runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-02-06:
[Taleren talte grønlandsk].
Tak for ordet.
Dette forslag er blevet behandlet i Inatsisartut og er et forslag, der stammer fra den grønlandske naalakkersuisuts ønske, og dermed skal det ikke blive en længerevarende tale, jeg gengiver her, idet den allerede er blevet gengivet på grønlandsk i Inatsisartut.
Lovforslaget har til formål at styrke bekæmpelsen af digitale krænkelser, herunder forbud mod grooming, sidestilling af samleje med barn med voldtægt, tilsnigelse af samleje og religiøse lederes udnyttelse af religiøs afhængighed med henblik på at skaffe sig samleje.
Disse ændringer er afgørende for at beskytte vores børn og unge og for at bringe lovgivningen i overensstemmelse med den digitale tidsalder.
Siumut understreger både her og i Inatsisartut vigtigheden af at beskytte vore børn og unge mod digitale overgreb og viser velvilje til at imødegå de teknologiske udviklinger, der netop sker.
Ved at indføre disse særskilte bestemmelser om grooming og udvide forbuddet mod seksuelle relationer med personer under 18 år moderniserer vi også sprogbrugen i kriminalloven og sender derfor et klart signal om, at digitale overgreb aldrig vil blive tolereret.
Siumut ser dette lovforslag som afgørende for at skabe en tryggere digital verden for vore børn og unge i Grønland, og vi ser frem til en konstruktiv dialog og et konstruktivt samarbejde med alle partierne i Folketinget for at sikre, at lovgivningen kommer til at gavne vores samfund.
Jeg forstår ikke, hvad spørgsmålet er.
Det var en oversættelse af det, jeg sagde på grønlandsk.
Jeg har i hvert fald læst det op fra, hvad jeg har.
Den grønlandske tale blev skrevet først, og så var det en oversættelse, jeg læste op.
Jeg kan ikke bekræfte, at hvert et komma og enhver lille detalje er præcist og korrekt oversat ord for ord til dansk.
Det kan jeg ikke.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-02-06:
Seksuelle krænkelser af børn er fuldstændig uacceptabelt, og det er vigtigt for Inuit Ataqatigiit at prioritere forebyggelsen af seksuelle krænkelser af børn hjemme i Grønland.
Vi glæder os over, at regeringen har lyttet til naalakkersuisuts prioriteringer på området, og at dette lovforslag iværksættes, kort tid efter at den danske lov imod digitale krænkelser er trådt i kraft.
Vi mener, at en hurtig opdatering af den grønlandske lovgivning, kort tid efter at den danske er trådt i kraft, er helt, helt afgørende, og at det bør være den nye normale, og det vi gerne anerkende regeringen for.
Vi har dog også bemærket, at naalakkersuisut har givet udtryk for en utilfredshed med, at hastigheden på, hvad skal man sige, omsætningen af den prioriteringsliste, som naalakkersuisut har på justitsområdet, ikke er blevet prioriteret tilstrækkelig højt.
Så der kan måske også være brug for at kigge på, om der er ressourcer nok til at prioritere Grønland i Justitsministeriet.
Vi støtter ændringerne i kriminalloven i Grønland, som lovforslaget medfører.
Naalakkersuisut fremhæver selv særlig bestemmelsen om, at et barn på under 15 år ikke kan give samtykke til et seksuelt forhold med en voksen person, og at man derefter vil betragte det som voldtægt, hvis personer på over 22 år har et seksuelt forhold med et barn på under 15 år.
Der kan i den sammenhæng være brug for, at man sikrer en generel oplysning om de ændringer, der er i loven.
Derudover er det vigtigt at bemærke, at mange af retssagens aktører ikke har en juridisk uddannelse.
Både landsforsvareren og landsdommeren har udtrykt bekymring i forhold til den øgede kompleksitet i sagerne som følge af de ændringer, som vi behandler her i dag.
Sagerne vil uden tvivl udfordre de autoriserede forsvarere uden en juridisk uddannelse, hvilket kan skabe retssikkerhedsmæssige udfordringer, og derfor er det vigtigt, at vi sikrer, at vi genbesøger reglerne om beskikkelse af forsvarere for at sikre, at alle retssagens aktører har tilstrækkelige kompetencer til at behandle de her sager og forstå kompleksiteten i lovgivningen.
Vi skal hilse fra Enhedslisten, som også støtter det her lovforslag, og med de ord takker Inuit Ataqatigiit for lovforslaget og den hurtige fremsættelse.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Jeg skal gøre det kort og på dansk.
Her er der et ønske fra Grønland om ligestilling i lovgivningen.
Det kan jeg selvfølgelig støtte op om.
Selv om det måske ikke er alt i lovgivningen, jeg er enig i, bakker jeg selvfølgelig op om det, når der er et ønske om det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Tak for ordet, formand, og også tak til alle Folketingets ordførere for de mange positive indlæg, som vi har hørt i dag.
Også i Grønland er der blevet set positivt på lovforslaget, som det grønlandske selvstyre har tilsluttet sig.
Det er i sagens natur dem med indgående kendskab til det grønlandske samfund og grønlandske forhold, som er bedst egnede til at vurdere, hvordan det grønlandske retssystem skal indrettes.
Jeg er glad for, at der også her i Folketinget er bred opbakning til forslaget.
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende og også trygt samfund.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, tager vi endnu et skridt i den rigtige retning for at styrke Justitsministeriets ansvarsområde i Grønland.
Lovforslaget er udarbejdet efter ønske fra og også i tæt dialog med naalakkersuisut.
Lovforslaget indeholder flere elementer, der har til formål at styrke indsatsen mod digitale krænkelser i Grønland.
Alle ændringer svarer til ændringer, der er foretaget for nylig i den danske straffelov.
Grooming er som bekendt den situation, hvor en voksen opbygger et tillidsforhold til et barn eller en ung med det formål at begå seksuelle overgreb mod den pågældende eller at lokke barnet eller den unge til at sende nøgenbilleder eller billeder af seksuel karakter.
Når vi kriminaliserer grooming, sender vi også et vigtigt signal til vores børn og unge: Det er aldrig deres skyld, at de udsættes for et seksuelt overgreb; det er den voksne, der har ansvaret, og det er den voksne, der skal dømmes.
Det foreslås for det andet at udvide kriminallovens forbud mod seksuelle relationer med personer under 18 år, som er gerningspersonens stedbarn eller plejebarn, eller som gerningspersonen er betroet til undervisning, opdragelse eller lignende, så bestemmelsen fremover også kommer til at omfatte blufærdighedskrænkelse.
Det foreslås for det tredje at udvide kriminallovens bestemmelse om seksualforbrydelser, så bestemmelserne fremover også kommer til at omfatte seksuelle handlinger, som gerningsmanden formår at få den forurettede til at udføre på sig selv.
Det omfatter bl.a. såkaldt sextortion.
Det foreslås for det fjerde at udvide kriminallovens voldtægtsbestemmelse til at omfatte tilfælde, hvor en gerningsperson, der er fyldt 22 år, har samleje med et barn under 15 år.
Som nævnt er der flere ændringer.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene, og jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-02-06:
Mange af jer kender måske allerede offerrådgivningen fra Danmark.
Jeg finder det nemlig principielt forkert, at der er gået så lang tid, siden det blev etableret i Danmark, i forhold til at man så ikke har fået det etableret i Grønland.
Vi skal huske på, at justitsområdet er et dansk ansvarsområde, også hjemme i Grønland, og regeringen har forpligtet sig til at skabe ens standarder i rigsfællesskabet.
Det er ikke, fordi vi mangler ofre i det grønlandske samfund.
Dem har vi rigtig mange af, når vi kigger på kriminalitetsstatistikkerne.
Det er heller ikke, fordi der har været manglende politisk vilje hjemme i Grønland.
Både i Inatsisartut og i samfundet har man ønsket, at den her offerrådgivning skulle finde sted i Grønland, ligesom naalakkersuisut også har taget det med på deres prioriteringsliste, som hvert år bliver sendt til Justitsministeriet.
Derfor kan det kun handle om en manglende prioritering, og desværre er det ofrene, der må betale prisen.
Min holdning er klar: Selvfølgelig skal de ofre, som er i Grønland, nyde den samme beskyttelse og de samme rettigheder som i resten af rigsfællesskabet.
Det kan der ikke være nogen tvivl om.
Derfor skal vi have sat en stopper for den manglende prioritering af offerrådgivningen i forhold til Grønland, og det skal vi gøre her og nu, for vores ofre har brug for, at der er nogle, der står op for dem.
Nogle skal sikre, at støtte, vejledning og rådgivning til ofrene kan blive bedre, og det er derfor, jeg fremsætter dette beslutningsforslag med håb om, at der her i Folketinget vil være opbakning, så vi kan sikre, at der bliver etableret en offerrådgivning i Grønland hurtigst muligt.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-06:
Lovforslaget er fremsat efter ønske fra den grønlandske regering, naalakkersuisut.
Uden at jeg skal gennemgå hele rækken af initiativer, er det her jo ikke svært at tage stilling til.
Det er initiativer mod digitale krænkelser, herunder forbud mod grooming, en sidestilling af samleje med barn med voldtægt, initiativer mod at tilsnige sig til samleje, mod religiøse lederes udnyttelse af religiøs afhængighed med henblik på at skaffe sig adgang til samleje osv. osv.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget.
Ønsket om en ændring af den grønlandske kriminallov er som nævnt fremsat fra Grønlands side, og ændringerne vil modernisere og opdatere lovgivningen for seksualforbrydelser, så den kommer på linje med dansk lovgivning.
Jeg vil ikke undlade at nævne, at jeg ikke kan se noget i forhold til strafniveauet.
Mig bekendt er strafniveauet for de her forbrydelser lavere i Grønland, end det er i Danmark.
Jeg tænker, det er noget, vi kan tage i udvalgsbehandlingen.
Som sagt støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Carsten Bach (LA), 2024-02-06:
Tak for det, formand.
Overgreb i den digitale verden er bare blevet et stigende problem, og det kan være deling af seksuelt eller andet krænkende materiale, som jo desværre meget ofte går ud over børn og unge og også andre sårbare i vores samfund.
Liberal Alliance støtter selvfølgelig initiativer til at modgå digitale krænkelser, herunder også, som det er en del af dette lovforslag, et forbud mod grooming og i øvrigt også de andre initiativer i forslaget fra regeringen til ændringerne i kriminalloven og retsplejeloven for Grønland.
Ministeren nævner i sin fremsættelse, at regeringen i fællesskab med naalakkersuisut ønsker at udvikle danske ansvarsområder i Grønland, og at disse følger standarden i Danmark med respekt for de forhold og forskelle, der er imellem Danmark og Grønland.
Så Liberal Alliance støtter forslaget.
Camilla Fabricius (S), 2024-02-06:
Tak, hr. formand, og tak for ordet.
I dag behandler vi lovforslag L 97, som er forslag til lov om ændring af kriminallov for Grønland og retsplejelov for Grønland.
Det er en vigtig og væsentlig lov, som skal holde hånden under dem, som oplever overgreb, grooming og sextortion.
Det er en justering, som naalakkersuisut selv aktivt har bedt om for at få Grønlands lov moderniseret og opdateret.
Jeg står her i dag på vegne af Bjørn Brandenborg og Flemming Møller Mortensen, som henholdsvis er vores retsordfører og vores grønlandsordfører, og som desværre ikke kunne være her i dag, men dette emne står begges hjerte meget nær, og som socialordfører har jeg netop set, hvordan mennesker må leve med de traumer, der sker, når man f.eks. som her oplever, at der ikke har været en opdatering af lovgivningen.
Vi ved faktisk, at sådan noget som blufærdighedskrænkelser også er enormt grænseoverskridende, vi ved, at det har en betydning fremadrettet, og at det også gør skade på ens sind.
Jeg har af flere omgange været i Grønland, og jeg kommer jævnligt i det grønlandske hus i Aarhus, og jeg ved, hvor centralt et ønske det er for det grønlandske folk og for Grønland at sikre børn og unge en god og sikker opvækst.
I Socialdemokratiet hilser vi derfor lovforslaget velkommen, og vi takker ministeren for så hurtigt at have fremsat det og for også at sikre et godt samarbejde med det grønlandske naalakkersuisut.
Tusind tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2024-02-06:
Jeg beklager forsinkelsen.
Tusind tak for ordet.
Jeg er rigtig glad for, at regeringen har valgt at fremsætte det her lovforslag, som man har fremsat efter dialog med naalakkersuisut.
Det er meget vigtigt for mig, at man gør, hvad man kan for at beskytte børn og unge, også på Grønland, og derfor er jeg også glad for, at man gennem et samarbejde i nogle lovforslag har fundet nogle gode redskaber, vi fra Danmark rent faktisk ved virker i forhold til at beskytte børn og unge mod seksuelle krænkelser.
Alt for mange rammes af seksuelle krænkelser, og det at gøre noget i forhold til grooming og samleje med børn synes jeg er rigtig, rigtig positivt.
Så grundlæggende vil jeg bare sige, at vi fra Venstres side synes, det er rigtig positivt med det samarbejde, der er.
Vi håber på, at det fortsætter, og at vi får fundet nogle gode løsninger til gavn for hele Grønland.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-06:
I SF er vi meget glade for det her forslag, fordi det indeholder en masse god politik, som SF også har kæmpet for gennem årene.
Lovforslaget er fremsat efter ønske fra naalakkersuisut og indeholder en række ændringer af den grønlandske kriminallovs bestemmelser om seksualforbrydelser.
Der indføres f.eks. en særskilt bestemmelse om grooming i loven, og kriminallovens forbud mod seksuelle relationer med personer under 18 år udvides, så det fremover også kommer til at omfatte blufærdighedskrænkelser.
Det er også noget, vi i SF har kæmpet for, og derfor er vi glade for tiltaget.
Fremover bliver seksuelle handlinger, som en gerningsmand får den forurettede til at udføre på sig selv, den såkaldte sextortion, også kriminaliseret.
Det er godt, og det haster.
Så sent som her til morgen kunne vi jo i radioavisen høre, at problemet med seksuel onlineafpresning er i voldsom vækst, og at det ofte foregår hen over grænser, hvor gerningsmand og offer befinder sig i hver sit land.
Også kriminallovens voldtægtsbestemmelse udvides nu, således at et forhold, hvor gerningsmanden er fyldt 22 år og har samleje eller et andet seksuelt forhold til et barn under 15 år, fremover vil kunne straffes som voldtægt.
Desuden får vi nu kriminaliseret det, hvis en religiøs leder misbruger sin stilling og anseelse til f.eks. at opnå seksuelt samkvem med et medlem af menigheden.
Det er et forslag, som SF faktisk selv har stået bag i Danmark, så vi er glade for, at det nu bliver virkelighed i Grønland.
Så alt i alt stemmer vi for det her forslag, og vi bakker fuldt ud op om det.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-06:
Tak for ordet, formand.
I Moderaterne hilser vi Grønlands ønske om den her række af opdateringer af kriminalloven velkommen og støtter den naturligvis.
Ordførerne før mig har været inde på de nærmere detaljer.
Vi er med på linjen.
Vi bakker op om forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Det er jo en interessant debat, som jeg også gerne vil fortsætte med ordføreren, altså det her med, om et politisk flertal altid skal have mulighed for at gennemføre sin politik.
Grundloven giver jo borgerne nogle rettigheder, som i princippet er vores som borgere, uanset hvad et tilfældigt flertal herinde måtte mene.
Det er derfor, det er skrevet ind i grundloven, og det er derfor, det er svært at ændre grundloven.
Det er, fordi vi har nogle ting, vi mener er fundamentale i menneskers muligheder og for borgernes frihed, også i relation til staten, men også i relation til andre former for magt.
Så spørgsmålet her er jo, om det også bør gælde f.eks. vores fælles natur.
Bør et, lad os sige tilfældigt flertal her i Folketinget kunne beslutte, at der ikke længere skal være noget liv i vores hav?
Det er jo den situation, vi er på vej mod.
Eller har også vores natur, vores klima muligheden for at leve et fornuftigt liv i fremtiden, karakter af samme type beskyttelse, som ikke bør kunne undergraves for evigt?
For det er jo det, vi taler om.
Det er uigenkaldelige forandringer under et – undskyld ordet – tilfældigt, midlertidigt flertal i Folketinget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Det er, fordi jeg, når jeg hører debatten, simpelt hen kommer i tvivl om, hvad regeringen læser i beslutningsforslaget.
Jeg citerer fra beslutningsforslaget: »Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at træffe de nødvendige tiltag med henblik på at sikre etablering og drift af en landsdækkende offerrådgivning ...«
Der står altså ikke, at man skal etablere det, men at man træffer de nødvendige tiltag »med henblik på«.
Så hvad er det, man ikke kan gøre?
Hvad er det for nogle ting, man ikke kan begynde på hen imod det, hvis man er enig i, at det er der, det skal ende?
Måske kan justitsministeren give mig en forklaring på, hvad det er i beslutningsforslaget, der så strider imod det, for der står jo ikke, at det skal være færdigt; der står bare, at man skal begynde.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Med fare for at det kommer til at blive en fortolkningsdiskussion af ordlyden i beslutningsforslaget, vil jeg sige, at sådan som vi i hvert fald har læst beslutningsforslaget, handler det jo om at begynde at træffe beslutninger, der leder til etableringen af en offerrådgivning.
Jeg tror, vi er i en fase lige før det, som handler om en kortlægning af, hvad der skal være til stede, for at man kan etablere en offerrådgivning.
Når jeg lægger regeringens linje her, er det jo ikke en afvisning af beslutningsforslaget.
Det er i virkeligheden en imødekommelse at sige: Måske kan man på tværs af Folketingets partier i et meget bredt flertal finde sammen om en beretningstekst, der kan opfylde det samme formål, som hvis man havde stemt beslutningsforslaget igennem, men under den forudsætning, at vi får afdækket, hvad der skal være til stede og etableret, for at der overhovedet kan etableres en offerrådgivning på Grønland.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
At træffe en beslutning om, at man skal undersøge, hvad der skal være til stede, er vel også at arbejde hen imod noget »med henblik på«.
Hvis intentionen er, at der skal være en offerrådgivning, så er det vel også det med at påbegynde det.
Men det kan være, at forslagsstilleren kan konkretisere lidt, hvad det reelt set er, det her beslutningsforslag indeholder.
For jeg er oprigtigt i tvivl om, om det indeholder det, som regeringen siger, det indeholder, eller det, som jeg umiddelbart læser i det.
Men nu må vi se, hvad forslagsstilleren kommer op og siger, for det kan være, vi faktisk kan være enige om, at det hele giver mening.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Altså, til syvende og sidst er det i hvert fald den tolkning, man har anlagt i Justitsministeriet, af, hvad det her beslutningsforslag vil pålægge regeringen at gøre i indeværende samling.
Det er jo derfor, at jeg som minister siger: Jamen vi er ikke imod at etablere en offerrådgivning i Grønland; tværtimod er vi tilhængere af det.
Vi kan også bare se en lang række både praktiske og reelle udfordringer, som vi er nødt til at afdække, og der er det, vores tilgang er, at det bør vi kunne finde sammen om i en beretningstekst, altså at afdække, hvad det er, regeringen så bliver pålagt at sætte i gang.
Camilla Fabricius (S), 2024-02-06:
Tak for ordet, formand.
Hvor ville jeg ønske, at der var flere, der en gang imellem lyttede til de debatter, vi har herinde.
Med sådan et forslag fra forslagsstilleren, Aaja Chemnitz, omkring noget så centralt som offerrådgivning i Grønland, er vi jo samlet set her faktisk blevet klogere, og i det udvalgsarbejde, vi efterfølgende kommer til at lave, kan vi forhåbentlig stille os sammen og bredt blive enige om en beretningstekst.
Noget af det, som forslagsstilleren har stillet skarpt på, er jo netop det her med, hvad vi gør over for de mennesker, som har oplevet kriminelle ting tæt på, og hvad vi så efterfølgende stiller op.
Der synes jeg, det er helt entydigt, og justitsministeren er præcis med hensyn til det, at regeringen ønsker en offerrådgivning, og det synes jeg er en meget, meget stor anerkendelse af, hvor præcis forslagsstilleren er i sit kendskab til det og i sin måde at tænke fremad på for hele tiden at sikre bedre forhold i Grønland.
Man er simpelt hen nødt til at være helt fremme i skoene.
Hvis man skal sikre de bedste forhold for mennesker i Grønland, er forslagsstilleren jo enormt god, både på den brede klinge og helt ned i nuancerne.
Noget af det, som jeg selv synes er væsentligt, er netop kendskabet til, hvor anderledes et land Grønland er, både i forhold til det geografiske, i forhold til sproget og i forhold til de organisationer, der ellers er der.
Derfor synes jeg egentlig, at det centrale, og det er justitsministeren ret præcis i at sige, er, at det handler om, at ofrene skal ses, høres og tages alvorligt.
Det er jo der, vi er nødt til at stille os ved siden af hinanden.
Det hører jeg egentlig også i de kommentarer, der er, og det ser jeg meget, meget frem til at vi fortsat kan arbejde frem imod.
Så tusind tak til forslagsstilleren for forslaget.
Louise Elholm (V), 2024-02-06:
Tak for ordet, og tak til fru Aaja Chemnitz for forslaget.
Jeg kender jo fru Aaja Chemnitz som en dedikeret grønlandspolitiker, der kæmper for de sociale vilkår i Grønland, og det her er jo et godt eksempel, for der er ikke nogen tvivl om, at etablering af offerrådgivning i Grønland er et godt forslag.
Der er rigtig mange ofre for kriminalitet i Grønland, og derfor kan det godt virke mærkeligt, at vi, når vi har en offerrådgivning i resten af Danmark, så ikke har det i Grønland og på Færøerne.
Derfor synes jeg også, det er et rigtig positivt tiltag, og at det er et godt initiativ at rejse det her ønske.
Jeg ved jo heldigvis, at justitsministeren også har en rigtig god dialog med naalakkersuisut omkring etablering af en offerrådgivning i Grønland.
Derfor bakker vi i Venstre fuldt ud op om, at vi skal arbejde for at få en offerrådgivning i Grønland.
Udfordringen er tidshorisonten i beslutningsforslaget, og derfor synes jeg, at justitsministerens forslag om en beretning kan være rigtig godt.
For en beretning binder jo lige så meget som et beslutningsforslag, men har en lidt længere tidshorisont end et beslutningsforslag, og vi kan omformulere det, så vi stadig væk får det formål med, som bliver rejst i beslutningsforslaget, nemlig ønsket om en offerrådgivning.
Så jeg synes, vi skal arbejde videre til gavn for ofrene i Grønland på, om vi kan få en offerrådgivning, og det ved jeg justitsministeren arbejder på.
Og så synes jeg, at vi igennem en beretning i udvalget skal prøve at se, om vi kan lande det på en måde, så vi alle sammen synes, at det kommer til at lande et godt sted.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Kunne ordføreren ikke være lidt konkret, med hensyn til hvad de tidsmæssige udfordringer er, i forhold til at man siger, at man i det her folketingsår ikke kan gå i gang med at afdække, hvad der er behov for?
Det kan godt være, jeg fuldstændig har misforstået det, men går folketingsåret ikke til september, hvor man lukker ned og så starter op igen til oktober?
Der er da mange måneder til det.
Hvis folk sidder derude og kigger med, tror jeg, de siger: Gud, man kan ikke gå i gang med at lave nogle tiltag om, hvad det er, man skal gå i gang med, og hvad man skal undersøge, på 6 måneder.
Kan ordføreren ikke gøre mig lidt klogere på, hvorfor det ikke kan lade sig gøre inden for den tidshorisont?
Louise Elholm (V), 2024-02-06:
Jo, det er, fordi det ikke er korrekt, hvad hr. Lars Boje Mathiesen siger.
Det er ikke, at man skal forberede det eller andet.
Der står i beslutningsforslaget, at regeringen opfordres til at træffe de nødvendige tiltag med henblik på at etablere en offerrådgivning.
Der skal man jo være klar over, hvilke tiltag det drejer sig om, før man kan etablere dem.
Det binder også regeringen at lave en beretning.
Så får vi undersøgt det grundigt og sikrer os, at vi rent faktisk når at gøre det her grundigt og på et oplyst grundlag.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-02-06:
Der hører man jo så fra Justitsministeriet og justitsministeren, at de nødvendige tiltag var at få undersøgt de her ting.
Det er vel så det, man træffer beslutning om, altså om at gå i gang med at undersøge det.