runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-14:
En hurtig googlesøgning, hvis man skulle være i tvivl, bekræfter, at agern er giftige.
De indeholder bl.a. store mængder tannin, der kan føre til kolik og i værste tilfælde død.
Og det bekymrer mig bare, at man rent faktisk accepterer det.
Fordi man kalder det et eller andet rewilding-agtigt, accepterer man, at hestene føler sig nødsaget til at spise de her agern i stedet for rent faktisk at give dem noget mere tilskudsfoder.
Der har også været masser af meldinger om, at sådan noget som vand også har været lidt problematisk nu her med den hårde frost og sne, der har været.
Så mener ministeren ikke, at vi burde få dem til at følge lidt bedre op på tingene?
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Ja, og svaret bliver så også lidt i samme gænge, men det tænker jeg at spørgeren er okay med.
For det er først og fremmest den eller dem, som ejer eller har ansvar for dyrene, som skal sikre, at fødegrundlaget og dermed også dyrevelfærden overholdes, herunder at der selvfølgelig også er tilstrækkeligt med føde. Når det er sagt, skal jeg så lige korrigere spørgeren, for i facebookopslaget, som spørgeren refererer til, står der ikke noget om mængden af tilgængeligt foder.
Fødevarestyrelsen har desuden oplyst, at det – som jeg nævnte før – ikke er unormalt, at heste kan spise agern, selv om der kan være andet føde tilgængeligt, men at det selvfølgelig er mængden, der afgør, hvorvidt det er farligt.
Endvidere fremgår det så også af selv samme facebookopslag, at besætningsdyrlægen netop har tilset dyrene, og at alle dyrene har det fint.
Hvis hestene viser tegn på mistrivsel, vil det så ikke være tilfældet.
Det er dog klart, at der i perioder med hårdt vintervejr, som vi jo så lige har været igennem her, er et krav om, at besætningsejere tilser deres dyr hyppigere for netop at imødegå eventuelle dyrevelfærdsmæssige problemer.
Det er selvfølgelig også formålstjenligt, inden de i så fald måtte opstå.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-14:
Jeg vil starte med at sige tak til ministeren for at komme ned og svare på det her spørgsmål, for som ministeren også rigtigt siger, var det her spørgsmål faktisk stillet til en anden minister, der så henviste til den minister, der er mødt op her.
Så jeg er glad for, at der trods alt er nogen, der gerne vil svare på det.
Når jeg stiller det spørgsmål her – og jeg godt ved, at der selvfølgelig bliver ført noget kontrol af en eller anden art, og så kan man altid diskutere, om man synes, det er nok kontrol, og alt muligt – så er det, fordi jeg faktisk bare bliver oprigtigt bekymret for, om de folk, der går og har det daglige tilsyn med hestene på Molslaboratoriet og andre steder i naturnationalparker f.eks., har nok styr på, hvordan tingene hænger sammen, hvis de i et facebookopslag stolt kan fortælle, at der nu er så lidt mad, at hestene fouragerer på brombærblade, agern og siv og græs, der stikker op over sneen.
Det virker ikke, som om man bekymrer sig om og har viden om, at agern altså er giftige for heste.
Jeg medgiver gerne, at grønne agern selvfølgelig er mere giftige end de agern, de finder lige nu, men ikke desto mindre er agern giftige for heste.
De kan i værste tilfælde dø af dem.
Så bliver jeg bare bekymret for, om de folk, der styrer Molslaboratoriet og andre steder, har styr nok på det miljø, som hestene går i, hvis de kan sige sådan nogle ting her.
Burde man ikke netop have styr på, om man har noget på det område, hvor hestene går, der er farligt for dem, og som man skal have fjernet for at sikre, at de ikke lige pludselig kommer galt af sted, spiser noget, der er giftigt for dem?
Hvis en hest frivilligt spiser noget, der er giftigt for den, tolker jeg det helt klart som et tegn på, at den virkelig mangler mad.
Det er derfor, jeg bliver bekymret.
Jeg er som sagt glad for, at fødevareministeren vil komme ned og svare på det, når der er en anden, der mener, det ikke er hans område og ikke skal svare på det.
Men har de styr nok på det derude?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-14:
Altså, man havde jo en historisk chance for ikke at åbne det erhverv op igen.
Det er jo også det, vi er på vej mod nu.
Hvis man bare havde ladet det erhverv ikke åbne op igen, havde man været ude over hele den her debat.
Man havde i øvrigt også sparet danskerne for en hel masse penge.
Men jeg vil afslutningsvis gerne høre ministeren, hvor langt man er i forhold til den her dispensationsansøgning.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-01-14:
Vi kan ikke være uenige om, at GoCollective har svigtet helt enormt.
Hovedårsagen til, at jeg har bedt ministeren om at komme i dag, er, at jeg rigtig godt kunne tænke mig at få en form for garanti i forhold til det fremtidige setup.
Som jeg forstår det, ville DSB jo i bedste fald skulle fortsætte med det materiel og det samme personale, som de så overtager, og jeg skal jo ikke gøre DSB til verdens bedste i forhold til punktlighed osv. – jeg tror faktisk, det går næsten lige o p op med det, GoCollective leverer.
Det har ikke været sjovt at være kunde på Thybanen; der har været ekstremt mange aflysninger derovre, og det har i nogle situationer været markant dårligere.
Det må være svært at være kunde på Thybanen.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er, om ministeren, når nu der bliver kastet rigtig mange millioner i det her – det kommer til at koste mange millioner at komme ud af kontrakten – så kan garantere, at vestjyderne får en mere stabil togdrift med DSB, og at den togdrift bliver lige så billig som den, GoCollective leverer i dag, eller om de danske skatteydere ser ind i en ekstraregning uden nogen reel forbedring.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-14:
Altså, min pointe er jo netop, at du ikke bare kan se på prisen, for det seneste bud fra GoCollective, altså det, der før hed Arriva, er jo en halvering af det, de historisk har kørt det for i de foregående to bud.
Ordføreren kan jo også læse mit udvalgssvar nr. 28, hvor jeg også offentliggør, at de jo har anført, at de har meget alvorlige økonomiske problemer.
Det er jo nok årsagen til, at de ikke har de nødvendige ressourcer til at investere i de her tog, og derfor har der i en længere periode holdt 17-18 tog, som ikke kører, og det er jo derfor, man har så mange busser.
Det er derfor, jeg siger: Det er såmænd nok ikke overdragelsen af trafikken i sig selv, som bliver dyrt; det er nok mere den spændende regning, der er for at få investeret i det nødvendige, så man kan få det her materiel ud at køre, sådan at vi kan se borgerne, der forventer et togprodukt og ikke et busprodukt, i øjnene.
Det er det, jeg er optaget af.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-01-14:
Jeg anerkender fuldt ud ministerens svar, for det har været udfordrende.
Det, jeg rigtig godt kunne tænke mig vide, er, om vestjyderne kan se ind i en forbedring.
Min tanke er: Hvor skal DSB få materialet fra, hvis ikke de skal køre med det, de sandsynligvis får overdraget fra GoCollective?
Kan ministeren garantere, at de får bedre togdrift frem for busdrift, når DSB har overtaget det her, og kan de se ind i, at det bliver til samme pris, eller vil det blive dyrere?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-14:
Det bliver jo dyrere at få investeret de nødvendige midler.
Jeg forstår ikke lige helt ordførerens fokus.
Det er, som om det, at jeg står og redegør for, at der holder 17-18 tog stille på en perron, som man ikke får ud at køre, er et udtryk for, at man ikke investerer nok.
Så ja, der skal jo investeres mere, og det bliver dyrere, fordi der blev investeret for lidt.
Men nu har vi jo en folketingsbeslutning om, at der skal køre tog.
Så man kan jo ikke stå og glæde sig over, at den her kontrakt, vi har med GoCollective, godt nok er billig, hvor man siger, at der kører godt nok heller ikke tog, men hold fast hvor er det billigt.
Det er noget mærkelig noget at glæde sig over.
Så det, jeg siger, er, at nu forhandler jeg en nedlukning af kontrakten.
Som en del af det forventer jeg jo, at vi så kan overtage materiel.
Det har selvfølgelig en anden pris, og det er vi ved at vurdere nu, altså det er vi netop i gang med nu.
Når vi så får det, kan jeg jo så svare på, hvad investeringsbehovet er.
Jeg tror ikke helt, jeg forstår de her fluffy onelinere.
Det koster en eller anden pris, og til i dag har det kostet det dobbelte af det, som der blev kørt til nu.
Til gengæld bliver der så heller ikke kørt tilfredsstillende.
Så er det så succesen, eller hvad?
Så ja, jeg siger, at det kommer til at koste mere, for vi skal investere det nødvendige i et ordentligt togprodukt.
På dagen, hvor det bliver overtaget, er det jo ikke sådan, at DSB så bare kan gøre det bedre midlertidigt.
Pointen er netop, at vi skal investere det nødvendige i materiellet, sådan at vi kan komme til at køre med et togprodukt uden aflysninger.
Så må vi se, hvor vi ellers kan få materiel fra, indtil vi laver et nyt udbud, hvilket det jo er meningen at vi skal så hurtigt som muligt.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-14:
Tak, formand.
Vil ministeren give Alternativet ret i, at det er pinligt, at Danmark bliver et af de sidste lande til at forbyde pelsdyravl, og at vi på ingen måde kan kalde os et foregangsland for dyrevelfærd, når dette er tilfældet?
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er grundlæggende uenig i præmissen for spørgsmålet, idet jeg mener, at man på ingen måde kan sige, at Danmark står tilbage for andre lande, når det gælder dyrevelfærd.
Det er vigtigt, at vi styrker dyrevelfærden, og derfor indgik vi – som det også vil være spørgeren bekendt – sammen med et stort flertal i Folketinget den første dyrevelfærdsaftale af sin art tilbage i februar sidste år.
Under det danske formandskab har dyrevelfærd været en vigtig prioritet som en del af den internationale indsats, og bl.a. satte vi dyrevelfærd på dagsordenen ved at afholde en stor dyrevelfærdskonference under vores formandskab sammen med Kommissionen tilbage i december måned, hvor jeg også selv deltog sammen med den ansvarlige kommissær.
Jeg er selvfølgelig altid åben over for at drøfte, hvordan det nuværende produktionssystem, også i forhold til mink, kan forbedres.
Mit ministerium er aktuelt i gang med at vurdere den rapport, der er kommet fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, også forkortet EFSA, om dyrevelfærd i pelsproduktion, og det er derfor også vigtigt, at eventuelle tiltag på området bliver fagligt vurderet og funderet og skaber lige vilkår for erhvervet i EU.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-01-14:
Så hvis jeg forstår ministeren ret, kan vestjyderne se ind i et langt bedre produkt med meget bedre trafik med togene, end de ser i dag, efter at DSB har overtaget til en betydelig merpris.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-14:
Tak til ministeren for besvarelsen af spørgsmålet.
I starten af 2024 fremsatte Alternativet et forslag om et totalforbud mod pelsdyravl, og der udtaler ministeren – jeg står her med referatet af den debat, vi havde – at der mangler en videnskabelig vurdering af dyrevelfærd, og han henviser til den EFSA-rapport, som ministeren så også henviser til her i besvarelsen.
Det er jo en rapport, som Europa-Kommissionen havde bestilt, om en faglig vurdering af dyrevelfærden for mink og andre dyr i pelsdyrindustrien.
Der gentager ministeren som så mange gange før – og han har også lige gjort det nu – at ministeren går meget op i dyrevelfærd.
Omkring midten af august 2025 kom EFSA-rapporten, og den siger fuldstændig utvetydigt, at hold af pelsdyr, pelsdyravl, er uforeneligt med dyrevelfærd.
Den konkluderer, at der er grobund for et totalforbud mod pelsdyravl.
Nu vælger ministeren så, efter at den rapport er kommet, at se fuldstændig bort fra den rapport, som han ellers sagde han vil vente på og læne sig op ad.
Og sammen med regeringen søger man så om dispensation for stadig at kunne have pelsdyravl, for man har så i mellemtiden faktisk lavet et forbud i EU – godt nok ud fra et naturhensyn, men mange andre lande, stort set alle lande i Europa, har jo så lavet et forbud af hensyn til dyrevelfærd.
Ministeren siger én ting og gør noget andet.
Hvordan kan ministeren vise over for mig, over for Alternativet, over for Folketinget og over for de mange borgere, som går op i dyrevelfærd, at ministeren er til at stole på, når ministeren siger, at han går op i dyrevelfærd, altså når ministeren siger én ting og gør noget andet?
Kan ministeren forklare det?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-14:
Tak for det, formand.
Og tak til hr. Kenneth Fredslund Petersen for spørgsmålet.
Jeg vil faktisk også sige tak for, at man i stedet for bare at tale med mig om de her tal over en kop kaffe, tager op det op i offentligheden her i salen.
Jeg har jo selv studset lidt over, hvorfor GoCollective sendte den her pressemeddelelse ud, og jeg formoder, at det er derfor, at ordføreren stiller spørgsmålet.
Man kan se, at de i december overfører kontrakten og får en bonus på 160.000 kr., og jeg går ud fra, at det er afledt af det.
På det tidspunkt sagde jeg godt nok, at jeg ikke lige kunne bekræfte tallene, og at jeg ikke lige havde fået dem tilsendt for nærværende, men man kan jo sige, at det er lidt af en nålestiksoperation at fremhæve et regnestykke med alle plusserne og så helt undlade at fremhæve det, som trækker ned.
Men nu kan jeg rent faktisk bekræfte, at hvis man samler alle plusserne, står GoCollective i december til bonustrin 1 for det, der hedder operatørpunktlighed, som giver præcis 161.000 kr.
Hvis man så også tager nogle af minusserne med, f.eks. en bod på antallet af aflyste ankomstregistreringer for samme måned, så står de til en bod på 298.166 kr., altså cirka det dobbelte af det, de står til at få i såkaldt bonus.
Jeg så godt, at hele pressen lige pludselig gik helt i selvsving over, at man i december stod til en stor bonus, men jeg ved ikke, om det er en bonus, ordføreren kunne tænke sig at få, altså at få 160.000 kr., hvis han ville betale 300.000 kr.
Men det er det, der er sagens kerne, og derfor tror jeg, at det, vi skal gøre – for uagtet om man som virksomhed ønsker positiv omtale, så er det måske lidt kortsigtet og svarer til at tisse i bukserne – er at holde fokus på, at vi skal have leveret det produkt, vi har købt, altså et togprodukt og ikke et busprodukt, og derfor forhandler jeg fortsat en nedlukning af kontrakten med GoCollective.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-01-14:
Tak, formand.
Mener ministeren fortsat, at det er fornuftigt at ophæve kontrakten med GoCollective, set i lyset af at selskabet har overopfyldt sit punktlighedskrav for december 2025?
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Altså, når man har regler, kan man som et liberalt erhverv – om det er pelsdyr, griseproduktion eller medicinalindustrien, eller hvad det nu er – producere inden for de rammer og regler, der gælder.
Vi har jo lavet en nedlukning under covid-19 på grund af de hensyn, der skulle tages på det tidspunkt, men at komme bagefter og sige, at vi så skal lukke ned en gang mere af hensyn til noget andet, synes jeg immer væk er noget specielt.
Det er rigtigt, at vi har en meget, meget begrænset industri tilbage i forhold til minkavl, men vi har også nogle rammer, regler og rettigheder, også for minkavlere.
Så længe det er lovligt at producere, er det lovligt at producere, men inden for de rammer og regler, som vi her i Folketinget sætter, herunder de dyrevelfærdsmæssige regler.
Når EFSA kommer med nogle anbefalinger, er vi i ministeriet selvfølgelig i gang med at finde ud af, hvad det så har af konsekvenser i forhold til det danske system, samtidig med at kommissionen forventeligt må komme i løbet af første halvår med deres konklusion.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-14:
Faktum er jo, at land på land lukker ned for pelsdyravl af hensyn til dyrevelfærd.
Senest har vi set det med Polen.
Der kan vi så konstatere, at ministerens ministerium sender urigtige oplysninger over, når Alternativet spørger, i forbindelse med at Europaudvalget skal vurdere, om vi skal søge om dispensation for det generelle forbud.
Der siger ministeren, at Polen ikke er i gang med at lave et forbud, men det var de så, og det gjorde de jo så få måneder efter.
Hvorfor er det, at ministeren og regeringen står så hårdnakket på, at vi skal have en pelsdyravl?
Hvad er det, der er på spil?
Hvorfor insisterer ministeren og regeringen på, at vi skal have en pelsdyravl i Danmark?
Der er i øvrigt ikke særlig mange tilbage.
Vi har haft en total nedlukning.
Hvad er det, der er grunden til, at man så gerne vil have den her forfærdelige dyremishandlende industri?
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Der er jeg – måske ikke overraskende – grundlæggende uenig i den konklusion.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi havde en debat.
Jeg henviste til EFSA-rapporten, og den EFSA-rapport er kommet.
Den er Kommissionen nu også i gang med se på, i forhold til hvad der sådan rent, kan man sige, juridisk skal til, ifald Kommissionen kommer med et initiativ omkring det.
Det forventer man at man fra Kommissionens side kommer frem til her i løbet af første halvår af det indeværende år.
Som jeg sagde i min indledning, er mit ministerium også i gang med at kigge ned i EFSA-rapporten for at se på, hvad det vil give anledning til i forhold til det system, som vi kender fra de, om end få, anlæg, der er tilbage i Danmark.
Og så er det rigtigt, at der er kommet et forbud mod den amerikanske mink, men det har ikke noget med dyrevelfærd at gøre; det har noget at gøre med miljøhensyn, i forhold til at mink vurderes som en invasiv art.
Det er bare, så det også er sat på plads.
Morten Dahlin (V), 2026-01-14:
Jeg har to kommentarer til det.
Først er der det med fremmedgørelsen.
Jeg deler en til en analysen af, at vi har et stort problem med, at der er mennesker, der har levet hele deres liv i Danmark og lige pludselig kigger rundt i deres lokalområde og tænker: Hov, er det her stadig væk mit fædreland, eller har det forandret sig til noget, der er dårligere?
Og jeg er ikke imod forandring.
Altså, forandring kan sådan set være godt, men forandring fra Danmark til Mellemøsten er meget, meget sjældent godt.
Den der fremmedgørelse er det meget vigtigt, tror jeg, at vi også politisk tager alvorligt, og at vi ikke gør, som man desværre har set det i nogle andre samfund, også samfund, der ligner vores, og nærmest håner folk, der har den der holdning.
Til den anden del vil jeg sige, at jeg er helt enig med spørgeren i, at vi bliver nødt til at finde en metode, hvor vi slår ned på folk, der f.eks., når det handler om ægteskab, udfører sharialignende ritualer, som gør, at man ikke kan blive skilt, hvis man gerne vil det.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-14:
Det synes jeg er meget imødekommende.
Det er jo ikke en afvisning, det er en åbning.
Jeg vil bare sige, at hvis vi i fællesskab kan ændre loven og reglerne for anerkendte trossamfund derhen, at de anerkendte trossamfund, der praktiserer sharia, altså unddrager kvinder deres rettigheder, får frataget anerkendelsen.
Så vil det jo være et kæmpe skridt fremad for at beskytte de kvinder, der befinder sig i ulykkelige og ufrivillige ægteskaber.
Så det vil jeg bare kvittere positivt for.
Og så håber jeg, at ministeren vil indkalde til forhandlinger, for vi vil meget gerne sætte hurtigt fokus på at omsætte det til virkelighed.
Morten Dahlin (V), 2026-01-14:
Men den samtale synes jeg vi skal fortsætte.
Vi har også i fællesskab sat et arbejde, der minder lidt om det, i gang.
Lad os få fulgt op på det ganske hurtigt.
For vi bliver nødt til at sikre, at man ikke i Danmark med staten i ryggen – for det er det, man har til en vis grad, i hvert fald når man er et anerkendt trossamfund – kan sidde og sige til en kvinde, at hun ikke kan blive skilt, hvis hun gerne vil.
Altså, det er jo en grundlæggende rettighed at sige: Jeg ønsker ikke at være i det her ægteskab mere.
Det vil jeg gerne trække sig ud af.
Vi kan ikke have en situation, hvor der står en imam, der er anerkendt af staten, og siger: Det må du ikke, fordi jeg siger det.
Lad os fortsætte den samtale.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-14:
Jeg vil bare stille min kalender til rådighed, for
Helt enig.
Morten Dahlin (V), 2026-01-14:
Det gør jeg mig faktisk rigtig mange overvejelser om, fordi jeg mener, vi har et problem, og jeg vil endda gå så langt som til at sige et stort problem, med trossamfund i det her samfund, der bruger det at være trossamfund og derfor have en særlig status til at undergrave nogle af de værdier, som vores samfund er bygget på.
Et af de steder, hvor jeg ser de største udfordringer, er på ægteskabsområdet, hvor vi simpelt hen ser, at det, der er helt normal praksis i Danmark, at det tager to for at blive gift, men kun en for at blive skilt, altså ikke bliver fulgt alle steder.
Derfor gør jeg mig mange overvejelser om, hvordan vi kan slå hårdere ned de steder, hvor der er trossamfund, og det kan være trossamfund af alle trosretninger, men det største problem er jo islamiske trossamfund – det tror jeg ikke spørgeren og jeg bliver uenige om – der simpelt hen bryder med den her praksis og med, hvordan vi gør tingene i Danmark, særlig inden for ægteskabsområdet.
Så det gør jeg mig nogle tanker om hvordan vi kan slå hårdere ned på, for intentionen fra mig er helt klar: Det skal vi slå hårdere ned på.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-01-14:
Det er jo helt rigtigt, som ministeren siger.
Der er selvfølgelig bevæggrunde for det.
Det erkender vi jo også.
Omvendt vil jeg også have lov til stilfærdigt at undre mig over, at man ikke har valgt at vente på, at der eventuelt ville komme en sanktion fra EU, på baggrund af, at man mener, der skal ændres i dansk lovgivning.
Det har man jo ikke villet vente på fra regeringens side.
Derfor er det altså, at jeg er nødt til at hænge min hat noget alvorligt på knagerækken vedrørende de her kulturbærende elementer, for jeg mener faktisk, at man ikke viser tilstrækkelig grad af hensyn til det netop at kunne bevise, at det, vi er ude i her, er kulturbærende, eksempelvis danseundervisning for hold.
Må jeg minde om – og jeg nævnte folkedans før – at vi er tilbage i 1700-tallet.
Det burde ministeren måske også kunne anerkende.
Jeg synes, det er lidt langt ude, hvis man bruger det argument, at fordi der er moms på en teaterbillet eller en koncertbillet, hvor man går ind og sætter sig en velpolstret stol i Vejle musikteater, har det noget at gøre med, at der også skal moms på, at folk går ud aktivt og køber et abonnement på at få undervisning hos en privat udøver, eksempelvis en danseskole.
Det er noget helt andet.
Der får man undervisning, og man bruger faktisk sin hjerne, sin tanke, sin kreativitet.
Jeg har selv gået til dans i mange år, og det kan sikkert ikke ses, når man prøver at danse med mig, men jeg har da gjort indsatsen i forhold til det.
Men det ændrer jo ikke på, at der er forskel på tingene, forskel på, at man går ind og køber noget og sætter sig ned og får noget underholdning, og at man selv deltager i det.
Det er derfor, der er den her store forskel på, om noget burde være med eller uden moms.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-01-14:
Jeg synes faktisk godt, man kan se, at sådan noget danseundervisning sætter sig i en vis elegance, hvis jeg må være så fri.
Der er ikke noget, jeg hellere ville end at undgå de her ændringer.
Det synes jeg har en værdi.
Jeg synes, det at bevæge sig har en værdi, men det at bevæge sig sammen med andre har også en værdi.
Derfor er jeg pokkers træt af, at de her domme tvinger os til at gøre noget andet.
Men nu har vi de domme, og vi har jurister, der siger, at det ikke er at følge loven, hvis vi bare gør, som vi plejer.
Derfor har vi nu de her ændringer.