Morten Bødskov (S), 2023-11-17:
Tusind tak for det, formand.
Og tak for opbakningen til forslaget.
Det er klart, at der er spørgsmål, og dem skal jeg nok lige vende tilbage til, helt sikkert.
Apropos digitalisering er det jo en forhenværende skatteminister, der står på talerstolen nu, så der er lidt erfaringer, som jeg også godt kan dele ud af, men det er nu ikke helt så skidt, som det her bliver understreget.
Men den diskussion kan vi tage et andet sted end her i salen i dag.
Endnu en gang tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Som det også har været fremført her, fortsætter vi jo nu arbejdet med den automatiske erhvervsrapportering ved aktivt at mindske byrder for erhvervslivet.
Lovforslaget er – og det er vigtigt at understrege – en opgradering af Nemhandel, som er fundamentet for udveksling af data mellem myndigheder og alle de virksomheder, som agerer, om man vil, i Danmark.
Det er med andre ord vores fælles digitale infrastruktur, vi har at gøre med her.
Opgraderingen af Nemhandel skal gøre det muligt for erhvervslivet og samfundet at høste potentialerne i automatiseringen af fakturahåndtering og også bogføring.
Den skal sikre, at vores systemer taler sammen, så alle kan få mere tid til kerneforretningen i stedet for administrationen.
Det er grundlæggende det, det her handler om.
Så derfor er det, vi kalder automatisk erhvervsrapportering jo et produkt og et projekt, der står til at kunne spare erhvervslivet for milliarder – det er det, der er virkeligheden – ved at gøre bureaukrati lettere og også, om man vil, gøre kontakten mere automatisk.
Lovforslaget samler eksisterende bestemmelser om elektronisk dataudveksling, der i øjeblikket er spredt over flere bekendtgørelser.
Når vi samler dem, gør vi det også klart for både myndigheder og ikke mindst virksomheder, hvilke regler der gælder for dem.
Med lovforslaget foreslår vi, at der fastsættes regler for, hvilke standarder der skal benyttes, hvis man anvender den fælles digitale infrastruktur.
Det kan være, når en myndighed eller virksomhed udveksler e-fakturaer eller sender anden data via infrastrukturen.
De fælles standarder har vi brug for; ellers er det ikke muligt at automatisere kommunikationen mellem it-systemer og heller ikke behandlingen af data hos virksomheder og myndigheder.
Det er den automatisering, der frigør ressourcerne og samtidig mindsker fejlene ved manuel håndtering, som der jo er i dag, når man håndterer manuelle fakturaer.
Med lovforslaget foreslår vi så at fastsætte standarder for e-handel med myndighederne.
I dag er standarden ikke fastsat i reguleringen, men fremgår derimod af de enkelte aftaler mellem serviceleverandører og Erhvervsstyrelsen.
Samtidig vil vi stille krav til serviceleverandørerne.
Det kan eksempelvis være udbydere af standardbogføringssystemer.
Vi vil f.eks. kunne stille krav til, at serviceleverandøren behandler alle brugere lige.
De fælles regler og standarder indfører vi, fordi det er den måde, hvorpå vi kan være med til at sikre – og det er jo en selvfølge, men desværre er det ikke sådan i dag – at alle systemerne kan tale sammen.
Så kan vi også, ved at systemerne kan tale sammen, og når det er en opgradering, undgå alt for dyre løsninger, fordi den digitale infrastruktur, vi har i dag, faktisk godt kan komme til at hænge bedre sammen.
For at sikre det her kræver det, at vi får systemerne til at samarbejde bedre.
Det er det, vi gør med det her forslag.
Vi udnytter dermed potentialet i automatiske rapporteringer, ikke mindst til gavn for erhvervslivet, men selvfølgelig også til gavn for myndighedernes håndtering og dialog med erhvervslivet.
Så er der helt naturligt et par spørgsmål, når man har med it-systemer at gøre, og det synes jeg er helt fair.
Det er der ikke, fordi der ikke er nye krav til kommunerne i det her; det er simpelt hen årsagen til, at der ikke er dut.
For dem, der kigger med, betyder det, at der ikke er refusion af kommunale udgifter.