Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-28:
Det vil generelt være godt for dansk politi, hvis Danmark fuldt og helt tilslutter sig Europol.
Hvis Danmark tilslutter sig Europol, vil det give dansk politi adgang til en række fordele og ressourcer, som kan hjælpe dem med at opklare kriminelle aktiviteter.
Dette omfatter adgang til Europol-databaser, der indeholder oplysninger om kriminelle aktiviteter i hele EU, samt muligheden for at arbejde tæt sammen med politistyrker i andre EU-lande.
Derfor vil tilslutning til Europol også give Danmark mulighed for at bidrage til udviklingen af fælles EU-politikker og -strategier til bekæmpelse af kriminalitet.
Dette kan bidrage til at sikre, at EU-landene samarbejder mere effektivt og koordineret i kampen mod kriminalitet.
Alt i alt kan tilslutning til Europol ses som en positiv udvikling for dansk politi og deres arbejde med at opklare kriminalitet.
Se, denne fremragende tale har jeg ikke selv skrevet.
Den er skrevet af den her chatrobot, der hedder ChatGPT.
Jeg stillede den spørgsmålet: Ville det være en fordel eller en ulempe, hvis dansk politi tilsluttede sig Europol fuldt og helt?
Og det var svaret.
Så selv en chatrobot, altså selv en kunstig intelligens kan regne ud, at det er decideret dumt ikke at være fuldt og helt medlem af Europol.
Hvis vi så bevæger os væk fra chatrobotten og går til selve redegørelsen med Rigspolitiets vurderinger, vil jeg gerne læse en lille smule op fra den.
Jeg ser der tre væsentlige ulemper ved, at Danmark ikke er fuldt og helt medlem af Europol.
Det er for det første: »Danmark har som tredjeland og i medfør af Europol-aftalen alene mulighed for at deltage som observatør ved møderne, ligesom der kan være særlige dagsordenspunkter, som kun medlemmer af Europol kan deltage i drøftelserne af.«
Man skriver også: »Det er Rigspolitiets erfaring, at Danmark i praksis har meget begrænset indflydelse på de beslutninger, der træffes i Europol ...«
Så er der for det andet spørgsmålet om de såkaldte high value targets.
Det er et nyt koncept, der blev lanceret af Europol tilbage i 2017, altså bekæmpelse af såkaldte high value targets.
De forkorter det HVT: »HVT defineres som organiserede kriminelle personer, der udgør en stor kriminalitetstrussel for to eller flere Europol-medlemslande, og som begår kriminalitet, der er omfattet af Europols mandat.
Konceptet indebærer, at medlemslandene kan fremsætte forslag til, hvilke personer der på en liste skal fremgå som HVT, hvorefter Europol understøtter udvælgelsen af personer til listen på baggrund af forskellige kriterier, der fremgår af en fastlagt procedure ...
Eksempler på kriterier kan f.eks. være evnen og viljen til at beskadige private eller offentlige interesser, adgang til ekspertise, adgang til økonomiske ressourcer samt evnen og viljen til at bruge vold eller korruption ...
Danmark har på grund af sin status ikke mulighed for af egen drift at foreslå eller udvælge HVT ...
Rigspolitiet har oplyst, at det klart vil være en fordel med stor operationel værdi, hvis Danmark kunne deltage på lige fod med de øvrige medlemslande i hele processen vedrørende evaluering af udvælgelseskriterier samt beslutning om udpegelse af HVT.«
Den ting, jeg for det tredje vil fremhæve fra redegørelsen og Rigspolitiets vurderinger, er spørgsmålet om søgning i Europols databaser, altså det, der hedder EIS – det betyder Europol Information System.
Der har man udarbejdet en app, som hedder QUEST – det står for Querying Europol System.
Det er en webbaseret applikation, altså det, der også hedder en app, der tillader medlemslandenes politimyndigheder at foretage søgninger direkte i EIS gennem egne nationale it-systemer.
QUEST giver en udvidet dataadgang for medlemslandene, idet oplysninger fra EIS via applikationen kan tilgås af det operative personale via nationale søgeplatforme.
Denne mulighed stilles ikke til rådighed for Danmark, som følge af at Danmark efter Europol-aftalen ikke har direkte adgang til oplysninger i EIS.
Det har den betydning, at dansk politi – i modsætning til politiet i medlemslande, der har implementeret QUEST – ikke i forbindelse med f.eks. kontrol af et udenlandsk køretøj eller en udenlandsk person kan foretage et direkte opslag i EIS via QUEST for at fastslå, om den pågældende er registreret i EIS for kriminalitet i andre lande.
Så skriver man i Rigspolitiets vurderinger: »Det er fortsat Rigspolitiets opfattelse, at det er praktisk uhåndterbart for det patruljerende politi at foretage systematiske opslag i EIS via Rigspolitiet i forbindelse med den daglige opgavevaretagelse, og at anmodninger om opslag via Rigspolitiet derfor vil begrænses til de få tilfælde, hvor det patruljerende politi har en konkret mistanke om, at enkeltpersoner f.eks. begår grænseoverskridende kriminalitet.«