Jakob Sølvhøj (EL), 2017-12-01:
Som udgangspunkt har vi i Enhedslisten stor sympati for tanken om at indføre en form for praksisfaglig dimension i uddannelsesparathedsvurderingen.
Vi synes, at uddannelsesparathedsvurderingen og vejledningen af eleverne i folkeskolen med de seneste års lovændringer er blevet trukket i en helt gal retning, først i forbindelse med erhvervsuddannelsesreformen, hvor der blev indført skærpede adgangskrav til erhvervsuddannelserne, og hvor der skete en betydelig svækkelse af hele erhvervsvejledningen; derefter i gymnasiereformen, hvor der skete en skærpelse af reglerne for uddannelsesparathedsvurderingen, som indebærer, at elever, der søger en 3-årig gymnasial uddannelse, skal have mindst 5 i gennemsnit i de afsluttende karakterer for at opfylde de faglige forudsætninger for at blive vurderet uddannelsesparate.
Det synes vi ikke har været heldigt, og vi havde derfor håbet, at der med en praksisfaglig dimension i uddannelsesparathedsvurderingen ville blive taget et skridt, der bare rettede en smule op på hele uddannelsesparathedsvurderingen, men det synes vi desværre ikke er tilfældet med det foreliggende forslag.
Jeg synes, vi ud fra de høringssvar, der er kommet, kan konstatere, at begejstringen ude i skoleverdenen er lille.
Ganske vist indleder de fleste høringssvar ligesom dette indlæg med at udtrykke tilfredshed med ideen om en praksisfaglig dimension, men dommen over det konkrete forslag synes jeg til gengæld er relativt hård.
Jeg har prøvet lige at kaste et blik ned over, hvad der præsenteres, og selv om alle ordførerne jo har læst høringssvarene, vil jeg alligevel prøve at summere lidt op på, hvad det er, høringsparterne siger.
Skolelederforeningen frygter, »at loven vil blive opfattet som et unødvendigt og bureaukratisk forslag, som ikke giver mening ind i det seriøse arbejde der fra skolens side allerede præsteres på området«.
Danmarks Lærerforening mener, at den nye praksisfaglige dimension ikke rigtig bidrager med noget nyt til den nuværende uddannelsesparathedsvurdering.
Den samme vurdering kommer fra Landsforeningen af 10. klasseskoler i Danmark.
Danmarks Vejlederforening udtrykker bekymring for, at folkeskolens fagrække i udskolingen »ikke giver tilstrækkeligt grundlag for at bedømme elevernes praksisfaglighed, og at underviserne her ikke har reelle muligheder for at afgive en begrundet bedømmelse af eleverne.
Bedømmelserne kan derfor blive præget af tilfældigheder, skøn eller forforståelse af eleverne«.
Det er en kritik, som jeg bemærkede mig at Socialdemokratiets ordfører også strejfede i sit indlæg.
UU Danmark skriver, at det er »vanskeligt af lovforslaget at se, hvad det præcist er, der skal vurderes, og især af hvem.
Det fremgår ikke tydeligt, om det er skolen eller UU, der har ansvaret for vurderingen«.
Foreningen Skole og Forældre er noget bekymret for vurderingsgrundlaget.
Efterskoleforeningen ser en »stor risiko for, at vurderingerne foretages på meget forskellige grundlag fra elev til elev«.
Sådan fortsætter kritikken fra høringspart til høringspart.
Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser, REU, mener, at regeringen bør overveje, hvorvidt timingen af lovforslaget er rigtig, også set i lyset af de kommende justeringer på udskolingsområdet.
Netop fordi vi er meget stærke tilhængere af, at der kommer en praksisfaglig dimension ind, synes jeg, man giver det et rigtig dårligt afsæt ved at vedtage det her forslag.
Jeg vil ikke udelukke, at der i udvalgsbehandlingen kan ske ændringer, der vil gøre, at vi netop i kraft af vores positive grundindstilling til det kan ændre opfattelse, men umiddelbart kan vi ikke støtte forslaget.
Jeg synes, det vil være konstruktivt, hvis regeringen i en dialog med ordførerne ville nå frem til at sige: Lad os nu vente og se, hvad der kommer ud af arbejdet, i forhold til ændringer i udskolingsklasserne, og lad os så med afsæt i det få et nyt lovforslag, som indfører en praksisfaglig dimension.
Vi er tilhængere af det, men vi synes ikke, det her forslag er godt nok.
Vi tror ikke, det fremmer processen – tværtimod tror vi, at det blokerer for en fornuftig proces.