Peter Hummelgaard (S), 2023-02-09:
Tak for ordet.
Drab, terror og voldtægt er forfærdelige forbrydelser.
Det er forbrydelser, der har meget voldsomme konsekvenser både for ofre og pårørende og selvfølgelig også for vores samfund som helhed.
Derfor vil jeg gerne starte med at takke de borgere, der står bag forslaget, for at sætte fokus på en meget vigtig dagsorden, nemlig hvordan vi sikrer, at dansk politi har de bedste betingelser for hurtigt og effektivt at efterforske og opklare de groveste forbrydelser i landet.
Jeg havde i går fornøjelsen af at drøfte beslutningsforslaget med Martin, som også sidder oppe på tilhørerrækkerne, og som er hovedstilleren bag forslaget, og det var på alle måder en interessant diskussion, der også gjorde et dybt indtryk på mig.
Med genetisk slægtsforskning forstås, lidt simpelt udlagt, en ordning, hvor politiet får mulighed for at søge dna-spor fra en ukendt gerningsperson op imod f.eks. en ekstern database, hvor borgere frivilligt har registreret deres dna-profil.
Formålet med sådan en søgning er at identificere eventuelle slægtninge til den pågældende gerningsperson, og herefter kan man så via offentlige registre som f.eks. kirkebøger og personregistre eventuelt finde frem til slægtsrelationer mellem den ukendte gerningsperson og nulevende personer og på den måde i sidste ende identificere gerningspersonen.
Det er inspirerende at høre, at man i 2020 i Sverige har kunnet opklare et 16 år gammelt dobbeltdrab ved brug af genetisk slægtsforskning.
Der var dog tale om et pilotprojekt, og det svenske datatilsyn vurderede efterfølgende i maj 2021, at metoden indebar behandling af personoplysninger i strid med de svenske regler.
Svenskerne er derfor nu ved at undersøge mulighederne for at indføre genetisk slægtsforskning som et permanent efterforskningsredskab i svensk politi.
Vi skal selvfølgelig se på muligheden for at indføre lignende metoder i Danmark, og der skal ikke være tvivl om, at det er en kerneprioritet for regeringen, at politiet er rustet til at opklare grove, personfarlige forbrydelser.
Derfor støtter regeringen beslutningsforslaget, men med nogle forbehold.
Når regeringen er nødsaget til at tage nogle forbehold, skyldes det, at den konkrete udmøntning bl.a. vil skulle tage hensyn til de praktiske udfordringer, der kan være forbundet med genetisk slægtsforskning, og også Danmarks internationale forpligtelser, heriblandt databeskyttelsesretlige forpligtelser.
Der skal derfor findes en model, hvor politiet i overensstemmelse med vores databeskyttelsesretlige forpligtelser kan anvende og også videregive dna-profiler som led i genetisk slægtsforskning.
Min forgænger bad i efteråret Rigspolitiet om at prioritere arbejdet med at undersøge mulighederne for at indføre genetisk slægtsforskning i dansk politi.
Rigspolitiets undersøgelser tager udgangspunkt i konkrete straffesager, som jeg af efterforskningsmæssige hensyn ikke kan gå nærmere ind på i dag.
Jeg kan dog sige så meget, at de juridiske overvejelser nu er nået så langt, at arbejdet vil overgå til et mere generelt undersøgelsesspor, som Justitsministeriet og Rigspolitiet i fællesskab vil arbejde videre med.
Jeg kan i øvrigt også forstå, at Sverige inden sommerferien forventes at fremlægge resultaterne af de svenske undersøgelser, og vi vil naturligvis inddrage de svenske erfaringer i det videre arbejde.
Så for at opsummere vil jeg endnu en gang sige tak til forslagsstillerne bag borgerforslaget for at bringe det her meget vigtige emne på dagsordenen.
Regeringen støtter beslutningsforslaget, men ordningen skal naturligvis gennemføres inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser og på den måde, der også giver bedst praktisk mening.
Tak for ordet.