runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2022-01-19:
Jeg forstår slet ikke, at ministeren ikke kan følge, at mange af de her familier føler, at det er voldsomt at blive kaldt til møde hos kommunen på grund af en underretning, som overhovedet ikke har noget på sig.
Og nu er det jo sådan, at når man går i skole, har fagfolk en forpligtelse, de har en skærpet underretningspligt, så man må ligesom også kunne se proportionerne i det her.
Derfor tror jeg ikke, hvis du spørger de her familier, at de føler, at deres retssikkerhed er imødekommet, når de stadig væk skal stå registreret hos kommunen.
Tak til spørgeren.
Den ene del af diskussionen handler om vigtigheden af – og jo dermed også sikringen og beskyttelsen af borgeren – at tingene er noteret i sagen, så man, hvis der kommer en underretning, kan slå op og se, at den her familie tidligere har været genstand for en grundløs underretning, som kommunen lukkede ned, fordi der ikke var grund til bekymring for barnets trivsel.
Det synes jeg også er en beskyttelse af familien, altså at det ikke skal slettes, men er en del af historikken.
Det vil jo som sagt kunne tale ind i en sag, hvor der er tale om chikanøs underretning.
Den anden del af diskussionen handler så om, hvor godt kommunerne er i stand til at lukke de grundløse underretninger ned, og det skal de være i stand til.
Jeg kan ikke helt forstå ministerens svar.
Ministeren ved jo, at hvis der kommer en underretning mere – også en anonym underretning – så vil det næste skridt jo være, at folk vil tænke, at der måske var noget om sagen, og så vil forældrene igen blive indkaldt til et møde, og så vil skolen og andre aktører så skulle høres.
Jeg har snakket med nogle af de her familier, og de føler i hvert fald ikke, at deres retssikkerhed er imødekommet.
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Nu henviser ordføreren til flere sager, hvor de pågældende kommuner har beklaget og erkendt, at de har handlet forkert, så derfor synes jeg ikke, at det er et godt billede på, hvordan det generelt skal foregå derude.
Jeg kender ikke den nyeste sag, som spørgeren henviser til, fra alle sider, men hvis man kun ser på det ud fra det, spørgeren refererer til, vil jeg da sige, at det kan lyde, som om kommunen har gjort mere ud af underretningen, end hvad der var nødvendigt i det tilfælde, og det er selvfølgelig vigtigt, at kommunerne håndterer underretningerne rigtigt, både når der er grundlag for bekymring for barnet, men også i de tilfælde, hvor der ikke er.
Karina Adsbøl (DF), 2022-01-19:
Tak for det.
Hvordan mener ministeren at man skal sikre, at underretninger ikke bliver anvendt som chikane, og mener ministeren, at systemet er godt nok, som det er?
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Tak for det.
Mit klare udgangspunkt er, som jeg også sagde før, at en underretning er udtryk for bekymring for, om et barn eller en ung mistrives.
Derfor tror jeg også helt grundlæggende, at det vil være utrolig sjældent, at en pædagog, en skolelærer, en nabo eller andre indgiver en underretning for at genere andre borgere og ikke, fordi de er oprigtigt bekymrede for et barns trivsel og udvikling.
Underretninger er vigtige redskaber, som den enkelte kommune i høj grad anvender til at finde de børn, som mistrives og omsorgssvigtes og har brug for hjælp og støtte.
Det må være det afgørende, at vi kan få fat på de børn og få sikret dem den rette hjælp.
Når det så er sagt, er jeg med på, at en underretning sagtens kan vise sig ikke at have noget på sig.
Det tror jeg ikke kan undgås.
Og der kan også være ganske få tilfælde, hvor en underretning anvendes som chikane, og det hører selvfølgelig ingen steder hjemme, overhovedet.
Og lad os lige holde fast i, at for overhovedet at kunne konkludere, om en underretning er grundløs, kræver det jo altså, at kommunen forholder sig til bekymringen for et barn.
Det er ikke altid ligetil at foretage de her vurderinger, og der er nogle greb, der er bedre end andre.
Derfor er jeg også så glad for, at vi i vores fælles aftale »Børnene Først« har sikret, at et partnerskab af de centrale aktører her på området skal se på, hvilke gode erfaringer der er med håndteringen af underretninger, så kommunerne kan blive klædt bedre på til opgaven.
Karina Adsbøl (DF), 2022-01-19:
Jamen ministeren svarer stadig væk ikke på spørgsmålet.
Altså, mener ministeren, det er rimeligt, at man i sagsakterne stadig væk skal være plettet af, at der er kommet en underretning?
Ministeren kender jo godt systemet.
Hvorfor er det, at man ikke varetager familiens retssikkerhed og siger, at der ikke var noget omkring det der og så sletter det?
Så derfor vil jeg høre, om ministeren mener, det er rimeligt, at familien, der var kommet hjem fra en jagttur i udlandet, blev kaldt til samtale med kommunen på baggrund af familiens opslag på Facebook om, at sønnen havde skudt en impala?
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Helt grundlæggende mener jeg, at underretninger er et helt afgørende værktøj for de enkelte kommuner til at opdage børn og unge, som mistrives og omsorgssvigtes og har brug for hjælp og støtte.
Derfor er det også vigtigt at slå fast, at en underretning er et udtryk for en bekymring for et barns trivsel og udvikling.
Det er ikke en anklage.
Og vi ved, at der i mange tilfælde er kommet en eller flere underretninger omkring børn, som ender med at få fællesskabets hjælp, fordi de har brug for det.
Derfor er det også helt afgørende, at kommunerne reagerer på de underretninger, de modtager.
Vi må aldrig havne der, hvor en bekymring for et barn, som rent faktisk har brug for hjælp, ikke bliver undersøgt ordentligt af kommunen.
Når det er sagt, er det klart, at en kommune ikke skal gå videre med en sag, hvis bekymringen i underretningen efter kommunens vurdering viser sig ikke at være begrundet.
I de tilfælde skal kommunen sørge for at afslutte sagen og give familien klar besked om det, så de ved, at kommunen ikke går videre med sagen.
Sådan skal det selvfølgelig være.
For en familie skal jo ikke gå igennem lange sagsforløb hos kommunen, hvis en rejst bekymring ikke er reel, men derimod helt grundløs.
Det vil jo ud over generne for den enkelte familie også være spild af kommunens ressourcer, som i stedet bør bruges og fokuseres der, hvor der er børn, der har brug for, at fællesskabet hjælper dem.
Jeg anerkender, at opgaven med at håndtere underretninger i de enkelte kommuner ikke altid er ligetil.
Det kan være ganske komplekst, også for garvede og kompetente socialrådgivere.
Derfor er jeg også glad for, at vi i fællesskab i forhold til aftalen om »Børnene Først« har sikret, at et partnerskab bestående af centrale aktører på området skal se på, hvad der er af gode erfaringer med håndtering af underretninger, så kommunerne kan blive klædt endnu bedre på til den opgave, de har.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-19:
Tak, formand.
Hvad vil ministeren gøre i forbindelse med den undersøgelse, der viser, at der i Danmark begås et partnerdrab cirka en gang om måneden, især mod kvinder, og hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at standse partnervold som den, Louise Thagaard har fortalt om til TV 2, hvor hendes ekskæreste blot fik 7 års fængsel for – foran deres søn – at stikke hende 11 gange med en kniv og derefter kaste hende 6,5 meter ned fra lejlighedens altan?
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Tak for spørgsmålet, som jo har en ganske alvorlig baggrund.
Vi bliver nødt til, selv om det ikke er rart at se i øjnene og erkende som samfund, at her i Danmark er der alt for mange kvinder, der betaler den ultimative pris for at leve sammen med en voldelig partner, og som ender i den tragiske statistik over partnerdrab.
Et partnerdrab sker sjældent ud af det blå, men er oftest kulminationen på en længere periode med kontrol og vold, både psykisk og tiltagende fysisk.
Det betyder jo også, at vi kan gøre noget for at forebygge, at det ender med drab, altså fordi det ikke kommer ud af det blå, og derfor hænger indsatsen mod partnerdrab, indsatsen mod partnervold og forebyggelsen meget tæt sammen.
Derfor er jeg også glad for, at vi fra den her regerings side sammen med finanslovspartierne og også sammen med spørgerens parti i reserveaftalen har løftet det her område.
Vi har gjort det i samtlige reserveaftaler, siden vi kom til.
Bl.a. har vi givet varig finansiering af ambulante tilbud, altså der, hvor man ikke opsøger et krisecenter, men hvor man kan få hjælp ambulant; vi har indført gratis psykologhjælp til kvinder på krisecentre – næsten 100 ekstra pladser; vi har afsat penge til at udvide den interventionsmodel, som jeg tror er ganske vigtig, og som er et samarbejde mellem politiet, kommunerne og et specialiseret behandlingstilbud, som sikrer hjælp, både til voldsofferet, men også til voldsudøveren.
Og her tror jeg, vi har fat i noget af det meget centrale, for hvis vi skal komme partnerdrab til livs, skal vi blive meget bedre til både at opspore og få greb om dem, der lever med volden, i tide – det er meget tabubelagt, og det sker også for ofte, at kvinderne ikke indrømmer over for sig selv, hvor farligt det, de lever i, er – men vi skal sådan set også få fat i voldsudøverne og få stoppet voldens spiral.
Alt for mange af dem er selv vokset op med vold.
Derfor var det noget af det, vi prioriterede i sidste års reserveaftale.
Min taletid løber fra mig, men jeg ser meget frem til de videre replikker på det her meget vigtige område.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-19:
Først og fremmest tak og jo ikke mindst for, at man også sammen med Dansk Folkeparti – jeg ved, at vores ordfører sidder hernede bagved – har sikret flere midler til området.
Det er klart, at det er helt afgørende.
Men det er, som ministeren siger, netop for mange et tabubelagt område og måske også et område, der er fyldt med noget skam, hvor man ikke har lyst til at gå ud og sige til sine venner, sin familie, sine kollegaer eller til pædagogerne nede i børnenes børnehave, at man har en voldelig partner, og derfor er det jo ikke sikkert, at penge gør det alene.
Jeg tror, vi skal fokusere meget mere på at få informationerne ud til de jo især kvinder, som er fanget i et voldeligt forhold.
Altså, kan vi ikke være mere opsøgende i forhold til sådan nogle helt praktiske ting, der måske forhindrer kvinder i at komme ud af et voldeligt forhold, og at informationen i hvert fald skal være der?
Vi har jo behjertede organisationer som Danner og Joan-Søstrene og andre, som er derude, men som måske ikke helt får den understøttelse, som de skal have, til at komme i kontakt med de kvinder, som er fanget i de her forhold, og det gælder også, i forhold til hvordan vi kommunikerer på tværs af myndigheder og på tværs af kommuner.
Der tror jeg altså, vi kan blive bedre, og når jeg har taget socialministeren herind i spørgetiden i dag, er det jo, fordi vi havde en lejlighed til at drøfte det her for et års tid siden, hvor jeg i hvert fald mindes, at ministeren gav et tilsagn om, at der ikke kun skulle ske noget på det økonomiske område, men også i forhold til, at man får myndigheder og grupper rundtomkring i samfundet til at tale bedre sammen.
Men jeg vil bare lige til sidst med hensyn til strafniveauet i den sag, vi oplever her, Louise Thagaards sag, hvor hendes partner får 7 års fængsel for at have stukket hende 11 gange og kastet hende ud fra altanen foran deres søn, sige, at det jo er en latterlig lav straf.
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
For en gangs skyld kan man så være lovligt undskyldt, at man ikke har styr på tiden!
Det kan jeg ikke.
Der er et ur, der tikker her hos mig.
Jeg tror ikke, det kan overvurderes, hvor meget det betyder, at der er nogen, der stiller sig frem og fortæller de historier.
Jeg har også selv haft lejlighed til at møde Louise i forbindelse med en tv-optræden, og hun beskriver også selv, hvordan hun, efter hver gang hun er stået frem, får virkelig mange henvendelser fra kvinder, der får øjnene op for: Jeg befinder mig faktisk i en farlig situation, og det her kan jo ende rigtig, rigtig farligt, hvis ikke jeg får brudt med det her forhold.
Derfor er der noget i forhold til den brede oplysning, men siden vi var i tv sammen, har vi også i forbindelse med en del af den aftale, vi lavede, bl.a. med Dansk Folkeparti, prioriteret midler til, at de fagpersoner, der kan støde på de her kvinder – sundhedspersonale, politi, kommunale medarbejdere – får en øget voldsfaglig viden.
For det skal man jo have for at kunne spotte de her kvinder.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-19:
Det er fuldstændig rigtigt, og det er jo også godt.
Men så skal vi jo også have det til at fungere.
Det er klart, at ting tager tid – det forstår jeg godt.
Men vi har jo ikke så meget tid, vil jeg sige, når vi ved, at der i hvert fald de seneste år er blevet myrdet en kvinde af sin partner
sådan cirka en gang om måneden.
Derfor er jeg måske bare en lille smule utålmodig med at få det her til at virke.
Så vil jeg spørge i forhold til det sidste, som jeg fik nævnt, altså strafniveauet – som ministeren måske i sin næste runde kan komme lidt ind på; jeg ved godt, at ministeren ikke er justitsminister – om 7 års fængsel for den her ugerning, hvor man så måske skal sidde 4 eller 5 år, ikke er en hån mod kvinderne, det går ud over.
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Det er enormt vigtigt.
Vi skal forhandle en ny handleplan mod vold ved udgangen af året.
Jeg håber, at de øvrige partier vil være med til, at indsatsen mod partnerdrab kommer til at være en af de afgørende prioriteter i den plan.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-19:
Det kan jeg med sikkerhed, tror jeg, på vegne af mit parti sige er noget, vi meget gerne vil indgå i.
Så min opfordring vil bare være, at man så også sørger for at få justitsministeren med til de møder, så vi får hårdere straffe i sager om partnervold.
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Jamen jeg ved, at det her også er noget, der optager min kollega justitsministeren, der jo har plads her ved siden af mig.
Og går vi tilbage til den 15. december, blev der indgået en aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi, hvor der var fire konkrete indsatser, der også har fokus på både partnerdrab og i høj grad vold, som jo i langt de fleste tilfælde er forløberen for, at det ender så tragisk, som det gør i for mange tilfælde – bl.a. med en politigaranti i sager om vold, med specialiserede teams til sager om vold i nære relationer, et nyt videre- og efteruddannelsestilbud i politiet m.m.
Det er blot for at sige, at vi er meget optaget af det her, også på tværs af regeringen.
Karina Adsbøl (DF), 2022-01-19:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at familier, der har været udsat for grundløse underretninger, som har skabt tvivl om deres forældreevner, ikke kan få slettet underretningerne, selv om det er blevet fastslået, at de er grundløse, som f.eks. i sagerne fra Fanø, der blev belyst i dokumentaren »Mistænkt for livet«, og sagen om en familie, der blev kaldt til samtale hos kommunen efter en jagtrejse?
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Vi kan jo ikke stå her og sagsbehandle en konkret sag, og hverken spørgeren eller jeg kender nogen af de konkrete sager, der er omtalt i pressen, fra alle sider.
Vi kender dem fra den vinkel, der nu engang kommer frem i pressen.
Og med det forbehold vil jeg da gerne gentage det, jeg sagde lige før til spørgeren, altså at det da virker på mig, som om man fra den her kommunes side har gjort mere ud af en underretning.
Jeg kan også konstatere, at man fra lokalpolitisk hold har meldt ud, at man vil følge op på det.
Og det er jo det, der er opgaven.
Hvis en underretning er grundløs, skal kommunen ikke bruge mere tid på det.
Tiden skal bruges på de børn, der bliver omsorgssvigtet, og som har brug for fællesskabets hjælp.
Karina Adsbøl (DF), 2022-01-19:
Vil ministeren ændre loven?
Vil ministeren være med til at ændre loven, så de her familiers retssikkerhed bliver imødekommet, og så det ikke står i deres papirer?
Det har jeg spurgt om gentagne gange, og det forventer jeg sådan set ministeren svarer på – ja eller nej?
– kort og godt.
Noget andet, som ministeren sagde, var, at der er ganske få tilfælde af chikanesager.
Er det noget, ministeren har fakta på, for vi ser jo desværre, at det forekommer?
Det gør vi også i forhold til skilsmissesager, og det forekommer desværre også andre steder.
Derfor bliver vi jo nødt til at have et system, hvor der er balance i tingene.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-01-19:
Spørgsmålet til ministeren lyder: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at problemerne omkring Hesselø Havvindmøllepark ikke forsinker den grønne omstilling?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Tak for spørgsmålet, og tak for det gode samarbejde, ikke bare med spørgeren, men med hele forligskredsen generelt i forhold til de forskellige udbygninger af vedvarende energi, som følger af den aftale, vi lavede om det forrige år.
Det kan selvfølgelig betyde, at der kan komme en mindre forsinkelse, men fælles for samtlige alternative placeringer, som vi screener, er, at de vil vurderes at være fuldt idriftsatte senest i 2030.
Men det er klart, at hele processen selvfølgelig er en, jeg deler løbende informationer om med forligskredsen, og de beslutninger, der måtte skulle træffes, er I selvfølgelig inde over.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-01-19:
Det haster jo med den grønne omstilling, og vi ser jo også, at udfordringerne med knaphed på grøn energi også giver sig udslag i meget høje energipriser for danskerne lige nu.
Vi står jo bag energiaftalen i 2018, og i aftalen fra sidste år står der, at vi skal være selvforsynende med grøn energi i 2030.
Hesselø er vanskelig.
Vurderer ministeren ikke, at det vil være hensigtsmæssigt at finde en alternativ placering til Hesselø?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Nu er det jo ikke endeligt afklaret endnu, om vi kan placere den der, hvor vi i fællesskab i første omgang har besluttet at placere den, men vi er som sagt med rettidig omhu gået i gang med at undersøge for alternativer, sådan at vi, hvis den oprindelige placering ikke kan virke, kan bruge en anden.
Lad mig sige sådan mere generelt, men alligevel i henhold til det, som spørgeren er inde på omkring vores ambitionsniveau i Danmark i forbindelse med 2025 og 2030, at vi jo kommer til cirka at firedoble vores havvindmøllekapacitet med de seneste beslutninger, vi har truffet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-01-19:
Det, ministeren siger her om vores ambitionsniveau, er jo meget vigtigt.
Vi har høje ambitioner, men vi har jo også store udfordringer.
Vi kan se, at havvindmølleparker er noget af det sværeste og det dyreste at etablere.
Hesselø er kommet i problemer, også Omø Syd, og energiøerne bliver sikkert også først sat i kraft efter 2030.
Bornholm sætter vi så fokus på nu.
Vi har en kæmpe energiknaphed på måske omkring 10 GW.
Vi producerer 1,7 GW, som det står nu med de etablerede parker.
Vurderer ministeren, at det ambitionsniveau holder nu med de foreløbige planer?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Ja, fra spørgeren stillede spørgsmålet, til jeg svarer nu, er vi faktisk stillet bedre, for det er ikke 1,7, men 2,3 GW, vi nu har af havvindmøllekapacitet.
Det er selvfølgelig sagt i spøg, og jeg er helt sikker på, at spørgeren er udmærket klar over det.
Men det siger jo noget om, hvor hurtigt det går i de her år.
Vi har 2,3 GW samlet havvindmøllekapacitet i dag, og det er meget, men på trods af at det er meget, kommer vi til at firedoble det frem mod 2030, og på den anden side af 2030 har vi planlagt yderligere 10 GW.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-01-19:
Jeg tror, at når det blæser og solen skinner på en god dag som i mandags, er vi oppe på 4,6 GW i alt, men vi skal jo netop nok i hvert fald tredoble det, så vi kommer højere, hvis vi skal lave power-to-x m.m. Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at de her havvindmølleparker kommer til at køre på skinner, og at en godkendt forundersøgelse f.eks. gælder – her tænker jeg på Omø Syd – men også, at vi ikke lover for meget, når vi ikke kender bundforholdene?
Hvad vurderer ministeren at man måske skal gøre anderledes for at være mere sikker?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-19:
Nu blev der talt lidt om æbler og pærer.
Altså, Omø Syd-projektet er jo et åbent dør-projekt, og derfor gælder der selvfølgelig helt andre regler der.
Den risiko, der knytter sig til det, er jo selvfølgelig en, som i sagens natur er båret af opstiller, hvorimod i de havvindmølleprojekter, vi taler om her, er forundersøgelserne og det arbejde, der er knyttet dertil, jo noget, som vi har et fælles ansvar for.
Og det kan jeg godt stå her og love, for det har jeg tænkt mig at gennemføre at vi også gør i fællesskab fremover.
Signe Munk (SF), 2022-01-19:
Det satser vi på.
Hvad agter ministeren at gøre for at stoppe rutineflaring fra Total og andre energiselskaber i Nordsøen?
Morten Bødskov (S), 2022-01-19:
Jeg svarer altid på spørgsmål, og det ved spørgeren også ganske udmærket, men det er bare klart, at jeg jo også er nødt til at være helt klar på, at jeg ikke kan blande mig i konkrete sager.
Man er velkommen til at stille et spørgsmål.
Jeg vil dog sige, at hvis man nærlæser det, der står i lovgivningen, så kan man jo se, hvad det er for præmisser, de her lån er givet på.
Men som sagt er fartbøder ikke en del af det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-01-19:
Jeg tolker det egentlig positivt, hvis man skal slutte på sådan en positiv ting, at ministeren er indstillet på, at vi går videre med sagen og prøver at se på, om vi kan finde en eller anden form for løsning.
For for mig er det i hvert fald vigtigt, at virksomheder med så mange arbejdspladser ikke bliver standset af en eller anden, skal vi sige marginal ting fra fortiden, der er sket for en bestyrelse eller direktør.
Så jeg ser frem til at indgå i en videre dialog.
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Jeg har svaret på, om jeg vil ændre loven, og det vil jeg ikke, fordi det også er en beskyttelse af borgerne, at man kan gå tilbage.
Det følger af vores forvaltningslovgivning, at man som kommune har pligt til at journalisere sagernes akter og ikke bare må smide dem væk.
Så det er også en beskyttelse af borgerne; og det er ikke ligesom en plet på straffeattesten.
En underretning er ikke en anklage – en underretning er en bekymring for et barn.
Og derfor mener jeg, vi har den rigtige lovgivning på det område.
Karina Adsbøl (DF), 2022-01-19:
Jeg kunne godt bruge lidt empati her, for hvordan ville ministeren have det, hvis det var hende selv?
Man må ligesom også sætte sig i de her familiers sted: Der kommer en underretning, som er grundløs; der kommer anonyme underretninger, som er grundløse.
Og det vil stadig væk stå i systemet, selv om de var grundløse.
Så ved vi jo godt, at der kan forekomme chikane.
Der kan komme en ny underretning, og så går hele møllen i gang – og de bliver jo ikke renset.
Så jeg må bare konkludere, at ministeren ikke vil imødekomme familiernes retssikkerhed i forhold til grundløse underretninger.
Astrid Krag (S), 2022-01-19:
Det er en beskyttelse af borgerne, at kommunerne ikke bare kan slette i sagsakter, men at sagsakterne skal bevares.
Så skal kommunerne selvfølgelig have en stærk faglighed, og der skal da ikke sidde en socialrådgiver og sige: Uh, jeg har nok en eller anden fornemmelse af et eller andet.
Der skal der ikke, hvis det er blevet afgjort, at en underretning var grundløs.
Det er jo det, der skal dokumenteres i sagen, altså at der har været en grundløs underretning.
Det andet der har jo ikke noget med socialfaglighed at gøre, altså at sige, at så synes man nok det ene eller det andet.
Jeg må sige, at når vi kigger på de børn, der får hjælp, og hvor der har været omsorgssvigt, så ligger der underretninger forud – og ofte også mange underretninger.
Så det er et vigtigt værktøj for os.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-01-19:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt at annullere en virksomheds skatte- og momslån m.v. under coronatiden på baggrund af en 8 år gammel fartbøde for en forseelse begået af virksomhedens direktør, når forseelsen er sket før virksomhedens oprettelse og uden at det har betydning for virksomhedens drift og ledelse?