Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Tak for det.
Tak for modtagelsen af lovforslaget, som jo er endnu et af de forslag, der gennemfører elementet i EU's nødindgrebsforordning, nemlig det såkaldte solidaritetsbidrag.
Provenuet for solidaritetsbidraget skal ligesom provenuet for indtægtsloftet bidrage til at finansiere de gode tiltag, som jeg henviste til ved lovforslaget før, og som vi i regeringen og aftalepartierne blev enige om i aftalen om inflationshjælp.
EU-forordningen fastsætter de overordnede rammer for solidaritetsbidraget.
Baggrunden for bidraget er, at selskaber med aktiviteter i – og det her er vigtigt – olie-, gas-, kul- og raffinaderisektorerne har opnået ekstraordinære profitter som følge af de uforudsigelige og pludselige prisstigninger på fossile brændsler, der blev udløst af energikrisen og ikke mindst af krigen i Ukraine.
Solidaritetsbidraget er en særskat på selskabernes ekstraordinære profitter.
De selskaber, der opnåede de ekstraordinære profitter, skal ved betaling af et bidrag yde et forholdsmæssigt bidrag til at mindske energikrisens skadelige virkninger.
Bidraget skal kun opkræves af den del af selskabernes selskabsskattepligtige overskud, der efter forordningen bliver anset for ekstraordinære profitter.
Hvad er så ekstraordinære profitter?
Jo, de ekstraordinære profitter bliver opgjort ved at tage udgangspunkt i det gennemsnitlige overskud i 4 tidligere år fra 2018 til 2021.
Så lægger man 20 pct. oven i det gennemsnit, og den andel af den skattepligtige indkomst, der overstiger det tal, er den andel, som man skal betale solidaritetsbidrag af.
Solidaritetsbidraget bliver pålagt med en sats på 33 pct. af de ekstraordinære profitter, og det skal opkræves oven i den almindelige selskabsskat.
Lovforslaget gennemfører solidaritetsbidraget i overensstemmelse med forordningens regler.
Regeringen foreslår, at solidaritetsbidraget kun bliver pålagt i indkomståret 2023.
Det er bl.a. begrundet i, at det vurderes, at det vil udløse kompensation til DUC-partnerne efter den såkaldte kompensationsaftale, hvis bidraget er blevet pålagt både i 2022 og i 2023.
Efter forordningen skal de ekstraordinære profitter både pålægges almindelig selskabsskat og det midlertidige solidaritetsbidrag.
Hvis de ekstraordinære profitter efter nationale regler allerede pålægges en særlig skat ud over den almindelige selskabsskat, er der efter forordningen derimod ikke pligt til at opkræve både solidaritetsbidraget og den særlige nationale skat.
Det er også derfor, at det ville udløse kompensation til DUC-partnerne efter kompensationsaftalen, hvis olie- og gasselskaber, der allerede betaler kulbrinteskat, som jo faktisk er en beskatning af overnormale profitter, af deres overnormale overskud, både skulle betale solidaritetsbidrag og kulbrinteskat af deres ekstraordinære profitter i 2023.
På den baggrund foreslår regeringen, at selskaberne kan modregne solidaritetsbidraget i den kulbrintebeskatning, de betaler i 2023.
Så vil jeg også bare gerne tilføje her – for der har været noget debat om, hvorfor det ikke også er i 2022 – at vurderingen er, at der ikke vil være nogen provenumæssige forskelle på at implementere det i 2022 og i 2023, og derfor vælger vi som udgangspunkt 2023, også for at forfølge det princip, som vi normalt laver skattelovgivning efter, nemlig at vi gør det fremadrettet og ikke med tilbagevirkende kraft.
Tak for ordet.