Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Det er jo en energipolitisk redegørelse, vi diskuterer, selv om man indimellem godt kan blive i tvivl om, om det er det, der diskuteres.
Vores energisystem vedrører jo også fjernvarmen, og jeg synes tit, at fjernvarmen bliver håndteret som noget sekundært.
Men med den udbredelse, det har i Danmark, så er det enormt vigtigt, hvad det er for nogle rammevilkår for det, vi lander, og nogle gange er jeg megt skuffet over den manglende hastighed, der er i forbindelse med nogle beslutninger.
Det tog mere end et år, fra fire partier i Folketinget fortalte, at prisloftet for overskudsvarme skulle ophæves, til regeringen kom frem til, at det var man sådan set enig i, og at man var parat til at handle på det, og så har vi fået vedtaget noget lovgivning, der muliggør det.
Den hastighed kan vi ikke bruge til noget som helst, hvis regeringen er så langsomt med at afklare, hvad de mener.
Når vi har sager, der er velbelyste, og som Konservative, SF, Radikale, Enhedslisten og Alternativet er enige om, hvorfor så ikke at være imødekommende over for det?
Vi har en aftale om, at gassen til boligopvarmning skal udfases inden 2035, og jeg synes absolut, at regeringen undergraver indgåede aftaler ved at så tvivl om den aftale, altså at man ligesom begynder at italesætte, at et gasfyr i 2035 er godt, fordi gassen til den tid er grøn.
Men det er jo ikke det, som vi har en aftale om.
Vi har en aftale om at udfase gassen til boligopvarmning, og så vil det være helt naturligt, at den såkaldt grønne gas på et senere tidspunkt bliver anvendt i de dele af industrien, som har svært ved at blive elektrificeret, og som har brug for noget opvarmning, som sker meget hurtigt.
Det er der altså dele af industrien der har, og vi synes, at man skulle kanalisere gassen herhen.
Jeg synes, at vi står i en situation, hvor man på nuværende tidspunkt er kommet frem til, at der de steder, hvor vi har prioriteret, at kommuner og fjernvarmeselskaber skulle undersøge, hvor det er, fjernvarmenudbygnigen skal ske, ligger 95.000 husstande, hvor der er godkendte projekter til fjernvarme.
Hvordan kommer vi så videre?
Er det planøkonomi?
Ja, det er det vel.
Det er vel også planøkonomi, når man vedtager en havvindmølleudbygning med en statsstøtte på 30-60 mia. kr.
Vi laver jo mange beslutninger, som sådan set er en planlægning, som der så er et flertal for.
Så har vi jo også en række områder i landet, hvor man har konstateret, at der aldrig kommer fjernvarme, og der synes jeg så, at vi har en forpligtigelse til at have nogle gode rammevilkår for, at de 65.000 husstande, som det berører, f.eks. får hjælp til at få en varmepumpe, og det har vi også puljer for, og det skal vi fortsætte med at have.
Jeg synes, det er interessant at følge den elektrificering af fjernvarmen, som vi har.
Der kommer jo større og større varmepumper, og nogle fjernvarmeselskaber prioriterer at få det ind i systemet.
Vi ser frem til, at geotermien lukkes ind i fjernvarmen i Aarhus i år; det har man arbejdet på i årevis.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi har rammer for, hvordan man får sat mere turbo på at udfase den importerede biomasse, og det er jo sådan set også det, som en række partier forholder sig til i vedtagelsesteksten, hvor vi konstaterer, at der er for meget biomasse i den danske energiforsyning.
Der bliver indimellem snakket om, at vi har noget, der hedder grøn gas, og det synes jeg ikke er en rigtig betegnelse.
Det er jo en biogas, som hovedsagelig laves af gødning fra husdyr, som i høj grad er blevet fodret med importeret soja fra Sydamerika, og det er ikke særlig grønt.
Der kan godt findes nogle husdyrtyper, som lever af græs, og hvor man så godt kunne kalde den gas for lysegrøn, og der kunne også være nogle steder, hvor man formåede at få noget organisk husholdningsaffald fra husstandene ind i et gasanlæg og måske blande det med noget affald, som ikke kommer fra et slagteri, og komme frem til noget, som måske godt kan være lysegrønt.
Det kunne egentlig være interessant at starte en greenwashingsag på, hvad man må kalde gas.
Vi står jo i dag med, at vi kan kigge tilbage til i går, hvor der blev landet en havvindaftale med statsstøtte, og det er sådan set et paradigmeskifte i vores vedvarende energiudbygning, at vi er gået tilbage til at have en understøttelse af den vedvarende energi.
Vi står jo med, at de vedvarende energianlæg, der opstilles på land, er uden statsstøtte.
Det er det billigste for samfundet, og det er samfundsøkonomisk sikkert også bedre at høste vinden på land i stedet for at have de her dyre projekter ude på havet.
Vi har noteret os, at der i fremskrivningerne lægges op til, at vi ikke når firedoblingen af den vedvarende energi på land, men vi kun når en fordobling på 2,7.
Der bør regeringen indkalde til forhandlinger hurtigst muligt, så vi kan se på det.
Der bør være en mulighed for, at vi får sat mere fra solenergi op i byerne, og det kunne vi have øget, hvis han havde fundet et flertal, der ville justere på L 168, som muliggør leasede solceller, og det kunne lige så vel have været omfattet af parkeringspladser og deslige i byerne.