Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Det er jo ikke et af de lovforslag, der skaber mest debat, hvilket jo måske også afspejler, at det er ret teknisk og lidt kompliceret og svært at få en højtravende debat på baggrund af.
Det er en delvis genfremsættelse af L 48 fra sidste samling, dog uden CFC-beskatning, som jo i hvert fald dengang nok var den mest tekniske del af det og også det, der var størst uenighed om.
Der tror jeg, der vil være mindre nu, dog med det sagt, at der måske stadig væk godt kan være noget i det her også, fordi der er otte forskellige elementer, som jo som sagt er ret tekniske.
Det er også derfor, at der er stor sandsynlighed for, at man kan overse noget.
Det første element, jeg lige vil nævne kort, er reglerne omkring fast driftssted, som det jo er grundlæggende godt at vi har nogle bestemmelser omkring.
Jeg synes også, det er godt, at man her justerer op imod anbefalinger fra OECD.
Det synes jeg er langt bedre vi i Danmark gør skattepolitisk, i stedet for at vi følger tendensen, hvor man jo typisk hælder mod EU-lovgivningen.
OECD er et langt bedre forum, og her har man så justeret på regler omkring fast driftssted, sådan at der, hvor man producerer varen og typisk har sin aktivitet, skal man også beskattes.
Men der er jo så også et udestående i det, som man ikke løser med det her, og det er jo de her store tech-giganter, som ikke har et fast driftssted i Danmark, men som suger penge ud, hvad enten det er annoncekroner, eller om man leverer Netflix eller video eller andre ting, og som ikke betaler skat i Danmark.
Det udestående er der jo stadig væk, men det er OECD i gang med at kigge på.
Men jeg vil sige, at det sådan set er der, hvor den store pukkel er i forhold til det med fast driftssted.
Altså, det er jo, hvordan man fanger de her store virksomheder, bl.a. tech-giganter, men det er jo så en anden gang, vi må løse det.
Men vi synes, det er en god ændring, der ligger i det her lovforslag.
Så er der en anden del om, at man vil give danske selskaber adgang til at foretage fradrag i endeligt underskud i udenlandske datterselskaber, og det kan som udgangspunkt jo lyde godt.
Det er på baggrund af en EU-dom.
Det er igen et ret teknisk område, som jeg ikke sådan lige kan sige jeg er dybt nede i rækkevidden af, så jeg tænker egentlig, om vi måske kunne få en teknisk gennemgang af det i udvalgsarbejdet, inden vi sådan tager endelig stilling til det.
Det sidste punkt, jeg vil nævne, er omkring transfer pricing, og der synes jeg, det er lidt det samme.
Jeg synes umiddelbart, at det giver god mening, at man laver sådan en frist på 60 dage, hvor man skal have afleveret dokumentationen, så man kan få fastsat indkomsten retmæssigt, og hvor man, hvis man ikke afleverer den, kan få det gjort skønsmæssigt.
Det lyder jo godt, men jeg kan se i høringssvarene, at der er en del kommentarer til det, og jeg må sige, at som lægmand, selv om jeg har været skatteordfører i mange år, har jeg svært ved at se, om det er landet præcis der, hvor det giver mening, både for skattemyndighederne, som selvfølgelig skal kunne komme videre og fastsætte det skønsmæssigt, hvis man ikke, kan man sige, spiller med og afleverer rettidigt, men også for erhvervslivet, som der omvendt også skal være en balance i forhold til.
Så jeg vil egentlig lægge op til, om vi kunne få en teknisk gennemgang i udvalgsarbejdet, og så vil vi tage stilling ud fra det.
Men jeg vil da i hvert fald sige, at overordnet er vi positive over for lovforslaget, og får vi nogle gode svar i udvalgsarbejdet, regner jeg da med, at vi stemmer ja.
Men jeg vil gerne lige forbeholde mig retten til, at vi måske kan få en teknisk gennemgang, så vi er sikre på, at det er, som det skal være.