Rune Lund (EL), 2017-01-10:
Der blev i april sidste år lavet en aftale mellem KL og regeringen, og Enhedslisten støtter indholdet i den aftale.
Helt grundlæggende handler det i forhold til inddrivelsen i SKAT om, at der mangler folk, og nu med den vedtagne genopretningsplan, som jo netto skal tilføre 1.000 ekstra medarbejdere, så er man da kommet et skridt i den rigtige retning – og man har jo virkelig brug for ikke bare at tage et lille skridt, men et meget stort skridt i forhold til genopretningen af SKAT.
I 2005 var der ca. 11.500 ansatte i SKAT, i 2015 var der ca. 6.500 ansatte i SKAT.
Der er blevet nedlagt tusindvis af stillinger i SKAT.
It-systemer og ikke mindst EFI skulle overtage mange af arbejdsopgaverne, og det skrottede EFI og EFI's manglende evne til at fungere bærer en stor del af skylden for de skandaler, vi ser i SKAT, og den måde, man har grebet EFI an på, har en stor del af skylden for, at der er blevet nedlagt så mange stillinger i SKAT, som der er blevet nedlagt.
Så problemet skal løses ved at ansætte flere personer i SKAT.
Også selv om Enhedslisten støtter aftalen mellem Kommunernes Landsforening og regeringen, er der et eller andet skævt i det, når vi diskuterer det her forslag i dag.
For SKAT havde faktisk overtaget opgaven fra kommunerne i 2005.
SKAT skulle løse opgaven.
SKAT løser ikke opgaven.
Og hvad er det så i virkeligheden, vi er i gang med? At tilbageføre området midlertidigt eller hvad?
Bliver det permanent?
Måske, og så skal det tilbage igen.
I virkeligheden burde problemet jo løses ved, at man simpelt hen fik SKAT til at fungere og fik tilført SKAT endnu flere ressourcer, end tilfældet er i dag.
I forhold til de administrative konsekvenser for det offentlige vurderes det i lovforslaget her, at det årlige ressourceforbrug i kommunerne fra 2017 vil udgøre 35 årsværk svarende til 18,2 mio. kr.
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til under udvalgsbehandlingen, for 35 årsværk fordelt på rigtig mange kommuner lyder ikke af særlig meget.
Hvordan er man kommet frem til det tal?
It-udgifterne er sat til 11,5 mio. kr., og når man ved, hvad it koster i SKAT, så lyder det i udgangspunktet heller ikke af særlig meget.
Det synes jeg i hvert fald godt der kunne være lidt mere information om.
Det vil vi prøve at spørge ind til.
Så er der problemet omkring det, som jeg også har nævnt i mine korte bemærkninger, at merforbruget i kommunerne eller den øgede bevilling til kommunerne eller det, at kommunerne overtager opgaven, bliver modsvaret af et mindre forbrug i SKAT.
Mon ikke SKAT kunne bruge de 35 årsværk til nogle af de mange andre brændende platforme, der faktisk eksisterer i SKAT?
Når vi nu f.eks. får en rapport fra Rigsrevisionen, som Statsrevisorerne kommenterer, og som kommer ud lige før jul i december, og hvor der på side 23 står, at i forhold til negativ moms er det sådan, at hver medarbejder på området i gennemsnit i 2015 lavede reguleringer, dvs. stoppede forkerte udbetalinger, for 27 mio. kr., så betyder det faktisk, at når vi har en udgift i det her lovforslag på 18,2 mio. kr., kunne vi ansætte en medarbejder til, skatteminister, inden for negativ moms til 0,5 mio. kr., som så ville hente, hvis vi forestiller os, at det var gennemsnittet, 27 mio. kr. ind, og så ville der faktisk være finansiering til det.
Det er den form for økonomitænkning og businesscases, man f.eks. arbejder med ude i kommunerne.
Men i SKAT er det fraværende, fordi Finansministeriet tilsyneladende forstår yderligere ansættelse af folk i SKAT som en udgift og ikke som en businesscase, hvor man tænker indtægtssiden og udgiftssiden sammen.
Så jeg kunne godt tænke mig, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen også får diskuteret det i den sammenhæng.
Vi er for aftalen, der er lavet mellem KL og regeringen, men vi har det virkelig, virkelig svært med at skulle begynde at skære ned i SKAT og skære ned i SKATs bevilling.
Det synes vi simpelt hen er den forkerte vej at gå.
Når nu der endelig er kommet en genopretningsplan, hvor vi for en gangs skyld skal til at diskutere, hvordan man investerer i SKAT og ikke skærer ned, så vil vi altså ikke være med til at skære ned her.
Det må vi finde en bedre løsning på.
Altså, om vi stemte for den samlede finanslov, fordi der også samtidig blev tilført flere midler til SKAT?
Det har vi ikke gjort.
Det kan jeg bekræfte.
Vi støtter den investeringsplan, der er for SKAT.
Vi støtter alle midler, der bliver tilført til SKAT.
Vi er faktisk kede af, at vi ikke er med i de forhandlinger, der er.
Det har en lidt pudsig historik, for lige efter valget var der jo den her aftale, som borgfredspartierne lavede, hvor man skulle skrive under på et bestemt papir, som havde en bestemt historieskrivning om, hvad der var sket i fortiden.
Der sagde vi, at det papir kunne vi ikke skrive under på, men vi støtter alle tiltag i forbindelse med SKAT.
Nu hedder det ikke borgfredspartier mere, nu hedder det aftalekredsen, kan jeg høre at partierne kalder det.
Og så sidder man også i den kreds og diskuterer nogle forslag, som vi er meget enige i, bl.a. omkring investeringer i SKAT.
Det er nogle forhandlinger, som vi meget gerne vil være med i, og hvor vi gerne vil sidde med ved bordet, men hvor de partier, som ligesom har stået i spidsen for at ødelægge SKAT med besparelser, har besluttet sig for, at det vil man sidde og diskutere selv.
Det synes jeg er lidt ærgerligt.