runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-09:
Nu er det ikke, fordi jeg er i tvivl om, hvor hr. Sjúrður Skaale står i det spørgsmål.
Det var mest i forhold til den her enighed, der kan være om, at ordførerens tale er fantastisk; den rammer lige på sømmet.
Og så er det netop, at det er slående, at man så alligevel laver et knæfald for præcis det, vi står og nikker til at værne om.
Så det var ikke for at holde ordføreren ansvarlig for det knæfald; det var bare for lige at minde om, at man, næste gang man tænker, at man skal lave et knæfald for islamismen, så lige skal overveje, om det er prisen værd.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Jeg forstår godt det partipolitiske drilleri, som er mellem LA og S – det forstår jeg godt – men det vil jeg helst holde mig lidt ude af.
Jeg synes, at den siddende regering har taget mange, mange rigtige skridt i forhold til det, som jeg talte om.
Det tror jeg også godt at spørgeren, hvis hun tager sine politiske briller af næsen, kan se og anerkende.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-10-09:
Tusind tak for en rigtig malerisk tale, som jeg tror sætter sig dybt i mange af os.
Jeg henviser til den ordfører, der var på talerstolen før, hr. Sjúrður Skaale, som talte en del om de her fem partier og, som min kollega fru Louise Elholm også nævnte, om selvstændighed.
Og det gør mig da en lille smule bekymret, men jeg vil meget gerne høre, hvad ordføreren tænker omkring den her selvstændighed.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Det lyder, som om der foreligger en skriftlig aftale.
Det gør der ikke.
Lagmanden har kaldt ind til åbne samtaler om, hvordan vi kommer vores erhvervsliv i møde ved at få flere aftaler, og hvilke redskaber der skal til, og der er meget bred opbakning til det.
Der er et parti, som har sat sig udenfor, men det er en åben samtale om, hvordan vi kommer videre.
Det er ikke et opgør med rigsfællesskabet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-10-09:
Tusind tak for det.
Det håber jeg sandelig heller ikke at ordføreren og ordførerens parti går ind for, for i Moderaterne ser vi meget positivt på vores rigsfællesskab og håber, at Færøerne bliver i vores rigsfællesskab.
Kunne ordføreren ikke sætte et par ord på den her nye fiskeriaftale kontra det med de russiske skibe, som stadig væk ligger og sejler rundt i farvandet omkring Færøerne, i den geopolitiske situation, vi er i?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Det er sådan, at der formentlig skal indgås en ny aftale i december måned, så vidt jeg har forstået det.
Jeg vil sige, at jeg personligt er meget, meget skeptisk over for den.
Men Lagtinget er i gang med at vedtage en lov, som giver landsstyret beføjelser til at udelukke de russiske rederier, som er mistænkt for at begå fjendske handlinger i Norge.
Man vil gerne udelukke de to rederier, som er under mistanke for at gøre noget, som er forkert, i Norge og i Færøerne.
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Jeg kunne ikke lade være med at stille ordføreren nogle spørgsmål, som omhandler den her selvstændighed.
Jeg ved jo godt, at man er splittet i Javnaðarflokkurin om den her sag, men kan ordføreren ikke sige over for Folketinget, at formanden for Javnaðarflokkurin har sagt, at Færøerne bliver nødt til at blive et selvstændigt land for at kunne gøre de ting, vi ønsker?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Nej, jeg vil ikke stå her og tale på en andens vegne i Folketinget.
Det vil jeg ikke gøre.
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Kan ordføreren heller ikke sige, at der er lavet en aftale, som på færøsk bliver kaldt tjóðarsemjuna ?
For ordføreren stod lige før og sagde, at der ikke er blevet lavet sådan en aftale.
Er der ikke blevet lavet en aftale, der på færøsk hedder tjóðarsemjuna?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Først må jeg sige, at jeg tænker, at det er lidt mærkeligt, at en politiker, som ikke er fra et af de fem partier, og som ikke sidder i Lagtinget, taler på vegne af de fem partier.
Det synes jeg er en lille smule mærkeligt, og jeg vil ikke tale på vegne af et andet parti.
Som jeg sagde til en anden spørger lige før, er der behov for at få nogle praktiske redskaber i hånden; det er det, det drejer sig om lige nu – nogle pragmatiske løsninger, som gør, at Færøerne kan få større beføjelser og bedre adgang til det internationale marked, f.eks. EFTA-medlemskab.
Vi er en eksportnation; vi har seks handelsaftaler, og det er utrolig svært at få flere.
Vi har brug for nogle flere redskaber på den internationale scene, og det er det, som det drejer sig om.
Det er ikke løsrivelse; det er ikke at kappe båndene til Danmark, overhovedet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-10-09:
Tak for det.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Moderaterne er utrolig glade for rigsfællesskabet, også med det samarbejde, vi har med ordførerens parti og med Færøerne generelt.
Men jeg bliver også bekymret, når jeg så hører de ting, ordføreren siger om de fem partier, som ønsker selvstændighed.
Det er et meget vigtigt geopolitisk område, og jeg kan godt være lidt bekymret for, at Færøerne ikke er helt klar over, hvad det vil kræve at være selvstændig i forhold til det geopolitiske område, de ligger i.
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Selv om jeg på daværende tidspunkt kun var 4-5 år gammel, får jeg rigtig mange billeder og tanker tilbage til, da løsrivelsesregeringen tilbage i start-00'erne gik til Danmark og Poul Nyrup og forhandle selvstændighed, og hvor alt endte i kæmpe kaos, fordi man troede, at man kunne sidde der og opstille nogle krav, som er blevet tjekket af fra dansk side.
Efterfølgende fik man nogle lovgivninger, der faktisk danner rammen i dag.
Jeg håber ikke, at det er det, der kommer til at ske nu, for vi har ikke behov for en konflikt i disse usikre tider.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, og tak for det gode samarbejde, også tak for at gøre os klogere på Færøerne, når nu medierne ikke kan gøre det.
Så tak for det.
Et konkret eksempel er jo GIUK-gap'et, hvor vi ikke engang har et »F« for Færøerne med, så det siger noget om den manglende opmærksomhed, der også er på forsvaret i forhold til Færøerne.
Gør Folketinget nok i forhold til Færøerne?
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Tak til spørgeren.
Jeg vil også tilslutte mig kollegerne her i salen og ønske spørgeren tillykke med prisen i går.
Den er så velfortjent!
Tak også for det gode samarbejde.
Jeg ser fru Aaja Chemnitz som en slags storesøster i det her arbejde, det må jeg bare indrømme.
Der skulle måske også en præsident i USA til, at det skulle ske.
Men jeg føler virkelig ikke, at man endnu fra færøsk side har set, hvad det er for en tid, vi lever i.
Jeg ved, at man fra dansk side ønsker at samarbejde mere om et forsvar, og man ønsker, at der kommer nogle initiativer fra færøsk side til, hvad det er for nogle ønsker, Færøerne har til området, og det oplever jeg ikke kommer fra færøsk side.
Jeg føler ikke, at man tager nok initiativ og tager de alvorlige ting, der sker ude i verden, alvorligt, og man burde steppe op og gøre det.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Tak til ordføreren.
Jeg tager meget gerne storesøsterrollen på mig over for ordføreren.
WTO er jo rigtig interessant, både for Færøerne, men sådan set også for Grønland, for noget af det, vi kæmper for, er at sikre mere selvbestemmelse og sikre, at vi står og repræsenterer os selv i langt højere grad i internationale fora.
WTO er jo interessant i forhold til fiskeriet, som fylder rigtig meget både i Grønland og i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren ønsker sig der skal ske i den videre proces, og om der er andre internationale organisationer, man også taler om i Færøerne, hvor man gerne vil repræsentere sig selv.
Louise Elholm (V), 2025-10-09:
Jeg bliver jo positivt overrasket, vil jeg i hvert fald sige, for min forståelse var, at de fem partier havde aftalt, at der skulle være selvstændighed for Færøerne inden for det kommende år, men der er åbenbart flere tolkninger af aftalen.
Kan man få en lidt mere klar melding fra Færøerne om, hvad det præcis er, Færøerne ønsker?
For jeg har prøvet på at søge på det, og jeg finder faktisk ikke ret meget.
Jeg finder noget i avisen Sermitsiaq i Grønland omkring det, men jeg finder faktisk ikke rigtig noget ellers.
Så det kunne være rart med mere præcisering, i forhold til hvad den aftale går ud på.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Tak for det.
I dag, efter to lange år, tør vi endelig håbe, at krigens grusomme gerninger slutter i Gaza.
Hvad er kærlighedens gerninger?
I lydighed over for Gud var Abraham rede til ofre sin egen søn Isak.
Var hans kærlighed til sønnen svag?
Eller viste han gennem sin lydighed netop stor kærlighed til Gud?
I Thomas Manns vældige værk om Abrahams efterkommere drømmer Isaks søn Jacob, at han også skulle ofre sin søn Josef.
Men Jacob fortæller selv beklagende Josef: Min sjæl svigtede, for min kærlighed var større end min tro, og jeg kunne ikke ofre dig.
Viste Jacob i drømmen ægte kærlighed til sin søn, eller svigtede han i ulydighed kærligheden til Gud?
Kan menneskeofring være en kærlighedens gerning?
På trods af massiv sikkerhed har der været vellykkede jihadistiske angreb mod Vesten, udført i kærlighed til Gud.
Fra listen kunne vi nævne New York i 2001, Madrid i 2004, London i 2005, Paris i 2015, Paris igen i 2015, København i 2015, Bruxelles i 2016, Nice i 2016, Berlin i 2016, Manchester i 2017, Israel tusindvis af gange, men størst i 23, senest Manchester i sidste uge.
Angrebene var bataljer i gudfrygtighedens krig mod ugudeligheden – altså mod det, vi kalder friheden.
Der ligger en enorm magt i troen på, at både egne og trosfællers liv kan og bør ofres i kampen mod de vantro.
Når det sker, opløses grænsen mellem had og kærlighed, ondt og godt i manges sind, og de mister deres moralske holdepunkter.
Globalize the intifada råber de og ser sig selv som en del af kærlighedens store kamp mod magten.
Men de underkaster sig magten.
De hylder magten.
Magt opnås ikke kun gennem penge og våben, men også gennem religion og ideologi.
At mennesker støtter den magt, som vil dem ondt, er ikke et nyt fænomen.
En af historiens største politiske vildfarelser var idéen om, at kommunismens ledere havde en legitim ret til at indføre proletariatets diktatur og i dets navn begå uhyrlige grusomheder.
Kierkegaard siger i sit store værk om kærligheden: Man kan umenneskeligt ville gøre sig uundværlig ved sin magt, men man kan også ville gøre sig uundværlig ved sin afmagt.
Under kommunismen blev afmagtens mænd almægtige.
Men Vestens nyttige idioter lod sig forblinde af despoterne, som rent ideologisk var de magtesløses repræsentanter.
I virkeligheden var de alt andet.
Og det var forfærdeligt, at det lykkedes kommunismens, fascismens og nazismens folk at bevæbne sig selv med hele statsapparater.
De frie mennesker, der støttede dem, svigtede friheden.
Friheden blev også svigtet af de frie stater, der midt under krigen i Gaza betingelsesløst anerkendte en palæstinensisk stat.
Reelt støttede de, at jihadismen blev bevæbnet med endnu et statsapparat.
Forhåbningen var nok at få de hjemlige jihadistiske rovdyr til at dæmpe sig ved at give dem en luns kød.
Effekten af den strategi så vi i Manchester.
Per Husted (S), 2025-10-09:
Jeg vil med mit spørgsmål tillade mig at tage fat i vores forhold her i rigsfællesskabet.
Vil ordføreren ikke sætte nogle ord på, hvordan han mener at man ansvarligt kan styrke Færøerne sikkerhedspolitisk, hvilke skridt vi kan tage, og hvor Danmark kan støtte op om Færøerne?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Tak for det.
Færingerne er jo med i NATO qua det at være en del af rigsfællesskabet, og derfor ligger vores sikkerhed i NATO.
Jeg har selv påpeget, at Danmark, som har det sikkerhedspolitiske og forsvarspolitiske ansvar, måske nogle gange ikke har været opmærksom nok på sine pligter i Nordatlanten.
Justitsministeren og forsvarsministeren har været lydhøre.
Der bliver opgraderet, og det bliver taget mere alvorligt.
F.eks. har man efter anmodning fra mig styrket PET's virksomhed i Færøerne, så man kan holde bedre opsyn med f.eks. russiske skibe.
Der kommer også nogle nye skibe til Nordatlanten og Arktis.
Det er den måde, man samarbejder på, og sådan skal det være.
Louise Elholm (V), 2025-10-09:
Nu brugte ordføreren jo Søren Kierkegaards bog om kærlighed.
Kærlighed er mange ting.
Kærlighed kan også være kærlighed mellem folk i vores rigsfællesskab.
For rigsfællesskabet bliver knyttet sammen af familiære bånd på kryds og tværs.
Vi flytter på kryds og tværs.
Færinger flytter til Danmark, uddanner sig, finder en, de elsker og gifter sig med, og flytter tilbage til Færøerne og får børn – eller omvendt.
Så der er alle de her bånd på kryds og tværs.
Så jeg kunne også godt tænke mig at brede den her diskussion om kærlighed ud til rigsfællesskabet.
Der er jeg jo lidt bekymret for, om den ene part er ved at slå op med den anden.
Den her aftale omkring selvstændighed blev lavet i sommers mellem de fem partier på Færøerne, og som jeg forstår det, handler det om, at man vil have selvstændighed inden for det kommende år, og i så fald vil vi jo gå glip af hr. Sjúrður Skaales tale fra Folketingets talerstol næste år.
Det ville jo være en skam, for jeg synes, at hr. Sjúrður Skaale er en fantastisk taler.
Hvordan opfatter ordføreren den situation, der er på Færøerne?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Nu ved jeg ikke helt, hvor spørgeren har sine informationer fra.
Der er ikke noget ønske om at opløse rigsfællesskabet fra færøsk side.
Det er der bestemt ikke.
Der er et ønske om at styrke det, og det har der altid været .
Mit parti var det, som var selve garanten for hjemmestyreordningen, og det har udnyttet den og brugt de muligheder, som er i den.
Der er mange, der føler, at vi er kommet til en grænse, hvor vi har brug for større beføjelser.
Færøerne er en eksportnation.
Vi har seks handelsaftaler.
Vi har ikke én god handelsaftale.
Vi har brug for større og bedre redskaber til at kunne lave aftaler internationalt, f.eks. handelsaftaler, og derfor har man brug for større beføjelser.
Det er ikke et farvel til rigsfællesskabet på nogen som helst måde.
Anna Falkenberg (SP), 2025-10-09:
Det er der, og det er selve det, som jeg også var inde på tidligere, med internationale organisationer og eget medlemskab, der faktisk driver det udenrigspolitiske albuerum, vi har behov for.
Der kan vi både tale om det nordiske samarbejde, men også i sportsverdenen i forhold til f.eks. IOC, hvor rigtig mange af de færøske sportsfolk, som er rigtig dygtige, og som konkurrerer under det danske flag i dag, jo gerne vil kunne konkurrere under det færøske flag.
Der er rigtig mange andre organisationer, når det kommer til kyststater og andet, hvor vi har behov for kun at tale vores egne interesser og ikke hele rigets.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Det er sådan, at alle partier på Færøerne på nær et mener, at der er behov for, at vi får nogle redskaber i hånden, som gør det nemmere at agere på den internationale scene.
Et parti har desværre sat sig udenfor, men det er et behov, som erhvervslivet har, og som det er nu, har vi som sagt seks handelsaftaler.
Vi var bare heldige, at vi blev pålagt 10 pct. told til USA; andre blev pålagt langt mere, f.eks. 70 pct.
Det kunne også have ramt os.
Så ville vi være helt lost , for vi har ikke noget hjemmemarked.
Vi har behov for at få en langt bedre adgang til det internationale marked.
Det er det, som det drejer sig om.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg tager tre pointer med fra hr. Sjúrður Skaales tale: Den første er, at jihadistbevægelserne i Vesten påstår, at de står i opposition til magten, men at det er dem, der har magten.
På mange områder har vi ikke magten over, hvad der foregår i vores lande.
Den anden er, at der er mange, der oversætter jihadistbevægelserne til at være en eller anden humanisme, som er cirkulær, og som bærer retfærdighedens budskab, som ordføreren siger, hvilket er løgnagtigt.
Den trejde er, at der er rigtig mange sekulære og progressive mennesker, der forventer, at de her jihadistbevægelser leverer noget til gengæld, hvis de bliver vist solidaritet nu, hvilket ikke er tilfældet.
Hartvig Frisch skriver i »Pest over Europa«, at det socialdemokratiske projekt er i fare, hvis befolkningen mister viljen undervejs, altså bl.a. viljen til at stå op for det rigtige.
Hvordan undgår vi, at den rest af vilje, vi har tilbage, forsvinder, hr. Sjúrður Skaale?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Jeg er enig i det meste, der bliver sagt, og ikke mindst i karakteristikken af, hvad det er, børn af 90'erne bærer med sig.
Det er jo nok i virkeligheden en af Europas store udfordringer, nemlig at vi har vænnet os til freden og vi har vænnet os til fremgangen, og nu skal vi indstille os på at være i en tid, der er anderledes, og det kræver ganske meget af os.
Jeg er ikke helt enig i, at man skal investere i velfærd for at være sikker på, at danskerne er med på oprustningen, for oprustningen skal vi simpelt hen beslutte som europæere, og den står i egen ret, men som dansk politiker, som socialdemokrat, som statsminister mener jeg, at vi i Danmark, fordi vi har så stærk en økonomi, som vi har, og fordi danskerne arbejder så meget, som de gør, kan lykkes med både at udvikle vores velfærdssamfund, samtidig med at vi foretager en oprustning.
Jeg må også advare om, at der kommer nogle prioriteringer hen ad vejen, og det at sikre, at der er ordentlige rammevilkår for dansk erhvervsliv, og at vi fortsætter den grønne omstilling, er jo også brikker, vi skal have med ind i det samlede billede.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg tror sådan set ikke, at statsministeren og jeg er uenige om, at oprustningen skal ske.
Men der er jo sådan set også den kobling, at vi samtidig ved siden af den oprustning har brug for at udvikle et Danmark, som bliver stærkere, og hvor sammenhængskraften bliver stærkere, og der tror jeg, at velfærdssamfundet er helt afgørende, og der er jo nogle prioriteringer, som statsministeren også meget rigtigt fremhæver.
Er det så virkelig den rigtige prioritering under de forhold, der står foran os?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Jamen jeg står fuldstændig på mål for den økonomiske politik, vi har ført i den her regering, og jeg minder jo i al stilfærdighed om, at det går utrolig godt for dansk økonomi, også sammenlignet med mange andre lande.
Selvfølgelig er det sådan, at når man indgår i et regeringssamarbejde, så er der noget, man er gladere for end noget andet, og den del af skattelettelserne, som jeg personligt selv er mest glad for, er selvsagt, at vi ændrer på beskæftigelsesfradraget for folk i beskæftigelse i det hele taget og i særdeleshed for enlige forsørgere.
Det er jo noget af det, der gør, at danske lønmodtageres økonomi er mere robust, end man ser i andre lande.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er glædeligt, at statsministeren brugte så meget af sin taletid på at tale om mink- og sms-sagen, for det må jo betyde, at statsministeren gerne vil svare på spørgsmål og tale om det, og det er ikke, fordi jeg vil hvirvle op i selve minksagen og en rigsretssag og alt det der.
Jeg har det lidt sådan, at det efterhånden er vand under broen.
Det, der er interessant i de artikler, der har været fremme de seneste dage, er jo netop det forhold, at der er højt specialiserede embedsmænd i Center for Cybersikkerhed, der havde en oplevelse af, at man i FE-ledelsen forsøgte at få sagen til at forsvinde, og som jeg hørte statsministeren tidligere, er det ikke noget, statsministeren på noget tidspunkt var bevidst om.
Det må da bekymre statsministeren, at der tilsyneladende, hvis man skal tro de her embedsmænd i Center for Cybersikkerhed, har været et usagligt ønske i FE-ledelsen om, at man bare skulle lukke den her sag ned.
Det er jo ikke os i oppositionen, der anklager embedsværket for at være politiseret; det er embedsmændene i Center for Cybersikkerhed, der har den oplevelse, at FE tog nogle usaglige hensyn.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Men så nærmer vi os måske diskussionen om, hvad definitionen af nye oplysninger er.
Jeg har arbejdet sammen med de danske efterretningstjenester igennem rigtig mange år som oppositionspolitiker, som justitsminister og som statsminister, og jeg har intet grundlag for at bidrage til eller deltage i konspirationsteorier om ledelserne i nogen af de to efterretningstjenester.
Det har jeg simpelt hen ikke.
Jeg har kun oplevet efterretningstjenester, som gør alt, hvad de overhovedet kan, for at passe på vores land.
Så jeg har ingen erfaring, der tilsiger mig, at nogen af de konspirationsteorier, der har kørt igennem ganske mange år, er korrekte.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Jeg beder ikke statsministeren om at forholde sig til nogen konspirationsteorier.
Jeg beder statsministeren om at forholde sig til det, som embedsmænd i Center for Cybersikkerhed har fortalt til Berlingske og B.T., nemlig at de oplevede, at der blev lagt et usagligt pres på dem, for at de ikke måtte gøre mere for at forsøge at frembringe de her sms'er.
Det er ikke konspirationsteorier på Facebook eller i oppositionen; det er folk, der er ansat som embedsmænd hos FE.
Det må da bekymre statsministeren, og det er da rimeligt, at man beder statsministeren om at forholde sig til den kritik, der har været fra embedsmænd.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Altså, jeg vil sige, at det nu, hvor debatten er fremskreden, bekræfter mig i, at det var rigtigt at bruge de ord, jeg gjorde, i min replik i dag, for det bliver jo ved.
Altså, ligegyldigt hvor meget der har været diskuteret omkring den her sag, så fortætter det.
Folketinget har indkaldt til en hasteforespørgsel på baggrund af nogle artikler i nogle danske dagblade, og der stiller regeringen op, mig selv inklusive, og svarer på de spørgsmål, der er.
Men jeg vil sige, at helt generelt har jeg ikke nogen erfaringer, der tilsiger mig, at vi kan andet end stole på vores efterretningstjenester.
Mona Juul (KF), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg blev helt glad her til aften, for jeg kan forstå, at regeringen nu er åben over for at ændre forældelsesfristen for ministeransvarlighedsloven, bare det sker i ro og mag.
Og det lyder lovende, synes jeg.
Men betyder det så, at vi kan nå det inden den 4. november, hvor forældelsesfristen jo er i forhold til sms-sagen?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Som jeg sagde det før i min tale, er det jo konkluderet ad flere omgange, at der ikke er grundlag for en rigsret, og dermed er koblingen til den 4. november sådan set allerede erklæret unødvendig.
Hvis vi skal ændre forældelsesfristerne omkring ministeransvar, synes jeg det kræver nogle dybere overvejelser, herunder selvfølgelig hvad det er for spilleregler, vi ønsker at have omkring folkevalgte i Danmark.
Det er normalvis noget, man gør sig overvejelser omkring, og det vil vi gerne indgå i som regering.
Men sådan meget principielle ændringer i vores folkestyre skal man selvfølgelig tænke sig grundigt om i forhold til.
Mona Juul (KF), 2025-10-09:
Det er jeg faktisk fuldstændig enig i, men udfordringen er, og grunden til, at jeg spørger om det, er, at jeg også kan læse mig til og huske tilbage til, at den socialdemokratiske regering jo allerede i marts 2021 – det har jeg fundet frem – bekendtgjorde, at man ville se på forældelsesfristen i ministeransvarlighedsloven.
Så det er det der med ro og mag, for det her er jo 4½ år siden.
Hvad har man egentlig konkret gjort sig af overvejelser i den mellemliggende periode, og hvor længe skal vi så yderligere vente?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Der er jo løbende overvejelser om, hvordan vi indretter vores lovgivning bedst muligt.
Jeg tror egentlig, jeg vil henholde mig til det, jeg allerede har sagt, altså at når man foretager sådan mere principielle ændringer af rammerne for vores folkestyre, synes jeg man skal tænke sig godt om.
Og hvis der er et stort ønske om at diskutere det i Folketinget, vil vi fra regeringens side gerne gøre det.