runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Vi vil først og fremmest have, at de bredeste skuldre laver noget mere, altså arbejder noget mere, og at det kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Det er jo det, der er hele formålet bag skattelettelserne.
Det er jo ikke kun ud fra et retfærdighedssynspunkt, at vi synes, at det er ret og rimeligt, at man kan beholde nogle flere penge selv, og at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er jo også, fordi når noget kan betale sig, gør folk mere af det, der kan betale sig.
Vi kan godt alle sammen være lige fattige.
Det synes vi i Venstre er en rigtig dårlig idé.
Vi vil hellere have, at vi sammen skaber rigdom, så vi også har råd til at finansiere den velfærd og den grønne omstilling, som jeg ved at vi deler et ønske om.
Mads Olsen (SF), 2024-04-04:
Jeg er lidt nysgerrig på den geografiske ulighed, og hvordan Venstre forholder sig til den.
Faktum er jo, at den gennemsnitlige skatteborger i Allerød Kommune og Furesø Kommune får dobbelt så meget ud af den her aftale som en gennemsnitlig borger i Lolland Kommune eller i Thisted Kommune.
Selv formanden for Landdistrikternes Fællesråd er heller ikke tilfreds med den her aftale.
Så jeg er lidt nysgerrig efter at høre, hvorfor Venstre er med til at øge den geografiske ulighed i kroner og øre i den her aftale.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Den havde jeg simpelt hen ikke set komme.
Det var da en besynderlig indvending at have.
Det er jo, fordi borgerne de steder tjener mere, arbejder mere og dermed i forvejen betaler mere i skat, så de i øvrigt kan være med til at bidrage til den udligningsordning, som sikrer, at også kommuner som Lolland osv., hvor der ikke er lige så mange, der tjener lige så mange penge, har et godt og sundt velfærdssystem.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Nej, det synes jeg ikke vi har, bl.a. fordi tre fjerdedele går til skattelettelser i bunden.
Nogle af de elementer, som hr. Peter Kofod retfærdigvis nævner, kan man se i andre aftaler, f.eks. med et historisk løft af ældrechecken til pensionisterne og i forhold til en grøn flyaftale.
Der undrede det selv mig, at et parti som Dansk Folkeparti, som jo – det anerkender jeg – stod fadder til ældrechecken, slet ikke ville være med i en aftale, hvor vi går ind og giver et så historisk løft til netop de fattigste af vores pensionister.
Så jeg synes, det er en meget, meget fin balance.
Derimod kan man jo også nævne lønløftet, som er sket i den her regeringsperiode, og sådan kunne jeg blive ved.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Kunne ordføreren ikke lige forklare, hvad det helt konkret ville betyde for den lovgivning, der bliver lavet i det danske Folketing, hvis man vedtager det her beslutningsforslag?
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Som jeg har forstået beslutningsforslaget her, når jeg har læst det igennem, vil det jo betyde, at vi i hvert fald ikke længere som udgangspunkt fra Danmarks side sender et signal om, at vi starter på et absolut minimum.
Men det er klart, at hvad angår al den lovgivning, der kører igennem her, når vi implementerer det, så er det os, der stemmer det igennem, og det vil der ikke være nogen som helst ændring i.
I forhold til nogle af de ting, der har været diskuteret tidligere, om, hvor oplyst et grundlag der er, og hvor opmærksomme vi faktisk er på, hvornår der er noget, der er overimplementering, og hvornår der er mulighed for, at vi kunne gøre noget hurtigere,
synes jeg, at vi som parlamentarikere kunne være bedre til at være opmærksomme på det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Men er der ikke allerede nu en mulighed for, at hvis der kommer et direktiv fra EU og regeringen synes, at det ikke går langt nok, så kan man i det lovforslag, der bliver fremsat ud fra direktivet, bare have en tilføjelse med, som man f.eks. gjorde det i forbindelse med barselslovgivningen, om, at man gerne vil gå længere end det?
Det kan man jo allerede gøre nu i dag uden problemer.
Man kan gøre det som regering, men man kan også gøre det som parti, altså ønske at gå længere og komme med ændringsforslag.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Jo, det er helt korrekt, og det er også derfor, jeg siger, at jeg synes, at der ligger et stort signal i det, med hensyn til om Danmark med det her bør udnytte de undtagelsesmuligheder, der f.eks. er på natur- og miljøområdet
Bør vi virkelig det?
Det synes jeg ikke.
Men jo, hr. Lars Boje Mathiesen har jo fuldstændig ret i, at det er her, vi stemmer lovgivningen igennem.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg synes, det er interessant, at Radikale Venstre støtter det her forslag.
Det synes jeg kun er rigtig positivt.
Men en del af forslaget handler jo også om Erhvervslivets EU- og Regelforum, for man kan sige, at meget af det her med minimumsimplementering og underimplementering er meget stramt styret af det her råd, som jo blev nedsat samtidig, og hvor vores danske erhvervs- og lobbyistorganisationer sidder og holder øje med, hvad Folketinget og embedsmændene faktisk ikke gør mere, eller om de holder sig snævert til en erhvervsvenlig EU-implementering.
Så mit spørgsmål til ordføreren er bare: Hvad er ordførerens holdning til det her, særlig på miljøområdet, som det handler om her?
Skal vi have vores lobbyistorganisationer, der sidder stramt og styrer vores EU-implementering her, eller skulle vi f.eks. have nogle grønne organisationer, som forslaget bl.a. tematiserer?
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Der er ingen organisationer, hverken erhvervsorganisationer og heller ikke miljøorganisationer, hvis man tog dem med ind, der skal diktere, hvilken lovgivning vi har her i landet, og heller ikke, hvordan vi implementerer lovgivningen nede fra EU.
Det gør vi her i Folketingssalen.
Men jeg synes grundlæggende, at det er rart, når vi får input udefra.
Det er også derfor, jeg gladelig læser de høringssvar, vi får ind fra interessenter og borgere, der rent faktisk giver deres perspektiv med på den lovgivning, vi implementerer her i landet.
Jeg synes også, det er gavnligt for os at høre fra de mennesker og fra de organisationer og de virksomheder, som bliver berørt af den lovgivning, der implementeres i Danmark.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Men det, som den her bog jo bl.a. siger, er jo, at det i praksis er mange af de her lobbyistorganisationer, der faktisk sidder og er med til at monitorere og holde øje med meget af den EU-lovgivning, der bliver implementeret i Danmark.
Fordi der er så meget, kan de her 179 mennesker slet ikke overkomme det.
Så hvad er ordførerens holdning til, at der sidder et regelforum, som holder ret meget styr på, at de her principper bliver overholdt, særlig her på miljøområdet?
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Vi vil gerne være med til at diskutere, hvordan den slags er sammensat.
Det synes vi altid er vigtigt.
Men jeg synes faktisk, det er vigtigt – helt oprigtigt – at vi får input udefra, og at vi også nogle gange sætter rammerne for at kunne få de input ind.
For ellers lukker vi os jo bare inde i en eller anden osteklokke og tror, at fordi en organisation har noget med virksomheder at gøre, så er de onde, eller så vil de ikke gøre noget, som kan gavne vores samfund.
Det er ikke det udgangspunkt, jeg altid bare har.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Tak for opbakningen, og tak for at fremhæve punkt 3 i de her principper om EU-implementering, hvor der står: Fleksibilitet og undtagelsesmuligheder i EU-reguleringen bør udnyttes.
Det er jo lidt vildt, for er det så det, der skal være bærende, når vi f.eks. skal forholde os til biodiversitet og natur i Danmark, altså at man så skal være så alvorligt fodslæbende, at man skal udnytte alle undtagelsesmuligheder for at leve op til EU's habitatsdirektiv, at man ligesom har som mål, at man ikke skal have for mange arter, og at man ikke skal have for meget vild natur.
Vi er sådan set bagud på point, i forhold til hvor lidt natur der er i Danmark.
Så jeg er glad for, at ordføreren trak det punkt frem.
Skal vi måle alt op i forhold til erhvervsliv?
Jeg tror på biodiversitet og natur, og at der er noget, der er rigere og ikke bare kan måles på en erhvervsmålestok.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Det er jeg meget enig i.
Jeg er ikke lige naturordfører på nuværende tidspunkt
, så hvis ikke lige jeg er helt inde i lige præcis det tekniske dér, beklager jeg.
Men jeg tror da, at forslagsstilleren her har fuldstændig ret i, at der er nogle gange, hvor det giver mening, og der er rigtig meget EU-lovgivning, hvor det giver rigtig god mening at vi jo også kigger på de rammevilkår, vi stiller op for vores virksomheder.
Det er virkelig afgørende, at vi sikrer dem ordentlige konkurrencevilkår.
Men der er jo også nogle ting, som er vores fælles, og som også er mere end bare noget, vi lige har her og nu, men som nemlig er vores natur, og som vi faktisk også har pligt til at sørge for at give ordentligt videre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Tak for det.
Man kan jo sagtens holde af naturen, selv om man ikke er naturordfører.
Så det står alle frit at have den tilgang.
Jeg synes, at det med naturen her jo viser, at man ikke bare kan have sådan noget minimumsimplementering, som udelukkende tager hensyn til erhvervslivet.
Der kunne være andet, man skulle tage hensyn til, og det er natur og miljø, men det kunne også være forbrugerne.
Man kunne have noget implementering, hvor man sagde: Det er ikke erhvervslivet, der alene skal bestemme, for vi har sådan set også et behov for at beskytte forbrugerne.
Er ordføreren enig i det?
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Ja, det synes jeg sådan set også.
Nu er jeg også erhvervsordfører, og jeg synes faktisk også, at det er en vinkel, vi ofte har fokus på, når vi diskuterer erhvervspolitikken i dansk kontekst, men også i europæisk kontekst, nemlig at vi rent faktisk sørger for at beskytte forbrugeren på mange af de her områder.
Så jeg synes faktisk, at vi er opmærksomme på det, men hr. Søren Egge Rasmussen har fuldstændig ret; der er jo altid hensyn, der skal vejes op imod hinanden.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Jeg hørte ordføreren sige, at ordføreren gerne ville vide, hvad det er, EU kræver som minimum, og hvad det så er, vi eventuelt vælger at lægge oveni.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Det er jeg som udgangspunkt ikke, og det er jeg ikke, fordi jeg sådan set tror, det giver meget god mening, at vi sådan samlet tager stilling til, hvordan vi mener at det her bedst bliver implementeret i en dansk kontekst, og det tror jeg det gør på den her måde.
Tak for det, og først og fremmest tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslaget.
Jeg synes, debatten her i salen også har vist, at det faktisk er et område, der er rigtig godt at få diskuteret.
Jeg er egentlig også glad for at komme efter ordføreren fra Konservative, for så er det meget nemt at sige, at jeg er utrolig enig i mange af de ting, fru Mette Abildgaard nævnte under sin ordførertale.
Jeg synes, det er vigtigt her at huske på, at det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, jo egentlig meget snævert drejer sig om miljø- og naturområdet, og jeg synes også, det er vigtigt, at vi har fokus på, at der altså er et signal i forhold til f.eks. nummer 3 af de principper, der siger, at undtagelsesmuligheder i EU-regulering bør udnyttes.
Bør de det på natur- og miljøområdet?
Er det virkelig det, der sådan skal arbejdes ud fra fra dansk side?
Det synes jeg måske ikke.
Jeg ved ikke, om vi fra radikal side synes, at det nødvendigvis bare er alle principperne, der lige burde sløjfes, men jeg synes i hvert fald, at det viser en rigtig god begrundelse for, hvorfor man måske bør kigge ned i, om de her principper burde få en revidering på natur- og miljøområdet, fordi der ligger noget i det her, hvor jeg synes, at det virker en lille smule skørt, både i forhold til princip nummer 3, men jo også i forhold til princip nummer 5, som også er blevet nævnt her mange gange, om, at byrdefuld regulering bør træde i kraft senest muligt.
Vi har haft flere eksempler på, at det er blevet nævnt i forbindelse med vandrammedirektivet, og at det måske ikke har været den mest hensigtsmæssige implementering, faktisk heller ikke i forhold til dansk erhvervsliv.
Det synes jeg ikke at der er noget i det her beslutningsforslag der på nogen måde går imod.
Men jeg synes, det er vigtigt, hvad der er udgangspunktet, og jeg er ikke sikker på, at det udgangspunkt, vi har i dag, egentlig er det bedste.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-04:
Jeg er simpelt hen helt grundlæggende i tvivl om, om ordføreren har læst noget andet ind i det her beslutningsforslag end det, der ligger i det.
For de beslutninger vil stadig væk skulle træffes i den her sal, men vi vil ikke altid bare gå ud fra, at vi eksempelvis på vandområdet kun gør det minimum, vi bliver forpligtet til.
Det ville være en aktiv beslutning, som vi 179 medlemmer her i lokalet træffer.
Så på den måde er der jo ikke nogen ændring i, at der er andre, der træffer den beslutning for os.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Der vil jeg så bare gentage, at man jo må kritisere den til enhver tid siddende minister for ikke at være ambitiøs nok, hvis man ikke synes, at dansk miljø- og naturpolitik er ambitiøs nok, og at hvis man ønsker at gå længere, skal man selvfølgelig gøre opmærksom på det.
Det tror jeg der er mange der vil i forskellige sammenhænge.
Men når embedsværket skal lægge noget frem, synes jeg, det giver god mening, at man tager udgangspunkt i, hvad de krav, der kommer fra EU, er, og at man så med åbne øjne vælger at gå længere, hvis det er det, man ønsker.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-04:
Forskellige ordførere har sådan set været inde på det med, at der med principper jo ofte også er undtagelser.
I Danmarksdemokraterne er vi sådan set glade for, at man i 2015 blev enige om minimumsimplementeringsvilkår, altså principperne for det, men vi anerkender selvfølgelig også, at der kan være undtagelser.
Den rigtige måde at gøre tingene på er at hævde, bruge og benytte de her principper, helt som man skal, og så er det allerbedste jo, at når der er et behov, sådan som Liberal Alliances ordfører var inde på, er der en række steder, hvor det kan være en fordel at lave en overimplementering, men så skal man gøre det med åbne øjne.
Og det betyder jo, at man skal føre det til loven, eksempelvis i forbindelse med ændringsforslag, således at det bliver tydeliggjort i lovgivningen, at det er nogle delelementer, som går ud over minimumsimplementeringen.
Det er det, der nogle gange svipser.
Det er det, der nogle gange ikke bliver gjort, men bare bliver en del af det fremsatte lovforslag.
Det sker ofte.
Og det er måske der, hvor vi egentlig burde lægge indsatsen.
Det stritter jo noget i forhold til det, Enhedslisten foreslår – man begynder sådan set at botanisere i, hvad det er for nogle steder, man overhovedet skal begive sig ud i en minimumsimplementering.
De hensigter deler vi ikke i Danmarksdemokraterne.
Vi mener faktisk, at vi skal værne om de her minimumsimplementeringsprincipper, og så skal vi også tydeliggøre de steder, hvor vi går længere end det.
Det mener vi faktisk er den rigtige måde at gøre det på.
Så er det jo altså også sådan, at hvis man ikke får vurderet de her nye overimplementeringsprincipper i forhold til danske virksomheders konkurrenceevne og den internationale markedssituation, vil vi i Danmark stå i en ugunstig position.
Så af de årsager kan vi ikke støtte det beslutningsforslag, som er fremsat af Enhedslisten.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-04:
Tak for ordet, formand.
Som et grønt foregangsland skal Danmark netop sikre, at vi fortsat er i front, når det kommer til den grønne industripolitik.
Vi er så heldige her i Danmark, at vi har nogle virksomheder, som er nogle af de dygtigste i verden inden for det grønne område.
Vi er stærke i innovation, og det skaber vækst i vores samfund, så vi har råd til kernevelfærden.
Danske virksomheder ved godt – og de har godt vidst det længe – at det er nødvendigt at være i front her.
Bl.a. i forhold til ESG-rapportering, som kommer nu, er der rigtig mange af vores virksomheder, der allerede leverer, for de ved godt, at det er nødvendigt, at de tager ansvar, også her, også for at de har en forretning i morgen.
Det, der er vigtigt, er at balancere vores ambitioner om bæredygtighed og gøre det med praktisk realisme.
I Moderaterne tror vi på, at Danmark fortsat kan være et grønt foregangsland og fremme bæredygtig udvikling.
Det kan vi gøre uden at underminere vores erhvervsliv, samtidig med at vi sikrer, at vi er på forkant med både EU's og vores egne miljømål.
Og ja, nogle gange kan det godt være hensigtsmæssigt at gå længere, og det mener vi bestemt at vi skal gøre de steder, hvor det er nødvendigt, eller hvor vi kan se at det på sigt kommer til at blive nødvendigt.
Vi stemmer derfor imod forslaget og anbefaler at fastholde de nuværende implementeringsprincipper.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-04:
Mange tak for det, og tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag, som jeg faktisk har brugt en del tid på at tygge over.
Helt grundlæggende bakker Det Konservative Folkeparti op om de principper, man indførte tilbage i 2015, i forhold til at holde implementering fra EU på et minimum og i hvert fald være meget bevidste om det, når vi vælger at gøre andet.
På miljøområdet er det jo sket masser af gange, at vi har valgt ikke at minimumsimplementere – og med god grund.
Vi har også fra Konservatives side været ude med et forslag om PFAS, hvor vi også argumenterer for at gå længere i dansk kontekst, end man gør i EU-systemet.
Så jeg er i tvivl om, hvad virkningen egentlig vil være, hvis vi vedtager Enhedslistens beslutningsforslag her.
Hvor meget vil det ændre i hverdagen?
For vi kan vælge ikke at minimumsimplementere på miljøområdet, hvis der er behov for det.
Men når man så skærer ind til benet, handler det jo om princippet.
Og hvad er det egentlig for et signal, vi sender, når vi siger, at vi i udgangspunktet minimumsimplementerer på miljø- og naturområdet?
Det synes jeg egentlig er et rigtig skidt signal.
Det synes jeg egentlig er et meget mærkeligt signal at sende.
Der er rigtig mange områder, hvor det giver god mening i Danmark at gå videre, end hvad man kan enes om i EU på miljø- og naturområdet.
Der er masser af de dagsordener, hvor vi har meget at indhente i Danmark, i særdeleshed på naturområdet.
Så derfor er jeg faktisk meget positiv over for det her beslutningsforslag, selv om jeg lige har brugt lidt tid på at tygge på det og overveje fordele og ulemper, og hvor meget det reelt vil betyde at vedtage det her beslutningsforslag.
Det kan godt være, at det ikke i praksis vil betyde så meget, men så er vi jo tilbage ved det med signalet, nemlig: Bør vi sende det signal, at vi i udgangspunktet minimumsimplementerer med hensyn til ting, der angår miljø og natur, i dansk kontekst?
Det signal synes jeg og Det Konservative Folkeparti ikke at der er ret meget mening i at sende.
Når vi kigger på vores europæiske samarbejde, er det jo lige præcis områder som miljø, vi skal samarbejde om.
Vi bander i mit parti, når der er barselsregulering og alt muligt andet, der kommer fra EU, og som vi synes at EU ikke burde blande sig i, men på det her område giver det rigtig god mening, at vi samarbejder.
Så vi forholder os fra Det Konservative Folkepartis side rigtig positivt til det her beslutningsforslag.
Jeg satte mig også ned i salen i dag og slog ørerne ud for at høre, om der blev bragt nogle argumenter på banen, som jeg ikke selv havde overvejet.
Og jeg kan ikke se, at der er blevet peget på noget, der gør, at det her ikke stadig væk er et grundlæggende fornuftigt signal at sende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Altså, man kan håndtere det her på forskellig vis, for man kan jo også forestille sig, at vi ophævede de her principper for minimumsimplementering og så samtidig kom frem til, at der er nogle særlige områder, hvor vi er kommet bagefter, fordi vi har minimumsimplementeret.
Jeg tænker især på vandrammedirektivet.
Altså, der er tale om at bruge den store hammer.
Enhedslisten har været ude at sige i valgkampen: Halver den animalske produktion.
Det ville have en stor effekt.
Men det er vel ikke det, jeg lige kan skaffe flertal for i Folketinget?
Altså, vi er ude i noget, hvor det, som vi skal gøre, godt nok bliver vidtgående, fordi man har haft princip nummer fem om, at det skal ske senest muligt.
Er ordføreren ikke enig i, at der kan være nogle eksempler på, at man faktisk er ret erhvervsfjendtlig, hvis man laver alting i sidste øjeblik?
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-04:
Jo, der er masser af eksempler på, at det kan have konsekvenser, hvis man vælger at implementere, så sent som rammerne giver én mulighed for.
Der har jo også tidligere i dag været en debat i salen om, at der kan være en konkurrencefordel i at være hurtigt ude i forhold til at udvikle den industri, som resten af Europa kommer til at efterspørge, og de forretningsløsninger, som resten af Europa kommer til at efterspørge.
Så det kan der være masser af ræson i.
Vi kan ikke lige blive enige i salen i dag om at halvere den animalske produktion.
Det ligger trods alt ikke i beslutningsforslaget her fra Enhedslisten, men vi kan være enige om, at vi står med en kæmpe udfordring i forhold til vandrammedirektivet og er ekstremt presset på at nå i mål.
Jeg stillede den anden dag lige et spørgsmål til ministeren om, hvilke konsekvenser det ville have for os af økonomisk karakter.
Det har også en pris ikke at nå i mål kontra at komme i gang i god tid.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Jeg er helt enig i, at der er et erhvervspotentiale i at være frontløber på det grønne område.
Hvis vi nu virkelig tager det alvorligt i Europa, at vi skal af med Putins gas, så er der godt nok nogle lande, der skal begynde at implementere nogle fjernvarmeløsninger.
Så kan ordføreren ikke se, at vi erhvervsmæssigt kunne udvælge nogle områder, hvor vi kunne få noget ekstra ud af at overimplementere?
Alexander Ryle (LA), 2024-04-04:
Nu var Radikale Venstre jo også et af de partier, der gik med i den europapolitiske aftale tilbage fra december, hvori der står, at vi skal undgå utilsigtet overimplementering.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Vi har Socialdemokratiet, der støtter den her type forslag, og Konservative, der flytter sig, og det er jo rigtig positivt.
Blot siger ordføreren det her med, at ordføreren ikke mener, at det vil have store konsekvenser, men at det er vigtigt på grund af signalværdien.
Det vil jeg bare vurdere meget anderledes.
Jeg tror, at hvis vi fik fjernet eller ændret de her principper, ville det have en kæmpekæmpestor indflydelse på, hvordan EU-lovgivningen generelt blev implementeret.
Som sagt er det jo ikke kun i Folketinget, det foregår.
Så vil jeg igen bare lige sige det der med, at det jo ikke handler om, at EU typisk har nogle forslag, som er uambitiøse, og at vi så kan gøre dem mere ambitiøse.
Grundlæggende er udfordringen på miljøområdet jo netop, at vi typisk underimplementerer.
Det er i hvert fald det, der er kritikken, og det vil sige, at ordet overimplementering kun går på principperne og ikke på EU-lovgivningen.
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-04:
Jeg er enig med fru Theresa Scavenius i, at der selvfølgelig ligger en magt hos de embedsmænd, der sidder og forbereder de sager, vi stemmer om her i Folketingssalen.
Men desuagtet er det stadig os 179 medlemmer, der sidder her i salen, der i sidste ende trykker på knapperne.
Det er klart, at vi jo skal gøre det på et oplyst grundlag.
Så derfor ville det stadig væk være vigtigt for mig at have et fuldt oplyst grundlag at træffe en beslutning på, også når der er tale om en overimplementering.
Men selvfølgelig er det rigtigt, at det da har en betydning, hvilket signal man sender til sit system: Skal vi gøre mindst muligt og kun det, der er nødvendigt i den her type sager, eller hvad?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg er meget enig i det her med overblikket og indsigten osv., men det, vi jo bare skal huske på, er, at der på miljøområdet er ekstremt mange bemyndigelser, så der er rigtig meget EU-implementering, som ikke går igennem Folketinget, fordi Folketinget tidligere har bemyndiget styrelserne til selv at implementere det.
Så det skal man bare lige huske på.
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-04:
Det er i virkeligheden også en sag – altså mængden af bemyndigelser, vi giver – vi burde diskutere mere i den her Folketingssal.