runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-13:
Tak for det.
Fgu blev etableret og startet, umiddelbart efter at jeg var blevet udpeget som minister, som følge af nogle aftaler, vi havde lavet med hinanden, og det at starte op fra scratch er en kæmpe, kæmpe stor opgave, og fordi de beskæftiger sig præcis med den elevgruppe, de gør, er det også en af de vigtigste opgaver.
Sådan som det er lige nu, er tallene lavere end det, vi havde forventet, og også end det, vi kunne ønske os, og det er selvfølgelig noget, vi holder øje med.
Vi har en buldrende højkonjunktur, og det giver nogle en chance på arbejdsmarkedet, som ellers ikke ville have fået den, og det er jo selvfølgelig på den ene side glædeligt.
På den anden side må der ikke være nogen, der falder imellem systemer på ryggen af, at vi ved, at det er det, der sker nu, og det vil sige, at der er et generelt fald i optaget efter sommerferien både på fgu-institutionerne, men også på andre uddannelser rettet mod voksne og unge.
Vi har sat rigtig mange ekstra penge af til fgu i vores regeringstid, og jeg vil ikke remse alle beløbene op her, men vi har ad flere omgange bevilget flere penge til fgu'erne, fordi vi ved, at der har været et ekstra behov.
Så vil jeg sige, og det er sådan en mere generel bemærkning, at de nu kun har kørt i 2 år, og at der derfor er grænser for, hvor mange konklusioner man kan drage endnu.
Men jeg tror, vi bliver nødt til at kigge på reformøkonomien igen, og derfor vil jeg også bare gerne herfra give et tilsagn om at kigge på reformøkonomien i aftalekredsen igen.
Der kommer noget forskning i november måned, hvor vi ved lidt mere, og på ryggen af det vil jeg gerne invitere KL ind og diskutere med dem, hvordan tallene ser ud, og hvad evalueringen siger, men selvfølgelig også aftalekredsen i forhold til at kigge på, om man fik slået stregerne rigtigt, da man skruede reformøkonomien sammen.
Stén Knuth (V), 2021-10-13:
Tak for det, og også tak for, at ministeren nævner KL.
Det vil jeg lige komme tilbage til.
Det er jo rigtigt, at der er rigtig godt gang i den derude, og mange unge går også direkte fra skolen og tager sig et arbejde, men til trods for det er der stadig væk 45.000 unge, som hverken er i arbejde eller uddannelse.
Jeg havde håbet på, at ministeren måske var en lille smule mere konkret, i forhold til hvad ministeren vil gøre.
Og nu kommer jeg tilbage til KL, for her kunne vi jo mase lidt med at styrke indsatsen på jobcentrene for at kunne finde de unge, der kunne finde en vej over på fgu.
Det kunne være en øget vejledningsindsats, det kunne være at prioritere arbejdet med paratheden eller den kommunale ungeindsats og det samarbejde, der foregår mellem dem og fgu.
Tak for det.
Jeg glæder mig til resten af sæsonen, vil jeg sige til ministeren.
Det her skal nok blive rigtig hyggeligt, altså med hvem der stiller spørgsmål og sådan tilbage igen.
Der er i hvert fald et ønske derude i fgu både på lederplan og på lærerplan og sådan set også på ungeplan om, at vi skal se at komme i gang med noget af det, vi også taler om her, altså en midtvejsevaluering, eller hvordan det så skal være, og at vi tager hul på nogle af de problemstillinger, som er tydelige for os alle sammen.
Så det håber jeg selvfølgelig at vi også hurtigt kommer til.
Og det sidste spørgsmål er: Hvornår gør vi det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-13:
Jamen jeg mener uforandret, at det her er den vigtigste opgave, der ligger foran os, og at vi skal lykkes med den.
Jeg synes i øvrigt, at de er kommet rigtig langt i fgu-sektoren, så jeg synes også, at vi lige skal kippe med flaget for de lærere, der har kæmpet en brav kamp med corona og administrative systemer og alligevel er kommet rigtig langt med den nye pædagogik, der også har skullet være omkring fgu-institutionerne.
Så vil jeg bare nævne stu, for i forhold til den gruppe på de 45.000 undrer det mig bare, at ordføreren ikke nævner stu.
Og det gør det jo i virkeligheden ikke, vel?
For det er ikke sådan, at vi laver remsen hver gang.
Jeg synes, at stu også er helt vildt vigtigt i den sammenhæng, og det er der flere andre ting der er.
Det, at vi ikke nævner dem i alle sammenhænge, betyder ikke, at vi ikke synes, at de er vigtige.
Stén Knuth (V), 2021-10-13:
Tak for det.
Og så har jeg i hvert fald fået ministeren til også at sige, at vi faktisk har et redskab til de 45.000 unge mennesker, som står derude.
Det var også den samme tale, vi hørte, fra den forsamling, der var herude foran Christiansborg i går, som jo både var unge mennesker, men også lærere, nemlig at de i hvert fald ikke føler, at vi herindefra har prioriteret det godt nok.
Og de mangler svar på nogle af de spørgsmål, som vi også skal diskutere videre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-13:
Jeg er fuldstændig enig med min ordfører i, at de redskaber er tilgængelige.
Har vi fået dem til at flyve godt nok efter 2 år?
Nej, det mener jeg ikke vi har.
Altså, vi havde en periode omkring fgu i starten, hvor it-redskaberne ikke var tilgængelige på en måde, så man kunne gennemføre sit arbejdet derude, og derefter ramte corona.
Det vil sige, at de startbetingelser, man har haft i fgu-sektoren, har været benhamrende hårde, og det er jo bl.a. derfor, at jeg har prioriteret så mange kræfter i forhold til implementeringen af det her.
Jeg synes, det hænger ekstremt tæt sammen med de 45.000, som står uden for både arbejdsmarkedet og uddannelserne.
Betyder det, at det indgår i samtlige mine talepapirer rundt om den problemstilling?
Nej, det gør det ikke.
Men det ændrer altså ikke på, at det for mig at se er den vigtigste implementeringsopgave, der ligger.
Stén Knuth (V), 2021-10-13:
Jeg er selvfølgelig lidt ked af, at jeg har gjort ministeren vred.
Men jeg konstaterer, at regeringen og sågar også en minister står på diverse talerstole og taler om, at vi har 45.000 unge mennesker, der ikke er i uddannelse eller i arbejde, og at nu skal vi gøre noget.
Men i samme moment nævner de ikke, at vi faktisk har lavet fgu – nu har jeg ikke selv været med, men ministeren har været med.
I samme moment nævner man ikke, at vi faktisk har en institution, der kunne være med til at samle nogle af de her unge mennesker op og give dem en rigtig god vej ud i livet.
Det undrer mig lidt, og derfor kommer jo også mit meget kritiske spørgsmål, som jeg sådan set er med på det er.
Og det er ikke sikkert, at jeg vil undlade det i fremtiden.
Jeg vil have lov til at stille spørgsmålet igen, nemlig om man ikke har nedprioriteret det her.
For som han siger: Her skal vi ikke opfinde den dybe tallerken, for den er der jo allerede.
Derfor igen til ministeren: Er du enig med din ordfører i, at vi faktisk har redskaber til at kunne hjælpe nogle af de her 45.000 unge mennesker?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-13:
Altså, jeg blev faktisk så vred, da jeg så det her spørgsmål, at jeg skrev alle mulige rasende ting, da jeg skulle skrive svaret på spørgsmålet.
Og så endte jeg med at tænke, at okay, det er lidt ligesom at få det der spørgsmål om, om du er holdt op med at slå din kone.
Altså, hvordan skal man svare på det spørgsmål?
Det er jo det samme her.
Jeg anerkender simpelt hen grundlæggende ikke præmissen for det her spørgsmål.
Altså, fgu-sektoren er noget af det, der har fyldt allerallermest.
Det er den implementeringsopgave, der har fyldt mest på mit bord, og det er jo ikke, fordi den har skullet det, men det er, fordi jeg har villet det.
Det vil sige, at det der med at sige, at regeringen konsekvent har nedprioriteret fgu-institutionerne, mener jeg simpelt hen svarer til det spørgsmål, jeg nævnte.
Så jeg spørger spørgeren den anden vej rundt: Er du holdt op med at slå din kone?
Stén Knuth (V), 2021-10-13:
Tusind tak for det, formand, og også tak for at undervise vores unge mennesker i demokratiet.
Spørgsmålet er: Mener ministeren, at fgu stadig retmæssigt kan omtales som »den tredje vej« for unge til uddannelse eller beskæftigelse, eller mener ministeren, at der er andre veje, og er det forklaringen på, at regeringen konsekvent har nedprioriteret fgu-institutionerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-13:
Jamen jeg vil egentlig gå ret fordomsfrit til det.
Nu nævnte ordføreren selv en række ting, man kunne gå ind og kigge på: den kommunale ungeindsats, jobcentrene og andre ting.
Det kunne også være: Hvordan er det, vi har skruet økonomien sammen?
Har vi skruet bestyrelserne rigtigt sammen?
Jeg mener, at vi skal gå ret fordomsfrit til det.
Det vil jeg i hvert fald gøre.
Jeg synes, vi har et mægtig godt samarbejde med både elev-, lærer- og lederside på fgu-delen og med bestyrelserne i øvrigt, og derfor har jeg en fornemmelse af, at vi trækker i samme retning, så at sige, og derfor kan få landet nogle gode konklusioner på det, når vi når så langt.
Stén Knuth (V), 2021-10-13:
Tak for det.
Ja, der er lige præcis den forskellighed, som jeg er glad for at ministeren også anerkender, for som jeg kender til det, er der både et udviklingspotentiale i samarbejdet mellem den kommunale ungeindsats og fgu'erne, og der er sandelig også et behov for at få kigget på den politiske styrke, der er i de forskellige fgu'er.
Den er meget forskellig, og det håber jeg vi kan tage med i de drøftelser, der kommer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-13:
Det vil jeg faktisk sige er for enøjet, for at sige det ligeud.
Jeg har oplevet nogle borgmestre være ekstremt engagerede i lige præcis det at få fgu til at virke, og de sidder der jo med et meget, meget tungt mandat, netop fordi det faktisk er øverste mand eller kvinde.
Det vil sige, at det synes jeg er meget forskelligt, og jeg synes, at man skal passe lidt på med på den måde at skære kommunerne over en kam i forhold til deres engagement i det her.
Jeg har oplevet et meget stort engagement, i øvrigt også et politisk engagement, altså både fra borgmestrene, men også i den politiske dagsorden.
Det synes jeg har været meget glædeligt.
Er der rum for forbedring?
Ja, det er der jo, når der ikke er nok elever, der er optaget.
Stén Knuth (V), 2021-10-13:
Jeg glæder mig til, at vi snart kommer til den samtale, og det har vi i øvrigt også talt om vi skulle gøre.
Et andet aspekt af det her er, at flere kommuner går sammen om fgu-institutionerne, og derved er det politiske mandat i de her bestyrelser jo også blevet mindre.
For mange af dem gælder, at det jo – undskyld, jeg skal ikke nedgøre nogen borgmestre – kun er borgmesteren, som sidder der, og vedkommende har alle mulige andre opgaver.
Ser ministeren ikke, at der er et politisk underskud i de bestyrelser, som findes rundt om i landet, netop fordi de burde have øjet på vores unge mennesker ude i kommunerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-13:
Jeg vil gerne sige: og rigtig mange andre ting.
Det er jo præcis det, jeg gerne vil drøfte med KL, altså hvordan vi kommer videre fra det antal unge, der er der nu, til det antal, vi egentlig gerne ville op på.
Det var det, den var ment som, og den har jo vist sig at være rigtig god til det, og derfor ser jeg gerne, at der kommer mange flere elever ind.
I forhold til tidshorisonten taler vi november måned.
Vi står i oktober nu, så det er altså ikke et eller andet, der kommer til at foregå om meget, meget lang tid.
Det er faktisk noget, der kommer til at foregå lige om lidt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Tak for spørgsmålet.
Med hensyn til det konkrete direktiv om orlovsrettigheder blev det endeligt og formelt vedtaget den 20. juni 2019, altså en uge før den nuværende regering tiltrådte, og reelt blev det også forhandlet på plads endnu tidligere, under den tidligere regering.
Den daværende regering var uenig i forslaget og forsøgte også at bekæmpe det, og Socialdemokratiet støttede dengang regeringen, fordi vi ikke ønskede en EU-regulering af forældreorloven.
Den daværende regering endte med at stemme nej til direktivet, også med fuld opbakning fra os i Socialdemokratiet.
Men det er et vilkår i EU-samarbejdet, at man risikerer at blive nedstemt, hvis man ikke kan samle nok medlemslande til at blokere, og det er jo så det, der er sket i den her sag.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-13:
Tak for det, og også tak for at bekræfte, at det er den siddende regerings synspunkt, at EU så ikke skal blande sig i vores velfærdsordninger og barselsregler og den slags ting, og det er jo så et af de områder, hvor jeg i hvert fald med tilfredshed kan se, at regeringen mener det samme, som den gjorde, inden den blev regering, og det er jo godt.
Så er der i hvert fald en sammenhæng der.
Men uanset hvem der så har været forhandlere for Danmark i det her spørgsmål, er det jo relevant at se på, hvad man så har foretaget sig.
Altså, både Socialdemokratiet, Venstre, Konservative, og hvem der ellers sad i regering, inden ministeren blev minister, har jo stemt for den EU-traktat, der har muliggjort, at EU har kunnet lave det her indgreb i vores barselsregler og dermed over for familiernes frihed, og derfor havde jeg håbet lidt på, at ministeren ikke bare ville være minister for sin egen regering, men også i en bredere forstand kunne sige lidt om, hvad man aktivt har foretaget sig.
Det kan jo ikke komme bag på et gammelt, hæderkronet parti som Socialdemokratiet, at når man stemmer for en traktat til EU om, at EU kan gribe ind i Danmarks barselsregler, så gør de det nok.
Altså, det skulle da være første gang i de seneste 60 års danmarkshistorie, at EU ikke har benyttet en beføjelse til at krænke medlemslandenes suverænitet.
Så det ville da være meget, meget mærkeligt, og derfor er det klart, at det påkalder sig en vis interesse: Hvad har regeringen, altså Hendes Majestæt Dronningens regering, uanset om det så er den siddende eller den tidligere, foretaget sig for at forhindre dette indgreb?
Det er det, jeg gerne vil vide.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Jamen jeg ser frem til at diskutere det med Venstres repræsentanter til de forhandlinger, som kommer.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-10-13:
Tak for det.
Jeg tolker det faktisk positivt, for det er jo præcis det budskab, som jeg tror Cold Hand Winery gerne vil have allerede nu, hvor de er i gang med at prøve at planlægge sommeren, nemlig at der er potentiale, og at der er en mulighed for, at der politisk kan vindes genklang for, at det her nye koncept skal kunne lade sig gøre, også i landzoner.
Det er det, jeg i hvert fald vil tage med fra dagens spørgsmål.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Det er i virkeligheden forskellige sager fra hele landet, hvor folk har ønsket at lave initiativer, typisk inden for turismebranchen, og er blevet mødt af forskellige krav, som har gjort, at det er svært.
Alt det tager vi jo med ind, og vi har en, vil jeg også sige – både fra Venstres side og fra regeringens side – grundig proces for at sikre, at vi vejer det ordentligt op i forhold til de miljøhensyn, som vi også skal tage med ind.
Så det er ikke naivt, men det er jo bare et udtryk for, at det er nogle meget vigtige overvejelser, som skal gøres ordentligt, og derfor er det bedre at gøre det på et møde, hvor man har ordentlig tid, end her i Folketingssalen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-10-13:
Det kunne ellers være en ny grad af åbenhed fra alles side.
Men jeg anerkender, at forhandlingen ikke skal foregå i Folketingssalen.
Jeg prøvede jo at hive et svar ud af ministeren, måske lidt naivt, i forhold til ministerens personlige og dermed også Socialdemokratiets holdning til det her.
For som ministeren selv er inde på, er det et nyt koncept.
Det er jo noget, som også jeg skulle undersøge, altså hvad i alverden det er for noget.
Derfor må vi også sige, at hvis det her skal have en mulighed for vækst, skal det ikke bare bæres ind af Venstre, men også møde andet end en lukket dør fra Socialdemokratiets side.
Det er det, jeg prøver at spørge ind til.
Er døren lukket, eller står døren på klem?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Jamen jeg kan sige, at vi i løbet af foråret, efter at evalueringen kom i marts måned, har haft en meget grundig proces i planlovsforligskredsen.
Så sent som i går morges havde vi et møde på halvanden time, hvor vi gennemgik nogle af de forslag.
Og jeg kan jo kun opfordre til, at man tager det med til Venstres ordfører og Venstres ordførerteam, som jeg ved er meget velforberedt og nede i detaljerne omkring det her.
Og så skal det jo være en samlet afvejning af de forhold, som der er omkring glamping og andre aktiviteter i landzonen.
Men jeg vil også sige, at jeg synes, det ville være bagvendt, hvis jeg skulle foretage forhandlingen her i Folketingssalen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-10-13:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Som ministeren sikkert er bekendt med, er glamping også noget, der er nyt i Randers, hvor der er en konkret sag med en virksomhed, nemlig Cold Hand Winery, der har etableret de her nye luksustelte som koncept for en overnatning, og det er en bragende succes.
Det er så stor en succes, at man faktisk ønsker at etablere flere telte.
Det er jo lige præcis i et landzoneområde.
Det er i et område, hvor der absolut ikke i forvejen er turisme i overflod, men hvor der simpelt hen nu ser ud til at være en niche, som kunne dyrkes og blive af endnu større værdi for hele området.
Grunden til, at jeg synes, det er interessant at spørge ministeren, er præcis, fordi de her forhandlinger om planloven nu går i gang.
Ministeren repræsenterer jo dermed ikke bare regeringens, men også – går jeg ud fra – Socialdemokratiets position på det her område.
Jeg tror jo faktisk på, at vi er enige om det fælles mål, nemlig at sådan nogle nye turismeeventyr ikke bare skal være i de helt store byer, men også skal kunne udvikle sig uden for de store byer.
Det er det her jo et tydeligt eksempel på.
Det er derfor, jeg spørger til dem.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Tak for spørgsmålet angående glamping.
Der findes i dag ikke en definition i de gældende regler på, hvad det egentlig er.
En glampingenhed kan være et luksustelt med inventar og fast træterrasse som bund.
Det kan også være tinyhouses eller ombyggede cirkusvogne.
Bl.a. Bolig- og Planstyrelsen har oplevet en stigende interesse for, hvilke muligheder der er for former for midlertidige overnatningsmuligheder til såkaldt glamping i landzonen.
Notatet beskriver regler, der kan være relevante for glamping.
Det fremgår, at bl.a. planloven, sommerhusloven, campingreglementet og byggelovgivningen kan komme i spil.
Det øgede fokus på reglerne for glamping kommer med en generelt øget interesse for forskellige typer af naturnære overnatningsformer, og det er positivt, at der rundtomkring i landet er interesse for sådanne nye muligheder for turisme.
Regeringen ønsker, at planloven, som der nu spørges til, sætter gode og afbalancerede rammer for hensynet til udvikling og vækst på den ene side og landskab, natur og miljø på den anden side, også når det kommer til glamping.
Hertil er det naturligvis et spørgsmål om, hvad der kan foregå på campingpladserne, og hvad der kan igangsættes af aktiviteter, midlertidige som permanente, uden for campingpladserne.
Som det er spørgeren bekendt, er planloven omfattet af et forlig mellem Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti samt Liberal Alliance på en række områder.
Bolig- og Planstyrelsen har den 29. marts i år offentliggjort en evaluering af planloven, og som opfølgning på evalueringen har vi indledt de første politiske drøftelser om ændringer af planloven med forligskredsen.
Jeg vil gerne kvittere for spørgsmålet, og jeg vil høre, om det er et udtryk for, at Venstre ønsker at inddrage det i de politiske drøftelser om rammerne for planloven, for det vil jeg meget gerne tage med ind i de drøftelser.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-10-13:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet er: Er det regeringens opfattelse, at planloven bør ændres på området omkring opsætning af midlertidige telte i landzoner, således at reglerne bliver mere lempelige og dermed gør det nemmere for virksomheder og kommuner at etablere glamping?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Det er i hvert fald noteret på huskelisten.
Hvis ikke det allerede står på huskelisten hos den rigtige beskæftigelsesminister, skal jeg i hvert fald nok sørge for, at det bliver skrevet på huskelisten, fordi det er en fælles intention, vi bør have i hele det danske samfund, nemlig at folk selvfølgelig ikke skal sorteres fra, blot fordi de er fyldt 55 eller 60 år, eller hvor meget de er fyldt.
Anni Matthiesen (V), 2021-10-13:
Jeg ved godt, at ministeren, der står i salen i dag, er vikar for den minister, jeg stiller spørgsmålene til.
Men jeg vil godt her til sidst på en eller anden måde prøve igen.
Altså, når nu den nuværende fungerende beskæftigelsesminister alligevel skal tale med beskæftigelsesministeren i forhold til det foregående spørgsmål, når ministeren er tilbage igen, altså den rigtige beskæftigelsesminister, kunne man så ikke tage det her med på huskelisten?
Altså: Kan man gøre noget helt konkret for at italesætte det positive i, at man jo faktisk også har modne medarbejdere på arbejdspladsen?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Som spørgeren også ved, er jeg jo vikar på området, og derfor er jeg lidt forsigtig med at sætte alt for mange nye initiativer i søen, som hr. Peter Hummelgaard skal følge op på, når han kommer tilbage fra barsel.
Men det, som jeg i hvert fald kan give på vegne af regeringen, er en politisk tilkendegivelse af, at vi er enige i, at der er behov for den her kulturændring, og at der nok nogle gange er en tendens til at undervurdere de erfaringer og den viden og den kapacitet, der er hos mange ældre medarbejdere, og at det jo, som jeg sagde i min tale, ikke bare er ulovligt, men også dumt af en virksomhed, hvis man på forhånd sorterer folk fra, bare fordi de har et cpr-nummer, som man kan se nok ikke lige er udskrevet i forgårs.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-10-13:
Det lyder: Er det ministerens holdning, at aflastningsområder bør stoppes i en periode på 5 år, når man kan læse i regeringens udspil »Tættere på – Flere uddannelser og stærke lokalsamfund«, at det er en del af regeringens udspil til et stærkere Danmark?
Astrid Carøe (SF), 2021-10-13:
Ja, og det synes jeg så er helt i orden.
Nu beder jeg ikke ministeren svare på Det Etiske Råds udtalelse, men det, der kan undre mig en lille smule, og det kan være, ministeren kan svare på det, er, hvorfor det er, at det har ændret sig lige nu.
Det Etiske Råd kom med deres udtalelse i marts, og siden da har vi haft en Pride-uge, hvor regeringen igen var ude at sige: Det her er noget, vi gerne vil, det kommer lige om lidt, vi lover, at næste år står vi her ikke igen og snakker om det her problem for transkønnede børn og de unge.
Så derfor undrer det mig bare, at man så endnu en gang skal vente et helt år.
Og hvad er det, der er sket siden marts til nu?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Konkret regner vi med at fremsætte det i den næste folketingssamling.
Det er på ingen måde for at underkende, at det selvfølgelig er meget alvorligt, og at det er noget, vi skal tage alvorligt i Folketinget, men samtidig vil jeg også sige, at når vi har Det Etiske Råd, som er nedsat, og som kommer med en kritik, hvor næsten et samlet råd advarer imod det, som er blevet foreslået, så skal vi selvfølgelig overveje det.