runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-19:
Nej, jeg tror, at enigheden snart forsvinder.
Det, som spørgeren jo glemmer, er, at Ministerkomitéen ikke alene kan lave de reformer, som spørgeren ønsker at der skal laves, men det vil kun kunne lade sig gøre, hvis den parlamentariske forsamling i Europarådet også er enig.
Men jeg mener jo, at det, hvis man virkelig vil lave noget og ikke bare vil gøre et eller andet populistisk forsøg på at få, skal vi sige, lidt billige point på den nationale scene, så skal laves der, hvor der kan gøres en forskel, nemlig via Ministerkomitéen og den parlamentariske forsamling.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Godt, så fik vi ryddet den parlamentariske forsamling og grupperne til side.
Så er der Ministerkomitéen.
Ja, det gør regeringen, og jeg går ud fra, at hr. Michael Aastrup Jensen er bekendt med grundlovens § 19, stk. 3, som han har skrevet under på at ville overholde, nemlig at regeringen i vidtrækkende spørgsmål konsulterer Folketinget.
Så er vi tilbage ved Folketinget.
Jeg vil gerne spørge: Hvorfor er det så, at ordføreren ikke vil instruere regeringen om at rejse de problemstillinger, som Dansk Folkeparti har i sin vedtagelsestekst, men som Venstre ikke har i den vedtagelsestekst, som Venstre angiveligt støtter, når det nu er den måde, vi kan rejse det på?
er, ligesom om der her er sådan en eller anden kortslutning i logikken.
For det er jo på den måde, vi kan pålægge regeringen at gøre det, som hr. Michael Aastrup Jensen siger at vi så er enige om at vi gerne vil.
Thomas Rørdam har ikke været dommer.
Jeg vidste ikke engang, han havde haft den der bibeskæftigelse.
Det er bare helt irrelevant, for det er usammenligneligt.
Men vi i Folketinget kan jo bare ændre loven.
Hvis vi har lavet en lov, som Højesteret så fortolker, hvor den kommer frem til, at loven er noget andet i dens indhold end det, som Folketingets flertal har ønsket, så kan vi jo bare lave den om – så det er der ikke noget problem i.
Og så er der selvfølgelig også lige det forhold, at det altså er undtagelsen, der bekræfter reglen i forhold til Højesteret, hvor det modsatte må siges at være gældende i forhold til Menneskerettighedsdomstolen.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-19:
Jeg kunne også vælge at tage udgangspunkt, at seks af de dommere, der er i Højesteret i Danmark i dag, ikke, tror jeg, har haft tidligere ansættelse som dommere.
Men lad nu det ligge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med dem, der jo står bag den her rapport, som ordføreren taler meget om og meget varmt om.
Dem kan man jo, lidt ligesom justitsministeren var inde på, karakterisere som Team Donald Trump, altså hvis man ser på deres tilknytning til ham, der er færdig om lidt under 24 timer.
Ser ordføreren ikke nogen som helst problemer med dem, der har udarbejdet den her rapport, og med de mangler, der er både i forhold til videnskabelige belæg og andet?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Nej, det, der ville bekymre mig, var, hvis man læste den og ikke var i stand til at se igennem sine egne fordomme, i forhold til hvad man kan opsøge på Google.
Altså, hvis man er så optaget af, når nogen fremlægger noget, at spørge, om man kan miskreditere dem, der fremlægger det, så man på den måde kan undslå sig overhovedet at skulle forholde sig til det, de fremlægger, så tror jeg simpelt hen man skal være radikal for at ende der.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-19:
Tak for det.
2021 startede ellers så flot.
Det startede faktisk med, at hr. Morten Messerschmidt i det radikale partiblad Politiken udfoldede sine tanker, og vi troede faktisk, det ikke bare var et indspark i et nyt år, men i et nyt årti, som ville vise sig at være helt anderledes end det, vi forlod, både på godt og ondt.
Jeg forstår, at det varede meget kort tid, og så var vi ligesom tilbage i de gængse rammer.
Det er der nu også noget smukt over.
Til gengæld er der faktisk også noget kvalitet, i forhold til at hr. Morten Messerschmidts tur i Europa-Parlamentet har kvalificeret den debat, vi har her i Folketinget, synes jeg.
Jeg er ikke helt sikker på, om det var en frivillig tur, eller om det var en tur i skammekrogen, men ikke desto mindre vil jeg bare gerne anerkende, at det kommer der faktisk meget godt ud af.
Jeg synes faktisk, at det har været en kvalitet at få hr. Morten Messerschmidt tilbage fra Europa-Parlamentet og ind her.
Det tror jeg vi alle sammen er glade for, for i lige præcis de her debatter giver det faktisk noget vægt i diskussionen, og derfor er der også grund til at anerkende den her forespørgsel.
Jeg er i øvrigt principielt enig i, at selv om det godt kan være et korrupt foretagende, der har lavet den rapport, så skal det jo ikke diskvalificere den, hvis der rent faktisk er noget at komme efter.
Det er jo op til os selv at se igennem det.
Og jeg skal simpelt hen ikke kloge mig på validiteten af de dommere, der er, men jeg synes principielt set, at når man bevæger sig ind på et spor, hvor man begynder at lave angreb på enkelte dommere og deres kvalifikationer og habilitet, så skal man have rimelig meget hold i billetterne, og det synes jeg egentlig også er en meget fair diskussion.
Det, der i hvert fald var mit perspektiv i de debatter, vi har haft tidligere om det her emne, er jo selvfølgelig det tredje element her, altså det om aktivisme, som jeg forstår vi ikke skal bruge så meget tid på i dag, og det er fair nok.
Men der deler jeg jo synet på det – og det gør regeringen også, kan I høre, og den daværende regering – at prøve at begrænse den aktivisme, der er.
Kan det så have en sammenhæng i måden, man udvælger på, eller i forhold til dommernes evne til at erklære sig habile eller inhabile?
Det synes jeg er fair nok at diskutere, og så skal man jo finde en måde, man kan facilitere det på.
Og det kan jo være, vi kan bruge lidt tid på det.
Når det er sagt, har jeg en vedtagelsestekst, som jeg gerne vil læse op på vegne af Socialdemokratiet, Venstre og De Konservative.
Regeringen arbejder for i videst muligt omfang at begrænse domstolens aktivisme, herunder ved at intervenere i de principielle sager, som behandles ved Storkammeret i domstolen.
Regeringen bør videreføre Københavnererklæringens styrkede fokus på, at Danmark bliver ved med at udfordre domstolens fortolkning af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og fortsætte dialogen om og med domstolen fremadrettet.«
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Tak for de venlige ord og også for erklæringen om, at vi i hvert fald i et vist omfang jo så ser ens på tingene, idet det så tilsyneladende kun drejer sig om aktivismen.
Men jeg synes jo, at tingene hænger sammen.
Derfor er det jo ikke helt uvedkommende, hvad det er for en baggrund, dommerne ved Menneskerettighedsdomstolen har.
Og derfor vil jeg den oplæste tekst til trods gerne bede hr. Jeppe Bruus om at forholde sig til, om ikke det er et problem, at der er så mange af dem, der kan underkende Folketinget og Højesteret, som aldrig har prøvet at sidde så meget som i en retssag før.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-19:
For at svare kvalificeret på det spørgsmål, er jeg nødt til at vide, om de dommere, der er særlig aktivistiske eller agerer på en speciel måde, er de dommere, der ikke har den erfaring, vi snakker om her.
Hvordan det forholder sig i forhold til den samlede dommermængde, kan jeg simpelt hen ikke svare på, for jeg ved det ikke.
Eksemplet med den tyrkiske dommer har jeg da noteret mig, det tror jeg da jeg vil prøve at studere noget mere, og jeg er med på, at nu skal jeg jo svare og hr. Morten Messerschmidt skal stille spørgsmål, så det er jo lidt omvendt, men det vil jo kræve et studie af, hvordan det ser ud, og selv i det tilfælde ville jeg nok være forbeholden over for at lægge det parameter ned, fordi det jo så også i virkeligheden ville kunne diskvalificere nogen, som måske i virkeligheden havde en relevant baggrund.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Nu er det jo sådan, at der faktisk er én god ting ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, nemlig at dommerne afgiver votum ved navns nævnelse.
Man kan afgive dissens, hvorimod i EU-Domstolen er det jo altid afsagt i fællesskab, så man aner ikke, hvem der har ment hvad, og om der overhovedet har været nogen, der mente noget andet osv.
Så jeg synes, det er utrolig interessant, hvad hr. Jeppe Bruus fremsætter af idéer her, nemlig at få lavet en undersøgelse af, om der er en sådan sammenhæng.
Og hvis vi kan blive enige om det, altså, hvis Socialdemokratiet vil bakke det op, at vi får lavet en undersøgelse, hvor man kan se sammenhængen mellem baggrunden for dommerne, og hvem der afgiver dissens for eller imod en udvidende fortolkning, ville det være meget kærkomment og kvalificerende for debatten.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-19:
Altså, nu er vi i et nyt årti, og jeg er med på, at i et nyt årti kan alting lade sig gøre.
Det var nu ikke lige det, jeg lovede.
Jeg sagde bare, at jeg noterede mig den pointe, og at jeg ikke ville stå her og love noget på vegne af Socialdemokratiet i den retning.
Men jeg noterede mig bare debatten og fandt den interessant.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det, og også tak til hr. Morten Messerschmidt for at rejse debatten, og der er jo forskellige måder sådan at tilgå den på.
Den ene er jo lige at starte op, selv om jeg udmærket godt hørte, hvad hr. Morten Messerschmidt sagde, altså at den debat skulle vi ikke have, men bare af hensyn til de tusinder af folk, der lige nu følger debatten på tv, synes jeg i hvert fald, det er vigtigt at holde fast i, hvor Venstres position er i forhold til det aktivistiske aspekt af domstolen, og det er selvfølgelig, at vi er meget, meget betænkelige ved den aktivisme.
Derfor var jeg personligt også rigtig glad for – og det er Venstre også – at vi fik mulighed for at kunne lave Københavnererklæringen, som man måske kan mene ikke var den mest sådan skarpe tekst, men som i alt har været med til at starte et reformarbejde internt i huset, nemlig både ved domstolen selv, men egentlig også i forhold til Ministerkomitéen og den parlamentariske forsamling.
Og ligesådan som hr. Morten Messerschmidt er medlem af den parlamentariske forsamling, er jeg det jo også, og jeg har faktisk været det i 14 år, har jeg efterhånden talt mig sammen til, og i de 14 år har jeg da haft fuldstændig den samme opfattelse som hr. Morten Messerschmidt om, at der er nogle ting, der ikke fungerer i forhold til udpegningen af dommere.
Svaret er, at jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange af dem, der går ind og stemmer, der bare slavisk følger den indstilling, der er fra det udvalg, som hr. Morten Messerschmidt selv sidder i, uden overhovedet at forholde sig til, om det så er den rigtige kandidat eller ej.
Dernæst ved vi jo også, at stemmeprocenten blandt de delegerede til den parlamentariske forsamling, når man har de her afstemninger, faktisk er mærkbart lav.
Så det vil sige, at selv de her medlemmer faktisk ikke engang stemmer til det.
Dernæst er der så hele aspektet, som hr. Morten Messerschmidt har rejst, nemlig hvad der så er de pågældende dommeres baggrund, og der er jeg f.eks. også enig.
Jeg mener bare ikke – og det er derfor, jeg og Venstre ikke kan være enige i den vedtagelsestekst, som Dansk Folkeparti har fremlagt, men derimod er enige i den tekst, vi har forhandlet sammen med regeringspartiet – at den debat skal være her.
Men jeg synes derimod, at debatten skal være i Ministerkomitéen i Europarådet eller i den parlamentariske forsamling i Europarådet.
For det er reelt kun der, hvor du vil kunne lave de her reformer, som hr. Morten Messerschmidt ønsker.
Men som hr. Morten Messerschmidt jo også godt ved, er Europarådet lige sådan som Europa-Parlamentet meget gennemsyret af europæiske partiorganisationer, og derfor kan jeg jo som vicepræsident for den liberale gruppe i Europa-Parlamentets parlamentariske forsamling også sige, at jeg synes, det er derigennem, sådan nogle debatter skal tages, og derfor er jeg også villig til det.
Så på den ene side er der forståelse langt hen ad vejen, men jeg synes på den anden side også bare, at debatten skal tages i det forum, som det handler om, nemlig Europarådet.
For det er der, hvor man vil kunne lave de her nødvendige reformer.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Ordføreren er glad for Københavnererklæringen, og ordføreren mener også, at debatter om reformer af Europarådet skal rejses i den parlamentariske forsamling og i partigrupperne i Strasbourg.
Så vil jeg gerne spørge: Blev Københavnererklæringen startet i den parlamentariske forsamling og partigrupperne i Strasbourg?
Og hvis ikke, hvor startede den så?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-19:
Det er jo sådan, at et land hvert halve år har formandskabet for Ministerkomitéen, og som jeg sagde udtrykkeligt i mit indlæg, mener jeg også, at den her debat skulle tages op i Ministerkomitéen, og det var også derfor, jeg oprigtigt spurgte justitsministeren, om det her skulle tages op i Ministerkomitéen eller ej.
Ministerkomitéen holder møde i Strasbourg, og de har så nogle meget, meget få møder, som de ikke holder i Strasbourg.
Men de holder primært møderne i Strasbourg, og derfor står alt det, jeg sagde, faktisk stadig væk til troende, selv om hr. Morten Messerschmidt ikke helt troede det, da han startede på sit spørgsmål til undertegnede.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-19:
Det er jo rigtigt, som ordføreren siger, altså det med den influencer, der ligesom har reklameret med det her.
Og det er også dybt forkasteligt og moralsk forkert.
Som jeg sagde i min ordførertale, så er vi helt klar til at se på, om vi på en eller anden måde kan få enderne til at nå sammen, i forhold til hvad vi kan gøre fra Folketingets side.
Derudover synes jeg også, det er vigtigt lige at få de sidste undersøgelser med på det her område, for så kan det være, at det gør os en hel del klogere på, hvilken vej der er bedst at gå, også hvad angår de værktøjer, vi skal have i værktøjskassen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-19:
Men jeg kan godt sådan undre mig over det, når vi diskuterer regulering af spilreklamer – og det ved jeg at Dansk Folkeparti er optaget af.
Derfor vil jeg høre, om man er lige så optaget af at få reguleret det her område, så man i hvert fald får kigget nærmere på, hvad vi så gør med det.
For jeg synes, der er noget problematisk i, at man kan reklamere for den her type ydelser.
Pause Pause (Pause), 2021-01-19:
Mødet er udsat.
Mødet er udsat.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Altså, der er vi meget, meget frihedselskende i Alternativet.
Vi er ikke socialister, men vi går stærkt imod økonomisk ulighed.
Vi er på nogle andre måder kommet frem til nogle af de ting, som også de røde partier er enige i, men vi har det her frihedselskende gen, som gør, at vi gerne faktisk vil have mere samfund og mindre stat.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Jamen det er jeg sådan set glad for at høre, for i min optik handler det her først og fremmest om at sætte mennesker fri – om at sætte mennesket før systemet.
Men det handler så sandelig også om alle de dygtige mennesker, som sidder og arbejder rundtomkring med vores fælles velfærd, om egentlig at stole på deres faglighed og stole på, at de vil borgeren det bedste, og om, at de skal sætte mennesket før systemet.
Så det er jeg da glad for der er nogen der er enige med mig i her i Folketingssalen.
Tak for det.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Jeg kommer nok til at gentage mig selv og gentage min finansordfører, men vi skal starte fra en ende af: Privatisering af Danmarks Radio: 4 mia. kr.; administration af jobcentrene: 4 mia. kr.; omlægning af su til lån: 12 mia. kr.; afskaffelse af dimittenddagpenge: 2 mia. kr.; stop for tilgang til efterløn: 9 mia. kr.; mediestøtten: 0,5 mia. kr.; afskaffelse af boligjobordningen: 0,5 mia. kr.; afskaffelse af grøn check: 2 mia. kr.; så er vi oppe på 34 mia. kr.; spild af udviklingsbistand: 17 mia. kr.; nettobidraget til EU, som nu er hævet: 4 mia. kr.; erhvervstilskud, hvor der bruges mange penge, og vi siger, vi kan spare 5 mia. kr.; så er vi oppe på 60 mia. kr.; vi skal løse udlændingepolitikken fra bunden, og derudover er der den del af råderummet, som jo ikke er afsat og ikke er brugt endnu, som vi mener man skal lade være med at bruge, og så er vi oppe på 110 mia. kr.
Det var svaret.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-01-19:
Tak for det.
Jeg synes, at alle stemmer, der vil arbejde for en ansvarlig økonomisk retning og sikre, at der er nok mennesker i arbejde, er godt, så jeg synes, det er et meget interessant spørgsmål fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Så det glæder jeg mig også til og ser frem til.
Men jeg har nogle meget konkrete spørgsmål.
Fru Pernille Vermund var også inde på konventioner før, så bare helt konkret og banalt kunne jeg godt tænke mig at finde ud af sådan helt reelt, om Pernille Vermunds parti for at være støtteparti for en eventuel borgerlig regering så vil kræve, at man melder sig ud af konventioner, flygtningekonventionen f.eks.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Jeg har godt nok ikke nævnt konventioner, men det kan være, at partilederen tænkte, at det nok ville være en del af min tale, og det har aldrig været et krav fra Nye Borgerliges side, at vi vil have en kommende regering til at melde sig ud af konventioner.
Det, vi har sagt ret klart, er, at hvis det er en forudsætning for at løse udlændingepolitikken fra bunden, at man eksempelvis udtræder af statsløsekonventionen eller af flygtningekonventionen, som jo er lavet i en anden tid og med et andet formål end det, de tjener i dag, er vi villige til det.
Men det er ikke et ufravigeligt krav, sådan som jeg har hørt partilederen tale om tidligere og også Lars Løkke Rasmussen nævne, fra os at træde ud af konventioner.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-01-19:
Så bare for at få det med EU-medlemskabet afklaret – jeg tror, det var i dialog med mig selv, da jeg var på talerstolen, at partilederen nævnte det – som vi i Radikale jo er dybt optaget af og vores partier helt sikkert er politisk uenige om, og det er jo sådan, det er, vil jeg spørge: Er det noget, der heller ikke vil være et krav til en fremtidig regering?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Det er definitivt et ønske, og det er noget, vi vil arbejde for, men det er ikke sådan, at vi siger, at vi ikke kan støtte en borgerlig regering, hvis ikke vi kommer ud af EU.
Jeg synes i virkeligheden, man skylder danskerne at lave forarbejdet, fortælle, som det også blev sagt tidligere, hvad alternativet er, præsentere det for danskerne og bruge den tid, der skal til, for at danskerne trygt kan træffe valget: Skal vi blive i EU, eller skal vi f.eks. med i et andet samarbejde med Norge, med Schweiz, med Island og de lande i Europa, som ikke er en del af EU?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Tak for det.
Den her kritik af kolleger, der tager ansvar for at løse problemer, forekommer mig altid en smule ejendommelig.
Altså, Danmark er jo heldigvis ikke skabt på revolution, men på reformer, og det vil sige, at vi skridt for skridt er gået i den rigtige retning, hvad vi jo i høj grad også er i gang med på klimaområdet.
Nu har vi diskuteret klima i dag, og det var egentlig slet ikke det, jeg ville spørge til.
Jeg ville gerne spørge til vores nærhedsreform, som vi har sat i gang, og som jeg egentlig har indtrykket af at Alternativet også bakker op om, og som betyder, at vi nu for alvor får sat nogle kommuner sammen med medarbejdere, ledere og først og fremmest borgerne selv samt pårørende og andre, så vi kan begynde at bygge velfærdssamfundet op på ny, altså nedefra og op.
Er det stadig noget, Alternativet bakker op om?
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Ja, selvfølgelig.
Det er jo næsten umuligt ikke at kunne lide den tanke, de eksperimenter, den nytænkning og den udviklingslyst, der er i det.
Når det kommer til frikommuneforsøgene, så ser vi utrolig gerne, at beskæftigelsesområdet kommer ind under, så vi kan begynde at eksperimentere med, hvor meget tillid kommer til at betyde i borgernes liv, altså hvor meget vi kan bruge tillid i stedet for tvang, når det f.eks. handler om beskæftigelsesområdet.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Man kan jo altid ønske sig mere, men jeg håber, at vi her i den kommende tid, når coronaen slipper sit tag, kan være enige om at få givet de her syv kommuner de allerbedste forudsætninger for at være pionerer i det næste velfærdsprojekt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Nu var det jo ikke et spørgsmål, men jeg vil da gerne kommentere på det.
Jeg synes, at når vi lader udviklingen ske lokalt ved hjælp af social opfindsomhed og de erfaringer, der er derude, hvor folk til daglig arbejder hands on med de konkrete problemer og udfordringer, så kommer vi oftere længere, end når vi politikere prøver at udtænke løsninger.
Så det er en af de planer, som regeringen har lanceret, som vi synes allerbedst om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Jeg vil da egentlig gerne fortsætte i samme spor.
Hvad er vigtigst for Alternativet her: at give kommunerne frihed til at sammensætte nye løsninger, eller at sætte borgerne fri til at vælge andre løsninger?
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Det er jo et godt spørgsmål, men jeg mener faktisk ikke, at de to ting udelukker hinanden.
Hvis vi f.eks. tager sagsbehandlere, er de jo ofte med den måde, vi styrer det på i øjeblikket, styret fra fjerne ledelseskontorer.
Hvis man f.eks. kan give sagsbehandlerne magten over deres egen faglighed tilbage, sådan at de kan bruge deres egen faglighed i dialogen med borgerne, kan de jo i sidste ende give ansvaret for borgerens eget liv tilbage til borgeren.
Så jeg mener faktisk, det hænger sammen.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-19:
Jamen altså, i en anden sammenhæng er det jo noget af det, vi drøfter i forhold til platforme i det hele taget
, altså det her omkring identifikation.
Så jeg tænker da, at det er meget naturligt, at man kigger på det.
Men jeg tænker da, at det er en af de ting, man må kigge på.
Inger Støjberg (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Ifølge TV 2 har hjemmesiden SugarDaters.dk mere end 130.000 brugere i Danmark.
Det er altså rigtig mange.
For de fleste er det et valg, de tager.
Nogle af dem gør det, fordi de desværre føler sig tvunget ud i det, og så kan man også efterfølgende blive fanget i det.
Jeg forstår ikke, at man kan vælge at blive sugardater, men jeg må altså også sige, at jeg sympatiserer meget med dem, som det får konsekvenser for.
Mange af dem har oprettet deres sugardaterprofil, da de var ganske unge, og det er ofte piger, og nogle af dem har økonomiske problemer, andre kommer ind på en løbebane, som de ikke kan komme ud af igen.
Socialistisk Folkeparti foreslår her, af straffelovens § 233 om rufferi ændres, så den også fremover omfatter sugardating.
Det betyder dermed, at det skal være ulovligt at udbyde, formidle eller facilitetere sugardating f.eks. via hjemmesider som SugarDater.dk.
Venstre mener ikke, at det er den rette vej at gå.
Et forbud mod de her hjemmesider vil næppe stoppe sugardating.
Det vil blot så at sige tvinge fænomenet under jorden, og vi tror altså ikke på, at det vil gøre forholdene for pigerne bedre, tværtimod.
Vi skal i stedet sætte ind med en forebyggende indsats, og derfor er jeg også rigtig glad for, at Venstre har været med til at afsætte 14,5 mio. kr. til forebyggelse af netop sugardating i reserven på social-, sundheds-og arbejdsmarkedsområdet.
Det synes jeg er en god start, men det betyder ikke, at vi er færdige.
Vi skal fortsat se på forebyggelse, og så skal vi se på, hvordan vi kan gøre forholdene bedre for de piger, der er havnet i en udsat situation.
Venstre vil gerne arbejde for, at vi hjælper dem, der er blevet fanget i det her, ud af det.
Men vi vil ikke stemme for det beslutningsforslag, som ligger her.
Men som sagt, man ved aldrig, hvad fremtiden bringer.