runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Jeg synes selvfølgelig altid, at man skal tage det alvorligt, hvis man har grænsehandelsproblematikker.
Jeg har ikke på nuværende tidspunkt grundlag for at tro, at vi her står over for en stor grænsehandelsproblematik, og derfor er det ikke, som er det, der er baggrund for spørgsmålet, en sag, hvor jeg har ambitioner eller intentioner om at begynde at ændre på den retstilstand, der trådte i kraft den 1. januar.
Den dag, hr. Nick Zimmermann selv kommer i regering, vil han opleve, at det ikke er ham, der sidder og afgør, hvilke vilkår folk ansættes på.
Og det er hverken den nuværende eller den tidligere regering, der har besluttet, hvilke løn- og ansættelsesvilkår der gælder for nogen medarbejdere i skattevæsenet.
Jeg er ikke uenig i, at der skal være ansvarlighed omkring, hvordan man bruger de her midler.
Det er også derfor, jeg nu gentagne gange har sagt, at jeg ikke mener, der er nogen rimelighed i, at man skal have de her ordninger, når der f.eks. er overmål, der udløber.
Det er jeg tilfreds med at man ikke har længere.
Nick Zimmermann (DF), 2025-03-26:
Det er fuldstændig forkert.
Altså, det passer jo simpelt hen ikke, når der bliver sagt, at det her skal deles ud på 13.000 mennesker.
Det er jo ikke ganske almindelige mennesker, der kommer i nærheden af de her gyldne håndtryk.
Det er jo den her statslige og kommunale adel; vi kan også vælge at kalde dem de statslige grever og baroner, altså djøf'ere, akademikere, papirnussere og skrankepaver.
Det er jo dem, der får del i de her 123 mio. kr.
Det er jo ikke håndværkere, det er jo ikke sygeplejere, det er jo ikke skolelærere, og det er jo ikke rengøringsassistenter.
Det er dem, som regeringen har udpeget til at være fine nok til at komme i nærheden af de her fratrædelsesgodtgørelser, der nogen sinde kommer i nærheden af dem.
Så det passer jo ikke, når man siger, at regeringen ikke bestemmer, hvem der skal have dem.
Det er jo netop regeringen, der har besluttet, at der alene siden 2019 skal gives gyldne håndtryk for 123 mio. kr. i regeringens egne ministerier.
Så der må jeg bare lige sige: Det er fuldstændig skævt og fuldstændig forkert.
Og tænk engang, I vælger endda at uddele dem til dem, der selv siger deres job op.
Tænk engang at være i en position, hvor man kan sit eget job op, og så kan man alligevel gå derfra med langt over en million.
Det er jo helt hovedrystende galt.
Thomas Danielsen (V), 2025-03-26:
For det første vil jeg i forhold til bødeniveauet sige, at der har været en branchedialog, og der har det generelt været opfattelsen, at det skal kunne mærkes, hvis du snyder.
Så man vil ikke have snyd.
Så det er jo på opfordring af interesseorganisationer for vognmænd, at vi hæver bøden fra 4.500 kr. til 9.000 kr. Selvfølgelig kan man finde nogen, der ikke er enige i det, men det her var altså et ønske fra branchen, fordi det ikke skulle kunne betale sig at snyde med kilometerafgiften.
I fremtiden bliver man heller ikke ved med at taste nummerpladen ind ved en fejl.
Selvfølgelig er der den slags opstartsproblemer, men jeg synes, at vi skal hjælpe hinanden med at løse dem i stedet for at tale os væk fra hinanden.
Nick Zimmermann (DF), 2025-03-26:
Men det hænger overhovedet ikke sammen, altså det, der bliver sagt her, for alene siden 2019 er der uddelt 123 mio. kr. i gyldne håndtryk.
Så siger ministeren her, at man skal huske på, at der er 13.000 ansatte i styrelserne.
Ja ja, men det er jo ikke alle 13.000, der kommer i nærheden af de her gyldne håndtryk.
Det er jo dem, som man i regeringen har valgt at stryge med hårene; det er jo den her kommunale og statslige adel, som man har vurderet er dygtig nok til at få de her helt vilde bonusser.
Det er jo ikke ganske almindelige danskere, der nogen sinde kommer i nærheden af de her bonusser.
Det er jo ikke folk, der løfter kæmpestore opgaver hver evig eneste dag enten i ældreplejen eller i sundhedsvæsenet.
Man har fra regeringens side udvalgt sig helt nøje, hvad for nogle mennesker det er, der skal have de her bonusordninger.
Alene i Skatteministeriet, altså det ministerie, som skatteministeren repræsenterer her i dag, er der givet gyldne håndtryk for 27 mio. kr. alene siden 2019.
Det er da rystende.
Jamen altså, jeg må bare sige, at alene siden 2019 har Skatteministeriet givet gyldne håndtryk for lige knap 27 mio. kr.
Det er dybt urimeligt over for de danskere, der betaler til det her show.
Og jeg mener sådan set, at man fra regeringens side burde iværksætte et stop for den her form for, jeg vil næsten kaldte det vennetjenester.
For det, der i virkeligheden sker, er jo, at de her embedsfolk render rundt og jobshopper imellem de forskellige ministerier.
Så stopper man eksempelvis ovre i Skatteministeriet og går derfra med et gyldent håndtryk på måske 1 mio. kr. eller 1,5 mio. kr.; så bliver man måske ansat ovre i Udenrigsministeriet eller i Finansministeriet i stedet for, og så er man ansat der et par år, får et gyldent håndtryk, og så rykker man måske videre til et nyt ministerie.
Man bliver nødt til en gang for alle at få stoppet de her gyldne håndtryk.
Når man alene siden 2019 har brugt 123 mio. kr. på at uddele gyldne håndtryk, er der altså noget fuldstændig ravruskende galt.
Og jeg finder det rystende, at man møder op her i dag og siger, at man vil iværksætte noget, og at man vil kigge på det, og at vi jo også skal huske på, at der er mange styrelser.
Hvad med ganske almindelige danskere, der er ansat ude i det offentlige?
Hvad med ganske almindelige, hårdtarbejdende danskere?
De kommer da aldrig nogen sinde i nærheden af på den her måde at få sådan et gyldent håndtryk.
Og jeg siger bare: Der er da masser af danskere, der løfter kæmpestore opgaver rundtomkring i hele vores danske velfærdssamfund, og som samtidig med det går til nogle lønninger, som er helt anderledes.
Senest har vi set, at nogle soldater har stillet sig frem med deres lønsedler.
Hvorfor skal de ikke have sådan et gyldent håndtryk her?
Hvorfor er det kun forbeholdt den her kommunale og statslige adel, som man næsten kan betegne som en eller anden form for grever og baroner?
Altså, det her bliver nødt til at stoppe én gang for alle.
Og jeg håber virkelig, at skatteministeren eller andre i regeringen er parate til at stille sig forrest i kampen for det.
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er godt, at hr. Nick Zimmermann sætter fokus på det her område, for det er væsentligt for os alle sammen, at man tænker over, hvordan skatteydernes penge bruges.
Lad mig indlede med at understrege, at jeg kun kan svare vedrørende mit eget ministerområde, altså Skatteministeriet.
Det ligger mig meget på sinde.
Derfor skal der naturligvis også udvises økonomisk ansvarlighed i forbindelse med de dispositioner, man gør sig på lønområdet, også når der blive givet fratrædelsesgodtgørelser.
Jeg er blevet oplyst om, at fratrædelsesgodtgørelser i Skatteministeriet bliver givet inden for de rammer, der er reguleret via de kollektive aftaler og funktionærloven.
Der er givet fratrædelsesgodtgørelse i tre typer af sager: i sager om afsked, i sager om aftaler om fratræden og i sager, hvor det i forbindelse med indgåelse af ansættelseskontrakten har været aftalt, at der skal gives fratrædelsesgodtgørelse ved udløb af åremålet.
Sidstnævnte betød, at der blev udbetalt fratrædelsesgodtgørelse, når den pågældende chefs åremål udløb.
Denne del indgår ikke længere i kontrakterne på Skatteministeriets område, og det er jeg godt tilfreds med.
Skatteministeriet er en stor koncern med ni styrelser, hvor der hver dag bliver løst mange store opgaver, og jeg forventer selvfølgelig, at direktørerne i de styrelser leder dem og forvalter dem og de lønmidler, de har til rådighed, på en meget økonomisk ansvarlig måde.
Når man så kigger på beløbene, er det mange penge, det er jeg enig i, og derfor har jeg også bedt mit ministerium om at være meget opmærksom på det her område i fremtiden.
Der kan, som vi alle ved, være årsager til, at vejene skilles mellem to parter, men der skal så være en balance i, hvordan man gør det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-03-26:
Vurderer ministeren, at det harmonerer med princippet om, at skatteborgernes penge skal sikre bedst mulig velfærd til danskerne, når ministerierne samlet i perioden 2019-2024 har afholdt udgifter på over 123 mio. kr. til fratrædelsesordninger for chefer, og vil ministeren fremlægge årsagen til, at Skatteministeriet alene udgør knap 27 mio. kr. af det samlede beløb?
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Jamen jeg er ikke sikker på, at vi er så uenige.
Det er også derfor, at jeg er godt tilfreds med, at den praksis, jeg så er blevet gjort bekendt med tidligere har været, hvor der er nogle, der har fået en fratrædelsesgodtgørelse, når deres åremål er udløbet, er ophørt.
Det synes jeg er det helt rigtige, for den praksis synes jeg ikke der er nogen grund til at man skal have.
Det er en periode på 5-6 år, og jeg vil sige, at det jo er relativt lang tid.
Der er 13.000 mennesker ansat i skattevæsenet, når man lægger alle styrelser sammen, og hvordan det helt præcis fordeler sig, skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg tror ikke, vi er så uenige om, at der skal være en balance i det her, og det skal ikke være sådan i det ressort, jeg har ansvaret for, at der er nogle, der forgyldes, fordi de stopper med at arbejde.
Hvornår det er muligt for os at opgøre de her beløb, og hvilke inddelinger det er muligt at opgøre dem i, altså på månedsbasis eller hvor tæt på vi kan komme, må jeg vende tilbage med skriftligt, for det har jeg ikke svar på på stående fod.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-03-26:
Tak for det.
Mener ministeren, at de nye retningslinjer for kompensation for CO 2 -afgift på fiskeriet samt udgifterne ved udleveringsanlæg kan håndteres uden at skabe markant mere bureaukrati?
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Tak for spørgsmålet.
Spørgeren har ret i, at modellen for godtgørelse har administrative og likviditetsmæssige konsekvenser for fiskerierhvervet.
Den model svarer dog til andre godtgørelsesordninger på punktafgiftområdet, hvor der betales afgift i forbindelse med køb af produktet, og hvor denne efterfølgende kan søges tilbagebetalt.
Modellen gælder derfor ikke kun for fiskerierhvervet.
Modellen har desuden den fordel, at den minimerer risikoen for svig, fordi de, som skal betale afgift, ikke kan tanke afgiftsfrit.
Samtidig sikrer modellen, at godtgørelsen kun udbetales til de rette virksomheder.
For registrerede virksomheder vil godtgørelsen følge momsindgivelsen og momsrefusionen.
For ikkemomsregistrerede virksomheder skal der søges om godtgørelse kvartalsvis.
Jeg er blevet oplyst om, at udbetaling vil ske et par dage efter anmodningen, medmindre sagen udtages til kontrol.
Jeg håber, at den mulighed vil blive brugt og bidrage til at skabe klarhed.
Vedrørende spørgerens henvisning til tankning af brændstof fra selvbetjeningsanlæg har Skattestyrelsen oplyst, at der ikke er tale om en ny praksis, og at denne længe har været beskrevet i skatteforvaltningens juridiske vejledning.
Så forstår jeg godt, at det kan forekomme ærgerligt for de fiskere, der af den ene eller den anden grund har haft adgang til at tanke afgiftsfrit fra udleveringsanlæggene, at de nu skal søge om godtgørelse, men det er desværre det, der har været forudsat i praksis, og som svarer til, hvad der gælder på andre områder.
Var det ikke sådan, ville vi ikke kunne kontrollere, at der betales den korrekte afgift af brændstof.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-03-26:
Tak for svaret.
Jeg vil starte med at sige, at jeg selvfølgelig er fuldstændig enig i og indforstået med, at man ikke skal snyde, hvis man vil tanke sit brændstof.
Det er jo klart.
Men når jeg ser på, hvordan det her er skruet sammen – man opkræver afgiften, der skal søges om at få den godtgjort, så skal pengene udbetales, og det skal administreres, og fiskerne skal have revisor på – så bliver det jo bare en virkelig markant og rigtig dyr forøgelse af bureaukratiet på det her område.
Det er mig en gåde, at man frivilligt på den måde bare siger: Vi synes, det her er en god idé.
Det er en afgift på et brændstof, som der ikke er et alternativ til.
Det er en afgift, der ikke hjælper særlig meget, andet end at man jager dansk fiskeri til udlandet for at tanke – for dem, der kan det – og de udenlandske fiskere tanker heller ikke i danske havne ret meget længere.
Jeg kender til et enkelt olieselskab i Hanstholm, og de ligger lige nu i forhold til sidste år på en faktor på et sted mellem 30 og 40, og det vil sige, at de mangler over 60 pct. af omsætningen.
Det er hvad, man har fået ud af det her, og alligevel giver det en frygtelig masse bureaukrati.
Har man i regeringen overvejet, hvordan man så rent faktisk finansierer det her bureaukrati?
For nu er der jo lagt op til, at det er en 100-procentsrefusion, man kan få af sin afgift.
Så vil det jo være nemmere rent faktisk at droppe den her afgift i stedet for at kalde det en udskydelse med en frygtelig masse bureaukrati til følge.
Og hvor skal pengene til det komme fra?
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Jeg er selvfølgelig glad for, at vi er enige om, at der ikke skal kunne svindles med det her.
Der er jo desværre sådan i mange aspekter af vores lovgivning, at man er nødt til at have alle mulige kontrolmekanismer for at undgå, at der kan svindles.
Det gør så desværre livet lidt mere besværligt for alle dem, der har rent mel i posen, hvilket heldigvis er flertallet.
Men når vi så taler om bureaukrati, som der bliver sagt, så skal det trods alt ses i sammenhæng med, at der er afsat relativt mange midler til kompensation.
Landbrugs- og Fiskeristyrelsen skal udmønte 468,5 mio. kr., som regeringen har besluttet at kompensere fiskerierhvervet med, ud over den pulje på 391,5 mio. kr., som i forvejen var afsat i støtte til fiskerne, da »Aftale om grøn skattereform« blev indgået.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-03-26:
Men det er jo netop lige nøjagtig det, der er en del af den problematik her, og det viser, hvor fuldstændig tåbelig CO 2 -afgiften for fiskeriet er.
Vi er ude i, at fiskerne skal starte med at finde pengene i deres likviditet og betale, og så skal der administreres, registreres og gøres ved for at få pengene betalt tilbage.
Vi har skabt en frygtelig masse bureaukrati, som der skal betales for.
Hvad for nogle penge skal vi bruge til at betale for det bureaukrati?
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Det er klart, at det administrative arbejde, der er forbundet med at håndtere de her ordninger, ikke skal være større end højst nødvendigt.
Derfor har man mulighed for at få vejledning i Skattestyrelsen, sådan at det forhåbentlig kan gå så smidigt som muligt.
Så vil jeg bare igen minde om, at de administrative konsekvenser jo minder om dem, andre erhverv udsættes for tilsvarende, når der er afgifter, som de får godtgjort, og på den måde er det noget, man er vant til at håndtere.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-03-26:
Jeg ved ikke, om jeg synes, det gør det ret meget bedre, at man retfærdiggør det med, at det ligner andre administrative ting, der skal ordnes, i forhold til omkostninger andre steder.
Det gør det da ikke bedre.
Det er stadig væk mere bureaukrati, der er blevet skabt for at håndtere en afgift og tilbagebetaling af en afgift – en afgift, der er tåbelig, når man ikke har et alternativt brændstof.
Så jeg synes stadig væk, jeg mangler at finde ud af, hvordan vi finansierer det her ekstra bureaukrati.
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Jamen hr. Kristian Bøgsted og jeg har jo det tilfælles, at vi begge to har været bekymret for, at fiskeribranchen blev presset hårdt af den nye CO 2 -afgift på fiskeri, og det har vi haft møder om, også tilbage sidste år.
Det vil der desværre være lidt administration forbundet med, og det skal vi selvfølgelig have til at glide så enkelt som muligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-03-26:
Så er jeg jo bare endnu mere undrende.
For jeg stiller et spørgsmål og beder om at få redegjort for, hvor meget vi har fået ind i CO 2 -afgift fra fiskeriet i januar måned 2025.
Svaret er: Det har vi ikke mulighed for at svare på, da vi ikke kan se specifikt ude ved olieselskaberne, hvor meget brændstof der er gået til fiskeriet.
Og nu står ministeren så og siger: Herovre kan vi så godt se, hvor meget brændstof der bliver brugt ude ved fiskerne.
Så er det vel ikke sværere end at tage det tal og rent faktisk regne ud, hvor meget man så har fået ind fra en afgift.
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Sagen er ikke, at vi ikke ved noget om, hvad fiskerierhvervets energiforbrug er.
Der bliver månedligt udgivet energistatistik, som dokumenterer brændstofforbruget i Danmark på forskellige anvendelser.
Oplysninger om energiforbrug og udledninger for 2025 bl.a. for fiskerisektoren offentliggøres desuden ultimo 2026 i den årlige energistatistik.
Det er bare for igen at sige, at når spørgeren giver indtryk af, at vi ikke ved, hvordan det ser ud med fiskerierhvervets energiforbrug, så er det ikke helt retvisende.
Det, vi får ind, er jo i hvert fald det, der er aftalt, og det er jo, at det er 350 kr. pr. t CO 2 i 2025, og derefter stiger det så med 80 kr. pr. t CO 2 til 750 kr. pr. t CO 2 i 2030.
Det er de vilkår, der gælder for fiskerierhvervet.
De samlede opgørelser over, hvor store beløb der så er kommet fra respektive måneder, må vi jo vende tilbage med skriftligt.
Det tal har jeg ikke med mig her, men det må vi vende tilbage med skriftligt, f.eks. hvordan det ser ud fra januar måned, når det er muligt at opgøre det.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-03-26:
Lad mig starte med lige at kommentere på noget af det sidste, der bliver nævnt her: »fiskeriets konkurrenceevne«.
I Norge betaler man tilskud til brændstoffet, fordi brændstoffet er dyrt, for at bevare konkurrenceevnen.
Vi smadrer dansk fiskeris konkurrenceevne på den måde her og har skabt et bureaukratisk monster uden lige.
Vi aner ikke, hvad vi rent faktisk får på en afgift.
Så vi må vente at se, hvordan vi gennem bureaukrati får regnet ud, hvad det er, der bliver søgt om og skal betales tilbage, og hvor meget det kommer til at koste.
Jeg er lidt undrende over for, hvordan man overhovedet fra starten af har kunnet begynde at regne det ud og forvente, at en CO 2 -afgift på fiskeriet, selv når man så har betalt noget tilbage, giver et provenu på et vist antal millioner.
Det her giver ingen mening, altså den måde, det er skruet sammen på.
Det er den ene tåbelighed efter den anden, der kommer.
Olieselskaberne sælger ikke længere den mængde brændstof, der skal til.
De danske fiskere, der kan, sejler til udlandet.
Og i forhold til de udenlandske fiskere kan det godt være, man ved dygtigt arbejde ude i havnene har fået dem overtalt til stadig væk at komme og lande deres fisk, men så snart de har landet nogle fisk, sejler de et andet sted hen og tanker deres brændstof.
Og når de ikke tanker i de danske havne, koster det for alle servicevirksomhederne.
Det er arbejdspladser, der er på spil.
Mener ministeren ikke, vi skulle have rettet op og have lidt mere styr på, hvordan tingene hænger sammen?
Tak for det.
Mener ministeren, at opkrævningen af CO 2 -afgift på fiskeriet fungerer optimalt, når det ikke er muligt at redegøre for, hvor meget CO 2 -afgift olieleverandørerne isoleret set har faktureret til fiskeriet?
Først tak til ministeren for at komme ned og svare på spørgsmålene i dag.
Men kan ministeren sige noget om: Hvornår er det så, vi har mulighed for at se det specifikt for januar måned?
For det svar, jeg allerede har fået, var jo, at der kan man ikke se det.
Men samtidig henvises der til nogle tal, hvor man har mulighed for rent faktisk at lave den beregning på, hvor meget man får ind.
Hvor langt skal vi frem, før ministeren og Skattestyrelsen har mulighed for så at give de oplysninger og sige: Nu ved vi, hvor meget vi har fået ind i f.eks. januar måned 2025?
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-26:
Som jeg forstår Skattestyrelsen, er det rigtigt, at Skattestyrelsen ikke kan identificere de olieselskaber, der leverer energiprodukter til fiskefartøjerne, ligesom Skattestyrelsen heller ikke ved, hvor meget CO 2 -afgift olieselskaberne fakturerer til fiskeriet.
Det skyldes, at olieleverandørerne angiver et samlet CO 2 -afgiftsbeløb til Skattestyrelsen i TastSelv Erhverv.
Hvis olieleverandører skulle angive den overvæltede CO 2 -afgift fordelt på erhverv, ville det indebære en administrativ byrde for olieleverandøren, der ikke står mål med behovet for den data, som hr. Kristian Bøgsted efterlyser.
Olieleverandøren vil således skulle oplyse, hvad de leverede energiprodukter skulle anvendes til, hvilket ville være administrativt tungt og bureaukratisk.
CO 2 -afgiften på erhvervsfiskeri indgår i den brede politiske aftale fra juni 2022 om at pålægge industrien en høj og ensartet CO 2 -afgift.
Aftalen er det største enkeltstående bidrag til vores grønne omstilling og klimamålsætning.
Som det også fremgik hos ekspertgruppen for grøn skattereform, er en høj og ensartet CO 2 -afgift som udgangspunkt det samfundsøkonomisk mest effektive instrument til at opnå CO 2 -reduktioner og Danmarks klimamål.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Hvor går grænsen for ordføreren i forhold til politisk styring?
Kunne vi ikke også bare sige, at vi nedlagde rektoratet og sagde: Nå, men det er bare ministeren, der bestemmer, hvordan universitetet skal ledes?
Så er det bare en styrelse i vores offentlige sektor.
Det er jeg sikker på ville være mere effektivt og – hvad sagde ordføreren mere? – være smidigere og lettere og gå i den rigtige retning osv.
Vi ønsker et frit, uafhængigt universitet, for ellers er det faktisk lige meget at have et universitet.
Så hvad tænker ordføreren om det?
Hvor går grænsen i forhold til den politiske styring af vores universiteter?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-03-27:
Der er jo en risiko for en større politisk indblanding.
Ja, uafhængigheden bliver mindre, men jeg har tillid til, at fagligheden opretholdes, så man godkender de institutioner, der lever op til reglerne.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Ja, jeg har et spørgsmål.
For jeg kender nemlig Dansk Folkeparti som et parti, som sådan er meget ideologisk, og hvor der stadig væk er klare røde og blå fløje, og hvor man ligesom har de der klassiske ideologiske diskussioner, og her er det jo et spørgsmål om, hvorvidt ordføreren kan støtte et lovforslag, som faktisk giver ministeren meget, meget store beføjelser i forhold til universiteterne.
For det kan jo så betyde, at der f.eks. på et tidspunkt kan komme en ræverød forskningsminister, som vil kunne designe nogle uddannelser på en måde, som jeg tænker at ordføreren ud fra sit ideologiske ståsted vil synes er meget problematisk, og vi derfor får en risiko for en politisering af vores uddannelser, hvor det bliver en ideologisk kamp, hvorimod det selvfølgelig handler om, at vi skal have nogle uafhængige institutioner, hvor det skal foregå lødigt, sådan at vi ikke hver gang, vi skal diskutere politik, også skal diskutere, hvordan vores uddannelser helt konkret skal se ud.
Så mit spørgsmål er konkret, om ordføreren ikke er bange for, at vores uddannelser f.eks. nu kan blive med et ræverødt styre, frem for det har en mere uafhængig karakter.
Lise Bertelsen (KF), 2025-03-27:
Som jeg har læst det, er det netop et fagligt uafhængigt råd, der skal bedrive den her betjening, og det har jeg fuldstændig tillid til at det bliver i fremtiden.
Derfor støtter vi op om lovforslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-03-27:
Men lige i forhold til armslængde vil jeg spørge: Er ordføreren opmærksom på, at alle rådsmedlemmer skal udpeges direkte af ministeren, og at de sekretariatsmedlemmer, der skal sidde der, også skal lave andre opgaver for ministeren?
Det er også et svar til SF, som stillede spørgsmålet.
Det kan man ikke kalde organisatorisk uafhængighed, desværre.
Så der er ikke noget armslængdeprincip, og det synes jeg bare man skal være åben om og sige, at dem, der stemmer for det her lovforslag, stemmer for mindre armslængde i vores uddannelsessektor.
Lise Bertelsen (KF), 2025-03-27:
Jeg forstår godt og har også hørt påi debatten, hvor fru Theresa Scavenius vil hen.
Men jeg tænker, at det nuværende jo også er oprettet under Uddannelses- og Forskningsministeriet, så det her med at nedlægge noget for at oprette noget andet inden for det samme ser jeg ikke sådan, at vi nu bliver endnu mere politisk styrede osv., fordi det netop er uafhængigt, og fordi det netop pointeres – som der faktisk også gives svar på i forhold til bekymringerne i høringssvarene – at der bliver armslængde.