Astrid Carøe (SF), 2019-11-29:
Lige nu er skoledagen i gang på alle vores skoler rundtomkring i landet.
Vi er i slutningen af november, og det er meget snart december.
Det er blevet koldt udenfor, og jeg tror egentlig, at langt de fleste elever synes, det er lidt rart at være indenfor.
Arbejdstilsynet gav i 2017 hele 80 påbud på grund af dårligt indeklima på folkeskolerne.
Vi taler meget om børn og unges psykiske trivsel, at flere børn og unge ikke har det godt, og hvordan skolen kan understøtte, at de får det bedre.
Vi taler også en del om børnenes fysiske trivsel, f.eks. hvordan vi kan få mere bevægelse ind i skoledagen.
Hvad vi til gengæld ikke taler særlig meget om, er, hvordan indeklimaet i klasselokalerne påvirker elevernes trivsel både fysisk og psykisk.
Vi ved fra flere undersøgelser, at dårligt indeklima kan betyde, at eleverne trives dårligere.
Vi ved, at det kan påvirke deres koncentrationsevne, og vi ved, at det giver et dårligt læringsmiljø.
Faktisk ved vi også, at sygefraværet stiger.
Elever, lærere og pædagoger har flere sygedage, hvis de går på en skole med et dårligt indeklima.
Det er fakta, som vi simpelt hen hverken må eller kan ignorere.
Det er dybt alvorligt.
Derfor er vi i SF også glade for at se, at Dansk Folkeparti har fokus på emnet, og SF deler fuldt ud Dansk Folkepartis intention med forslaget.
I SF har vi nogle kommentarer, spørgsmål og tilføjelser til beslutningsforslaget, som vi vil arbejde videre med.
I beslutningsforslaget står der f.eks., at regeringen skal pålægges at udarbejde en handlingsplan, der sikrer, at indeklimaet i alle skoler forbedres.
Her savner vi, at alle led bliver tænkt ind.
Vi mener, at det er kommunerne, der i samarbejde med skolerne skal udarbejde handlingsplanerne, og at man skal tænke i helheder.
I forslaget står der også, at man skal etablere lovpligtige tilsyn med skolernes ventilationsanlæg og -kanaler.
Vi er enige i, at ventilation og mekanisk udluftning er godt, men det kan ikke stå alene.
Derfor mener vi heller ikke, at et tilsyn kun skal have fokus på ventilationsanlæg og -kanaler.
Organisatoriske overvejelser, adfærd og pædagogisk praksis er mindst lige så vigtigt, hvis vi reelt skal have forbedret indeklimaet i skolerne.
Det er sådan, vi kan tænke i helheder.
Da jeg læste beslutningsforslaget, undrede jeg mig også over, at undervisningsmiljøloven slet ikke er nævnt i beslutningsforslaget.
Kun lærernes arbejdsmiljølov er nævnt.
Jeg synes, det er ret væsentligt at få med, at vi i Danmark faktisk allerede har lovgivning på området.
Der står f.eks. i loven, at eleverne har ret til et godt undervisningsmiljø, at der skal foretages en undervisningsmiljøvurdering minimum hvert tredje år, og at eleverne har ret til at vælge elevrepræsentanter, der skal inddrages ved spørgsmål af betydning for undervisningsmiljøet.
På baggrund af hvad vi ved om, hvordan det står til med indeklimaet på skolerne, må vi også forholde os til, om undervisningsmiljøloven reelt bliver overholdt.
Eksempelvis står der i forslaget, at Dansk Center for Undervisningsmiljø skal have udvidet mulighed for at foretage tilsyn på skolerne, men der står ikke noget om, hvordan tilsynet skal udvides.
Vi mener, at der skal ansættes mere personale til tilsyn i hver region.
Derudover mener jeg, at der er en vigtig del, der er fraværende i beslutningsforslaget, nemlig finansieringen.
Hvordan forestiller DF sig, at vi skal finansiere initiativer til bedre indeklima i skolerne?
I SF har vi tidligere foreslået at oprette en pulje på 200 mio. kr. årligt i 4 år, hvor kommunerne kan søge om at låne penge til at forbedre indeklimaet i folkeskolerne.
På den måde vil kommunerne hurtigere kunne komme i gang med opgaven.
Det kæmper SF også for i finanslovsforhandlingerne lige nu.
SF støtter intentionerne i beslutningsforslaget, men vi mener, at forslaget bør forhandles videre hos ministeren eller blandt partierne i udvalget, så vi sammen kan få konkretiseret, hvordan vi kan sikre, at indeklimaet i vores skoler forbedres.