runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-26:
Jeg kunne også have valgt en anden region, jeg kunne have valgt Region Sjælland.
For det er de to mindste regioner, og det er regioner, der har nogle udfordringer i forhold til rekruttering og fastholdelse af eksempelvis læger.
Læger er rigtig væsentlige for at kunne levere sundhedsydelser af høj kvalitet, og derfor har jeg taget udgangspunkt i Region Nordjylland.
Men sundhedsministeren forsøger at bortforklare, at Venstre før valget kom med et meget, meget konkret udsagn, der er, at hvis ikke man lever op til forventningen, til Venstres forventning, så er der andre, der skal tage over, og derfor vil jeg igen spørge: Er der en risiko for, at der i en eller to regioner bliver lukket og slukket, fordi de ikke lever op til kravene?
Mange tak for det.
Det er jo korrekt, som ministeren siger, at det her drøftede vi også i sidste uge, den 18. oktober.
Men årsagen til, at jeg tager det i Folketingssalen, er jo, at jeg ikke helt syntes, jeg fik så klare svar, som jeg havde ønsket, da jeg indkaldte til det åbne samråd.
Det, som sundhedsministerens partifælle Lone Sondrup jo siger, er, at det skaber utryghed, når regeringen og regeringspartiet Venstre bliver ved med at tale om og bliver ved med at sige, at der skal stilles nogle krav og det er ultimative krav, og hvis ikke de ligesom bliver opfyldt, så er der en risiko for en nedlæggelse.
Ministeren svarer mig jo heller ikke her på, om ministeren er enig med Lone Sondrup i, at den her evindelige, gentagne snak skaber utryghed, som det bliver udtalt blandt ansatte og samarbejdspartnere.
Derfor stiller jeg igen spørgsmålet: Mener ministeren, at Venstres fremsatte krav om at nedlægge regionerne, hvis ikke de lever op til syv fastsatte krav, kan skabe en utryghed, som er ugunstig, som også Lone Sondrup citeres i Nordjyske for at have sagt?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Mange tak for spørgsmålet, der jo kommer, efter at vi også har brugt 2 timer sammen på at drøfte sagen i samråd i Sundhedsudvalget i sidste uge.
Derfor håber jeg naturligvis ikke, at Flemming Møller Mortensen har en forventning om, at jeg sådan i dag tropper op i Folketingssalen med nogle nye svar.
For så må jeg i hvert fald skuffe spørgeren.
Både jeg og regeringen har store forventninger og forhåbninger til regionerne, og det synes jeg også at regeringens handlinger det sidste års tid vidner om.
Og sammen med kommunerne og regionerne har vi med bl.a. afsæt i Venstres pejlemærker for regionerne, som vi formulerede før valget, i fællesskab fastsat otte ambitiøse og forpligtende nationale mål for at styrke kvaliteten i sundhedsvæsenet.
Dermed har vi også for første gang formået i fællesskab at få fastsat en fælles retning, og vi har prioriteret ressourcerne, så målene kan nås.
Nu handler det selvfølgelig også om at sikre, at der bliver leveret, og jeg vil endnu en gang gerne slå fast, at jeg synes, at regionerne på mange måder har gjort det rigtig godt på sundhedsområdet, siden de kom til verden i 2007.
Det er jeg enig med Lone Sondrup i.
Meget enig.
Men det er ikke det samme, som at jeg siger, at der ikke fortsat er nogle udfordringer for vores sundhedsvæsen. Vi kan eksempelvis se den store geografiske ulighed, vi har i Danmark, når det kommer til behandling.
Det gælder jo både ulighed i relation til ventetider og dermed mulighed for at komme rettidigt i behandling, og for så vidt angår kvaliteten af den behandling, man modtager som borger.
Jeg synes ikke, det er godt nok, at der er så store forskelle, som der er i dag, i vores trods alt lille land.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt over for patienterne.
Derfor skal vi jo arbejde for at sikre en øget grad af lighed i vores sundhedsvæsen.
For jeg mener, at alle patienter selvfølgelig skal kunne have en berettiget forventning om at få en høj kvalitet i behandlingen – hver gang og uden unødig ventetid – og dermed også at man er sikret at få en behandling af høj kvalitet uanset ens postnummer som borger.
Sundhedsmyndighederne skal altid bestræbe sig på at give en god og nuanceret information, og det er jo ikke det samme, som at den information er statisk, forstået på den måde, at den ikke hele tiden kan blive bedre.
Og ansvaret for hele tiden at forbedre sin informationsindsats har jeg en forventning om at alle sundhedsmyndigheder lever op til.
Liselott Blixt (DF), 2016-10-26:
Mener ministeren, at Sundhedsstyrelsen informerer retvisende, når de i tarmscreeningsprogrammet oplyser, at man har 25 pct. formindsket risiko, henset til at det i virkeligheden dækker over, at man nedsætter sin risiko for at dø af tarmkræft med ca. 0,1 procentpoint?
Ministeren siger loyalt og retvisende og balanceret info og tager stilling til, at nu er der kommet en ny pjece, der skulle være retvisende.
Men Det Etiske Råd siger også, at man fortæller, at de gavnlige effekter af tarmscreening er fremstillet med 10 års deltagelse, mens ulemperne fremstilles med deltagelse i en runde.
Er det retvisende?
Er det loyalt?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Det er helt korrekt, at jeg synes, det er vigtigt, at Sundhedsstyrelsen og andre sundhedsmyndigheder informerer loyalt og retvisende.
Det fremgår eksplicit af Sundhedsstyrelsens nye pjece, hvornår tallene dækker over en femårig periode, en tiårig periode og over en enkelt screeningsrunde.
Ifølge Sundhedsstyrelsen har styrelsen netop opgjort ulemperne ved at deltage i en screeningsrunde for at kunne give den enkelte borger bedre mulighed for at gennemskue konsekvenserne af at takke ja til invitationen til den givne screeningsrunde.
Jeg går ud fra, at Sundhedsstyrelsen er meget opmærksom på den debat, som også Det Etiske Råds udtalelse har afstedkommet, og at Sundhedsstyrelsen vil tage bestik af den i sit videre arbejde med at informere borgerne på en balanceret måde.
Jeg har ikke på stående fod kendskab til uddannelseslængde eller -indhold for medlemmerne af Det Etiske Råd.
Det, der er det afgørende for mig som sundhedsminister, er, at sundhedsmyndighederne i informationsindsatsen over for borgerne på en balanceret måde redegør for, hvad det er for nogle fordele, ulemper og risici, der er forbundet med at tage imod et givet tilbud.
Det synes jeg jo faktisk man gør på en god måde, men det er ikke det samme som at sige, at alt er perfekt, og at man ikke hele tiden løbende skal sørge for at arbejde med den informationsindsats.
Liselott Blixt (DF), 2016-10-26:
Jeg håber så, at man vil arbejde med at gøre det mere forståeligt.
Hvis Det Etiske Råd mener, der er nogle problemstillinger, tror jeg også, at den almindelige dansker vil have svært ved at forstå det.
Jeg synes, at det vigtigste er, at man har tillid til den Sundhedsstyrelse, der skal rådgive os.
Jeg vil høre, om ikke ministeren vil arbejde på at sikre, at vi får en Sundhedsstyrelse, der kan informere, som ministeren også selv siger, loyalt og balanceret og sikkert, så man har tillid til den.
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Er det så det samme som at sige, at Sundhedsstyrelsens informationsindsats aldrig nogensinde kan blive bedre?
Den skal man selvfølgelig løbende arbejde med, og derfor går jeg også ud fra, at man ude i Sundhedsstyrelsen selvfølgelig er opmærksom på den debat, som Det Etiske Råds udtalelser har afstedkommet.
Det er jo positivt, at Det Etiske Råds udtalelser er med til, at vi får debatten også her i Folketinget om at sikre borgerne den bedst mulige informationsindsats.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-26:
Mener ministeren, at hendes partifælle, Venstres spidskandidat i Region Nordjylland, Lone Sondrup, tager fejl, og i givet fald hvorfor, når Lone Sondrup den 30. juni i år til Nordjyske udtaler, at regionerne »fungerer rigtig godt, og jeg vil virkelig opfordre også mit eget parti til at stoppe al den snak om nedlæggelse«, og at forslaget om nedlæggelse »skaber utryghed blandt ansatte og samarbejdspartnere – og forslaget om nedlæggelse kan i hvert fald ikke bygge på et ret indgående kendskab til, hvor effektive regionerne er anno 2016 til at løse deres mange opgaver«?
Mange tak.
Mener ministeren, at hendes partifælle, Venstres spidskandidat i Region Nordjylland, Lone Sondrup, tager fejl, og i givet fald hvorfor, når Lone Sondrup den 30. juni i år til Nordjyske udtaler, at regionerne – og jeg citerer – »fungerer rigtig godt, og jeg vil virkelig også opfordre mit eget parti til at stoppe al snak om nedlæggelse«, og at forslaget om nedlæggelse »skaber utryghed blandt ansatte og samarbejdspartnere – og forslaget om nedlæggelse kan i hvert fald ikke bygge på et ret indgående kendskab til, hvor effektive regionerne er anno 2016 til at løse deres mange opgaver«?
Liselott Blixt (DF), 2016-10-26:
Medlemmerne af Det Etiske Råd er alle sammen akademikere med lange uddannelser bag sig.
Hvis ikke Det Etiske Råd kan forstå, hvad der står i en pjece, som sundhedsministeren mener er loyal og oprigtig, hvordan skal en almindelig borger så kunne forstå, hvad der står i en pjece om risiko og ulemper og fordele ved en screening?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
For det første står jeg fuldt på mål for, hvad Venstre har sagt før valget.
Men vi anerkender selvfølgelig også, at der i Danmark er nogle forskellige forudsætninger for eksempelvis at kunne rekruttere læger til de forskellige landsdele.
Hvis alt det afhang af geografi, kan ordføreren så forklare mig, hvorfor Region Nordjylland i 2011 kunne have landets korteste ventetider og man i 2015 havde landets længste?
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-26:
Nej, jeg taler ikke nogen regioner ned i et sort hul.
Jeg vil bare rigtig gerne, at der er en langsigtethed, og at alle fem regioner har muligheden for at planlægge langsigtet, og her synes jeg at regeringen og Venstre begår en brøler, og det gør Venstres spidskandidat i Region Nordjylland også, altså når Venstre bliver ved med at tale om at lukke regionerne, og at regionerne ikke gør det godt nok.
Derfor vil jeg sige til sundhedsministeren: Der er ikke nogen fra Socialdemokraterne, der taler regionerne ned.
Jeg synes ligesom Lone Sondrup, spidskandidaten i Region Nordjylland, at regionerne gør det rigtig godt.
Jeg ved, hvordan de har forskellige udfordringer, men jeg bliver nødt til at konfrontere sundhedsministeren og Venstre med spørgsmålet: Er man villig til at lukke en region eller to, hvis ikke de lever op til de syv krav?
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Mange tak.
Jeg vil også indlede med at sige, at jeg selvfølgelig har respekt for regeringens ambition om at flytte statslige arbejdspladser til provinsen.
Jeg synes, det er en meget ambitiøs plan, man har lagt.
Det er også derfor, at det skurrer lidt i mine ører, når man får at vide, at det ikke kan lade sig gøre at opretholde et skattecenter i faktisk den eneste landsdel i landet, hvor der ikke vil være et skattecenter, nemlig Vestsjælland.
Alle andre landsdele, alle andre gamle amter har deres skattecenter.
Det er jo ikke sådan, at det er statslige arbejdspladser, der er kommet fra København.
Det er jo de seks gamle kommuners skatteadministration, der blev lagt de her to steder tilbage i 2005 under VK-tiden, som man nu får fjernet.
Ministeren siger, at der er 46 ansatte i Holbæk – ministeren skal være undskyldt, hvis han kom lidt abrupt ind i diskussionen her – men der var jo ikke 46 til at starte med.
Der har været over 200 ansatte på det skattecenter, der er i Holbæk, og der er jo i virkeligheden masser af kapacitet til at opretholde det antal medarbejdere.
Så jeg synes egentlig ikke, at argumentationen om, at der ikke skulle kunne være et fagligt miljø, giver særlig meget mening.
Derfor vil jeg også stille ministeren et spørgsmål vedrørende et af de andre store skattecentre, som i 2014 blev planlagt til at ligge i København, altså for at samle adresserne for SKAT i København.
Det skulle være afsluttet i 2016, altså i år,
men jeg har fået at vide af folk, der arbejder i SKAT, at det ikke er på plads, altså at der ikke eksisterer nogen adresse og nogen samlet plan for, hvordan man samler de her medarbejdere, der er i København.
Det kan være, de tager fejl.
Men først og fremmest vil egentlig bare gerne bede ministeren be- eller afkræfte, om man har et samlet kontor for alle de medarbejdere, som skal være i København.
Karsten Lauritzen (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at der på et tidspunkt har været overvejelser – uden at jeg præcis er bekendt med det – om at bygge nyt til SKAT i København.
Der har jeg sagt som skatteminister, og det står jeg ved, at det kommer ikke på tale.
Altså, SKAT kommer til at være i de lokaler, der er, og vi kommer til at udflytte medarbejdere fra Københavnslokationerne til resten af landet.
Sådan er det.
Så det bliver der ikke lavet om på.
Så vil jeg bare sige til spørgeren, at det er rigtigt nok, at der ikke er nogen lokationer i det gamle Vestsjællands Amt, men inde i Region Sjælland, som Vestsjællands Amt jo altså nu er en del af, vil der fortsat være skattecentre i Maribo, Næstved og Roskilde.
Så der vil også være ganske store skattecentre.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Jo, sådan kan man jo lave grænserne, som man vil
Men essensen er vel grundlæggende den, at den centralisering, som Venstre stod i spidsen for i 2005, hvor man samlede skatteadministrationen med de seks kommuners lokale skattefolk og toldmedarbejdere, som der var, har man så nu i virkeligheden trukket endnu længere ind – i stedet for at bruge den her anledning til at sige, at det måske var en mulighed for, at man kunne styrke den gode ambition, som man i forvejen har. Så jeg vil egentlig høre ministeren: Er der rent fysisk noget til hinder for, at man flytter ind i de lokaler, man allerede har?
Karsten Lauritzen (V), 2016-10-26:
Nej, jeg kender ikke lokaleforholdene i Korsør og i Holbæk.
Nogle steder ejer staten bygningerne, andre steder lejer man dem.
Nogle steder er der en langvarig lejekontrakt, mens der andre steder er en kortvarig.
Og det er jo nogle af de ting, der skal kigges på som led i den her lokaliseringsplan.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at med den omstrukturering, SKAT er igennem, hvor man bygger et nyt skattevæsen, bl.a. med støtte fra hr. Kaare Dybvads eget parti, mener jeg ikke, det er formålstjenligt at kaste den lokaliseringsplan, der blev besluttet for nogle år siden og stille og roligt er blevet implementeret og bliver implementeret frem mod 2020, op i luften – det ville skabe endnu større usikkerhed for medarbejderne, end der er i dag – selv om jeg har respekt for ønsket.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Tak for det, og det er også gensidigt.
Jeg vil bare alligevel spørge ministeren, om han kan give et bud på, hvor stor en andel af de nye medarbejdere i SKAT, man skal ansætte, der skal ansættes i hovedstadsregionen.
Karsten Lauritzen (V), 2016-10-26:
Størstedelen vil skulle ansættes uden for Region Hovedstaden, men der er selvfølgelig også nogle, der skal ansættes i Region Hovedstaden.
Hvad den præcise fordeling er, kan jeg ikke svare på, men jeg svarer meget, meget gerne på et skriftligt spørgsmål, for det er naturligvis relevant.
Morten Marinus (DF), 2016-10-26:
Skriftlig begrundelse
Public Service-udvalget offentliggør sin rapport i starten af november, og midt i november afholdes der afrapportering af udvalgets arbejde om fremtidens Public Service.
Tak for det.
Hvad håber ministeren at public service-udvalgets rapport indeholder af anbefalinger, hvilke emner vil ministeren selv prioritere højt, og vil ministeren selv komme med forslag eller forhandlingsoplæg inden 2018 til de kommende medieforhandlinger?
Bertel Haarder (V), 2016-10-26:
Svaret på det sidste er ja.
Men nu skal vi jo først og fremmest se på public service-udvalgets rapport, som offentliggøres den 7. november, og udvalget skal ifølge kommissoriet tilvejebringe et grundlag for overvejelserne om public service-mediernes rolle i de kommende år, opstille scenarier for, hvad dansk public service kan være i fremtiden, som bliver mere individualiseret og fragmenteret og med en kolossal konkurrence fra udlandet, som stjæler vores annoncekroner osv. Jeg håber, udvalgets rapport vil udgøre et kvalificeret bidrag til diskussionen om public service-mediernes rolle i fremtiden, og jeg er glad for, at public service-udvalget allerede den 16. november, altså ugen efter, holder en konference, hvor rapporten vil blive drøftet med ordførerne for partierne bag medieaftalen samt centrale medieinteressenter.
Det synes jeg er meget vigtigt, for selv om den nuværende medieaftale først udløber i 2018, er det ikke for tidligt at diskutere mediernes fremtid.
Derfor er det også helt på sin plads, at hr. Morten Marinus stiller spørgsmålet, og jeg kan svare ja til, at jeg i den kommende vinter vil komme med et udspil fra regeringen, med hensyn til hvad vi vil foreslå bliver dagsordenen for de drøftelser, vi skal have om fremtidens medier.
Morten Marinus (DF), 2016-10-26:
Tak for svaret.
Det er selvfølgelig også svært at stå her og have en debat om en rapport fra public service-udvalget, som vi ikke kender endnu.
Men vi kender jo en del af udfordringerne, der er netop på det område, altså public service-området.
Der er udfordringer med den udenlandske konkurrence, som ministeren også selv nævnte, og jeg ser flere områder, som det kunne være en god idé, at man tog fat i og begyndte at tale om inden 2018.
Det kunne også være en anderledes finansiering af public service-midlerne i Danmark, det kunne være DR's størrelse og styrke og konkurrence i forhold til de private medier i Danmark.
Jeg synes, der er mange ting at tage fat på.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Tror ministeren, at det er muligt at få samtlige partier med til at starte nogle egentlige drøftelser om nogle af de her klumper inden foråret 2018, f.eks. 2017, nu når vi har set Socialdemokraternes ordfører allerede sidste år var ude at meddele, at han ingen grund så til at starte på at snakke om nogle af de her emner, inden man nåede frem til 2018?
Karsten Lauritzen (V), 2016-10-26:
Og tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt kvittere for den støtte, som Socialdemokraterne har givet udtryk for, til den investeringsplan, som jo er en del af finansloven og skal forhandles som en del af finansloven, og hvor vi tilfører 7 mia. kr. til at genoprette SKAT, til at genopbygge tilliden, og altså skal rekruttere 2.000 nye medarbejdere frem til 2020.
Det er helt centralt for at få et nyt velfungerende skattevæsen.
Spørgsmålet er så, hvor de 1.000 medarbejdere skal være henne, og det pågår der et større analysearbejde for at finde ud af.
Vi har jo sagt, og det står vi selvfølgelig ved, at mindst en af de nye styrelser skal ligge uden for hovedstadsområdet, måske flere; det ser jeg gerne som skatteminister.
Og mange af de nye medarbejdere skal ansættes uden for hovedstadsområdet, hvor det er lettere at rekruttere til de opgaver, som SKAT har brug for medarbejdere til.
Men jeg kan desværre ikke love, at det vil føre til, at man kan opretholde skattecentrene i Korsør og i Holbæk.
Og derfor har vi sagt til regeringen og også til de mange borgmestre, der har skrevet til mig som skatteminister, at de her nye medarbejdere skal ansættes rundtomkring i landet, men med udgangspunkt i den relokaliseringsplan, som den tidligere regering med Morten Østergaard som skatteminister traf beslutning om tilbage i 2013.
Det vil sige, at de centre, der er lagt op til skal lukke, fordi de er for små til, at der er et stærkt fagligt miljø og man kan drive dem effektivt, fortsat vil lukke, og at de nye medarbejdere så vil blive placeret på centre rundtomkring i landet, men altså på de centre, man har valgt at fokusere på.
Og det er ikke en beslutning, regeringen umiddelbart lægger op til at lave om på, men jeg har fuld forståelse for, at spørgeren spørger om det.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt at lukke de to eksisterende skattecentre i Holbæk og Korsør, når der fremadrettet skal ansættes 1.000 nye medarbejdere i SKAT?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Først og fremmest er det jo godt, at formanden synes, vi trods alt har en god debat.
Dernæst er jeg nødt til at slå fast, at alle regioner selvfølgelig har mulighed for at kunne planlægge langsigtet, og jeg vil også gerne endnu en gang slå fast – hvilket jeg jo er meget enig med Venstres spidskandidat, Lone Sondrup, i – at regionerne på mange måder har gjort det rigtig godt på sundhedsområdet, siden de kom til verden i 2007.
Vi har selv opfundet regionerne, og jeg synes ikke, det er unaturligt, at vi samtidig også har nogle høje forventninger til dem, der administrerer vores sygehus- og sundhedsvæsen, og at vi dermed skal sikre, at alle borgere, uanset om man bor i Nordjylland eller Nordsjælland, skal have adgang til en behandling af en høj faglig kvalitet, uanset ens postnummer.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-26:
Hvorledes mener ministeren, at lukningen af SKATs centre i Korsør og Holbæk understøtter regeringens plan »Bedre balance – statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder«?
Tak for det.
Hvorledes mener ministeren, at lukningen af SKATs centre i Korsør og Holbæk understøtter regeringens plan »Bedre balance – statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder«?
Karsten Lauritzen (V), 2016-10-26:
Tak, og tak til spørgeren for fleksibiliteten og til formanden for at tillade det, og også tak for spørgsmålet.
Regeringen har jo lagt en plan frem, hvor vi udflytter næsten 4.000 statslige arbejdspladser, en del af dem bl.a. til Korsør og Holbæk.
Og det er en historisk plan, som jeg selvfølgelig sammen med regeringen er stolt af at vi har lagt frem og at vi gennemfører, og det går faktisk planmæssigt med den.
Det er dog sådan, og det er det, spørgeren spørger ind til, at den tidligere regering vedtog, at de eksisterende skattecentre skulle samles i større enheder, der skulle sikre større faglige miljøer og understøtte en effektiv drift.
Man nåede simpelt hen frem til, at et skattecenter skulle have en kritisk masse på et par hundrede arbejdspladser, for at det var så effektivt at drive som muligt og der var et stærkt fagligt miljø, så man kunne lokke nye kvalificerede medarbejdere til.
Men samtidig ønskede man også, at skattevæsenet skulle være til stede i hele landet, og derfor besluttede den tidligere regering, at skattecentrene i Holbæk og Korsør på sigt skulle lukkes, og at hovedparten af arbejdspladserne skulle flytte til SKATs eksisterende skattecentre i Roskilde, Næstved og Høje Taastrup.
Jeg vil gerne gentage, at jeg ønsker, og det ønsker regeringen, et Danmark, hvor de statslige arbejdspladser er fordelt i hele landet, og derfor er det trods alt positivt, at størstedelen af de her arbejdspladser, der flytter fra Korsør og Holbæk inden for SKATs område som følge af den tidligere regerings beslutning, så flytter til andre dele af Region Sjælland.
Man kan også se, når man kigger på den plan, som regeringen har lagt frem, at der altså samlet set er en række arbejdspladser, som vil flytte til bl.a. Holbæk og Korsør – det er bl.a. Danmarks Evalueringsinstitut, Danmarks Akkrediteringsinstitution og Danida Fellowship Centre, som flytter til Holbæk, ligesom Korsør får glæde af Søfartsstyrelsen.