runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-25:
Omlægning til statslån skal ikke påvirke beboernes husleje i almenboliger – hverken positivt eller negativt.
Dette fremgår også af min besvarelse af de fire udvalgsspørgsmål, som jeg svarede på sidst i september.
Jeg er klar over, at de almene boligorganisationer over en årrække har udbudt realkreditlån og byggelån i en samlet pakke og i hvert fald tidligere har opnået rabatter på byggelån.
Modydelsen for disse rabatter har været, at kreditinstitutterne har introduceret bindingsklausuler, som forhindrer indfrielse af lånet i en periode, medmindre der betales kompensation til det långivende institut.
Bindingsklausuler er efter min mening ikke nødvendigvis udtryk for sund konkurrence, særlig ikke hvis aftalen binder lånet i mange år.
For det første forhindrer det, at lånet kan flyttes til et andet kreditinstitut, hvilket alt andet lige stiller låntager i en ringere forhandlingssituation, i tilfælde af at vilkårene ændrer sig.
For det andet er det uhensigtsmæssigt, at en aftale indgået mellem en boligorganisation og et kreditinstitut kan have langvarig betydning for en tredje parts – i dette tilfælde staten – handlemuligheder og omkostninger, og det er jo netop, hvad der nu kan blive en realitet.
Derfor er det klart, at lån med bindingsklausuler kun vil blive omlagt til statslån, såfremt det kan betale sig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-25:
Er ministeren enig i, at omlægning til 90 pct. statslån til de almene boligforeninger kan medføre højere udgifter for lejerne, hvis de oprindelige lån er blevet optaget med rabatter på den samlede finansiering?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-25:
Jeg må rette hr. Rasmus Horn Langhoff: Det er ikke sådan, at det ikke giver problemer at afholde broløb.
I 2011 sad folk i op til 3 timer i stillestående kø, i 2014 sad folk i op til 3 timer i stillestående kø, og her i maj 2017 sad folk i op til 3 timer i stillestående kø ved et løb, der blev afholdt på den nye Lillebæltsbro.
Så der er af og til store trafikale problemer forbundet med de løb, der holdes.
Og det er det, der er problemet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-10-25:
Jeg synes, det giver rigtig god mening at have et løb hvert tredje år, som vi har haft indtil videre.
Broløbet i 2011 forløb fuldstændig uden problemer.
Broløbet i 2014 blev så ramt af et trafikuheld, det dannede kø, og det er så derfor, vi skal have den her diskussion i dag, og det er derfor, regeringen så er flippet på en tallerken, hvilket jeg mener er fuldstændig ude af proportioner.
Du kan ikke gardere dig imod, at det blæser en dag, eller er der er uheld eller noget som helst andet.
Det giver rigtig god mening at fortsætte det her broløb, og jeg håber, regeringen bliver klogere.
Men er statsministeren med på den her holdning?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-25:
Der er mange, der gerne vil afholde løb på Storebæltsforbindelsen og Lillebæltsforbindelsen og andre centrale trafikinfrastrukturbygninger i Danmark.
Indtil nu har praksis været, at foreningerne i Slagelse og Nyborg kunne få lov til at afholde deres løb, og så kunne den tidligere cykelrytter Jens Veggerby få lov til at afholde et motionscykelløb.
Men der er mange andre, der også ønsker det.
Jeg vil gerne høre Socialdemokratiets Rasmus Horn Langhoff her: Hvor mange løb ønsker hr. Rasmus Horn Langhoff at tillade?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-10-25:
Javel.
Jeg har tælleren her, så jeg skal nok sørge for ikke at tale over.
Der er fuld opbakning til, at regeringen har sendt de ansøgninger af sted.
Jeg synes personligt, det er en fremragende idé.
Vi skal have mere af den slags, hvor vi tænker Danmark ind i forhold til branding og turisme, men hvorfor i verden ikke også åbne op for, at vi kan have de store, mere folkelige aktiviteter som eksempelvis broløbet?
Alene det broløb giver 1,7 mio. kr. til det lokale foreningsliv i Korsør og Nyborg.
Det er vigtige penge.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-25:
En Tour de France Grand Départ er ikke bare en enkelt dag med en hurtig start i Danmark.
Det er en 3-4-dages start i Danmark, som ville kunne give Danmark meget stor opmærksomhed internationalt, og som jeg tror ville være en meget stor begivenhed for hele Danmark og være med til at markedsføre Danmark.
Jeg tror, der er bred enighed om, at hvis det kan lade sig gøre, bør vi også have mulighed for at afholde sådan en event i Danmark.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-10-25:
Det undrer mig, at ministeren ikke kommer ind på Tour de France i den forbindelse, for ministeren må altså forvente, at folk – de mange, mange tusind mennesker, der går op i det her broløb – også læser aviser, også følger med i medierne.
Og det kan jo synes noget mærkeligt, at den selv samme regering, som transportministeren repræsenterer, har sendt en ansøgning til Tour de France om, om Touren ikke nok kunne få lov til at starte i Danmark og man kunne cykle ud over Storebæltsbroen.
Jeg synes, det er en god idé med den ansøgning.
Jeg synes, vi skal have mange flere af den her slags sportsevents til Danmark, det er godt for brandingen, det er godt for motionen, det er godt for turismen med flere af den slags ting.
Men så kan det altså klinge noget hult, når man så bagefter skal høre, at det der med cykler over Storebælt er en rigtig god idé for professionelle cykelryttere, men at det nu lige pludselig skulle være et kæmpestort problem, lige så snart det er den brede befolkning, der kan få lov til at løbe hen over Storebæltsbroen en gang hvert tredje år under fuldstændig kontrollerede og ordnede forhold på en dag, hvor der ikke er særlig meget trafik, kan jeg altså ikke se rimeligheden i.
Jeg har lige været i Slagelse, og det, jeg bliver mødt med, er, at folk er sure over det.
Jeg har også lige haft en gruppe inde fra Korsør, og det er det, de spørger til.
De forstår simpelt hen ikke rimeligheden i det her, det giver ikke mening.
Og når jeg så samtidig kan læse mig til i aviserne, hvor mange Venstrefolk – også aktive og fornuftige folketingsmedlemmer – der går ud og direkte opfordrer transportministeren til at ændre holdning her, så har jeg svært ved at se, hvor det er, det her kommer fra.
Er det ministeren selv, som har taget initiativet og så fået et nik fra statsministeren?
Er det en beslutning, der er blevet truffet i et koordinationsudvalg, eller hvor er den her beslutning blevet truffet?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-25:
Ja, det siger sig selv, at jeg som transport-, bygnings- og boligminister taler på regeringens vegne, når det drejer sig om transport og infrastruktur.
Når der ikke længere skal afvikles motionsløb og motionscykelløb på Storebæltsforbindelsen, er det udtryk for, at jeg vil sikre fremkommeligheden mellem Øst- og Vestdanmark.
Storebæltsforbindelsen binder landsdelene sammen og er for de fleste borgere i realiteten den eneste mulighed for at rejse mellem Fyn og Sjælland.
Storebæltsforbindelsen er med andre ord kritisk infrastruktur.
Konsekvenserne af uforudsete hændelser i forbindelse med afvikling af motionsløb eller motionscykelløb på Storebæltsforbindelsen er med en gennemsnitlig daglig trafik på mere end 34.000 køretøjer blevet så store, at vi risikerer at lamme trafikken mellem landsdelene, hvis vi giver lov til den type arrangementer.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-10-25:
Tak for det.
Er det et udtryk for regeringens samlede holdning, når ministeren vælger at lukke for muligheden for at afholde broløbet over Storebæltsbroen?
Er det et udtryk for regeringens samlede holdning, når ministeren vælger at lukke for muligheden for at afholde broløbet over Storebæltsbroen?
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Jeg tror ikke, at hr. Martin Henriksen skal forvente, at der kommer et sådant lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Men når Venstres integrationsordfører går ud og siger, at man skal stoppe pengeoverførsler helt specifikt fra Tyrkiet, så er jeg interesseret i at høre, om det også er den samlede regerings holdning.
Det er mere derfor, og hvis det er den samlede regerings holdning, ville det jo være rigtig godt, hvis vi kunne finde ud af en konkret måde at gøre det på.
Vi har haft nogle forslag fra Dansk Folkepartis side, vi har også tidligere haft drøftelser om det, men jeg kunne godt tænke mig at vide, om ikke ministeren kunne blive lidt mere konkret, med hensyn til hvad regeringen præcis agter at gøre for at føre det ud i livet, som Venstres integrationsordfører selv har sagt er nødvendigt, nemlig at stoppe pengeoverførslerne fra eksempelvis Tyrkiet til at bygge moskeer i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-25:
Det er korrekt, men jeg tror da, at vi kan gå efter forskellige løsninger.
Nu har ministeren spillet ud med, at det skulle være statslån.
Jeg vil egentlig godt spørge ministeren, om ikke han kunne se nogle muligheder i, at man med de nuværende lån etablerede en eller anden form for statsgaranti, så det ikke bliver statslån, men at man alligevel ved en statslig inddragelse kommer frem til løsninger, hvor man gør den samlede udgift lavere.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-25:
Jamen man kan godt forestille sig andre løsninger, og realkreditinstitutterne har også været meget kreative, efter at regeringen har spillet ud med det her, i forhold til andre løsninger.
I øjeblikket kigger vi da på, om der kan findes andre løsninger, der også sparer nogle offentlige udgifter, ved at lånene bliver billigere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-10-25:
Tak for spørgsmålet.
Det er fastsat i grundloven, at man skal være dansk statsborger for at kunne stemme til et folketingsvalg.
Reglerne for, hvem der kan stemme til kommunal- og regionalvalg, er derimod ikke underlagt samme krav, hvilket jo så også er forudsætningen for spørgsmålet.
Det står i Traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde.
En dansk statsborger kan derfor stemme i Tyskland eller Irland, hvis den pågældende bor der, og den anden vej rundt.
Konventionen indebærer, at Danmark er forpligtet til at give udlændinge med 5 års lovligt og sædvanligt ophold i Danmark valgret og valgbarhed til valg til lokale myndigheder.
Umiddelbart gælder reglerne kun for kommuner og ikke for regioner.
Regeringen har stort fokus på, at der skal stilles krav til udlændinge, der kommer til Danmark.
Derfor fremsatte jeg også i foråret forslag om at afskaffe valgretten for bl.a. udlændinge på tålt ophold og udviste udlændinge.
Reglerne blev vedtaget her i Folketinget med et meget bredt flertal og trådte i kraft den 1. juli i år.
Jeg mener dog, at det er vigtigt for den demokratiske integration af udlændinge, som har boet i Danmark i flere år, at de kan deltage i det danske lokale demokrati.
At give udlændinge mulighed for at stemme er også en måde at udbrede vores demokratiske traditioner på, ligesom vi i Danmark opdrager vores børn til at stemme, når de bliver voksne.
Derfor synes jeg, at de nuværende regler er udtryk for en god balance i forhold til at involvere og give pligter og muligheder.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Tak for det.
Mener ministeren – set i lyset af at der til folketingsvalg er krav om dansk statsborgerskab for at kunne deltage – at det er hensigtsmæssigt, at udenlandske statsborgere kan stemme til kommunale og regionale valg i Danmark på linje med danske statsborgere?
Mener ministeren – set i lyset af at der til folketingsvalg er krav om dansk statsborgerskab for at kunne deltage – at det er hensigtsmæssigt, at udenlandske statsborgere kan stemme til kommunale og regionale valg i Danmark på linje med danske statsborgere?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-25:
De to hensyn, som vi må tage, er først og fremmest selvfølgelig hensynet til forbrugeren, som ikke skal være fanget af helt urimeligt høje renter i forhold til ikke at have en betænkningstid med hensyn til det.
Det har vi så indført.
Den andet hensyn er jo, at vi ikke skal lave unødig lovgivning, som både forvrider markedet, men også gør det meget besværligt at være virksomhed.
For man skal huske på, at når der er nogle, der tager de her lån, er det, fordi der er nogle forbrugere, der har brug for de lån til nogle produkter, de skal bruge i deres dagligdag, eller til noget nødvendigt og noget vigtigt.
Derfor er der en balance her.
Det marked skal stadig væk være der, så forbrugerne kan optage de lån, de har lyst til, men altså med den rimelige betænkningstid på de 48 timer.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-25:
Jeg vil virkelig se frem til, at det her bliver undersøgt, og at vi får de der tal frem.
Vi skal nemlig også sørge for, at de långivere, som opfører sig ordentligt, ikke bliver straffet for det her.
Men dem, der ikke opfører sig ordentligt, skal straffes.
Det, der også er en stor udfordring, er selvfølgelig, at en forholdsvis lille gæld kommer til at vokse sig himmelstor.
Der kunne også godt være noget vi kunne se på, altså om man kunne lægge et loft over det, så det ikke fik lov til at udvikle sig så meget.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-25:
Jeg synes, det er svært at tage stilling til det konkrete forslag, når vi ikke helt er sikre på, hvad problemets omfang er.
Vi indførte en lov sammen, som trådte i kraft 1. januar, fordi vi kunne se, at der var nogle problemer for nogle forbrugere i forhold til at gribe de her kviklån alt for hurtigt og med for høje renter.
Nu må vi have undersøgt det.
Jeg har som sagt bedt Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen om at undersøge det nærmere, og jeg er villig til at kigge på alle de nødvendige redskaber, der skal til, for at den lov, som vi vedtog, og som trådte i kraft 1. januar 2017, kommer til at virke efter hensigten, og at man ikke bare kan omgå den ved at lave nogle produkter, som der ikke var tænkt på, da vi lavede lovgivningen.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-25:
Det er jeg faktisk rigtig tilfreds med at høre.
For det er en metode, som jeg mener vil kunne være med til at forhindre, at en person kan optage lån 3-4 dage i træk, uden at dem, som låner penge ud til vedkommende, ved, at vedkommende har lånt så meget.
En anden ting kunne være, at der skulle være krav om en henvisning til Ankenævnet for Finansieringsselskaber på hjemmesider og i reklamer for al långivning.
Vi er jo langt hen ad vejen rigtig enige med hinanden.
Jeg er rigtig tilpas med at høre, at ministeren nu vil være med til at undersøge, hvor udbredt det her er, for jeg er enig i, at det er dem, der gør det, der skal have en over nakken, og at dem, der ikke gør det, ikke skal have en over nakken.
Det, jeg gerne lige vil spørge til, er: Kunne ministeren forestille sig, at man kunne lave det sådan, at alle, der udlåner penge, skal melde ind til det, der hedder KreditStatus, sådan at en udlånsvirksomhed kan se, hvad den borger i øvrigt har lånt andre steder, før man giver et hurtigt lån?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er opmærksom på, at der er udfordringer med de såkaldte kviklån.
Det er udfordringer, som potentielt kan være med til at sætte forbrugeren i en svær økonomisk situation.
Det er derfor, at betænkningsperioden, som trådte i kraft ved årsskiftet, blev indført.
Det medfører jo, at forbrugerne skal vente i 48 timer, fra de har søgt om at få et hurtigt lån, til de kan bekræfte lånet og få det udbetalt.
Det mener jeg er en god forbrugerbeskyttelse.
Folk skal have en mulighed for at tænke sig om en ekstra gang, inden de låner penge til en meget høj rente og med en særlig hurtig tilbagebetaling.
De såkaldte kviklån kan have en meget stor effekt på privatøkonomien, som forbrugerne ikke altid er opmærksom på.
Derfor er jeg også ærgerlig over, at det lader til, at reglerne omgås, så der nu tilbydes kreditter, der ikke er omfattet af kravet om betænkningstid, men som reelt er at sidestille med kviklån.
I første omgang har jeg derfor bedt Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen om at undersøge, hvor udbredt denne nye type af kreditter er.
Vi skal selvfølgelig sikre, at de regler, vi vedtager her i Folketinget, ikke omgås, og det gælder også kravet om betænkningsperioden.
Jeg vil også understrege, at vi i den her regering jo ikke laver nye regler, krav og forbud uden at sikre os, at det gøres mindst muligt forstyrrende og bebyrdende for det private erhvervsliv.
Samtidig skal vi beskytte forbrugerne, uden at det skader markedet unødigt.
Kravet om betænkningsperiode er et godt og balanceret tiltag, for det giver forbrugeren ro til at tænke sig om, og samtidig sikres det, at de forbrugere, der ønsker at gøre brug af denne type forbrugslån, fortsat har mulighed for at gøre det.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-25:
Når Folketinget i foråret 2016 besluttede med virkning fra januar 2017 at behæfte kviklån med et forsinkelseskrav på 48 timer før udbetaling for at sikre, at låner fik betænkningstid, men udlånsvirksomhederne nu er begyndt at omgå reglen ved at give en kredit i stedet for et lån,
hvad er så ministerens holdning til denne praksis, og hvad agter ministeren at gøre ved det?
hvad er så ministerens holdning til denne praksis, og hvad agter ministeren at gøre ved det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-25:
Jamen vi er skam stadig begejstrede for statslån og især begejstrede over det forhold, at det, at statslånene er kommet på bordet, nu har ført til, at realkreditinstitutterne mener at kunne låne ud langt billigere, end de kunne, før statslån var på bordet.
Og sådan kan det jo nogle gange være.
Hvis der kommer et alternativ, som gør, at man mister sin kunde, så er man pludselig i stand til at tilbyde en bedre eller billigere service til den kunde, man har.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-25:
Det vil sige, at det endnu ikke ligger helt fast, om man ender på disse statslån, som der har været så stor begejstring for i regeringskredsen, i partierne bag regeringen, og hvor man har indgået det her kompromis, altså at det så kun skulle være 90 pct. statslån.
Det vil sige, at man er inde i en proces, hvor man i en dialog med parterne i den her sag kunne komme frem til, at det er en statsgaranti, som sådan set fører frem til den samme besparelse for statskassen som det, ministeren har spillet ud med.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-25:
Jeg er glad for at høre, at vi er meget enige om udfordringerne, og at vi skal være på forbrugerens side, også i den her sag.
Det er jo derfor, at jeg gerne vil have undersøgt, hvor udbredt den her nye type af kreditter er, altså om reglerne virker efter hensigten.
Det var der på kviklånsområdet, hvor mange forbrugere, som spørgeren rigtigt var inde på, kom i klemme mellem høje renter og korte tilbagebetalingsperioder.
Så hvis det er sådan, at reglerne omgås, skal vi selvfølgelig have set nærmere på det.
Men i første omgang synes jeg, at vi skal få det undersøgt – også det konkrete spørgsmål fra spørgerens side om et egentligt register, hvor man kan gå ind og kigge på, hvad forbrugeren skylder i det hele taget.
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Jeg tror ikke, at man skal forvente, at der kommer et sådant forslag.
Men jeg vil gerne sige, at jeg ser og regeringen ser med meget, meget stor skepsis på netop donationer af den her karakter, hvor man jo også dermed hindrer integrationen, og hvor man på en eller anden måde jo influerer på det danske samfund.
Så derfor ser vi med meget stor skepsis på lige præcis det her område.
Men det er ikke så nemt endda, og det tror jeg også at hr. Martin Henriksen vil medgive mig efter også at have været inddraget i det arbejde, som jo har betydet, at vi har fremlagt nogle forslag omkring donationer og åbenhed.
Trine Torp (SF), 2017-10-25:
Så kan vi stædigt sammen følge udviklingen.
Jeg vil bare sige, at jeg stillede spørgsmål allerede tilbage i december, som jeg fik svar på i slutningen af januar, og det var nogle skriftlige spørgsmål, og også der var der en tilkendegivelse af, at der skulle ske noget.
Så det er altså ikke kun fra foråret.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at samrådet var lige før sommer.
Men jeg vil gerne høre, hvad der så er ministerens konkrete målsætning for et fald i ventetiden.
Hvornår er det, vi kan se, at der er et markant fald, og hvad skal det være?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-25:
Jo, og det er også derfor, at vi nu har taget initiativet til at indkalde til mødet i ministeriet.
Vi skal se nogle forbedringer på det her område.
Må jeg så bare lige som en sidebemærkning sige, at den rapport, der kom her i oktober, går på første halvår 2017, og da vi havde samråd – og jeg mener, det var i maj måned, at vi havde et samråd – fik vi nogle tal ind fra de enkelte politikredse, så den her redegørelse fra oktober baserer sig også på de nye tal, og det nye i redegørelsen er, hvad der skete fra maj til 1. juli, og det er klart, at det ikke er der, det meste er sket.
Så de tal, vi så der, kender vi jo godt.
Og derfor har vi nu kaldt dem ind til et møde om en lang række af de initiativer, der er sat i gang, så vi kan komme videre med her område.
Min utålmodighed er fuldstændig lige så stor, tror jeg, som spørgerens.
Trine Torp (SF), 2017-10-25:
Tak for besvarelsen.
Justitsministeren lovede under samrådet i foråret, at der ville ske markante forbedringer, men de er svære at få øje på i den rapport, som Rigsadvokaten er kommet med i oktober.
Ventetiderne bør altså bringes ned, og jeg hører også justitsministeren anerkende, at det ikke er godt nok, og jeg anerkender også de initiativer, der er sat i gang.
For vi skal huske på, at mens børnene venter, svækkes deres vidneudsagn, barnets hukommelse svækkes, og der er større risiko for påvirkning, jo længere tid der går.
Hvad der er mindst lige så problematisk, er, at børnene i ventetiden ikke kan komme i gang med at få den støttende behandling, de har brug for, til at bearbejde de overgreb, de har været udsat for.
Så det er altså en alvorlig sag.
Jeg rejste den her sag via udvalget for første gang for halvandet år siden, det var, inden justitsministeren blev justitsminister, og har siden fulgt den op med spørgsmål til ministeren og i samråd, og hver gang er det blevet lovet, at der ville blive gjort en helt særlig indsats, så man kunne komme ned på den 7-dagesafhøringsfrist, som Rigsadvokaten anbefaler.
Ifølge den nye opgørelse fra Rigsadvokaten viser det sig nu, at 5 ud af landets 12 politikredse i årets 6 første måneder havde en gennemsnitlig ventetid på over 30 dage.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-25:
Og tak for spørgsmålet.
Jeg tror i bund og grund ikke, man er i stand til at finde to holdninger om den her sag.
De sagsbehandlingstider, som der beskrives i den seneste opgørelse vedrørende første halvår 2017, er helt utilfredsstillende.
Det er afgørende for mig, at politiet tager opgaven alvorligt, og at de sikrer, at der i forbindelse med sagsbehandlingen ikke opstår unødig ventetid.
Jeg noterer mig dog, at politikredsene har iværksat en række initiativer i 2016 og 2017, der skal nedbringe ventetiden.
Herudover vil Rigspolitiet nu søsætte yderligere initiativer, der skal nedbringe ventetiden.
Det drejer sig bl.a. om indførelse af en videoafhørerassistanceordning, der skal sikre, at politiet i højere grad kan hjælpe hinanden på tværs af politikredsene i tilfælde af et stort sagspres eller mangel på videoafhørere.
Jeg har en meget klar forventning om, at de nye initiativer sammen med de initiativer, der allerede er blevet iværksat i kredsene, vil medføre en reel forbedring af sagsbehandlingstiden.
Det skal sikre, at Rigsadvokatens retningslinjer om, at afhøring af børn foretages hurtigst muligt, og hvis det er praktisk muligt, som udgangspunkt inden for 1 uge efter anmeldelsen, bliver overholdt.
Så har vi også gjort det, at Justitsministeriet har indkaldt Rigsadvokaten og Rigspolitiet til drøftelser med henblik på at vurdere, om der kan gøres endnu mere på området, for sagens alvorlige karakter kan man ikke, som jeg sagde, have to meninger om.