runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Roug (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Det er jo næsten ligesom i skolen, når folk får at vide, at de skal huske at sætte sig op foran, så de fylder op fra en ende af.
Så det er jo rigtig dejligt, vi får lov til det.
Jeg vil selvfølgelig sige mange tak for ordet, og tak til ministeren for den fremsendte redegørelse.
Som alle vel har bemærket, er Arktis jo blevet et område, som tiltrækker sig mere og mere international opmærksomhed.
Der er mange interesser og interessenter, der gør sig gældende, og som byder sig til.
Som eksempel kan jeg nævne, at jeg i sidste uge var til møde i EU's arktiske forum med udenrigsministrene fra alle de andre nordiske lande og baltiske stater og endda også udenrigsministeren fra Indien.
Den indiske udenrigsminister begrundede sin interesse med, at der er nogle voldsomme globale klimaforandringer, der er allermest tydelige i Arktis, og at der er nye muligheder for forretninger.
Og selvfølgelig skulle verdens næstmest befolkningsrige nation også vise sin interesse i Arktis.
Det er jo bare en illustration af den voksende interesse for hele området, som vi selvfølgelig skal være opmærksomme på i rigsfællesskabet.
Socialdemokratiet er glade for, at EU også viser interesse for det arktiske område, specielt når det er med fokus på klima, miljø og bæredygtige investeringer.
For Socialdemokratiet er det selvfølgelig vigtigt at prioritere det gode og konstruktive samarbejde, som vi allerede har i rigsfællesskabet, og som gerne skulle kunne udvikle sig.
For rigsfællesskabet er det helt afgørende at holde fast i, at Arktis bør være et lavspændingsområde.
Kina er begyndt at beskrive sig selv som en nærarktisk stat – de udviser altså større interesse – og Rusland og USA har i stigende grad også vist, at Arktis er stærkt prioriteret af dem.
I den situation vil Socialdemokratiet selvfølgelig pege på, at rigsfællesskabets politik fortsat skal være at holde fast i Arktisk Råds struktur, da vi betragter Arktisk Råd som hjørnestenen i et godt og ligeværdigt samarbejde i området.
Arktisk Råd er et godt værktøj, som er med til at holde fast i lavspændingsstrategien for regionen gennem forhandlede løsninger.
Netop derfor bemærker vi os, at Arktisk Råd i år – på trods af så meget – ikke lige nåede at få lavet en ministererklæring, og at det springende punkt i det tilfælde her var klimapolitikken.
Det er jo klart, at det stadig væk er en debat, der kommer til at fortsætte.
Vi har de redskaber, der skal til at sikre, at folkeretten fortsætter med at gælde i det arktiske område.
I Arktis er klimaforandringer mere tydelige end de fleste andre steder i verden.
Derfor er det særlig vigtigt, at de arktiske nationer tager deres ansvar og er deres ansvar bevidst, bl.a. også når det gælder de nye erhvervsmuligheder, der åbner sig, og nye sejlruter, som åbner sig, og som vi alle sammen selvfølgelig også har hørt om.
Socialdemokratiet ønsker helhjertet, at rigsfællesskabet fremmer det positive internationale samarbejde og taler med en stærk stemme for afspænding og ansvarlig forvaltning af klimaudfordringen i alle internationale fora.
Og Socialdemokratiet ønsker sig et område, som er kendetegnet af fred, udvikling og stærkt samarbejde.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-09:
Tak for det.
Danmark er faktisk langt nede på listen, når det gælder dem, som prøver at være med til at sætte fingeraftryk på udviklingen i Arktis.
Mener man fra Venstres side, at man fra dansk side investerer nok?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Jeg takker fru Eva Flyvholm for det her spørgsmål.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt, at der er en række lande med Frankrig i spidsen, som har fokus på situationen i Sahel.
Jeg er enig i de bemærkninger, der har været fra bl.a. hr. Martin Lidegaard, om, at den her region har været ude af fokus.
Og hvis man kigger på situationen »on the ground« – altså på jorden – kan vi se, at det går i den forkerte retning med hastige skridt.
Jeg har som sagt selv besøgt Mali i 2008 og kan se, at man ikke kan rejse til Timbuktu i dag, fordi det en helt anden sikkerhedssituation.
Jeg ville ønske, at der var flere lande, der var det, fordi den sikkerhedstrussel – det bælte – der udgår fra Sahel, går op gennem Nordafrika og også er en sikkerhedstrussel mod Europa og mod Danmark.
Og vi har en kæmpe interesse i at stabilisere det område, så mennesker kan leve i fred og sikkerhed.
Hvis jeg også må referere til SF's ordfører, fru Anne Valentina Berthelsen, som sagde, at de to bidrag jo er komplementære, og det vil jeg kun give ordføreren fuldstændig ret i.
Det bidrag, vi har til »MINUSMA« med transportfly
, og det bidrag, vi har til Barkhane i form af transporthelikoptere, og de operationer, vi laver, er faktisk med til at styrke hinanden så at sige.
Om den bredere baggrund kan jeg også oplyse, at FN-resolutionerne, der hjemler mandatet til »MINUSMA« i Mali, faktisk byder »Operation Barkhane« velkommen.
Det fremgår også, at de franske styrker kan støtte »MINUSMA« i tilfælde af nært forestående og seriøse trusler mod FN-missionen og på anmodning fra FN's generalsekretær.
Så på den måde er vi ved at bidrage til Barkhane også med til at sikre, at vores »MINUSMA«-FN-operation i Mali kan fungere bedre og også imødegå potentielle sikkerhedstrusler.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-09:
Nu synes jeg, at det er lidt voldsomt, at spørgeren begynder at kalde mig for usympatisk, fordi jeg har en anden opfattelse af, hvordan tingene fungerer, end spørgeren har.
Vi vil som sagt gerne hjælpe i nærområderne, men vi mener bare ikke, at løsningen er, at folk skal komme hertil.
Og det kan vi sagtens undgå, hvis vi bare sørger for at indføre en effektiv grænsekontrol og lader være med at lade folk få asyl her.
Så vil det fungere helt automatisk, og så kan vi også bruge nogle flere penge til at hjælpe folk i nærområderne og hjælpe betydelig flere, end vi hjælper i Danmark.
Og igen: Vi mener ikke, at det er Danmarks opgave at gå ind i de her konflikter.
Vi har jo heller ikke haft særlig gode erfaringer med mange af de krige, der har været ført.
Tilstanden i Libyen er jo f.eks. det, der har været med til at udløse den situation, vi har.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-09:
Jeg sidder også og undrer mig over, at ordføreren ikke har lyst til at deltage i handlingen dernede for netop at bekæmpe flygtningestrømme.
Det var nu egentlig det, jeg havde sådan en forventning om der ville være fra Nye Borgerliges side.
Jeg vil sige, at det undrer og skuffer mig meget.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-09:
Jeg mener, jeg har besvaret spørgsmålet.
Vi skal sikre, at der ikke kommer flygtninge til Danmark, og det gør vi ved, at vi ikke tildeler asyl i Danmark.
Og så bruger vi de penge, som vi ville have brugt, til at prøve at hjælpe i nærområdet.
Og igen: Vi mener ikke, at det er dansk militærs opgave at involvere sig i sådan en konflikt.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-09:
Men jeg antager, at det har I ikke den store respekt for.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-09:
Jeg har meget svært ved at se, at det, at vi ikke vil sende soldater ud i den her konflikt, skulle være et udtryk for, at vi ikke har respekt for de danske soldater.
Vi har den højeste respekt for de danske soldater, naturligvis har vi det.
Deres sikkerhed ligger også os meget på sinde.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-10-09:
Det er godt, at få det hele med, både navn og alle partier nu, hvor vælgerne har valgt den rækkefølge, de har.
Altså, jeg kan starte med at afsløre, at Liberal Alliance både kan bakke op om B 6 og B 7, så ingen er tvivl om det.
Vi synes, Danmark skal påtage sig sit internationale ansvar for den situation, der er, både i Mali og i resten af Sahelregionen.
Så vi kan bakke op.
Det er jo frygteligt, kan man sige, hvad de mennesker, der bor der, skal leve med, og jeg synes kun, at det er godt, at vi kan være med til at hjælpe med at sikre, at der kan komme en bedre udvikling i området.
Som flere andre ordførere har været inde på, kan man selvfølgelig også se det i et bredere perspektiv: Hvad betyder det for terrorisme, usikkerhed i området, hvad betyder det for migration i vores egen del af verden og terrorrisikoen i vores egen del af verden, hvis ikke vi påtager os et internationalt ansvar?
Og derfor kan man sige, at både af altruistiske grunde, men også af grunde, som handler om egeninteresse, kan det kun være det rigtige at støtte op om disse to forslag.
Så må man jo bare sige, at det er en særlig absurditet, at vi skal stå og give mandat til disse to ganske udmærkede forslag i en situation, hvor man jo desværre må sige, at det internationale samfund og Vesten ikke har været i stand til at leve op til sit ansvar – derfor ser vi en tyrkisk operation i det nordlige Syrien i øjeblikket.
Og det er en særlig absurditet, at vi skal stå her og sige ja til noget andet, som jo så er godt, samtidig med at det sker.
Men sådan er verdens beskaffenhed nu engang, men det er jo bare en påmindelse om, at det er vigtigt at påtage sig sit ansvar, når man kan.
Eva Flyvholm (EL), 2019-10-09:
Tak for redegørelsen.
Jeg vil bare høre, om udenrigsministeren ikke vil uddybe lidt mere, hvad det er, der er årsagen til, at Danmark ikke vælger at sætte fuldt tryk på støtten til FN-missionen i stedet for også at prioritere den franske.
Altså, virkeligheden er jo – og det ved de fleste godt – at de der FN-missioner er hårdt spændt for, og der mangler i den grad også personale med mere uddannelse, kapacitet og ordentligt udstyr osv.
Jeg havde jo gerne set, at vi bare fokuserede alene på FN-styrken, som også har et klart mandat.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-09:
Man kan sige, at de danske jægere, som faktisk gør en stor indsats for at holde de her invasive arter nede, jo ikke kun har brug for natsigtemidler, men for den sags skyld også for andre typer af udstyr for at kunne bekæmpe både vaskebjørne og mårhunde.
Man kan sige, at den erfaring, vi i Venstre gjorde i forhold til den daværende pulje, jo var, at køb af udstyr faktisk var noget af det, som var rigtig vigtigt i forhold til at bekæmpe invasive arter.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren egentlig påtænker også at tage skridt, i forhold til at der kan købes mere udstyr til jægerne, altså igen, om der er en ny pulje på vej, så man kan købe de her værktøjer.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Jeg vil starte med at slå fast med syvtommersøm, at vi ikke kommer til at lempe på det her.
Der skal ikke være mindre kontrol med det her område.
Vores problem er jo, at der er for mange mennesker i udsendelsesposition.
Som jeg fortalte hr. Kristian Thulesen Dahls partifælle fru Pia Kjærsgaard lige før, koster det 300.000 kr. om året pr. person på Kærshovedgård – mennesker, der ikke har brug for beskyttelse.
Det er ikke til at holde ud at være i, at vi skal bruge så mange penge på det!
Tænk, hvis mine børn i den danske folkeskole fik lige så mange penge med, så ville det jo være guldhaner i 1. klasse.
Så vores problem her er, at vi ikke lykkes med vores politik, for der er for mange, der stadig opholder sig i det danske samfund, selv om de skal rejse ud.
Der er 250 på Kærshovedgård normalt, men sidst jeg besøgte stedet for et par uger siden, sagde de, at der var 200.
Jeg spurgte: Hvor er de sidste 50, er de i spjældet?
Så blev der nikket lidt forsigtigt omkring bordet.
Så selvfølgelig har det haft betydning, at vi har gennemført det her.
Jeg kan bare ikke med ministeriet i ryggen, ikke endnu i hvert fald, sige, at det har haft betydning for trygheden.
Jeg kan se på nogle tal fra juli, august og september, at der er et fald, men om det er signifikant nok til at kunne sige, at det er på grund af det, tør jeg ikke sige.
Lea Wermelin (S), 2019-10-09:
Tak for opfølgningen.
Og jeg tror, at vi bredt på tværs af partierne har en interesse i, at vi får bekæmpet de invasive arter bedst muligt.
Rækkefølgen vil være sådan, at nu er forvaltningsplanen i høring, og når vi får de høringssvar ind, vil vi kigge på indsatserne.
Og dermed kan jeg ikke på forhånd sige, at der vil være flere midler til det – det kommer jo an på, hvad der er behov for.
Nu er der lagt nogle initiativer frem i den her handlingsplan, og når vi får svarene, hvor vi bl.a. vil kigge på det forslag fra Venstre, som ikke har været fremme før nu, må vi se, om det så er tilstrækkeligt med det.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Jeg er helt enig i, at vi skal vide, hvem det er, vi giver den til.
Og der står jo også i alle lovforslagene alle navnene.
Alle navnene står i lovforslaget.
Vi ved godt, hvem vi giver den til.
Vi giver den til folk, der lever op til de krav, et meget bredt flertal af Folketinget har stillet, for at få indfødsret.
En stor del af dem har tilsluttet sig demokratiet, også i det danske samfund; de har brug for vores fulde opbakning.
Og så er der også, desværre, en stor del af dem, der sætter religiøse regler over demokratiets spilleregler; dér er der brug for en hård kamp.
Men det er vigtigt, at vi skelner mellem demokrater og ikkedemokrater i stedet for at skelne mellem muslimer og ikkemuslimer, for den diskussion og den kamp ender i en blindgyde.
Og derfor vil jeg insistere på, at det, vi beder folk om, er at tilslutte sig demokratiet.
Det er det afgørende.
Marie Krarup (DF), 2019-10-09:
Det er jeg helt uenig med ministeren i, og jeg mener simpelt hen heller ikke, at det er rigtigt.
Altså, vi har ikke nødvendigvis større integrationsproblemer med monarkister eller for den sags skyld kommunister, som kan være modstandere af alle de ting, som vi synes er fornuftige.
Det er i langt de fleste tilfælde religiøst funderede kulturforskelle og forskelle på, om man er tilhænger af det ene eller det andet system, som giver de udfordringer, vi har i dag.
Og derfor er det simpelt hen forkert at holde det hemmeligt for gavegiverne, altså for lovgiverne på indfødsretsområdet, hvilken religion folk har.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Jeg synes, det centrale er, at man lever op til de betingelser, vi har stillet.
Hvis spørgeren ønsker, at det skal fremgå i lovbehandlingen fra hvilke lande, herunder f.eks. lande med en typisk muslimsk kultur, ansøgerne kommer, må spørgeren udarbejde et ændringsforslag, og så må Folketinget forholde sig til det.
Men jeg ønsker ikke, at opdele lovforslaget på en måde, hvor man kan se, hvilken religion folk har.
Det synes jeg er et skridt i den forkerte retning i lovbehandlingen i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-09:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at de gennemførte stramninger i forhold til meldepligten for beboerne på Kærshovedgård har været en stor succes og skaffet mere tryghed i lokalområdet?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er faktisk meget enig med spørgeren i, at det er vigtigt, at vi har en stærk og en effektiv kontrol med de personer, der ikke har noget lovligt ophold her i landet.
Det er personer, som ikke har noget at gøre her, og som vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få til at rejse hjem.
Derfor bakker regeringen også op om de stramninger, der er foretaget i forhold til beboerne på Kærshovedgård, dem, der er pålagt opholds- og meldepligt, og derfor stemte Socialdemokratiet også for de her stramninger, både i 2015 og i 2018.
Hvis man ikke overholder sin opholds- og meldepligt, bliver man frihedsberøvet, og det er en konsekvens af stramningerne fra 2018.
Det gælder de udlændinge, der er her på tålt ophold, og dem, der er kriminelle.
Spørgeren kobler så strafskærpelserne til en øget tryghed i nærområdet omkring Kærshovedgård.
Det er derfor, vi har udrejsecentre, og vi holder selvfølgelig øje med den uro, der måtte være.
Uhensigtsmæssig adfærd og kriminalitet bliver indberettet til Udlændingestyrelsen, og alle former for kriminalitet anmeldes også til politiet, og de indberetninger indeholder altså et begrænset antal hændelser.
Men uanset om det er et højt eller et lavt antal hændelser, kan trygheden jo godt være påvirket af, at man har et udrejsecenter som nabo.
Det prøver jeg sådan set ikke at tage fra nogen, men her er det så politiets opgave at sikre trygheden i området.
Hvis der er udfordringer med nogen af beboerne, er det politiets opgave, for de er jo ikke frihedsberøvet.
Mit mål med den her kontrol er sådan set ikke straffen i sig selv, mit mål er, at vi kan handle, hvis vi får mulighed for at udsende de her personer, og det er derfor, vi skal have styr på dem.
Det kræver så en effektiv kontrol og en kontrol, der virker.
Hvis jeg skal svare helt konkret på, om stramningerne så er en succes, er det ærlige svar, at det ved jeg ikke endnu.
Vi kan som sagt se, at der er et begrænset antal hændelser, og den seneste opgørelse fra september viser et endnu lavere antal hændelser.
Det kan vi godt se.
Det kan skyldes, at nogle af beboerne er frihedsberøvet, men vi ved det ikke helt endnu.
Helt grundlæggende ved vi for lidt om, hvad det er, der virker i forbindelse med en effektiv kontrol, der understøtter, at folk rejser eller bliver sendt hjem.
Derfor har jeg også bedt mit ministerium om at se nærmere på, hvordan vi får den mest effektive kontrol, en kontrol, der giver os det bedste overblik over, hvor udlændingene opholder sig, og som vigtigst af alt understøtter, at folk rejser hjem, når de har fået at vide, at de ikke har noget at gøre her i Danmark.
Det er det, der er det vigtige for mig, og det er sådan set det, jeg også mener vi skal måle successen på.
Det koster masser af penge, og det undergraver tilliden til flygtningepolitikken.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-09:
Tak, formand, og selvfølgelig tak til ministeren for svaret – et svar, der også var lidt overraskende.
Jeg havde egentlig forventet et noget klarere tilsagn fra ministeren om, at vi så ens på det her.
Folk, der bliver hevet ud af det her lokalområde og bliver sat i fængsel i 6 måneder, fordi de har forbrudt sig mod meldepligten, bliver jo trukket væk fra lokalområdet, der ellers havde været utrygt ved deres tilstedeværelse.
Men så siger ministeren nu, at det ved man ikke ret meget om.
Jeg bliver i virkeligheden lidt utryg over det svar, ministeren giver.
Og hvorfor gør jeg det?
Jo, for ministerens legekammerat, De Radikale – det er jo dem, man skal lave finanslov med lige om lidt og finde ud af, hvilke ressourcer der skal være til politiet osv. – har jo gjort det klart, at man opfatter de stramninger, vi har lavet på meldepligten som ren symbolpolitik.
Hr. Andreas Steenberg har på De Radikales vegne sagt: Det her burde aldrig være sket.
Man har indført en masse stramninger af symbolsk karakter.
Citat slut.
Det er dem, som man lige om lidt skal lave finanslovsaftale med.
Hvad er ministerens svar på det?
Men det er jo det her, der lige præcis er det afgørende.
Skaber det en øget tryghed, eller kan nogen få held til at overbevise regeringen om, at det bare sådan er af symbolsk karakter, at man laver sådan nogle stramninger?
For mig at se er det helt åbenlyst, at hvis man tager nogle mennesker, som i hvert fald skaber utryghed i et lokalområde, tager dem ud af det lokalområde og placerer dem i fængsel, så skaber det mere tryghed i det lokalområde.
Det er det, man får at vide, når man taler med folk i lokalområdet.
Det er det, medierne kan referere, når de er ude at lave interviews med folk, og som blev gengivet også i den forgangne uge.
Det er derfor, det er så afgørende for os i Dansk Folkeparti, at det her fortsætter, og at man holder fast.
Der skal i hvert fald lyde en klar opfordring til ministeren til, at man ikke giver efter i forhandlinger med bl.a. De Radikale og SF, som har været ude at sige, at man skal gå en anden vej her, nemlig begynde at lempe på de krav, vi nu stiller til de her mennesker.
Marie Krarup (DF), 2019-10-09:
Men det er jo at fornægte, at det her har en enorm betydning, og det har ikke noget at gøre med rettigheder og forpligtelser.
Nogle danskere ønsker at give nogle mennesker en gave, som dansk statsborgerskab er.
Det er ikke en rettighed, så derfor har det ikke noget med rettigheder og privilegier at gøre.
Det har noget at gøre med, om det er klogt at give den gave til nogle personer, som vi nu efter en lang integrationshistorie i Europa ved har meget vanskeligt ved at falde til i nogle lande og derfor risikerer at blive en sikkerhedstrussel og et økonomisk problem på lang sigt i de lande.
Der skal vi politikere, som er med til at bestemme, om den gave skal gives eller ej, da vide, hvem vi giver den til.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Jeg vil godt understrege, at jeg ikke på nogen måde ønsker at benægte nogen som helst integrationsproblemer.
Enhver kan slå op i statistikerne og se, hvor de største udfordringer kommer fra, og det er bl.a. fra lande, der typisk har rødder i muslimsk kultur.
Det er jo ikke nogen hemmelighed – det er en banalitet at konstatere det.
Men jeg mener, at det er helt centralt, når vi diskuterer integration, at rettigheder og pligter ikke knyttes an til folks religion.
De rettigheder, folk har i det her samfund,
er knyttet an til, at de borgere her, og de pligter, de har, er knyttet an til, at de er borgere her.
Og når vi behandler lovforslag her i Folketingssalen, synes jeg ikke, vi skal tage udgangspunkt i, hvilken religion folk har.
Jeg synes heller ikke, vi skal have en lov om indfødsret, hvor vi kan se, hvem der er homoseksuelle, og hvem der heteroseksuelle.
Vi må gå ud fra, at de mennesker, der står på det lovforslag, lever op til kravene, og vi har fra Socialdemokratiets side støttet en grundlovsceremoni, hvor man højtideligholder tilslutningen til demokratiet netop for at understrege betydningen af, at man også bakker op om demokratiets værdier.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-09:
Nej, det gør vi ikke på nuværende tidspunkt.
Vi investerer faktisk ikke ret meget på nuværende tidspunkt.
Der er frie midler fra forsvarsforliget, som i nogen grad kan udmøntes på området, men også rent forskningsmæssigt bør vi opruste på det her område, også i Arktis.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Nu er vi jo i Danmark – et lille, tætbefolket land – så det er svært at finde et sted, der er helt isoleret, og jeg vil heller ikke sige, at Lindholm er helt isoleret.
Der skulle være en færge, der sejlede frem og tilbage og fragtede beboerne frem og tilbage, og de skulle kunne tage bussen til København eller til Vordingborg eller ind til Stege by.
Jeg har selv sommerhus på Møn og kender området ud og ind, og jeg tror ikke, at lokalbefolkningen dernede havde en oplevelse af, at dem, der skulle bo på Lindholm, ville være isolerede, tværtimod.
Hvornår kommer der en løsning?
Der kommer en løsning, for vi vil jo have en placering, fastlægge hvor de skal bo henne.
Den tidligere regering havde en idé om, at der skulle etableres et udrejsecenter på Lindholm, som skulle kunne åbne i 2021.
Og inden da, lang tid inden da skal vi nok melde ud, hvor vi mener både dem, der er udvisningsdømte og på tålt ophold, og dem, der er afvist som asylansøgere, skal bo.
Så der er lidt tid at løbe på.
Det skal nok blive gjort.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-10-09:
Det er stadig væk ikke svar nok.
Det er rigtigt, at det her skulle åbne i 2021, men der var dog en dato, man kunne forholde sig til.
Er der stadig væk en dato, man kan forholde sig til?
Kan man under alle omstændigheder garantere, at man har fundet et sted, der kan etableres og igangsættes i 2021?
Så må jeg sige, at det da er korrekt, at der var tale om færgeforbindelse og sådan noget.
Der ved ministeren jo også godt, at for Dansk Folkeparti var det ikke nogen absolut nødvendighed, at der var de forbindelser, men det var jo en form for forståelse, lad os kalde det det.
Men jeg vil godt høre om den løsning: Er det en ny løsning i morgen, eller hvad er det?
For jeg synes stadig væk, det er utilfredsstillende, at ministeren ikke kan svare mere klart.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Og jeg har forståelse for, at Dansk Folkeparti ikke ønskede de færger, men det var trods alt en del af den aftale, som jeg må forstå på Dansk Folkeparti at partiet jo stadig væk forsvarer.
Jeg vil bare holde fast i, at det skal være en beslutning, der er truffet efter grundige overvejelser, hvor vi er sikre på, at økonomien hænger sammen og er forsvarlig og kan forsvares over for danskerne.
Det synes jeg ikke Lindholm kan.
Så spørger fru Pia Kjærsgaard: Er der præsenteret en løsning inden 2021?
Det kan jeg love dig for.
Det er der helt sikkert.