runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jamen vi har mulighed for mange ting, og det er rigtig dejligt.
Vi står fuldt og fast inde for den aftale, vi har lavet, og vi er meget glade for den aftale, vi så lavede i forhold til frivillig tilbagetrækning.
Jeg synes, det er fantastisk at se alle de seniorer, der er ude på arbejdsmarkedet, alle de seniorer, som har kroppen til at være længere tid på arbejdsmarkedet.
Så den aftale om frivillighed var en rigtig, rigtig god aftale, og den står vi ved.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-04:
Mange tak.
Et politisk spørgsmål, som lige nu bør stå over alle andre, er klimaspørgsmålet, som jo gør, hvis ikke vi løser det, at meget andet sådan set kan være ret ligegyldigt.
Hvis Danmark skal leve op til sine klimaforpligtelser, kommer vi ikke uden om at gøre noget ved landbruget, og vi kommer ikke uden om, at antallet af dyr, vores animalske produktion, skal bringes ned.
Det er der, jeg bliver lidt bekymret i forhold til Venstre, for Venstre er jo kendt for et, må man sige, meget, meget tæt forhold til det industrielle landbrug, og kendt for, at hensynet til det forhold ofte sættes foran hensynet til bredere samfundsforhold, til borgere – det så vi under gylleskandalen, og det har vi set mange gange.
Det håber jeg ikke vil være tilfældet den her gang, fordi det er så afgørende et spørgsmål.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Tak for spørgsmålet, og også tak til hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten for at være med til at sikre et ambitiøst energiforlig, som vi jo landede inden sommerferien.
Det er dejligt, når man som regering kan lykkes med at samle alle Folketingets partier om at gøre Danmark grønnere.
Så jeg håber, at hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten vil gå ind i de kommende klimaforhandlinger med samme realisme og samme positive tilgang til, at vi skal føre Danmark i en grønnere retning.
Jeg deler ambitionen, det er helt sikkert.
Jeg tror heller ikke, at det kommer bag på hr. Pelle Dragsted, at jeg ikke kan stå her og afsløre, hvad der kommer i vores kommende klimaudspil.
Jeg kan godt forstå, at det er meget spændende, det er lige på trapperne, det skal nok komme, I skal nok blive indbudt til forhandlinger, og så håber jeg, at vi kan lande en aftale, der er lige så ambitiøs som den, vi landede på energiområdet før sommer.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jeg troede faktisk heller ikke, at Socialdemokraterne var optaget af tal, for det var det, fru Mette Frederiksen sagde.
Og det ligger jo også meget godt i forlængelse af de udspil, I er kommet med, for der mangler også tal.
I er optaget af tid og ikke tal.
Men hvis vi skal forholde os til de tal, der er, er der 2 mia. kr. mere til erhvervsskolerne, end der var, før vi kom med det her udspil.
Det er 2 mia. kr. mere til at styrke erhvervsskolerne, til at sørge for, at vi griber fat i de unge mennesker, når de går i folkeskole, så de bliver opmærksom på, at der er rigtig gode muligheder for at få en erhvervsskoleuddannelse.
Og jeg kan godt forstå, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil synes, at det er lidt problematisk, at vi faktisk har leveret på alle de områder, vi gik til valg på.
Det har vi, og det vil vi blive ved med.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-04:
Det fremgår i dag af medierne – hvis man skal tage tallene sådan helt konkret – at der ganske rigtigt kommer et lille plus på 45 mio. kr. det første år.
Men så lyder det ellers på minus 90 mio. kr., minus 223 mio. kr. og så minus 350 mio.kr.
Jeg synes jo egentlig ikke, det er specielt svært at forstå.
Altså, jeg kan jo forstå, at jeg ikke kan få en bekræftelse på, at tallene ser sådan ud, på trods af at det med plus og minus ikke er specielt avanceret matematik. Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis det nu alligevel skulle vise sig, at de her tal er rigtige, kunne man så forestille sig, at Venstre faktisk har den principielle opfattelse, at så skal man selvfølgelig stoppe for det minus den kommende 1. januar?
Altså, lad os lægge talkrigen til side.
Hvis det nu viser sig, at det er rigtigt, hvad vi siger, nemlig at der er et samlet minus, er Venstre så af den opfattelse, at erhvervsskolerne er så vigtige for Danmark, at man med det samme stopper for den udhuling af erhvervsskolerne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Tak for det, og tak til fru Pernille Skipper for talen.
Jeg prøvede virkelig at høre godt efter, for siden sidst er fru Pernille Skipper jo blevet statsministerkandidat.
Og derfor skal man jo se på, hvad der kommer til at ske, hvis fru Pernille Skipper får ...
Virker mikrofonen ikke?
Er der ikke nogen, der kan høre, hvad jeg siger?
Det er jeg godt nok ked af.
Jeg synes, jeg sagde nogle kloge ting.
Hallo, hallo!
Det var bedre.
Jeg håber, at jeg med formandens tilladelse må bruge lidt ekstra tid.
Statsministerkandidat
fru Pernille Skipper er jo også fuld af humor.
Tak for det.
Jeg lyttede rigtig godt efter, for det skal man jo, når der, siden sidst vi var samlet her, er sket den udvikling, at fru Pernille Skipper nu er statsministerkandidat.
Og så har jeg egentlig tænkt lidt over, om fru Pernille Skipper og Enhedslisten undergår en udvikling lige nu, hvor det bliver så vigtigt at komme ind i en ny regering, og måske endda selv sætte sig i førersædet, at man er parat til at skippe en masse tidligere politiske kæpheste.
Og grunden til, at jeg fik den tanke, var, at jeg slog op på Enhedslistens hjemmeside, og der har man sådan meget pædagogisk lavet sådan nogle spørgsmål-svar, som kan gøre os klogere på, hvad det er, Enhedslisten tænker.
Og et af de spørgsmål, der er, handler om udlændingepolitik, og så svarer Enhedslisten, og jeg citerer: »Men vi slipper ikke udenom, at der i øjeblikket er et flertal for en stram udlændingepolitik.
Den politik vil blive ført, hvis Løkke får lov at fortsætte, og ja, selv hvis vi kunne tvinge os selv i regering, så ville vi blive tvunget til at føre en stram udlændingepolitik.
Altså, det synes jeg da er helt fantastisk.
Betyder det, at Enhedslisten har affundet sig med, at fordi der jo er et flertal her i Folketinget i dag, der ønsker en stram udlændingepolitik, så er man villig til at sætte sig i regeringssæderne og videreføre den stramme udlændingepolitik?
For så vil jeg næsten sige, at der engang var en fagforeningsmand, der sagde et eller andet med at have sejret ad h til – nu skal jeg ikke sige det fulde citat.
Men jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at så begynder vi da at være godt på vej.
Altså, det ville da være en nyskabelse i dansk politik.
Det står på Enhedslistens hjemmeside.
Jeg har slået det op lige nu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-04:
Måske har statsministeren ikke styr på tallene omkring erhvervsskolerne, eller måske er det et udtryk for sådan en sædvanlig »går den, så går den«-attitude hos statsministeren.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg kan konstatere, at statsministeren i forbindelse med erhvervsskoleudspillet sagde, at det kommer til at ende i et plus.
Nu viser det sig jo så at være fuldstændig forkert.
Og jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte, at det er sådan, at erhvervsskolerne frem til 2022 skal spare flere penge end det antal kroner, de får ind, sådan at de altså ender med et stort minus.
Kan ordføreren bekræfte det?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Det gælder, når det vedrører velfærdsstaten, men det gælder også, når det vedrører vores natur og vores klima.
Men når jeg ikke nævner noget konkret om landbruget, er det jo, fordi – og det ved hr. Pelle Dragsted også godt – det med landbruget tager vi stilling til i klimaudspillet.
Og jeg kommer ikke til at stå heroppe på Folketingets talerstol og afsløre, hvad der er i vores klimaudspil, som kommer om et par uger.
Vi er optaget af, at landbruget skal være klimaeffektivt.
Det landbrug, vi har i dag,
er også et af de mest klimaeffektive i hele verden.
Den kurs skal vi fortsætte, og den kurs kommer også til at fremgå i vores klimaudspil.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-04:
Nu spurgte jeg jo heller ikke til det konkrete klimaudspil; jeg spurgte til en politisk anerkendelse eller en videnskabelig anerkendelse af, at hvis vi skal nå vores mål, er vi nødt til at reducere antallet af dyr i det danske landbrug over de år, der kommer.
Omkring 20 pct. af vores samlede udledninger kommer fra landbruget, og alle, der er eksperter på det her område, siger, at hvis vi skal nå i mål med de reduktioner, vi har sat, er vi nødt til at få nedbragt den animalske produktion i det danske landbrug.
Jeg hørte bare ikke noget om landbruget i statsministerens åbningstale i forhold til klima, og derfor er jeg lidt bekymret for – med Venstres historik og lidt måske for tætte forhold til toppen i landbruget – om man virkelig tager det her alvorligt og vil tage de skridt, der skal tages.
Lotte Rod (RV), 2018-10-04:
Jeg synes, det er dejligt, hvis Enhedslisten gerne vil være med i bankunionen, for det, jeg hørte Enhedslistens ordfører sige før, var, at man umiddelbart er meget optaget af at få delt Danske Bank op.
Der vil jeg jo tro, at det vil føre til, at de bare flytter ud af Danmark, og at vi dermed mister arbejdspladser.
Hvad tænker ordføreren om det?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Det kan ordføreren ikke bekræfte.
Det udspil, som vi kommer med, er et udspil til flere milliarder kroner.
Det gør vi, fordi vi vil styrke erhvervsskolerne.
Det gør vi, fordi vi ved, der er brug for at rekruttere kloge hoveder.
Og det omprioriteringsbidrag, som er lagt på erhvervsskolerne, er mindre end resultatet af det udspil, vi kommer med.
Så det her går ikke i minus.
Det her går i plus.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Til det om, at de vil flytte ud af Danmark, og at vi vil miste arbejdspladser: Jeg tror, det er helt nødvendigt, at vi begynder at tale om, at bankerne bliver nødt til at blive delt op, sådan at man har den almindelige bankvirksomhed for sig, realkreditvirksomheden for sig osv., for ellers bliver bankerne for store.
Fru Lotte Rod er velkommen til at komme med nogle alternative forslag til, hvordan vi kan sikre, at det ikke sker, men jeg tror, at Radikale Venstre lige så godt som Enhedslisten ved, at det ikke er holdbart, at der er banker, der er så store, at hele det danske samfund bliver trukket med ned, hvis de går ned, fordi de har foretaget for risikable investeringer.
Så kan det godt være, at fru Lotte Rod har en bekymring for noget konkurrenceevne, men ærlig talt, tror jeg også godt, at Radikale Venstre ved, at problemet er mere alvorligt end som så.
Det kan blive hele den danske økonomi, hvis vi ikke gør noget over for bankerne.
Det er rigtigt nok, at hvis vi får et flertal for det, ville vi gerne afholde en folkeafstemning, og vi ville også anbefale, at Danmark forlader EU afhængigt af, hvad aftalen, man så nu engang har indgået, ville handle om.
Det er det ene ben af Enhedslistens EU-politik, altså på den ene side at forsøge at skabe andre internationale samarbejdsfora, som ikke har det traktatgrundlag, som jeg ved at hr. Peter Hummelgaard Thomsen også er temmelig kritisk over for, og som sikrer, at virksomheder kan udnytte vandrende arbejdskraft, mennesker fra andre lande, til bl.a. at trykke løn- og arbejdsvilkår i Danmark.
Det andet ben er jo selvfølgelig at forsøge at ændre forholdene indefra.
Og det er også derfor, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen også godt ved, at Enhedslisten stiller op til EU-Parlamentet, indgår i venstrefløjsgruppen, har internationalt samarbejde med vores søsterpartier på tværs af landene, bl.a. for at bekæmpe social dumping og gøre mere i vores nationale parlamenter, samtidig med at vi arbejder i EU og har fremsat forslag om, at Danmark skal støtte en social protokol i EU, her i Folketinget.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg sådan set har både forståelse og respekt for – og jeg synes sådan set også, det er klogt af Enhedslisten – også at gå reformens vej i EU.
Og vi deler jo fuldstændig synspunktet om, at det i dag er for nemt at skabe social dumping osv. Det, jeg til gengæld undrer mig over – i lighed med hr. Uffe Elbæk, tror jeg –
er, hvorfor man overhovedet ønsker at have en folkeafstemning, hvor man vil anbefale danskerne, at vi skal melde os ud af EU.
Det er det første.
Det andet er så spørgsmålet: Vil fru Pernille Skipper ikke også bekræfte over for mig, sådan som jeg har kunnet sondere terrænet, at Enhedslisten er et af de meget, meget få blandt de mange ligesindede partier, Enhedslisten har i Europa og i EU, som rent faktisk anbefaler det samme som Enhedslisten, nemlig at afholde folkeafstemninger i lighed med Brexit og sådan set også anbefale befolkningerne at melde sig ud?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Nej, det sidste er ikke korrekt.
Altså, det er rigtigt nok, at der engang har været sådan lidt en opdeling mellem venstrefløjspartierne i Europa, hvor de sydeuropæiske partier var meget mere EU-positive end de nordeuropæiske.
Det er ikke tilfældet længere, og det er jo, bl.a., fordi man har set konsekvenserne af EU's politik i Grækenland.
Det har gjort, at Enhedslistens ligesindede – som hr. Uffe Elbæk også forsøgte at spørge til – jo har ændret holdning på lange stræk, og nu også siger, at hvis man ikke kan få ændret traktatgrundlaget inden for en overskuelig fremtid, bliver man nødt til at trække sig ud.
Og så må man gøre det på nogle ordentlige og ordnede vilkår.
Det har man i Norge, som ikke er medlem, og som ikke er gået nedenom og hjem endnu, tværtimod.
Selvfølgelig kan det lade sig gøre.
Det handler jo dybest set om at sørge for, at man ikke bliver ved med at slå i en dyne i EU, hvor der tales om reformer.
Og jeg ved, at Socialdemokratiet og SF – Alternativet har i sagens natur ikke gjort det i så mange år – også bliver ved med at tale om, at der skal reformer til.
Men hvornår kommer de?
Jacob Mark (SF), 2018-10-04:
Tak for det.
Vi har jo meget tilfælles med Enhedslisten.
Jeg tror, at det, der adskiller SF fra Enhedslisten, er vores parlamentariske strategi, altså hvor mange forlig man skal være med i, og hvad der skal til for at gå med i et forlig.
Jeg kan somme tider savne Enhedslisten i de mange forlig, hvor vi sidder og bokser med at gøre Danmark rødere og grønnere.
Så så jeg en udmelding fra fru Pernille Skipper om, at Enhedslisten gerne vil i regering efter næste valg.
Jeg tror endda, at man legede med tanken om at ville have statsministerposten.
Men det er jo sådan, at hvis man går ind i en regering, går man også ind i alle forligene.
Det gjorde SF.
Det har Liberal Alliance gjort.
Og det gør man jo, fordi man så skal administrere et helt land og skal administrere alle forligene.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Vi nåede ikke helt op på 1.000 dage.
Det var 100 dage.
Det er et eksempel på, hvad vi kunne gøre, hvis vi fik magt, som vi har agt, og hvis vi fik en rød-grøn progressiv regering til venstre for Socialdemokratiet, som vi jo rigtig nok også gerne så SF stile mod.
Det er ikke vores mål i livet at gøre en socialdemokrat til statsminister.
Vi har et meget mere ambitiøst mål, og vi vil egentlig rigtig gerne have vores rigtig gode venner med på at være mere ambitiøse end som så.
Så ved jeg ikke, hvad det er for nogle forlig, hr. Jacob Mark savner Enhedslisten i.
Er det førtidspension- og fleksjobreformen, er det Nordsøskatteaftalen, er det skattereformen fra 2012, eller er det folkeskolereformen eller satspuljeaftalen?
Men jeg kan love, at det ikke er forlig, som Enhedslisten har i sinde at træde ind i.
Skulle den dag komme, hvor Enhedslisten og måske SF og Alternativet kunne danne en regering til venstre, så må vi jo forholde os til, hvad for nogle forlig vi gerne vil træde ind i, og hvad for nogle vi i fællesskab vil opsige.
Det er jo en del af det at forhandle om et regeringssamarbejde.
Jacob Mark (SF), 2018-10-04:
Men så frasiger Enhedslisten sig jo de facto alle muligheder for at få indflydelse på noget af det, der betyder mest for vores partis vælgere.
Det er jo i forliget om førtidspension og fleksjob, vi kan forbedre forholdene for de ledige.
Det er lige nu, eller rettere om 1 time, i folkeskoleforligskredsen, at vi forhåbentlig skal gøre skoledagen kortere.
Det ville være så stor en hjælp, at vi havde flere røde partier i de der forligskredse.
Erkender fru Pernille Skipper ikke, at hvis Enhedslisten aldrig vil være en del af forligskredse, altså være dér, hvor man laver parlamentarisk arbejde og træffer beslutninger, så er der ingen jordisk chance for, at Enhedslisten kommer i regering?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Hr. Jacob Mark har fuldstændig ret i, at der er meget, vi kan enes om, og at det her er noget af det, der skiller os.
For det er jo ikke i folkeskoleforligskredsen, man skal ind at gøre skoledagen kortere.
Det var jo dér, man gjorde den længere til at starte med.
Og hvad SF laver i det forlig, aner jeg ikke.
Hvad SF laver i forliget om fleksjob og førtidspension, som har tvunget folk i arbejdsprøvning 2 timer om ugen medbringende sengen på arbejde, aner jeg ikke.
Og nej, det gør ikke verden bedre, at vi er flere, der laver dårlige ting.
Det ville gøre verden bedre, hvis vi var flere, der insisterede på, at mennesker ramt af sygdom, som har brug for hjælp og støtte, rent faktisk fik det.
Det ville gøre vores verden bedre, hvis vi var flere, der rent faktisk kæmpede for folkeskolen, og som lyttede til de lærere og elever, der går der, hvilket man med den reform, som SF gik med i, på ingen måde gjorde.
Så hvad SF laver i de forlig, aner jeg ikke.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Tak for samarbejdet om forslaget til vedtagelse til i dag.
Det synes jeg vi har gjort godt, og derfor er der også en fremstrakt hånd herfra for at se, om ikke vi kan fortsætte det gode samarbejde.
Jeg vil komme med et lille tankeeksperiment: En virksomhed mangler en faglært medarbejder.
Det kunne være til en årsløn på 350.000 kr. efter gældende regler og overenskomst alt inklusive.
Så er der to ansøgere.
Den ene er fra Portugal, og den anden er fra Brasilien.
Lønnen er overenskomstfastsat.
Det er jo slet ikke noget, vi blander os i; det klarer arbejdsmarkedets parter.
Ansættelsesvilkårene er helt som kollegernes.
Modersmålet for den portugisiske og den brasilianske ansøger er helt det samme, nemlig portugisisk.
Så er spørgsmålet jo: Er det afgørende for Enhedslisten, at virksomheden ansætter portugiseren frem for brasilianeren?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg vil starte med at sige, at det er fuldstændig rigtigt, at regeringen ikke opfylder alle de ønsker, Enhedslisten har til den grønne omstilling.
Jeg ville ønske, at man måske bare kunne opfylde et par stykker af dem, som klimaeksperter og andre har til den grønne omstilling, så ville vi komme rigtig, rigtig langt.
Satspuljen?
Nej, Enhedslisten kommer ikke til at træde ind i satspuljeforliget.
Vi vil meget gerne være med til at finde finansiering bl.a. til nye familieretshuse på en anden måde.
Det sagde vi også dengang, og det siger vi igen.
Vi vil meget gerne finde andre finansieringsveje, men satspuljen træder vi ikke ind i.
Det er en asocial måde at finansiere sociale projekter på, og efterhånden er det desværre heller ikke rigtige sociale projekter længere, men helt almindelige velfærdsprojekter som eksempelvis et skilsmissesystem, der bliver finansieret derigennem.
Orla Østerby (KF), 2018-10-04:
Jeg havde nok heller ikke forventet, at vi kunne opfylde alle de ønsker, som Enhedslisten har.
Men til et andet spørgsmål, som jeg synes det er vigtigt vi får svar på her i dag af fru Pernille Skipper: Da vi forhandlede – og jeg var selv med – om det nye familieretlige system, var alle Folketingets partier med. Det var glædeligt, fordi det er en stor reform, en stor socialreform, vi har lavet.
Men en stor del af pengene, vi brugte og som gik til det familieretlige system, kom fra satspuljen.
Det, jeg godt vil høre fru Pernille Skipper om, er: Når vi nu igen skal afsætte penge til satspuljen, kan man så forvente her i Folketinget, at Enhedslisten vil sørge for at stemme for de penge, der skal ind i satspuljen, når de gerne være med til at bruge dem bagefter, for sidste gang var der jo ikke nogen penge, som fru Pernille Skipper og Enhedslisten havde stemt for, de stemte netop imod?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg vil lige – bare helt kort – følge op på hr. Uffe Elbæks spørgsmål.
Vil fru Pernille Skipper ikke bekræfte, at Enhedslistens holdning er, at man ønsker, at vi i Danmark skal afholde en folkeafstemning om fortsat EU-medlemskab?
Og kunne fru Pernille Skipper ikke også delagtiggøre os i, hvad man ved sådan en folkeafstemning vil anbefale danskerne at stemme?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg ved ikke, hvad der ville ske, hvis jeg svarede ja.
Enhedslisten er ret godt tilfreds med, at der er opstået sådan en eller anden form for grøn konkurrence herinde; det synes jeg faktisk er ret befriende, det handler sådan om at virke mest grøn.
Og selv om energiforliget eksempelvis bygger oven på tidligere energiforlig og dermed i sig selv er et fremskridt – og derfor er Enhedslisten også med – så nej, tre havvindmølleparker er ikke nok.
Vi burde bygge flere.
Det er bare sådan en løs målsætning, som ikke får nogen konsekvenser.
Det synes jeg ikke er ambitiøst.
I Enhedslisten ville vi sige: I 2025 forbyder vi salg af nye benzin- og dieselbiler i Danmark.
Så har markedet noget tid til at omstille sig, og så ved vi også, hvornår der er en slutdato på det.
Der er ikke nogen fluffy målsætninger, vi gør det bare.
Orla Østerby (KF), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg vil sige til fru Pernille Skipper, at den grønne, konservative, liberale regering kommer om lidt med et udspil til en ny klimaplan.
Der er blevet løftet lidt af sløret for, at vi for første gang nogen sinde vil udfase salget af nye biler, der kører på benzin eller diesel, fra 2030.
Vi har allerede besluttet, at kul bliver udfaset inden 2030, og for første gang nogen sinde har Danmark besluttet at sætte en slutdato på kulforbruget i Danmark.
Vi har lavet et energiforlig, det mest ambitiøse nogen sinde, sammen med alle Folketingets partier inklusive Enhedslisten; det er et forlig, som gør, at vi nu skal ud at bygge tre store havvindmølleparker.
I det hele taget er de grønne tiltag, der er foretaget bare i de sidste år, de mest ambitiøse, vi har set af grønne tiltag
nogen sinde.
Er Enhedslisten ikke ret godt tilpas med, at vi har en regering, som tager hånd om den grønne dagsorden?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Problemet er, at sådan foregår det jo ikke i virkeligheden.
Altså, problemet er eksempelvis, at ofte når der kommer udenlandsk arbejdskraft hertil fra andre europæiske lande, så får de ikke de samme tillæg, som andre på arbejdspladsen gør.
Det synes jeg er en farlig udvikling at åbne op for, altså at der kan komme mennesker fra hele verden og arbejde i Danmark, fordi der selvfølgelig er mange, som har en stor interesse i at arbejde for langt mindre, end man i praksis gør i Danmark.
Derfor synes jeg, at beløbsgrænsen er en god idé.
Den sørger for, at virksomhederne kan indhente højt specialiseret arbejdskraft, hvis de er villige til at betale for det, og hvis de virkelig mangler den, men den sørger også for, at virksomhederne kigger efter den danske arbejdskraft, der er tilgængelig, og ikke trykker løn- og arbejdsvilkårene.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Så nationaliteten er ikke det afgørende.
Det, jeg synes at jeg hørte i debatten, var, at det afgørende var overenskomstvilkårene, som jo sikrer en ordentlig løn.
Kunne vi ikke finde hinanden her?
Vi kunne endda lave den ekstra betingelse – så tror jeg, at Enhedslisten kunne være med – at vi sagde, at det kun gælder, hvis man har lærlinge, sådan at man ikke kan hente faglært arbejdskraft i udlandet uden at tage et uddannelsesansvar.
Hvis nu vi siger, at man har lærlinge og man har overenskomst, skal vi så ikke lade virksomheden selv bestemme, om det er portugiseren eller brasilianeren, man ansætter?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Det er selvfølgelig ikke nationaliteten, der er afgørende, men der er jo også en forskel, i og med at vi allerede er en del af det indre marked, og det er Portugal også.
Så der gælder to forskellige sæt regler.
Og nej, vi har ikke tænkt os at lave et indre marked i hele verden, hvor man på samme måde kan udnytte arbejdskraft til at komme og underbyde løn- og arbejdsvilkår.