale om afskaffelse af det danske retsforbehold.
Der lovede man i uendelig tid fremover – i uendelig tid fremover – uden mulighed for at opsige det ved et valg, at det skulle være muligt for dem, der indgik i den aftale, at de skulle kunne blokere for folkeafstemninger om nye områder.
Det var jo det, vi havde en kæmpe diskussion om her i Folketingssalen.
Så hvorfor kan man ikke gøre det, når det gælder spørgsmålet om krigsdeltagelse, hvis man ønsker det?
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-25:
I princippet er det sikkert muligt at tænke sig en model, hvor det er en mulighed.
Jeg mener, at det er et meget, meget farlig spor at gå ned ad, altså at fordi man har haft dårlige oplevelser – dem, der ikke syntes, at det var en god idé at træffe den beslutning – så skal man derfra deducere sig frem til, at vi skal indføre et princip, som gælder for al evighed.
Det tror jeg er en rigtig, rigtig farlig vej at gå.
Det har jeg arbejdet efter, og det har jeg også levet op til.
Nick Hækkerup (S), 2019-04-25:
Forslaget fra SF er, at vi knæsætter et princip om folketingsbeslutninger på minimum to tredjedeles flertal for dansk krigsdeltagelse.
Forslaget er fremsat med det noble mål, må man sige: »at fremme åbenheden om beslutninger af så omfattende karakter som at sende Danmark i krig«, idet princippet, hedder det videre, vil betyde, at »information og baggrundsviden skal diskuteres i et bredere demokratisk forum end det snævrest mulige«.
Det er navnlig, og det nævnte hr. Holger K. Nielsen også i et af sine spørgsmål før, den smalle beslutning om deltagelse i den første Irakkrig og om omstændighederne i den forbindelse, som ligger til grund for forslaget.
Med udredningen om den danske krigsdeltagelse er det dokumenteret, at beslutningen i Folketinget dengang blev truffet på baggrund af oplysninger til Folketinget, der var i modstrid med det, regeringen vidste.
Andre oplysninger var strammet, mens endnu andre oplysninger ikke blev videregivet.
Spørgsmålet er så, om kravet om to tredjedeles flertal i Folketinget vil ændre på det.
I forvejen er det jo i grundloven foreskrevet, at anvendelsen af vores militær, bortset fra hvis vi ligefrem bliver angrebet, skal behandles her i Folketingssalen.
Jeg er ikke sikker på, at det er den rigtige medicin, der bliver foreskrevet i beslutningsforslaget, altså at det er vejen til at nå målet om større åbenhed.
Ikke desto mindre støtter Socialdemokratiet det foreliggende forslag.
Allerede med regeringsgrundlaget for S-SF-RV-regeringen i 2011 slog vi fast: »... det skal være et klart princip, at danske soldater kun kan udsendes i internationale militære operationer med opbakning fra mindst to tredjedele af Folketinget.«
Bag den formulering ligger der jo et princip, nemlig ønsket om legitimitet til at anvende det mest potente værktøj i den udenrigspolitiske værktøjskasse overhovedet, nemlig vores militær.
Det er en legitimitet, som skal stå på et bredt flertal på to tredjedele i Folketinget, som alt andet lige, og det er jo det, der er tanken bag, repræsenterer et bredt flertal i befolkningen og dermed et solidt dansk ønske om at anvende det militære værktøj.
Og det er en legitimitet, som også kan betyde noget andet, nemlig at
de unge mænd og kvinder, vi sender af sted, vel vidende at de risikerer ar på krop og sjæl, nogle af dem måske ovenikøbet aldrig at komme hjem, skal vide, at de har den danske befolknings støtte og opbakning.
Af de grunde kan vi støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
Det er også fornuftigt, at der er et bredt flertal bag finanslove og alle andre love.
For så vidt angår alt, hvad vi laver herinde, vil det jo være ønskværdigt, at der er enighed blandt repræsentanterne for den danske befolkning.
Så formålet er sådan set nobelt nok.
Men hvad er det så, man foreslår?
Man foreslår et princip om, at der skal være to tredjedeles flertal for at udsende danske soldater.
Hvordan kan man afklare, om man har et sådant flertal på to tredjedele?
Det kan man jo sådan set kun ved at lægge det frem i Folketingssalen.
Og hvis man så får et flertal på et enkelt mandat i Folketingssalen, vil man altså have indført et princip om, at en regering skal handle i modstrid med flertallet i Folketinget.
Så medmindre man ønsker at lave grundloven om, kommer man jo i strid med et helt grundlæggende princip for, hvordan vi styrer det her land.
Det kan vi selvsagt ikke støtte i Dansk Folkeparti.
Så kan man også spørge sig selv, om det er rimeligt og fornuftigt, at et mindretal skal kunne bestemme over flertallet i Folketinget i det her spørgsmål.
Det synes jeg sådan set ikke at det er.
Det synes jeg som en, der i alt, hvad jeg gør, bestræber mig på og ønsker at forsvare og beskytte Danmark, vil være et meget dårligt princip at knæsætte her i Folketingssalen.
Så om end jeg synes, at det selvfølgelig er ønskværdigt, hvis de fleste beslutninger her i Folketingssalen bliver truffet med brede flertal, så synes jeg, det ville være en forkert beslutning at pålægge sig selv så stramme regler i forhold til at kunne træffe de nødvendige beslutninger om rigets sikkerhed.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-25:
Jeg er ikke bekendt med, at forebyggende angreb er noget, der spiller en stor rolle i de danske militærdoktriner, men det kan hr. Jeppe Jakobsen måske forklare mere om, altså hvad han tænker på der.
Jeg ved, at hr. Jeppe Jakobsen er meget optaget af forsvarets forhold, han har vist også selv en baggrund der, det har han da sagt ved talrige lejligheder.
Mener han ikke, at det for soldaternes skyld er uansvarligt, at de skal sendes ud med risiko for liv og lemmer og med risiko for ar på sjælen med et lille flertal bag sig?
Er det ikke enormt vigtigt, at når vi her i Folketinget sender unge danske mænd af sted i krig, har de en sikkerhed for, at der er en solid opbakning til det, de går og gør, i stedet for at deres arbejde hele tiden skal gøres til genstand for politiske diskussioner, tvivl osv.?
Er det ikke en stor fordel?
Det er jo derfor, det var så katastrofalt med Irakkrigen, fordi der ikke var det her store brede flertal bag det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
Nu er det ikke sådan, at det er forsvaret, der beslutter, hvem man skal angribe, eller hvornår man skal angribe.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Søndergaard ikke er bekendt med, hvordan tingene fungerer i det her land, men det er ikke sådan, at hvis en løjtnant ude ved et eller andet regiment beslutter sig for at iværksætte et eller andet angreb mod et andet land, at han så kan gøre det.
Altså, hvad er det, man forestiller sig der foregår i det her kongerige?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-25:
Men med andre ord mener Dansk Folkeparti, at det er ligegyldigt, om der er et stort bredt flertal bag det.
Det synes jeg godt nok er mærkeligt og direkte uansvarligt.
For enhver kan da sige sig selv, at når vi sender unge mænd ud som soldater, har de vel også et krav om, at der er rimelig sikkerhed for, hvad de skal, og hvad de ikke skal, og at det derfor er uhensigtsmæssigt, hvis der kun er et lille flertal bag det.
I forhold til forebyggende angreb forestiller man sig så forebyggende angreb på Rusland, eller hvad er det, Dansk Folkeparti forestiller sig der?
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
Jeg forestiller mig ikke nogen konkrete kampe, jeg forestiller mig bare, at det er et værktøj, som man kan benytte, og jeg synes, det er fornuftigt at beholde det kort på hånden.
Og nej, jeg synes ikke, at det er uden værdi, at der er mange, der er bag et forslag; det synes jeg sådan set ikke, og det har jeg heller ikke på noget tidspunkt sagt at det er.
Jeg siger bare, at som tidligere soldat, som veteran, kan jeg ikke huske, at det er noget, der har betydet særlig meget.
Det, der afgør, om man ønsker at tage af sted på en mission, er, om man kan se sig selv i formålet med missionen.
Det er det, det handler om som soldat, og det kan jeg selvfølgelig godt se kan være svært at sætte sig ind i for sådan en rigtig pacifist som hr. Holger K. Nielsen.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Nu håber jeg, at ordføreren vil tilgive mig min ringe militære erfaring, som daterer sig helt tilbage til tiden ved Bornholms Værn for flere årtier siden, men jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren alligevel prøvede at uddybe den der idé om, at forebyggende angreb skulle vedtages i Folketinget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
Nej, der er rigtig mange ting, som ikke nødvendigvis tidligere har været behandlet i Folketinget, men som kan behandles i Folketinget.
Og hvis vi skal uddybe det, tror jeg, vi kommer til at have en ret lang diskussion her i løbet af natten, altså hvis jeg skal komme med eksempler på alt, hvad Folketinget kan beslutte, men som de endnu ikke har prøvet at beslutte.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Så må jeg bare spørge, om det indgår i ordførerens militære oplæring, at man kan forestille sig et militært forebyggende angreb på en fjende, der først skal igennem to behandlinger i Folketinget, og som altså dermed formentlig vil være annonceret mange, mange dage i forvejen.
Det er bare for at forstå kvaliteten af den militære uddannelse i det danske system.
Er det noget, man opererer med, altså at man vil lave forebyggende angreb, der er annonceret ugevis i forvejen?
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
Jeg tror ikke, at min svartid tillader mig at uddybe doktrinen om, hvad et forebyggende angreb er, og hvordan man skal udnytte det, men jeg vil gerne svare på den anden del.
Da jeg selv var i Kosovo, kan jeg ikke erindre at have afholdt en eneste samtale med nogen af de folk, jeg var udsendt med, om, hvorvidt der var 90, 115 eller 179 medlemmer, der havde stemt for vores mission.
Det er ganske enkelt ikke noget, jeg nogen sinde har diskuteret med nogen soldater, altså hvorvidt der var x antal folketingsmedlemmer, der havde stemt for det mandat, man nu var taget af sted på.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Jeg synes, at det, når man laver beslutninger, der binder i lang tid i fremtiden, som en krig gør, så er naturligt, at man har en aftale blandt partierne i Folketinget om, at den slags ting igangsætter man kun, hvis der er et bredt flertal.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-25:
Det var jo ikke et svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte om, hvorfor noget, der er vedtaget i Folketingssalen med et flertal, skal underkendes af regeringen.
For det er jo det, man ønsker med det her beslutningsforslag, altså at hvis flertallet ikke er tilstrækkelig stort, skal regeringen handle i modstrid med det, som Folketinget har pålagt regeringen at gøre.
Hvorfor synes Enhedslisten, at det skal være sådan, at regeringen handler i modstrid med Folketingets flertal?