runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-02-10:
Der er selvfølgelig covid-19, men jo også alle de andre sygdomme, som sundhedsvæsenet skal kunne behandle og udrede, også under pandemien.
Det pres er ved at lette nu, og det er kun godt.
Men det var også tilfældet tilbage i foråret.
I de perioder har der været behov for at frigøre kapacitet og personale på landets sygehuse til covid-19 og for at prioritere kapaciteten til patienter med bl.a. akutte og livstruende sygdomme.
Behandling af akutte og livstruende sygdomme, uanset hvad det har været for nogle, har under hele epidemien været højt prioriteret, og reglerne om de maksimale ventetider på kræft- og hjerteområdet har ikke på noget tidspunkt været sat ud af kraft, naturligvis ikke.
Det er blevet understreget af regeringen og myndighederne, at man selvfølgelig også under en pandemi skal kontakte sin læge, hvis man har symptomer på sygdom og selvfølgelig i særdeleshed ved symptomer på alvorlig sygdom.
Men jeg er også fuldt ud bevidst om, at der er patienter med ikkeakutte og ikkelivstruende sygdomme, som under epidemien har måttet vente længere tid end normalt på behandling.
Det er jo desværre en konsekvens.
Det er dybt frustrerende for den enkelte patient at skulle vente længe, og derfor er det en vigtig prioritet for os, at udskudte behandlinger i sundhedsvæsenet indhentes så hurtigt som overhovedet muligt.
Vi har tilkendegivet fra regeringens side over for vores regioner, at vi er indstillet på at sikre alle de nødvendige ressourcer til afvikling af den udskudte aktivitet i 2021, som der er behov for.
Og vi har også indgået aftale, en fælles forståelse, mellem Dansk Erhverv, Sundhed Danmark og Danske Regioner, altså offentligt og privat, om, at private sygehuse kan bidrage til, at patienter kan blive udredt og behandlet så hurtigt som overhovedet muligt.
Tak for ordet.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-10:
I modsætning til spørgeren går jeg og resten af regeringen i hvert fald meget op i at forhindre, at danskere skal blive mere støjplagede, end de er i forvejen.
Tværtimod går vi faktisk op i, at støjen fra trafikken skal blive mindre.
Derfor har det også været et meget, meget væsentligt bidrag i den opdaterede vvm-undersøgelse.
Og jeg er glad for, at det så har kunnet indeholdes i en ramme og i en undersøgelse, som både har gjort forrentningen bedre, gjort investeringen billigere og tilmed også har sørget for, at der bliver markant bedre støjafskærmning.
Stén Knuth (V), 2021-02-10:
Tak for det, formand.
Synes ministeren ikke, at udspillet »Børnene Først« er problematisk i relation til menneskerettighedskonventionen, når udspillet lægger op til, at biologiske forældre til anbragte børn kan miste enhver ret til at få deres børn tilbage i deres varetægt, også selv om deres kapacitet til at varetage forældrerollen udvikler sig i en positiv retning?
Astrid Krag (S), 2021-02-10:
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at der henvises til det forslag i udspillet »Børnene Først«, der handler om permanente anbringelser.
Der må jeg sige: Nej, jeg mener ikke, at forslaget er problematisk i relation til menneskerettighedskonventionen.
Regeringen har ikke nogen intentioner om at bryde menneskerettighedskonventionen, så selvfølgelig er forslaget inden for rammerne af konventionen.
Det er allerede sådan i dag, at en anbringelse i særlige tilfælde kan videreføres, dvs. gøres permanent, selv om grundlaget for en anbringelse ikke længere er opfyldt.
Det vil sige, at anbringelsen ikke løbende skal genbehandles.
Det gælder, når et barn eller en ung har været anbragt uden for hjemmet i mindst 3 år og vedkommende har opnået en så stærk tilknytning til anbringelsesstedet, at det er af væsentlig betydning for barnets eller den unges bedste at forblive på anbringelsesstedet.
Det er børn og unge-udvalget, der træffer afgørelsen om videreført anbringelse efter indstilling fra forvaltningen.
Der stilles en række krav, herunder at indstillingen skal indeholde en børnefaglig undersøgelse, en handleplan, en tilknytningsvurdering og barnets eller den unges holdning til videreførelse af anbringelsen.
Derudover har både forældre og børn med partsstatus ret til advokatbistand og til at udtale sig, inden afgørelsen træffes.
Regeringen lægger ikke op til at ændre på de betingelser.
Til gengæld ønsker regeringen for det første at styrke kvaliteten af tilknytningsvurderingerne ved at stille krav om, at de skal være foretaget af en autoriseret psykolog.
For det andet foreslår regeringen at forpligte kommunerne til at vurdere, om der skal indstilles til en anbringelse af mere permanent karakter, når anbringelsen har varet i 3 sammenhængende år.
Og for det tredje foreslår vi, at børn, som er over 10 år, og som har været anbragt i 3 år, selv skal kunne anmode om en permanent anbringelse.
Det er kun i meget begrænset omfang, at kommunerne i dag anvender bestemmelsen om videreført anbringelse.
Samtidig ved vi, at langt hovedparten af de børn, der anbringes i mere end 3 år, er anbragt barndommen ud.
Derfor er der behov for at sikre, at anbringelsen kan overgå til en mere permanent karakter, når der er en tilstrækkelig stærk tilknytning mellem barnet og plejefamilien, der gør, at det er det bedste for barnet.
Det er det vigtigste for os: at alle børn i det her land får ret til en tryg familie, hvor de ved at de kan regne med de voksne, og hvor de trygt kan slå rod.
Stén Knuth (V), 2021-02-10:
Tak for det.
Ja, jeg henviser faktisk til udspillet »Børnene Først« og passager i det.
I Venstre har vi det sådan, at vi gerne vil overholde de menneskerettighedskonventioner, vi nu engang har tiltrådt, og vi synes faktisk, at vi kommer lidt på kant med dem.
Først og fremmest har retten til familieliv og familien jo i generationer været kernen i det danske samfund; her opdrager vi, uddanner vi og vejleder vi.
Og nogle forældre kan jo både kortere- og længerevarende have så store problemer med at passe deres børn, at man desværre må fjerne børnene fra deres familier.
Derfor er det også godt, at vi til stadighed kigger på det her område og gør arbejdet bedre.
Der er mange gode træk i udspillet her – bl.a. er det rigtig fint med det her med, at vi skal lytte mere til barnet, og at der skal være en tidlig indsats, uddannelse og rådgivning – men det rummer også elementer, som i forhold til konventionen måske er på kanten af rettighederne.
Det, jeg taler om, er ordene varighed og særlig skrøbelig, der tages ud af de vurderinger, der nu engang er, når man vælger at bortadoptere eller fjerne børn fra familier.
Og det betyder jo, hvis udspillet bliver vedtaget, som det ligger her, at et 5-årigt barn kan blive bortadopteret, og så vil de biologiske forældre i de 13 år, der går, indtil barnet så er 18 år, ikke kunne få deres barn hjem, heller ikke selv om familien eller forældrene faktisk kom i en sådan tilstand, at de kunne passe og tage vare på deres barn.
Det synes vi tager håbet fra familien og tager håbet fra børnene med hensyn til at komme hjem til deres forældre – børnenes håb om at blive genforenet med familien og håb om at få et familieliv, hvor mor og far igen kan tage del i det store fællesskab.
For mange af de her forældre er det faktisk sådan, at noget af det, de rigtig gerne vil, jo er at få deres børn hjem, og det er det, de prøver at gøre.
Men det tager man fra forældrene med det forslag, som ligger her.
Astrid Krag (S), 2021-02-10:
Tak for det.
Jamen først vil jeg indledningsvis bare gerne kvittere for Venstres positive kommentarer om udspillet »Børnene Først«, som jo handler om tidligere og bedre at hjælpe de mest udsatte børn i vores samfund og rigtigt nok også om at give børnene flere rettigheder og sikre, at det er barnets bedste, der kommer først i alle sager.
De ord, der kom fra Venstre, tager jeg meget positivt ned, og jeg ser meget frem til de forhandlinger, vi skal have.
Så vil jeg blot sige – for at berolige spørgeren – at selvfølgelig holder vores forslag sig inden for de konventionsmæssige forpligtelser, vi har.
Stén Knuth (V), 2021-02-10:
På side 15 og 16 i udspillet her, altså forslag nr. 5, tager man netop vurderingen varig ud af ligningen, og det betyder jo, at selv om forældrene i perioden ville være i stand til at tage deres børn hjem, fordi de fik det så meget bedre, at de kunne tage vare på deres børn eller barn, så ville de ikke kunne det; det betyder forslaget her.
Tak for det, formand, og igen tak for svaret.
Altså, instituttet har nogle betragtninger her, og jeg kan høre, at ministeren ikke er enig i de betragtninger.
Der er i hvert fald nogle differencer, i forhold til hvad de har udtalt omkring det, og det er ministeren ikke enig i.
Hvordan vil ministeren sikre, at vi kommer overens, også med dem, så vi – hvis det er sådan, at de er i en vildfarelse – på en eller anden måde får dem med i en dialog, og så vi også er enige om, hvad vi gør?
Men anerkender ministeren ikke, at den kraft, der kan ligge i, at forældre forsøger at få deres børn hjem igen, vil være den kraft, der gør, at de også kan trækkes ud af et misbrug – af nogle forhold, som gør, at de lige nu ikke kan passe deres børn?
Jeg tænker i hvert fald sådan om det, at der ligger en kraft i, at man gerne vil det, og at det kan være det, der gør, at man kommer ud af sit misbrug – altså fordi man rigtig gerne vil være den familie, som det her land jo også er bygget på.
Astrid Krag (S), 2021-02-10:
Vi kommer jo til at have et tematisk møde, der bl.a. skal handle om det her, og hvor vi får lejlighed til at dykke mere ned i, hvad det er for nogle typer af sager i dag, hvor adoption finder anvendelse; hvad det er for nogle typer af sager i dag, hvor en adoption er på vippen og falder ud til ikke at blive en adoption, og hvor vi fra regeringens side mener, at det havde været bedre for barnet, at det var blevet en adoption.
Det glæder jeg mig til at kunne uddybe over for ordføreren et sted, hvor der er lidt mere tid end de her 30 sekunder.
Det her er jo overhovedet ikke noget, der skal anvendes i flæng.
Der er ikke tale om børn, der, hvis de ikke adopteres, kommer hjem til deres forældre.
Der er i de her sager tale om børn, der er anbragt – og jo typisk barndommen ud – og forældre, der ofte knap kan tage vare på sig selv.
Så det er bare for at sige, at det jo fortsat er en lille målgruppe, vi taler om.
Stén Knuth (V), 2021-02-10:
Tak for det, formand.
Astrid Krag (S), 2021-02-10:
Tak for det.
Jamen først vil jeg takke spørgeren for at have gjort mig opmærksom på instituttets notat om de menneskeretlige aspekter for behandlingen af sager om adoption uden samtykke.
Jeg vil også takke – nu skal jeg løfte det rigtige notat op, og det var her – instituttet for at have udarbejdet notatet.
Lad mig indledningsvis slå fast igen, at også adoptionsforslaget her i »Børnene Først« er i fuld overensstemmelse med menneskerettighedskonventionen.
Så det kan man have fuldstændig ro i sindet omkring.
Der er ingen tvivl om, at når det drejer sig om så indgribende beslutninger som adoption uden samtykke, så skal vi være helt skarpe på parternes grundlæggende rettigheder, både på barnets, men også på forældrenes rettigheder.
I notatet konkluderer instituttet, at Danmark risikerer at krænke børnenes og forældrenes ret til familieliv ved at fjerne de helt særlige krav, der skal opfyldes ved en tvangsadoption til forskel fra en tvangsanbringelse efter serviceloven.
Instituttet skriver også, at det med de foreslåede ændringer af adoptionsreglerne kan se ud, som om enhver tvangsanbringelse vil kunne afløses af en adoption uden samtykke.
Der kan jeg kun sige, at vi fuldt ud er klar over, at adoption uden samtykke skal ske med varsomhed.
Vi skal hele tiden være opmærksomme på den indgribende betydning, som et familieskifte har for barnet og forældrene.
Den korte udlægning af denne retspraksis er, at adoption uden samtykke kan gennemføres i overensstemmelse med konventionen, men at det forudsætter, at der er tale om helt særlige omstændigheder, og at adoptionen er begrundet i tungtvejende hensyn til barnets bedste.
Jeg har her citeret Højesteret i en af de få sager om adoption uden samtykke, som Højesteret har taget stilling til.
Jeg behøver næppe at sige, at Højesterets udtalelser bygger på en tilbundsgående analyse af Menneskerettighedsdomstolens praksis, og også, at det selvfølgelig er det, vores forslag baserer sig på.
Stén Knuth (V), 2021-02-10:
Tak for det, formand, og tak for svaret.
Den 28. januar siger ministeren i et samråd til undertegnede, at vi jo selvfølgelig klart lever op til de internationale børnekonventioner.
Altså, de skriver jo – nu skal jeg prøve at se, om jeg kan finde det her:
Komitéen påpeger, at i en vurdering af, hvad der er barnets interesse, skal barnets langsigtede udvikling tænkes med.
Det betyder, at beslutninger på barnets vegne bør kunne revideres og tilpasses over tid frem for at have en definitiv og uigenkaldelig karakter.
Så er vi lidt tilbage ved det forrige spørgsmål omkring varighed.
Det er så instituttet her, der vurderer, at vi måske ikke engang er på kanten, men mere end det, fordi vi ikke opfylder børnekonventionen.
Kan ministeren ikke lige komme med et par kommentarer til det?
Astrid Krag (S), 2021-02-10:
Jo, meget gerne, og havde jeg haft mere tid før, ville jeg også have sagt noget mere.
Altså, jeg vil bare sige, at det her jo drejer sig om situationer, hvor forældrene er meget dårligt fungerende, og hvor de er ude af stand til at forstå og handle på et barns helt basale behov.
Med hensyn til instituttets bemærkninger om at enhver tvangsanbringelse vil kunne afløses af en adoption uden samtykke, kan jeg sige, at det ganske simpelt er forkert.
Vi har også hørt nogle af de udtalelser, der er kommet, om, at vi ville begynde at bortadoptere børn på baggrund af depression hos forældre.
Jeg forstår ikke, hvor instituttet kan få den opfattelse fra.
Det kan ikke ske på grund af helt midlertidige forhold hos en forælder og heller ikke, bare fordi plejefamilien og barnet gerne vil.
Betingelserne for adoption uden samtykke vil fortsat være betydelig strengere end betingelserne for at anbringe et barn uden for hjemmet uden samtykke.
I dag er det sådan, at man skal kunne sandsynliggøre, at forældrene igennem hele barnets opvækst ikke vil komme til at være i stand til at tage sig af barnet.
Det mener vi er et svigt af de børn.
Er et barn 2 år, er det altså 16 år frem i tiden, det barn skal leve med en grundlæggende uvished om sin familie, om sit hjem: Kan jeg slå rod her?
Og derfor ønsker vi at gøre øget brug af det her.
Men det er jo vigtigt at sige, at som ordføreren også ved, er der også noget i vores udspil, der handler om permanent anbringelse og også handler om, hvordan de biologiske forældre kan spille en positiv rolle i barnets liv, selv om de ikke bliver bopælsforældre, fordi barnet har en permanent anbringelse.
Men i nogle tilfælde – og det skal jo være i de tilfælde, hvor det er det bedste for barnet – mener vi at adoption skal i spil, altså hvor det ikke er tilfældet i dag.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-10:
Ministeren svarede ikke på spørgsmålet.
Vi så her den anden dag, at der var flere organisationer og eksperter, der var ude at sige, at nu bliver vi nødt til at kigge på prioriteringerne i forhold til at kunne nå at hjælpe mange af dem, der er blevet skubbet frem, nogle af dem, der er blevet glemt, og nogle af dem, der ikke er kommet, samt kigge på alle de fejl, som læger har gjort ved ikke at tage imod patienterne.
Der var der en ekspert, der rådede til, at man lavede et sundhedsøkonomisk råd.
Heri kunne der være nogle vismænd, organisationer og sundhedsøkonomer, der ligesom kunne se på, hvordan vi kan sikre, at alle patienter bliver stillet lige, uanset om de har corona, om de er psykisk syge, om de har hjerteproblemer, eller om de har kræft.
Vi har set alt for mange tilfælde på borgere, der ikke har fået den hjælp, de har brug for, og vi ved, der kommer rigtig mange med psykisk sygdom, her når vi begynder at åbne op igen, som har siddet derhjemme og ikke har fået den hjælp, de skal have.
Hvordan prioriterer vi så det alt sammen?
Hvordan regner vi det ud, og hvad kan vi gøre, for at vi har et sundhedsvæsen, der har en kapacitet, så vi kan hjælpe alle?
Det kunne et sundhedsøkonomisk råd hjælpe til med, og det er det, jeg spørger til.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-10:
Det kunne man nok godt, altså opfinde et nyt råd til det her.
Det, vi jo har gjort i forbindelse med den situation, vi står i nu, hvor vi netop har epidemien under kontrol, smittetallene er lave og vi skal begynde at finde ud af, hvordan vi åbner samfundet op, er, at vi har bedt eksperter – og det er ikke kun samfundsøkonomiske eksperter og heller ikke kun epidemiologer, men det er også mennesker, der ved noget om folkesundhed, og mennesker, der er eksperter på trivsel, sådan nogle elementer – om at rådgive os alle sammen for at finde ud af, hvordan vi så skal åbne: I hvilken takt, og hvilke sektorer og hvilke dele af samfundet det er vigtigt, at vi får åbnet så hurtigt som muligt?
Den rådgivning modtager vi og giver videre til Folketinget.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-10:
Og som ministeren selv siger, havde jeg en mundtlig dialog med ministeriet, hvor jeg bl.a. slog fast, at det her handler om den vej, som Horsens Kommune – hvor der er et absolut socialdemokratisk flertal – planlægger fra motorvej E45, som jo netop er ministerens område, hen over naturområder i Bygholm Ådal, klos op ad et Natura 2000-område, og over til et nyt DSV-erhvervsområde.
Og der er jo nogle ting, der stikker helt af her, bl.a. at kommunen vælger ikke at lave en konsekvensanalyse, selv om naturområdet er så følsomt, som alle kan se, selv om byggeriet vil inkludere en grundvandssænkning i ådalen, og selv om det er direkte op ad et Natura 2000-område.
En anden årsag til, at jeg stiller det her spørgsmål til ministeren, er, at i forhold til udvidelsen af motorvej E45, som jo er under ministerens ressort, har Rambøll konkluderet, at hvis man skal lave en grundvandssænkning, og det skal man i begge projekter, selv om motorvejen er 900 m derfra, så bør der være lavet en konsekvensanalyse.
Og det er jo så det, Horsens Kommune vælger ikke at gøre.
Vi mener jo, at ud fra et forsigtighedsprincip skal selv den mindste usikkerhed komme naturen til gode.
Så det her har jo i høj grad noget med E45 at gøre, det har i høj grad noget at gøre med en analyse, som ligger under ministerens ressort, og en konklusion, der stikker i en helt anden retning i forhold til Horsens Kommune.
Så jeg vil høre, om de her ting er acceptable i ministerens øjne, og om ministeren har en holdning til det.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-10:
Jeg synes, at jeg for god ordens skyld skal gøre opmærksom på, at det vitterlig ikke er, fordi jeg ikke har en interesse i at hjælpe spørgeren med at få en afklaring på de spørgsmål, der måtte være.
Man kan bl.a. bringe det over via transportordføreren, hr. Niels Flemming Hansen,
hvis det er.
Det er den måde, vi plejer at løse den her slags ting på, og vi skal gerne være behjælpelige med at få afklaring på dette spørgsmål.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-10:
Arh, det synes jeg ikke er helt fair.
Vi har jo netop de her § 20-spørgsmål for at kunne stille spørgsmål til ministeren.
Nu kan jeg se, at der også er andre spørgsmål på transportområdet, der handler om projekter rundtomkring i Danmark.
Og når nu det er sådan, at en Rambøllrapport, der vedrører motorvej E45, som er på ministerens ansvarsområde, konkluderer, at der skal en omfattende konsekvensanalyse til af hensyn til naturområdet, og kommunen så kommer frem til noget helt andet, på trods af at kommunens vej ligger klos op af naturområdet, så må ministeren da have en holdning til det.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-10:
Jeg har den holdning, at man skal sørge for at få afklaret de juridiske aspekter, der måtte være, på rette og behørig vis.
Det handler alene om processen og om at sørge for, at det her går efter bedste beskub.
Og vi stiller os helt til rådighed for at kunne svare på det her på alternativ vis, men jeg kan ikke svare på det her i salen i dag, da det ikke er mit ressort.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-10:
Så vil jeg sige tak til ministeren, for vi har rigtig mange spørgsmål, som vi forventer at følge op med, og som sagt er det her jo ikke en eller anden lillebitte kommunevej fra den ene ende af kommunen til den anden.
Det her er jo altså en vej, der løber direkte fra motorvejen, som er på ministerens ansvarsområde, og ind til et meget stort industriområde gennem en af Østjyllands absolutte naturperler.
Så tak til ministeren for at ville samarbejde med os fremadrettet.
Det ser vi frem til.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-10:
Det vil vi selvfølgelig altid gøre, og jeg har også jævnligt dialog med Konservatives transportordfører.
Og det er altså helt normalt, at den slags emner også kan bringes op via ens ordfører, sådan at vi kan løse de ting, der måtte være.
Og som sagt er det ikke en manglende vilje fra min side til at få det her emne belyst.
Men det er altså ikke sådan, at blot fordi en kommunal vej har tilslutning til en statsvej, falder det pludselig ind under mit ministerressort.
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg bliver i det skriftligt oversendte spørgsmål spurgt, hvad jeg mener om, at vvm-undersøgelsen af Frederikssundmotorvejens sidste etape viser en »overraskende stor samfundsøkonomisk gevinst«.
Det er muligt, at det kommer som en overraskelse for spørgeren, men jeg vil gerne understrege, at det ikke er en overraskelse for mig, at det er sådan.
Derfor kan jeg også sige, at jeg var utrolig glad for at kunne præsentere de her nye beregninger, da vi i første omgang præsenterede dem for Folketingets Transportudvalg forud for offentliggørelsen og derefter offentliggjorde dem i forrige uge.
For det er klart, at når vi i denne folketingssamling skal forhandle om en kommende grøn mobilitetsplan og dermed fremtidens infrastruktur, så er det helt afgørende, at vi har det bedste mulige beslutningsgrundlag.
For nogle projekter, som Frederikssundmotorvejen er et godt eksempel på, betyder det, at tallene faktisk ser lidt bedre ud end hidtil.
For andre – det kunne f.eks. være en eventuel ny midtjysk motorvej eller det, som nogle kalder for en hærvejsmotorvej – er de samfundsøkonomiske beregninger faldet ringere ud end hidtil antaget.
Det er også derfor, der er projekter, der står foran, når det handler om fremtidens investeringer.
Her kunne jeg nævne mange, der står foran i køen forud for en hærvejsmotorvej.
Det kunne også være E45 eller E20 ved Kolding f.eks. for nævne noget andet end Frederikssundmotorvejen og for at blive i Jylland
Men som sagt: Frederikssundmotorvejen er et rigtig godt eksempel på et projekt, som har en markant bedre samfundsøkonomisk forrentning end hærvejsmotorvejen.
Derfor er det også min klare ambition, at kommende infrastrukturinvesteringer skal forhandles bredt i Folketinget.
Det er for at sikre langsigtede og solide politiske aftaler, og derfor er det også væsentligt, at vi får det her tænkt med ind, når vi går til forhandlingsbordet.