runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-17:
Analytikeren taler jo aldrig på vegne af ministeren, analytikeren taler på vegne af sig selv.
Det, det handler om, er jo, hvorvidt man lytter til de forskellige stemmer med viden og baggrund og erfaring, som man bør lytte til, når man skal træffe politiske beslutninger på vegne af et helt land.
Det, jeg egentlig bare gerne vil runde af med, for jeg antager, at det her er det sidste spørgsmål, er: Hvis man nu i virkeligheden står i en situation, hvor der er forskellige aktører, herunder nogle på Forsvarsakademiet, men også internationalt, som vurderer, at det USA, vi kigger på, ikke er det USA, man fra dansk side ønsker, er det så forsvarligt at fortsætte en indkøbsstrategi, hvor man ikke har gjort op med den afhængighed, man har af amerikansk militær teknologi?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også har sagt over for offentligheden om den pågældende sag, som er blevet omtalt, er det en ny oplysning for mig, og jeg er ikke vidende om den konkrete sag.
Det tror jeg også er kendt for spørgeren, for jeg var jo ikke minister under det forløb, som der spørges ind til, i forhold til genskabelse af sms-beskeder i 2021.
Men som jeg er blevet oplyst, var forløbet tilrettelagt sådan, at Justitsministeriet varetog den koordinerende rolle i forhold til genskabelse af beskederne.
Jeg kan forstå, at Justitsministeriet og Rigspolitiet derfor var i dialog med Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det har jeg også haft lejlighed til at oplyse spørgeren om på et samråd for 2 år siden, i september måned 2023, hvor vi havde en lignende drøftelse.
I lyset af at Justitsministeriet havde den koordinerende rolle i sagen, må jeg henvise til justitsministeren i forhold til spørgsmålet om forløbet og vurderingen af de forskellige enheders relevans for arbejdet med genskabelse af beskeder, herunder spørgsmålet om, hvordan computere blev relevansvurderet.
Det er ikke noget, som jeg som forsvarsminister er den rette til at svare på, da det ikke var en opgave som lå på Forsvarsministeriets ministerområde.
Jeg tror, at spørgeren ikke helt refererer det korrekt.
Det er jo lige præcis det, som diskussionen går på.
Så kan jeg henholde mig til det, som jeg allerede har oplyst spørgeren om.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-17:
Mange tak for det.
Jeg vil nu læse spørgsmålet op, som lyder: Hvornår og hvordan vil regeringen sætte ind mod bankernes voksende gebyrer og bidragssatser, der presser almindelige menneskers økonomi, mens storbankerne høster rekordoverskud på at gøre det dyrere at være dansker?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-17:
Nej, det mener jeg ikke, for hvis jeg mente det, havde jeg iværksat det.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-17:
Det er for ligesom at sige, at det er en samlet pakke af, hvad det er for en verdensorden, vi står i, med det pres, der er nu, også fra USA, i en grad, så selv Forsvarets Efterretningstjeneste i sin seneste trusselsvurdring inkluderer den nye måde, USA bruger sin magt på.
Spørgsmålet her handler om den udenrigs- og sikkerhedspolitiske rammevurdering, der ligger til grund for dansk eksport.
Mener udenrigsministeren – ja eller nej – at den omtale, der er af USA i den trusselsvurdering, bør føre til et genbesøg af den rammevurdering?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-17:
Nu udvikler det sig til sådan en bredere samtale omkring USA.
Det er noget, vi skatter og sætter pris på.
Derfor ønsker vi jo at fastholde den alliance, og derfor er vi jo også glade for, at det på NATO-topmødet i sommer lykkedes at lave de her aftaler omkring byrdefordelingen, der gør, at det også kan lade sig gøre.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-17:
Altså, udenrigsministeren plejer jo ofte at sige, at det handler ikke om nogen , men om noget .
Vores sikkerhed i Danmark er vel bundet op på ikke bare en stærk militær alliance, men også en stærk international retsorden med klarhed, transparens, forudsigelighed og fælles spilleregler.
Er det ikke præcis den orden, som Donald Trump i spidsen for USA i øjeblikket udfordrer ganske markant?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-17:
Det rækker noget ud over det spørgsmål, der er stillet mig her, men lad mig så svare på den måde, idet jeg så ikke tager stilling til, hvad Anders Puck Nielsen har sagt, at i det omfang, han skulle have en pointe, er det i hvert fald ikke i vores interesse at bidrage til, at den pointe ligesom omsætter sig i virkeligheden.
Altså, situationen er jo den, at USA er vores ultimative sikkerhedsmæssige garant qua vores NATO-medlemskab, qua den amerikanske atomparaply over Europa, og derfor har vi ingen interesse i at skabe nogle skår i den relation.
Jeg beklager, at min egen paratviden simpelt hen ikke rækker til, at jeg lige kan sætte dato på, hvornår vi sidst har opdateret den her rammevurdering.
Det kan jeg så vende tilbage til, og det er jo noget, vi gør periodisk.
Jeg kan ikke stå her og sige, hvornår det kommer til at ske, men som jeg sagde i mit første svar, følger vi jo løbende med i alting, og det vil selvfølgelig også indgå, når vi på et tidspunkt skal opdatere den her rammevurdering.
Men det er klart, at hvis jeg havde en fornemmelse af, at det ville føre et andet sted hen end, hvor vi er nu, så ville jeg jo iværksætte det øjeblikkelig, og det har jeg ikke gjort.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-17:
Tak for svaret.
Man skal jo altid passe på med de der beskrivelser af verdens forandring eller af landets forandring som sådan nogle meget store historiske nogle, men jeg tror ikke, at der er sådan en stor uenighed om, at det med at tale om nye geopolitiske vinde og tektoniske plader, der forskyder sig, er et sprog, der efterhånden er ret almindeligt, når man taler om verden, som den ser ud nu, ikke mindst i lyset af den måde, som USA under Donald Trump agerer på internationalt.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at den amerikanske regerings syn på omverdenen har ændret sig voldsomt, og at blikket på, hvordan man bruger eller ikke bruger internationale spilleregler og internationale institutioner, har ændret sig meget, meget markant.
Så hvis udenrigsministeren måske vil bekræfte, hvornår den senest er blevet opdateret, og hvad der skal til for at lave en opdatering, hvis ikke de meget store forskydninger i verdens gang og sikkerhedspolitiske alliancer og det modsatte, der sker lige nu, er nok til at befale en form for ny vurdering.
Det var den ene ting.
Nu refererer udenrigsministeren jo selv til den dialog, der var for få minutter siden med forsvarsministeren her i salen, hvor jeg spurgte netop forsvarsministeren omkring militæranalytiker Anders Puck Nielsens vurdering af, hvad det er for et USA, vi ser.
Er udenrigsministeren også lodret uenig med Anders Puck Nielsen i den vurdering?
Det var den anden ting.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-17:
Tak for spørgsmålet, som jo, som det også blev sagt, refererer til FE's seneste trusselsvurdering.
Lad mig indledningsvis understrege eller konstatere, at vi står i en skærpet sikkerhedspolitisk situation.
Det er jo ikke dagens store nyhed, men det er selvfølgelig noget, vi tager meget alvorligt.
Omtalen af USA i trusselsvurderingen afspejler derfor, at de sikkerhedspolitiske rammebetingelser for kongeriget har ændret sig, og det understreger USA's nye nationale sikkerhedsstrategi, ligesom amerikanske udmeldinger jo i løbet af året har gjort det.
Så det nye er måske i mindre grad indholdet af den her strategi, men at der er sat pen til papir, og at det nu er officiel amerikansk politik.
Det er klart, at Udenrigsministeriet også i eksportkontrolsammenhæng følger nøje med i amerikanske udmeldinger og udviklinger.
USA er som bekendt omfattet af Udenrigsministeriets rammevurdering for EU-, EFTA- og NATO-landene, og det gælder typisk også for udførsler til F-35-programmer, idet modtagerne ofte er USA med ukendt slutbruger.
Som vi jo har været inde på mange gange i de her spørgsmål, er relationen jo den, at vi høres af Rigspolitiet og sikrer derudover løbende, at de enkelte vurderinger i rammevurderingen er aktuelle.
Så konkret i forhold til USA er vi til stadighed i dialog med relevante amerikanske myndigheder via den danske ambassade i Washington og vores ligesindede partnere, men jeg vil gerne påpege, at selv om der er sat nogle spørgsmålstegn ved vores forhold, er USA, sådan som det også fremgik af den dialog, spørgeren havde med forsvarsministeren tidligere i spørgetiden, jo fortsat vores vigtigste allierede.
USA er ultimativt garanten for Europas og dermed også Danmarks sikkerhed, og vi har derfor ikke selv har nogen interesse i at sætte skår i dette samarbejde, og derfor har vi også selv en særlig sikkerhedspolitisk interesse i at deltage og bidrage til samarbejdet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-17:
Tak for det.
Mener ministeren, at den seneste trusselsvurdering fra FE, der omtaler USA’s brug af »sin økonomiske og teknologiske styrke som et magtmiddel, også over for allierede og partnere«, bør føre til opdatering af den udenrigs- og sikkerhedspolitiske rammevurdering, der ligger til grund for tilladelser til danske virksomheders eksport af dele til F-35-fly, som produceres i USA?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Altså, nu tilstræber vi jo altid at tage ædruelige beslutninger i regeringen, og det gør man, uanset hvad det er for beslutninger på forsvarsområdet, som vi skal forholde os til, og hvad vi skal diskutere.
Jeg anerkender ikke den vurdering, som Anders Puck Nielsen lægger til grund for sit verdenssyn.
Han må jo kommentere, hvad han vil.
Han kan i hvert fald bare ikke gøre det på vegne af mig som forsvarsminister, og derfor er det jo en anledning for mig til at sige, at jeg ikke ser, at USA er på vej til at forlade NATO.
Jeg ser ikke, at der ikke er mulighed for at have et transatlantisk samarbejde.
Men jeg ser, at nuværende amerikanske regering har nogle andre prioriteter, som vi også bliver nødt til at forholde os til, både i Danmark og også i Europa, og det kræver selvfølgelig også overvejelser i forhold til de kommende investeringer i militære kapaciteter, som jeg også tidligere har givet udtryk for at vi skal investere mere i, når vi ser på muligheder for at købe europæisk.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-17:
Det er jo fair nok, at ministeren er lodret uenig med den analytiker.
Sådan er det jo nogle gange.
Men ikke desto mindre, selv om ministeren er uenig,
vil jeg spørge: Hvad nu, hvis der er et gran af sandhed i den analyse eller et gran af rigtighed i den analyse og Anders Puck Nielsen faktisk ser rigtigt nogle steder?
Er det så ikke en risikofaktor, man er nødt til at indregne i udviklingen af den danske militære maskinpark, om man vil, og den måde, man indkøber på?
Er det ikke sådan, at når man faktisk har regeringsmagten, så er man nødt til også at tage de risici ind for at kunne levere en ædruelig baggrund for den form for indkøb, man foretager?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Jeg har ikke lejlighed til at kommentere konkret på de beskyldninger, som bliver rettet mod min person.
Hvad jeg har diskuteret med den grønlandske regering, kommer jeg ikke til at fortælle om offentligt, men generelt kan jeg sige, at jeg udsteder ikke nogen ordre om, at man ikke må diskutere politiske emner i forhold til forsvars- og sikkerhedspolitik.
Derudover har jeg jo også stillet op til flere borgermøder i Grønland.
Og jeg anerkender også vigtigheden af, at man har en dialog med den grønlandske befolkning og også det grønlandske parlament – det er jeg helt enig i.
Men en ting er den politiske dialog, noget andet er den politiske forhandling, og den foregår mellem den grønlandske regering og den danske regering.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-12-17:
Det handler jo også om et helt grundlæggende principielt, demokratisk princip, vi har i hele rigsfællesskabet, når det er således, at vi har nogle fundamentale strukturer, der gør, at partier i et forlig i form af forsvar kan inddrages, komme med input og få nogle fortrolige oplysninger, men det grønlandske parlament ikke kan.
Så længe vi ikke er en stat endnu, må man jo anerkende, at det danske ministerium også har en form for ansvar for, hvad det er for nogle oplysninger, der går videre til det grønlandske parlament.
Dermed vil jeg blot præcisere igen, at med de oplysninger, vi har nu, ser det nemlig sådan ud, at forsvarsministeren har frarådet, at vi skal have de oplysninger igennem parlamentet.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Jeg kommer ikke til at kommentere på de drøftelser, jeg har med den grønlandske regering, og jeg har heller ikke haft lejlighed til at se de påstande, der skulle være rettet mod min person om, hvorvidt jeg skulle have tavshedsbelagt nogle ting.
Hvad jeg diskuterer med den grønlandske regering og den grønlandske minister,
er i et fortroligt rum, som bliver mellem mig og den pågældende minister.
I forhold til inddragelse vil jeg sige, at jeg prøver også at inddrage de nordatlantiske og herunder de grønlandske medlemmer i forbindelse med de forhandlinger, der er, både om delaftale 1 og delaftale 2, og jeg ser jo hele tiden på, hvordan vi kan have en endnu bedre inddragelse.
Men jeg tror også, der er en forståelse for, at regeringen forhandler med den grønlandske regering i den her sammenhæng.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-12-17:
Det er jo også således, at ministeren forhåbentlig også anerkender, at et af de partier, der er med til at danne regeringsgrundlaget, Naleraq, ikke er blevet inddraget, hverken direkte med delaftale 2 i Folketinget eller delaftale 2 igennem det grønlandske parlament og naalakkersuisut.
Så der er også noget at være opmærksom på der.
Men hvis ministeren ikke anerkender, at der har været en tavshedsklausul herfra, må man jo gå ud fra, at naalakkersuisut har ret i, at det er forsvarsministeren, der klart og tydeligt har sagt, at der ikke må gives oplysninger videre til grønlandsk valgte parlamentarikere.
Er det korrekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Først og fremmest er jeg jo glad for, at der også fra Naleraqs side er en anerkendelse af, at man bliver nødt til at investere i yderligere militære kapaciteter på baggrund af den sikkerhedspolitiske situation.
Det vil jeg sådan set gerne kvittere for.
Det synes jeg er rigtigt, og det er også godt, at man anerkender det.
Så er det også sådan, at jeg jo ikke forhandler med det grønlandske parlament.
Jeg forhandler med den grønlandske regering.
Det har jeg gjort med de delaftaler, jeg har lavet.
Men det er nu engang regeringen, jeg forhandler med.
Og jeg kommer ikke til her i dag at redegøre for, hvad jeg drøfter med den grønlandske regering.
Det er et spørgsmål, som er forbeholdt møderne mellem den grønlandske regering og mig selv.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-12-17:
Vi fra Naleraq er sådan set enige i, at vores land, Kalaallit Nunaat, skal beskyttes.
Vi er ikke uenige i, at der skal være den her form for beskyttelse, men der er nogle ting, vi er dybt kritiske over for.
I Danmark indgås bl.a. en forsvarsaftale gennem nogle politiske forlig.
De partier fra Folketinget, der indgår i forliget, får bl.a. adgang til fortrolige oplysninger og tekniske gennemgange og mulighed for at komme med input undervejs i processen.
Man indgår altså også nogle aftaler på tværs.
Et tilsvarende politisk forlig eller en form for struktureret parlamentarisk proces har der ikke været i Grønland med de her aftaler.
Det betyder helt lavpraktisk, at det grønlandske parlament ikke har haft mulighed for at blive informeret, ikke har haft mulighed for at stille de samme spørgsmål og ikke har haft mulighed for at påvirke den aftale, som bærer fundamentet for der, hvor vi bor, og hvilke initiativer der skal laves af forsvar her.
Samtidig er det også almindelig praksis i Danmark, at hvis der skal ske nogen form for forsvarsmæssig udbygning, hvor nogle kommuner bliver berørt, kan det være, at nogle af de folkevalgte, herunder borgmestre, også får en dialog med ministeren.
Når den her delaftale 2 sker med så omfattende og store tiltag flere steder i Grønland, bl.a. i byer som Nuuk og Qaqortoq, Sydgrønland, lufthavnene, Ittoqqortoormiit, har vi stillet nogle kritiske spørgsmål til vores egen naalakkersuisoq på området, som så oplyser til os helt konkret, at grunden til, at det ikke har været muligt at dele nogle af de her oplysninger, er, at Forsvarsministeriet har indskærpet, at der er en tavshedsklausul.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren helt konkret, om det – efter vores opfattelse – er rigtigt, at det er forsvarsministeren, der har pålagt naalakkersuisut en form for fortrolighed, der gjorde, at man ikke engang kunne lave et forlig med det grønlandske parlament eller inddrage borgmestrene i det hele taget i den videre proces.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Kongeriget Danmark står over for flere og mere alvorlige trusler og sikkerhedspolitiske udfordringer, end vi har gjort i mange år.
Vi befinder os i en ny geopolitisk virkelighed med store forandringer i verden, og det bliver vi nødt til at forholde os til.
Det gælder også i Arktis og Nordatlanten, hvor den sikkerhedspolitiske situation desværre også er under forandring.
Forsvarets Efterretningstjeneste offentliggjorde den 10. december 2025 tjenestens årlige efterretningsbaserede vurdering i det skrift, der hedder »Udsyn«, som beskriver de ydre vilkår for kongeriget Danmarks sikkerhed.
FE vurderer, at Arktis ikke længere er præget af et lavt spændingsniveau, som var tilfældet inden Ruslands invasion af Ukraine i 2022.
Endvidere vurderer FE, at regionens strategiske betydning vokser, i takt med at konflikten mellem Rusland og Vesten forstærkes.
Lavspænding er fortsat kongerigets ambition, men for at opfylde den målsætning er det nødvendigt at kongeriget reagerer på den skærpede sikkerhedspolitiske situation.
Det har vi gjort med delaftale 1 og delaftale 2 om Arktis og Nordatlanten, hvor vi styrker vores indsats på Færøerne og i Grønland og investerer substantielt i nye kapaciteter og nye initiativer for over 40 mia. kr.
Det gør vi med respekt og anerkendelse for de lokale forhold og også i tæt samarbejde med de respektive regeringer og også de respektive myndigheder, i det her tilfælde den grønlandske regering.
Jeg har oplevet et ligeværdigt, tillidsfuldt og konstruktivt samarbejde med den grønlandske regering om udarbejdelse af delaftale 1 og delaftale 2 om Arktis og Nordatlanten.
Det er et grundlæggende demokratisk princip, at politiske beslutninger kan kritiseres og drøftes, og at man kan være uenig i indholdet af de to aftaler.
Det erkender jeg fuldt ud at man kan være.
Men kritikken om Danmarks manglende inddragelse af Grønlands folkevalgte beslutningstagere er efter min vurdering ikke berettiget.
Dialogen om delaftalerne er foregået på regeringsniveau, og den grønlandske regering har haft en stor indflydelse på processen.
Det er samtidig også min forståelse, at den grønlandske regering løbende har ændret partiformænd og det udenrigs- og sikkerhedspolitiske udvalg i Inatsisartut.
Derfor er jeg også stolt over, at vi i kongeriget i fællesskab har taget vigtige skridt i den rigtige retning for at styrke sikkerheden i Arktis og Nordatlanten.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-12-17:
Qujanaq.
[Tak].
Tak, formand.
Jeg har sikret mig, at det bliver oversat til grønlandsk, så jeg fremfører det på dansk for at sikre bedst mulig forståelse i forhold til ministeren.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Tak for spørgsmålet og for muligheden for at redegøre for regeringens syn på det her væsentlige emne.
Lad mig indledningsvis slå fast, at regeringen har stor forståelse for de bekymringer, der naturligt kan opstå i forbindelse med etablering af nye militære installationer i Grønland.
Regeringen tager det grønlandske samfunds tryghed meget alvorligt, og derfor er jeg selvfølgelig også meget opmærksom på nogle af de drøftelser, der er i forbindelse med både initiativerne i delaftale 1 og delaftale 2 om Arktis og Nordatlanten.
Initiativerne har jo til formål at styrke forsvarsevnen og sikkerheden i regionen og dermed også forsvarets opgaveløsning.
Arktisk Kommando, der er en underliggende myndighed til Forsvarskommandoen, har haft sit hovedkvarter i Nuuk siden 2012.
Hovedkvarteret er placeret i Nuuk på baggrund af en militærfaglig anbefaling.
Det er gjort, for at Arktisk Kommando kan varetage opgaveløsning på bedste vis, herunder med nærhed til det grønlandske samfund og myndighederne.
Placeringen i Nuuk understøtter således forsvarets samarbejde med naalakkersuisut og med politiet og med beredskabsmyndighederne.
Det er samtidig forsvarets vurdering, at en placering af hovedkvarteret i Nuuk er helt grundlæggende for at kunne understøtte forsvarets evne til at rekruttere og fastholde medarbejdere ved Arktisk Kommando og dermed jo så også understøtte hovedkvarterets opgaveløsning.
Det er også vigtigt at være opmærksom på, at de konkrete installationer, der nu etableres i Grønland, herunder radarer, overvågnings- og sensorinfrastruktur, er systemer, der har til formål at styrke overvågningen af sikkerheden i Arktis.
Det er kapaciteter, der bidrager til højere sikkerhed for både rigsfællesskabet og for lokalsamfundet i Grønland.
Med andre ord: Det er installationer, som skal bidrage til at sikre, at der ikke opstår væbnet konflikter i Arktis.
Det har den angribende part en forpligtelse til at respektere.
Etableringen af nye installationer er naturligvis i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser.
Det følger ikke af folkeretten, at der ikke må etableres militære installationer i områder, hvor der også bor civile.
I spørgsmålet omtales Genevekonventionens civilbeskyttelsesregler og folkerettens principper om at minimere risikoen for civilbefolkningen.
Det er regler, der gælder under en væbnet konflikt.
Så hvis der mod forventning skulle opstå en væbnet konflikt i kongeriget, er det korrekt, at Danmark er forpligtet af Genèvekonventionens regler om civil beskyttelse.
Under en væbnet konflikt er civilbeskyttelsesreglerne en hensigtserklæring og en forpligtelse til at tilstræbe, hvor det er praktisk muligt, at undgå placering af militære installationer i tæt befolkede områder.
Det er selvsagt noget, som vi i givet fald vil leve op til.
Med de ord kan jeg slutte af med at forsikre spørgeren om, at regeringen både har en forståelse for de rejste bekymringer og mener, at aftalen i tæt samarbejde med naalakkersuisut på ansvarlig vis forener operative behov, lokal inddragelse og også vores internationale forpligtelser.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-12-17:
Tak til ministeren.
Der er dermed også en øget bekymring for, at når man udvider de her infrastrukturelle kapaciteter, som bl.a. indgår inden for militær oprustning, hvilket en orlogskaj i Nuuk også kan anses som.
Når det er, vi snakker om, at de her kapaciteter helst ikke bør sættes op ad tæt befolkede områder, er det jo netop, fordi man, hvis det er, at der på et tidspunkt skulle komme en konflikt, så godt kan gå ud fra, at de her kapaciteter som en orlogskaj også kommer til at blive taget i brug, hvis det er, at der er behov for det ved en større risiko for krig, også i Arktis.
Ville det så egentlig ikke have været klogest – nu, hvor Grønland også er så stort – ikke at placere dem så tæt op ad byerne?
Jeg bed også mærke i, at man bl.a. hæfter sig ved rekruttering.
Men før i tiden har vi jo ellers set, at det har været muligt at rekruttere dansk militært personel op til et sted i Grønland, som ikke var beboet andet end militært, til netop at varetage disse opgaver.
Vil det ikke minimere risikoen endnu mere, hvis de her ikke skulle placeres i tæt befolkede byer som Nuuk, Aasiaat og Qaqortoq og i Østgrønland, f.eks. Ittoqqortoormiit?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Der er mange enkeltdele, og det er også en stor mosaik, som vi sidder og skal forholde os til i øjeblikket.
Jeg ser ikke, at USA er på vej ud af NATO.
Tværtimod har USA jo netop genbekræftet et stærkt fællesskab i forbindelse med det møde, vi havde i Haag.
Men når det så sagt, anerkender jeg jo, at den nye administration har nogle andre prioriteter, som FE også siger at man skal være opmærksom på.
Betyder det så, at man ikke kan investere i amerikansk forsvarsmateriel?
Nej, jeg synes ikke, at man kan lave den kobling.
Omvendt giver det selvfølgelig også anledning til at overveje, hvordan vi kan gøre meget mere europæisk, og det vil jeg sige at jeg også vil synes var helt fornuftigt at gøre uagtet FE's vurdering fra sidste uge.