runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Det er jo sådan, at hvis vi herindefra kræver, at vi skal kunne se, hvad hver enkelt krone er brugt til,
jamen så får man sådan noget bureaukrati.
Men det er jo netop den enkelte ældre selv, der ved, hvad behovet lige er.
Jeg vil spørge, om ordføreren ikke er enig med mig i, at det er rigtigt, når kommunerne siger, de ikke er kompenseret for den demografiske udvikling på ældreområdet, og at hvis vi skulle kompensere for den demografiske udvikling, så ville det betyde, at vi skulle opskrive ældrebudgetterne med 1 mia. kr. stigende til 6 mia. kr. i 2021.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Altså, i de finanslove, som vi indtil videre har gennemført med det nuværende flertal i Folketinget, har der været en vækst i kommunerne, der har gjort, at kommunerne har haft mulighed for at prioritere ældreområdet med det, som det demografiske træk foreskriver – hvis man ellers havde prioriteret det ude i kommunerne.
Der har været penge til rådighed.
Det har man desværre ikke valgt at gøre ude i alle landets kommuner.
Men det er også vigtigt, at vi fremadrettet sikrer, at der er den vækst i den offentlige sektor, som demografien tilsiger.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Ordføreren nævner jo selv, at der er kommet færre ansatte i ældreplejen – det til trods for, at den kommunale økonomi faktisk er vokset i de seneste par år; der er simpelt hen flere penge til rådighed ude i kommunerne.
Er der i Socialdemokratiet en grænse for, hvor meget man i en kommune må skære ned på kernevelfærden, inden Socialdemokratiet på landsplan får nok og sætter en bund under det kommunale selvstyre og siger: Hertil og ikke længere?
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Som jeg ser det, sker de nedskæringer, der sker i kommunerne, på baggrund af at der simpelt hen ikke er penge at gøre godt med.
Jeg kan godt se, at der er nogle kommuner, som ikke udnytter deres mulighed for at bruge penge.
Men jeg ser det altså ikke som, at der er nogle kommuner, som bevidst forsøger at spare på det område her.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Men der har jo været vækst i den offentlige økonomi – de sidste par år har den ligget på de der 0,7-0,8 pct. – så der er kommet flere penge ud til kommunerne.
Når man så fyrer ansatte i ældreplejen, men samtidig finder penge til at ansætte nye djøf'ere for inde på rådhuset, så er det jo et udtryk for en prioritering.
Derfor vil jeg bare gentage mit spørgsmål til Socialdemokraternes ordfører: Er det sådan, at man i Socialdemokratiet har en grænse for, hvor langt ned man må skære i kernevelfærden, inden man siger: Stop, hertil og ikke længere?
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Vi har ikke i Socialdemokratiet diskuteret nogen nedre grænse.
Vi arbejder for at forbedre forholdene.
Det mener jeg også at jeg sagde i min tale.
Jeg vil sige, at der ude i kommunerne netop har været et kommunevalg, hvor borgerne, vælgerne, har haft mulighed for at vælge de personer, som vil løfte ældreplejen frem for at ville beskære den.
Så jeg tror, at vi kommer på rette vej, når vi bliver fri for at skulle lave omprioriteringsbidrag og effektivisere endnu mere.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-07:
Tak, og tak til ordføreren for redegørelsen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få lidt historik med, det gør ordføreren selv i forhold til 2015 og frem.
Men forud for det var det sådan, at Socialdemokratiet sad med regeringsmagten, og når ordføreren siger, at vi har en presset ældreomsorg, så vil jeg sige, at den ikke er blevet presset på 2 år.
Den er faktisk blevet presset måske gennem årtier, og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren redegøre lidt for, hvad Socialdemokratiet egentlig har gjort gennem tiden, når man har haft mulighed for det, og hvilke midler der har været afsat på området.
Så vil jeg egentlig også gerne have, at ordføreren kommer lidt ind på noget af det, som hr. Jeppe Jakobsen også var inde på, nemlig kommunernes rolle.
Det er jo sådan, at vi lige har haft et kommunalvalg, og vi ved, at der er rigtig mange socialdemokratiske borgmestre, der vil sidde på posten efter januar 2018.
Har ordførerens parti overvejet at tage en dialog med dem, når vi nu engang ser, at der er så stor forskel på landets kommuner?
Heriblandt må der jo også være nogle af de socialdemokratisk ledede kommuner.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Til det sidste kan jeg sige, at der slet ikke vil være nogen tvivl om, at vores partiledelse vil tage mange gode debatter med de nye socialdemokratiske borgmestre, og de vil også tale med dem om ældrepleje.
Der bliver spurgt om, hvad vi selv har gjort.
Altså, vi skal jo huske på, at der ikke har været så god en økonomi i Danmark i alle årene, som der er i dag.
Derfor vil jeg sige, at det, vi selv gjorde, da vi sad i regering, naturligvis var præget af, at vi var inde i en finanskrise, som vi skulle arbejde os ud af, og at der jo også er blevet brugt flere penge rundtomkring, men der er også kommet flere ældre.
Og når der kommer langt flere ældre, end der har været før, så sker der også en stigning i antallet af dem, der har brug for at få hjælp fra kommunen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Jeg kan jo sådan set kun være enig i, at det er ærgerligt, at vi er nødt til at lave den her puljestyring.
I den bedste af alle verdener var det jo sådan, at kommunerne helt af sig selv prioriterede ældreområdet.
Vi må bare konstatere, at det sker ikke af sig selv.
Og derfor har det værktøj, vi har grebet til, været de her puljer, hvor vi har målrettet kommunernes økonomi.
Jeg vil dog lige påpege, at jeg tror, der trods alt er kommet mere ældrepleje, til trods for at en del af det også er gået til dokumentation.
Så bundlinjen for de her puljer viser jo netto, at der er kommet mere ud af dem.
Hvis kommunerne så har fjernet noget i den anden ende og dermed skabt et nettoresultat, der betyder mindre ældrepleje, så er det jo igen kommunerne, vi skal have fat i, sådan at vi kan sikre, at der bliver anvendt nogle bedre styringsværktøjer over for dem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Tak for det.
I forlængelse af spørgsmålet om afbureaukratisering fremhæver ordføreren klippekort og værdighedsmilliarden som nogle af de tiltag, der skulle have sikret ældre en bedre ældrepleje.
Men jeg tænker på, om ordføreren måske ikke kan være enig med mig i, at det er blevet en rigtig papirtiger, som rent faktisk betyder, at der bliver brugt rigtig mange ressourcer på at dokumentere, at timerne er brugt til lige præcis det, som de var beregnet til, sådan at man i virkeligheden stjæler af den tid, som man skulle bruge til hverdagen.
Jeg ønsker mig jo i virkeligheden flere ældre, der siger som Dan Turèll: Jeg holder af hverdagen.
Og det er jo det, det handler om.
Stine Brix (EL), 2017-12-07:
Tak for det.
Ordføreren var jo selv inde på, at der lige nu pågår nogle meget vigtige forhandlinger om finansloven og en skattereform.
I den forbindelse er de ældres vilkår jo virkelig på spil, for regeringen har et klart ønske om at bruge mange, mange milliarder kroner i årevis ud i fremtiden på skattelettelser.
Hvis regeringen kommer igennem med det, bliver det meget vanskeligt at sikre en værdig ældrepleje.
Derfor ligger der jo et vigtigt ansvar på Dansk Folkepartis forhandlere og på Dansk Folkeparti som helhed.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Ja, det kan de.
Stine Brix (EL), 2017-12-07:
Det kan jeg garantere ordføreren at Dansk Folkeparti vil blive målt på.
For hvis der bliver brugt milliarder af kroner af de penge, vi ellers skulle have brugt på at sikre os mod den udfordring, at vi har en værdig ældrepleje, også når der kommer flere ældre i fremtiden, på skattelettelser, så er der ikke en værdig ældrepleje i fremtiden.
Så det vil vi holde meget, meget nøje øje med fra Enhedslistens side.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Det skal Enhedslisten være hjertelig velkommen til, ligesom resten af den danske befolkning altid skal være velkommen til at holde Dansk Folkeparti op på de aftaler, vi indgår.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Tak for det.
Det er jo positivt, at man gerne vil have en rigtig god ældrevelfærd.
Det vil vi alle sammen meget gerne.
Derfor er der jo virkelig taget rigtig mange initiativer og brugt mange penge på ældrevelfærd, og det er vi alle sammen enige om er rigtig godt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvilken konkret lovgivning man efterlyser, som decideret, helt konkret vil give en bedre ældrevelfærd.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Det handler jo om, at den her stort anlagte afbureaukratiseringsproces jo må omfatte nogle regler, som skal afskaffes.
Jeg har hørt meget om, at der er en proces i gang, men jeg har ikke hørt så meget om, hvilke resultater man er nået frem til.
Men når man nu har slået sig så stort op på at ville afbureaukratisere, må man jo fremsætte den lovgivning, der kan afskaffe den lovgivning, der står i vejen for ordentlig ældrepleje, og som gør, at man bruger unødig tid på dokumentation.
Det er jo sådan her i landet, at lovgivningen kun kan afskaffes med lovgivning.
Derfor er det det, jeg efterlyser.
Når man nu virkelig gerne vil det her afbureaukratisering, må man jo fremlægge nogle forslag, der kan afbureaukratisere.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Ja – tak.
Nu er det jo sådan, at det arbejde, der er sat i gang, vedrørende afbureaukratisering, ikke er færdigt endnu.
Så der kommer jo på et tidspunkt en færdiggørelse af det arbejde, og om det så medfører lovgivning eller ej, må vi jo se til den tid.
Men det er langtfra alt bureaukratiet og al dokumentationen, som er bundet op på lovarbejdet.
Der er jo mange ting, som er opfundet og man selv gør i kommunerne – også i regionerne, for den sags skyld – og endda ude på det enkelte plejehjem.
Så der er jo meget, der ikke er bundet op på lovgivning.
Man kan godt gå ind og lave en masse afbureaukratisering uden måske at ændre på loven.
Men om det bliver nødvendigt, vil man jo se, når nu det her arbejde er færdigt.
Så igen vil jeg spørge: Hvilken konkret lovgivning er det at ordføreren efterspørger, som direkte kan forbedre ældrevelfærden?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Jamen jeg tænker, at når vi har en minister, som siger, at der er så meget bureaukrati, at hvis man bare fjernede det og så i øvrigt sørgede for lidt bedre ledelse, var der sådan set ikke særlig mange problemer tilbage i ældreplejen. Så må man jo vide, hvad det er for nogle afbureaukratiseringstiltag, der skal tages, og så må man fremlægge dem, så man kan komme i gang med dem.
Så ved man ikke konkret, hvad det er, man står og mangler.
Derfor venter jeg bare på, at det bliver fremlagt for Folketinget, for så skal vi med glæde hjælpe til med at få afbureaukratiseret i ældreplejen.
Trine Torp (SF), 2017-12-07:
Tak for det.
Nu er det her jo ikke tænkt som en pulje, der sådan skal drive køkkenerne, men egentlig en hjælp til en opstart.
Jeg går ud fra, at ordføreren anerkender – det har jeg i hvert fald hørt Dansk Folkeparti sige i andre anledninger – at både kommunernes og regionernes økonomier er under pres.
Så det er måske ikke lige der i deres egne budgetter, de har mulighed for at finde sådan en pulje til omstilling.
Det er det ene spørgsmål, altså om ordføreren anerkender det.
Der er noget andet, jeg også gerne vil høre om.
Når nu vi kan se, at udviklingen går i den retning, at flere og flere borgere gerne vil leve uden kød eller helt plantebaseret, og hvis man nu er en ældre borger, der har levet vegetarisk eller vegansk det meste af sit liv, eller i hvert fald lige inden man skal på plejehjem, synes ordføreren så ikke, det er rimeligt, at man faktisk har den mulighed, når man flytter ind et sted og ikke længere selv er i stand til at kunne lave sin egen mad?
Lise Bech (DF), 2017-12-07:
Jeg er helt enig, men det er da også i sygehusets interesse, at de gør det og giver det her tilbud til patienterne.
Det, jeg så tænker, er, at forslagsstillerne i forslaget skriver, at 3,9 pct. af danskerne betegner sig selv som vegetarer.
På Dansk Vegetarisk Forenings hjemmeside står der, at det er 1,8 pct. af danskerne.
Det er 100.000 mennesker, og ud af dem er ca. 25.000 veganere.
Så lige p.t. er behovet i den retning måske heller ikke så stort.
Men jeg synes da, det er i sygehusenes interesse at tilbyde det til syge patienter.
Kim Christiansen (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
Vi har faktisk tilkendegivet i betænkningen, at vi vil stemme imod, men det er jo tilladt at blive klogere, og vi er nået til en erkendelse, i forhold til at det, der lidt har været tvisten i det her, er: Skulle man nu give den beføjelse til nogle bestemte fagforeninger?
Og derfor har vi sådan set efter moden overvejelse besluttet at stemme ja til Enhedslistens ændringsforslag.
Vi kan ikke leve med de forhold, der er for især flekschauffører rundtomkring i Danmark.
Så vi støtter ændringsforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2017-12-07:
Det er bare for at udtrykke min helt enorme glæde over, som ordføreren udtrykker det, at man har lov at blive klogere.
Det er nemlig rigtigt.
Det har man altid lov til.
Og det skal man have ros for, når man bliver klogere på den gode måde, og det mener jeg bestemt at Dansk Folkeparti her er blevet.
Det er utrolig vigtigt, at det her ændringsforslag kan gå igennem, fordi, som også ordføreren siger, det vil være med til at genoprette retstilstanden fra før den katastrofale højesteretsdom, vi fik, på det her område.
Så der skal lyde en meget, meget stor ros til Dansk Folkeparti for at stemme for Enhedslistens forslag, lige så vel som der skal lyde stor ros til de partier i øvrigt, SF, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Alternativet osv., som også stemmer for.
Nå, skide være med det.
Men altså, stor ros herfra.
Kim Christiansen (DF), 2017-12-07:
Det er jo altid dejligt at blive rost af hr. Henning Hyllested.
Jeg er sådan set glad for at kunne glæde hr. Henning Hyllested, men jeg er endnu mere glad for, at vi så forhåbentlig kan skabe nogle bedre løn- og arbejdsvilkår for de mange tusind chauffører, som i dag bliver underbetalt.
Men tak for roserne.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-07:
Tak for det, tak til ordføreren for talen.
Jeg var nysgerrig efter, om ordføreren har kontaktet KL eller andre i forhold til den tvivl, der er, om kommunerne vil kunne omfavne forslaget, som det er, altså om det er en reel tvivl, der er underbygget, eller om det kun er en, der er opstået hos partiet og ordføreren.
Simon Kollerup (S), 2017-12-07:
Det er på baggrund af vores gennemlæsning af forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-07:
Så kunne jeg forstå, at de to hovedanker i forhold til at tilslutte sig forslaget netop ville være det plantebaserede valg og finansieringen.
Enhedslistens ordfører lægger op til, at vi kunne behandle det om det plantebaserede valg i udvalget, men ville forslaget så alligevel falde fra Socialdemokratiets side af på grund af finansieringen, eller ville der så være en mulighed for at kunne tilslutte sig?
Simon Kollerup (S), 2017-12-07:
Nu tror jeg, at ordføreren kommer til at lægge mig ord i munden, når han siger, at Socialdemokratiet stemmer imod på grund af det med det plantebaserede.
Vi tror bare på, at den måde, man har strikket den ene pulje sammen på, og hvordan man kan søge den, vil gøre, at de gode intentioner kommer til at snuble lidt over hinanden.
Jeg håber, jeg får udtrykt mig tydeligt nok.
Og så er der altså en reel problemstilling vedrørende finansieringen, for jeg mener ikke, vi kan bruge tillægsbevillingsreserven til ting som det her.
Lise Bech (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag handler om at oprette en omlægningspulje til at fremme driften af økologisk og plantebaseret kost i de offentlige køkkener.
Det lyder rigtig fint og også meget velment.
Det, der er i det,
er jo, at vi fra 2013 og til nu, inklusive 2018, faktisk har været med til at fremme det.
Det kan man stadig væk søge om i 2018.
Der er 12 mio. kr. til de offentlige køkkener.
Så jeg synes faktisk, at vi har gjort ret meget for at fremme omstillingen – i 6 år har vi givet støtte til det.
Og det har været en succes, og det er dejligt.
Det synes jeg er fint.
Men jeg synes, at barnet nu har lært at gå, og nu må det selv tage de næste skridt.
Alle offentlige arbejdspladser og for den sags skyld også private arbejdspladser har jo stadig væk mulighed for at omlægge det til økologisk og plantebaseret kost, og jeg er helt sikker på, at både Økologisk Landsforening og Dansk Vegetarisk Forening meget gerne vil hjælpe og vejlede og svare på spørgsmål fra interesserede.
Det er godt, at man har den mulighed, men det behøver ikke altid nødvendigvis at have nogle støttekroner i halen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Jeg er glad for, at ordføreren anerkender, at der har været en vis proces derude.
Det er kun 30 kommuner, som er gået i gang med den her omlægning, og det har man så kunnet gøre inden for den ramme på 28 mio. kr. om året, der har været, til at sætte gang i de projekter, til at efteruddanne medarbejdere, sådan at det er medarbejderne i køkkenet, som virkelig kan være drivende, i forhold til at tingene lykkes.
Og det tror jeg også det fortsat er, og derfor mener jeg og Enhedslisten, at det er nødvendigt med nogle omstillingspuljer, så man kan gå videre.
Det er jo langt mindre end de 28 mio. kr., der har været indtil nu.
Så jeg synes, der er en manko der, som viser, at hvis man skal kunne tage fat på det her i alle kommuner, er der behov for en eller anden starthjælp, som kan sætte gang i det.
Og det synes jeg er rimeligt.
Jeg synes, det er ret imponerende, så langt man er kommet, og at man også har kunnet lave den omstilling inden for eksisterende budgetter – at man i Københavns Kommune har kunnet nå op på 90 pct. økologi uden at øge budgetterne.
Synes ordføreren ikke, det er imponerende, at man er kommet så langt i kommunerne?
Lise Bech (DF), 2017-12-07:
Jo, det skal helt sikkert anerkendes.
Det er da godt gået.
Men det, vi taler om her, er, at forslagsstillerne vil have 30 mio. kr. de næste 4 år til det her – fortsat, for vi har givet mange penge til det.
Og vi anerkender også, at der er et stigende behov.
Jeg vil så sige, ligesom den tidligere ordfører sagde, at det kan være et problem at blande det her med plantebaseret kost ind i forslaget, for ja, vi har veganere og vegetarer, men det er økologien, vi først og fremmest har støttet indtil nu.
Men hvis der er nogle plejehjem eller noget andet, der ønsker det andet, kan det også lade sig gøre.
Det behøver ikke nødvendigvis at være med støttekroner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
I forhold til det med den plantebaserede kost er det tankevækkende, at de på Randers Sygehus giver et tilbud om, at man kan få normal økologisk kost med kød i, og at man kan vælge plantebaseret kost, og at det så er mellem en tredjedel og en fjerdedel af patienterne, der faktisk vælger vegetarudgaven.
Nogle gange er det sådan, når man er syg, at man har en fornemmelse af, at man skal spise noget andet end det, man plejer.
Sådan har jeg det i hvert fald selv – jeg drikker ikke fem kopper kaffe om dagen, når jeg er syg for alvor, så går jeg automatisk over til te.
Jeg tror egentlig, det er vigtigt, at patienter har den der valgmulighed, og jeg synes, det er meget tankevækkende, at man på Randers Sygehus er nået så langt i sin omstilling med at tilbyde alternativ kost.
Simon Kollerup (S), 2017-12-07:
Det giver i hvert fald anledning til en stor anerkendelse og ros af det, man i det hele taget gør på Regionshospitalet Randers omkring kost og mad.
Det er jo et af de steder, vi lægger mærke til i debatten.
Så det er der bestemt grund til at fremhæve.
Jeg siger jo også i min ordførertale, at vi sagtens kan se den stigende tendens, der er, til at have en livsstil, hvor man udelukkende spiser plantebaseret.
Det har vi stor respekt for og anerkender, men vi tror bare ikke på, at den måde, forslaget er strikket sammen på, vil imødekomme begge dele på samme tid.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Jamen altså, det med finansloven kan vel klares inden for de næste par dage, hvis der er andre partier, der synes, det er et ønske at fremme økologien.
Vores finansiering er ikke rigtig skarpt præciseret i forslaget, fordi det jo kunne ske på en anden måde.
Jeg synes, at det handler om at arbejde med en valgfrihed over for borgerne.
Jeg synes, det er ret imponerende, at man på Regionshospitalet Randers giver et tilbud til patienterne, så de kan vælge mellem et traditionelt måltid mad med kød og et plantebaseret.
Og der er faktisk mellem en tredjedel og en fjerdedel, som vælger et plantebaseret måltid, på trods af at der er meget få vegetarer og veganere, der bliver indlagt.
Giver det ikke anledning til, at vi måske skulle genoverveje, hvad det er for nogle måltider, vi tilbyder i vores offentlige kantiner?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Jamen det er jo fint, at der trods alt er blevet fundet penge til den økologiske omlægning, men det her er jo så den økologiske omlægning af kantiner og køkkener i det offentlige.
Det er ret imponerende, hvad man har fået ud af de 4 gange 28 mio. kr., som har været afsat til ligesom at hjælpe kommuner og regioner til at komme i gang.
Man har kunnet observere, at der er nogle steder, hvor de har kunnet komme op på 60 pct. og 90 pct. i økologi, uden at det kostede mere; de har simpelt hen kunnet lave det inden for budgettet.
Det kræver altså, at de har noget støtte til at efteruddanne køkkenpersonale, sådan at køkkenpersonalet kan drive den omstilling til mere økologi og også omstille kosten til mere plantebaseret kost.
Nu nævner ministeren, at der er mulighed for at søge midler i 2018.
Skal det forstås sådan, at den støtte til omstilling af offentlige køkkener sådan set kan søges inden for de 30 mio. kr., som ministeren gjorde rede for at der var?
Det er jo i konkurrence med andre ansøgninger, forventer jeg.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil først godt lige hæfte mig ved, at hr. Søren Egge Rasmussen siger: trods alt penge til omlægning.
Den her regering har sammen med Dansk Folkeparti leveret et historisk milliardbeløb til omlægning til økologi.
Alt det, som venstrefløjen efterspurgte og råbte op om i de foregående år, som ingen leverede på, har vi leveret på, når det gælder økologi.
Så det der med at sige »trods alt penge«, er simpelt hen ikke i orden.
Vi har leveret, for vi vil have en økologisk omstilling.
I forhold til spørgsmålet er det: Ja, der kan søges til det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Jamen så ser det ud, som om der er noget af problemet, der er løst i 2018, men det er det så ikke i 2019, 2020 og 2021.
Der er det jo interessant, at regeringen ikke har formået at lande en finanslov endnu, så en støtte til fortsat omlægning kan sådan set nå at komme med.
Så er jeg glad for, at ministeren nævner, at der er et potentiale for at udvikle med hensyn til den plantebaserede kost, og at der er tendenser i USA, som indikerer, at den omstilling til en mere vegetarisk kost sådan set er en tendens ude i verden.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-07:
Ja, det kan jeg, og jeg kan også oplyse over for hr. Søren Egge Rasmussen, hvis ikke han havde den glæde at være til stede ved Landbrug & Fødevarers delegeretmøde, at jeg adresserede det som et vækstpotentiale også for dansk landbrug og noget, regeringen ønsker at understøtte med hele vores proteinbaserede satsning, hvor vi jo bl.a. arbejder med proteinudvikling under det Bioøkonomiske Panel.