runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
I dag skal folk jo have haft arbejde i 2½ år, og nu bliver det så foreslået, at det skal være 3½ år, så der er jo allerede i dag mennesker, som måske har arbejdet i 2 år, og for hvem en fyreseddel derfor vil få konsekvenser for deres mulighed for at få permanent opholdstilladelse.
Og jeg har ikke hørt eksempler fra f.eks. fagbevægelsen på, at nogen skulle acceptere uanstændige forhold på det danske arbejdsmarked, fordi de klamrer sig til et job for at leve op til beskæftigelseskravet.
Så jeg forstår godt spørgsmålet, men jeg må indrømme, at jeg ikke lige er stødt på den bekymring.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Det er helt korrekt, at der allerede i dag er et beskæftigelseskrav.
Men det bliver jo altså endnu strammere med det her lovforslag, og jeg er bekymret for, at vi får en gruppe borgere, som vil være villige til at acceptere ringere vilkår end alle andre.
Jeg vil gerne stille et andet spørgsmål: Synes Socialdemokratiet, det er fornuftigt, at vi har en gruppe mennesker – og den kommer altså til vokse med det her forslag – som lever i det danske samfund og er her helt lovligt og arbejder her, men som ikke har fulde rettigheder og får endnu længere vej til det statsborgerskab, som f.eks. vil give dem stemmeret?
Vi får altså en endnu større gruppe B-borgere i Danmark.
Er det klogt for sammenhængskraften?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Til ordførerens første kommentar om beskæftigelseskravet vil jeg sige, at hvis man ellers er tilhænger af, at der skal være at beskæftigelseskrav, vil der jo være en situation, hvor en fyreseddel vil få konsekvenser for muligheden for at få permanent opholdstilladelse.
Så den eneste mulighed for at fjerne fru Johanne Schmidt-Nielsens bekymring er helt at fjerne beskæftigelseskravet.
For det andet ville det også være fornuftigt, hvis det kunne lade sig gøre, at flere af dem, der er her midlertidigt, også kan komme hjem, når der bliver fred i deres land.
Så det er ikke nødvendigvis dårligt, at flere er her på midlertidigt ophold.
Men ordføreren har da ret i, at hvis folk skal blive her på lang sigt, gælder det om, at folk får et statsborgerskab og kan blive en fuldt integreret del af det danske samfund.
Det er da kun positivt, når vi kan uddele statsborgerskab til folk, der har levet op til de kriterier, vi har vedtaget.
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Mange tak.
Jeg synes, at ordføreren taler lidt med to tunger her.
Ordføreren siger, at vi skal have flere penge til nærområderne, men de stramninger, som regeringen har gennemført det seneste år, medfører jo, at vi kan sende omkring 1 milliard ekstra kroner til nærområderne.
De stramninger er jo i meget vidt omfang stramninger som følge af alle de lempelser, som ordførerens parti lavede i den sidste regeringsperiode, men vi har nu rettet op på det, og det har medført, at der er 1 milliard ekstra kroner til nærområderne.
Så kan ordføreren ikke se, det klinger lidt hult, når ordføreren kalder på flere penge til nærområderne, hvilket vi rent faktisk har skaffet?
Jamen vi indgår altid gerne i en dialog om konstruktive ændringsforslag.
Nu har jeg ikke set detaljerne på skrift, så lad os bare tage det i udvalgsbehandlingen.
Hvis vi synes, det giver mening, så tager vi gerne en snak om det.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Fru Johanne Schmidt-Nielsen får det nærmest til at lyde, som om vi er ved at tage noget fra folk, eksempelvis fra dem, der er ved at tage en uddannelse, men man kan jo tage en uddannelse i Danmark.
Hvis man kommer til Danmark og man får en midlertidig opholdstilladelse, er det danske samfund så generøst, at man får mulighed for at gennemføre en uddannelse, som er betalt af de danske skatteborgere.
Man burde da i øvrigt være taknemlig for, at man har den mulighed, og det er da ikke en selvfølge, at fordi man gennemfører en uddannelse, har man krav på at få permanent opholdstilladelse i Danmark eller et krav på at få statsborgerskab i Danmark, og jeg kan slet ikke forstå den tankegang.
Hvis man så gennemfører den uddannelse, som man har fået, som er betalt af de danske skatteydere, kan man bagefter gå ud og vise, at man kan bruge den uddannelse på arbejdsmarkedet, betale sin skat osv., og så er det først derefter, at det bliver vurderet, at man har givet noget tilbage til det danske samfund, og så kommer man i betragtning til at få permanent opholdstilladelse.
Kan Enhedslisten slet ikke følge den logik?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Hvis vi endelig skal gå ind på sådan en bundlinjelogik, hvor vi nøjes med at se på mennesker som en bundlinje, kan det da for det danske samfund langt bedre betale sig, at et ungt menneske tager en uddannelse, end at et ungt menneske arbejder ufaglært.
Og hr. Martin Henriksen må huske på, at man sagtens kan være født i Danmark og ikke have permanent ophold
, så de her mennesker, der skal være så taknemlige over for det generøse danske samfund, kan altså være mennesker, der er født i Danmark.
Jeg betragter dem som danskere.
Det kan være børn, der er kommet hertil som 6-årige.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-23:
Jeg synes, det er en underlig holdning at have: Du får stillet en uddannelse til rådighed, betalt af de danske skatteydere, folk, der i generationer har opbygget det her samfund og har sørget for, at mennesker, der kommer her til landet på den ene eller den måde, får en uddannelse, og de danske skatteydere betaler for uddannelsen, men det, at du så gennemfører den uddannelse, gør da ikke, at du har krav på et eller andet.
Det gør det da ikke.
Det gør da bare, at man burde være taknemlig for, at man har fået den mulighed for at gennemføre en uddannelse – ligesom danskere bør være taknemlige for, at de har mulighed for at gennemføre en uddannelse.
Det, at man gennemfører en uddannelse, gør ikke, at man kan tillade sig at stille sig op og sige: Nu har jeg krav på et eller andet.
Men hvis man bagefter bruger sin uddannelse til at komme ud at arbejde på det danske arbejdsmarked og betale noget tilbage til det samfund, der har givet én en uddannelse, kan man komme i betragtning til at få permanent opholdstilladelse.
Det giver rigtig god mening.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Man kan jo altså så også med det her lovforslag få sociale ydelser i en periode, men nu i en kortere periode, fordi man gør beskæftigelseskravet endnu mere rigidt.
Jeg tror, vi her er inde på noget af den grundlæggende forskel, der er på hr. Marcus Knuth og mig.
Jeg har ikke det syn på mennesker, som er syge, at det nok er, fordi de snyder, og at de bare synes, det er magafedt at skulle ned på kommunekontoret og søge kontanthjælp.
Jeg har ikke det syn på mennesker, som er ramt af ledighed, at de nok synes, at det er virkelig fantastisk.
Jeg tror, at langt, langt de fleste mennesker, som rammes af ledighed, har lyst til at arbejde.
Og i øvrigt er der så meget kontrol – vi bruger millioner af kroner på det, alt for mange penge efter min smag – at man jo ikke bare kan lægge sig på sofaen.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-23:
Tak for det.
Med L 154 udmønter vi den del af finanslovsaftalen for 2017, der omhandler en skærpelse af reglerne om permanent opholdstilladelse.
Derfor ønsker vi at skærpe reglerne på området.
Foregående ordførere har fint redegjort for de konkrete dele af lovforslaget, så det vil jeg undlade at gøre, men jeg vil alligevel gerne konstatere, at de stramninger, vi her foretager, jo ikke påvirker den særlige model, vi har i dag, hvor udlændinge, der kommer til Danmark for at arbejde og bidrage til samfundet, allerede kan opnå permanent opholdstilladelse efter 4 år ved at opfylde de af os fastsatte fire supplerende betingelser.
Det er meget vigtigt for os i Liberal Alliance, da vi jo netop er optaget af, at danske virksomheder er attraktive, så de kan tiltrække kvalificeret arbejdskraft.
Det er ikke nemt at opnå permanent opholdstilladelse i Danmark, men for dem, der virkelig vil, kan det altså lade sig gøre gennem hårdt arbejde.
Det er præcis sådan, vi mener det bør være.
Danmark skal være åbent for dem, som kan og vil.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Tak for det.
Det, vi førstebehandler her i dag, er lovforslag L 154 om forslag til ændring af udlændingeloven.
Det er en skærpelse af reglerne om tidsubegrænset opholdstilladelse.
De foregående ordførere har fint gennemgået stramningerne, så jeg vil gå i gang med at redegøre for min opfattelse af, hvad det her lovforslag gør.
Lovforslaget gør det endnu sværere at få permanent opholdstilladelse.
Og de siger, at det er godt, at man kan se, at de mennesker, der ønsker permanent opholdstilladelse, virkelig vil det.
Jeg kunne godt tænke mig at vende det lidt om og sige, at for det danske samfund og for de personer, det drejer sig om, synes jeg, der skal være mulighed for, at vi åbner for at byde de her mennesker velkomne, så vi siger, at det er et ligeværdigt medborgerskab, vi tilbyder dem.
Det gør vi ikke med det her lovforslag.
Det er jo mennesker, der har fået opholdstilladelse.
Det her lovforslag drejer sig altså om at give dem permanent opholdstilladelse.
Jeg tror på, at det vil gavne Danmark, hvis vi byder de her mennesker ordentligt velkommen og siger, at vi inviterer dem indenfor.
De har fået lov til at være her, og nu skal de selvfølgelig have et ligeværdigt ophold i Danmark som andre danskere.
De skal være ligeværdige medlemmer af det danske samfund.
Det gør det her lovforslag ikke, tværtimod.
Jeg tror ikke, at det her lovforslag fremmer integrationen.
Når man ser på høringssvarene, ser man, at der i rigtig mange høringssvar spørges om, hvorfor det her lovforslag kommer lige nu.
Jeg er med på, at det har stået i regeringsgrundlaget, at man ønsker at stramme, men der er ikke nogen selvstændig begrundelse for, hvorfor man ønsker at stramme igen, bortset fra at man bare vil stramme.
Socialdemokratiets ordfører var inde på, at de mennesker, som er i landet, bliver endnu en gang udsat for usikkerhed.
Den mållinje, de troede de havde nået, bliver rykket endnu en gang.
Jeg er ret sikker på, at alle mine ordførerkolleger får rigtig, rigtig mange mails fra mennesker, som er meget frustrerede, fordi de nu endnu en gang må se sig slået på den mållinje, de lige troede de havde nået.
Det er i min optik ikke noget, der på nogen måde fremmer integrationen, tværtimod.
Det må gøre, at de her mennesker bliver frygtelig frustrerede og til tider helt mister modet.
Igen vil jeg sige, at det heller ikke fremmer integrationen.
Så jeg har uendelig svært ved at forstå, hvorfor vi skal stramme bare for at stramme.
Så er der den pointe, som Enhedslistens ordfører slog meget på, og som jeg er helt enig i.
Det er helt grotesk, at uddannelse ikke tæller med.
Hvorfor siger vi ikke, at uddannelse tæller med ved ansøgning om permanent opholdstilladelse?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Jeg kan forstå, at hr. Martin Henriksen synes, at jeg har en underlig holdning til det.
Jeg kan forsikre hr. Martin Henriksen om, at jeg også synes, at hr. Martin Henriksen har ualmindelig mange dybt underlige holdninger.
Hvad angår uddannelse, så mener jeg, at det er meget klogt at forsøge at indrette samfundet sådan, at vi motiverer unge mennesker til at tage en uddannelse frem for at tage ufaglært arbejde.
Det er ikke, fordi der nødvendigvis er noget galt med ufaglært arbejde, for sådan noget findes der også i Danmark, men der bliver mindre og mindre af det.
Det er derfor, at Folketinget på alle mulige andre planer bruger voldsomt mange kræfter på at forsøge at få flere unge mennesker i uddannelse.
Og vi taler tit om det i forbindelse med unge med anden etnisk baggrund: Hvis bare de ville uddanne sig.
Så er det da tåbeligt at lave en lovgivning, som straffer dem, der uddanner sig, og belønner dem, der tager ufaglært arbejde.
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Jeg kan jo ikke overraskende sige, at jeg er uenig.
Men så lad os sænke barren en smule og høre, hvad ordføreren mener om det, at vi siger, at man skal kunne forsørge sig selv for at kunne få tidsubegrænset opholdstilladelse i Danmark.
Kan ordføreren ikke se, der er noget rimeligt i, at man ikke skal kunne sidde på sociale ydelser, men at man rent faktisk skal ud og bidrage til det samfund, man åbenbart gerne vil være en del af?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Tak for Enhedslistens ordførertale.
Jeg er klar over, hvad Enhedslisten er imod, bl.a. de regler, vi har, om, at man skal have arbejde, før man kan få permanent opholdstilladelse.
Det er en ærlig sag.
Men hvad er Enhedslisten for?
Altså, hvilke krav skulle der stilles, for at man kunne få tildelt en permanent opholdstilladelse – om overhovedet nogen krav?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Vi har ikke sådan en beslutning, hvor vi siger, at lige præcis sådan her skal lovgivningen se ud, og vi forhandler naturligvis gerne med andre partier.
Vi mener, at retningen er den forkerte i disse år og har været det i mange år.
Vi synes, det er fornuftigt, at man stiller krav om, at folk lærer dansk.
Det vil sige, at man ikke skal stille sådan et krav til folk, som er fuldstændig smadret af f.eks. torturskader, eller hvis en læge helt klart siger, at det kan ikke kan lade sig gøre for den her kvinde at lære dansk på så højt et niveau på grund af det, hun har været udsat for.
Hvem får dog noget ud af det?
Det kan også være rimeligt at stille beskæftigelseskrav, naturligvis ikke til syge mennesker, men til mennesker, som kan arbejde – men ikke så rigidt et system som det her.
Så må jeg sige, at noget, som er meget, meget vigtigt for mig, og som jeg ikke forstår ikke også er vigtigt for Socialdemokratiet, er at lade uddannelse tælle.
Man skulle da mene, at det var fantastisk, når mennesker, som er her på midlertidig opholdstilladelse – vi skal huske på, at nogle af dem jo er født i Danmark, for man får ikke en permanent opholdstilladelse, bare fordi man bliver født i Danmark – uddanner sig.
Det er da vidunderligt for den enkelte og for integrationen.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Med det kan jeg forstå, at Enhedslisten er tilhænger af, at der skal stilles et danskkrav og et beskæftigelseskrav, og at beskæftigelseskravet også kan indeholde uddannelse.
Men skulle det være 1 år eller 2 år eller 3 år?
Jeg er med på, at Enhedslisten mener, at retningen her er forkert – det har jeg forstået – men jeg ved også, at ordføreren har arbejdet med udlændingepolitik i mange år, og ordføreren må da have gjort sig nogle overvejelser over, hvad Enhedslistens holdning egentlig er.
Er det 1 års beskæftigelseskrav, og er det okay, at man bare er indskrevet på RUC og dukker op til halvdelen af timerne, og at man f.eks. følger undervisningen på engelsk?
Er det nok til at opnå permanent opholdstilladelse?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Vi har ikke vedtaget sådan et papir, hvorpå der står, at præcis så længe skal du have arbejdet.
Som sagt synes jeg, at det kan være fornuftigt nok at stille et beskæftigelseskrav, men jeg synes, at det, der ligger her, er for rigidt, og jeg synes, at det er helt tosset, at man ikke belønner uddannelse.
Og som sagt synes jeg oprigtigt – og det er ikke bare sådan noget folketingstalerstolspolemik – det er svært at forstå, at Socialdemokratiet ikke mener, at unge mennesker, som uddanner sig, skal belønnes for den uddannelse.
I øvrigt har vi en fremdriftsreform, som betyder, at man ikke bare kan skrive sig ind på RUC og ikke komme til timerne og så blive ved med at gå der.
Jeg tror såmænd, at Socialdemokratiet lagde stemmer til den, så vidt jeg husker.
Marcus Knuth (V), 2017-03-23:
Jeg vil følge den samme spørgelinje, men bare præcisere det lidt her.
Altså, er der nogle enkeltdele af det her, som ordføreren kan se logikken i?
Lad os prøve at fokusere på det med kriminalitet.
Nu sætter vi en ny barre, der hedder, at man ikke kan få tidsubegrænset opholdstilladelse, hvis man har været i fængsel i ½ år – og jeg minder om, at man skal have lavet noget forholdsvis alvorligt eller noget meget alvorligt for at ryge i ubetinget fængsel i ½ år.
Kan ordføreren se logikken i, at sådanne personer ikke bør få tidsubegrænset opholdstilladelse?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-03-23:
Nu så jeg lige, at hr. Don Ø vist fik ændret sin straf til 1½ år, men det kan være, at den var betinget.
Skal man, fordi man idømmes ½ års fængselsstraf som 18-årig, fortsat som 60-årig være forhindret i at få permanent opholdstilladelse?
Nej, det mener jeg ikke er rimeligt.
Jeg synes, at en vis karensperiode kan være rimelig nok, altså at der går en årrække, før man så igen har mulighed for at søge opholdstilladelse.
Så kan vi diskutere, hvor lang den skal være.
Men at man som 18-årig begår kriminalitet, der betyder, at man får ½ års fængsel og derved resten af livet forhindres i at få en permanent opholdstilladelse og dermed f.eks. et dansk pas og mulighed for at stemme til folketingsvalg, synes jeg er uklogt.
Og jeg synes, det strider imod hele det princip, som vores retssamfund jo ellers bygger på, nemlig at når du har udstået din straf, så har du udstået din straf.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-23:
Den engelske premierminister Theresa May aktiverer jo nu hele processen, og den danske regering er også ved at formulere sine positioner.
På mandag har vi et orienterende møde med forskellige organisationer og erhvervsvirksomheder, hvor vi orienterer om, hvor vi står henne inden for forskellige erhvervsområder.
Men det er klart, at det er en sag, som vi er meget, meget opmærksomme på.
Jeg har ikke nogen klar indikation af, hvor UK vil ende henne, men min egen intuition og formodning vil jo sige, at de på det her område vil forsøge at holde mest mulig fast i de aftaler, der er, for det er også til fordel for UK.
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-23:
Tak for det.
Det er rart at høre, men nu tog ministeren forskud på mit næste spørgsmål, nemlig hvordan Brexit spiller ind i det her.
Det er selvfølgelig nok alt for tidligt at sige noget om, altså hvor briterne vil ligge, men der er jo ingen tvivl om, at det her er noget kernelovgivning for også briterne, som er så afhængige af de finansielle markeder.
Så man må vel forestille sig, at de vil ønske fortsat at være en del af det her.
Men har vi nogen indikationer på det?
Kristian Jensen (V), 2017-03-23:
Der blev sådan set ikke påvist noget som helst, jeg skulle have sagt forkert.
Jeg sagde fra starten af, at der er en model her, hvor man følger det princip, der er på det private arbejdsmarked, og det princip, der er for tjenestemænd, nemlig at man kan gå tidligere på pension, hvis man vil have en nedsat ydelse, hvis man accepterer en nedsat ydelse.
Og så har man, fordi vores pension ligner tjenestemændenes, også sagt, at det fradrag, der gælder, hvis man som minister vælger at gå tidligere på pension, er det samme, som gælder for tjenestemænd.
Det har da ikke noget at gøre med, om man i andre sammenhænge ønsker at begrænse tjenestemandsansættelser.
Det er et spørgsmål om, hvad det er for et valg, man har truffet, om, hvilke regler pensionsordningen skal følge.
Vi har masser af tjenestemænd i dag, der har valgt at gå tidligere på pension end folkepensionsalderen mod at få en nedsat ydelse.
Det kom som en overraskelse for hr. Pelle Dragsted, da vi havde samrådet.
Da var hr. Pelle Dragsted ikke klar over det.
Han var heller ikke klar over, at pensionsbeskatningslovens § 1 a giver mulighed for, at privatansatte kan gå tidligt på pension.
Så de påstande, der kom fra starten af, var fejlagtige, og de bliver ikke mere rigtige af at blive gentaget her i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-23:
Må jeg så ikke bare bede ministeren om helt stille og roligt at bekræfte, at hvis en, lad os sige lastbilchauffør eller en industriarbejder eller en kassemedarbejder, som er omfattet af en arbejdsmarkedspension, vælger at gå på pension 3 år før folkepensionsalderen, så betyder det et fradrag på 20 pct. – altså, at man får 20 pct. mindre i pension i resten af sin pensionisttilværelse?
Og hvis finansministeren selv vælger det – men nu ved jeg godt, at finansministeren slet ikke bliver omfattet af de her nye regler, fordi finansministeren er omfattet af de gamle regler og kan gå på pension tidligere, så hvis fremtidige ministre vælger at gå på pension 3 år før folkepensionsalderen, får de et fradrag på 6 pct., altså en tredjedel af det fradrag, som almindelige mennesker er omfattet af.
Kristian Jensen (V), 2017-03-23:
Det er ikke sådan, at de regler, der er her, ikke gælder for mig.
De regler, der er her,
gælder for mig på samme vilkår, som de gælder for andre nuværende og tidligere ministre.
Derfor er det da helt forkert at påstå, at jeg ikke bliver omfattet af reglerne her.
Jeg har jo sagt flere gange undervejs, at der er forskel på de fradrag, der er i arbejdsmarkedspensioner og i tjenestemandspensioner.
Derfor er det ikke noget nyt.
Jeg sagde det i min indledning, jeg sagde det i mit første svar, og jeg kan godt sige det igen, for så tror jeg, de fleste er ved at være med: Der er forskel på, hvor stort et fradrag der er på arbejdsmarkedspensioner og på tjenestemandspensioner.
Da ministerpensioner følger tjenestemandspensioner, er det det fradrag, der gælder for ministre.
Kristian Jensen (V), 2017-03-23:
Jeg synes bare, det er på sin plads her ved andenbehandlingen først og fremmest at takke for det samarbejde, der har været i en bred kreds af partier, om at lave den her modernisering af vilkårene for ministres vederlag og pension.
Det har været noget, vi har drøftet længe, og også en modernisering, som har trængt sig på.
Derfor er jeg glad for, at der er en bred kreds af Folketingets partier, der står bag den her modernisering.
Til gengæld er jeg ked af, at Enhedslisten, her ved hr. Pelle Dragsted, fortsætter med at fremføre forkerte påstande om, hvad indholdet i forslaget er.
Der blev fremført forkerte påstande ved førstebehandlingen, og der blev fremført forkerte påstande ved det samråd, der var.
De forkerte påstande er blevet svaret og gendrevet, og nu bliver de desværre gentaget her.
Så er der i forhold til vores, ministres, mulighed for at stoppe tidligere et fradrag, der svarer til den pensionsordning, vi har, nemlig tjenestemandspensionen.
Men det er sådan, at uanset om man er på det private arbejdsmarked, altså som privat ansat, og man har en arbejdsmarkedspension, eller man er tjenestemand og har en tjenestemandspension, så er det muligt at stoppe tidligere.
Så når Enhedslistens hr. Pelle Dragsted fremfører, at det er en unik mulighed, man får, for at kunne stoppe før folkepensionsalderen mod at sætte ydelsen ned, så er det, som hr. Martin Lidegaard sagde, lodret forkert, og det er blevet gendrevet, hver eneste gang Enhedslisten har fremført det.
Det er beklageligt.
Det er især beklageligt, at hverken de fakta, de svar, det samråd eller diskussionen her i Folketingssalen kan påvirke hr. Pelle Dragsted.
Til gengæld vil jeg så bare glæde mig over, at der er så mange andre i Folketinget, der er enige om nu at få lavet den her modernisering, det er.
Jeg synes, det har været vigtigt for os at få lavet det, sådan at den pensionsalder, som folketingspolitikere og ministre har fremadrettet, kommer til fuldstændig at følge de pensionsaldersgrænser, der er for resten af befolkningen.
Det synes jeg er væsentligt.
Det er jo en del af Vederlagskommissionens forslag.
Men hvor Vederlagskommissionen sagde, at de foreslår det samtidig med og som del af en pakkeløsning, der så indebærer, at man sætter det løbende vederlag op for at ændre den pensionsoptjening, der er, så vælger hr. Pelle Dragsted blot at tage den ene side af mønten med, og det er jeg lodret uenig i.
Jeg mener, at vi hverken bør være flove over eller skamme os over den løn, vi giver vores folketingsmedlemmer eller ministre i det danske Folketing.
Det er på niveau med, hvad der er i tilsvarende parlamenter rundtomkring, det er på niveau med, at man ikke vælger en politisk gerning for pengenes skyld, men også at man bliver aflønnet for den indsats, man gør.
Derfor synes jeg, det er glimrende, at vi nu får de her ting rettet og sat på plads, og jeg er glad for, at der er et bredt flertal, der afviser Enhedslistens forslag.