runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-26:
Altså, puljen giver jo en direkte og fuld kompensation til de kommuner, som oplever øgede udgifter til personligt tillæg og hjælp til enkeltudgifter på grund af de stigende energipriser.
Og det synes vi jo sådan set har været, i hvert fald på det tidspunkt, hvor den her pulje blev aftalt, et godt svar på de stigende udgifter for lige præcis de grupper af borgere, som kan blive særlig hårdt ramt.
Men det er også rigtigt, at vi følger situationen meget, meget nøje, og derfor er det jo også glædeligt, at spørgerens eget parti også sidder med i drøftelserne med klima-, energi- og forsyningsministeren.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Tak for det.
Regeringen har kun afsat 100 mio. kr. til en tilskudspulje til overførselsmodtagere – er det udtryk for, at regeringen mener, at lønmodtagere ingen problemer har med de stigende energipriser?
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-26:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har, som spørgeren jo rigtigt refererer til, sammen med et bredt flertal i Folketinget afsat en pulje på 100 mio. kr. til at understøtte kommunernes hjælp til dem i vores samfund, der har mindst, og som derfor bliver ramt hårdest af de stigende priser på el og varme.
Da vi så, at priserne på varme og elektricitet begyndte at stige, var det vores absolutte topprioritet at holde hånden under de kontanthjælpsmodtagere og pensionister, der har allermindst på kistebunden.
Det handler grundlæggende om solidaritet, og det er, som jeg ser det, kernen i velfærdssamfundet.
Dermed ikke sagt, at der ikke er andre borgere, der kan få sig en forskrækkelse, når den næste varmeregning dumper ind ad brevsprækken.
Derfor følger vi også udviklingen tæt i regeringen og holder øje med, om der er brug for flere målrettede initiativer, der kan afbøde konsekvenserne af de stigende energipriser, og derfor inviterede klima-, energi- og forsyningsministeren også Folketingets partier til at drøfte de stigende energipriser i sidste uge.
For der skal ikke herske nogen tvivl om, at det er regeringens holdning, at ingen fortjener at fryse i eget hjem på grund af prisstigninger ude i den store verden, som man ikke selv har været herre over – hverken pensionister, kontanthjælpsmodtagere eller lønmodtagere.
Tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Skal jeg forstå det sådan, at med hensyn til den forskrækkelse, som jeg kan forstå at lønmodtagere har fået i forhold til energipriserne, så er det noget, regeringen gerne vil se på og prøve på at imødegå med nogle andre initiativer?
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-26:
Man skal i hvert fald forstå det således, at det er noget, vi tager meget alvorligt, og at vi ikke udelukker at tage nogen initiativer.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Jamen der er endnu ikke kommet noget udspil fra regeringen om, hvad man vil gøre for at hjælpe de andre grupper.
Vores opfattelse er, at det her selvfølgelig er rigtig svært for dem, som er på overførsler, men det er altså også et problem for rigtig mange lønmodtagere, som har svært ved at få hverdagen til at hænge sammen, når de ser, at deres varmeregning mangedobles.
Så kommer der et udspil fra regeringen om, hvad man kan gøre for de øvrige grupper?
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-26:
Det synspunkt deler jeg sådan set.
Der er rigtigt, rigtig mange lønmodtagerfamilier, som ikke har særlig høje indkomster, som også risikerer at blive hårdt ramt af det her, og det er jo også en af årsagerne til, at vi i den rigtig gode aftale, som vi lavede i fredags – »Danmark kan mere« – har valgt at sænke elafgifterne.
Det er også noget, der gør, at resultatet af den aftale er, at arbejderfamilier er nogle af dem, der på bundlinjen kommer til at vinde mest ved den reform og jo ikke mindst også være dem, der kommer til at opleve de største lempelser i elafgiften.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Om end det ikke er ret meget, hjælper det dog trods alt lidt.
Men ikke desto mindre hjælper det vel i begrænset omfang de kunder, der er hårdest ramt af de stigende priser, nemlig dem, der er afhængige af naturgas.
For deres afgifter falder jo ikke, men deres varmeregning mangedobles.
Så har regeringen tænkt sig at gøre noget i forhold til dem, der rent faktisk oplever de stigende varmeregninger?
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-26:
Det er fuldstændig korrekt, og det er også af præcis den årsag, at klima-, energi- og forsyningsministeren har indkaldt til drøftelser om lige præcis det her spørgsmål.
Og vi håber jo selvfølgelig på – i modsætning til fredagens aftale – at et bredt udsnit af Folketingets partier vil medvirke til at drøfte, hvilke gode løsninger der forefindes.
Hans Andersen (V), 2022-01-26:
Tak for det.
Mener ministeren, at man på demokratisk og tilfredsstillende vis inddrager de mange stigende bekymringer fra borgerne og berørte kommuner i og omkring områderne Tisvilde Hegn og Horserød Hegn i forbindelse med den igangværende proces for udpegning af de kommende ti naturnationalparker?
Susanne Zimmer (FG), 2022-01-26:
Tak, og undskyld.
Ministeren nægtede i forbindelse med igangsættelsen af byggeprojekt Lynetteholmen den 17. januar 2022 at lade en journalist fra B.T. stille spørgsmål, medmindre den pågældende journalist ville bekræfte ministerens påstand om, at »projektet økonomisk hviler i sig selv.«
– vil ministeren på den baggrund venligst forklare, hvorvidt det er regeringens holdning, at journalister skal acceptere og bekræfte ministres udlægning af sager, inden de foretager interviews?
Tak, og tak til ministeren for at ville besvare mit spørgsmål.
Det er jo stillet ...
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Tak for det, og det er bestemt et pres, som jeg hilser velkommen.
For det er klart, at de løsninger, vi skal lave på den del, der handler om at få tilrettelagt vores energipolitik, så vi kommer af med naturgassen, håber jeg da at vi skal lave i fællesskab – det har vi jo gjort indtil videre.
Og de ordninger, vi har lavet, betyder faktisk også, at der er langt flere, der kommer til at bruge fjernvarme i disse år, også fjernvarme, der ikke baserer sig på naturgas, som jo er langt størstedelen.
Men det betyder heldigvis også, at der er tusindvis af danskere, der får udskiftet deres oliefyr og jo altså også deres gasfyr med støtte fra det offentlige, fordi vi i fællesskab er blevet enige om det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Tak for svaret.
Jeg tænker også på, om der via en dialog med eventuelt Dansk Fjernvarme og andre aktører er nogle muligheder for, at man måske i et hurtigere tempo kan se bort fra nogle af de begrænsninger, der er i dag, i forhold til at kunne udskifte et individuelt naturgasfyr med fjernvarme.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Vi har jo heldigvis i den aftale, vi har lavet med Venstre, faktisk også fjernet rigtig mange af de forhindringer, der kunne være, og de ting, der gjorde det mere bøvlet.
Er der andre gode idéer, lytter jeg meget gerne.
Vi er kun indstillet på, at det skal kunne foregå så billigt og så smertefrit som muligt derude, hvor man har ønske om det.
Men som sagt har vi jo i fællesskab gjort det endda en del lettere her inden for de senere år.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-01-26:
Jamen i fortsættelse af den tidligere spørger vil jeg gerne sådan lige problematisere, at de ordninger, vi har til udfasning, jo har givet nogle udfordringer med, at der har været kø, og at man rent faktisk har haft svært ved at komme igennem, og at det måske giver lidt buler.
Har ministeren andre overvejelser om, hvordan man eventuelt kunne fremskynde udfasningen, hvor bureaukratiet var mindre?
Kunne det f.eks. være, at man fik et skattefradrag, når man udskiftede sit naturgasfyr til en fjernvarmeløsning eller alternativt til en varmepumpe?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Nej, jeg tror ikke, at vi skal til at begynde at opfinde en ny model for udbetaling.
Jeg tror, at vi skal se sådan på det, at vi er så heldige, at der er et bredt politisk flertal i Danmark for at bruge endda rigtig store beløb på at støtte danskere, der gerne vil omlægge fra olie eller naturgas til individuelle varmepumper.
Det har man virkelig gode muligheder for at søge i forskellige puljer i Danmark, endda mange penge, og det virker heldigvis rigtig godt.
Det er klart, at når der er noget, der er en succes, og der er rigtig mange, der søger, så har det altså også omvendt den iboende udfordring i sig, at der så også er pres på systemerne.
Det er jo klart, at ingen af os synes, at der er nogen, der skal stå i kø, eller at der skal være problemer med det.
Men det er da også mit klare indtryk, at der er blevet taget hånd om det, og at det skulle fungere langt bedre fremover.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-01-26:
Et skattefradrag vil nu ikke give væsentlige udfordringer bureaukratisk set.
Kunne man forestille sig, at man opfordrede kommunerne og varmeselskaberne til at iværksætte en kampagne, hvor de siger, at her tror vi, at der kommer fjernvarme, så forbrugerne i større omfang vidste, hvad de kiggede frem mod?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Jamen Venstre er jo velkommen til at tage forslaget med i forligskredsen til, hvordan man hellere vil gøre tingene end den måde, man har gjort det på indtil nu.
Det er første gang, jeg hører det forslag, inklusive også i de forhandlinger, vi har haft.
Selv om jeg normalt ikke citerer fra forhandlingsbordet, tror jeg, at det er fair nok, at jeg siger det her.
Det er en ny idé.
Og tag den endelig med ind i kredsen, hvis I synes, at det kan løse et problem.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Tak for det, formand.
For år tilbage lavede man en samlet varmeplan for hele Danmark.
Man gjorde det i samarbejde med kommunerne, som jo er en lokal varmeplanmyndighed.
En gang imellem har jeg gjort mig den tanke, om man egentlig ikke kunne overveje at kigge på, om man burde lave en samlet plan for, hvor der skal være fjernvarme, og hvor det er fornuftigt at udbygge med individuelle elvarmepumper osv.
Er det overvejelser, man gør sig?
For umiddelbart kan man sige, at ikke mindst den aktuelle krise med naturgas og energi i det hele taget jo foranlediger, at man tænker over, om ikke man burde iværksætte sådan en overordnet planlægning – også med de CO 2 -mål, der er frem mod 2030.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Umiddelbart kan jeg godt lide idéen, og jeg er helt sikker på, at vi kommer til at indgå i meget tæt dialog med kommunerne frem mod det energi- og forsyningsudspil, vi vil komme med i løbet af foråret.
Når det er sagt, er der dog også den faktor at tage med, at der altså skal være et vist frirum – det mener jeg, og det er jeg i øvrigt sikker på at spørgeren er enig med mig i – til også at planlægge derude lokalt, hvor man har viden om, hvad der foregår.
Ret mange steder i Danmark er man egentlig ret entreprenante i forhold til at finde på nye løsninger.
Odense, som vi jo begge to kender godt,
er et ret godt eksempel på, at man virkelig har lagt sig i selen for at lave den her omstilling.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-01-26:
Hr. minister, jeg stiller spørgsmålet: Hvornår er det regeringens ambition at Danmark skal være uafhængigt af naturgasforsyning fra geopolitisk ustabile områder?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Man kan jo sige, at det der med, at vi skal være uafhængige af naturgas, fordi det kommer fra geopolitisk ustabile områder, jo selvfølgelig er et vigtigt sigtepunkt, og det er også klart, at hvis man går tilbage i tiden og ser på, hvornår den grønne omstilling startede i Danmark, så gjorde den det jo, før der var nogen, der kaldte den grøn, nemlig i 1970'erne under energikrisen.
Og jeg betragter det bestemt også som en væsentlig målsætning for os fremadrettet.
Jeg vil dog sige, at det, der jo er altovervejende guidende for vores politik på det her område, er, at vi skal være fri af fossile brændstoffer.
Det har så den sideeffekt, at vi også frigør os af de her leverandører, som vi måske helst ikke vil være i lommen på.
For man kan sige, at det tempo, hvormed vi har tænkt os at gennemføre den grønne omstilling i det her land, er et tempo, som er meget højt, hvilket heldigvis gør, at vi også vil få en langt større sikkerhed for vores energiforsyning, dog selvfølgelig også med nogle udfordringer, som spørgeren jo kender ganske godt til, og som vi måske kan snakke lidt mere om her om lidt.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-01-26:
Tak for svaret.
Når vi stiller det her spørgsmål, er det jo, fordi det er en af årsagerne til, at vi aktuelt ser ind i et meget, meget højt prisleje for naturgas, som også har været med til at presse elpriserne.
Helt konkret kunne jeg spørge ministeren: Er det noget, ministeren rejser i en EU-sammenhæng?
For det er jo i den sammenhæng, at en udfordring af den her karakter skal håndteres.
Så ligger det i ministerens sorte bog – havde jeg nær sagt – eller hvad det nu er for en køreplan, ministeren har?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Ja, det kan jeg forsikre for.
Så sent som i sidste uge, fredag og lørdag, var jeg til et uformelt ministerrådsmøde i Frankrig, hvor det franske formandskab havde sat det her på dagsordenen.
Det er en dansk prioritet.
Jeg kunne så også godt ønske mig, at mine gode venner i Venstre og Konservative måske også ville prøve at påvirke deres europaparlamentarikere lidt i den retning, for desværre ligger de lige nu på en linje, hvor de vil støtte, at vist både atomkraft, men også naturgas bliver en del af EU's taksonomi, altså at det skal tælle som grønne investeringer.
Det tror jeg ikke er gavnligt.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-01-26:
Lige præcis det aspekt er vi i Venstre i allerhøjeste grad også villige til at diskutere, og diskussionen om, lige præcis hvad der er grønt, og hvad der ikke er grønt, aktualiseres jo af den nuværende europæiske debat.
Så det stiller vi os tilfredse med at vi kommer i en dialog om.
Men har ministeren helt konkret sat en dagsordenen for ligesom at spørge: Okay, hvad er det, vi gør i den her sammenhæng?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Ja, den danske position har været helt klar fra starten.
Det er meget vigtigt, at vi ikke laver store strukturelle forandringer, som vil skade den grønne omstilling, af hensyn til at løse et kortsigtet problem.
Det kan forekomme som en selvfølgelighed for os i Danmark, for jeg tror ikke, der vil være nogen, der vil støtte den slags omlægninger, men det er det bestemt ikke andre steder i Europa.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Er der sådan politiske overvejelser, i forhold til at det nu er noget, man kigger nærmere på?
Jeg tænker også på det i relation til de høje gaspriser helt aktuelt, som jo ikke mindst rammer de 300.000-400.000 husstande, som har individuel naturgas, og som ligger i områder, der bliver relativt hårdt belastet, kan man vel godt sige, hvor de både oplever, at elprisen stiger, og at naturgasprisen stiger.
Den årlige naturgaspris er jo tæt ved at være syvdoblet i løbet af det seneste år, og jeg har en fornemmelse af, at det er noget, der bekymrer både mit eget og ikke mindst ministerens parti.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Spørgeren og i øvrigt også min forgænger på posten – dengang hed det ovenikøbet Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet; nu hedder det Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, men det var det samme ansvarsområde – peger jo på noget meget vigtigt her.
Altså, vi har desværre i Danmark stadig væk en alt for stor afhængighed af naturgas, og det gælder for nogle fjernvarmekunders vedkommende, omkring 40.000, hvis jeg ikke husker meget forkert, og for et langt større antal individuelle gaskunder i Danmark, som har individuelt gasfyr, og det er flere hundredtusind, vi taler om her.
Og der skal selvfølgelig gøres noget.
Det handler om en klimaeffekt, vi gerne vil opnå, selvfølgelig.
Naturgas er et fossilt brændstof.
Men det handler selvfølgelig også om at gøre os selv uafhængige, og selvfølgelig er det også noget, der skal ses i sammenhæng med vores samlede strategi om, at vi også i Danmark vil lukke for udvinding af olie og gas i Nordsøen i 2050, og derfor indgår det selvfølgelig i regeringens samlede strategi, ligesom det jo også har været en væsentlig del af den energiaftale, som spørgerens parti heldigvis er en del af, og som vi lavede forrige år.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-26:
Tak til formanden, og tak til ministeren for at møde op med kort varsel.
Vi var vidne til den etniske udrensning ...
Vil udenrigsministeren redegøre for, om regeringen vurderer, at det kan blive nødvendigt med en humanitær intervention for at stoppe den igangværende ...
Okay, så prøver vi igen: Vil udenrigsministeren redegøre for, om regeringen vurderer, at det kan blive nødvendigt med en humanitær intervention for at stoppe den igangværende konflikt i Bosnien-Hercegovina for at undgå en gentagelse af den humanitære katastrofe, der prægede området i 1990’erne?
Jeppe Kofod (S), 2022-01-26:
Tak til hr. Sikandar Siddique for at rejse det her vigtige spørgsmål.
Foreløbig er der ikke tale om en humanitær krise i Bosnien-Hercegovina, men om en politisk krise.
Der er heller ikke tale om en væbnet konflikt, men om en politisk konflikt.
Derfor er det alt for tidligt at begynde at tale om en humanitær intervention.
Lederen af den serbiske entitet, Milorad Dodik, har før truet med løsrivelse.
Hidtil er det blevet ved den trussel.
Den humanitære katastrofe, der prægede landet i 1990'erne, var foranlediget af en forfærdelig og blodig borgerkrig, og det er slet, slet ikke den situation, som vi ser i dag.
Det betyder ikke, at vi ikke skal tage situationen endog meget alvorligt, og jeg kan forsikre om, at situationen i landet følges meget nøje både her, i Bruxelles, i Washington.
Og hvis der er behov for at lægge yderligere pres på Milorad Dodik og Republika Srpska, så vil jeg arbejde for, at det sker; det er selvfølgelig klart.
Men vi skal også huske, at Bosnien-Hercegovina er en selvstændig stat.
I 1995 kunne det internationale samfund vride armen om på de bosniske ledere for at få afsluttet en forfærdelig og blodig borgerkrig.
Det er ikke den situation, vi står med i dag.
De bosniske ledere må sammen finde en vej ud af det nuværende morads, og det vil nok kræve, at der udarbejdes en ny forfatning, valgreformer – og det er i øvrigt noget, som EU har opfordret til længe.
Men altså, initiativet må også komme fra de bosniske ledere selv.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-26:
Men vi var alle sammen vidner til den etniske udrensning i Bosnien.
100.000 mennesker mistede livet, millioner blev drevet på flugt, og offensiven og folkedrabet i Bosnien stoppede først, da NATO blandede sig, da man militært stoppede det.
I dag ser vi, som ministeren også her redegør for, igen en optrapning i retorikken, en optrapning i forhold til en mobilisering.
Vi ser, at de serbiske separatister i Bosnien igen kræver løsrivelse, men de er også i kontakt med Rusland, Ungarn, Serbien, og det vækker naturligvis bekymring hos det bosniske folk, men det vækker også bekymring internationalt.
Og vi må ikke se situationen eskalere og se passivt til, så vi igen ender det sted, hvor vi var i 1990'erne.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Er det en prioritet for den danske regering, og har regeringen indtil nu gjort noget?
Er regeringen i kontakt med f.eks. den serbiske regering, som også spiller en nøglerolle i det her?
Har ministeren tænkt sig at tage initiativ, så vi kan forebygge en eventuel humanitær katastrofe og en konflikt?
Jeppe Kofod (S), 2022-01-26:
Daytonaftalen, der jo sikrede en deling af magten i Bosnien-Hercegovina, var en vigtig aftale for at bilægge den forfærdelige etnisk-religiøse borgerkrig, der var på daværende tidspunkt, i 1995.
Vi går nu ind i, at der er 26 år siden, og det var en aftale, som var tænkt til at være midlertidig, og som så skulle følges op af forfatningsreformer, af valgreformer, så man fik en egentlig velfungerende stat, Bosnien-Hercegovina.
Det er det, vi presser på for.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-26:
Det er rigtig godt, men vi må bare ikke ignorere de signaler, der er derude lige nu.
Så jeg vil her afslutningsvis spørge ministeren: Vil ministeren garantere over for de mange bekymrede bosniere, at hvis situationen eskalerer yderligere, så vil Danmark tage initiativ og gå ind i en konflikt?
Jeppe Kofod (S), 2022-01-26:
Det er det, vi arbejder benhårdt på sammen med EU.
Vi er også klar til at bruge sanktioner, hvis f.eks. Dodik eller andre ikke gør det, vi beder om.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-26:
Jeg tror, at ministeren fik det med i den sidste del af sit svar, at man er klar til at bruge sanktioner.
Jeg kan i hvert fald fortælle ministeren, at Frie Grønne vil holde et øje med den her konflikt, og de mange bekymrede bosniere, der lige nu henvender sig til os, mener vi altså i Frie Grønne at vi skal tage seriøst.
Vi må ikke ende i en situation, som vi gjorde i 1990'erne.
Og ja, vi er ikke der lige nu, men retorikken og den mobilisering og de kontakter og det, der foregår dernede, kræver, at vi holder et vågent øje med det her internationalt.
Jeppe Kofod (S), 2022-01-26:
Det gør vi med vores EU-partnere, med amerikanerne og her i Danmark meget aktivt, og jeg har også selv personligt mødtes med det bosniske samfund her i Danmark, som også er meget aktivt for at hjælpe her.
Så vi er fuldstændig enige om målet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Tak for det.
Har ministeren gjort sig overvejelser om, hvordan man kan fremskynde udfasning af energianlæg baseret på naturgas til såvel individuel som kollektiv opvarmning for at imødegå de voldsomme stigninger på naturgas?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Ja, det bliver så femte gang, jeg kan sige, at vi tager det alvorligt – vi tager det endda meget alvorligt.
Vi var endda lidt foran bolden
, da vi i efteråret sagde, at det her kommer til at blive en ganske alvorlig situation for danskerne.
Vi har nogle puljer, der allerede kan bruges til folk som pensionister, førtidspensionister og andre, der har en presset økonomi, og der tilfører vi så 100 mio. kr. oveni.
Vi laver en aftale med fjernvarmeselskaberne om, at de kan gøre det muligt for fjernvarmeudbyderne at strække deres regning over længere tid, så det bliver en mindre stigning.
Så vi gjorde en del ting, men der kommer mere.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Mener ministeren, at de 2,7 mia. kr., som staten sparer på tilskud til vedvarende energi, skal føres tilbage til danske forbrugere i form af lavere afgifter eller andre tiltag, der kan nedbringe el- og varmepriserne for de danske forbrugere?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Men jeg bliver simpelt hen nødt til igen at sige, at jeg ikke forstår, hvad det er, Venstre vil.
Altså, er det en ny politik fra Venstres side, at hvis der er – i gåseøjne – sparet penge, og det kan man jo ikke engang sige, for nogle år går det op, og andre år går det ned, men at hvis der er år, hvor støttebehovet går ned, skal de penge krone til krone tilbageføres i skattelettelser?
Er det Venstres nye politik, og træder de i givet fald så ud af de forlig, de er med i?
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Det, ministeren siger, er simpelt hen noget pjat.
Men som jeg kan se af svaret på FIU alm. del – spørgsmål 23, har man svaret, at af de marginale ændringer i vedvarende energi-støtte i forhold til finansloven for 2022, hvor man altså åbenbart har brugt en masse af de penge, som man har sparet – så man har altså godt kunnet tage pengene uden om energiforligskredsen i det tilfælde – er der lige knap 2,7 mia. kr., der ikke er brugt.
Vil ministeren i det forslag, ministeren kommer med, lægge op til, at alle pengene bliver ført tilbage til de danske forbrugere, eller vil ministeren lægge op til, at det er et mindre beløb, der bliver ført tilbage til de danske forbrugere, eller et større beløb?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-26:
Vi gør det her på den måde, som tidligere regeringer, inklusive tidligere Venstreregeringer, altid har gjort det, og respekterer den måde, de aftaler er lavet på i forligene, og det kommer vi også til at gøre i fremtiden.
Jeg er i tvivl, eller rettere sagt, det er jeg ikke – jeg ved jo godt, at det her bare er politisk drilleri, men nu driller jeg så tilbage og siger: Godt, kan vi så få at vide, at det er den måde, Venstre kommer til at føre politik på i fremtiden, altså at de penge, der – i gåseøjne – spares de år, hvor der er mindre støttebehov, skal føres tilbage til forbrugerne, og hvordan vil man så i givet fald dække udgifterne de år, hvor det går den modsatte vej?