runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Tak for talen, både fordi den var meget ærlig og netop meget klar på, at vi faktisk nogle gange har brug for noget systemforandrende tænkning.
Hvis alle er inde i tankeren og bare kører ned ad motorvejen, så bliver det både nogle gange politisk farligt – det er i hvert fald det, jeg mener på det her område – men jo også lidt politisk fattigt.
Så virkelig tusind tak for at tage positivt imod det og netop sige, at man håber på, at det ligesom på et eller andet tidspunkt kan få noget liv.
Så synes jeg også, at jeg vil sige tak for at være sådan ærlig og netop sige, at virkeligheden på Christiansborg selvfølgelig i øjeblikket er, at der er rigtig mange partier, som er en del af den der store motorvej, vi kører nedad, på grund af forskellige politiske aftaler og en hel masse praktik, som jeg jo godt anerkender og selvfølgelig godt forstår er svært at komme ud af.
Men det er måske jo så bare det, der er det gode ved det her forslag og den her debat og den måde, ordføreren responderer på, nemlig at det faktisk kan være en måde ligesom at kigge lidt tilbage på og spørge, om det er en smart måde, vi har indrettet folkestyret på lige nu, hvor de fleste har samlet sig om at gå ned ad én retning i fællesskab frem for at bevare noget mere stærkt oppositionsarbejde, der hele tiden kan udfordre den eksisterende regering og hovedlogikken i regeringens politik.
Zenia Stampe (RV), 2025-02-27:
Tak for det.
Vi synes, det er et superspændende forslag.
Jeg er selv meget optaget af at læse bøger og få input fra folk, der giver bud på, hvordan man kan gribe ting an på en helt anden måde.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at nogle af vores systemer – det kan handle om ressourceforbrug, men også alt muligt andet – simpelt hen ikke er indrettet til den verden eller de kriser, vi står over for.
Vi kommer alligevel til at stemme blankt eller imod, fordi vi jo samtidig er et pragmatisk parti.
Det er sådan set en balance, jeg selv virkelig hver dag administrerer, altså det her med, hvordan man både kan tænke ud af boksen og være systemkritiker og samtidig sætte sig ind i forhandlingslokalet og ændre tingene indefra.
Ofte laver vi sådan nogle små hacks – undskyld de engelske ord – som langsomt bevæger systemet i en anden retning.
Men jeg vil da sige, at da jeg læste beslutningsforslaget, tænkte jeg, at det lidt minder om tankegangen i donutøkonomi, hvor det ikke kun handler om økonomien, altså bnp, eksport, import og alle de der ting, som vi fører regnskab for, men også ressourceanvendelse.
Det kan jeg rigtig godt lide, men vi kan ikke rigtig få os selv til at stemme for noget, som siger, at vi nu skal lave systemet fuldstændig om, samtidig med at vi er i nogle processer og nogle aftaler, hvor vi prøver at gøre det indefra.
Så det er nok det dilemma, vi altid vil være i som radikale.
Men ros for, at der er nogen, der prøver at spørge sig selv, om man kunne gribe det an på en helt anden måde.
Det gør vi sådan set også, men så prøver vi jo at oversætte det til de der hacks.
Det tror jeg var mit forsøg på at sammenfatte vores lidt ambivalente position.
Men ros for det her.
Hvis fru Theresa Scavenius måske fortsætter, kan det være, at vi kan skabe en eller anden dialog på tværs af Folketinget, så vi langsomt får masseret den her tankegang ind.
Måske kan vi få det store systemskifte på lang sigt, eller måske kan vi sætte ind på nogle lidt mindre ting, der langsomt dirigerer den store supertanker i den her retning og den her vej, for den er i hvert fald helt rigtig.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-02-27:
Tak for forståelsen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Okay, det er helt fair – så det gør jeg på et andet tidspunkt.
Men det er bare ret vigtigt for mig at sige, at jeg netop mener, at når vi snakker om vores ressourcer, så er det selvfølgelig en del af fællesskabet og noget, man ikke bare sådan kan stjæle eller tage, bare fordi man har retten til at producere en gulerod et sted.
Men det er fair nok; tak for det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-02-27:
Vi har en lille smule sygdom i vores parti i dag, og derfor har jeg egentlig bare fået en ordførertale.
Og derfor vil jeg gerne henvise fru Theresa Scavenius til at tage fat i vores miljøordfører, så I i fællesskab kan drøfte nærmere begrundelser for, hvor det er, at Liberal Alliance er placeret.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Tak for, at ordføreren har åbnet for en meget, meget interessant del af den her debat, og det er ejerskabet til vores ressourcer; for det er da fantastisk spændende.
Og ja, det er jo faktisk lige præcis det, det handler om.
Det handler om, at når du producerer en gulerod på en mark, må du gerne sælge guleroden, fordi den har du ligesom produceret og den har du ejerskab over.
Men det, du ikke har, ifølge min forståelse, er ejerskab over alt det, der ligger længere nede i jorden, f.eks. regnormene, og heller ikke atmosfæren over; den er kollektiv.
Det vil sige, at det lige præcis er i forbindelse med den her type af ressourcer, at vi skal finde ud af at sige, at når du producerer den her gulerod – nu er det bare et eksempel – trækker du nogle ting nogle steder fra, som du faktisk ikke har ejerskab over, og det har nogle konsekvenser for miljø, vand og natur, som du heller ikke har ejerskab over.
Så er vi ikke enige om, at atmosfæren er et kollektivt ejerskab, og at f.eks. jorden under og vandet under en mark, man ejer, er kollektive?
Karsten Filsø (SF), 2025-02-27:
Jeg er sikker på, og det synes jeg også kom til at fremgå, at vi på mange måder deler analysen, som kommer herfra.
Der er ingen tvivl om, at der er en del, som vi vil kunne samarbejde om, for vi ser ens på det.
Vi ønsker at have en bredere tilgang til det.
Så det tror jeg da fint vi kan finde ud af at samarbejde om.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Jeg synes, der var mange vigtige overvejelser.
Så er vi så uenige om klimaloven, kan jeg forstå.
Men mit spørgsmål angår faktisk det, den sidste ordfører nævnte, nemlig det med at have en meget bredere ressourcetilgang, som også handler om råstofferne.
Det synes jeg faktisk er rigtig vigtigt.
Det er kun noget med, at det ville have gjort forslaget endnu større og mere omfattende osv., men grundlæggende synes jeg, det er en rigtig god idé.
Så mit spørgsmål er, om SF vil være med til at samarbejde om at udvide den her ressourcetilgang til også at inkludere de ting.
Så kunne vi måske tage klimadelen ud og så netop fokusere mere på miljødelen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-27:
Men ordføreren ved også godt, at når politikere bliver blandet ind i det, griber tingene om sig.
Dengang der var fokus på, at kød var superfarligt for klimaet og mælk var superfarligt for klimaet, var der ikke rigtig ret mange, der ville fortælle, at en mandelmark bliver sprøjtet fuldstændig i bund, så alt levende dør.
Så skal vi jo være ærlige og åbne over for at få alle præmisserne med.
Jeg ved, at ordføreren er enig i, at det er der, hvor politikere kortslutter systemet.
For der er den der populistiske rygrad, som er der meget i især regeringer.
Så det er en omkalfatring og en meget, meget stor ændring.
Og lige nu er jeg mest bekymret for, at det vil blive mere oven på det, der eksisterer.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-27:
Tak for det.
Jeg vil ikke gå ned i alle detaljerne; der er jo allerede blevet redegjort rigtig godt for, hvad lovforslaget her handler om.
Er det så et forslag, der er perfekt og løser alle de udfordringer og problemer, som vi kan se?
Nej, det er det ikke.
Vi havde bl.a. gerne set, at gebyret havde været endnu højere, og at man allerede ved første genansøgning også skulle betale et gebyr.
Men samlet set
er lovforslaget her et skridt i den retning, som vi mener man gerne skal i, og derfor støtter vi forslaget.
Jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter forslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Jeg er enig i, at vi ikke skal detailregulere; vi skal lave den gode rammelovgivning, der giver ens konkurrencevilkår for alle inden for den spilleplade, som virksomhederne kan operere mere eller mindre frit på.
Lige nu synes jeg netop, at vi gør det modsatte.
Vi laver alt muligt og roder rundt inde i markedet, så markedet faktisk ikke fungerer effektivt i sig selv.
Jeg vil bare lige kommentere på det, som ordføreren sagde tidligere.
Det var det her med, om jeg også mente avokadoer og mandler og lignende.
Ja, selvfølgelig, det handler om at have en grundlæggende ressourcetilgang og sige, at hvis vi ved, hvor dyrt et produkt i virkeligheden er i forhold til ressourcetrækket, jamen så kan det godt være, at vi ikke ønsker at købe det.
Der ved vi godt, at der er nogle ting, der bare er meget mere ressourcekrævende.
Og lige nu snakker vi meget landbrugsprodukter, men det er jo en ressourcetilgang, man netop kan brede ud til det hele.
Zenia Stampe (RV), 2025-02-27:
Jamen det er jo rigtigt.
Og så lykkedes det jo indimellem alligevel i det her meget tunge maskineri at sætte en ny retning, og det synes jeg jo vi gjorde med klimaloven i sin tid, fordi der lige pludselig var en folkestemning og et vindue.
Så jeg tror også nogle gange, at man skal dyrke de her systemforandrende tanker; man skal have nogen, der dyrker det og gøder jorden for det, og så kan det være, at der lige pludselig åbner sig et vindue, og så skal man hakke til.
Det ser jo også som en del af det her arbejde.
Nogle gange er man den, der tænker nyt, og nogle gange er man den, der skal tage det nye og massere det ind i en eller anden regelpolitisk virkelighed.
Men der er ikke nogen tvivl om, at der er brug for systemforandringer; om vi, ligesom med klimaloven, lige pludselig kan blive enige om en stor systemforandring, eller om vi må klare det med – hvis det ikke hedder »hack« – små justeringer.
Det er jo så lidt forskelligt.
Men jeg er ikke helt så kritisk over for den måde, vores folkestyre fungerer på, som fru Theresa Scavenius er, men det er da klart, at noget af kritikken jo er rigtig, og at der er brug for nogen, der tør tænke nyt og se ting udefra.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-02-27:
Jeg vil gerne starte med at rose fru Theresa Scavenius for et ekstremt gennemarbejdet beslutningsforslag, som vidner om en meget stor faglig viden – en faglig viden, som jeg som vikar for vores miljøordfører på ingen måde kan matche.
Derfor vil jeg ikke gå ned i detaljer som fosforsammensætning og betydning for miljøet, men holde mig mere til, hvad vi i Liberal Alliance ser som konsekvenserne af tankegangen bag det her beslutningsforslag.
På overfladen kan det godt virke som en fornuftig ting, at vi ser på det samlede ressourceforbrug og holder det op mod den samlede økologiske tilstand, men den bagvedliggende holdning, at man ser alle ressourcer som kollektive, er en tankegang, der har enormt omfattende konsekvenser for vores samfund og for vores økonomi.
Det er jo reelt en fuldstændig kollektivisering af økonomien og et opgør med den private ejendomsret.
Det vil ikke kun betyde, at man f.eks. som virksomhedsejer ikke har håndsret over sit eget produktionsapparat; det vil også betyde, at vi f.eks. vil skulle stoppe al indvinding af gas, og det tror jeg vil være uklogt i den nuværende europæiske energisituation.
Det er helt legitimt at mene, at vi står i en situation, hvor det er nødvendigt med så drastiske skridt, men det ligger så langt fra, hvordan vi i Liberal Alliance grundlæggende ser på tingene.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Ja, præcis.
Vi har forskellige roller, og jo mere klarhed, der kan komme omkring det, jo finere er det, når man har god forståelse for det.
Jeg vil bare lige kommentere på det i forhold til klimaloven, for jeg mener jo så bare ikke, at den er en systemforandrende, netop fordi man ikke tog et ordentlig opgør med ressourcetilgangen, f.eks. på biomasseområdet, og der er en hel række andre kritikpunkter.
Det er jo nok det, der nogle gange også sker, nemlig at der ude fra periferien, fra kritikerne, kommer nogle tanker og noget kritik og noget pres.
Det kommer så måske ind i maskinrummet på en meget, meget tyndere måde, og så bliver det tilpasset motorvejen.
Det er i hvert fald det, der er min bekymring, at det sker løbende.
Man fastholder motorvejen, og så bliver den pyntet med lidt forskellige forslag frem for det her systemopgør.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Nu siger ordføreren, at der ikke er nogen, der får serveret dansk statsborgerskab på et sølvfad, men så tror jeg ikke, at Venstres ordfører kender den nordiske aftale om statsborgerskab særlig grundigt.
Det vil sige, at de behøver ikke at have været lovlydige borgere.
De skal ikke lære dansk, de skal ikke tage en indfødsretsprøve, og de skal ikke leve op til nogen af de almindelige krav, som andre ansøgere skal leve op til.
Det er faktisk tilfældet, når selv folk som Anders Breivik ville kunne få dansk statsborgerskab efter blot 7 år i Danmark.
Hans Andersen (V), 2025-02-27:
Der er ingen, der får serveret et dansk, statsborgerskab på et sølvfad.
Det er det ene.
Nu strammer vi faktisk kravene til statsborgerskab inden for det nordiske samarbejde.
I Venstre vil vi gerne drøfte, også med Dansk Folkeparti, om der er muligheder for at tage yderligere skridt.
Men vi vil da gerne drøfte, også med Dansk Folkeparti, om der er ting inden for det rigtig gode, synes jeg, nordiske samarbejde om statsborgerskabsmodellen, der er uhensigtsmæssige.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Venstres ordfører siger, at man skærper vandelskravet så meget, som det er muligt inden for aftalen om nordisk statsborgerskab.
Men det komma, man nu rykker i den aftale, betyder jo stadig væk i praksis, at dømte terrorister, voldtægtsforbrydere og bandemedlemmer fra Norge – men måske navnligt Sverige – vil kunne erklære sig direkte til dansk statsborgerskab efter 7 år i Danmark.
Flytter de til Danmark efter afsoning af deres dom, skal de blot være her i syv år
, og så kan de erklære sig til dansk statsborgerskab uden at skulle leve op til kravet om ikke at have været kriminelle og uden at skulle leve op til danskprøven og uden at skulle tage en indfødsretsprøve.
Mener Venstre virkelig, at det er forsvarligt, at dømte terrorister, bandemedlemmer og voldsforbrydere kan få dansk statsborgerskab serveret på et sølvfad uden at skulle leve op til de almindelige krav?
Hans Andersen (V), 2025-02-27:
Svaret er det samme, for vi vil sådan set gerne i dialog, også med Dansk Folkeparti, om, at vi hele tiden følger det her område tæt.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har det tætte samarbejde i Norden, og jeg tænker sådan set også, at vi ikke bare når det handler om statsborgerskab, men også når det handler om mange flere områder, kunne gøre det endnu tættere.
Men selvfølgelig skal vi følge det nøje, for der er også mennesker i Sverige, som vi ikke ønsker skal blive statsborgere i Danmark.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Socialdemokratiet har jo hele tiden været ærlige, og to punkter, der i virkeligheden nok også skiller Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, er, at vi for det første vil efterleve konventionerne, og at vi for det andet vil efterleve de domme, der er fra EU-domstolen.
Der er vores to partier jo bare grundlæggende uenige, hvor hr. Mikkel Bjørns parti, Dansk Folkeparti – og I slår jeg jo også op på det, så jeg fornærmer ikke hr. Mikkel Bjørn ved at sige det – gerne vil bryde konventionerne fra en kant, hvor Socialdemokratiet altså sætter en ære i et internationalt samarbejde, hvor vi overholder de indgåede konventioner.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Dansk Folkeparti tager gerne ansvar for en strammere politik, men så skal det også være en strammere politik.
Og det, at man nu stadig pålægger danskerne at skulle betale 2.000 kr. af sagsbehandlingsomkostningerne til en ansøgning om dansk statsborgerskab, kan Dansk Folkeparti ikke forsvare og stå inde for, ligesom vi heller ikke kan stå inde for, at man nu lemper reglerne for generhvervelse af dansk statsborgerskab.
Altså at regeringen med det her lovforslag vil rette ind efter EU-domstolens krav, der betyder, at personer, der tidligere har mistet deres danske statsborgerskab, nu får lettere mulighed for at få det tilbage igen.
Hvorfor lemper man reglerne for generhvervelse af dansk statsborgerskab, i en tid hvor vi ser, at mennesker, der aldrig nogen sinde burde have haft dansk statsborgerskab, får det?
Hans Andersen (V), 2025-02-27:
Tak for det.
Tak for ordet.
Dansk statsborgerskab er ikke blot et stykke papir.
Det er en forpligtigelse; det er en del af vores nationale fællesskab og et symbol på den tillid, vi viser dem, der bliver en del af vores samfund.
Derfor er det også afgørende, at regler for indfødsret afspejler vores værdier om ansvar, retfærdighed og ordentlighed.
Med lovforslaget tager vi vigtige skridt i den retning.
Lovforslaget skærper vandelskravet for nordiske statsborgere og justerer gebyrstrukturen, så vi sikrer en mere retfærdig og fornuftig proces.
Derfor støtter vi i Venstre dette lovforslag, fordi det er med til at sikre, at vi har en retfærdig og ensartet tilgang til dansk statsborgerskab.
For det første skærper lovforslaget vandelskravet for erklæringsadgangen, så meget som vi nu kan inden for de nordiske statsborgeraftale.
Ved at lade vandelskravet regnes fra endt afsoning i stedet for fra domstidspunktet sikrer vi en skærpelse af kravene for nordiske statsborgere, der ønsker at blive danske.
Statsborgerskab er nemlig ikke en automatisk rettighed, men en tillidserklæring, der kræver, at man opfylder en samfundskontrakt.
Derudover justeres gebyrerne for ansøgning om dansk statsborgerskab.
Det oprindelige ansøgningsgebyr bliver hævet, og der indføres genansøgningsgebyr.
Fremover vil førstegangsansøgninger koste 6.000 kr., og samtidig indføres et gebyr for genansøgninger efter den første ansøgning.
Det er fornuftigt.
Det skal ikke være muligt omkostningsfrit at sende gentagne ansøgninger, hvor man måske ovenikøbet helt tydeligt ikke opfylder kravene.
Det belaster systemet og forsinker behandlingen for andre ansøgere, og behandlingstiden er i dag for lang.
I Venstre mener vi, at dette lovforslag sikrer en strammere og mere retfærdig adgang til dansk statsborgerskab.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Moderaternes ordfører, hr. Mohammad Rona, og sige, at de ligeledes støtter lovforslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Jeg er faktisk ret glad for, at flere har nævnt, at det er en omkalfatring, at det vil være en stor ændring, at det vil være at flytte sig fra motorvejen osv., hvilket jeg faktisk synes er rigtig godt set, altså netop at det er en helt anden tilgang til vores ressourceforståelse.
Jeg forstår også godt, at der er det her med, at vi lige nu er på den her store motorvej, hvor den grønne trepart er en af de rigtig store klodser på motorvejen, og den har de fleste skrevet sig op til.
Derfor er det ligesom på den måde, at de fleste selvfølgelig ikke lige kan flytte sig fra den motorvej.
Men jeg er glad for anerkendelsen særlig fra den sidste ordfører, der netop siger, at der også er behov for, at der er nogle, der ligesom en gang imellem siger: Hov, vi kunne også gøre det anderledes; vi kunne også godt køre ned ad en sidevej, hvis den her motorvej fører til det samme, som den har gjort i de mange sidste år.
For mange af de tiltag bl.a. f.eks. i den grønne trepart har vi jo set før, altså helt tilbage fra 2017, hvor man har foreslået bedre vandmiljø og man har foreslået mere skov osv.
Så hvad angår det her med at tro på, at ved at fortsætte ned ad motorvejen sker der noget, er udfordringen, at logikken på motorvejen er den samme.
Derfor er det, jeg ligesom foreslår, at vi kunne lave en ny afkørsel og så netop køre ned ad en helt anden vej.
Men tak for diskussionen omkring det her om, hvorvidt vi netop skal have nogle forskellige roller i forhold til det her med systemkritik og så det her med den pragmatiske tilgang, hvor man er mere ved forhandlingsbordet.
Jeg tror, det meget er det, der er vigtigt, men det er også der, hvor jeg savner nogle flere stærke oppositionspartier, som faktisk kunne give lidt mere modstand til den her motorvej, som regeringen kører nede på.
Og der er jeg ærgerlig over, at de fleste ligesom har ladet sig opsluge af de her forskellige forligskredse og regeringens linje.
Men det er jo sådan, det er, og det må jeg jo så politisk arbejde videre ud fra.
Den sidste ting, jeg bare vil sige, er i forhold til det her med afbureaukratisering.
Jeg synes, at det var vigtigt at få med som en del af forslaget, at rigtig meget miljø- og klimapolitik nu ender i den her meget, meget besværlige kasse, som enten er tung for virksomhederne, irriterende for borgerne eller i værste fald ingen steder fører hen.
Der er skovforordningen et af eksemplerne.
Men tusind tak for debatten, og tak for, at I forholder jer til det.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Tak for det, og det virker sørme.
Dejligt!
Jeg har glædet mig til, at vi skal behandle lovforslag L 136 her.
Med det her forslag foreslås det bl.a. at skærpe vandelskravet for nordiske statsborgere, der ønsker at erklære sig danske, så vandelskravet fremover regnes fra endt afsoning og ikke fra domstidspunktet, som tilfældet er i dag.
Med ændringen sikres det, at vandelskravet er så stramt, som det overhovedet er muligt, i forhold til erklæringsadgangen for nordiske statsborgere.
Det er rigtig godt!
Lovforslaget har desuden det formål at udmønte en politisk aftale fra juni sidste år om at justere gebyret for ansøgere om dansk statsborgerskab, så gebyret i højere grad afspejler de faktiske udgifter til at få behandlet en ansøgning om dansk statsborgerskab.
I dag koster det 4.000 kr., og det vil så stige til 6.000 kr.
Vi tager så højde for, at reglerne i dag er sådan, at vi skal tage et særligt hensyn til de unge mennesker, hvis de er født og opvokset i Danmark, og det gør vi ved at fastholde de 4.000 kr. for den målgruppe.
Så alt i alt synes jeg, vi har at gøre med et lovforslag, som går ind og laver nogle fornuftige justeringer, går ind og strammer gebyret og går ind og strammer reglerne for nordiske statsborgere.
Med det her lovforslaget får vi strammere regler, end vi har haft tidligere, og det er jo alt sammen godt, for det skal være svært at blive dansk statsborger; det skal være svært at få et dansk pas.
Jeg håber, formand, at jeg har holdt mig inden for tiden, for jeg kan oplyse, at tælleren heller ikke virker her på skærmen, så jeg har ikke rigtig overblik over, hvor lang tid der er gået, men jeg håber ikke, jeg har talt over tiden.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Det ene, ordføreren siger, er det her med, at nu svarer gebyret til sagsomkostningerne.
Men sagsomkostningerne er jo estimeret til at koste cirka 8.000 kr. per ansøgning, og nu hæver man gebyret til 6.000 kr.
Det vil sige, at det stadig er danske skatteydere, der finansierer 2.000 kr. af sagsbehandlingens omkostninger, og det er i en tid, hvor statsministeren siger, at der ikke er råd til skattelettelser, og at der ikke er råd til velfærd osv.
Hvordan kan man fra Socialdemokratiets side forsvare, at det er danske skatteydere, der skal finansiere, at udlændinge beder om et dansk statsborgerskab?
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Jeg tror, at hvis hr. Mikkel Bjørn går tilbage og hører, hvad det var, jeg sagde i min ordførertale, at han også vil kunne se, at jeg sagde, at man kom tættere på de faktiske udgifter, altså ved at man hæver det fra 4.000 kr. til 6.000 kr. Ligesom vi også går ind og foreslår, at der indføres et gebyr for den anden og efterfølgende ansøgning, man sender ind for at søge om dansk indfødsret.
Jeg har tidligere sagt, at jeg da også synes, at Mikkel Bjørn skulle prøve at byde sig til i forhold til en aftalekreds og tage ansvar i dansk politik.
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at man også kan vælge en politisk tilgang, hvor man kommer med programerklæringer i salen, men vi andre, der sidder inde ved bordet, forhandler resultater hjem på det her område.
Og der kan jeg glæde mig over, at det her er et lille skridt – det anerkender jeg – men et lille og vigtigt skridt i en strammere retning for dansk indfødsret.