runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-08:
Jeg vil starte med at sige, at hvis man har ret til noget, kan man jo gå til domstolene og gøre krav på det – det kan man ikke her.
Du kan banke på døren til byretten alt det, du vil, men det får du ikke statsborgerskab af.
Der skal være mindst 90 mennesker herinde eller i hvert fald et flertal i Folketinget, før du kan få indfødsret.
Så er det rigtigt, at vi har lagt en tærskel for, hvor alvorlig kriminalitet man skal have begået for at være permanent udelukket fra statsborgerskab, men den tærskel synes jeg jo at et flertal i Folketinget har diskuteret.
Vi har fastsat den tærskel; vi har sagt, at det gælder betinget og ubetinget fængselsstraf, og det betyder også, at man godt kan være dømt for noget andet og f.eks. have fået en bøde og alligevel, formentlig når der er gået nogle år, få statsborgerskab.
Men det har vi jo forholdt os til politisk, og jeg synes, vi har lagt et fint snit, og derfor mener jeg også, det er fuldstændig inden for rammerne af den aftale, vi har lavet, og den tradition, der er på det her område, at det, som Folketingets Indfødsretsudvalg forholder sig til, er dispensationer fra nogle af de betingelser, der stilles.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Det er korrekt.
Sådan har det været, siden grundloven blev sat i værk i 1849.
Jeg tror, den første formand for Indfødsretsudvalget var Grundtvig selv, og diskussionerne blev holdt i udvalget, fordi der var tale om personfølsomme oplysninger, uagtet om det var en dansksindet tysk soldat i 1864, der gerne ville have dansk statsborgerskab, og uagtet om det i dag er en amerikaner, eller om det er en, der er kommet hertil gennem asylsystemet.
Jeg synes ikke, man skal stå hernede i Folketingssalen og diskutere personfølsomme oplysninger, det skal man gøre i udvalget, og sådan har det været de sidste 170 år, og sådan synes jeg også det fremadrettet skal være.
Som jeg forstår det, vil det være et fuldstændig nybrud med den måde, vi har behandlet ansøgere til dansk statsborgerskab, ikke at gøre det i udvalget af hensyn til folks personlige forhold, men pludselig at skulle gøre det her i Folketingssalen.
Med al respekt, så var det et meget langt svar på et spørgsmål, som jeg ikke stillede.
Jeg stillede spørgsmålet: Hvordan kan det være, at Sofie Carsten Nielsen fra Radikale Venstre godt kunne få svar på spørgsmål, hun stillede, da vi havde en blå udlændingeminister, mens jeg nu, hvor vi har en rød udlændingeminister, når jeg stiller fuldstændig konstruktive og gode spørgsmål, bare får at vide, at det får jeg ikke noget svar på?
Hvordan kan ordføreren synes, at det er fair?
Mange tak, formand.
Jeg skal gøre det helt kort.
Jeg er faktisk rigtig ærgerlig over, at vi overhovedet skal være her i dag til den her debat, fordi debatten jo i bund og grund handler om, at ministeren ikke vil arbejde med Indfødsretsudvalget og svare på nogle af de meget relevante spørgsmål, som bl.a. jeg og andre har stillet ministeren – og især fordi det her område er så vigtigt.
Dansk indfødsret, dansk statsborgerskab bliver givet ved lov af Folketinget.
Det står i grundloven, og det er jo lidt svært for Folketinget at tildele dansk statsborgerskab på et oplyst grundlag, hvis det er sådan, at ministeren ikke vil komme med svar på de forholdsvis simple og ligetil spørgsmål, som vi har stillet, om nogle af ansøgerne.
Så jeg er ked af, at vi skal være her, og jeg håber, at vores debat vil få ministeren på lidt bedre tanker.
Vi ønsker ikke – og det har jeg gentaget mange gange – en eller anden krig med ministeren på det her område.
Vi ønsker egentlig bare, at Folketinget på et oplyst grundlag kan tildele dansk statsborgerskab ved lov, og det kan vi altså kun gøre ordentligt, hvis ministeren vil arbejde med udvalget.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Tak til ministeren.
I vores nye aftale om indfødsret står der to for os meget, meget vigtige ting: for det første, at man ikke skal have begået alvorlig kriminalitet; for det andet, at statsborgerskab ikke skal være en ret.
For aftalen er ikke perfekt, for der er folk, der har begået alvorlig kriminalitet – nogle har fået op til fem domme – og det er netop derfor, vi ønsker at kunne diskutere nogle af de her sager i udvalget.
når ministeren så nægter at svare på rigtig mange af vores spørgsmål, og når Socialdemokratiet blokerer for, at vi kan kigge på nogle af de her sager individuelt, så holder det, der står i aftalen, jo ikke længere, for så er der kriminelle, der får statsborgerskab, og pludselig er det blevet til en ret – hvis man bare lever op til de her betingelser, er det ens ret at få dansk statsborgerskab.
Så mener ministeren vitterlig, at han ved at blokere for de spørgsmål, som bl.a. jeg stiller, og at der dermed er kriminelle, der får statsborgerskab, og at et mindretal af os vel og mærke ikke engang kan stemme imod dem, så lever op til de to grundelementer i aftalen, som jeg nævnte før?
Marie Krarup (DF), 2021-12-08:
Ministeren ønsker ikke at oversende alle sager, i hvert fald ikke de sager, der falder ind under cirkulæret.
Sådan forstår jeg ministerens svar.
Vil minsteren være åben over for, at man på anmodning kommer og ser dem enkeltvis?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Tak for lige at få lov til at stille nogle spørgsmål her.
Radikale er jo imod, at vi regulerer det her område med en aftale, men tænker ministeren, at man, hvis man iblandt regeringens støttepartier genforhandlede aftalen, så kunne indgå en aftale om, at sager blev sendt over til udvalget?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-08:
Jeg har svært ved se, at man inden for den grundlovsbestemmelse, vi nu engang har, kan have et bedre system, end at et flertal i Folketinget på forhånd fastsætter, hvilke betingelser der skal være opfyldt, for at man kan få sit navn på et lovforslag.
For alternativet er jo, at man i Folketinget skal have individuel sagsbehandling af hver enkelt ansøger.
Det er jo også et legitimt nok politisk standpunkt; det er bare et ret omfattende maskineri at sætte i gang i Folketinget, og det ville også betyde, vil jeg mene, at der ville være noget vilkårlighed – sådan er politiske beslutninger jo, kan man sige, men der ville være mere vilkårlighed, end der er i det eksisterende system.
Og jeg synes trods alt, at vi inden for rammerne af den grundlovsbestemmelse, vi har, har fået et sådant rimelig fornuftigt system oparbejdet igennem flere årtier.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Man ved jo ikke, om der kommer en borgerlig regering – guderne forbyde det – efter næste valg, men så er det jo ret sandsynligt, at det kunne være en fra Venstre eller Konservative, der blev minister.
Hvis jeg så sad og gerne ville have en liste over alle marokkanere, som stod på det her lovforslag – for det havde jeg lyst til at se – vil ordføreren så garantere mig, at jeg simpelt hen ville kunne få den tilsendt, altså en liste over folk, der har opfyldt alle betingelserne, og som står på lovforslaget, så jeg ud fra mine personlige grunde kunne sidde og pille dem fra og sige, at dem vil jeg godt have op i udvalget?
Altså, det er folk, som har opfyldt betingelserne.
Det er ikke de tilfælde, hvor der er tvivl.
Vi snakker om folk, som har gjort alt det, man skal, og som står på et lovforslag.
Ville jeg så simpelt hen kunne se dem, ud fra hvad jeg som ordfører sådan synes var relevant?
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Vi har det synspunkt, at idet grundloven siger, at det er Folketinget, der ved lov skal lovgive om, hvem der skal have dansk statsborgerskab, så skal Folketinget selvfølgelig have flest mulige tilgængelige oplysninger.
Så vores tilgang fra Konservatives side vil være, at alle i udvalget skal kunne få indblik i en eller alle sager, hvis man har et ønske om det, i forhold til alle de personer, der søger dansk statsborgerskab.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Nu er der jo partier – ikke hr. Marcus Knuths parti – som mener, at ingen af dem, som kommer fra Mellemøsten, skal kunne få et dansk statsborgerskab, uanset hvad.
Så ville ordføreren synes, at det var fair nok, at man simpelt hen sagde: Jeg vil gerne have en liste over alle, der har den her tro, og så skal ministeren sende den over?
For det er jo det, det også kan åbne op for.
De sager, vi behandler i Indfødsretsudvalget, er vel de tilfælde, hvor der er tvivl – altså nogle, der har fået en bøde; nogle, der er ordblinde; nogle, der har været for lang tid i udlandet – i forhold til om de kan få en dispensation.
Det her er jo folk, der har opfyldt betingelserne, som hr. Marcus Knuth så vil give mulighed for, at man kan få tilbage i udvalget.
Altså, er der slet ikke nogle tilfælde, hvor ordføreren mener, at det simpelt hen er for usagligt at få dem tilbage?
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Jeg mener helt konkret, at vi skal have lov til i udvalget at stille spørgsmål – alle de spørgsmål, vi vil stille – inden lovforslaget om indfødsretsmeddelelse kommer i salen, således at det ikke er sådan, at man skal til at pille folk af lovforslaget bagefter.
Så kan vi have debatten inden, og hvis der så er nogen – et flertal i udvalget – der mener, at nogle ikke skal have dansk statsborgerskab, så kan de personer blive taget af lovforslaget, inden det bliver fremsat.
Jeg tror ikke, man kan gøre det op til at handle om religion.
Vi mener jo bare, at alle sager skal være tilgængelige, og så kan man, uafhængigt af hvilket parti man kommer fra, kigge på de sager – en af dem, alle eller et tal derimellem – som man har lyst til at få forelagt for udvalget.
Marie Krarup (DF), 2021-12-08:
Som jeg forstår ordføreren, vil ordføreren gerne have alle sager over.
Det vil vi også gerne, for vi vil gerne have individuel behandling i Folketinget af alle sager.
Vi ønsker åbenhed om, hvad de enkelte partier stemmer til de enkelte personer, men som jeg forstår ordføreren, er det ikke det, Det Konservative Folkeparti ønsker.
Det Konservative Folkeparti ønsker, at det foregår i hemmelighed i et lukket udvalg, hvor man kan stemme om sagerne.
Er det ikke korrekt?
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-08:
Jeg ville bare sige, at jeg nu gav et eksempel på, at man kunne tænke på en anden måde.
For det var jo ikke et spørgsmål om at overlade det til embedsmænd.
Det var et spørgsmål om at lade alle de overordnede politiske principper, alle måderne at gøre tingene på, formulere i folketingssammenhæng, men så overlade det til nogle retssikre embedsmænd at sikre, at det blev udført på den måde.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-08:
Ja, det ville så i givet fald være et grundlovsbrud i den henseende.
Det er så det ene.
For det er jo – hvad skal man sige – Folketinget, der tildeler de her statsborgerskaber.
Det er jo os, der sidder ud fra vores egen overbevisning og stemmer ja eller nej, og det er jo sådan set også derfor, vi i Nye Borgerlige gerne vil have det delt endnu mere op, sådan at man netop på enkeltniveau kan stemme om, om det er nogen, man vil give statsborgerskab eller ej.
Så det er egentlig bare for at sige til Enhedslistens ordfører, at det bestemt ikke ville være hensigtsmæssigt, hvis man gjorde det på den her måde, og at det ville være en katastrofal glidebane, som ville forårsage en massiv mængde tildelinger af statsborgerskaber, og vi skal tværtimod den helt anden vej.
Jeg er ikke bekymret for alle dem, som Enhedslistens ordfører nævner, som ikke har statsborgerskaber i dag.
Jeg er meget mere bekymret for alle dem, som i årevis har fået tildelt statsborgerskaber, og som aldrig nogen sinde burde have haft det.
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-08:
Men det ville jo have en meget indholdsmæssig begrundelse, hvis man gjorde det.
Det kommer aldrig til at ske, fordi der heldigvis kræves ret meget for at ændre vores grundlov.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-08:
Det er fuldstændig korrekt, som ordføreren for Det Konservative Folkeparti anførte heroppefra, at det, vi drøfter i dag, sådan helt grundlæggende er, at man, når man sidder i Indfødsretsudvalget, skal have ret til og mulighed for både selvfølgelig at få svar på sine spørgsmål, men også at få oversendt konkrete sager.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at tale lidt ind i, hvordan man tildeler statsborgerskaber i dag, og hvordan det i hvert fald set med vores øjne ville være optimalt at tildele statsborgerskaber.
For i dag er det jo sådan, at man laver et cirkulære, og alle dem, der opfylder de her kriterier, kan bare de facto få et dansk statsborgerskab.
Det er altså mange tusind mennesker hvert halve år, også rigtig mange, som på ingen måde er til gavn for Danmark, og som man ikke burde tildele statsborgerskab.
I Nye Borgerlige vil vi en helt anden vej.
Vi vil gerne have, at man først sikrer, at de, som kommer fra de muslimske lande, hvor man ved, at de og deres efterkommere er overrepræsenterede i kriminalitetsstatistikkerne, som udgangspunkt fra start af fuldstændig skal udelukkes fra at få dansk statsborgerskab.
De, som så kommer igennem cirkulærets nåleøje, altså ud over dem, som bliver pillet af fra start af, skal så til en individuel samtale, selvfølgelig med de bedst kvalificerede, dem, som vil være bedst til gavn for Danmark allerøverst i bunken.
Det vil give et fuldstændig naturligt loft, for det vil være fuldstændig umuligt for Indfødsretsudvalget at holde de her individuelle konkrete samtaler med mere end måske et par hundrede om året, og derfor vil man helt naturligt udelukkende kunne tildele statsborgerskaber til ganske, ganske få.
Og det vil være nogle, som man har haft en individuel vurdering af.
Og vi så meget gerne, at man også hernede i Folketingssalen kunne stemme om de enkelte, simpelt hen en individuel behandling.
For når man tildeler statsborgerskab, skal man også vide, at det statsborgerskab desværre i dag er meget svært at tage fra folk igen.
Og i Nye Borgerlige ønskede vi jo helt klart og tydeligt, at man selvfølgelig, når man tildeler et statsborgerskab, betinger det af, at vedkommende, der får statsborgerskabet, ikke begår grov kriminalitet.
Så skal det selvfølgelig fratages igen, hvis man bliver idømt en frihedsstraf.
Men sådan er det desværre ikke i dag, og det kæmper vi så videre for at få indført.
Men helt grundlæggende set skal man selvfølgelig som medlem af Folketinget og Indfødsretsudvalget kunne modtage informationer om alle dem, som står på de her lovforslag.
Og jeg vil overhovedet ikke være bekymret for at skulle til at pille folk af lovforslaget, tværtimod.
Det ville være det fuldstændig rigtige at gå ind og kigge på, hvem der er til gavn for Danmark, og hvem der ikke er det.
Så vi støtter det forslag til vedtagelse, som tidligere er blevet læst op af forslagsstilleren, hr. Marcus Knuth fra Det Konservative Folkeparti.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Men helt ærligt, hr. minister!
Ministeren står og siger i ramme alvor, at de spørgsmål, som fru Stine Brix og fru Sofie Carsten Nielsen m.fl. har stillet, var nogle gode spørgsmål, nogle, der godt kan svares på, men når jeg stiller et spørgsmål, er det et dårligt spørgsmål, og det skal man ikke svare på.
Ministeren bør da svare på alle spørgsmål.
Så siger ministeren, at ministeren ikke vil svare på de her spørgsmål om, hvem der har gæld til det offentlige.
Jeg ved godt, at vi har sat nogle nye barrierer op, men det er jo ikke perfekte barrierer, så når nu det er sådan, at ministeren gerne vil sende en oversigt over over kriminalitet, hvorfor vil ministeren så ikke gøre det, når det drejer sig om gæld.
Lad mig præcisere spørgsmålet: I forbindelse med den oversigt, ministeren har oversendt, over, hvem der har begået kriminalitet, hvilke typer kriminalitet, hvilke domme der er tale om, vil jeg så få et positivt svar fra ministeren, hvis jeg på samme måde stiller spørgsmålet om gæld?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-08:
Jeg vil starte med at sige, at det jo ikke er sådan, at jeg ikke svarer på spørgsmål.
Det spørgsmål, nr. 175, jeg læste op før,
er besvaret den 24. september.
Alle spørgsmål besvares jo, men måske ikke med det indhold, spørgeren ønsker, men alle spørgsmål besvares.
Det mener jeg virkelig er den forkerte vej at gå.
Jeg synes også, det er helt urimeligt at sammenligne det krav, som Det Konservative Folkeparti stiller her, med det, som Enhedslisten eller andre partier har stillet tidligere, for det er jo nogle spørgsmål, man stiller til et lovforslag, som selvfølgelig besvares, det er jo ikke et krav om, at der skal oversendes flere tusinde sager på folk, der allerede lever op til betingelserne.
Det, som De Konservative forfølger her, er en fuldstændig anden model for meddelelse af indfødsret, og der synes jeg, man må være åben og sige, at oven i den almindelige sagsbehandling på baggrund af det cirkulære, som er et udtryk for en politisk forhandling, ønsker man også en politisk stillingtagen til hver enkelt sag.
Det synes jeg ikke er den rigtige vej at gå.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-08:
Tusind tak.
Men jeg er bare nødt til at sige, at der altså er andre lande, som har nogenlunde den samme tilgang til det her med, at det faktisk er en individuel vurdering, om man giver et statsborgerskab.
Og nu er hr. Henrik Dahl fra Liberal Alliance her ikke, så derfor vil jeg fremføre noget, som han fremførte, og som jeg i hvert fald morede mig meget over på det tidspunkt, altså at man faktisk i Schweiz sagde nej til en hollandsk veganer til at blive statsborger, simpelt hen fordi hun var for irriterende.
Så der er altså andre lande, som fastholder, ligesom i øvrigt Danmark, at det selvfølgelig skal være individuelt vurderet og ikke bare gives over til embedsmænd.
Så det er bare lige sådan for at oplyse ordføreren fra Enhedslisten om, at det altså er ganske normalt, at man holder fast i det, og at det ville være en katastrofal glidebane, hvis man gjorde det, som Enhedslisten fremfører.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
De spørgsmål, jeg stiller, har jo meget, meget høj relevans i forhold til at se, om den nye aftale om indfødsret, som vi har lavet, rent faktisk lever op til de forventninger, vi har i indledningen, bl.a. med kriminalitet og gæld osv.
Jeg har ikke fået noget svar på, hvem der har udestående gæld til det offentlige, så nu spørger jeg igen ministeren: Hvis jeg stiller spørgsmålet og beder om at få svaret i samme format som det, ministeren har svaret på i forhold til kriminalitet, hvor man kan se navne, man kan se, hvilke forseelser folk har fået bøder for, og man kan se, hvilke bøder de har fået, vil jeg så få det oversendt?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-08:
Jeg er for det første i tvivl om, om det overhovedet er praktisk muligt at indhente de informationer, for de informationer, som ministeriet indhenter i forbindelse med sagsbehandling, er de informationer, der er relevante for at kunne træffe en afgørelse, og derfor indhenter man informationer om bestemte gældstyper, nemlig dem, vi har forholdt os til.
Der bliver ikke indhentet informationer, som ministeriet ikke skal bruge til noget.
Så alene af den årsag tror jeg ikke, man ville kunne oversende de informationer, som ikke er relevante for kontoret at have i forbindelse med sagsbehandlingen.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Tak, formand.
Jeg skal gøre det her kort.
Jeg vil bare takke mine gode fæller fra blå blok for et rigtig godt samarbejde.
Det, jeg jo er så glad for her, er, at vi er enige om processen.
Så kan det godt være, at vi, hvis det kommer til enkeltsagsbehandlingen om, hvem der skal have statsborgerskab, ser forskelligt på det, men processen er jeg oprigtigt glad for at vi ser ens på.
Jeg har svært ved at finde ord for det, men jeg synes virkelig bare, at det klinger så hult, når ministeren står og siger, at de spørgsmål, som folk fra røde partier stiller, er i orden, men at de spørgsmål, som vi stiller, ikke er i orden, selv ikke når jeg prøver at komme ministeren i møde ved at spørge, om vi så ikke kan få det oversendt i et mere simpelt format.
Men det her er da i hvert fald et strålende eksempel på, at regeringen ikke laver udlændingepolitik med de blå, men at de gør det med de røde partier.
Så den dag der igen skulle komme en blå regering – jeg håber, at det kommer på et tidspunkt – kan vi da glæde os over, at der i hvert fald kommer en helt ny retning i en meget, meget vigtig del af udlændingepolitikken, nemlig hvem der har ret til dansk statsborgerskab.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Jeg har bare et kort spørgsmål til hr. Marcus Knuth: Kan ordføreren ikke bekræfte, at vi lige har lavet en aftale med Konservative, Venstre og Liberal Alliance, en ret bred aftale, om noget af det allervigtigste, nemlig at få statsborgerskab?
Altså, jeg er faktisk ked af ordførerens fremstilling – jeg synes faktisk, vi har et udmærket samarbejde, både med Venstre og Konservative.
Så kan vi have nogle uenigheder, men jeg synes faktisk, der er et godt samarbejde, også i udvalget, med ordførerens parti.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Jeg er enig i, at vi har lavet en rigtig god aftale, men som jeg har sagt igen og igen: Aftalen er jo ikke perfekt, og når vi kan se, at der er nogle af dem, der nu står på lovforslaget, der har begået omfattende og gentagen kriminalitet, er det netop et tegn på, at den her aftale selvfølgelig skal justeres hen ad vejen, ikke mindst med muligheden for, at vi i fortrolighed i udvalget kan stemme om nogle af de allermest grelle sager.
Så jo, vi har lavet en god aftale, men siden da er vi godt nok gået hver vores vej, og det gode samarbejde i udvalget, som spørgeren taler om, er i hvert fald ikke et, jeg kan genkende.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Ordføreren brugte billedet med Scrabble, og at nu laver man lidt mere politik med de røde, men altså, kan ordføreren ikke bekræfte, at når vi snakker udlændingepolitik, bliver langt det meste egentlig lavet hen over midten, hvor ordførerens parti også er med?
Og nu snakker vi ikke kun om den her aftale, men det gælder langt de fleste aftaler, der bliver lavet på udlændingeområdet.
Så kan vi have nogle uenigheder om noget konkret, men meget af den udlændingepolitik, der bliver ført, er Det Konservative Folkeparti i forhold til det, jeg kan se, også enig i.
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-08:
Ja, og jeg kan jo svare, at lige præcis det »medmindre« er afgørende for, hvordan det i praksis bliver, og det der »medmindre« betyder jo, at vi ikke kan vide, om det er relevant at begrunde.
Det kan kun ministeren.
Det er derfor, man skal spørge ministeren.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Betyder det i forhold til de sager – det kan jeg jo godt sige uden at røbe for meget – Radikale Venstre tit bringer op, at det så er usaglige kriterier, når man bringer dem op i udvalget, eller er det vi andres stemmeafgivning, som er usaglig?
Eller er det en unfair behandling, man får?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Ja, det betyder det rent faktisk.
Nej, jeg hentyder jo selvfølgelig til, at vi i Radikale Venstre har den opfattelse, at det, når man, som der er nogle partier der har oplyst, stemmer efter, hvilken religion folk har, er usagligt.
Det er ganske rigtigt forstået, hr. Lars Aslan Rasmussen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Nu har jeg forstået, at der er nogle partier herinde, som agerer usagligt i udvalget, og ikke regeringen og ikke Radikale Venstre?
Er det korrekt forstået?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Det er rigtigt forstået, at jeg jo ikke som medlem af udvalget kan fortælle, hvad der foregår, i og med at det er et fortroligt udvalg, men jeg kan jo i hvert fald henvise til, at man som medlem selv kan fortælle, hvordan man stemmer, og hvorfor man stemmer, og hvilken begrundelse man har for at stemme.
Og når det lige netop er sådan, at man som parti går ud og fortæller, at man stemmer efter religion, så kan jeg selvfølgelig referere til det, og det er det, jeg gør lige netop nu her, hvor jeg anfører, at Radikale Venstre mener, at det, at man stemmer efter, hvilken religion ansøgerne har, er usagligt.
Marie Krarup (DF), 2021-12-08:
Betyder det så, at Radikale Venstre vil have ændret grundlovens bestemmelse om, at Folketingets medlemmer alene er bundet af deres samvittighed?
Betyder det, at Radikale Venstre vil have lavet et cirkulære for, hvordan de enkelte folketingsmedlemmer skal stemme i hver enkelt sag, så vi kan få fjernet det der ubehagelige, ustyrlige demokrati, hvor folk bare lader sig styre af deres egen samvittighed og deres egen vilje?