runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2025-10-22:
Mange tak, fru formand.
Så det er simpelt hen 265 siders regulering af lånemarkedet for private, som vi her skal behandle.
Fra et liberalt udgangspunkt er der faktisk flere gode grunde til at støtte det her forslag.
For det første handler det om oplyst samtykke.
Forbrugerne skal kende de vilkår, de binder sig til.
Det er ikke et spørgsmål om at begrænse friheden, men om at sikre, at friheden udøves på et oplyst grundlag.
Når låneaftaler bliver mere gennemsigtige, og når kreditgivere skal informere om de reelle omkostninger og risikoen ved gæld, styrker de det frie marked, for markedet fungerer kun, når begge parter har reel viden og lige adgang til information.
For det andet kan loven bidrage til sund konkurrence.
Det er til gavn for både forbrugerne og for de virksomheder, der opfører sig ordentligt.
Endelig er der et aspekt af personligt ansvar.
Loven fastholder, at forbrugeren stadig har ansvaret for sine valg, men den kræver, at långiveren handler redeligt og vurderer, om lånet overhovedet kan tilbagebetales.
Det er en rimelig balance.
Men der også grund til skepsis.
For det første er lovforslaget endnu et udtryk for en stigende EU-harmonisering, hvor detaljerede regler fra Bruxelles risikerer at kvæle nationale forskelle og unødigt regulere markeder, der fungerer fint.
Det er legitimt at spørge, om Danmark virkelig behøver den samme regulering som lande, hvor forbrugerkulturen og kreditpraksis er langt mindre ansvarlig, end den er hertillands.
Jo flere krav, formularer og procedurer, jo dyrere bliver det at udbyde kredit særlig for små og mellemstore virksomheder.
Det kan ende med at hæmme innovation og konkurrence og dermed gøre det dyrere og sværere for forbrugerne at få adgang til helt almindelige lån.
Som liberal må man derfor i hvert fald overveje hensynene.
Vil man styrke gennemsigtighed og ansvar i kreditmarkedet, eller frygter man, at staten og EU igen tager for meget styring på et område, hvor fornuften frihed burde råde?
Jeg hælder personligt til, at loven med sin vægt på redelighed og information går i den rigtige retning, men det er afgørende, at vi følger implementeringen tæt, så den ikke bliver endnu et eksempel på gode hensigter, der ender ud i tungt bureaukrati og ringere konkurrence.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-10-22:
Formålet med det her lovforslag er at gennemføre det reviderede forbrugerkreditdirektiv i dansk ret.
Det skal sikre et højt beskyttelsesniveau og samtidig også skabe et velfungerende marked for forbrugerkreditaftaler, og vi hilser det velkommen.
Der er tale om et godt og et relevant skridt, som adresserer et finansielt system, som måske i alt for mange år har været præget af lidt for løssluppen kreditgivning, vildledende markedsføring og uholdbar gældsætning, tit jo endda også blandt de forbrugere, som måske ikke altid haft økonomien til det, og som derfor har betalt en pris for det.
Alt for mange helt almindelige mennesker havner i økonomiske problemer, fordi der er udstedt kredit uden tilstrækkelige hensyn til deres situation, og med direktivet her får vi mulighed for at rette op på en uheldig praksis på markedet for finansielle lån og forbrugerkredit og skabe en bedre forbrugerbeskyttelse.
Ikke mindst er det positivt, at der kommer klare retningslinjer for, at forbrugeren får ret til at afvikle overtræk i rater, så eventuel gæld ikke bliver uhåndterbar og vokser i vildskab.
Lånemarkedet er en del af en branche, som notorisk har svært ved at regulere sig selv, synes vi.
Et nyt og godt regelsæt, som vi får her, vil derfor kun virke, hvis der også er tilstrækkelig robust retshåndhævelse, og det er vigtigt, at det også sikres.
Så finder vi ligesom Forbrugerrådet Tænk, at det også er positivt, at forbrugeren stilles bedre og sikres en menneskelig gennemgang af kreditbeslutninger, som jo i dag ofte træffes på baggrund af automatiserede AI-løsninger.
Retten til, at det er et menneske, der gennemgår ens kreditforhold, bør være en central rettighed i en tid, hvor algoritmer og AI fylder mere og mere i vurderingen af forbrugernes økonomi og adgang til finansielle ydelser.
Men vi er positive over for forslaget og kommer til at stemme for.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-10-22:
Tak for det.
Med det her lovforslag skal Danmark gennemføre EU's reviderede forbrugerkreditdirektiv, og formålet er at sikre mere ansvarlige og gennemskuelige vilkår for forbrugerkreditter og forhindre, at der bliver ydet lån til personer, som ikke kan betale tilbage.
Det formål bakker vi op i Danmarksdemokraterne.
Vi har set alt for mange eksempler på forbrugere, som er blevet fristet af hurtige lån eller uigennemsigtige aftaler, som ender med at blive meget dyrere end forventet.
Men det er samtidig vigtigt, at kravene ikke bliver så omfattende, at de rammer urimelig hårdt for de virksomheder, der tilbyder små eller simple kreditprodukter.
I høringen har særlig bilbranchen og leasingsektoren gjort opmærksom på nogle udfordringer, som vi tager alvorligt.
De peger bl.a. på de nye regler om kreditvurdering, oplysningspligt og fortrydelsesret, som kan få konsekvenser for deres måde at drive forretning på.
De har også gjort opmærksom på, at reglerne om førtidig tilbagebetaling kan betyde, at bilforhandlere og kreditgivere skal tilbagebetale dele af deres provisioner til forbrugeren.
Det kan medføre større administrative byrder og dyrere produkter, og det vil regeringen have blik for i den praktiske implementering.
Fra Danmarksdemokraternes side kommer vi til at stille spørgsmål til justitsministeren om risikoen for overimplementering, så vi sikrer, at vi ikke lægger ekstra byrder oveni, som ikke er nødvendige.
Når det gælder markedsføringsreglerne, støtter vi ønsket om en større gennemsigtighed, men der er behov for en klar vejledning fra myndighederne om, hvordan advarslen, som hedder »Advarsel! Det koster penge at låne penge« , skal anvendes i praksis, så virksomhederne ikke risikerer at bryde reglerne ved en fejl.
Lovforslaget er EU-harmoniseret, og vi har forståelse for, at der er begrænset nationalt råderum.
Men vi kommer til at følge sagen tæt og stille spørgsmål til ministeren om risikoen for overimplementering.
Danmark skal ikke gøre direktivet tungere, end det behøver at være.
Men i Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-10-22:
Tak for det.
Da Jensen kom hen i banken, fordi han skulle have et lån, fik han forelagt 19 forskellige oplysninger i henhold til kreditaftaleloven om alt muligt – og taletiden begrænser, at jeg skal læse de forpligtelser, som pengeinstituttet har, op – hvorefter bankrådgiveren siger: Jensen, du skal skrive under på, at du har modtaget de her oplysninger.
Og man tænker: Åh, gudskelov, jeg var bange for, at jeg skulle læse dem.
Det er jo sagen i dag.
Det er information overload, så det vil noget, og der er ikke en sjæl, der læser de ting, som man får forelagt.
Vi kan jo bare tage det eksempel, at vi skal have en eller anden app på telefonen og erklære os enige, og alle folk erklærer sig enige, og jeg ved ikke, hvilken retsvirkning sådan et tilsagn overhovedet kan have.
Men i relation til det her forsøger jeg nu at sige, at der allerede er 19 forskellige forhold, som man skal erklære at man har modtaget oplysninger om, og det burde være rigeligt, men det er det altså ikke.
For EU har fastsat et nyt direktiv her, der ophæver det gamle direktiv, og ja, det tilknytter jo så yderligere ting.
Det er totalharmonisering, der er ikke så meget at snakke om, vi er nødt til at gennemføre det – apropos hvad hr. Peter Kofod sagde tidligere på dagen – og vi kan jo så glæde os over, at det ikke overimplementerer.
Hvad er det så, det indeholder?
Ja, det har Socialdemokratiets ordfører jo så glimrende sagt.
Det er jo altså bl.a. et forbud mod reklamer for kreditprodukter, og vel at mærke reklamer, der fremhæver, hvor nemt og hurtigt det er at få kredit, også omstændigheder omkring kreditvurderinger og oplysningsforpligtelser i det hele taget, nye regler om god skik osv. osv.
Så summa summarum er jeg glad for, at der her kun er administrative konsekvenser for 4 mio. kr.
For jeg tror ikke, det er noget, der kommer til at ændre vores lovgivning ret meget.
Det er et EU-direktiv, og vi støtter EU, og vi støtter også det forslag, som kommer ud af det her, uanset hvad man i øvrigt måtte mene om graden af specificeringer heri, og jeg skal hilse og sige, at Moderaterne, hvis ordfører ikke havde mulighed for at være her, også kan tilslutte sig forslaget.
Tak for det.
Maria Durhuus (S), 2025-10-22:
Tak for ordet.
I dag skal vi behandle et forslag, som Socialdemokratiet bakker varmt op om.
Det handler om at gennemføre det nye EU-forbrugerkreditdirektiv i dansk lovgivning og dermed sikre, at vores regler om forbrugslån og kreditaftaler følger med tiden og beskytter de mennesker, vi er sat i verden for at tjene.
For det handler ikke kun om paragraffer og direktiver; det handler om mennesker – om unge, der tager deres første lån, om familier, der bliver fristet af hurtige løsninger, og om dem, der allerede er havnet i gæld, og som har svært ved at komme ud af det igen.
Vi beskytter nemlig forbrugerne og dermed fællesskabet.
Med lovforslaget tager vi ansvar.
Vi opdaterer kreditaftaleloven, markedsføringsloven og loven om forbrugslånsvirksomheder og sikrer, at vi som samfund ikke blot overlader forbrugerne til markedets luner.
Vi lægger vægt på, at kredit skal ydes ansvarligt, ikke hurtigt og ikke uigennemsigtigt og ikke til folk, der ikke har råd.
Derfor glæder det os i Socialdemokratiet, at lovforslaget bl.a. gør, at kassekredit er fuldt omfattet af reglerne for forbrugerkredit, at det indfører krav om ordentlig oplysning af kreditvurdering, forbyder reklamer for hurtige og nemme lån og strammer op om registrering og regulering af kreditformidlere og på deres aflønning.
Direktivet, vi implementerer, er et totalharmoniseringsdirektiv – hvilket er et meget, meget flot ord, der tog lang tid at lære – og det betyder, at vi som udgangspunkt ikke må gå længere, end EU foreskriver.
Men Socialdemokratiet bakker op om regeringens tilgang, nemlig at finde en balance.
Det betyder, at vi ikke overimplementerer.
Vi lægger os på direktivets krav, men hvor det er nødvendigt for at beskytte danske forbrugere, går vi længere, f.eks. ved at forbyde, at der kan kræves betaling fra forbrugeren, før en aftale er indgået, og at begrænse markedsføring af lån, som var det et impulskøb i et supermarked.
Det er sund fornuft, og det er social ansvarlighed i praksis.
Erhvervslivet får nye krav, ja, men de er rimelige, og de skaber mere lige konkurrencevilkår på tværs af EU til gavn for de virksomheder, der opfører sig ordentligt.
Når det gælder gæld og økonomisk udsathed, skal vi ikke overlade det til markedet at finde balancen.
Det skal vi som samfund tage ansvar for.
Det gør vi med det her forslag, og Socialdemokratiet støtter det, og vi ser frem til det videre arbejde i udvalget.
Jeg skal hilse fra Alternativet og sige, at de støtter forslaget.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-10-22:
Tak for det.
Som flere har været inde på, har vi her et lovforslag, der har til formål at implementere EU-direktivet DAC9.
Det er jeg varm fortaler for, men det er også en ambition, som Danmark støtter.
Hovedformålet med DAC9 er kort sagt at fuldende implementeringen af OECD's GloBE-model-regler.
Med DAC9 etableres der også en ordning for udveksling af oplysninger om ekstra skat mellem skattemyndighederne i EU.
Samtidig vil skattemyndighederne stadig få de nødvendige oplysninger.
Lovforslaget har også til formål at sikre, at de udvekslinger kan sættes i kraft for Danmarks vedkommende.
Fra dansk side har vi støttet det internationale arbejde i OECD og EU for at skabe nogle regler, der vil bidrage til at stoppe den skadelige skattekonkurrence og sikre, at de store koncerner betaler en retfærdig skat.
Christina Olumeko (ALT), 2025-10-22:
Jeg er sådan set anderledes positiv og glad for det her lovforslag og i det hele taget for den globale minimumsbeskatning.
Den støtter vi i Alternativet af mange årsager.
Det er en retfærdig beskatning, men også et værn imod det ræs mod bunden, der lige nu ellers kunne se ud til at fortsætte, hvad angår selskabsbeskatning.
Det er jo ikke det første lovforslag, vi har i Folketingssalen, som implementerer den globale aftale.
Men ligesom med de øvrige lovforslag stemmer Alternativet selvfølgelig for at implementere aftalen, og jeg kan sige, at det gør Enhedslisten også.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-10-22:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her forslag, og når vi er kommet frem til, at vi ikke vil støtte det, så er det, fordi vi er trætte af, at EU bliver ved med at mase sig ind på skatteområdet.
Skat er et nationalt anliggende, og det skal besluttes nationalt.
Det er ikke noget, vi er klar til eller på nogen som helst måde ønsker at EU skal spille en større rolle i.
Det er fuldkommen naivt at forestille sig, at man på sigt kan lave en eller anden form for global aftale om minimumsbeskatning af noget som helst.
Det hører til i eventyret eller i Narnia eller sådan noget lignende.
Det er jo slet ikke reelt.
Tværtimod vil de civilisationer jo konkurrere om, hvor man kan få store globale virksomheder; hvor man kan trække viden og vækst til.
Og der er skat jo et fuldstændig åbenlyst konkurrenceparameter ligesom alle mulige andre ting.
Det er ikke behageligt, at det er på den måde, men det er sådan, det er.
Det er det samme med infrastruktur, med uddannelse, med energiforsyning og alle mulige andre ting.
Hvis man skal placere en virksomhed et sted, vil man lægge den, hvor man har de bedste forudsætninger og muligheder for det.
Derfor kan man jo godt, som nogle i EU-systemet forestiller sig, lave en eller anden form for minimumsbeskatning på det europæiske kontinent – tillykke med det!
Det kommer bare til at betyde, at det bliver amerikanerne og kineserne og måske endda nogle andre lande også, som i fremtiden kommer til at kæmpe om den her type virksomheder.
Det er der, hvor væksten og udviklingen vil være.
Det er ikke, fordi jeg bifalder, at det skal være på den måde.
Det er bare for at sige, at det er den måde, det fungerer på, ligesom vand søger den nemmeste vej, om jeg så må sige.
Det er det, der kommer til at ske.
Med det her forslag, bliver Europa bliver et fattigere kontinent og et dårligere kontinent.
Vi taber endnu mere mulighed for at være med i den globale konkurrence.
Jeg synes ikke, EU skal beskæftige sig med skat overhovedet.
Det har EU overhovedet ikke talent eller nogen som helst forudsætninger for at kunne gøre på en tilfredsstillende måde.
Det er et nationalt spørgsmål.
Det vil vi ikke overlade til bureaukrater i Bruxelles, og derfor siger vi nej til det her.
Vi vil heller ikke være med til bare at være et eller andet gummistempel for implementering af EU-direktiver, som vi synes er dårlige.
Det er jo desværre blevet hverdag, synes jeg, i den her Folketingssal, at det ene lovforslag efter det andet vælter igennem, ikke fordi nogle af folketingsmedlemmerne synes, det er en god idé eller særlig vigtigt, eller fordi regeringen har fundet på det, men fordi EU siger, at vi skal, fordi der ligger et eller andet nyt direktiv, som vi bare lige skal køre igennem.
Den leg deltager Dansk Folkeparti ikke i, og derfor siger vi nej.
Sofie Lippert (SF), 2025-10-22:
Tak for ordet.
Det her er jo grundlæggende et lovforslag, der handler om at gøre det en lille smule nemmere at navigere i systemet.
Det var en god idé, da vi valgte at ændre børneydelsen, så den automatisk udbetales til begge forældre ved delt forældremyndighed, men det er også godt, at vi nu justerer på de tilfælde, hvor barnet primært bor hos den ene af forældrene, for det giver ikke mening, at begge forældre skal have lige meget børne- og ungeydelse, hvis barnet i virkeligheden bor hos den ene.
Det her er ikke et lovforslag, der løser alle problemer mellem skilte forældre.
Der er rigtig mange vigtige opmærksomhedspunkter fra bl.a. Mødrehjælpen i høringssvarene, som jeg håber andre ressortområder er meget opmærksomme på.
Men i første omgang gør vi det med det her lovforslag i dag lidt mere smidigt, både for de familier, der selv kan blive enige, men også for mange af dem, hvor der måske ikke er helt enighed om, hvem der skal have ydelsen.
Samtidig gør vi det med det her lovforslag lidt nemmere for de hjemløse, der frygter konsekvenserne af beskatningen af deres salg af aviser som Hus Forbi.
Det er et lille, men meget, meget vigtigt tiltag for nogle af de allermest udsatte i det her samfund, og SF støtter selvfølgelig lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-10-22:
Tak, hr. formand.
Som Socialdemokraternes skatteordfører var inde på, er det jo ikke alle hjemløse, der stiller lige store krav til, hvor godt det hele skal være, og hvor stor en indtægtsmulighed de skal have.
Men der var god plads, og de satte sig ned, og så sagde den ene til den anden – og det er ikke nogen vits, det her: Hvad ville du gøre, hvis du vandt 1 mio. kr.?
Så sagde den anden: Så ville jeg da købe mig en ny barnevogn.
Jeg tænkte bare, at hvis ikke der skal større glæder til, går det jo nok alt sammen.
Men noget, jeg godt synes de kan kræve, er selvfølgelig også, som andre ordførere har sagt før mig, at når man går ned og stiller sig op ikke bare i januar, men også i alle mulige andre måneder og sælger Hus Forbi og gør en god social indsats i forhold til det, kan man i hvert fald godt kræve og også forvente, at man ikke bliver flået i skat som hjemløs i forhold til den indtægt, man får ved at sælge sociale aviser.
Så det er noget, der kan forbrødre hele Folketinget.
Jeg tror faktisk ikke, jeg kan finde et ærligt folketingsmedlem herinde – nu er der godt nok ikke så mange til stede – der er imod det her lovforslag.
Det er et rent slag i bolledejen for at sige det lige ud, og det er godt lige her op til kommende kommunalvalg, at der er noget, vi kan blive enige om.
Den anden del af det er selvfølgelig lidt mere indviklet, eller den er såmænd egentlig ikke indviklet, det er et forkert ord, men den er i hvert fald lidt mere håndgribelig i forhold til de her udbetalingsregler, der har været for børne- og ungeydelsen, hvor det jo helst ikke skulle være det, der skaber splid imellem separeret og skilte forældre med delt forældremyndighed.
Vi synes i Danmarksdemokraterne, at det er meget fornuftigt, at vi får de her udbetalingsregler efterset og opdateret, og vi tror også på, at det måske gør præmisserne lidt nemmere i hvert fald i mange situationer.
Så på den baggrund støtter Danmarksdemokraterne det her forslag.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-22:
Men det billede kan jeg bare ikke genkende, for i den kommission, hvis arbejde ligger til grund for, at Sydkoreas præsident siger undskyld, står der sort på hvidt en kritik af Danmark og Danmarks rolle.
Der er også en opfordring til, at vi i Danmark laver det forudgående arbejde, der skal til for at kunne sikre bare en lille smule retfærdighed for nogle af de internationalt adopterede, som har været ulovligt internationalt adopterede.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke gør det ordentligt, og hvorfor vi ikke gør det rigtigt, når vi ved, at en historisk redegørelse ikke er nok.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Jeg synes, det er svært for Danmark at give en undskyldning for noget, som den sydkoreanske regering jo ligesom har udsat deres befolkning for som afgiverland af en lang række børn.
Jeg medgiver fuldstændig, at vi skal hjælpe de danske adopterede, som i sin tid kom til Danmark, heldigvis langt de fleste til familier, som jo ønskede dem, og hvor de var ønskebørn.
Vi har allerede afsat midler til at sikre, at man kan få hjælp, både psykologisk, men også til at vurdere, om der f.eks. var forskellige ting, der har gjort, at man har været udsat for menneskehandel eller på anden vis, at ens papirer har været ændret.
Med den politiske aftale, der indgået, om en samlet indsats på adoptionsområdet fra juni afsatte vi flere midler til den psykologfaglige rådgivning, og vi afsender stadig væk medarbejdere til ambassaden i Sydkorea, som skal hjælpe de adopterede med at få indsigt i deres adoptionspapirer i landet.
Så jeg synes også, at vi fra dansk side går meget langt for at hjælpe folk med at få styr på den nogle gange meget, meget tragiske, har det vist sig, situation, som den sydkoreanske regering jo har indrømmet og undskyldt for at man ikke havde styr på, i forhold til forfalskede papirer eller lignende.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-22:
At der er meget langt, tror jeg kommer virkelig meget an på, hvordan man ser situationen og omfanget.
For selv med den undersøgelse, som jo slet ikke var nok, selv med den undersøgelse om Sydkorea, der kom fra ministeriet, kan vi se, at de danske myndigheder har været vidende om, at det, der foregik, overhovedet ikke var lovligt og i orden.
Og vi har al mulig anden dokumentation på, at de ting, der er sket, ikke har været i orden.
Faktisk er det svært, synes jeg, at komme til at tænke på noget andet, som helt grundlæggende er så forkert.
Vi taler om et barn, som er blevet frarøvet muligheden for at have sit liv sammen med sine biologiske forældre, og som har levet sit liv på en løgn, og om de forældre, som ulovligt har fået fjernet deres barn eller på et falsk grundlag fået at vide, at deres barn var død, selv om barnet ikke var det, eller andre fuldstændig forfærdelige situationer, som jeg tror kan være enormt svære at forestille sig, hvis man ikke selv har prøvet noget lignende.
Det ændrer fuldstændig ved din identitet og ved at kunne se, hvem man er, og hvad det er, man kan stole på, og ved hele muligheden for at være en del af det samfund, man er en del af.
Ligegyldigt om man tager det ene eller det andet sted hen, føler man, at man ikke helt hører til.
Vi kan se det på de rigtig hårde måder, ved at de er overrepræsenteret i selvmordsstatistikkerne med depression.
Det mener jeg det er, når vi ser – det var ikke i Sydkorea, men et andet sted – at nogle børn bliver brugt til at handle aftaler igennem med eller andre ting, eller de diskussioner, der har været omkring Sydkorea og fredsstyrker og de forskellige dele.
Det er på ingen måde i orden.
Intet barn må nogen sinde blive handlet med.
Det synes jeg kræver en undskyldning.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Tak for ordet.
Lad mig indledningsvis slå fast, at det selvfølgelig gør et kæmpe indtryk på mig, at der er børn, som er blevet bortadopteret fra Sydkorea på et falsk grundlag, også til Danmark.
Det er både voldsomt og hjerteskærende.
Undskyldningen fra Sydkoreas præsident gør derfor selvfølgelig også et stort indtryk på mig, men fra hans undskyldning til, at vi i Danmark også skal undskylde, synes jeg der er meget langt.
Når vi taler om international adoption, er det jo vigtigt at have for øje, at samarbejdet om international adoptionsformidling sker mellem et afgiverland og et modtagerland.
Store dele af adoptionsprocessen, herunder frigivelse af et barn til adoption, beror på nationale regler i afgiverlandet i henhold til det lands nationale lovgivning, og den sydkoreanske præsident har undskyldt for de svigt og menneskerettighedskrænkelser, som er sket i forbindelse med adoptionsprocessen i Sydkorea.
At den sydkoreanske adoptionsproces ikke beskyttede børn og oprindelige forældre tilstrækkeligt, betyder jo omvendt ikke, at samtlige 9.000 adoptioner fra Sydkorea til Danmark over en lang årrække er forbundet med svigt fra den daværende sydkoreanske regerings side.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-22:
I lyset af Sydkoreas præsidents undskyldning for Sydkoreas statslige svigt og overtrædelse af menneskerettighederne i forbindelse med internationale adoptioner mener ministeren så, at Danmark ligeledes skal give en officiel undskyldning til de ulovligt internationalt adopterede?