runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-03:
Jeg og Radikale Venstre har ikke nogen ambition om at nedbringe udgifterne ud over den værnsaftale, vi har lavet, fordi det hænger sammen for mig og for Radikale Venstre, at det er en gevinst, at udenlandske studerende kommer hertil.
Når de kommer hertil og får SU, bidrager de nemlig delvis til det danske arbejdsmarked, for det er jo forudsætningen for, at de kan modtage SU, og de gennemfører uddannelser på fuld tid med de krav, der er til dem.
De krav synes vi er omfattende.
Jeg så egentlig hellere, at vi gjorde en endnu større indsats for at rekruttere nogle af de her studerende, som vi har behov for lige nu rundtomkring på danske arbejdspladser.
De er nemlig ofte på mange af de studier – det redegjorde den socialdemokratiske ordfører også for – som vi faktisk har svært ved at få nok kandidater ud fra.
Så lige nu tror jeg at vi skal betragte det som en stor fordel, at der også er udenlandske studerende, der kommer ud med de her uddannelser, og hvor der er virksomheder, der kalder på deres arbejdskraft.
Det kræver så, at vi gør en indsats for, at de bliver endnu længere.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-03:
Enhedslisten og Det Radikale Venstre er enige.
Jeg er fuldstændig enig i ordførerens formulering af, at det er godt, at der kommer udenlandske studerende hertil, studerer på danske læreanstalter, ligesom det er godt, at danske studerende tager udenlands.
Og vi er også enige om, at det er en kæmpegevinst.
Det kan være svært at gøre op i kroner og øre, men det en kæmpegevinst.
Men det er bare ikke det, vi diskuterer her.
Det er jo det, sagen drejer sig om.
Og der er jeg da lidt i tvivl om, hvad det egentlig er, ordføreren mener.
Lad mig spørge på denne måde: Har ordføreren overhovedet en ambition om at kigge på de EU-regler, og har ordføreren en ambition om at nedbringe den udgift, der er nu, fra de 500 mio. kr. og til hvad, hvor langt ned skal den?
Og hvor langt vil ordføreren gå i forhold til at spare på andre områder inden for SU-systemet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-03:
Det har jeg egentlig ikke behov for at stå her og remse op.
Det synes jeg vi langt bedre kan tage en drøftelse af, når vi har analysen, som ministeren – eller hans forgænger – jo netop har sat i værk, så vi kan se, om der eventuelt er konkrete problemer, som vi skal sætte værnsinitiativer ind i forhold til.
Men da de ikke foreligger endnu, er det jo lidt som at gribe i luften sådan at slynge om sig med, hvad man ellers kunne gøre.
Jeg kan sige med sikkerhed, at Radikale Venstre synes, at et af de dårligste steder, vi kunne sætte ind, var at lave sprogregler på danske universiteter.
Det er en gevinst, at danske studerende kan tage ud og tage dele af eller hele deres uddannelse i andre lande, og det er noget, som vi op igennem hele vores medlemskabsperiode i EU har lagt meget stor vægt på, og som udvikler sig, og som giver nye muligheder i en verden, hvor mange job flytter på tværs af grænser, og hvor mange arbejdstagere flytter på tværs af grænser, også danskere.
Det giver muligheder, og dem skal vi kunne gribe, og det kan vi allerbedst, når vi også er dygtige til at udveksle studerende.
Det går selvfølgelig begge veje, nemlig både at kunne sende danske studerende ud og modtage studerende.
Så det er man nødt til at kunne se på samlet.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-03:
Jeg siger tak med et smil på læben.
Vi kan jo bare høre i Dansk Folkeparti, at man er jublende glade for, at vandrende arbejdstagere kommer til Danmark for at tage nogle uddannelser, og det medfører så nogle udgifter til SU.
Det er man bare jubellykkelige over for.
Det, vi så siger i Dansk Folkeparti, er: Vil Venstre så helt afskaffe det loft på 420 mio. kr., som forligskredsen har forpligtet sig til i dag, siden man er så glade for det?
Det ville bare være rart med klare svar.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Svaret er nej.
Hvis Venstre så det, havde vi nok gjort noget ved det i forhandlingerne eller brugt vores initiativret som regeringsparti.
Og jeg er sådan set ikke sikker på, hvad ordføreren forsøger at insinuere.
Men samtidig kunne det jo også være, at ordføreren ville gøre sig den ulejlighed at stille ministeren et spørgsmål – jeg kommer gerne med inspiration: Vil ministeren redegøre for den samlede provenugevinst på baggrund af job- og beskæftigelseseffekten af SU til udenlandske studerende?
Det kunne være, at det kunne oplyse Folketinget om, hvorvidt det er en god investering, og på den baggrund give anledning til, at vi fik en mere kvalificeret diskussion her i Folketingssalen.
Hvis ikke ordføreren stiller spørgsmålet, har vi det på bånd, og så stiller jeg det selv efterfølgende. Udfordringen er selvfølgelig, at man kan gå ind og måle på CPR-registeret efterfølgende og se på, om folk er i arbejde eller ikke er i arbejde.
De studerende, der så vælger at rejse hjem, er jo et kæmpe tab.
Samlet er provenugevinsten forhåbentlig positiv.
Det får vi jo at se.
Men det undrer mig, at fru Marlene Harpsøe ikke har fundet anledning til at stille spørgsmålet, før hun causerer over, synes jeg måske, mindre relevante dele af diskussionen.
Tak for spørgsmålet, hr. Finn Sørensen.
Jeg har engang været meget tæt på at dumpe i en matematikeksamen i det approksimerende andengradspolynomium for ikke at være i stand til at angive startpunktet for udregningen.
Og jeg kan af indlysende årsager ikke svare hr. Finn Sørensen på, hvad »før« var, når hr. Finn Sørensen ikke definerer »før«.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-03:
Mener ordføreren, at de mange værnsinitiativer, som ordføreren ligesom prøvede at sætte ord på, vil kunne nedbringe udgifterne fra de ca. 500 mio. kr., det tegner til at blive nu, og til det niveau, som det havde før?
Mener ordføreren virkelig, at de kan det?
Og hvis man kan lykkes med det, hvorfor har man så ikke bare brugt dem fra starten?
For så var vi jo ikke kommet i den her situation.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Jeg kan lynsnar i handling – for at bruge et militært begreb – identificere de udtalte ord som tilhørende tidligere minister fru Ulla Tørnæs, og det er ikke en hemmelighed, at jeg ikke har gentaget dem.
Jeg mener, at de to ting skal adskilles, og jeg mener, at det giver mening at overveje at bruge nogle flere penge på kvalitet i stedet for overførsler til de studerende.
Det bliver fru Mette Reissmann og jeg næppe enige om.
Til gengæld kan jeg herfra i salen identificere en tidligere minister på området, en nuværende minister, en underviser, i øvrigt også i arbejde som underviser på tv, en forsker, et menneske, der har arbejdet med det i mange år, og selv har jeg været uddannelseschef på en større uddannelsesinstitution.
Der bør være kompetencer nok i salen til at komme med mere end to forkølede værnsinitiativer.
Så jeg ser frem til lidt fælles gruppearbejde og i øvrigt også, at kreativiteten begynder at blomstre og spire – lidt mere, end tilfældet har været indtil videre.
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Jeg noterer mig med tilfredshed, at hr. Jakob Engel-Schmidt i hvert fald ser, at de to problematikker skal skilles ad, og at vi sådan håndterer det, der vedrører SU og vandrende arbejdstagere, ligesom her og forhåbentlig også i et spor, hvor vi samles om og kan diskutere de her værnsinitiativer.
Og så er der det kommende SU-reformudspil fra regeringen, som engang vil se dagens lys, måske ultimo i år, eventuelt primo næste år.
Men de to ting har ikke noget med hinanden at gøre.
Årsagen til mit spørgsmål var lige så meget, at i særdeleshed statsministeren, men også øvrige medlemmer af Venstre har sagt, at det jo var særlig på grund af det meget store antal udenlandske EU-borgere, der kommer til for at læse, og at det var en tikkende bombe under vores SU-system.
Det var bare det, jeg ligesom ville have, at ordføreren skulle bekræfte, altså at de to ting ikke har noget at gøre med hinanden.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Jeg synes, at de to ting naturligt bør adskilles.
Jeg mener, at vi har en problematik, der bør håndteres, i forhold til SU til udenlandske studerende, som fru Mette Reissmann så rigtigt påpeger.
Jeg mener så også, at man kan diskutere, om det danske SU-system i dag bidrager bl.a. til den sociale mobilitet.
Jeg havde for nylig en længere tete-a-tete med fru Mette Reissmanns kollega hr. Mattias Tesfaye, som egentlig udtalte ganske tankevækkende: Det er egentlig utroligt, at Folketingets venstrefløj siden 1970'erne har lagt stemmer til et uddannelsessystem, der i stigende grad går til at bruge penge på akademikernes børn, mens de, der tager de korteste uddannelser, kommer fra arbejderhjem og får mindre og mindre økonomisk i forhold til uddannelsessystemet – frit fortalt.
Det er sådan, at mit partis formand, landets statsminister, har udtalt, at vi ikke kommer til at fremsætte mere på SU-fronten i forhold til reformer i i hvert fald 2017.
Så med tålmodighed i hu vil jeg ikke genudsende, men love fru Mette Reissmann, at når året er omme, kan det være, at vi igen kommer på banen med nye reformtanker på den konto.
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Tak for en god og meget passioneret ordførertale.
Jeg kan jo godt lide at drøfte de her ting med hr. Jakob Engel-Schmidt, men jeg bliver nødt til alligevel at stille et enkelt spørgsmål.
Det tager sit afsæt i det forhold, at vi jo i en meget bred kreds faktisk netop er blevet enige om en tekst til forslag til vedtagelse, hvor vi jo bl.a. betoner, at det ikke er rimeligt at berøre alle danske SU-modtagere, i forbindelse med at der er en situation med en lille andel af de samlede SU-modtagere.
Så vil jeg høre, om ordføreren kan bekræfte, at når regeringen nu fremlægger sit kommende SU-udspil til en ny reform, vil formålet ikke være længere at gøre SU-systemet mere robust i forhold til en problematik om de udenlandske studerende.
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Jeg vil sige, at det kommer an på, hvordan det ligesom bliver fordelt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-03:
Så de her 420 mio. kr. er det, det maksimalt må koste.
Er det niveauet, og så ikke andet, eller ønsker man at komme længere ned eller højere op i udgifter?
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Det tror jeg følger af aftalen.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-03:
»Før« er selvfølgelig før Domstolens afgørelse.
Og så er det altså 500 mio. kr., og det sagde jeg faktisk også i mit spørgsmål.
Det sagde jeg.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Nå, det er jo ikke for at yde sådan en form for politisk obstruktion mod Enhedslistens ellers udmærkede ordfører.
Jeg beklager, hvis mit indre øre ikke fangede spørgsmålets mening.
Nej, det vil selvfølgelig være fuldstændig urealistisk at gå fra en udgift på omkring 0,5 mia. kr. til ca. 0 kr., og det vil heller ikke være fordelagtigt.
Altså, nogle af de dygtigste studerende, som varetager specialjob, har altså lange videregående uddannelser her fra landet og er ikke nødvendigvis født med dansk pas, men de arbejder på Novo, de arbejder på Grundfos, de arbejder i Mærsk, de arbejder i små iværksættervirksomheder.
De mennesker vil vi gerne have, og vi vil også gerne give dem SU, vi vil bare ikke bruge de samme penge på at sende folk hjem til Rumænien, når de har fået vores sociale overførsel.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-03:
Tak til Venstres ordfører.
Noget af det, som jeg gerne lige vil følge op på i forlængelse af min kollega hr. Jens Henrik Thulesen Dahls spørgsmål, er det her med, at Venstres ordfører siger, at det er en stor gevinst for det danske samfund – det er i hvert fald det, jeg hører – når der kommer nogle vandrende arbejdstagere, altså nogle EU-borgere, til Danmark og tager noget uddannelse.
Det forventes, at der bruges omkring 500 mio. kr. bare i år på udgifter til det.
Hvordan ser Venstre på hele det her med, at der altså lige nu er nogle udgifter og det eskalerer helt vildt?
Altså, er det sådan, at Venstre ønsker, at der faktisk ikke er nogen begrænsning i den aftale, der er, hvor det er, man siger 420 mio. kr.?
Så Venstre helst, at det simpelt hen blev sådan helt skudt til hjørne og ikke var der?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Jeg ved ikke, om den sådan mentale fredagstræthed er ved at melde sig, men jeg er simpelt hen ikke i stand til hurtigt at gennemskue konsekvenserne af det ellers meget avancerede forslag fra Enhedslisten.
Jeg er villig til at drøfte det både på talerstolen en anden gang og efterfølgende, men jeg kan simpelt hen ikke lige overskue, hvad det vil betyde.
Bruno Jerup (EL), 2017-03-03:
Er ordføreren så af den opfattelse, at det ville være rimeligt, hvis det var sådan, at der gjaldt de samme regler inden for EU, som der gør i forhold til andre lande – altså en 2-årsregel om 2 års fuldtidsarbejde for at kunne komme i betragtning?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Ja, jeg er meget vel bekendt med lovgivningen, og jeg refererer til artikler og information på DR fra for godt og vel 8 måneder siden, hvor det blev dokumenteret, at rigtig mange af de mennesker, der kom fra EØS-lande og fik SU og forlod landet igen, kom fra Rumænien, Bulgarien og andre steder.
Det er herfra, stigningen på de korte videregående uddannelser er meget stor, og det er også herfra, at andelen af mennesker, der bruger deres uddannelse i Danmark, er meget lav.
Bruno Jerup (EL), 2017-03-03:
Ordføreren nævnte flere gange, at de udenlandske studerende kommer hertil og får SU.
For for dem, der kommer fra lande uden for EU-området, gælder nogle helt andre regler.
Der gælder en 2-årsregel, så man skal have været her i 2 år med fuldtidsbeskæftigelse, for at man kan komme i betragtning til f.eks. at få SU eller sociale ydelser.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Altså, jeg anlægger den både filosofiske og praktiske vinkel på det her, at SU til udenlandske studerende er penge brugt godt, i det øjeblik de kommer tilbage i hobetal, altså i det øjeblik investeringen giver en positiv udvikling økonomisk, konjunkturmæssigt og arbejdsudbudsmæssigt.
I det øjeblik, hvor det ikke er tilfældet, er det ikke en god investering.
Det er netop derfor, jeg indledte min ordførertale med faktisk at efterlyse og gøre opmærksom på, at vi har brug for en mere detaljeret analyse, så vi kan få en konkret diskussion af de værnsinitiativer, der vil sikre den situation.
Som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl er bekendt med, er min fantasi både livlig og ganske, synes jeg selv, veludviklet, når det kommer til uddannelsesområdet.
Men jeg fornemmer, at spørgsmålet egentlig burde være stillet til min gode kollega, hr. Søren Pind, der er minister.
Jeg færdes ikke i de højere luftlag i Bruxelles, jeg kommer der faktisk ganske sjældent.
Men jeg synes, at de bud på værnsinitiativer, jeg nævnte før, i hvert fald vil kunne være en fornuftig anledning til at bremse udviklingen og måske også til at rulle noget af den tilbage, indtil man finder en europæisk løsning.
Min holdning er klar, på det område er jeg nok lidt mere skeptisk end de fleste.
Jeg mener ikke, at EU er en social union.
Jeg mener, EU er en samarbejds-, handels- og frihedsunion.
Og jeg hæftede mig ellers ganske fornøjeligt ved kansler Merkels udtalelse, og ordføreren må undskylde, hvis ikke jeg sætter den præcise dato på det, men jeg mener, at det er godt og vel 8 måneder siden, at kansler Merkel udtalte, at man var villig til at se på – det var dengang, man havde situationen før Brexit – hvilke reformer man kunne lave på det sociale og overførselsmæssige område, der kunne sikre en mere fair behandling og udbetaling af overførsler.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-03:
Jeg troede, at fru Carolina Magdalene Maier havde en kort bemærkning mere.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål, for jeg synes, det var et noget vævende svar fra Enhedslistens side.
Jeg synes, der blev stillet et meget konkret spørgsmål: Støtter Enhedslisten finansieringen i det her forslag, eller støtter man det ikke – ja eller nej?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne indledningsvis takke forslagsstillerne for at tage debatten om elever med handicap op.
Det, at erhvervsuddannelserne – den nye eux – og reformen bliver en succes, er noget, der personligt ligger mig meget på sinde, og det er også noget, vi bør drøfte i forligskredsen, som flere af mine kollegaer har nævnt.
Det er ingen hemmelighed, at flere undersøgelser fra bl.a. AE-rådet og sågar Dansk Industri – jeg tror måske endda også, CEPOS har kigget på det –
viser, at vi om få år kommer til at mangle rigtig mange faglærte på vores arbejdsmarked.
Det er inden for byggebranchen, det er inden for servicefagene, og det er inden for de merkantile områder, og vores samfundsøkonomi kan faktisk risikere at lide et tab, hvis man ikke kan skaffe den nødvendige arbejdskraft.
Derfor er det også vigtigt, at vi får gjort op med en af de uddannelsesfordomme, der findes, og som mange ikke taler om, men som eksisterer og viser sig, når man taler med de forældre, der skal hjælpe deres børn med at vælge en ungdomsuddannelse eller en erhvervsuddannelse.
Den fordom er ved at blive bekæmpet, men den eksisterer stadig væk, nemlig at det er finest at gå på gymnasiet.
Jeg har før sagt, at hvis jeg havde mulighed for det, ville jeg gerne samle alle danske mødre i en sportshal først i Jylland, så i Odense og så i København og sige: Vi vil gerne lige understrege, at vi måske har talt lidt for meget om stx, og at det ville være rigtig godt, hvis vi så på den enkelte elev og vurderede, hvad der var bedst for vedkommende rent ungdomsuddannelsesmæssigt/erhvervsuddannelsesmæssigt.
Og med den nye eux synes jeg at der er rigtig gode argumenter for at skabe den her parallelitet.
Derfor er det også mig og Venstre meget magtpåliggende, at der ikke forfordeles, at det ikke er sådan, at der er bedre forhold det ene sted i forhold til det andet sted.
Derfor vil jeg også gerne anerkende, som jeg var på vej til at gøre før, at det er et område, vi bør se på.
Det er et problem, når det er sådan, at der findes et større handicaptillæg det ene sted, mens man det andet sted skal søge om det hos kommunen.
Jeg vil så også sige, at det undrer mig lidt, at vi ikke er blevet gjort opmærksom på det i forligskredsen, og at man ikke har bedt om at få en drøftelse af det der, men at man i stedet for har fremsat beslutningsforslaget.
Jeg er med på, at det selvfølgelig også giver en anledning til debat, og den anledning får vi så selvfølgelig nu, og det er jo også på den baggrund, at jeg udtrykker mig positivt om intentionen og i øvrigt også på vegne af mit parti og helt generelt anerkender, at der findes en udfordring, som vi bør drøfte.
Når det er sagt, kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg fornemmer ikke, at det kommer som den helt store overraskelse, da ministeren jo allerede har udtrykt det.
Men vi er interesserede i at tage dialogen.
Vi er også interesserede i at få udboret, hvordan man inden for de gældende retningslinjer både fra EU og med værnsinitiativer kan finde eventuelle midler.
Men som ministeren også understregede, ser vi det jo altså også i et bredere perspektiv.
Med de ord vil jeg sige tak for taletiden.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-03:
Derfor ser jeg gerne, at vi gør noget ved det problem, der er med SU'en i forhold til vandrende arbejdstagere.
Det har vi en drøftelse af senere, hvor der jo også skal træffes beslutninger i den forbindelse, altså når der efter forespørgselsdebatten skal stemmes om forslag til vedtagelse her i salen.
I forhold til finansieringen er vi nået til den erkendelse, at der ikke kan opnås flertal for et sådant forslag, og derfor synes vi, det er rigtig vigtigt, at det ikke bare ender ud i ingenting på grund af skærmydslerne om SU, men at det bliver drøftet, hvordan man kan finde en anden finansiering.
Bruno Jerup (EL), 2017-03-03:
De gældende regler er gode nok, siger ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål om, hvordan ordføreren ser på den konkrete, skal vi sige, behandling af landbrugspakken.
Er det ordførerens opfattelse, at Folketinget var korrekt, tilstrækkeligt informeret om de problemstillinger, der var i forbindelse med landbrugspakken, set i lyset af den der diskussion af forskernes ytringsfrihed og klausulerne?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Så Dansk Folkeparti er indstillet på i udvalget at kigge på de gældende regler og have en dialog om, hvorvidt det er godt nok.
Jeg fornemmer, at vi er enige om, at der er behov for, at der sker noget her.
Så hvad er det i det konkrete beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti ikke kan støtte?
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Altså, jeg tror, jeg ville være lidt forsigtig med at sige, at en sag aldrig mere skulle kunne gentage sig.
Historien viser jo desværre, at det sker, også inden for de områder, som vi diskuterer nu og her.
Igen: Socialdemokratiet vil ikke være med til, at der skal udstedes pålæg på baggrund af enkeltsager.
Vi anerkender fuldt ud, hvad der skete i forbindelse med landbrugspakken, og jeg tror bestemt også, at ordføreren på området, min kollega hr. Simon Kollerup, har været meget kritisk i forhold til det.
Jeg vil meget gerne deltage i udvalgsarbejdet, når vi skal diskutere, hvordan vi overhovedet kan være proaktive, således at vi præventivt og proaktivt kan forhindre, at det skulle ske igen, så risikoen bliver mindre.
Men at skulle stille garantier for, at det aldrig sker igen, vil jeg ikke være med til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Så er der noget helt grundlæggende galt.
Når Folketinget ikke kan få adgang til det samme talmateriale som regeringen, når forskerne bag talmaterialet, som kan se, at deres tal bliver forvansket, har fået mundkurv på, så de ikke engang kan få lov at tale om det, så er der noget galt.
Der er blevet lavet ting om, og det anerkendte jeg også i mit spørgsmål til ministeren, men der kan stadig væk være et problem.
Og det, jeg synes vi skal gøre sammen, er stadig væk at belyse det eksisterende problem og få ryddet op i det, så en sag som den med landbrugspakken aldrig nogen sinde kan gentage sig.
Mette Reissmann (S), 2017-03-03:
Altså, med frygt for, at det kommer til at lyde lidt som en gentagelse af det, ministeren sagde – hvilket jo altså sjældent sker, men det sker dog her – så vil jeg henholde mig til gældende ret, som for så vidt allerede sikrer forskernes ytringsfrihed.
Samtidig med det er der en meget delikat balance, som vi har diskuteret i andre sammenhænge, senest i forbindelse med vedtagelsen af offentlighedsloven.
Og jeg vil bare gentage fra min egen tale, at beslutningsforslaget her ikke skal være en trædepude til, at vi går i gang med en debat om lov om offentlighed, for den debat skal tages i et andet forum.
Jeg kan derimod love forslagsstillerne, at jeg gerne deltager i debatten i udvalget, også sådan at vi får boret de forskellige problemstillinger ud.
Jeg mener, at Folketinget selvfølgelig skal have de præcise oplysninger i forhold til at kunne træffe beslutninger.
Men jeg mener altså også, at balancen i det gældende regelsæt – i forhold både til at skulle beskytte forskernes ytringsfrihed og samtidig pålægge dem den tavshedspligt, som følger af gældende ret – ikke skal forrykkes i forbindelse med nærværende beslutningsforslags behandling her i salen.
Bruno Jerup (EL), 2017-03-03:
Ja, det glæder ordføreren, at man laver nogle justeringer.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Nu taler vi om myndighedsbetjening.
Jeg går ud fra, at det er det, som ordføreren kalder konsulentarbejde.
Men hvis der nu er en mundkurv på forskere i dag og de, efter at deres forskningsresultater er offentliggjort, kan se, at disse er blevet misbrugt i en politisk sammenhæng, vil ordføreren og Liberal Alliance så være med til at fjerne den mundkurv, så vi sikrer, at forskere offentligt kan tale om deres forskningsresultater, også hvis de er blevet brugt politisk?
Henrik Dahl (LA), 2017-03-03:
Det, der er problemet med forslaget, sådan som det er fremsat, er, at det ikke i tilstrækkeligt omfang skelner mellem forskere og konsulenter.
Og så er der en række problemer, der knytter sig til, hvordan Folketinget får den indsigt, som Folketinget skal have, når der pågår politiske forhandlinger.
Og der er vi selvfølgelig enige om at Folketinget skal have fyldestgørende oplysninger.
Men der mener jeg bare at man må gennemtænke, hvordan man gør, for vi er jo enige om, at Folketinget skal have de her retvisende oplysninger.
Samtidig vil jeg holde fast i, at konsulentarbejde udføres på nogle andre vilkår end egentlig forskning.