runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Min holdning er helt klar: Vi skal aldersteste i de tilfælde, hvor vi er i tvivl om, om det er rigtigt, at man er under 18 år.
Men det giver jo ikke nogen mening at aldersteste de helt små børn, der kommer hertil, eller en 9-årig, hvis man tydeligt kan se, at vedkommende ikke tilnærmelsesvis er 18 år, for det er faktisk en ret dyr foranstaltning.
Jeg kan sige, at sådan en aldersundersøgelse koster 12.400 kr. for at være helt nøjagtig, og derfor skal vi selvfølgelig ikke bruge den de gange, hvor det ikke er relevant.
Men de gange, hvor det er relevant, hvor der kan være spørgsmål til, om man er over 18 år, selv om man siger, at man er under 18 år, så skal man selvfølgelig testes.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-22:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at alle, der søger asyl, og som siger, de er mindreårige, skal alderstestes for at stoppe den omfattende svindel med asylansøgeres alder?
Hvad er ministerens holdning til, at alle, der søger asyl, og som siger, at de er mindreårige, skal alderstestes for at stoppe den omfattende svindel med asylansøgeres alder?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen i Berlingske den 26. januar 2017: »Nu melder en ud af fem asylansøgere sig som uledsaget barn« og artiklen på DRs hjemmeside den 2. februar 2017: »Alderstjek: Hvert 10. uledsagede flygtningebarn er voksen«.
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Vi mødes ved forhandlingsbordet.
Christian Langballe (DF), 2017-02-22:
Jeg vil bare sige, at jeg ser frem til forhandlingerne, og det er helt klart, at vi vil komme med et krav om stramninger, markante stramninger, og ikke kun på det her område, men på adskillige områder, og lad os så endelig også få den her statsløsekonvention drøftet.
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Der er jo ingen tvivl om, at det her trænger til en opstramning, og det er ikke rimeligt – og det er jo også ulovligt – at der sidder læger og udsteder lægeerklæringer, som ikke er valide, altså, de afspejler jo simpelt hen ikke de faktiske forhold.
Jeg vil sige, at det, vi end måtte kunne aftale os frem til, jo vil være godt i forhold til opstramninger på det her område.
Så det skal vi i gang med.
Jeg kan i hvert fald sige, at vi overvejer forskellige muligheder.
Men endemålet er jo fuldstændig klart for alle, og det er, at vi ikke skal give statsborgerskab til mennesker, der kan være en potentiel fare for landets sikkerhed.
Men man kan jo sige, at Christian Langballe lidt sparker en åben dør ind, og det er så også udmærket, fordi det er noget af det, vi skal til at se på, når vi når længere hen på året, og det skal vi da forhåbentlig sammen.
Christian Langballe (DF), 2017-02-22:
Den her historie fra den 7. februar 2017 viser jo, at en læge i Middelfart simpelt hen har copy-pastet, eller hvad han nu har, og er kommet med nogle lægeerklæringer, som er lægefagligt er fuldstændig ubegrundede.
Jeg må bare sige, at for det første er den her sag en skændsel, og vi har haft flere sager.
Det vil jo altså sige, at de her læger medvirker til, at folk kan få dispensation fra sprogkravet, og der kan måske uden om Dansk Folkeparti fås et flertal for, at de her personer får statsborgerskab.
I den tid jeg har siddet i Indfødsretsudvalget, og det har jeg siden 2011, er min tillid til kvaliteten af de her lægeerklæringer dalet betragteligt – det må jeg bare sige.
Jeg har en eller anden fornemmelse af en gang imellem at kigge ind i en sump, hvor man ikke ved, hvad der er op og ned, og jeg synes bare, at det er på tide, når lægerne ikke selv kan finde ud af det, at vi begynder at sikre, at der er en lægefaglig standard.
Jeg synes, at det her er under al kritik.
Det er statsborgerskab, det handler om, og så kan der godt sidde en læge i Middelfart, en psykiater, og mene, at det er fantastisk, at han lige kan udstede nogle lægeerklæringer.
Jeg synes simpelt hen, at det er under al kritik, når det er statsborgerskab, det drejer sig om.
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er forkasteligt, hvis læger udsteder mangelfulde eller ubegrundede lægeerklæringer til brug for Indfødsretsudvalgets behandling af sager om dansk statsborgerskab.
Vedrørende den konkrete sag, som der spørges til, vil jeg blot henvise til min orientering af 25. januar 2017 af netop Indfødsretsudvalget.
Det fremgår jo heraf bl.a., at jeg har indstillet til udvalget, at der i de ca. 135 verserende sager, men nu berostillede sager, som den pågældende speciallæge har været inde over, indhentes nye lægeerklæringer.
Det har jeg gjort, fordi det er afgørende, at Folketinget får konkrete og pålidelige oplysninger, når Indfødsretsudvalget skal tage stilling til, om der kan dispenseres fra et eller flere krav i indfødsretsaftalen på grund af sygdom.
Jeg er derfor også tilfreds med, at Indfødsretsudvalget har tiltrådt min indstilling om netop at indhente nye lægeerklæringer og oplysninger i de her sager, hvor det er relevant.
At få dansk statsborgerskab er noget ganske særligt, og det er noget, man som udlænding skal stræbe efter.
Det er noget, man skal række ud efter.
Jeg er sikker på, at vi i den forbindelse får rig mulighed for at drøfte bl.a. spørgsmålet omkring lægeerklæringer, som jeg mener er meget, meget vigtigt, men jo også mulighederne for de dispensationer og indskrænkningen af dispensationer fra de betingelser, som der ligger.
Christian Langballe (DF), 2017-02-22:
Tak til formanden.
Mit spørgsmål er, som følger: Hvad vil ministeren gøre for at sikre en ordentlig lægefaglig standard i lægeerklæringerne, så der ikke gives statsborgerskab på et falsk grundlag, i lyset af at man den 7. februar 2017 i BT kunne læse, at en psykiater havde lavet meget mangelfulde og ubegrundede lægeerklæringer, som er blevet brugt af personer i et forsøg på at opnå statsborgerskab gennem dispensation fra bl.a. sprogkrav?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Afsløring: Læge mistænkt for at fuske med udlændinges læge-erklæringer« i BT den 7. februar 2017.
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Potentielle terrorister skal ikke have statsborgerskab i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2017-02-22:
Jamen så er et sidste spørgsmål ganske enkelt: Hvad tidsrammen er for det?
Er det inden valget?
Er det om et halvt år?
Når jeg siger hundrede år, er det egentlig bare, fordi jeg, hver eneste gang jeg har spurgt om det, simpelt hen har syntes, at det er for sløvt.
Det går for langsomt.
Som sagt er det en regerings og et Folketings fornemste ansvar at tage vare på landets sikkerhed og landets borgere.
Og der kan vi jo overhovedet ikke være tjent med, at der så, hvis det skulle ske igen, er en potentiel terrorist, der får statsborgerskab.
Så vil vi stå i den samme diskussion her i Folketinget, hvor der vil være et flertal, der angiveligt vil stemme for, for det gør man jo altid, mens vi stemmer nej.
Det kunne så være gavnligt at vide bare sådan lige for at få et lille kig ind i, hvad ministeren har af forestillinger om det her område, at det virkelig bliver underlagt et eftersyn, og at vi virkelig får strammet op, sådan at vi er helt sikre på, at de lægefaglige standarder gælder i forhold til statsborgerskab.
Det er godt i alle mulige andre sammenhænge, men det søreme også godt i forhold til statsborgerskab.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-22:
Tak til ministeren for en god besvarelse her.
I forhold til politiets ressourcer har vi haft en situation, hvor vi det seneste år eller halvandet har adresseret den problemstilling, der var i Nordjylland, og ved hjælp af den tidligere justitsminister, hr. Søren Pind, har vi så også fået sat ekstra ind med ressourcer i Nordjylland.
Er der nogle nye udfordringer med ressourcerne hos politiet i Nordjylland, som kan være med til at forklare det, der er sket her?
Har man været i en situation, hvor man var nødt til at fratage Nordjylland nogle flere betjente igen, eller er der noget andet, der er opstået, som kan forklare det her?
For det er jo påfaldende med en stigning fra 46 indbrud til hele 129 i det her område.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Det er jo bl.a. et led i noget af det, som Særlige Efterforskningscenter Vest og Øst laver, altså dem, der førhen var Task Force Indbrud Vest og Øst, og det er også det, som hele den nye analyseplatform hos politiet, det nye it-system, skal kunne gøre, hvor man prøver at koble nogle mønstre og kigger på: Hvordan er det, de gør?
Har de f.eks. nogle bestemte rejsemønstre?
Og man ser på, om der er nogle gengangere, som man holder særlig øje med, og det bruger man mange kræfter på.
Men der bliver jo gjort meget for at kigge på bl.a. de her rejsemønstre.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-02-22:
Det synes jeg på alle mulige måder er et interessant svar.
Flyselskabet SAS siger, at de sådan set ikke gør det så meget andet end at forholde sig til, om de får godkendt deres medarbejdere, når de i henhold til vandelskravet sender det til godkendelse hos politiet.
De får så pludselig en masse svar tilbage fra politiet om medarbejdere, der ikke kan godkendes på grund af gamle forseelser, på trods af at de er PET-godkendte.
Så ministeren har ret i, at det må man selvfølgelig tage op med flyselskabet SAS.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Jeg er nødt til at henholde mig til, at det er der ikke.
Det er derfor, at jeg siger, det er udtryk for en misforståelse.
Jeg tror, at man skal have den her dialog med den virksomhed, som der her henvises til.
For der findes ikke nyt, der gør, at reglerne er blevet anderledes.
Men der er intet nyt i bekendtgørelsen, og det har politiet også holdt et møde med de to parter om og har gjort helt klart.
Der er nogle, der har tolket det sådan, men der er ingen ændringer sket.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-02-22:
Tak for det svar, tror jeg.
Men vil ministeren ikke give mig ret i, at der jo om ikke andet er sket en ny form for håndhævelse af de regler, som ministeren så siger har været de samme?
Det samme gælder bekendtgørelsen, som også har været den samme, altså vandelskravet i bekendtgørelsen, al den stund at man jo ikke tidligere har været i en situation, hvor medarbejdere, der først er blevet godkendt af PET– det er i det hele taget et krav for overhovedet at få et lufthavnskort og få adgang til lufthavnens område, særlig ovre på airsidedelen – nu er i den situation, at de er blevet fyret alene med henvisning til bekendtgørelsen og fortolkningen af vandelskravet, og det er ti medarbejdere og måske endda flere.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at der jo er sket et eller andet nyt i håndhævelsen af de her regler?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Tak for det.
Den artikel, som spørgeren henviser til, har desværre givet anledning til en del misforståelser.
Og derfor vil jeg indlede med at fastslå, at den våbenbekendtgørelse, som trådte i kraft den 1. januar 2017, ikke har medført nogen stramninger.
Vandelskravet i våbenbekendtgørelsen har været det samme i mere end 15 år.
Den nye bekendtgørelse har heller ikke givet anledning til, at politiet har udformet en ny vejledning, der strammer kravene til vandelsgodkendelsen.
Jeg er bekendt med, at politiet har holdt et møde med SAS og 3F om sagen.
Politiet har også i den forbindelse forklaret, at der ikke er sket en ændring af reglerne ved den nye bekendtgørelses ikrafttræden den 1. januar 2017.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at den stramning af våbenbekendtgørelsen, som blev gennemført sidste år, er hensigtsmæssig, når flyselskabet SAS har set sig nødsaget til at fyre ti personer med baggrund i denne?
Mener ministeren, at den stramning af våbenbekendtgørelsen, som blev gennemført sidste år, er hensigtsmæssig, når SAS har set sig nødsaget til at fyre 10 personer med baggrund i denne?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen af 1. februar 2017 »Nye regler for våbenhåndtering koster SAS-ansatte jobbet« på www.fagbladet3f.dk.
Kristian Jensen (V), 2017-02-22:
Men der er ikke noget, der er udsat.
Det kommer der.
Det, der er kernen i det, er, at der er en lang række initiativer, som den daværende V-regering prøvede at pulje sammen for at løse det en gang for alle.
Der var fra spørgerens parti ikke nogen appetit til at løse det i en samlet helhedsplan.
Derfor var man nødt til at lave en anden model.
Den model indebærer, at der kommer en samlet 2025-plan, en plan for, hvordan det er, de konkrete initiativer kommer gradvis efterfølgende, og ikke samtidig med at man præsenterer planen i løbet af foråret.
Grundlæggende går det godt, men der er nogle faresignaler.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Jeg tror, at det ville være godt for alle parter at få det her udredt.
Det er bare vigtigt for mig som den ansvarlige minister på området at sige meget klart og tydeligt, at hvis der er en opfattelse af, at bekendtgørelsen er ændret, er det vigtigt at få sagt, at det er den ikke.
Hvor misforståelsen så ligger, må man så undersøge nærmere.
Nu er det jo et mundtligt spørgsmål, så der har ikke rigtig været mulighed for at lave de store undersøgelser med baggrund i spørgsmålet.
Men jeg kan bare sige, at vandelskravet i bekendtgørelsen har været det samme i mere end 15 år, og det er det, jeg må forholde mig til.
Kristian Jensen (V), 2017-02-22:
Jeg vil bare sige, at hvis man tager regeringsgrundlaget – og det er jo en ny regering, der tiltrådte i november måned sidste år – ser man, at regeringsgrundlaget er klokkeklart.
Der vil komme en 2025-plan i foråret 2017.
Det er det, vi har sat en tidsramme for i den nye regering.
Hvordan den udmøntes undervejs, vil komme i en række forskellige trin.
Som jeg har nævnt, forventer jeg, at der vil komme et udspil om en omlægning, så vi fokuserer mindre på forsørgelse og mere på kvalitet i uddannelse, i løbet af 2018.
Benny Engelbrecht (S), 2017-02-22:
Spændende, spændende.
Det, vi kan konstatere, er altså, at vi vil blive mødt med en række enkeltelementer, som vil blive dryppet ud over årene, kan jeg forstå.
Er der andre ting, som finansministeren forventer at regeringen ikke når at blive færdig med i det her forår, som også skal udsættes til efteråret?
Kristian Jensen (V), 2017-02-22:
Nu er jeg endnu mere glad for mit oprindelige svar, hvor jeg nævnte, at V-regeringens helhedsplan er anderledes end planerne for f.eks. 2015 og 2020 traditionelt har været, og at det, vi vender tilbage til, er en mere normal pakke, nemlig at en 2025-plan vil være en ramme, en økonomisk fremskrivning af, hvordan dansk økonomi skal holdes på sporet, herunder også nogle målsætninger for vækst og ekstra arbejdsudbud, som løbende vil blive udmøntet undervejs.
Men det vil være sådan, at der vil blive lagt en ramme frem, og den ramme vil gradvist blive udfyldt med en række forskellige initiativer.
Benny Engelbrecht (S), 2017-02-22:
Tak til ministeren for den indledende besvarelse.
Det er altid godt en gang imellem at kunne stille spørgsmål af den type, som en af vores færøske kollegaer, hr. Sjúrður Skaale, vist kalder for hvordan synes du selv det går-spørgsmål – og det er ikke for at bruge direkte tiltale, men for at citere hr. Sjúrður Skaale i den forbindelse – for der er jo ganske mange ting, der er udsat, og det tror jeg også at ministeren godt selv ved, og derfor er det selvfølgelig relevant.
Som det seneste kan vi forstå, at hvor Folketinget holdt op med have vinterferie i mandags, så er regeringen åbenbart stadig væk på vinterferie, al den stund at der endnu ikke er fremsat et finansieringsforslag til en kommende boligskattereform.
Så må vi jo se, hvornår vinterferien slutter for regeringen – det vil vi imødese med spænding.
Grunden til, at jeg er lidt interesseret i spørgsmålet om, hvorvidt der kommer en samlet 2025-plan i dette forår – så kan vi jo se på den og komme ind i nogle mere dybdegående drøftelser, hvilket vi vil se frem til –
er, at der bl.a. har været udsagn fra finansministerens regeringskollega, skatteministeren, om, at man ville dele sådan en 2025-plan op i mindre bidder og lancere dem enkeltvis.
Det har faktisk været lidt uklart, hvad regeringen mente på det punkt – der er blevet sagt noget andet fra Venstres politiske ordfører undervejs – men senest i DR's politiske magasin, Slotsholmen, sagde Venstremedlem hr. Jakob Engel-Schmidt, at han forventede, at 2025-planen ville blive delt op i små ostehapser, som ville blive serveret til oppositionen, som man ville gøre det til spædbørn.
Så jeg skal sådan set bare høre, om finansministeren forventer, at det er måden at gøre det på i forhold til en 2025-plan.
Kristian Jensen (V), 2017-02-22:
Det korte svar er nej, for vi ønsker at fremlægge en opdateret 2025-plan her i løbet af foråret, præcis som der står i regeringsgrundlaget, og præcis som statsministeren i øvrigt også har bekræftet det her for nylig.
Men nu, hvor jeg har 1 minut og 45 sekunders taletid tilbage efter at have svaret, vil jeg sige, at de økonomiske planer, der har årstal efter sig, har faktisk lige i de her måneder 20-årsjubilæum, for det var i april måned 1997, at den daværende socialdemokratisk ledede regering kom med den første 2005-plan, som satte rammerne for, hvordan dansk økonomi skulle udvikle sig, for at man havde et holdbart sigte – så man kunne skabe vækst og holde dansk økonomi på sporet.
Siden hen har vi haft en 2010-, 2015- og 2020-plan og også V-regeringens bud på en 2025-plan.
Hvis man tager 2010-planen, som jeg selv husker tydeligt – den blev præsenteret af den daværende finansminister fru Pia Gjellerup i 2001 – vil man se, at der kun var en ramme og ikke nogen konkrete initiativer.
Derfor er det så at sige det seneste forsøg på at lave en plan, altså V-regeringens helhedsplan, der er anderledes end de andre.
Så vi går jo tilbage til den tradition, der har været: at man lægger en ramme, der så efterfølgende bliver fyldt ud med nogle initiativer, bl.a. en jobreform 2, hvor vi ønsker at sætte skatten ned, så det bedre kan betale sig at arbejde, så det bedre kan betale sig at komme ind på arbejdsmarkedet og lægge sin arbejdsindsats der, og også, som det blev nævnt, en SU-reform, hvor vi gerne vil ændre det til stadig væk at være et meget, meget lukrativt og stadig væk verdens mest lukrative SU-system, men lidt mindre lukrativt end i dag, for til gengæld at bruge de penge på at øge kompetenceudviklingen i Danmark.
Og den slags initiativer vil så komme og udfylde de rammer, som en 2025-plan vil sætte for dansk økonomi.
Benny Engelbrecht (S), 2017-02-22:
Jeg læser spørgsmålet op: Ifølge de seneste udmeldinger fra regeringen har den udskudt at tage stilling til en række bebudede politiske initiativer til efteråret eller senere, eksempelvis jobreform 2, senere tilbagetrækningsalder og en SU-reform – forventer ministeren på den baggrund, at regeringens bebudede 2025-plan også udsættes til efteråret eller senere?
Ifølge de seneste udmeldinger fra regeringen har den udskudt at tage stilling til en række bebudede politiske initiativer til efteråret eller senere, eksempelvis Jobreform 2, senere tilbagetrækningsalder og en SU-reform, forventer ministeren på den baggrund, at regeringens bebudede 2025-plan også udsættes til efteråret eller senere?
Det vil sige, at ministeren kan bekræfte, at det faktisk er sådan, at en række af de initiativer, som oprindelig var planlagt til at falde i løbet af det her forår, er udsat til efteråret?
I forlængelse af det kan jeg ikke undlade at undre mig en lille smule over, at finansministeren også klart har tilkendegivet, at der er nogle steder, hvor der er udfordringer eksempelvis i form af flaskehalse.
Hvis det er sådan, at en række af de politiske initiativer, der i givet fald skal imødegå det, allertidligst bliver taget i efteråret 2017, har vi så ikke en udfordring rent tidsmæssigt, f.eks. med opkvalificering af arbejdsstyrken?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-02-22:
Tak til ministeren.
Det kunne måske bare til allersidst være interessant at høre: Hvis nu det beror på misforståelser eller uklarheder, eller det er flyselskabet SAS, der tolker tingene på en anden måde, end de bør gøre, kunne ministeren så være interesseret i sammen med mig og andre i Folketinget at kigge på en præcisering af bekendtgørelsen, sådan at vi ikke har en masse medarbejdere, der kommer i klemme?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Nu håber jeg, vi kan blive enige om, at det ikke er mig, der begår indbruddene eller opfordrer til, at de skal begås.
Det er jo en udfordring, vi har, at vi har set, at omrejsende kriminelle bander har udvalgt sig nogle områder, og så har de virkelig en overgang taget ved.
Jeg kan ikke sige, præcis hvordan det er her, for det ved vi ikke endnu.
Men jeg vil godt sige, at det ikke er til diskussion, at vi skal bekæmpe det.
Spørgerens eget parti og mit eget parti er jo med i en fælles aftale om politiet, hvor vi i fællesskab i 4-årsaftalen afsatte ekstra midler til at bekæmpe indbrudskriminaliteten.
Jeg har også forstået det sådan på politiet i Nordjylland, at man er opmærksom på den her sag, og at man sætter ind over for det.
Men der findes jo bare ikke sådan et knips, hvor man siger, at nu kan vi bare løse det, for vi skal jo pågribe dem.
Men der er en særlig indsats på området, og den melding er jo også givet i Nordjylland, nemlig at der skal en særlig indsats til for at løse det her, for det er selvfølgelig uacceptabelt.
Det er klart.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-22:
Tak til ministeren.
Det er jo en flot tale, vi får her, og vi har også noteret os, at der er kommet et udspil.
Så tak for det til ministeren.
Det er jo en kendt sag, at justitsministeren, også før han blev udnævnt til justitsminister, virkelig har slået hårdt på, at det med bekæmpelse af indbrud var noget af det vigtigste.
Det var også sådan, at ministeren, da han blev formand for Det Konservative Folkeparti, gjorde det til en absolut mærkesag.
Vi noterede os også, da justitsministeren overtog ministeriet fra hr. Søren Pind, at det var fremme, at hr. Søren Pind ville have overleveret en sherifstjerne til ministeren, men det blev så til en stav i stedet for, fordi det var tryghedsministeren, der nu blev udnævnt.
Så justitsministeren har valgt at iscenesætte sig selv som tryghedsminister.
Der synes jeg at det er lidt foruroligende, at man taler så meget om det, man gør det til sit partis mærkesag.
Man bliver justitsminister og ikke nok med det, så bliver man også tryghedsminister – og så ser vi alligevel, at tallene eksploderer.
Det er jo ikke bare noget med, at antallet af indbrud varierer lidt.
Det er jo ret betydeligt, hvad der sker i Vendsysselområdet.
Hvis man tager tallene fra Frederikshavn, Hjørring og Brønderslev under et, så havde man altså hele 129 indbrud i perioden, og det skal sammenlignes med 46 indbrud sidste år i samme periode.
Så det er jo ret voldsomt, som det stiger.
Der synes jeg det kommer lidt bag på mig at høre justitsministeren sige: Nåh, men jeg har ikke nogen helt specifik forklaring på, hvad det er, der sker i Vendsyssel.
Jeg går da ud fra, at det er sådan, når man har det fokus på indbrud, som tryghedsministeren giver udtryk for at han har, at lige så snart der så sker et eller andet voldsomt, er der en lampe i Justitsministeriet, der blinker, eller en medarbejder, der kommer og gør opmærksom på, at der sker noget underligt her.
For det generelle billede er jo ellers, at vi får færre indbrud.
Men i Vendsyssel er der så noget, der stiger.
Kan ministeren ikke prøve at forklare lidt mere, hvad det er, der er gået galt her?