runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-03-15:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at kommuner sender flere og flere børn med særlige behov i almindelige børnehaver, og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at børn får den støtte, som de har behov for, så de kan trives og udvikle sig på lige fod med andre børn, jævnfør artiklen på dr.dk fra den 9. februar 2023 »Kommuner sender flere og flere børn med særlige behov i almindelige børnehaver«?
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-15:
Tak for spørgsmålet, der handler om min holdning til, at kommunerne sender flere og flere børn med særlige behov i almindelige børnehaver, sådan som det fremgår af en artikel på dr.dk.
Jeg har også forsøgt at svare skriftligt på spørgsmålet, som har nogenlunde den samme ordlyd, og i det svar skriver jeg, at jeg har en forventning om, at kommunerne overholder de regler, der gælder.
Der findes ikke en fast formel for, hvornår et barn med behov for støtte kan optages i et alment dagtilbud, eller hvornår barnet skal tilbydes hjælp og støtte via en plads i et såkaldt særligt dagtilbud efter serviceloven.
Det vil altid bero på en konkret vurdering af de lokale forhold i kommunen, herunder det konkrete barns særlige og specifikke behov for støtte, og de kompetencer, ressourcer og den viden, der er til rådighed i det almene dagtilbud i kommunen m.v.
Det vil derfor være forskelligt fra kommune til kommune, om et barn, der har behov for støtte, kan rummes i kommunens almene dagtilbud.
Her er kommunerne forpligtet til at tilbyde de pågældende børn hjælp og støtte efter serviceloven, f.eks. via en plads i et særligt dagtilbud, et specialtilbud, så barnet kan få den særlige støtte og behandling, som barnet har brug for.
Udgangspunktet er, at børn skal integreres i de almene børnefællesskaber, hvis barnets behov for støtte kan tilgodeses her, hvor det jo handler om, at barnet skal trives og udvikle sig.
Samtidig vil der selvfølgelig være børn, hvis behov for støtte og behandling m.v. kræver noget mere og noget andet, end almene dagtilbud kan tilbyde, hvor barnets behov for støtte kun kan tilgodeses i et specialtilbud.
Alt det vil bero på en konkret vurdering.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-03-15:
Jeg er enig med ministeren i, at der ikke er én enkelt formel for, hvordan det her kan lade sig gøre.
Jeg er enig med ministeren i, at det skal bero på en individuel vurdering, men det, som den her artikel, jeg henviser til, taler ind i, er en problematik, vi har set over længere tid.
Et af problemerne er, at vi får flere og flere børn med særlige behov; vi kan se, at der er store stigninger i antallet af børn med diagnoser.
Vi har flere børn, der er i mistrivsel.
Flere og flere børn får også skolevægring, dvs. at de slet ikke kommer i skole.
Og mange af de her problemer starter jo allerede tidligt i dagtilbuddene.
Så når man neddrosler den specialiserede viden og den specialiserede faglighed og på den måde laver almindelige tilbud, uden at der er den rigtige støtte og afskærmning af de her børn, jamen så er det, at de her børn kommer til at stå rigtig svært.
Og det er jo det, nogle af de her forældre kommer til at råbe vagt i gevær over for.
VIVE udtaler i artiklen, at det er et ressourcespørgsmål, og i virkeligheden står der jo inde på Undervisningsministeriets egen hjemmeside, at dagtilbud skal sørge for, at børn, herunder børn med nedsat fysisk og psykisk funktionsevne, får den nødvendige støtte, omsorg og læring i tilbud, og det hører jeg også at ministeren understreger.
Vi ser bare en praksisglidning derude, hvor børnene ikke får den rigtige støtte.
Det har vi også hørt fra pædagogernes fagforening, BUPL.
Så jeg vil gerne høre ministeren om, hvad ministeren vil gøre i praksis for rent faktisk at stoppe den her glidning derude, så vi sikrer, at børnene rent faktisk får den hjælp, de har behov for.
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-15:
Jeg er meget enig i, at formålet er, at børnene får den støtte, de har behov for.
Som spørgeren ved bedre end mig, er kommunernes økonomi også presset; man sidder hvert efterår og vurderer, hvad pengene skal gå til.
Og vi skal passe på, at vi ikke ender i en ond spiral, hvor de almindelige dagtilbud ender med at være så presset, at de ikke er i stand til at rumme børn, som burde kunne rummes i det almene, normale tilbud – måske med lidt ekstra støtte – og som derfor ender med at blive presset over i specialtilbud, hvorefter en større andel af økonomien går til specialtilbud, der presser det almene tilbud endnu mere.
Derfor er jeg meget opsat på, at der skal være ressourcer og økonomi til de almene tilbud.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-03-15:
Det er jeg glad for at ministeren er optaget af, for det er jeg også optaget af.
For det er sådan, at rigtig mange forældre siger, at de mener, at økonomien kommer før børnene.
Og kommer økonomien før børnene her i Danmark, har vi et alvorligt problem, og det er også det, der får mig til at stille ministeren yderligere spørgsmål om, hvad ministeren vil gøre.
For vi ved, at kommunernes økonomi er presset, og vi ved, at de laver en masse nye sparerunder for at passe på økonomien på normalområdet.
Men det bliver de her børn med de særlige behov, der i sidste ende kommer til at betale den høje pris.
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-15:
Jeg vil sige, at helt generelt er det min oplevelse, at med hensyn til børn, skolebørn og unge har vi faktisk behov for at få et stærkere fagligt grundlag at stå på.
Meget af den viden, vi har, om, hvordan man inkluderer flere børn i de almene fællesskaber, måske med lidt ekstra støtte, er der behov for at få konsolideret og få bredt ud til danske kommuner, skoler og dagtilbud, så vi er i stand til at rumme flere børn, og så vi ikke ekskluderer for mange.
Det er også af hensyn til de børn, der ikke kan rummes i de almene tilbud, og som har behov for et specialtilbud.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-03-15:
Det er vigtigt, at ministeren hører, at min anke er, at vi skal passe på, at børnene ikke kommer ud på en glidebane og netop ikke får den specialiserede hjælp, de har brug for.
Det behøver ikke være et specialtilbud.
Jeg har selv stået med inklusion og har selv arbejdet med det derude og har set, når det har virket rigtig godt.
Jeg har også set, når børn slår sig rigtig meget på det.
Og det er bare noget af det, vi hører fra rigtig mange forældre: at børnene bliver ramt rigtig hårdt af, at de mangler hjælp, fordi man venter for lang tid.
Så mit spørgsmål er jo i virkeligheden: Hvordan vil ministeren sikre, at børnene får mere ret til netop at få den rigtige hjælp, og skal vi ændre på lovgivningen for det?
Mattias Tesfaye (S), 2023-03-15:
Det vil jeg på ingen måde afvise, hverken når det handler om skolen, eller når det handler om dagtilbud.
Lige nu er det mest oplagte, vi kan gøre, at sørge for, at den lov, der er vedtaget omkring minimumsnormeringer, som træder i kraft den 1. januar, faktisk også kommer til at fungere efter hensigten, herunder at vi får uddannet flere voksne som pædagoger, så det ikke kun handler om antallet af hænder, men også om, hvor mange uddannede der er omkring vores børn.
Jeg er rigtig glad for, at det vil fremgå af regeringens finanslovsforslag, som bliver fremlagt i næste uge, at der kommer en ordentlig pose penge til, at voksne kan tage en merituddannelse som pædagog, så pædagogmedhjælpere kan få sig en uddannelse i en voksen alder uden at skulle gå alt for langt ned i indtægt.
Samira Nawa (RV), 2023-03-15:
Hvad er ministerens holdning til, at udlændingereglerne tilskynder til ufaglært arbejde, da bl.a. lærlingetid ikke tæller med i beskæftigelseskravet for permanent opholdstilladelse?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er bekendt med Politikens artikel, som der henvises til i begrundelsen, og det, som jeg er citeret for dér, er spørgsmålet om, om lønnet praktik bør tælle med som beskæftigelse i sager om permanent opholdstilladelse, og det er selvfølgelig en overvejelse, som jeg er opmærksom på.
Det er måske lige en stramning at sige, at det tilskynder til ufaglært arbejde, men permanent opholdstilladelse er ikke og skal jo heller ikke være noget, som man venter på og får automatisk.
Det er noget, som man skal opnå, hvis man opfylder de betingelser, som er vedtaget her i Folketinget.
Det betyder selvfølgelig ikke, at jeg ikke godt kan se, at det er frustrerende, hvis man ønsker at opnå permanent ophold, at man skal vente i lang tid, men det ændrer ikke på, at med de gældende regler vil nogle kunne opfylde kravene tidligere end andre, og sådan vil det være, uanset hvordan man gør det.
Regeringen har fremlagt et regeringsgrundlag, der er baseret på tillid mellem partier, der har forskellige holdninger, prioriteter og historiske rødder, og derfor er det indholdet af regeringsgrundlaget, der står øverst på min to do-liste.
Det betyder selvfølgelig ikke, at jeg ikke godt kan forstå, at man kan være skuffet over, at der er nogle ting, som den tidligere regering gerne ville i mål med, men som vi ikke kunne nå, fordi der blev udskrevet folketingsvalg.
Samira Nawa (RV), 2023-03-15:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Jeg mener faktisk ikke, at det er en stramning at sige, at man tilskynder til ufaglært arbejde, for reglerne er jo på den måde, at hvis man vælger at uddanne sig, mens man er på midlertidigt ophold, så udskyder man sin mulighed for at få permanent opholdstilladelse, fordi der jo netop er indbygget et beskæftigelseskrav, og det beskæftigelseskrav er ikke opfyldt, hvis man er i uddannelse.
Det ved ministeren selvfølgelig godt.
Og derfor er det selvfølgelig en tilskyndelse til, at det er bedre at tage et ufaglært arbejde og dermed hurtigere opnå en permanent opholdstilladelse.
Hvem vil ikke hellere have permanent tryghed omkring sin tilværelse end hvert halvandet år at skulle forlænge sin midlertidige opholdstilladelse?
Når det her er vigtigt for mig og for Radikale Venstre, handler det også om de unges trivsel, fordi den her konstante midlertidige situation, man står i, er kilde til mistrivsel.
Og så er der jo også et argument omkring arbejdskraft og manglen på arbejdskraft, også gerne uddannet arbejdskraft, som vi har her i landet.
Jeg mødtes f.eks. i mandags med en ung mand på lige knap 30 år, som var i gang med at uddanne sig til folkeskolelærer, som er noget, jeg tænker både ministeren og jeg er enige om er en ressource, vi har brug for.
Jeg er glad for, at han trods det pres vælger at uddanne sig frem for at tage et ufaglært arbejde.
Jeg har et opfølgende spørgsmål til ministeren.
Ordfører for et af regeringspartierne Mohammad Rona har f.eks. udtalt følgende i en artikel i Politiken omkring, at lærlingetid skulle kunne tælle med: »Det er noget, vi skal gøre noget ved, og det er noget, vi kommer til at gøre noget ved«.
Og der vil jeg egentlig bare gerne bede ministeren bekræfte ordføreren Mohammad Ronas udsagn om, at det her faktisk er noget, man kommer til at gøre noget ved.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-15:
Jeg vil i hvert fald bekræfte, at det er det, som Moderaternes ordfører har sagt, og jeg lytter selvfølgelig altid, også til ordførerne for regeringspartierne, men der er jo en vis båndbredde i et ministerium.
Det tror jeg også spørgeren ved, i og med at spørgeren selv har arbejdet i et ministerium.
Der er et begrænset antal sager, man kan løfte på samme tid, og der er min prioritet først og fremmest de ting, som står i regeringsgrundlaget.
Der har vi en række sager, også nogle, som Radikale Venstre har stor interesse i, bl.a. om familiesammenføringsregler og syriske kvinder og international arbejdskraft, som kommer først i køen.
Og når vi er færdige med det, der står i regeringsgrundlaget, så begynder vi at se på, om der er andre ting, vi også skal tage op.
Samira Nawa (RV), 2023-03-15:
Så betyder det, at når ministeren har udtømt sin del af regeringsgrundlaget, vil han kigge på bl.a. det her omkring lærlingepraktik og på, om det kan tælle med i beskæftigelseskravet?
Det er mit spørgsmål.
Og så vil jeg egentlig også bare bede om en tidshorisont, for der sidder jo virkelige mennesker derude og venter på, at det her er noget, vi som Folketing tager os sammen til at vedtage.
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Til allersidst vil jeg bare gentage det, jeg sagde til hr. Torsten Gejl i min indledende besvarelse, altså at der ikke er noget som helst, der tyder på, at Danmarks nuværende midlertidige grænsekontrol skulle være imod EU-retten.
Som jeg også var inde på i min besvarelse, fremgår det af Danmarks notifikation til Kommissionen den 14. oktober 2022, at det er vurderingen, at betingelserne for at genindføre grænsekontrol i en ny midlertidig periode er til stede.
Og det er jo selvfølgelig en vurdering, som regeringen lægger til grund.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-15:
Altså, hvor er det, ministeren så helt præcis ser en forskel på Østrig og Danmark?
Hvad er forskellen mellem midlertidig grænsekontrol og midlertidig grænsekontrol?
Altså, det er jo to forskellige lande, men der er en ting, der ikke er forskel på, og det er begrebet midlertidig grænsekontrol hos EU-retten.
Det er selve essensen af EU-ret, at EU-retten definerer fortolkningen.
Så kan man jo ikke sige, det skal fortolkes forskelligt ved den danske og den østrigske grænse, og derfor burde den danske grænsekontrol også være ulovlig, ifølge EU-retten.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-15:
Tak for svaret.
Det er svært at være uenig i, at der er sket meget i verden som sådan, siden dengang man indførte det her eksportforbud.
Men spørgsmålet går jo i virkeligheden mere på, hvad der er sket i Saudi-Arabien og med Saudi-Arabiens ageren i regionen, hvad der er sket af nyt i borgerkrigen i Yemen, og hvad der er sket af nyt i forhold til undertrykkelsen af befolkningen i Saudi-Arabien som sådan.
Det er jo det, der har været nogle af de bagvedliggende årsager til, at man indførte det her ekstra eksportforbud fra dansk side.
Derfor er spørgsmålet faktisk stadig væk relevant: Hvad er det reelt, der er sket i Saudi-Arabien og med Saudi-Arabiens ageren, der gør, at man nu mener, at man ikke som udgangspunkt skal forholde sig virkelig, virkelig kritisk til præcis Saudi-Arabiens ageren?
Altså, risiciene er de samme.
Saudi-Arabien er involveret i borgerkrigen i Yemen.
Der er massive eksempler og massive stemmer, der fortæller om de krigsforbrydelser, Saudi-Arabien er involveret i.
Så sent som i januar tæppebombede man og ramte civile, og der er al mulig grund til at tro, at man går direkte efter civile, og at det ikke sker ved et uheld.
Så det er den ene ting.
Den anden ting er, at Yemen lige nu er i en virkelig, virkelig skrøbelig situation i forhold til borgerkrigen, og det sidste, der er brug for, er flere våben.
Fra dansk side taler man om en international retsorden, man taler om menneskerettigheder, og vi kandiderer til FN's Sikkerhedsråd.
Har vi så ikke en særlig forpligtelse til at stå på netop de her princippers side og sørge for at beskytte menneskers rettigheder?
Jeg forstår stadig væk ikke, hvad baggrunden er for kursskiftet.
Jeg kan konstatere, når jeg kigger i pressen, at den danske våbenindustri er glad for kursskiftet, men det kan vel ikke være forklaringen, eller hvad?
Altså, er det dem, der har bedt om det, eller hvad er bevæggrunden for kursskiftet i forhold til Saudi-Arabien og Emiraterne?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Jeg synes, at man totalt overfortolker, hvad det er, vi gør her, når man siger – og jeg håber, at jeg citerer rigtigt – at nu er udgangspunktet, at vi ikke vil forholde os kritisk til våbeneksport til Saudi-Arabien, der er engageret i en krig i Yemen.
Det er jo ikke udgangspunktet – det er ikke udgangspunktet.
Hvis man ser på det historisk, altså også før der blev taget det her fuldstændig isolerede danske skridt i 2018 ved at sige, at uanset hvad kan det aldrig komme på tale, at man eksporterer våben eller dual use-produkter til Saudi-Arabien og De Forenede Arabiske Emirater, så vil man kunne se, at der har været en ekstremt høj afslagsprocent, og det vil jeg forudse der også vil være fremadrettet.
For det, vi konkret gør, når Udenrigsministeriet bliver spurgt – det er jo ikke Udenrigsministeriet, der giver eksporttilladelserne – er jo, at vi laver en konkret vurdering, og den konkrete vurdering sker med afsæt i de otte kriterier, der er opstillet i EU.
Så det her handler grundlæggende om at sørge for, at vi har den samme tilgang til det her som resten af Europa, og det giver god mening i en geopolitisk situation, hvor forsvarsindustrien bliver vigtigere, og hvor det derfor også er et legitimt hensyn for en dansk regering at sige, at vi ønsker sådan set at give vores forsvarsindustri de samme rammevilkår, som man gør i Sverige og alle mulige andre europæiske lande.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-15:
Den beslutning, vi traf i Danmark i sin tid om at lave det her klare eksportforbud, var en virkelig vigtig politisk beslutning af nogle virkelig vigtige årsager, nemlig at Saudi-Arabien excellerer i undertrykkelse af sin egen befolkning og er dybt involveret i borgerkrigen i Yemen, som altså er verdens største humanitære katastrofe, og hvor man ved at de bevidst går efter civile mål og at de bevidst bidrager til krigsforbrydelser.
Hvad er det, der har ændret sig, som gør, at vi ikke fra dansk side vil stille os et mere principielt sted end det, der er de fælles EU-politiske regler?
For vi gør ikke noget modsat; vi gør bare noget ekstra.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Jamen det har jeg jo allerede gjort rede for.
Det er, fordi der er ingen grund til, at Danmark skal stille sig et ekstraordinært anderledes sted end resten af Europa, for det er ikke en god varetagelse af danske interesser.
I den konkrete udmøntning, i den konkrete stillingtagen til eksporttilladelser kan jeg uden tøven give et tilsagn om, at vi fortsat vil have en restriktiv tilgang med afsæt i de otte kriterier, der er stillet op.
Det er også derfor, jeg forudser, at det her jo ikke er starten på noget eksporteventyr til hverken Saudi-Arabien eller De Forenede Arabiske Emirater.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-15:
Tak for det, formand.
Men, udenrigsminister, der er jo tale om et kursskifte.
Det her er jo en ændring af den kurs, der har været indtil nu, altså den, der har været fra 2018 og frem til nu.
Og jeg vil godt, når udenrigsministeren nu siger, at der er sket meget i den globale sikkerhedsorden siden 2018, sige, at det jo er fuldstændig rigtigt.
Vi har oplevet en verden, der reelt set er blevet markant mere usikker, men det understreger jo netop behovet for, at vi så har en international retsorden.
Det er jo det, der med al mulig tydelighed bliver illustreret lige nu i Ukraine, i forhold til at man skal forsvare en befolknings legitime ret til at forsvare sig mod en imperialistisk aggressor.
Men det er jo også det, der gør sig gældende, i forhold til hvordan vi så i øvrigt agerer på verdensscenen fra Danmarks side.
Og der er det jo fuldstændig afgørende, hvilket også har været politikken indtil nu, at vi ikke accepterer våbeneksport til lande, som konsekvent bidrager til menneskerettighedsundertrykkelse, til kvindeundertrykkelse, til homofobi, og som også deltager aktivt i en konflikt, hvor der foregår krigsforbrydelser; og hvor der ikke hersker nogen som helst tvivl om, at Saudi-Arabien også bidrager aktivt til det.
Så i lyset af den usikre situation, vi står i, har verden så ikke endnu mere brug for, at Danmark bakker op om den internationale retsorden?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Vi er jo legitimt og politisk uenige, og det er vel fair nok.
Jeg svarer bare på spørgsmålene og fortæller, hvad det er for en afvejning, vi har foretaget.
Vi har haft slagterpistoler stående på en dansk liste, som ikke står på EU-listen, altså bare for at nævne et eksempel, et konkret eksempel.
Jeg er fuldstændig tilhænger af en international retsorden, men jeg er jo ikke nødvendigvis tilhænger af, at vi har en særlig dansk version af, hvad der skal være en international retsorden.
Og det, der er regeringens position, er, at vi med fuld respekt for de kriterier, der er stillet op, og i øvrigt med en meget restriktiv fortolkning af dem, altså konkret stillingtagen til dem – det kan man også se på den praksis, der har været, i forhold til danske eksporttilladelser – ønsker at have det samme udgangspunkt som resten af Europa.
Og når vi ønsker at have det samme udgangspunkt som resten af Europa, er det af de grunde, jeg har angivet før, og som jo ikke bliver hverken rigtige, forkerte eller tydelige af, at jeg bliver ved med at gentage dem.
Tak for det.
Der er sådan set mange ting, der har ændret sig i verden siden 2018 – det er der faktisk.
Den sikkerhedspolitiske situation, vi befinder os i, er helt overordnet anderledes, ikke mindst udløst af Putins angrebskrig i Ukraine.
Så geopolitisk befinder vi os et andet sted.
Der sker også en militær oprustning i øjeblikket.
Forsvarsindustrien, som har været indstillet på fredstid, skal omstilles til en ny tid, og i det billede ønsker vi, jævnfør hvad jeg lige har svaret om at gå alene og at gå i flok, ikke at stille dansk forsvarsindustri ringere end andre landes.
Dermed bringer vi vores udgangspunkt et sted hen, så det matcher alle andre lande i EU.
Det er ikke et udtryk for, at vi nu kommer til at give eksporttilladelser.
Altså, det er et udtryk for, at vi ikke siger på forhånd, at det aldrig nogen sinde kan ske.
Og så vil vi fortsat have en fuldstændig restriktiv tilgang til det med afsæt i de otte kriterier, der er stillet op i Europa, som jo bl.a. skal sikre, at man ikke giver våbeneksporttilladelser, hvis der er en risiko for, at disse våben bruges til at undertrykke ens egen befolkning eller føre angrebskrig mod andre.
Det er også derfor, at jeg i forhold til Saudi-Arabien – og lidt mindre i forhold til De Forenede Arabiske Emirater, men alligevel – ikke forudser, at det her vil udløse en masse eksporttilladelser.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-15:
Vi har brug for at sende det signal, at vi nu ligesom åbner op for, at man kan acceptere våbeneksport til både De Forenede Arabiske Emirater og Saudi-Arabien.
Det ligger der vel et politisk signal i, og dermed ligger der også et politisk signal i, hvor Danmark stiller sig henne på den globale scene i forhold til den internationale retsorden.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Vi har truffet den beslutning, at vi ikke som det eneste land i EU vil have det ufravigelige udgangspunkt, at der uanset den konkrete sag aldrig nogen sinde kan gives tilladelse til f.eks. eksport af noget dual use-udstyr til Saudi-Arabien eller De Forenede Arabiske Emirater.
Og det vælger Enhedslisten så at oversætte til, at nu forlader vi enhver tanke om at være restriktive eller kere os om menneskerettigheder eller krigen i Yemen eller noget andet.
Det er en total overfortolkning af det, regeringen gør.
Det, vi gør, og det, der bærer det her, er en ambition om at give den danske forsvarsindustri de samme grundlæggende rammevilkår som dem, man har i resten af Europa.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-15:
Tak for det.
Jeg tænker faktisk også, at vi lidt nærmer os et svar, nemlig at det her, som bliver kaldt legitime danske interesser, i virkeligheden er den danske våbenindustris interesser, altså at det er det, man varetager med det her skifte.
For der er tale om et kursskifte, og jeg må bare konstatere, at ministeren de facto forsvarer noget, som i virkeligheden er et meget principielt og kontroversielt skifte, og ikke vil svare på, hvem der har bedt om det, men alligevel kommer til at sige det her til sidst.
Det signal, Danmark nu sender til Saudi-Arabien og Emiraterne om, at vi ikke forholder os nær så kritisk, som vi kan, uden at der er noget nyt under solen, må siges at være temmelig kompasløst.
Og er det i virkeligheden det, ministeren ønsker?