runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-08-12:
Både Lizette Risgaard og Dansk Metals Claus Jensen har været ude at beklage sig over, at regeringen ikke vil overholde den aftale om 38 pct.s skat, men nu vil putte en masse mennesker ind i en topskattekasse.
Før sommerferien var Radikale Venstre meget lydhør for at hjælpe folk for ikke at skulle ramme ind i topskattegrænsen i forhold til udbetaling af deres egne penge, men i går eller i forgårs var ordføreren ude at sige, at nu betød det alligevel ikke så meget for Radikale Venstre.
Hvorfor svigter Radikale Venstre lønmodtagerne i denne sag?
Samira Nawa (RV), 2020-08-12:
Det er en aftale, som vi i Radikale Venstre er rigtig glade for, for det kan være med til at stimulere den danske økonomi, som har lidt under coronakrisen.
Virksomhederne har under coronakrisen ligeledes lidt, og derfor er det vigtigt, at det er staten, der går ind og mellemfinansierer udbetalingen af de 3 ugers feriepenge, således at virksomhederne ikke lider yderligere under coronakrisen.
Nogle danskere ønsker ikke at få udbetalt feriepengene nu, men først på et senere tidspunkt i livet.
Den frivillighed har været ret væsentlig for Radikale Venstre, og det er vi glade for også er en del af aftalen og lovforslaget.
Vi håber dog alligevel, at der er mange, der vil tage imod tilbuddet om at få udbetalt 3 ugers feriepenge før tid, og at de vil bruge feriepengene, så det netop kan sætte gang i dansk økonomi.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-08-12:
Jo, men jeg synes egentlig, det er meget enkelt, for når man, som det ligger nu, skal søge om at få pengene udbetalt, så kan dem, der ikke vil betale topskat, lade være med at søge, og hvis man laver automatisk udbetaling, så kan dem, der er i risiko for at betale topskat, melde ind, at de ikke vil have dem udbetalt.
Men det største problem er jo, at mange af de almindelige lønmodtagere, der ikke betaler topskat, måske ikke lige har styr på det hele, og derfor skal de have dem udbetalt automatisk.
Og så kan det laves sådan, at man melder fra, hvis man ikke ønsker at få dem udbetalt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-08-12:
Jeg undrer mig lidt, for når Radikale Venstre medbringer argumentet om, at man bakker op om den danske model og ikke vil blande sig i den aftale, kan man jo ikke stemme for det her, for det er jo netop at gå ind og blande sig i den aftale, som arbejdsgivere og arbejdstagere lavede.
Og så er det jo spørgsmålet, hvordan vi, når vi går ind og blander os, så blander os.
Der kan jeg forstå, at Radikale Venstre synes, at det er ganske rimeligt, at en person, som tjener 600.000 kr., får mindre ud i feriepenge end en person, der har tjent 500.000 kr., fordi de nu bliver ramt af en topskattegrænse.
Er det Radikale Venstres holdning, at det er okay, at folk, der faktisk har optjent mere, gået på arbejde, tjent pengene redeligt, faktisk får mindre ud end nogen, der har tjent mindre?
Det er jo den omvendte verden.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-08-12:
Den del kan vi ikke være uenige om, for så slipper man jo også for hele problemet.
Men hvis ikke man får løst problemet i forhold til skattebetalingen og laver en automatisk udbetaling, som ordføreren foreslår, så presser vi jo rigtig, rigtig mange mennesker til at skulle betale flere af deres penge i skat, end de ellers ville have skullet gøre.
Og det kunne jo godt være, at nogle af dem ville ønske at vente med at få pengene udbetalt, så de slap for at skulle betale så meget til staten.
Så det var bare for at prøve at moderere forslaget om automatisk udbetaling, hvis det skulle ende med at tvinge folk til at betale mere i skat.
Bent Bøgsted (DF), 2020-08-12:
Det er godt, at hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille spørger om det, for det er jo en af de problemstillinger, der har været en hel del debat om.
Og det er lidt mystisk, at vi hører FH's Lizette Risgaard sige, at de har en aftale om, at det er 38 pct. i skat, der skal betales, og så er det lige pludselig blevet aftalt, at der godt kan blive tale om topskat.
Derfor vil jeg da også opfordre ministeren til at fremlægge den aftale.
Hvad står der i den aftale med FH?
Det har vi jo ikke set.
Men hvis der er en klokkeklar aftale om, at det er 38 pct. i skat, så er det da det, det skal være.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-08-12:
Ordføreren siger, at pengene selvfølgelig skal udbetales, fordi det har folk fortjent.
Det er det første.
Så er der et forslag om, at det skal ske ved automatisk udbetaling, og det gør mig faktisk lidt bekymret.
Hvad med de titusindvis af danskere, der med det her presses til at skulle betale topskat, hvilket mange af dem ville slippe for, hvis de ventede med at få dem udbetalt til senere?
De mennesker tvinger hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti jo til at afgive flere af deres egne penge, hvis man laver en automatisk udbetaling.
Vil det ikke være et problem?
Hans Andersen (V), 2020-08-12:
Tak for det.
Ordningen med de tilgodehavende feriemidler blev lavet for at undgå, at virksomhederne skulle blive drænet for likviditet ved at udbetale 1 års ekstra feriepenge til alle ansatte på én gang i forbindelse med overgangen til samtidighedsferie.
Det har indtil nu været meningen, at de tilgodehavende feriemidler først skulle udbetales til lønmodtagerne, når de nåede pensionsalderen, og det var også Venstres standpunkt, da vi tilbage i februar måned behandlede borgerforslaget om netop udbetaling af de indefrosne feriemidler.
Men nu ser verden som bekendt helt anderledes ud.
Det er det, det lovforslag, vi står med her i dag, handler om.
I Venstre mener vi situationen taget i betragtning, at danskerne bør have mulighed for at få alle deres indefrosne feriepenge udbetalt.
Dansk økonomi har det hårdt, og derfor skal de sidste 2 uger med, når vi mødes her til efteråret for at drøfte yderligere tiltag, der kan bidrage til at få gang i hjulene igen og få skabt vækst.
De første 3 ugers feriepenge bidrager jo med omkring 39 mia. kr., som kommer i omløb, og min opfordring er, at man faktisk også bruger pengene til at få skabt vækst i dansk økonomi og dermed også få skabt flere jobs, så flere af de ledige kan få en god fremtid med et job og kan forsørge sig selv og sine.
Men Venstre støtter selvfølgelig det her lovforslag, der ligger, for det er bedre end ingenting, og vi ser frem til de kommende drøftelser.
Karsten Hønge (SF), 2020-08-12:
Jo, altså, alt er da muligt, og SF vil da altid indgå i en dialog om, om det kunne lade sig gøre, men nu er jeg belastet af faktisk at have deltaget i møderne ovre i Beskæftigelsesministeriet, og der er der ikke noget, der tyder på, at man kan gøre det på en forsvarlig måde endnu.
Og jeg synes også selv, at ideen om at udbetale feriepenge, der ikke er optjent, måske lige er lidt avanceret.
Men altså, selvfølgelig, som fru Mona Juul siger, hvis man på nogen måde fra ministeriets side kan fremlægge en ansvarlig måde at gøre det på, så er vi da åbne for det.
Det er der nu ikke noget, der tyder på.
Mona Juul (KF), 2020-08-12:
Jeg kunne ikke lade være med lige at komme med en lille kommentar nu i forhold til det med mellem 3 og 5 uger, for første gang jeg hørte, at man ikke kunne udbetale alle 5 uger, fordi vi ikke havde registreret det i virksomhederne, ringede jeg til fem virksomheder på vej hjem.
Det er ikke ret mange, men det var både store og små, og jeg har efterfølgende fulgt op på det.
Og der er ingen virksomheder, jeg har talt med, der ikke siger: Det finder vi ud af, det estimerer vi, det sørger vi selvfølgelig bare for.
Derfor tænker jeg også: Lad os nu vise en lillebitte smule fleksibilitet, for det er jo præcis det, virksomhederne gerne vil have.
Kunne man forestille sig, at det kunne være en del af det videre arbejde her frem til på mandag?
Karsten Hønge (SF), 2020-08-12:
Altså, det er jo den udfordring, vi står med, uanset at jeg synes, det er en god idé at udbetale de sidste 2 uger.
Hvordan kan man udbetale penge, der faktisk endnu ikke er optjent og lavet regnskaber for?
Så jeg synes da med rimelighed, at man må sige, at vi udbetaler penge, som folk faktisk har optjent, og ikke penge, som man måske forventer, at folk engang ville kunne optjene.
Altså, med det forbehold er SF tilhænger af at udbetale de 2 uger, men vi vil gøre det på en forsvarlig måde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-08-12:
Nåh jo, men vi er altså nået så langt hen på året, at vi har et rimelig godt estimat af, hvor mange penge der kommer ind, og derfor kan man sagtens lave de beregninger.
Dernæst undrer det mig, at man ikke vil tage alle pengene ud.
For hvis man kigger på økonomerne, Finansministeriet, Nationalbanken og de andre, som kommer med de her prognoser for, hvordan økonomien vil se ud, så lider vi ikke i andet kvartal, men vi kommer til at lide i tredje kvartal og måske også lidt i fjerde kvartal.
Men hvis vi kigger ind i 2021, er der faktisk bred enighed om, at der kommer en ret kraftig vækst i samfundet igen.
Så det er jo nu – her og nu – at der er brug for pengene – og det der med at holde lidt på dem, fordi det kan være, at vi kan få brug for dem senere, er det ikke sådan en mærkelig lommepengepolitik?
Karsten Hønge (SF), 2020-08-12:
Jamen vi er tilhængere af at få de 5 uger ud.
Der er bare, som jeg har hørt det, endnu ikke noget sagligt argument for, at det skulle kunne lade sig gøre i øjeblikket.
Bl.a. er der jo det, at feriepengene ikke er optjent endnu, så det med at udbetale nogle feriepenge, der ikke er optjent, vil også være en udfordring, ikke?
Det er nok også meget godt at have en buffer liggende, sådan at man i det omfang, at der kan blive udbetalt for mange penge i første omgang, har mulighed for at lave en modregning.
Så derfor tror vi, det kan være en god idé at udbetale de sidste 2 uger, men vi venter med det.
Samira Nawa (RV), 2020-08-12:
Det, der er den radikale verden, er, at de bredeste skuldre skal bære, og at vi sådan set går ind for en progressiv beskatning, altså det samme, som møder alle mennesker, der hver måned modtager en lønseddel; det er det skattesystem, vi ligesom bakker op om, også i forhold til udbetaling af feriepenge.
Der er ikke nogen grund til, at det skulle være anderledes, medmindre at det, som arbejdsmarkedets parter og regeringen havde aftalt, var anderledes.
Det viser sig bare, at det var det ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-08-12:
Jeg er glad for ordførerens tale om, at man mener, at pengene skal ud til danskerne og forsøde tilværelsen for nogle, som måske har mistet deres job eller andet.
Så vi kan altså konstatere, at Radikale Venstre er fuldstændig flintrende ligeglade med de 230.000 lønarbejdere derude, som nu må se, at de bliver snydt i den her aftale, at de bliver tvunget til at betale mere til SKAT, end de ellers havde haft lyst til.
Det synes jeg er trist, og jeg synes, det spiller ind i den dagsorden, som Radikale Venstre desværre er gået ind på over sommeren, i forhold til at man ikke har fundet ud af at finansiere det offentlige forbrug i forbindelse med pension og alt muligt andet.
Og det her er bare endnu et lig i den kiste, som førhen hed: radikal økonomisk ansvarlighed.
Men nu har man analyseret sig frem til, at vælgersegmentet er indvandrerne, og at det er mere værd end det andet, og så tager man den økonomiske ansvarlighed og lægger den ned i kisten.
Karsten Hønge (SF), 2020-08-12:
Vi skal have gang i dansk økonomi, men staten hverken kan eller skal drive det hele.
Øget forbrug trækker efterspørgslen i gang, og resultatet bliver blandt andet flere arbejdspladser, ud over jo altså at forsøde tilværelsen i mange lønmodtagerhjem i en presset tid.
Der er indgået mange aftaler, som holder hånden under virksomhederne og dermed arbejdspladserne.
Det er ansvarligt, det er samfundssind, og det er dyrt.
Derfor er aftalen om at udbetale nogle af feriepengene et godt greb.
Det er jo lønmodtagernes egne penge, der blot kommer i omløb lidt tidligere end først aftalt.
I den sammenhæng er det så vigtigt for SF, at der ikke sker nogen modregning i offentlige ydelser.
Det står også klart i aftalen.
Men der er et par områder, hvor vi ikke er helt trygge endnu.
Det ene handler om de mennesker, som allerede er beskattet løbende i optjeningsåret, og det er jo timelønnede, der indbetaler til feriekonto eller en anden feriekasse.
Det ser ud til at være svært, nærmest umuligt, at finde ud af, hvem det er og kunne lave en kompensation for dem, men det er stadig væk et område, som vi er noget optaget af.
Det andet er, at det er borgeren selv – som vi forstår det ligger indtil nu i hvert fald – der skal gøre Udbetaling Danmark eller kommunen opmærksom på, at der skal ses væk fra førtidig udbetalte feriepenge, når man modtager offentlige ydelser.
Der kunne vi godt være bekymrede for, om det er en opgave, som de her borgere faktisk får fulgt til dørs.
Men med de to bemærkninger, som vi vil efterprøve i udvalgsarbejdet, støtter SF lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2020-08-12:
Tak for det, tak for ordførertalen, og tak for at bakke op om at få feriepengene ud – det er der mange af os der er rigtig glade for.
Så det bliver en rigtig god dag, når det lykkes at få feriepengene ud til oktober.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvad det egentlig er for nogle argumenter, regeringen har kunnet bruge over for De Radikale for at få dem til at forstå, at der simpelt hen ikke er behov for at ændre på topskatten på de her i hvert fald mindst 100.000, der kommer til at betale topskat, der så samlet bliver 230.000.
Hvad er det egentlig præcis, ordføreren er blevet overbevist om og bekræftet i i forbindelse med den argumentation?
Samira Nawa (RV), 2020-08-12:
Jeg har 30 sekunder herfra, og hr. Lars Boje Mathiesen får både blandet indvandring og pensionsspørgsmålet ind her; det har jeg ikke tid til at svare på.
Men det, hr. Lars Boje Mathiesen bør kunne konstatere, er, at Radikale Venstre går ind for en progressiv beskatning for at sikre den sociale retfærdighed.
Mona Juul (KF), 2020-08-12:
Så hvad nu, hvis vi i udvalgsarbejdet finder ud af, at vi rent faktisk godt kan lave de 3 uger og måske endda de 5 uger uden betaling af topskat uden at forsinke processen?
Ville De Radikale så være med til at kigge på det i udvalgsarbejdet og være med til at arbejde for det, så vi rent faktisk får den stimuli, som vi alle sammen meget gerne vil have, og som jo betyder, at der bliver langt flere danskere, der kommer til at trække penge ud til netop forbrug?
Samira Nawa (RV), 2020-08-12:
Det kan jeg ikke forestille mig, for det vil betyde, at regeringens fortolkning af aftalen i forbindelse med Ferielovsudvalgets betænkning, skulle ændre sig, og det har jeg ikke hørt skulle gøre sig gældende, og derfor står vi, hvor vi hele tiden har stået, nemlig på det standpunkt, at den danske model skal holde, og at de aftaler, der blev indgået, også skal holde.
Det er lidt mærkeligt at se over på fru Mona Juul gennem den her skærm, men vi prøver alligevel.
Regeringen har sendt et notat, som jeg tænker De Konservative også har læst, med en fortolkning af, hvordan aftalen skal forstås, og at de 38 pct. gør sig gældende i forbindelse med konkurser.
Det er det ene.
Det andet er, at vi fra Beskæftigelsesministeriets side har fået at vide, at en ændring af skatten vil forsinke udbetalingen af feriepengene.
Det, vi har af interesse fra radikal side, er jo også, at de her penge kommer ud at virke hurtigst muligt, for vi står i en situation – det er også derfor, vi hastebehandler lovforslaget – hvor vores økonomi har brug for at blive stimuleret, selvfølgelig mest muligt, men også hurtigst muligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-08-17:
Tak for det.
Der var ingen tvivl om, at vi i Nye Borgerlige gerne havde set, at alle 5 uger af de her feriepenge kom tilbage til borgerne, det er borgernes penge, og vi havde også gerne set, at de var skattefri.
Det er der ikke et flertal for.
Vi havde et forslag, som blev stemt ned i udvalget, og derfor stiller vi som resultat af den afstemning selvfølgelig et ændringsforslag, således at vi laver en flad beskatning på de 38 pct. af feriepengene, således at der i hvert fald ikke er nogen, der skal miste noget, på grund af at de kommer ind over topskattegrænsen.
Så det er derfor, vi stiller forslaget her.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-09-07:
Igen vil jeg sige, at det, der koster her for arbejdsdagene, er G-dagene, og det er forhøjelsen på 20 pct. i dagpenge, og det kan man læse i lovforslag nr. L 213.
Jeg må bare med al tydelighed sige, at ordføreren så lige har glemt at læse begge lovforslag, inden man udtaler sig, og det er fair nok, da partiet ikke er stort.
Det var egentlig bare for at hjælpe ordføreren, for det står præcis, som det skal.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-07:
Det er ikke korrekt, for hvis der er omkostninger for 330 mio. kr. som følge af en ny arbejdsdeling, skal det også stå i lovforslaget om ny arbejdsdeling.
Det er klart.
Sambehandling af to lovforslag i Folketingssalen gør ikke, at man ikke skal skrive oplysningerne i hvert lovforslag, for det skal man.
Det er jo helt forkert at skrive, at L 212 ikke medfører nogen økonomiske konsekvenser, når der er økonomiske konsekvenser af L 212.
Men sådan fungerer det ikke.
Når man laver et lovforslag, L 212, og i det lovforslag og i bemærkningerne til lovforslaget redegør for forskellige ting og sager og der skriver – som man nu gør som standard, altså skriver, hvad de økonomiske konsekvenser af det her er for det offentlige og for erhvervslivet – at der ikke er nogen økonomiske konsekvenser, så er det ikke sådan, at man så kan henvise til, at det står i et andet lovforslag, som tilfældigvis sambehandles med det første lovforslag i Folketingssalen.
I øvrigt matcher tallene jo heller ikke fra L 213 til det notat, som står om konsekvenserne for ny arbejdsdeling.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-09-07:
Jeg vil prøve at skære det ud i pap: Det her er to lovforslag.
I det ene lovforslag står der ikke noget om økonomien i det, men det gør der i det andet forslag.
Så når man skal sambehandle, er det en kæmpestor fordel at læse begge lovforslag.
Hr. Bent Bøgsted prøvede jo at forklare, at der i det sidste lovforslag, L 213, står om de økonomiske konsekvenser.
Nu ryster hr. Ole Birk Olesen på hovedet.
Hvis hr. Ole Birk Olesen påstår, at det ikke står der, synes jeg lige, at ordføreren skal sætte sig til at læse det og så indrømme, at det rent faktisk står der.
Så kan man være uenig i, at det er det, vi skal gøre, men det står i lovforslag nr. L 213.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-07:
Det ser ikke sådan ud, for det første er de tal, som hr. Bent Bøgsted nævner fra L 213, noget lavere end de tal, som står i det her notat, Økonomioversigt for en ny midlertidig arbejdsfordeling.
De tal, der er med der, er, at i 2020 er der en omkostning 255 mio. kr., i 2021 55 mio. kr., så 5 mio. kr. og så 15 mio. kr.
Når man så går ind og kigger i lovforslag nr. L 212, påstås det, at der slet ikke er nogen økonomiske konsekvenser.
Det er jo besynderligt, at man udvider muligheden for at komme på dagpenge til flere mennesker og man forhøjer dagpengene for disse mennesker, og så påstår man samtidig, at ingen skal betale en regning for det.
Det ville da være fint.
Har man endelig fundet pengetræet?
Står det nede i Beskæftigelsesministeriets gård?
Bent Bøgsted (DF), 2020-09-07:
Nå men så har jeg bare et spørgsmål sådan om forståelsen: Matcher det ikke godt nok med, at der så i lovforslag nr. L 213 står, at der er økonomiske konsekvenser for kommunerne og for staten i 2020?
Det er igen det der med, at der er to søjler der, men det er jo listet op, at der er økonomiske konsekvenser for både kommunerne og for staten, når man ser på oversigten.
Matcher det ikke godt nok med det notat, som hr. Ole Birk Olesen har fået?
Det kan godt være, at tallene ikke lige er helt de samme, men det er igen et spørgsmål om, hvordan man lægger de tal, der står i lovforslaget her, sammen.
Det er bare for at forstå, om ikke regeringen har taget økonomiske konsekvenser med i lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-09-07:
Nu er hr. Ole Birk Olesen så venlig at stille spørgsmål til mig om den økonomi der.
Jeg skal bare lige høre: Når man ser på lovforslag nr. L 212 om indførelse af arbejdsfordeling, står der, at der ingen økonomiske konsekvenser er, men tager man så lovforslag nr. L 213, hvor man hæver beløbet til 23.000 kr., står der, at der er økonomiske konsekvenser for staten, kommunerne og regionerne i 2020 på 144 mio. kr., og så falder det til 38,4 mio. kr., 9,5 mio. kr. og 10,5 mio. kr.
Så der ser man omfanget af de økonomiske konsekvenser for staten og kommunerne der.
Så der er det jo skrevet ind, at der er økonomiske konsekvenser her i L 213, men ikke i L 212, for L 212 er bare om en ret til at indføre jobfordeling.
Men det er i L 213, at de økonomiske konsekvenser er skrevet ind, som jeg læser det.
Naser Khader (KF), 2020-09-07:
Isoleret set er vi ikke tilhængere af, at man øger dagpengebeløbet.
Men vi står altså i en unik situation, hvor der er behov for nogle særlige initiativer, og derfor bakker vi op om det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-07:
Nej, det vil absolut ikke skabe flere jobs at øge dagpengene med 20 pct. Hvis det var tilfældet, kunne vi jo gøre det i alle mulige sammenhænge og få jobs ud af det.
Men det er ikke rigtigt.
Fordi nogle af arbejdsmarkedets parter og fordi regeringen, som er en socialdemokratisk regering, der gerne vil dele ud af andre folks penge, vil det, så er det bare, at Folketinget er gummistempel for den uddeling af penge.
Og det er De Konservatives syn på, hvad den danske model er.
Naser Khader (KF), 2020-09-07:
Nej, men sådan er det jo ikke generelt.
Vi står i en unik situation, og så har arbejdsgiverne og regeringen indgået en aftale, en trepartsaftale.
Jeg lytter til arbejdsgiverne, og de er meget tilfredse med den aftale.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-07:
Jamen det der med, at der ligesom skulle være en accept i Folketinget af resultater af trepartsaftaler, forudsætter jo, at den regering, der forhandler, ligesom forinden har afsøgt eller har regnet ud, at der vil være en opbakning fra Folketinget til regeringens position i de trepartsforhandlinger, og det vil sige fra de partier, der i den her proces ikke ligesom mener, at det, som regeringen forhandler, er deres holdning; altså, regeringen forhandler ikke på vegne af dem.
Og hvis der var et flertal i Folketinget, der ikke syntes, at regeringen forhandlede på vegne af dem, så ville dette flertal ikke have nogen pligt til i henhold til en eller anden model, som man benævner dansk, at stemme for det, for regeringen ville jo have forhandlet med skatteydernes penge uden et reelt mandat fra Folketinget.
Det er Folketinget, der er over trepartsforhandlingerne.
Folketinget er over, og regeringen er under, og det samme er arbejdsmarkedets parter.
Jeg forstår ministerens argumentation sådan, at i det ene lovforslag mener ministeren at man ligesom laver dagpengereformen om; i det andet lovforslag giver man så muligheden for at udnytte disse nye og mere lukrative dagpengeregler.
Og så påstår man, at det, at man giver den mulighed for at udnytte de mere lukrative dagpengeregler, ikke udgør en omkostning i sig selv.
Det har jeg svært ved at se.
Det må jeg sige.
Men det, jeg egentlig ville spørge ministeren om, og som vi har hørt fra flere, handler om, at der ligesom skulle være en dansk model: Hvis arbejdsmarkedets parter er enige om, at de gerne vil have nogle penge, og så får overtalt regeringen til, at det skal de have, er den danske model, at så kommer bevillingen helt automatisk fra Folketinget – altså der, hvor man faktisk bevilger pengene, nemlig i Folketinget, tager man bare til efterretning, at der er nogen, der gerne vil have nogle penge, og så giver man dem.
Det er den danske model.
Er ministeren enig i, at det er den danske model?
Ja, det er til hr. Naser Khaders tale om, at det ligesom skulle være en del af den danske model, at hvis regeringen, som ikke har ret til at bevilge penge, og arbejdsmarkedets parter, som selvfølgelig heller ikke har ret til at bevilge penge fra statskassen, laver en aftale, så skal vi her i Folketinget, som er det organ, der bevilger pengene, bare sætte stemplet ned og sige: Det er i orden, I har besluttet, at I gerne vil bruge nogle penge, så det gør vi bare, fordi det er den danske model.
Er det virkelig Det Konservative Folkepartis opfattelse, at Folketinget på den måde skal agere gummistempel med skatteborgernes penge, når andre uden for Folketinget synes, at de vil have nogle penge?