runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-16:
Er det 250 mia. kr. eller 300 mia. kr., Finansministeriet efterhånden regner med som underskud på indeværende finanslov, og er det 200.000 danskere, der har mistet jobbet eller i hvert fald frygter at gøre det?
Det er en meget alvorlig situation, og derfor er der brug for også at tage bestik, når vi laver love, som har store omkostninger fremadrettet, af den situation, som Danmark befinder sig i og vil befinde sig i i de kommende år.
Derfor er det ikke nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti er meget bekymrede for, om det 70-procentsmål, der ligger i loven i dag, kommer til at gøre ondt værre i forhold til den situation, som Danmark befinder sig i i dag.
Det var jo ligesom kernen under førstebehandlingen.
Siden har vi så fået forskellige tilkendegivelser – og igen kan man sige på den ene side, på den anden side; er glasset halvt fyldt, eller er glasset halvt tomt.
Læser man det betænkningsbidrag, vi har fra Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten, er der ikke mange bekymringer om økonomien og om problemer med folk, der mister deres arbejde, om lækage osv., for der handler det bare om at nå 70 pct., og så er det egentlig ligegyldigt, om det gavner væksten, beskæftigelsen, klimaet, eller hvad det er.
Men så er der også det, der gør, at glasset er i retning af halvt fyldt, og det er selvfølgelig det betænkningsbidrag, der ligger fra Venstre, og de tilsagn, vi har fået af ministeren i udvalgsbehandlingen, hvor det tilsyneladende står klart, at vi er enige om, at den her klimaindsats ikke skal ske på bekostning af væksten, på bekostning af skabelsen af arbejdspladser, men at det skal være sådan, at den grønne omstilling også økonomisk bliver en god forretning, at det er en investering, vi gør, og at 70-procentsmålet ikke er helligt hævet over alle andre hensyn, men skal ses ligeværdigt i forhold til det, som for os i Dansk Folkeparti er meget væsentligt, nemlig at folk stadig har et arbejde at stå op til om morgenen, og at der ikke sker stor social ubalance og alt det, som vi drøftede ved førstebehandlingen.
Grunden til, at jeg tager ordet her, er bare, at jeg vil sige, at vi efter intensive overvejelser er kommet frem til, at med de fornuftige, velovervejede, sindige betragtninger, som både Venstre og Socialdemokratiet dermed har givet, og som ligger i betænkningen i dag, kan vi naturligvis fortsætte arbejdet og stemme for ved tredjebehandlingen.
Det betyder ikke, at vi i dag er fuldstændig ubekymrede, at vi ikke ser problemer, men vi føler os forvisset om, at den udfordring, som de røde partier helt klart udgør, ikke bare for os herinde, men for de folk, som frygter for deres arbejde ude i landet, kan vi håndtere, fordi det store flertal, som Venstre, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti trods alt udgør, er enige om den her afbalancerede tilgang til tingene.
Derfor kan vi støtte den videre proces.
Tak, formand.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Nej, det er de ikke.
Hvis man er dømt for kriminalitet, skal man selvfølgelig ikke have den største gave, vi kan give, nemlig det danske statsborgerskab.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Nye Borgerlige kommer til at stemme imod L 180.
Hvis det bliver delt op i to lovforslag, som vi synes ville være fint at gøre – det har vi bakket op om – så ville vi også stemme imod begge to, fordi vi sådan set mener, at der er blevet uddelt alt for mange statsborgerskaber i alt for mange år til alt for mange, der aldrig nogen sinde burde have haft det.
Men her taler vi konkret om dømte kriminelle udlændinge.
Jeg ved godt, at Enhedslisten allerhelst gerne ville give nærmest alle, der ønskede det, statsborgerskab.
Det ønsker vi ikke – og slet ikke kriminelle udlændinge.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-16:
Nu er det jo sådan, at det ikke er Enhedslisten, der uddeler statsborgerskab.
Det er sådan set noget, vi gør her i Folketinget.
Det er grundlovsfæstet.
Der sidder et indfødsretsudvalg og giver dispensationer.
Der er blevet lavet et naturalisationscirkulære, som beskriver de regler, der er; nogle regler, jeg synes er alt for rigide og stramme.
Men det er ikke Enhedslisten, der har besluttet det.
Det er noget, Folketinget har besluttet.
Derfor synes jeg også, at det er dybt urimeligt, at vi her i dag skal så tvivl om, hvorvidt de mennesker, der har opfyldt de betingelser, vi har stillet, er berettiget til statsborgerskab.
Selvfølgelig er de det.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
I alt for mange år har politikerne herinde – og bl.a. med Enhedslisten i spidsen – uddelt alt for mange statsborgerskaber.
Og jeg vil egentlig bare slutte af med at sige: Jeg synes, det er dybt urimeligt, at folk, som overhovedet ikke fortjener det, dømte kriminelle udlændinge eksempelvis, skal have et dansk statsborgerskab.
Og det skal de selvfølgelig ikke, hvis det står til Nye Borgerlige – uanset christiansborgfnidder.
Det skal de ikke have.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-16:
Tak for det.
Jeg må give fru Mette Thiesen ret i en ting, og det er, at det her er en mærkelig debat.
Vi står her i dag ved andenbehandlingen af L 180, der handler om en række borgere, der har opfyldt alle de kriterier, vi har stillet, for at kunne opnå statsborgerskab.
Vi stiller en masse krav, som jeg i princippet synes er alt for strikse, men de opfylder dem.
Det er sådan set bare det, det handler om i dag.
Så kan man have alle mulige holdninger til, at det skal være anderledes.
Det må man så forsøge at ændre på.
Men når vi står her i dag med de her borgere på forslaget, som har opfyldt de betingelser, vi har stillet til dem, så synes jeg, at det er dybt urimeligt at begynde at sige, at der er nogle af dem, der ikke burde have haft statsborgerskab.
Så må man arbejde for at ændre reglerne.
Jeg er sådan set villig til at se på, at vi skal have ændret reglerne, så det her ikke er et system, hvor vi i et indfødsretsudvalg skal sidde og give dispensationer, men hvor man kan få nogle helt klare regler for, hvad der skal til for at opnå statsborgerskab; altså så det kommer under forvaltningsmæssige principper.
Men at stå her og mistænkeliggøre en gruppe af borgere, som har opfyldt alle de betingelser, vi har stillet, synes jeg er dybt urimeligt.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Jeg synes, det er en fuldstændig grotesk argumentation.
Det her handler jo sådan set om, om man mener, at kriminelle udlændinge skal have et dansk statsborgerskab.
Det er sådan set det, det her handler om.
Er man dømt for kriminalitet, som de her 15 er, så skal man selvfølgelig ikke have dansk statsborgerskab.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-16:
Jeg synes, det bliver bragt op på et niveau, det ikke rigtig kan bære, både af hr. Morten Messerschmidt og af fru Mette Thiesen.
Det drejer sig om, at et tidligere parlament, sammensat på en bestemt måde, Folketinget her, har vedtaget nogle regler for statsborgerskab, som der så er nogle partier, der er utilfredse med.
Så er der nogle mennesker, der lever op til de her regler.
De står ved målstregen, står til at få deres statsborgerskab.
Og så vil man forsøge – og det bliver mest en symbolsk markering, det er vi alle sammen klar over – at signalere, at det skal de ikke have lov til.
Det synes jeg ikke er i orden.
Jeg synes, at det er et brud på grundlæggende retsstatsprincipper, og det ændrer den der patosladede tale, vi hørte tidligere fra hr. Morten Messerschmidt, ikke på.
Det er en uskik, og det er ikke en retsstat værdig.
Det holder jeg fuldstændig fast i.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Altså, hvor er retsstaten og retssikkerheden for alle de danskere, som nu skal lide under, at kriminelle udlændinge får dansk indfødsret?
Det her handler jo sådan set udelukkende om at dele det her lovforslag op i to, og jeg kan godt afsløre, at Nye Borgerlige kommer til at stemme imod begge, i så fald det blev delt op.
Men det handler jo sådan set også om det, som hr. Morten Messerschmidt siger, om, at et mindretal selvfølgelig skal have mulighed for at få delt et lovforslag op, og det er én ting.
Men den anden ting er også, hvordan man i ramme alvor kan mene, at kriminelle udlændinge skal have dansk statsborgerskab, den fineste gave, vi overhovedet kan give.
Og begrundelsen for det er jo altid den her christiansborgfnidder, altså det her med, at vi har lavet en aftale, og at vi derfor er nødt til at stemme for alle dem her.
Nej, det er man selvfølgelig ikke.
For det er fuldstændig korrekt, som der er blevet sagt tidligere: Man er udelukkende bundet af sin overbevisning, og selvfølgelig skal kriminelle udlændinge ikke have dansk statsborgerskab.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-16:
Jeg synes jo netop, at det, når det er sådan, at både Socialdemokratiet og Venstre har været ude at signalere, at man måske i hvert fald gerne noget ad vejen vil imødekomme os, i forhold til hvilke kriminelle udlændinge der skulle have dansk statsborgerskab, så er muligheden her for at gå ind og gøre det mere aktivt.
Altså, det her har en stor betydning for det danske samfund.
Giver vi 15 kriminelle udlændinge dansk statsborgerskab, ja eller nej?
Det synes vi er vigtigt nok til at begære det her lovforslag delt.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-16:
Det er blot for en god ordens skyld: Udlændinge- og integrationsministeren har jo varslet forhandlinger om opstramninger af reglerne for at få indfødsret i Danmark, så på den måde er arbejdet jo på vej.
Men der er forskel på det og så på at lave reglerne om med tilbagevirkende kraft for nogle mennesker, der har levet op til en række objektive kriterier, som står ved målstregen, og så spænde ben for dem der.
Det er det, der gør, at vi er modstandere af forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-16:
Jeg mener, vi er ved at være derhenne, hvor vi har sagt, hvad vores synspunkt er nok gange til, at vi kan stå ved et forslag om en deling.
Vi har sagt det her igen og igen.
Vi har sagt det i medierne, her i Folketingssalen, vi har anmodet udlændingeministeren om nye forhandlinger om dansk statsborgerskab, og de forhandlinger er jo ikke gået i gang endnu.
Men vores synspunkt er, at kriminelle udlændinge ikke skal have dansk statsborgerskab.
Så har vi også et synspunkt, der handler om, at man skal til en venskabelig samtale, vi har også et synspunkt, der handler om, at man skal op til danskprøve 3 uden nogen af de omveje, der er lige nu.
De sidste dele kan man svært gå ind og lave på det her lovforslag – det kan man ikke vurdere – men vi ved, at der er 15 fængselsdømte kriminelle udlændinge på det her lovforslag, og dem ønsker vi ikke at stemme for.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-16:
Jeg synes, man kan kritisere reglerne for at få statsborgerskab i Danmark for at være for lempelige.
Sådan ser jeg selv på det som ny politiker her i Tinget, men det kan undre mig, at partier, der har været med til at vedtage reglerne, som de er, nu, hvor folk står ved målstregen, har levet op til en række objektive kriterier, har levet op til alt, hvad de skulle, så laver et benspænd, blot fordi man kan, men ikke fordi de har gjort noget forkert i forhold til de regler, de skulle leve op til.
Det synes jeg ikke er en retsstat værdigt, og derfor afviser vi at bakke op om den her opdeling.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-16:
Tak, formand.
Så lykkedes det.
Jeg vil prøve at gøre det kort.
Vi Konservative mener ikke, at fængselsdømte kriminelle udlændinge skal have dansk statsborgerskab.
Derfor har vi bedt om at få det her lovforslag delt, så de 15 personer, som vi har hørt her i Folketingssalen har en kriminel baggrund – de har fængselsdomme – bliver sat på et lovforslag, og at resten af de rundt regnet 1.800 kommer på et andet lovforslag.
På den måde kan vi Konservative, og hvem der ellers har lyst, stemme ja eller nej til den ene del og ja eller nej til den anden del.
Det havde vi sådan glædet os til i Det Konservative Folkeparti, men vi kan desværre se, at i hvert fald V og S, og så er der jo flertal, stemmer imod at dele forslaget.
Det synes jeg er rigtig trist, for man er jo ikke forpligtet til at stemme hverken for eller imod, bare fordi man deler lovforslaget.
Det virker, som om der ikke rigtig er et ønske om at dele det op, således at man rent faktisk kan tage en beslutning om, hvad man har lyst til at stemme.
Det synes vi er rigtig ærgerligt.
Derfor ser vi Konservative ikke anden udvej end at begære lovforslaget tilbage i udvalget til yderligere behandling, og her i den næste behandling vil vi så komme med et ændringsforslag, hvor vi beder om, at de 15 kriminelle fængselsdømte udlændinge bliver pillet af lovforslaget.
Dermed kommer partierne her i Folketinget alligevel til at skulle tage stilling ved at sige ja eller nej til den del.
Det havde været nemmere, at vi bare delte lovforslaget.
Men vi begærer i hvert fald lovforslaget tilbage i udvalget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-16:
Jeg må indrømme, at hr. Rasmus Stoklunds begrundelse for afvisningen overrasker mig noget.
Han taler om retsstaten.
Det kunne være, hr. Stoklund skulle udrede lidt, hvad han mener med retsstaten.
Er det virkelig retsstaten værdigt, at et flertal i Folketinget frarøver et mindretal i Folketinget det at stemme efter deres overbevisning?
Det er jo det, der er sagen.
Vi står med et lovforslag, som man – javel – har fået placeret folk på efter reglerne, men hvor altså ganske mange i Folketinget ønsker at stemme nej til nogle specifikke, fordi vi ikke ønsker at tildele kriminelle den gave, det er at få dansk indfødsret.
Så kommer hr. Stoklund op og siger, at det må vi ikke, fordi det krænker retsstaten.
Jeg vil da tillade mig at sige, at det er hr. Stoklund, der krænker både retsstaten og retsbevidstheden og demokratiet og parlamentarismen ved at fratage et mindretal muligheden for at stemme efter deres overbevisning.
Jeg behøver jo ikke at minde hr. Stoklund om, at han har skrevet under på grundloven, og § 56 siger, at vi er bundet af vores overbevisning.
Hr. Stoklund vil så fratage os muligheden for at stemme efter vores overbevisning, sådan at vi tvinges til at stemme imod dem, som vi egentlig gerne vil give indfødsretten, fordi de kan opføre sig ordentligt og respekterer Danmark og har taget Danmark og de danske værdier til sig.
Det er, fordi hr. Stoklunds parti insisterer på at stemme for indfødsret til folk, der ikke har taget Danmark til sig, ikke overholder reglerne, ikke tager imod den gave, det er at få indfødsret.
Det er godt nok et bizart retsstatsprincip, hr. Stoklund abonnerer på.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-17:
Mange tak.
Hvilke overvejelser har ministeren i forhold til at spænde et økonomisk sikkerhedsnet ud under de danske indenrigsruter for at sikre, at ruterne genoptages?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest er der ikke nogen tvivl om, at luftfart er en af de brancher, som er meget hårdt ramt af krisen, allerhårdest faktisk, og regeringen er derfor også i tæt dialog med luftfartsbranchen om de fremtidige scenarier for en normalisering.
Med hjælpepakkerne har regeringen taget nogle helt ekstraordinære skridt, for at danske virksomheder kan komme bedst muligt igennem krisen.
Hjælpepakkerne har også været til gavn for luftfartssektoren og har bl.a. bidraget til, at vi har kunnet fastholde nogle af de mange arbejdspladser, nogle af dem, i luftfartssektoren, herunder ved Danmarks største arbejdsplads i Københavns Lufthavn
Regeringen og Folketingets partier, bl.a. spørgerens parti, har nu aftalt en udfasning af hjælpepakkerne frem mod 31. august i år, og det er derfor også vigtigt, at vi ser på, hvordan vi igen kan få flyene på vingerne.
Luftfarten har stor betydning for sammenhængskraften i Danmark, og de hurtige forbindelser i Danmark og ud i verden er til stor gavn for danske virksomheder og for dansk eksport.
Regeringen har derfor også indgået en aftale om en luftfartspakke sammen med bl.a. spørgerens parti, og som en del af det vil regeringen undersøge mulighederne for at understøtte bl.a. indenrigsluftfarten, som kan drøftes med partierne.
Jeg kan endnu ikke sige, hvornår disse drøftelser indledes, men vi arbejder naturligvis på højtryk for at kunne indkalde partierne til de drøftelser.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-17:
Mange tak for det svar.
Mener ministeren, at de på nuværende tidspunkt er i fare for at blive taget af f.eks. svenske lufthavne eller lignende grundet corona?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Først og fremmest vil jeg gerne anerkende det, som spørgeren siger, nemlig at emnet bl.a. også – som det er tilkendegivet over for mig; jeg har ikke selv siddet med i Finansministeriet – er bragt med ind til forhandlingsbordet af spørgerens parti.
Og der er store bekymringer at gøre sig i den her sammenhæng, herunder selvfølgelig også, hvilken betydning Kastrup Lufthavn får i fremtiden.
Det er indiskutabelt, og det er selvfølgelig også en af grundene til, at vi om meget kort tid håber på at kunne indkalde til drøftelser mere konkret.
Vi har endnu ikke fra regeringens side lagt os fast på, hvad sådan en pakke skal indeholde.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-17:
Jeg takker mange gange for det svar og vil herfra sige, at jeg stiller mig til rådighed meget langt ind i juli måned for at få løst det her problem.
Jeg synes, det er meget vigtigt, og jeg er sikker på, at hvis vi får det lagt hos transportministeren, er det i gode hænder.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Det er noteret.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-17:
Vi ser jo desværre nogle tegn udeomkring i både Europa og verden på, at der er en risiko for, at der kommer en anden bølge, og at de hjælpepakker, vi er kommet med nu, måske ikke er nok.
Generelt set er det jo sådan, at direkte statsstøtte ikke er en fantastisk idé, det er faktisk kun godt, når det er den eneste løsning, for at sige det sådan.
Det gælder også luftfart.
Har ministeren nogen tanker i forhold til skattelettelser, lettelse af afgifter, som gør det nemmere og letter byrderne for især vores små luftfartsselskaber, altså nogle af de mindre operatører, som, hvis det trækker i langdrag, risikerer ikke at kunne overleve på sigt?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Jamen det længes vi jo alle sammen efter, og det er jo det, det hele handler om.
Derfor er jeg med på det hele her, og jeg er virkelig også med på, at vi skal åbne så meget som overhovedet muligt, men vi er også nødt til at bære det ansvar at sige til organisationerne og sige til de pårørende: Vi forstår godt ønsket, så lad os indrette det på bedst mulige måde, men vi kan ikke åbne helt op på nuværende tidspunkt.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-17:
Men det helt grundlæggende er jo, at vi kan se nu – bl.a. Alzheimerforeningen og Ældre Sagen får jo så mange henvendelser fra folk der helt klart siger det – at mennesker bliver dødssyge af det her.
Det er mennesker, som ikke længere kan gå – som kunne gå før, men som nu sidder i kørestol – og mennesker, som bliver deprimerede, og mennesker, som slet ikke kan have et familieliv sammen.
Altså, det er bare ikke det samme at sidde med 2 meters afstand en gang om ugen i sådan et hvidt telt, hvor alting blafrer og flagrer og er megamærkeligt; det er ikke det samme.
Derfor synes jeg også, at der er en meget stor nødvendighed med hensyn til at få genskabt så meget normalitet som overhovedet muligt.
Og det kræver jo også, at man er villig til at gå ind og spørge til: Hvordan er det så i virkeligheden rent faktisk?
Men betyder lige præcis den forskel så også, at ministeren vil gøre noget særligt for f.eks. nu her at skrive til kommunerne og sige, at det f.eks. er sådan – det ligger i de nye regler – at man må passere gennem indendørs bygninger for at komme til et udendørs areal.
Det betyder, at man også gerne må gå udenfor med en kørestol på plejehjemmets udendørsareal og sådan nogle ting, som kommunerne faktisk har brug for at få indskærpet, tror jeg.
For det er ikke min oplevelse, at det bliver fulgt.
Så vil ministeren henvende sig til kommunerne og komme med nogle positive eksempler på, hvad det faktisk er, man gerne må, og hvad der ligger i de her regler, så vi kan undgå, at det bliver strammet yderligere?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Jamen jeg synes da, det er en god idé at sende sådan et hyrdebrev – er det ikke sådan, man ville kalde det? – og det kan vi sagtens se på.
Jeg skal nok lige vende tilbage, når mit ministerium har set på det, for faren er jo så, at hvis man beskriver en positivliste, hvad så med alt det, som ikke står på listen, men som man også må?
Må man så ikke det?
Vi skal lige tænke over det; men som udgangspunkt, måske i dialog med KL, kan vi prøve at finde ud af, om der er nogle af de store grundlæggende klumper, man er i tvivl om, og få det slået fast i sådan et hyrdebrev.
Det synes jeg er en glimrende idé.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-17:
Det er jo en opfølgning på det tidligere også.
I de seneste besøgsrestriktioner for plejehjem står der, at man kan ansøge om tilladelse til indendørs besøg, hvis det er umuligt at være udendørs, men jeg tror desværre, at det er ret få, der vil få lov til at få de her besøg, så er det intentionen – det vil jeg gerne spørge ministeren om – at der skal være en reel og tilgængelig mulighed for indendørs besøg på plejehjem, og kan f.eks. mental svækkelse og behov for vante og rolige rammer også ses som et helbredsmæssigt hensyn, der begrunder en tilladelse?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Tak for det spørgsmål også.
Jeg vil indledningsvis sige, at regeringen på baggrund af input fra bl.a. sektorpartnerskabet for plejesektoren og øvrige interessenter jo delvis har ophævet de besøgsforbud og besøgsrestriktioner, vi indførte i marts måned, for at forhindre smittekæder på plejehjemmene – men kun delvis.
Det betyder altså, at beboerne på landets plejehjem har fået flere muligheder for at få besøg, i takt med at vi har fået smitten under kontrol og også åbner op i andre dele af samfundet.
Det er en klar forskel, for det kunne man tidligere, men det kan man ikke længere – en klar lempelse.
Det kan jo være fysisk, fordi det er bygget på en måde, hvor det ikke giver mening og der ikke er de fysiske rammer, men det kan jo også være, at det ikke giver mening i forhold til den beboer, man skal besøge.
I det tilfælde, hvor et besøg som følge af helbredet eller de fysiske rammer ikke kan foregå udendørs, jamen så er det, at den enkelte borger har fået ret til at udpege 1-2 faste besøgspersoner, som kan aflægge besøg indendørs hos den pågældende.
Det er så en ledelsesopgave at sikre, at alle nære pårørende kan komme på besøg indenfor, hvis en beboer er kritisk syg eller døende.
Det samme gælder, hvis beboeren, f.eks. på grund af demens, mangler evnen til at forstå og acceptere besøgsforbudet og har et helt særligt behov for besøg.
Det er jo et stort ansvar at lægge over på stedets ledelse, men det er altså den, som kender beboerne og kender rammerne og de forskellige elementer, som har ansvaret for at beslutte, om beboeren tilhører gruppen af beboere eller patienter med de her særlige behov.
Men vi er opmærksomme på, at der er et stort ønske om at få åbnet endnu mere op.
Vi følger området tæt, men vi kan også se, at det blusser hurtigt op igen, og det blusser særlig op på vores plejehjem.
Det har vi stadig væk eksempler på.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Vi er i gang med at overveje alle de skruer, man kan kigge på, inden for de forskellige rammer, der nu engang gives.
Det er sådan, at man ud over de generelle hjælpepakker, der er givet, jo faktisk allerede, dels via Naviair, altså luftkontroldelen, dels via Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen har hjulpet der, hvor man kunne, bl.a. ved at udskyde betalingsfrister og andre elementer.
Hvordan den endelige pakke på det her område kommer til at se ud, kan jeg ikke konkludere på nu.
Regeringen har ikke gjort sine overvejelser færdige, men vi er også indstillet på, så hurtigt som det overhovedet er muligt, at indkalde Folketingets partier til de her drøftelser, også spørgerens parti, som jo har tilkendegivet, at det her er et vigtigt emne.
Der indgår alle tænkelige scenarier, og det, som det bl.a. handler om, er jo selvfølgelig også at kigge på, hvad man, også inden for eksempelvis de rammer, der er for statsstøttelovgivning, så kan bruge af virkemidler der.
Det vil vi have en overvejelse færdiggjort på.
Så snart den er det, indkalder vi Folketingets partier.