runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Det kan være, at det var mig, der ikke hørte ordentligt efter, men hvis det er sådan, vil jeg bare ligesom have det slået fast med syvtommersøm: Ønsker Danmarksdemokraterne at lave en model, der betyder – hvis man tager Københavns Kommune som eksempel, som jeg gjorde i min ordførertale – at der er 46 pct. af eleverne på Ørestad Gymnasium, der har anden etnisk baggrund end dansk, og at det 5 km væk på Christianshavns Gymnasium er 2 pct.?
Ønsker Danmarksdemokraterne egentlig, at vi laver en model, som ændrer det billede?
Er det en prioritet i forhold til de forhandlinger, der skal komme?
Det var i hvert fald lidt uklart for mig.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Jamen det er her, jeg mener, at der har været en meget stor misforståelse omkring den her aftale.
Den tæller jo ikke længere, så man kan sige, at vi skulle stoppe med at diskutere den.
Men jeg synes, det er så ærgerligt, at man holder fast i, at vi gjorde valget mindre frit med den aftale, vi lavede.
For det er præcis de samme, som ville få deres førsteprioritet opfyldt med den tidligere aftale, og eleverne ville i øvrigt få en lille smule kortere i skole i gennemsnit end med den gamle elevfordelingsmodel.
Og det er meget tydeligt, at det, at man bliver fordelt, på baggrund af hvor man bor eller ens forældres indkomst, er der meget stærke holdninger omkring.
Men det vigtige for os er, at eleverne trives, at så mange som muligt kommer ind på deres førsteprioritet, og at man ikke skal være meget, meget opmærksom hele tiden i grundskolen på, hvilken slags karakter man får, fordi det kan afgøre ens fremtidige uddannelsesvalg.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg er lidt nysgerrig, i forhold til hvor Danmarksdemokraterne står med hensyn til det her med at hæve snittet for at komme i gymnasiet.
For vi kan jo se, at nogle af de problemer, der er på de her såkaldte indvandrergymnasier, bl.a. er, at der er mange – hovedsagelig drenge – som slet ikke burde være der, som burde være et andet sted og i hvert fald ikke burde være der og ødelægge det for alle de andre.
Vi kan også se, at kurven i forhold til frafald knækker lige omkring karakteren 7. Mener Danmarksdemokraterne, at det ville være hensigtsmæssigt, at man satte snittet for at kunne komme i gymnasiet op og i øvrigt gjorde det nemmere at smide eksempelvis uopdragne indvandrerdrenge ud, hvis de laver ballade?
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Ja, det er da i hvert fald rimelig frustrerende, hvis der er nogle få elever, der ødelægger det for mange.
I forhold til det med at sætte snittet for at kunne komme ind på gymnasiet op kan jeg forstå, at ministeren er i gang med en undersøgelse på det område, og den venter jeg egentlig lidt spændt på at se resultatet af.
Det kan være, at ministeren selv vil komme ind på det i sin tale her.
Der kan være fordele ved det, men der kan måske også være nogle ulemper, i forhold til om vi så gør det mere attraktivt at søge ind på gymnasier, fordi man skal have et højere snit, når man går på gymnasiet, eller hvad sker der?
Jeg har jo selv aldrig nogen sinde gået på gymnasiet.
Jeg har gået på hf i et år, men jeg har ikke taget en længere uddannelse på gymnasiet.
Men jeg tror ikke, at vi skal lægge os fast på det nu.
Jeg vil godt lige afvente og se, hvad det betyder for dem, der går ud, altså om de så er kommet videre.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tak for svaret.
Jeg vil følge en lille smule op på det, for det her med karaktergennemsnittet er én ting.
Forhåbentlig er ordføreren enig med mig i – eller det må ordføreren jo selv svare på – at det jo ikke er en menneskeret at komme i gymnasiet.
Ca. 80 pct. tager en gymnasial uddannelse, og vi er fuldstændig enige om, at det selvfølgelig ville være langt bedre, hvis langt flere tog en erhvervsuddannelse, og vi kan jo se, at det, at man hæver snittet for at komme ind på gymnasiet, betyder, at frafaldsprocenten falder.
Det vil sige, at mange af dem, som vælger gymnasiet, men som alligevel hopper fra, fra starten kunne blive vejledt til at tage en anden uddannelse, eksempelvis en erhvervsuddannelse.
Så kan ordføreren ikke godt se, at det ville være hensigtsmæssigt, netop for også at sikre, at flere unge vælger en anden vej?
Så kunne man i øvrigt kombinere det med nogle egnethedssamtaler på gymnasiet, hvor det ikke er en lærer, man har haft i mange år, man skal have den samtale med, men det foregår på gymnasiet.
Kunne man lave sådan en form for model?
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Det er faktisk utroligt, hvis det var så uklart, for jeg stillede netop også spørgeren et spørgsmål nede fra salen, i forhold til at der jo er store udfordringer på det her område.
Og udfordringen er jo også, kan man sige, om man tager Danmark og dansk kultur til sig – så kunne det jo være, at vi ikke så så store udfordringer på området.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Det sidste er noget af det, der står i regeringsgrundlaget at vi skal kigge på, altså hvordan fordelingen mellem ungdomsuddannelserne skal være.
Men jeg vil bare sige til fru Mette Thiesen, at jeg og Socialdemokratiet står fuldstændig på mål for en stram udlændingepolitik, men det løser ikke det her problem.
Altså, der er en masse boligområder i dag, der er store områder i de største byer, hvor den her skævhed er opstået, og det kan man ikke løse ved noget af det, fru Mette Thiesen taler om.
Der skal andre midler til – de her mennesker er her nu.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Tak for en spændende tale, og tillykke med den første ordførertale.
Det lød næsten, som om ordføreren for Socialdemokratiet fortrød det lovforslag, der behandles i dag.
Altså, vil man gerne fastholde forældreindkomstkravet i forbindelse med fordelingen af elever, eller er man blevet trynet af de andre partier med hensyn til det her?
For det er jo rigtigt nok – det ved vi jo alle – at der er store udfordringer i forhold til parallelsamfund, men også i forhold til islamisk kultur.
Vi har også adskillige gange, før ordføreren blev valgt ind, diskuteret bederum her i Folketingssalen.
Men er ordføreren ked af at rulle den lov om indkomstkriteriet tilbage?
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Ja, selvfølgelig er jeg da ked af, at det her element forsvinder ud af den aftale, der blev lavet.
Det var ikke det, Socialdemokratiet gik til valg på, så det er jeg selvfølgelig ked af.
Men ja, det er da ikke en specielt nem første tale at skulle holde.
Jeg har selv personligt brændt enormt meget for det her, fordi jeg synes, at vi står med et problem, som er enormt svært at håndtere, og som ødelægger livet for rigtig, rigtig mange unge mennesker og gør deres livsmuligheder virkelig dårlige.
Altså, jeg er da helt sikker på, at hvis Socialdemokratiet havde fået 90 mandater selv, var det en anden type lovforslag, vi behandlede i dag, men det har Socialdemokratiet bare ikke fået.
Og vi har fået en regering nu, som har forpligtet sig på at løse det problem.
Vi er uenige om løsningen, og det afspejler det her lovforslag, men vi har fundet en fælles, fjerde løsning.
Men jeg synes sådan set, at det vigtige er, at der blandt de tre regeringspartier er enighed om, at det her er et problem, der skal løses, og det synes jeg er det glædelige i dag.
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Tak for talen.
Vil Socialdemokratiet sikre, at vi bruger kapacitetsstyringen så stramt, at vi kommer til at holde hånden under hvert eneste af de gymnasier, som lige nu jo ikke har særlig mange elever, så der fortsat vil være gymnasier alle steder?
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Ja, altså, det fremgår af lovforslaget, at den del bevarer vi sådan set.
Nu skal jeg jo ligesom lære at stå heroppe, så jeg ved ikke, om det med garantien er et trickspørgsmål.
Jeg kan bare henvise til, at det, der handler om kapacitetsstyring, bevarer vi.
Og det er glædeligt, for det betyder, at vi kan have ungdomsuddannelser i hele landet.
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Jeg har også godt læst forslaget, så det, jeg spørger til, er, om Socialdemokraterne også ønsker at bruge det, altså om man hermed, når man nu lige om lidt stemmer det her igennem, faktisk også vil lægge hånden på kogepladen og sige: Vi vil holde hånden under gymnasierne; vi vil altså bruge kapacitetsstyringen til at sikre, at der fortsat vil være gymnasier alle steder, så der ikke er et eneste af gymnasierne, der lukker.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Nej, men det er politisk, man skal tage hånd om det her problem, og det er et massivt problem.
Det kan man jo gøre på mange måder – man kan stoppe for asyl, man kan udvise kriminelle udlændinge konsekvent, man kan sikre, at dem, som har fået tildelt dansk statsborgerskab ved lov, får det frataget ved dom og bliver udvist.
Der er rigtig mange ting, vi kan gøre for netop at sikre, at den sammenhængskraft, som vi gerne vil have fremadrettet i Danmark, bliver bevaret.
Men at efterlade regningen hos de unge, som man gør med tvangsfordeling, hvor man ødelægger det for dem, mener jeg simpelt hen er dybt forfejlet, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan man i øvrigt mener, at det kan være den rigtige vej at gå.
Men vi kan sagtens tale om at løse konkrete problemer på gymnasiet ved bl.a. at sætte snittet op.
Er Socialdemokratiet indstillet på det?
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-31:
Tak for ordet, og tillykke til ordføreren med sin første tale herinde i Folketingssalen.
Det er altid spændende og lidt med sommerfugle i maven, når man skal gøre det.
Og så er det jo fantastisk, at det er til et emne og et forslag, der er så vigtigt som det her.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til noget af det, som ordføreren med reference til regeringsgrundlaget kom ind på i talen, nemlig det her med, at det ikke skal blive skævt, og der vil jeg gerne høre, hvad det er for nogle forslag konkret, som Socialdemokratiet vil tage med i den nye forhandling om en ny fordelingsaftale, så det netop ikke bliver skævt.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Tak for det.
Socialdemokratiet er ikke blevet konkrete på, hvad for nogle forslag der alternativt skal erstatte den elevfordelingsmodel, som vi delvis afskaffer i dag, men der er et forpligtende mål i regeringsgrundlaget, som vi kommer til i Socialdemokratiets folketingsgruppe at holde fast i, fordi det er vigtigt for os, at vi kommer den der skæve elevsammensætning til livs.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-31:
Men det er jo tit, når det bliver konkret, at det også er der, det bliver svært.
Når det f.eks. nu er sådan, at hr. Lars Løkke Rasmussen er en af dem, der har været med til at få uligheden til at vokse allermest i vores samfund – og det var, mens han var statsminister for Venstre – er ordføreren så ikke nervøs for, når det kommer til det konkrete, om dem, som vi ellers sammen plejer at kritisere for at få uligheden til at galoppere af sted, egentlig vil tage opgaven på sig?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Hvornår synes ordføreren den her aftale så skal være klar?
Vi skylder jo lidt et svar til skolerne og eleverne.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Selvfølgelig er jeg da nervøs, for tiden går jo, og virkeligheden derude bliver jo kun mere og mere opsplittet, uanset hvad vi foretager os her i Folketingssalen, men der er en forpligtende ambition i regeringsgrundlaget, og den har alle tre regeringspartier forpligtet sig til at leve op til, og det er jo så det arbejde, der starter nu.
Så vil jeg sige, at det er rigtigt, at vi har skabt stor usikkerhed, for der er jo et nyt system, der skal træde i kraft fra skoleåret 2024/25, og som det også fremgår af ministeriets svar til høringssvarene, kommer regeringen til at lave en proces, der er så skånsom som muligt i forhold til at tage hånd om de uddannelsesinstitutioner, som er pressede nu.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører – for Socialdemokratiet er jo i øvrigt ellers et parti, som ærligt har sagt, at den her forfejlede indvandringspolitik har haft ret stor og katastrofal betydning for det danske samfund – om ordføreren og Socialdemokratiet helt reelt set mener, at det er okay at efterlade regningen for årtiers forfejlede udlændingepolitik, for de voksnes fejl, på ungdomsværelset.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Det der med at lægge hånden på kogepladen har jeg altid syntes var et mærkeligt udtryk, for det er jo enormt dumt at gøre, særlig hvis den er varm.
Men Socialdemokratiet bakker op om den her kapacitetsstyringsmodel, og vi kommer til at bruge den, så svaret er ja.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Tak for det.
Endnu en gang tillykke til den socialdemokratiske ordfører med den første tale, og så vil jeg også gerne kvittere for den ærlighed, som ordføreren udviser.
Vi har jo lavet den her aftale sammen, og jeg er også enormt ked af, at den nu ikke længere står til troende.
Så tak for det.
Og dem er jeg faktisk ret bekymret for, særlig med den her ændring, i forhold til at vi sikrer, at der kommer nye elever, der har lyst til at gå på skolen, ind til næste skoleår, så vi ikke taber de her skoler på gulvet.
Hvad har ordføreren gjort sig af tanker omkring de seks skoler?
Det synes jeg er rigtig positivt.
Det eneste, der kan bekymre mig, er, at lige siden jeg blev ordfører efter valget i 2019, har sektoren råbt og skreget på en løsning.
Så forsøgte vi at lave en, som man nu ruller tilbage.
Og problemet er jo ikke blevet mindre.
Så hvad er svaret fra Venstre til de skoler, der nu står og virkelig har store problemer og skal vente endnu et år, før der kommer en løsning?
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Svaret er, at den model, vi så kommer med, forhåbentlig er bedre end den, som man indgik en aftale om sidst.
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Ordføreren sagde, at vi skal finde en ny model i en fart.
Så har jeg jo lyst til at vide: Hvornår er i en fart?
Okay, så vil jeg måske spørge lidt mere ledende: Vil Venstre være med til at sikre, at vi har lavet en ny model eller i hvert fald er i gang med at forhandle en ny model, inden det nye folketingsår starter til oktober?
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Som fru Lotte Rod også ved, er vi jo tre regeringspartier, og det betyder selvfølgelig, at vi alle tre skal være enige om, at det er noget af det, vi vil prioritere rigtig højt.
Jeg vil sige, at det, der står i regeringsgrundlaget, er jeg egentlig tryg ved, for der er også skrevet forpligtelser ind.
Derfor har vi også noget at presse med, og dermed finder vi forhåbentlig en løsning så hurtigt, at vi ikke står i den samme situation igen, nemlig at vi skal til at lave hastelovgivning for at sikre, at de unge mennesker også ved, hvad det er, de har med at gøre.
Så det vil jeg gøre mit til.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-01-31:
Tak, hr. formand.
Ungdommen har livet foran sig.
Der er valg og beslutninger, der skal træffes, men i bund og grund ligger verden for deres fødder.
Det er næsten kun fantasien og gåpåmodet, der sætter grænserne for, hvad de kan opnå i livet.
De fleste unge mennesker står før eller siden konfronteret med valget om, hvilket arbejdsliv de vil forfølge, og i relation hertil, hvilken uddannelsesinstitution de finder interessant.
Selv valgte jeg at begynde på Nørre Gymnasium lidt nord for København, hvor jeg er vokset op.
Det gjorde jeg, fordi det var tæt på min bopæl, og fordi jeg gerne ville gå på gymnasium med de folkeskolevenner, som jeg i nogle år havde været væk fra, fordi jeg i udskolingen var flyttet over på en privatskole.
Det var altså et gymnasievalg, som jeg ikke ville have været foruden, og som har haft en stor betydning for mig siden.
Desværre er det ikke alle unge, der er lige så heldige, som jeg var, i hvert fald ikke, hvis det stod til et flertal fra sidste regeringsperiode.
Her indførte man en ordning, hvor unge ville blive inddelt i bestemte kategorier ud fra, hvad deres forældre tjener.
Det ville dermed være størrelsen på deres forældres løncheck, der ville være med til at afgøre, hvor de måtte gå på gymnasium.
Nogle ville risikere at blive sendt på et gymnasium 45 minutter væk fra, hvor de bor.
For politik handler om at afveje hensyn over for hinanden.
I Moderaterne deler vi til fulde analysen af, at der er behov for at styrke sammenhængskraften i Danmark, men det hensyn må ikke trumfe hensynet til den enkelte unges trivsel – slet ikke i en situation, hvor undersøgelser viser, at op imod hver tredje unge mistrives.
Som Niels Egelund og andre forskere har påpeget, vil en øget mistrivsel blandt unge netop være resultatet af elevfordelingsaftalen.
Hver dag kunne de risikere at skulle med halvanden times transport og af staten blive busset væk fra deres nærmiljø og fra deres venner.
Det siger sig selv, at det ikke vil gøre noget godt for trivslen.
Med dette lovforslag fordeles der i stedet ud fra elevernes prioriteter og ud fra transporttid.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke Venstre for at have påtaget sig regeringsansvaret, da der ellers i dag ville have været et flertal for den gamle elevfordelingsaftale.
Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak til ordføreren for talen.
Jeg kender ikke så meget til Moderaterne, skal jeg være ærlig at sige.
Jeg kender ikke så meget til jeres partiprogram på det her område, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Moderaterne om noget.
Nu siger ordføreren, at ordføreren anerkender, at der er de her ret massive problemer i Danmark på grund af den udlændingepolitik, der har været ført igennem mange år, og jeg hører også, at ordføreren glæder sig over, at man fjerner den her del, altså den her tvangsfordelingsdel.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at spørge om lidt det samme, jeg spurgte Venstre om, nemlig om Moderaterne så også vil love – også alle dem, der sidder derude og lytter med – og sikre, at man ikke ender ved det samme udgangspunkt, når vi skal ind i det her forhandlingslokale, altså at man ikke overgiver sig og siger: Ja, så ender vi nogenlunde samme sted i forhold til en tvangsfordeling af de her gymnasieelever.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Det er fuldstændig korrekt, at det her ikke er let, og det tror jeg egentlig vi alle sammen herinde godt kan skrive under på, for ellers havde vi nok allerede fundet en model, vi alle sammen kunne stemme for.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg jo ikke er i tvivl om – det var jeg heller ikke, da jeg sad i forhandlingslokalet – at grænsen for os var nået, da man sagde, at det nu var ud fra forældrenes indkomst.
Det havde vi det vildt svært ved at se os selv i.
Om det så er den nuværende model, man kan gøre noget ved, så vi kan se os selv i det igen, tør jeg ikke sige, eller om vi for den sags skyld skal skrotte det hele og starte med en ren tavle.
Jeg kan sige, at vi tænker – vi tænker meget – og jeg får også ude fra sektoren rigtig mange gode input til løsningsmodeller.
Det er så de ting, vi forhåbentlig får samlet, så vi kan få lavet en model, som vi kan se os selv i.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg er megaglad for den sidste del af ordførerens tale, hvor ordføreren slår fast med syvtommersøm, at problematikken ikke slutter her, og at samtalen om, hvad vi skal gøre, ikke slutter her.
Men vi har haft enormt svært ved at forstå på Venstre, hvad Venstre så ser som løsningen.
Venstre sad jo både med ved forhandlingerne og hørte om ekspertudvalgets forslag, var med til en rigtig stor del af forhandlingerne, da vi lavede aftalen inden valget.
Og det er rigtig svært at finde en god løsning, så jeg er spændt på, om Venstre har været i tænkeboks og nu har fundet en god måde, vi så kan fordele eleverne på, når det ikke kan være på den måde, vi fandt inden valget
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Først vil jeg sige, at de institutioner jo også er omfattet af de nye regler om kapacitetsfastsættelse, og så vil jeg sige, at det har været vigtigt for os, at de her skoler bliver kompenseret.
Altså, som jeg forstår det, har ministeriet udbetalt ialt 132,2 mio. kr. til de her institutioner som kompensation.
Så der er selvfølgelig et fokus på at holde hånden under de her institutioner, som har det ekstra svært, og jeg kan også læse ud af høringssvarene, at der er meget, meget stor utilfredshed med, selvfølgelig, at de her skoler konstant er underlagt store ændringer, og at de har brug for noget ro og tryghed.
Den ro og tryghed må vi jo så sørge for at det næste system kan give dem.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Ja, lige præcis, for det, de var blevet stillet i udsigt, er jo ikke længere en realitet for dem, og så kan man jo godt forstå, at de bliver en smule bekymret.
Og jeg er jo helt med på, at vi har sikret en kompensation i indeværende skoleår, men det har vi ikke i det kommende skoleår, hvis ikke vi sikrer, at der kommer nogle elever på skolen.
For det er jo ligesom sådan, skolerne får penge.
Så er ordføreren med på, at vi holder et skarpt øje med de skoler, sådan at vi ikke risikerer, at de står til at lukke om ganske få år?
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Ja, helt sikkert; det tilsagn vil vi gerne give.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
Venstre fik nemlig skrevet ind i regeringsgrundlaget, at aftalen om at fordele elever på gymnasierne ud fra deres forældres indkomst skulle rulles tilbage, og det er så det, vi tager fat på nu i dag.
Tilbage i juni måned sidste år indgik man en politisk flertalsaftale om at lave en elevfordeling på ungdomsuddannelserne på baggrund af forældrenes indkomst.
Dette var vi i Venstre også dengang imod, og derfor var vi heller ikke en del af den aftale, som blev indgået.
Vi mener nemlig, at det er ret udansk at dele folk op i rige og fattige, og derfor er det også meget vigtigt for os, at den her brik nu bliver fjernet, og derfor fik vi så også skrevet de her ting ind i forbindelse med regeringsforhandlingerne på Marienborg sidste år.
Med lovforslaget, som vi behandler nu, fjerner vi så den del.
Nu er det så ikke længere fars eller mors lønseddel, som vil være afgørende for, hvor unge mennesker skal gå i gymnasiet
Med regeringsforhandlingerne nåede vi jo sammen med Socialdemokratiet og Moderaterne – og tak for det – til enighed om, at den her del i aftalen skulle rulles tilbage, så kriteriet om forældreindkomst nu ikke længere vil figurere.
Derfor står der jo heldigvis også i regeringsgrundlaget, at det er noget, vi skal tage fat på og få gjort noget ved.
Det er et stort problem, og jeg må sige, at jeg ikke mener, at løsningen er at lade fars og mors pengepung afgøre, hvilket gymnasium man skal gå på.
Derfor skal vi i arbejdstøjet i en fart, igen, og finde en anden model for at løse det her problem.
I dag vil jeg godt understrege, at jeg vil have lov til at glæde mig over det her lovforslag.
Jeg vil sige tillykke til alle de unge mennesker rundtomkring, som nu kan sende deres ansøgning af sted til gymnasiet uden måske både at skulle spørge ind til, hvad forældrene tjener, og spekulere over, om det så kan få konsekvenser i forhold til optaget på det gymnasium, de ønsker.
I Venstre støtter vi det her lovforslag med rigtig stor glæde, men jeg vil også gerne understrege over for de andre partier, at vi lægger os i selen for, at vi får en model, som rent ud sagt kommer til at løse problemet, uden at vi behøver at bruge det her kriterie, der drejer sig om forældrenes indkomst.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-01-31:
I regeringsgrundlaget forpligter vi jo os på, at vi skal gøre op med den skæve elevsammensætning.
Så hvor vi ender, kan vi jo ikke foruddiskontere her i dag, men jeg vil gerne love, at vi går ind til de forhandlinger med et håb om, at vi i videst muligt omfang kan sikre, at der er et frit valg i så høj grad som muligt, for det mener vi er ganske afgørende for netop det her hensyn til unges trivsel.
Det vil helt klart være en vigtig parameter at sikre – så vidt muligt – et frit valg til de unge.