runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-23:
Som nævnt er baggrunden for det her lovforslag, at der på et tidspunkt var et usundt miljø blandt elitesvømmerne, og en undersøgelse viste også, at der specielt var et problem fra 2003 til 2013, hvor man ikke overholdt de retningslinjer og etiske kodeks, som der i forvejen var på området.
Så man må jo også sige, at der sådan set var regler, men folk fulgte dem ikke.
Konklusionen på undersøgelsen var egentlig i hovedtræk, at det skyldtes en betydelig grad af svigt i ledelsen i både Svømmeunionen, men sådan set også i Team Danmark.
Lovforslaget handler så om, at man tydeliggør ansvaret, som Team Danmark har.
Det er sådan set ikke rigtig en ændring; man får præciseret, at de har ansvaret for det, som de også havde tidligere.
Så etableres der en selvstændig funktion under Team Danmark, hvor atleter og trænere og andre kan henvende sig, hvis de har oplevet mistrivsel eller uacceptabel adfærd, og det er vel sådan set, som jeg ser det, den eneste regelændring i det her lovforslag, som flytter noget.
Jeg synes, det er en ganske god idé at få lavet sådan en ordning, hvor man kan henvende sig, hvis det er, for det er selvfølgelig helt naturligt svært at gå til den træner, som har den her overskridende adfærd eller andre ting.
Det er sådan set også fornuftigt, at atleterne får større medindflydelse i bestyrelsen.
Der er sådan set kun en ting, der undrer mig lidt i det her lovforslag, som jeg også vil prøve at dykke ned i nu, men også i udvalgsbehandlingen, og det er, hvem der ikke må være i bestyrelsen – altså sammensætningen af bestyrelsen, hvor man jo siger, at alle dem, der har været ansat i f.eks. Danmarks Idræts-Forbund eller et af specialforbundene, ikke kan blive bestyrelsesmedlem og altså automatisk har en inhabilitet.
Alle dem, som sidder som formand for et af specialforbundene eller som næstformand eller som bestyrelsesmedlem kan altså heller ikke.
Jeg tænker, at vi kommer til at smide en masse guld på gulvet, fordi mange af dem, der sidder, har en masse indgående og god viden om området, som de kan bringe med ind i Team Danmarks bestyrelse.
Jeg synes jo, det er godt, at man får den kobling mellem specialforbundene og Team Danmark.
Jeg er lidt bange for, at man smider på gulvet med det her.
Jeg synes jo, at en løsning eller en mellemlanding kunne være det, som Danmarks Idræts-Forbund også skriver i deres høringssvar: at man måske fair nok siger, at de ansatte og formand og næstformand for forbundene ikke skal være der, men hvorfor udelukke alle bestyrelsesmedlemmer, der sidder i specialforbundene rundtomkring?
For det er altså rigtig mange derude, man så har ekskluderet fra at kunne være en del af Team Danmarks bestyrelse.
Så jeg synes, at en mellemlanding på det kunne være at følge det høringssvar, der er fra Danmarks Idræts-Forbund, som jeg egentlig synes rammer meget balanceret imellem de to hensyn.
På den ene side kan der selvfølgelig være nogle, der er inhabile, og på den anden side inkluderer vi også en masse mennesker, som kan have en masse nyttig viden, som vi kan bruge i Team Danmarks bestyrelse, og det kunne være en måde at løse det på.
Men overordnet set
Søren Søndergaard (EL), 2020-10-23:
Tak, formand.
At være med i et talentprogram på eliteplan eller være eliteidrætsudøver i dag kan man vist godt sige ikke er nogen normal tilværelse.
Og det er det slet ikke for helt unge mennesker, for hvem hverdagen lægges i benhårde rammer med et næsten umenneskeligt pres og prioriteringer – en tilværelse, hvor trænere og ledere på lange stræk erstatter forældrene, men samtidig har magten til at afgøre, om karrieren udvikles eller afvikles.
Som udgangspunkt er det en situation, som let kan gå galt.
Heldigvis sker det ikke ofte, men vi har set eksempler på det, sådan som vi så det i DR-dokumentaren om svømmepigerne.
Et andet sted, i et andet rum, måske i en anden tid kunne det måske kalde på en mere grundlæggende diskussion om det fænomen, vi kalder eliteidræt – et fænomen, hvor en af Danmarks dyreste fodboldspillere for et års tid siden skiftede fra italienske Sampdoria til franske Lyon for i omegnen af 225 mio. kr.
Jeg synes, at vi en dag skal have en diskussion om, hvordan eliteidræt har udviklet sig, men lad den diskussion ligge nu.
Her og nu handler det om at gøre noget for at beskytte især de yngre talenter og eliteidrætsudøvere bedre mod ydmygelser, misbrug og deciderede overgreb.
Derfor støtter vi fuldt ud intentionerne i det her lovforslag, og vi vil gerne bidrage til, at det kan træde i kraft allerede den 1. januar 2021.
I forhold til det oprindelige lovforslag har vi noteret, hvordan en række af idrættens organisationer i deres høringssvar har insisteret på, at det skal være en helt uafhængig funktion, som eliteidrætsudøverne kan gå til, hvis de mistrives eller føler, at de udsættes for en uacceptabel adfærd.
Det krav er jo ikke så meget anderledes end det, der er brug for, når vi snakker journaliststanden, filmbranchen eller de politiske partier – ingen nævnt, ingen glemt.
Vi er meget tilfredse med, at lovforslaget nu er mere åbent for en sådan uafhængig instans, men i udvalgsbehandlingen vil vi gå ind og se på, hvor stor en rolle Team Danmark skal spille i den forbindelse.
Ligeledes vil vi interessere os for, om den rette balance er nået, når vi snakker om sammensætningen af Team Danmarks bestyrelse.
Vi har noteret os forslagene om vigtigheden af, at ikke mindst kvindelige eliteidrætsudøvere er en vigtig komponent i en sådan bestyrelse, ligesom vi har noteret os forslaget fra aktivkomitéen om behovet for, at tidligere atleter eller trænere med særlig indsigt i eliteatleternes forhold indgår.
Om det så kan sikres inden for det nuværende antal bestyrelsesmedlemmer i Team Danmark, hvilket Kulturministeriet lægger vægt på, eller om der er behov for en udvidelse, er også en af de ting, vi skal drøfte i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Her vil vi også se på, om der er sikret den rette parallelitet mellem idrættens forskellige organisationer, når det gælder, hvem der kan og hvem der ikke kan være medlemmer af bestyrelserne for Team Danmark, Anti Doping Danmark og Sport Event Denmark.
Men som sagt er Enhedslisten positive over for intentionerne i det her forslag.
Vi vil gå aktivt ind i udvalgsarbejdet for at sikre, at det får en grundig, men alligevel hurtig behandling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-23:
I modsætning til Enhedslistens ordfører kan jeg godt lide de frie markedskræfter, og når folk får en høj løn, er det jo, fordi de bibringer en høj værdi til den organisation, de arbejder for.
Når vi står med det her forslag, er det jo på en trist baggrund, og jeg tror, man skal passe på med at stikke blår i øjnene, med hensyn til at den her ene lovgivning med et snuptag kommer til at løse det, så vi ikke kommer til at høre om sådan nogle sager i fremtiden.
Vi skal passe på med herindefra Folketingets side, når vi laver lovgivning, at vi siger, at ej, nu fikser vi det her, fordi vi så kommer til at se frygtelig dumme ud, når der kommer det næste eksempel, og det kunne der sagtens også komme her.
For eliteidræt er en meget, meget, meget hård branche, og der bliver stillet store krav, og der skal stilles store krav.
Jeg har selv i mit tidligere arbejde som lærer undervist eliteidrætselever, som fik specielle vilkår helt ned til folkeskoleniveau i udskolingen, for at de bedre kunne dyrke deres idrætsgren, altså eliteidrætsklasser, og der er selvfølgelig negative effekter ved det, men der er også vanvittig mange positive effekter ved at dyrke eliteidræt.
Der kommer altså nogle unge mennesker ud, som er determinerede, som er motiverede, som kan engagere sig, og som kan forstå at strukturere deres tid og arbejder benhårdt for et mål.
Jeg synes også, vi skal passe på, at vi ikke taler eliteidræt ned, og også skal huske de gode ting, som er ved det, når folk dyrker eliteidræt: det sammenhold, det fællesskab, der kommer derved, og den succesoplevelse, der også kommer for de unge mennesker ved at dyrke det.
Det gør ikke, at vi ikke skal fokusere på det andet, men vi skal passe på, at det ikke bliver en ensformig debat omkring det.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-23:
Tak for ordet.
Det er lidt vemodigt for mig, at vores tidligere kollega, hr. Joachim B. Olsen, ikke kan være her i dag, for han har om nogen hørt på negative fordomme om eliteidrætsudøvere, og derfor er det jo smukt at høre på alle de pæne ting, der bliver sagt om eliteidræt i dag.
Det skulle han egentlig have været og overvære.
Det her lovforslag er blevet til på baggrund af nogle afsløringer af forholdene for elitesvømmere, og det er positivt, at der bliver fulgt op på det.
Tidligere tiders psykopatiske trænere, som man kan læse om, hvis man sætter sig ind i, hvordan fodbold f.eks. var organiseret tidligere, er tiden løbet fra, og tiden er selvfølgelig også løbet fra psykopatiske trænere inden for svømning.
Så derfor er det godt, at der allerede før valget blev taget nogle skridt i retning af at få rettet op på de her forhold, og vi bakker selvfølgelig lovforslaget op.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-10-23:
Tak for det.
I Danmark har vi et bredt udvalg af uddannelser, som hver især giver adgang til et endnu bredere udvalg af karrieremuligheder.
Det er rigtig godt, at der er noget at vælge imellem, men når man som ungt menneske skal beslutte sig for, i hvilken retning man vil gå, kan de mange tilbud være lidt af en jungle at finde rundt i.
Derfor er det godt, at vi i dag har et vejledningssystem styret af Studievalg Danmark, som hjælper unge med at vælge den rette uddannelse.
Men som det er i dag, tilbydes der ikke vejledning om erhvervsuddannelser.
Det er problematisk af flere grunde.
Vi har brug for, at der er flere unge, der vælger den uddannelse, der er rigtig for dem.
Vi har længe haft et ønske om, at erhvervsuddannelserne skulle blive mere attraktive.
Derfor mangler der et helt essentielt element af studievejledningen, når den ikke også rummer erhvervsuddannelser.
Vi skal ikke afskære de unge fra at realisere deres potentiale, og derfor skal vi naturligvis også tilbyde vejledning om erhvervsuddannelser, også selv om de unge er startet på gymnasiet eller allerede har en gymnasiel uddannelse i forvejen.
Det er vigtigt både for den enkelte og for samfundet.
Derfor skal vi bidrage til, at unge vokser op med opfattelsen af, at alle professioner – alle professioner – bidrager til samfundet og har en værdi.
Derfor fremsætter vi nu det her lovforslag.
Lovforslaget fremsættes som konsekvens af en aftale indgået af regeringen og et bredt flertal af Folketinget den 2. marts 2020 om at afsætte 5 mio. kr. årligt til Studievalg Danmarks vejledningsindsats vedrørende erhvervsuddannelserne.
Vi ønsker at udvide Studievalg Danmarks vejledningsområde, så det også omfatter vejledning om erhvervsuddannelser.
Vi lægger op til, at der skal være en ekstra indsats, der supplerer den eksisterende vejledning, Studievalg Danmark yder.
Dermed reduceres vejledningen om de videregående uddannelser ikke.
Derfor er det afgørende, at vi hjælper alle unge med at vælge den rigtige og rette uddannelse, også dem, som, efter de er startet på gymnasiet og måske endda har færdiggjort det, finder ud af, at det ikke var den rigtige vej for dem, og at de måske skal noget andet.
Derfor er det kun klogt, at vi udvider Studievalg Danmarks vejledningsindsats til også at dække erhvervsuddannelser.
Socialdemokratiet støtter derfor forslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2020-10-23:
Ja, mange tak.
I Venstre er vi optaget af at have så godt et vejledningssystem som overhovedet muligt, og der er ikke nogen sådan entydig opskrift på, hvad der er godt i den sammenhæng, og derfor skal vi selvfølgelig også hele tiden være opmærksomme på eventuelle mangler i vores vejledningssystem.
Her med denne aftale får vi efter vores opfattelse rettet op på netop sådan en mangel.
Og det er ikke så tit, at jeg er fuldstændig enig med min socialdemokratiske kollega, men jeg synes faktisk, at hr. Bjørn Brandenborg holdt en ganske glimrende ordførertale, som jeg fuldt ud kan tilslutte mig.
Men med lovforslaget her udmønter vi en rigtig god aftale, der sikrer, at det, vi kender som Studievalg Danmark, får flere muskler til at vejlede de unge – også om erhvervsuddannelser og om de muligheder, som erhvervsuddannelser giver unge.
Aftalen skal selvfølgelig også ses i lyset af, at et enigt Folketing i en årrække har bestræbt sig på at sikre, at flere unge vælger en erhvervsuddannelse, og at det bliver mere attraktivt at vælge en erhvervsuddannelse, for vi har brug for faglærte, og vi har brug for gode håndværkere; der er mangel på dem i dag, og der er udsigt til endnu større mangel i fremtiden.
Mange unge starter i gymnasiet, men finder undervejs ud af, at det ikke lige er dem.
Og i dag er det faktisk sådan, at Studievalg Danmark vejleder med henblik på de videregående uddannelser, og det, der med aftalen her altså skabes rammer for, er, at man også kan vejlede om erhvervsuddannelser, og det giver rigtig, rigtig god mening.
Med det sagt er det vigtigt for mig at understrege, at selve vejledningen om, hvilken ungdomsuddannelse man ønsker at vælge, naturligvis fortsat skal finde sted i folkeskolen som hidtil.
Men der er eksempler på unge, som ikke får en ungdomsuddannelse, fordi de kommer til at træffe et forkert valg, og det giver ikke nogen mening.
Derfor er vi rigtig, rigtig glad for, at et bredt flertal i Folketinget er blevet enige om at afsætte midler til at give Studievalg Danmark flere muskler, så man kan være med til at det løfte opgaven, sådan at hvis man har truffet et forkert valg i form af gymnasiet, så kan man blive vejledt over til en erhvervsuddannelse, eller hvis man efter endt studentereksamen ikke lige kan se sig selv på en boglig, videregående uddannelse, skal man også have mulighed for at få vejledning til at tage en erhvervsuddannelse.
Igen understreger jeg, at vi ikke ønsker et system, hvor det er sådan, at det er forudsætningen for at kunne blive optaget på en erhvervsuddannelse, at man har en studentereksamen – det er rigtig vigtigt for mig at understrege.
Men samtidig er det vigtigt, at Studievalg Danmark som nævnt får muskler til at gennemføre en endnu bedre og bredere vejledning af de unge; det giver rigtig, rigtig god mening.
Venstre støtter forslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-10-23:
Tak for det.
Det, der er helt centralt for Dansk Folkeparti, er sådan set, at vi hjælper den enkelte unge med at komme på den rigtige uddannelse og komme ud i det rigtige erhverv.
Som det også blev nævnt før, ligger der selvfølgelig en kæmpe opgave i forhold til at forbedre vores vejledning helt tilbage i folkeskolen, i grundskolen, så man så tidligt som muligt bliver vejledt til at vælge det, som man egentlig har evner til og gerne vil.
Men samtidig må vi også erkende, at der er nogle, der kommer i gymnasiet og så står, sådan som det er i dag, og ikke kan få den vejledning, som måtte være rigtig for vedkommende.
For hvis det er rigtigt for den unge at komme på en erhvervsskole, skal det jo ikke være en hindring, at man har taget en studentereksamen.
Det må aldrig blive en forudsætning, men det må heller ikke være en hindring.
Og derfor er det rigtig vigtigt, at Studievalg Danmark netop får den her mulighed for – ud over selvfølgelig at vejlede i forhold til de videregående uddannelser, for det er fortsat deres primære opgave – at se på den enkelte unge og sige: Du har faktisk brug for at blive tømrer i stedet for at blive ingeniør.
Så kan det være, at tømreren senere hen går hen og bliver ingeniør, og så kunne det jo være, at man slog to fluer med ét smæk.
Men derfor er det her faktisk et godt supplement til det system, vi har i forvejen.
Studievalg Danmark får nogle muligheder, og de får også nogle muskler, nogle penge til at gøre det med, så den enkelte unge forhåbentlig får den rigtige uddannelse.
Så Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2020-10-23:
Tak for det.
For jeg tror, at de fleste, der lytter med til den her debat, kan forstå på os, at vi synes, det her er et rigtig godt lovforslag, og det kommer jo på baggrund af en mega god aftale.
Vi har en hel masse virkelig gode erhvervsuddannelser, og det giver da kun mening, at selv om man er i gang med en gymnasial ungdomsuddannelse eller man har afsluttet den, så kan man også få vejledning til erhvervsuddannelser.
Selv om man har taget en stx, skal man selvfølgelig også kunne få vejledning til at blive murer, og selv om man har taget en htx, skal man efter min mening og ifølge lovforslaget her også have lov til at få vejledning til, hvordan man kan blive elektriker.
Så jeg er simpelt hen så glad for, at vi med det her lovforslag udvider vejledningsområdet for Studievalg Danmark, så alle de unge, der er i gang med eller har taget en gymnasial ungdomsuddannelse, også kan få vejledning til vores erhvervsuddannelser.
For som rigtig mange har pointeret allerede, handler det her jo om, hvordan vi skaber et vejledningssystem, der hjælper de unge bedst muligt til at finde den uddannelse, som er rigtig for dem.
Det er godt for den enkelte, og det er godt for vores samfund, og derfor støtter Radikale selvfølgelig også lovforslaget.
Astrid Carøe (SF), 2020-10-23:
Tak for det.
Jeg har glædet mig så meget til at behandle det her lovforslag i dag.
I SF har vi længe arbejdet for, at unge efter en studentereksamen selvfølgelig skal have mulighed for at få vejledning om erhvervsuddannelser og ikke kun i forbindelse med den vejledning, de får i folkeskolen, som vi i SF selvfølgelig også mener sagtens kan blive bedre.
Eleverne skal også efter gymnasiet vide, at de har mange videreuddannelsesmuligheder, og de skal vide, at de gerne må tage en erhvervsuddannelse efter studentereksamen.
Vi skal have gjort op med, at det for den unge er en problematisk dobbeltuddannelse eller spild af tid at tage en erhvervsuddannelse efter studentereksamen.
Det er det ikke.
Det er godt for den enkelte unge, især hvis man ser på, hvor mange unge der har svært ved at træffe valg om uddannelse efter 8.-9. klasse, og når vi ved, at rigtig mange unge ikke kommer i gang med en uddannelse efter studentereksamen.
Vælger flere unge at tage en erhvervsuddannelse, er det jo ikke kun godt for den enkelte, men for os alle sammen.
Danmark har i den grad brug for flere dygtige faglærte, og det tror jeg vi får med den her aftale.
I SF har vi undret os over, hvorfor der var den her mur og det her benspænd: at man som ung efter studentereksamen ikke kunne få vejledning om erhvervsuddannelserne, og indtil nu har Studievalg Danmark jo kun kunnet vejlede om videregående uddannelser, og derfor er vi utrolig glade i SF for, at vi med det her lovforslag udvider Studievalg Danmarks vejledningsområde, så unge fremover kan få vejledning om erhvervsuddannelserne.
Det vil give de unge et langt bedre og mere helstøbt vejledningstilbud.
Det vil åbne døre og bryde mure ned.
Så med stor glæde kan jeg sige, at vi i SF selvfølgelig også bakker op om lovforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-10-23:
Man skal jo altid passe på og ikke bare lade sig flyde med strømmen, men ikke desto mindre synes vi også i Enhedslisten, at det er et fint forslag, der ligger her.
Det ville jo være godt, hvis flere unge valgte at gå i gang med en erhvervsuddannelse i umiddelbar forlængelse af afsluttet folkeskole, men jeg synes samtidig, at det er rigtig godt, at vi med det her, som også fru Astrid Carøe var inde på, får, jeg vil ikke sige et opgør, det ville være så dramatisk, men i hvert fald en meget klar tydeliggørelse af, at vi ikke længere ser det som det, der for år tilbage – ikke så mange år tilbage – blev betragtet som rigtig uheldig dobbeltuddannelse.
Det kan absolut være en fordel, at den, der er helt afklaret med godt at ville have en erhvervsuddannelse, går i gang med den efter endt skolegang, men vi må ikke betragte det som dobbeltuddannelse, hvis man tager en erhvervsuddannelse, efter at man har fået studenterhuen på.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi i de forventninger, vi har til de unges muligheder for at vælge, gør det, at vi har et meget stærk fokus på en god vejledning i folkeskolen, og vi vender vi forhåbentlig tilbage til i denne samling at kigge på, hvordan vi kan styrke vejledningen i folkeskolen.
Det synes jeg der er behov for, men det er også rigtig vigtigt at erkende, at vi næppe nogen sinde kommer i en situation, hvor vi kan forvente, at enhver ung kan og skal træffe det rigtige valg første gang.
Vi hæfter os i Enhedslisten – vi er jo ikke en del af aftalen – at det understreges, at der ikke hermed sker en reduktion i vejledningen af de videregående uddannelser.
Det synes vi er et vigtigt signal at sende.
Jeg vil dog sige, for bare at give et enkelt lillebitte stænk af malurt, at vi synes, det havde været fornuftigt at finde en finansiering, som ikke skulle tages af kvalitetsudviklingsmidlerne på erhvervsuddannelserne.
Det er jo ikke voldsomme midler, vi taler om her, og med det behov, der er for at styrke kvaliteten på erhvervsuddannelserne, havde vi gerne set, at pengene var fundet et andet sted, men det ændrer ikke på, at Enhedslisten synes, det er et godt forslag, og vi vil stemme for det ved tredjebehandlingen.
Ulla Tørnæs (V), 2020-10-23:
Jeg tænkte, at man godt kan hjælpe en ven i nøden, og jeg kan se, at finansministeren ikke er her.
Han har næste sag, og det går jo ikke, hvis ikke Folketinget kan fortsætte sit arbejde.
Jeg vil bare spørge ministeren til akkreditering.
Altså, er det sådan, at man nulstiller alle de processer, som er i gang?
Hvilken indvirkning får selve lovforslaget her?
Det har vi ikke rigtig været inde på.
Altså, nulstiller man dem eller fortsætter man med dem ude i den virkelige verden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-10-23:
Man får det her til at du, og der har simpelt hen bare været nogle ting og nogle dele ved det at institutionsakkreditere, der enten er blevet forsinket eller ikke har været muligt i det her forår i lyset af en total nedlukning af nogle af de her funktioner i en periode.
Det vil sige, at det, vi risikerer, jo er et hul, hvor nogle af vores institutioner står uden en akkreditering.
Det er jo på den ene side potentielt en mindre teknisk ting, men på den anden side betyder det at stå uden en akkreditering, at du ikke kan justere på din uddannelse, at du ikke kan søge om oprettelse af nye uddannelser, og at du ikke kan modsvare arbejdsmarkedets behov osv., og derfor er de her institutionsakkrediteringer centrale.
Så tak for spørgsmålet.
Nu er regeringen fuldt ud i stand til at være til stede, og så siger jeg tak herfra.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-23:
Tak for ordet.
Ja, jeg opfatter sådan set også det her lovforslag som først og fremmest et teknisk lovforslag, som gør, at den sunde fornuft vil blive en lille smule mere udbredt, end den er, før lovforslaget bliver vedtaget.
Derfor bakker vi L 63 op.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-23:
Da jeg stod dernede og ventede på, at jeg skulle på talerstolen, kunne jeg ikke lade være med at kigge op på de unge mennesker deroppe på tilhørerpladserne.
De må simpelt hen tænke: Wauw, det var godt nok den mest spændende debat, vi er kommet ind til på en fredag eftermiddag her i Folketingssalen.
Men det er nu engang sådan, det parlamentariske arbejde nogle gange er.
Der er også nogle gange, der ikke er en vanvittig hård debat herinde, men hvor emnet er af lidt mere teknisk karakter.
Så jeg beklager, at vi ikke kan lave den helt store debat for dem, der er kommet her i dag.
Jeg kan høre, at der er nogle, der har lidt forskellige holdninger til, hvad indholdet er i det her forslag, så det synes jeg er meget fornuftigt at vi får kigget på i udvalgsarbejdet.
Så er der et ønske om at dele forslaget op.
Der har vi det princip i Nye Borgerlige, at når der er nogle partier, der ønsker det, så støtter vi altid det – også selv om andre partier ikke gør det, når Nye Borgerlige ønsker, at vi skal dele dem op.
Men der er vi nu lidt anderledes.
Så med det: God weekend – også til dem, der er kommet her som tilhørere – og lad os kigge på det i udvalget.