runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Nej, det er det helt sikkert ikke.
Men hvis hr. Morten Messerschmidt også lige havde læst det foregående, henviste det faktisk ikke direkte til at indføre en bestyrelse på Kunstakademiet.
Det henviste til nogle forskellige mere uformelle mødefora, man har lavet på Kunstakademiet for at imødekomme den kritik, der har været rejst.
På den måde er der i virkeligheden ikke en gennemskuelig, direkte, tydelig kommandovej.
Det er jo det, vi skaber ved at oprette en bestyrelse.
På den måde siger vi, at den her bestyrelse har de og de kompetencer, og når der sidder nogle repræsentanter for de studerende og for medarbejderne, har de en direkte vej ind i det ledelsesmæssige forum, og så er det tydeligt at se, hvilken vej man kan gå videre med nogle af de områder, man mener er problematiske, og som man bør gøre noget ved.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Men det er jo præcis det, som rapporten advarer imod.
Den siger her nederst på side 19: »Det leder paradoksalt nok til det modsatte«
– altså af det, som ordføreren antager, og så citerer jeg videre – »af det intenderede nemlig ineffektive møder, uklare mødefora, uklare mødegrundlag, mødeopsamling mv.
Det bliver et virvar og en udtalt mangel på effektivitet.
« Det er vel ikke det, SF gerne vil have?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Ja, det er også en af de ting, det kan tage længere tid at svare på.
Jeg skal se, om jeg kan gøre det inden for et minuts penge.
Men en af de ting, som jeg synes er rigtig væsentlig – eller det er faktisk to væsentlige faktorer – er, at der kommer til at sidde repræsentanter for de studerende i en bestyrelse, og at der også kommer til at sidde en medarbejderrepræsentant i bestyrelsen.
Dermed sidder man direkte i et ledelsesorgan, som også har sin kompetence og berettigelse set i et ledelsesperspektiv.
De kan lave organer, så de taler direkte til ledelsen og i et ledelsesforum.
Man kan jo også se i den rapport, der er blevet udgivet, at man egentlig har forsøgt at være imødekommende og lydhør og oprette forskellige fora, men det har været uklart, hvad der egentlig er kommet ud af det, og hvor det er endt henne.
Her skaber vi bare en struktur med en direkte og lige vej, som jeg tror vil styrke demokratiseringen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jeg hører flere gange ordføreren betegne det, at der skal oprettes en bestyrelse – hvilket vi jo er enige om – som en demokratisering.
Jeg er jo også for demokrati, men jeg er ikke sikker på, at man f.eks. ville sige, at de selskaber, der er noteret på C25-indekset, er demokratiske.
Så hvad er det præcis, ordføreren tænker på, når hun siger, at nu skal vi demokratisere Kunstakademiet?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Ja, det kan man da godt sige.
Det er da dejligt, som SF og Venstre i dag kan være fælles om noget her.
I virkeligheden er det også derfor, at jeg understregede i min ordførertale, at det giver god mening, at vi ser, hvad det er, der kommer ud af ministerens undersøgelse og arbejdet i den arbejdsgruppe, der arbejder med det – og det ser vi i øvrigt frem til – for jeg tror, vi skal grave dybere ned i det.
Men jeg tror også, at vi skal passe på med at blive forskrækkede over at tage de her beslutninger.
Vi mener, at det vil være den bedste vej at gå, og at det vil udgøre en yderligere demokratisering af vores kunstneriske uddannelser.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Det var en god forklaring, som jeg kan støtte hundrede procent.
Så er der jo kommet den her rapport, som er fyldig her og der.
Den er ikke lang, men den er dog fyldig, og der er en masse ord, man skal forstå.
Jeg har selv den holdning, at man, når der kommer sådan en rapport, skal passe på med at læse den hurtigt, forstå den hurtigt og så udtale sig hurtigt.
Har ordføreren også den mening om sådan en rapport?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Det er særlig der, hvor vi har vores bekymring, og vi har også tidligere i den forbindelse haft et foretræde for Kulturudvalget begrundet i netop vores bekymring for de her unge mennesker, som faktisk ikke oplever, at de har en demokratisk ret, og at de har en demokratisk direkte vej at gå, når der er nogle ting, de gerne vil have gjort op med.
Jeg tror selv på, at hvis man havde haft den her struktur, ville det i hvert fald have kunnet styrke arbejdet med at tage nogle af de her ting op, inden det blev så slemt.
Det er klart, at når vi snakker om et ledelsesmæssigt svigt i den her konkrete sag, der har været, så beror sagen på en individuel vurdering og i virkeligheden også en forandring, i og med at man skal have en ny ledelse.
Men det, at man indsætter en bestyrelse, vil også være med til at kunne kvalificere den proces og i virkeligheden også være ledestjerne for de visioner, der skal ligge bag sådan en kulturændring.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Og tak til ordføreren for en meget imødekommende ordførertale.
Det er dejligt, at vi kan være enige om, at vi opfordrer regeringen til at fremsætte lovforslaget inden udgangen af folketingsåret 2020-21.
Men mit spørgsmål går mere i en anden retning.
Når vi indsætter en bestyrelse, hvad mener SF og ordføreren så at det betyder for Kunstakademiet, at de får en bestyrelse?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-16:
Jeg kan i hvert fald sige, at nogle af de politikere, der har deltaget i debatten, sympatiserer jeg ikke med.
Når man derude oplever, at man føler sig krænket, eller at man har behov for at ændre på nogle ting, så skal vi tage det alvorligt.
Det synes jeg faktisk ikke.
Vi bliver nødt til at lade være med ligesom at tale det ned.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi tager det her alvorligt og kommer i gang med at få en bedre kultur på Det Kongelige Danske Kunstakademi.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-16:
Jo, lad mig bare give to konkrete eksempler.
Københavns Universitet har jo nu besluttet, at de studerende på, jeg tror, det er statskundskabsstudiets introforløb, ikke længere må opdele sig i landenavne, fordi det kan opleves som krænkende af nogle eller i hvert fald af de meget få studerende, som har klaget.
Så begynder man så at lave regler om den type studieopstartsaktiviteter fra ledelsens side.
Et andet tegn var jo den diskussion, der var om Nationalmuseet, og hvorvidt de, når de gengiver historien fra Grønland, må bruge ordet eskimo i deres udstillinger om, hvordan der blev talt, dengang den historie, de formidler, fandt sted.
Det synes jeg da bare er bekymrende eksempler på, at vi både tager unødige hensyn i dag, men at vi også forsøger at slette de dele af historien, som jeg synes vi er nødt til at tale om.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Jamen jeg kan også forstå, at det sådan er blevet den vedtagne sandhed lige fra, skulle man sige det yderste venstre, til det yderste højre, at vi har et problem med identitetspolitik.
Jeg er bare stadig væk lidt nysgerrig efter at finde ud af, hvad det der identitetspolitik, som er meget skræmmende og meget dominerende og sindelagskontrollerende i en grad, der gør, at vi faktisk rigtig gerne pludselig vil blande os i, hvad der sker på de der kultur- og uddannelsesinstitutioner, er.
Så kunne hr. Kasper Sand Kjær give mig nogle konkrete eksempler?
Nu siger hr. Kasper Sand Kjær, at det også findes på andre uddannelsesinstitutioner.
Hvad er det, vi taler om?
Kunne vi ikke lige få nogle konkrete eksempler på bordet i stedet for bare ét ord, altså identitetspolitik?
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jeg er af natur lige så utålmodig som ordføreren, men mange år i politik har også lært mig, at hvis man gerne vil gøre ting grundigt, som skal holde strukturelt i mange år, er det også vigtigt, at man får inddraget folk i processen.
Der er opstået rigtig meget polemik på baggrund af nogle konkrete situationer på nogle konkrete uddannelsesinstitutioner.
Jeg får også henvendelser fra nogle af de andre uddannelsesinstitutioner, der siger: Hvorfor skal vi med, når det ikke er os, der bliver debatteret?
Jeg synes, det er fint, hvis vi har den her utålmodighed i forhold til strukturelt at få skabt klare rammer for alle i hele uddannelsesverdenen, men vi skal også gøre arbejdet ordentligt.
Det er derfor, det lige skal tage lidt længere tid.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Det synes jeg lyder rigtig fornuftigt, og jeg synes også, det lyder rigtig fornuftigt at fokusere på det håndværksmæssige, altså det, at det netop er et håndværk, man sidder med, om man så er billedkunstner, eller man er filmproducer osv.
Men hvorfor skal vi vente helt til den 31. oktober for derefter så at behandle det?
Det synes jeg er lidt ærgerligt.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jo, det vil jeg gerne bekræfte, ligesom jeg gjorde sidst i forespørgselsdebatten og i mit indledende indlæg, altså at jeg synes, det er en god idé at kigge på at få etableret bestyrelser på samtlige kunstneriske uddannelser med elevrepræsentation, med repræsentation af arbejdsmarkedet, som, hvad kan man sige, de studerende uddannes til, og med medarbejderrepræsentation og på den måde få en god ledelseskraft, der både inddrager, men også sætter nogle rammer og et fokus, som vi som regering gerne vil have er på det håndværksmæssige.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, lidt mere uddybet, ministerens holdning til det at få etableret bestyrelser generelt på kunstuddannelserne.
Jeg anerkender, at ministeren nu sætter nogle undersøgelser i gang, og det er jo også altid sundt, men set i lyset af, at der har været meget uro, som ministeren selv nævner, på Filmskolen og nu også på Kunstakademiet, anerkender ministeren så ikke, at det kunne være en god idé, at man netop får elevrepræsentation, at man får faglige kompetencer, og at man får en armslængde til os politikere, til Kulturministeriet, ved at etablere de her bestyrelser?
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Åndsfriheden debatterede vi jo i den forespørgselsdebat, som jeg henviste til i mit indledende indlæg, hvor jeg klart gjorde rede for, at for regeringen handler det i forbindelse med de her identitetspolitiske strømninger om, at de også skal unde andre den frihed, de ønsker for sig selv og deres holdninger.
Altså, det er fint, at man kan have de holdninger, men der skal være plads til pluraliteten; det er noget af det, der i den grad også driver kunstens og kulturens forandrende potentiale.
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg synes jo, det havde været rigtigt, at vi også tog en god drøftelse i dag.
Og hvis ministeren har læst resten af rapporten, kunne det jo have været rart at have fået sendt den ud lidt før, men det kan der selvfølgelig ligge nogle andre overvejelser bag, og ministeren har måske ikke fået rapporten før.
Ministeren nævner ikke åndsfriheden som et mål i sit indlæg.
Hvor passer det ind i ministerens mening om, hvad der skal ske på Kunstakademiet?
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Det er jo et meget stort spørgsmål, som jeg vil se frem til at drøfte yderligere med ordføreren, når vi tager rapporten op til drøftelse i ordførerkredsen.
Det er jo kun den første del, som vi har valgt at offentliggøre nu; vi mangler stadig væk den anden del.
Så hvis det er til det her om, at rapporten siger, at forholdene på Kunstakademiet ikke er værre end på andre kunstneriske uddannelser, så vil jeg sige, at det ikke er et billede, jeg kan genkende, men jeg har også brug for at få læst den grundigere og også få det her udvalgs betragtninger om, hvor dybt de her organisatoriske problemer stikker, altså for at kunne få et bredere sigte.
Vi har jo i vores politiske debat og dermed også i mit arbejde været meget fokuserede på Kunstakademiet og Filmskolen, som er de to kunstneriske uddannelser, der er kommet meget til debat.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg har respekt for, at ministeren gerne vil tage sig god tid til det her arbejde – det kan vi kun tilslutte os.
Men jeg er alligevel lidt nysgerrig efter at vide, hvordan ministeren forholder sig til et af de emner, der altid optager os meget, når vi snakker kunst og kultur, nemlig armslængdeprincippet.
Kunne det også tænkes at være en opgave, der lå hos en bestyrelse for at sikre armslængden og i virkeligheden også frigøre ministeren for det ansvar, som det er at skulle ansætte en rektor?
Kim Valentin (V), 2021-03-16:
Tak for det.
Der er jo kommet en rapport i dag, som hr. Uffe Elbæk lige har refereret til, og den rapport fortæller jo nogle faktuelle ting om hele problemstillingen.
Hvordan passer den rapport ind i ministerens billede af sagen?
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Der var også rigtig meget fokus for lidt over et år siden på nogle konflikter, der lidt ligner dem, dog uden hærværk, på Filmskolen.
Og det er nok de to kunstneriske uddannelser, jeg har kendskab til, og det er derfor, jeg har sat den her analyse i gang af samtlige kunstneriske uddannelser, sådan at vi netop også på den måde får belyst: Hvordan forholder de sig egentlig til både hele den her akkrediteringsproces og dermed også akademiseringsproces, som var med til at få Filmskolens elever til at gøre oprør?
Og så får vi det her samlede billede.
Jeg er ikke umiddelbart enig i det, som du citerer fra rapporten, om, at Kunstakademiet ikke står i en særlig situation.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Vi var også meget usikre på, om vi skulle kalde det et kunstuniversitet, men valgte at gøre det, fordi vi gerne ville lave noget, der var sammenligneligt med kunstuniversitetet i Berlin.
Det er en længere diskussion, men den tager vi gerne.
Mit sidste spørgsmål går på, at der nu rent faktisk er kommet en afrapportering om, hvad der skete på Kunstakademiet.
Og det, som jeg sådan bider mærke i, er bl.a., at der står, at de udfordringer, der har været omkring studiemiljø og konflikter, ikke er væsentlig forskellige fra dem på alle mulige andre videregående uddannelser.
Hvad siger ministeren til det?
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jamen for det første vil regeringen og jeg som dens repræsentant jo meget gerne brede debatten ud.
Det er derfor, vi netop har sat noget i gang, der skal belyse forholdene konkret for Kunstakademiet, men også i forhold til hele den fremtidige strukturelle ændring kigger vi på uddannelserne bredt.
For det andet vil jeg sige i forhold til forslaget fra Frie Grønne, at jo, det har jeg bestemt også kigget på, og jeg synes, der ligger nogle gode tanker her, men hele, hvad kan man sige, overskriften på det, hvor man kalder det et kunstnerisk universitet, får mig nok til alligevel at være forbeholden.
For for regeringen handler det netop om at få det håndværksmæssige tilbage i fokus – i virkeligheden har vi jo de samme kunstneriske uddannelser på universiteterne i dag, som vi har på de kunstneriske uddannelsesinstitutioner, men den store forskel er, groft sagt, at hvis man studerer film- og mediekundskab på universitetet, forsker man i det, og hvis man studerer film på Filmskolen, er man der for at lære at lave film.
Der er en væsentlig forskel i tyngden, og det er i hvert fald en væsentlig ting for regeringen.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Tak for den gennemgang.
Jeg har to spørgsmål, og det første går på, at nu er der kommet hele den her debat, og jeg synes selv, at noget af baggrunden for den er sådan lidt ude af kontekst, men det ændrer ikke ved, at der nu er kommet en debat.
Den hilser jeg velkommen, og jeg hilser for øvrigt også de tanker, som ministeren skitserer i forhold til en selvejende institution og en god bestyrelse, velkommen.
Alt det der synes jeg lyder ganske fint.
Det, som jeg til gengæld har lyst til at spørge ind til, er om det, at nu kigger vi på Kunstakademiet.
Jeg synes, der nu er en unik lejlighed til at løfte blikket lidt og så kigge på, om vi ikke skal se på alle de kunstneriske uddannelser.
Nu forventer jeg ikke, at ministeren har set det udspil, som Frie Grønne er kommet med i sidste uge, men her skitserer vi nogle tanker omkring et egentlig kunstuniversitet med alle de nuancer, der skal nævnes i forhold til det, men det får vi slet ikke tid til her.
Men hvad tænker ministeren i forhold til at brede debatten ud?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Nej, det kan slet ikke lade sig gøre.
Det er jo det, der er hele problemet med islam, altså at man ikke kan adskille det politiske fra det religiøse, hvorimod det i kristendommen er lige omvendt.
Der siger Jesus jo netop, at man skal give kejseren, hvad kejserens er, og Gud, hvad Guds er.
Og det er også derfor, det er i den kristne kulturkreds, de sekulære principper, demokratiet, de grundlæggende principper for videnskaben og for hele oplysningstænkningen er opstået.
Der er ikke meget oplysning udgået fra islam.
Det tror jeg Halime Oguz vil være enig med mig i.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-16:
Det bliver vel nærmere rematerialiseret, var det ikke sådan, det var?
Vi har jo også haft det på andre af de kunstneriske uddannelser, men også på de videregående uddannelser i det hele taget.
Københavns Universitet har haft flere sager, synes jeg, sådan af varierende karakter, som jo også emmer af identitetspolitik.
Derfor synes jeg, det er så fint, at vi nu har fået det undersøgt.
Jeg tror ikke, at vi sådan løsrevet skal hive det ene og det andet citat frem og sige, at nu kan vi så konkludere, om det er et problem eller ej.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er en strømning af identitetspolitik på vores kunstneriske uddannelser, vores videregående uddannelser og flere steder i samfundet, og det synes jeg vi skal være bekymret for.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-16:
Jeg bed mærke i den formulering i rapporten, hvor der står: »Lidt sat på spidsen befinder Kunstakademiet sig i en situation, hvor det ikke synes at være ’problemerne’, der er problemet – men snarere den måde mange taler om og positionerer sig i forhold til problemerne både internt og eksternt.«
Det er sådan lidt et spøgelse, der flagrer derude, som vi ikke rigtig får materialiseret, måske fordi det så ikke var helt så stort, som vi troede.
Så kan vi få sat nogle flere ord på det her spøgelse, som åbenbart virkelig truer åndsfriheden?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-16:
Kan det gøre det alene?
Altså, jeg er ikke i tvivl om, at svaret på identitetspolitik jo er bedre ledelse.
Det er en ledelse, som føler sig rolig nok i sin sag til at sige, at nej, det skal ikke være enkeltpersoner, og nej, det skal ikke være enkelte strømninger, som definerer, hvordan vi er sammen her på vores uddannelsesinstitution.
Det mener jeg simpelt hen er en ledelsesopgave, altså at sikre, at der er åndsfrihed, og at der er forskningsfrihed.
Det er en ledelses opgave.
Det kan vi ikke, uanset hvor meget vi gerne ville, detailstyre herindefra.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Det er jeg glad for vi ser ens på, men så må vi jo også tale om, hvad løsningen på problemet er, altså hvordan vi kommer det her udemokratiske sindelagsuvæsen til livs.
Og er det virkelig nok blot at få en bestyrelse og en professionel direktion, altså, kan det gøre det alene, vil jeg spørge hr. Kasper Sand Kjær?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-16:
Vi har jo før haft debatten her i salen, og jeg synes jo netop, at udfordringen ved identitetspolitik er, at den ikke efterlader plads til andre holdninger end lige præcis dem, der definerer, hvad der så er det rigtige.
Derfor er meget af de identitetspolitiske strømninger, vi har set på Kunstakademiet, på vores kunstneriske uddannelser i det hele taget, for mig et udtryk for lige præcis fraværet af åndsfrihed og fraværet af pluralisme og mangfoldighed, også i den demokratiske samtale, som jo skal finde sted på hver eneste uddannelsesinstitution, og som er en fuldstændig afgørende del af uddannelsen og dannelsen af hele mennesker, uanset hvilken uddannelse man så i øvrigt læser på.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jeg er meget glad for, at hr. Kasper Sand Kjær indleder sin tale med at sige, at identitetspolitik ikke må definere akademiet som institution.
Det er vi meget enige i, og det er jo den bekymrende tendens, vi har set.
Man kan på side 6 her i rapporten læse følgende – og jeg citerer: Endelig ville det være klædeligt med en mere solidarisk stillingtagen blandt de studerende til den måde, processerne i enkelte tilfælde er kommet ud af kontrol.
Det kræver åbenhed og en stillingtagen, der understøtter dialoger, hvor enkeltpersoner ikke unødigt trækkes ind i midten af sociale processer, der uafviseligt synes at ligne social mobning frem for faglig refleksion over kunstneriske processer og udtryk.
Er hr. Kasper Sand Kjær så enig i, at det her jo er en afsløring af netop den identitetspolitiske bevægelses totalitære sindelag, altså at det, at man har været uenig i de her strømningers udtryksformer, simpelt hen har ført til social mobning og stigmatisering?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-16:
Altså man kan jo høre allerede her i salen i starten af den her behandling, men jo også i medierne i dag, at den rapport bliver udlagt noget forskelligt.
Derfor tror jeg, vi er nødt til at tage det med som et samlet billede, når det her udvalg om styringen kommer med deres anbefalinger, og så se på, hvad man gør.
Men jeg vil sige, at sådan helt personligt er jeg i virkeligheden ret bekymret over de identitetspolitiske strømninger, vi ikke bare har set på Kunstakademiet, men ser rundtomkring på mange af vores videregående uddannelser.
Jeg tror ikke, det er en sund diskurs, og jeg kan have en bekymring for, hvad det betyder for åndsfriheden, hvis vi bare lader dem slippe løs.
Men det betyder jo ikke, at svaret så er en massiv styring fra Christiansborg.
Jeg tror, svaret i højere grad er et stærkt ledelsesmæssigt rum ude på vores uddannelsesinstitutioner.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jeg kunne sagtens forestille mig, at det netop blev rykket ud på større armslængde, end det er i dag.
Det er derfor, jeg rejser det her spørgsmål om, om det i virkeligheden er den rigtige organisering, at de her kunstneriske uddannelsesinstitutioner er statsinstitutioner.
Vi kunne fint have statsligt forankrede, men selvejende institutioner, ligesom i øvrigt også andre institutioner for længere videregående uddannelser er.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-16:
Det er jeg enig i.
Jeg tror, at armslængdeprincippet på mange områder er vigtigt.
Jeg tror, at det særlig på kulturområdet er særdeles vigtigt at have et armslængdeprincip, hvor det ikke er op til politikerne på Christiansborg eller en enkelt minister at styre retningen, men hvor det foregår frit og uafhængigt, og hvor de mennesker, som det handler om, kan træffe beslutningerne.
Så det er jeg meget enig i.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-16:
Tak for den tale.
Jeg vil sige, at min argumentation for at synes, at en bestyrelse er vigtig, faktisk også er at beskytte Kunstakademiet mod det pres, der fra tid til anden kommer i medierne og blandt os politikere imod sådan en uddannelsesinstitution.
Det har jeg bare lyst til at høre hvad ordføreren tænker om.
Joy Mogensen (S), 2021-03-16:
Jeg bliver nok nødt til at sige, at jeg synes, at de fleste strukturer kan give lige præcis de her effekter, hvis ikke man har en klarhed over, hvad rollerne er, når man sidder til de her møder, eller ved, hvordan beslutningerne bliver taget, eller hvor man indgår på den ene eller på den anden måde, eller hvornår man måske også går ud, fordi man er inhabil, eller hvis man ikke på anden måde forholder sig aktivt til det ansvar, man tager.
Så det mener jeg godt kan komme til at fungere, men det er jo klart noget, som jeg forventer yderligere adresseret i rapporten til efteråret.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Det fremgår dog alligevel ret klart her midt på side 7: »I den forbindelse vil etablering af en bestyrelse for Kunstakademiet givetvis have sin plads«.
Så det er jo ikke sådan, at spørgsmålet om etablering af en bestyrelse er fuldstændig fremmed i rapporten.
Og når man så derudover altså i afsnittet her på side 19 har en refleksion over, hvorvidt det ville være klogt at efterkomme det ønske fra både ansatte og studerende om direkte indflydelse, så er det vel ikke for meget forlangt, at ministeren også har gjort sig nogle tanker om det.
Så er ministeren enig i den bekymring, som rapporten giver udtryk for, nemlig at den slags kan føre til et uafklaret magtvakuum, et ledelsesvakuum og alle de andre fortrædeligheder, som rapporten opremser?