runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2023-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Juridisk kønsskifte til mindreårige er et svært emne.
Det er Indenrigs- og Sundhedsministeriets ressort, og det er et emne, vi kommer til at drøfte i regeringen.
Det har vi ikke haft lejlighed til, og derfor har vi ikke en holdning til juridisk kønsskifte for mindreårige endnu.
Men jeg vil gerne understrege, at transkønnede børn og unge er en gruppe med risiko for at ende i mistrivsel, og derfor skal vi støtte dem.
Senest er der under lgbt+-handlingsplanen eksempelvis givet penge til Foreningen til Støtte til Transkønnede Børn til at oplyse og rådgive primære omsorgspersoner om, hvordan de bedst favner børnene.
Men som sagt har vi ikke i regeringen haft lejlighed til at drøfte spørgsmålet om juridisk kønsskifte for mindreårige endnu.
Samira Nawa (RV), 2023-02-01:
Jeg er meget enig med ministeren i, at det her desværre kan give anledning til rigtig stor mistrivsel blandt den gruppe af børn og unge, der er tale om, for det handler jo om at kunne identificere sig som det køn, man nu engang er, og den mulighed har man ikke, hvis man som barn eller ung konsekvent, når man skal på biblioteket eller er ved lægen, skal forklare, hvorfor ens udseende ikke stemmer overens med de sidste fire cifre i ens cpr-nummer.
Derfor ærgrer det mig jo også gevaldigt, at den her lovgivning ikke er blevet lavet om, så vi netop kan tage hånd om de her børn og unge, der jo i særlig høj grad mistrives.
Og det ærgrer mig også, at regeringen ikke har taget stilling og ikke har en holdning på nuværende tidspunkt.
Jeg har insisteret på, at det her spørgsmål skal stilles til ligestillingsministeren og ikke over i Indenrigs- og Sundhedsministeriet, for det handler ikke om teknik; det handler for mig og for Radikale Venstre om, hvad man egentlig mener om lgbt+-børns rettigheder.
Synes man, at det forbedrer eller forværrer deres trivsel, hvis ikke de kan få lov til at være dem, de er?
Og synes regeringen, mener ligestillingsministeren, at det er en rettighed for børn at være den, de nu engang er?
Derfor vil jeg opfølgende spørge, hvornår regeringen forventer at danne sig en holdning, hvornår ministeren forventer at kunne tage det her spørgsmål op i regeringen, så børnene får en ro om deres situation.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-02-01:
Når en borger møder det offentlige, skal det foregå i ordentlighed og i fairness for begge parter.
Derfor er vi glade, når vi kan indgå i aftaler, som trækker tingene i en retning af mere fairness i borgernes møde med staten.
Situationer, hvor borgere har haft gæld til skat, har nemlig været udsat for en massiv kritik og med rette: For der har været høje renter og meget små gældsposter, som ikke har kunnet betales tilbage, og uklare og arbitrære veje til gældssanering.
Og disse ting afhjælper lovforslaget.
Det gælder også den anden vej, altså at korrekt gæld også skal indkræves uden for meget uden slinger i valsen, både for at staten ikke opbygger et kæmpestort gældsaktiv med tvivlsomme værdier over tid, men lige så meget for retssikkerhedens skyld.
Borgere, som betaler deres skat korrekt, skal nemlig ikke kigge på, at andre borgere ikke gør det.
På den måde er der både frihed og ansvar.
At skatten så er for høj og for kompleks, kan vi arbejde på en anden dag.
Meget af problematikken skyldes nemlig et meget komplekst skattesystem, og på den måde kan et komplekst skattesystem være en udfordring for retssikkerheden.
L 16 udmønter en aftale, som Liberal Alliance er en del af, og derfor støtter vi naturligvis op om forslaget.
Så skulle jeg hilse fra Konservative og fra Alternativet og meddele, at de også støtter forslaget.
De var desværre forhindret i at være her i dag, og rygterne går på, at det var noget med Irmas ophørsudsalg, måske.
Mohammad Rona (M), 2023-02-01:
Det tror jeg ikke jeg kan svare sådan helt entydigt på hvad vil betyde i forhold til stagnering.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-01:
Min pointe drejede sig egentlig om de penge, man som udgangspunkt skylder staten; der bliver jo pålagt en rente, som nu bliver lavere, og der er nogle, der skylder så små beløb, at de bliver afskrevet, altså restbeløbet.
Er det Moderaterne og ordførerens forventning til og udgangspunktet for det lovforslag, som bliver behandlet i dag, at hovedstolen, altså grundbeløbet, bliver mindre som konsekvens af det lovforslag, vi har her, eller vil det bare være en stagnering, hvis man tager den lavere rente og afskrivningen af de små beløb fra?
Mohammad Rona (M), 2023-02-01:
Altså, det med renten kan jo selvfølgelig ikke stå alene.
Det er de her fire tiltag, som er med til at få gældskurven til at knække.
Så alene det bare at sætte renten ned med 4 procentpoint gør det ikke.
Det gør jo bare det, at man kan betale og afdrage hurtigere, når man har en lav rente.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-01:
Tak for det.
Nye Borgerlige er ikke med i aftalen, og det er vi ikke, fordi jeg er af den klare opfattelse, på baggrund af de bilag, der blev udleveret i forbindelse med forhandlingerne, at det her forslag, ud over at man sænker renten og man fjerner noget fra nogle mennesker, som har en gæld, der er relativt lav, ikke er noget, der vender kurven eller knækker kurven.
Nu siger ordføreren for Moderaterne, at det her knækker kurven.
Er det Moderaternes opfattelse, at gælden til det offentlige vil falde som konsekvens af andet, end at man afskriver noget gæld og man sænker renten?
Samira Nawa (RV), 2023-02-01:
Tak, formand.
Jeg tror, vi alle kan blive enige om, at gæld til det offentlige selvfølgelig skal tilbagebetales, og det her lovforslag er et vigtigt bidrag til at få ryddet op i borgernes gæld.
Det er jo del af en aftale, som flere har været inde på, og Radikale Venstre har også haft udsatte borgere for øje og som et opmærksomhedspunkt.
Derfor vil jeg også fremhæve nogle af de elementer i aftalen, som netop har fokus på de udsatte borgere.
Inddrivelsesrenten halveres jo med det her lovforslag, men også forslaget om at give et ordentligt løft hele landet rundt til gældsrådgivning har en ret stor betydning for udsatte borgere, og det samme gælder også ret og pligt-ordningen, kan man sige, for de borgere, der gør en aktiv indsats og selv tager et initiativ til at forbedre deres livssituation; de kan få eftergivet deres gæld delvis.
Så Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-01:
Tak, formand.
Nærværende forslag er, som det er nævnt af andre, en udmøntning af en aftale, som er indgået blandt en række partier, og som Nye Borgerlige ikke var med i.
At vi ikke var med, skyldes ikke, at vi ikke kan bakke op om det, der ligger i nærværende lovforslag, men skyldes, at vi ikke tror på, at det her løser det reelle problem.
Jeg deler fuldstændig hr. Hans Kristian Skibbys betragtning af, at der skal mere til, og jeg er også glad for, at ordføreren for Liberal Alliance siger, at det her også handler om retssikkerhed, både i forhold til de borgere, som oplever et meget kompliceret skattesystem og et meget højt skattetryk, men også i forhold til den befolkning, der forventer, at alle betaler, hvad de skylder, og som oplever, at der er mennesker, der ikke betaler deres skat.
Forslaget her handler, som det er nævnt, om fire overordnede punkter.
Det handler i høj grad om at hjælpe de mennesker, der er socialt udsatte og har svært ved at betale deres gæld, særlig fordi vi har en ekstremt høj rente på gæld i skattevæsenet.
Den rente kommer ned.
Det bakker vi i Nye Borgerlige op om; det har vi også gjort i andre lovforslag og beslutningsforslag, som er blevet fremsat, men som ikke er blevet gennemført, og det er vi glade for.
Vi tror på, at det her vil gøre det lettere for de mennesker, der har svært ved at betale deres gæld, at komme ud af deres gæld til det offentlige og få lidt ro på tilværelsen.
Tilsvarende er der en forenkling i, at man jo fjerner gæld på småbeløb.
Det virker helt skørt, at vi skal bruge offentlige lønmidler på at sidde og administrere menneskers gæld til det offentlige, når det er beløb, som er så små, at det nærmest ikke kan betale sig at inddrive den.
I min egen forretning tror jeg nok at det ville være sådan en type beløb, som jeg ville sige til min revisor vi afskriver.
De øvrige punkter i forslaget her bakker vi også op om i Nye Borgerlige, men som sagt er de første to her reelle forbedringer i forhold til vilkårene for dem, der er socialt udsatte, og også en forbedring i forhold til den tåbelighed, vi oplever, når vi sidder derhjemme og pludselig får en opkrævning på 36 kr. eller 200 kr., eller hvad det måtte være.
Men de sidste dele af forslaget tror vi simpelt hen ikke er nok til, at vi får løst det her problem.
Dermed ikke sagt, at vi ikke støtter forslaget – det gør vi – men jeg synes, at man skal være opmærksom på, at der er massive problemer, både i skattevæsenet og også i forhold til inddrivelsen af gæld til det offentlige, og de problemer må ikke overses eller gemmes af vejen nu, og man må ikke tro, at problemerne er løst, bare fordi vi stemmer for det her.
Dermed stemmer vi ja til forslaget, men lad os sørge for, at vi får det løst fra bunden.
Jeppe Bruus (S), 2023-02-01:
Jamen jeg er da glad for den konstruktive tilgang.
Men der var meldingen på det tidspunkt, at det ønskede man ikke.
Jeg er glad for, at I i Nye Borgerlige nu støtter den aftale, der ligger, og jeg anerkender, at der er plads til synspunkterne.
Men vi har faktisk lavet en aftale her med hinanden, som handler om at normalisere både inddrivelsesområdet, altså det, der ligger i Gældsstyrelsen, men også opkrævningen, der ligger i Skattestyrelsen, som jo også er en del af det, der foregår her, og som skal være med til at barbere nogle af de bunker ned, som i dag ligger og hober sig op, fordi vi er i gang med at bygge et nyt system, da det gamle ikke fungerede.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-01:
Jeg kan godt forstå, at ministeren ikke vil svare på, hvornår vi er nede på 2015-niveau.
Jeg kan huske, da man gik i både grundskolen og gymnasiet og indimellem fik udleveret millimeterpapir.
Der var der grafer, der endte så langt uden for papirets rækkevidde, at man sagde, at det nærmest var uendeligt.
For mig vidner det jo også om, at det ikke er gjort med det her.
Altså, at lønindeholdelsen bidrager med 3 mia. kr. ifølge ministeriets egne tal frem mod 2030, vidner jo om, at vi må gøre noget andet.
Vi mener ikke i Nye Borgerlige, at det er at øge procenten i forhold til lønindeholdelse.
Men vi er altså landet med verdens højeste skattetryk.
Hvis nu borgerne fik lov til at beholde lidt flere af deres egne penge selv, var det måske muligt at blive hurtigere gældfri til det offentlige.
Det er bare et bud.
Jeppe Bruus (S), 2023-02-01:
Det sidste er jeg simpelt hen ikke i stand til at svare på lige heroppe fra talerstolen.
Men det svarer jeg selvfølgelig gerne på skrift på.
Men principielt kan du sige, at renten bidrager, men det gør det, at alle skal betale på deres gældsposter, også.
Det gør lønindeholdelsesmodellen også, og det er rigtigt, at vi sætter procenten op fra 40 til 60 pct.
Er det så tilstrækkelig ambitiøst?
Ja, altså, det ambitiøse kunne jo selvfølgelig være at tage 100 pct. af folks løn, så de ikke fik udbetalt en krone, men at vi indeholdt det hele.
På den måde kan man jo altid være mere ambitiøs.
Men at vi for dem, der skylder mest og har de højeste indkomster, tilbageholder 60 pct. af lønnen, inden de får det udbetalt, synes jeg jo er ret voldsomt.
Jeg tror, de færreste ville synes, det var uambitiøst.
Jeg anerkender, at der kan være plads til det modsatte synspunkt.
Når det her vokser eksplosivt, er det jo, fordi det gamle inddrivelsessystem brød sammen og vi nu er i gang med at bygge et nyt og vi først er inde i en normalisering af det i 2030.
Så vi reparerer jo på nogle alvorlige fejldisponeringer, i forhold til hvad man havde tænkt med det gamle inddrivelsessystem.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-01:
Tak for det.
Jeg står her med en graf, som er blevet udleveret i forbindelse med forhandlingerne om aftalen, og grafen viser, at hvis ikke man gør noget, vil gælden til det offentlige i 2030 fremskrevet være 166 mia. kr.
Når vi så sænker renten, hvilket vi i Nye Borgerlige bakker kraftigt op om, falder gælden med ca. 26 mia. kr., altså i nutidskroner.
De tiltag, der i øvrigt er i forslaget her, som vi lovbehandler i dag, altså lønindeholdelsen, reducerer udelukkende gælden med 3 mia. kr. frem mod 2030 – altså 3 mia. kr. frem mod 2030.
For det første vil jeg høre ministeren, om ministeren mener, at det er tilstrækkelig ambitiøst.
Og for det andet tænker jeg, hvor langt ud i fremtiden vi skal, før gælden til det offentlige rammer et 2015-niveau.
For det her er jo, som ministeren også siger, ikke noget, der er kommet over lang tid; det er noget, der er sket på relativt kort tid.
Dermed burde vi også på relativt kort tid kunne reducere gælden.
Men hvor langt ud i fremtiden skal vi for at nå 2015-niveau, hvis man nøjes med det her forslag?
Mette Thiesen (UFG), 2023-02-01:
Tusind tak.
Jeg har egentlig ikke så meget at tilføje i forhold til det, der er blevet sagt.
Jeg synes, der er blevet sagt rigtig mange gode ting om det her lovforslag.
Jeg synes, at det er meget, meget fornuftigt, at der gives en håndsrækning til mennesker, for hvem den her gæld er fuldstændig uoverstigelig, og hvor man slet ikke kan betale af på andet end selve renterne og derved slet ikke kan se noget lys for enden af tunnellen i forhold til at komme ud af en meget, meget høj gæld.
Så det forslag synes jeg er rigtig, rigtig positivt.
Jeg synes også, det er rigtig positivt, at man, som det også er nævnt flere gange tidligere, afskriver meget, meget små gældsbeløb i stedet for at blive ved og ved med at inddrive dem.
Og som ordføreren for Danmarksdemokraterne tidligere sagde, har vi jo også set nogle ret grelle historier i medierne om mennesker, der egentlig gerne vil betale en gæld af og ikke får lov til det osv.
Så de her forenklinger synes jeg er ganske fornuftige, og jeg er sådan set også enig i det, der er blevet sagt hele vejen rundt, for jeg synes, det ville være ganske fornuftigt, at man også lige gik et skridt videre.
Men det her ser ganske fornuftigt ud.
Jeg har lige et par yderligere spørgsmål i forbindelse med behandlingen af det, men jeg synes, at det generelt ser rigtig godt ud og regner også med at bakke det op.
Og jeg skulle hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de gør det samme.
Lise Bech (DD), 2023-02-01:
Tak for det.
Det er meget simpelt – jeg vil bare gerne spørge: Mener ministeren, at det er rimeligt, at fire ud af ti danskere med gas- eller oliefyr stadig venter på en afklaring af, om de kan få fjernvarme?
Marie Bjerre (V), 2023-02-01:
Spørgsmålet om juridisk kønsskifte er ikke et spørgsmål under Digitaliserings- og Ligestillingsministeriets ressort.
Det er altså et spørgsmål, der hører til i Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Det er derfor også Indenrigs- og Sundhedsministeriet, der fastlægger processen for, hvornår det her spørgsmål skal drøftes.
Når det er drøftet, vil regeringen også melde den holdning ud.
Lars Aagaard (M), 2023-02-01:
Det simple svar er: Nej, det er ikke tilfredsstillende.
Men jeg tænker, at når forretningsordenen nu tillader, at jeg siger lidt mere, så vil jeg gøre det.
Udgangspunktet er, at varmeplanlægningen i det her land er et kommunalt ansvarsområde, og vi gør nu i Danmark en indsats for at komme væk fra gas, og derfor blev der i sommer indgået en aftale mellem den tidligere S-regering og Kommunernes Landsforening, som jeg bakker op om.
Det er en aftale, der betyder, at kommunerne har fået 200 mio. kr. i perioden 2022-2025 til at understøtte udfasningen af gasfyr, og det drejer sig bl.a. om penge til at forcere den kommunale planlægningsindsats.
Kommunerne har ifølge deres del af aftalen skullet udarbejde varmeplaner for de gasforsynede områder, og på den baggrund har kommunerne skullet udsende breve med klar besked til borgerne om fremtidige grønne valgmuligheder.
Jeg vil gerne rose kommunerne for den enorme indsats, der er lagt, og for at have fået udsendt 670.000 breve i 2022.
Det betyder, at seks ud af ti danskere – som spørgeren peger på – med gas eller oliefyr har fået klar besked, og de kan nu på et oplyst grundlag træffe beslutning om, hvordan de bedst kommer væk fra gassen.
Jeg er ligesom spørgeren opmærksom på, at fire ud af ti danskere med et olie- eller gasfyr har fået et brev om, at det ikke endnu er muligt at give endelig besked om, hvorvidt fjernvarme er en mulighed, eller om borgerne skal vælge et alternativ til fjernvarme.
Jeg har dog ikke så meget lyst til at stå og pege fingre ad kommunerne, for jeg er ydmyg over for og har respekt for – og det synes jeg vi alle sammen skal have – at det er en endog meget stor opgave at udfase brugen af naturgas i danske boliger, og det er vigtigt, at det grundlag, borgerne vejledes på, er korrekt, for det, som borgerne skal gøre, er jo at vælge en ny varmeforsyning, og vi skal helst sikre os, at de vælger en, der selvfølgelig er grøn, men som også skal være den billigst mulige, for borgerne kommer til at skulle benytte den i lang tid fremover.
Samira Nawa (RV), 2023-02-01:
Hvad vil ligestillingsministeren gøre for at skubbe på, for at den her dagsorden bliver løftet i regeringen?
Marie Bjerre (V), 2023-02-01:
Det er en ambition, at regeringen vil følge op på de initiativer, der er i lgbt+-handlingsplanen.
Det skriver vi også i vores regeringsgrundlag.
Men det er klart, at der skal være enighed om de initiativer.
Lige præcis spørgsmålet om juridisk kønsskifte til børn er et emne, hvor der ikke er politisk enighed, og det har vi endnu ikke drøftet i regeringen.
Når vi har drøftet det, vil vi naturligvis også melde den holdning ud.
Samira Nawa (RV), 2023-02-01:
Men en af de ting, der er så fantastisk ved juridisk kønsskifte, som jo netop bare er juridisk og en ændring af nogle cifre, er, at det er noget, der kan omgøres.
Derfor er det en nem ting at lave en lovgivning omkring, og for mig at se burde det også være en nem ting at danne sig en holdning til.
Jeg er med på, at der sidder tre partier i regeringen, og at det er noget, der skal drøftes og diskuteres.
Jeg ærgrer mig over, at det går over til Indenrigs- og Sundhedsministeriet, for det var jo en lgbti-handlingsplan, der ligger i Digitaliserings- og Ligestillingsministeriet.
Så jeg får lyst til at spørge: Har ministeren fortsat en ambition om, at den handlingsplan skal føres ud i livet?
Marie Bjerre (V), 2023-02-01:
Jeg kan ikke sige, hvornår vi kommer til at tage spørgsmålet op.
Det er som sagt et emne, der hører under Indenrigs- og Sundhedsministeriets ressort, men vi kommer til at tage emnet op, og vi kommer også til at melde ud, hvad der så er regeringens holdning.
Jeg er enig med ordføreren i, at det er vigtigt for børn at blive anerkendt af forældre og det omgivende samfund, og at der også er behov for at sætte ind i forhold til transkønnede børns trivsel.
Men jeg tror, det er vigtigere, at forældre og det omgivende samfund anerkender, at man er den, man er, frem for at man får et skifte af personnummer.
Mohammad Rona (M), 2023-02-01:
Tak for det.
Med disse tiltag vil vi se, at flere kommer til at afdrage mere på deres gæld.
Derfor er vi glade for at bidrage til en løsning med denne aftale.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-01:
Lad mig straks udløse den sitrende spænding, der er i salen, og sige, at Venstre også støtter lovforslaget.
Det er jo i det hele taget en ret bred kreds af partier, der står bag den aftale, som gør, at vi nu er nået frem til et lovforslag, der udmønter den aftale.
Det er dejligt, når vi kan samle rigtig mange partier.
Jeg tror også, alle er enige om, at skylder man penge til det offentlige, skal man selvfølgelig betale.
Og så er det så lykkedes for en meget bred kreds af partier at nå frem til en måde, hvorpå det kan gøres, og det synes jeg er rigtig positivt, og det vil jeg gerne sige tak for.
Som min socialdemokratiske kollega var inde på, er nogle af hovedelementerne i aftalen og i lovforslaget, at vi sænker morarenten, altså inddrivelsesrenten, med hele 4 procentpoint, sådan at folk ikke oplever, at det, der gør, at de ikke kan komme af med deres gæld, er, at den bare vokser og vokser, fordi der tilskrives renter.
Der sænker vi altså renten med 4 procentpoint.
Og så gør vi det lettere at lave lønindeholdelse, altså det, at man simpelt hen ikke får sin løn, før der er afdraget et beløb til det offentlige, som man skylder.
Og så er der det her med, som min socialdemokratiske kollega også var inde på, at har man en gæld på under 200 kr., står det ikke rigtig mål med indsatsen at forsøge at inddrive den, og der bliver nu altså mulighed for, at gælden kan afskrives.
Så tak for lovforslaget, og tak for den brede opbakning til lovforslaget.
Vi ser i Venstre frem til udvalgsbehandlingen og støtter som sagt lovforslaget.
Fie Hækkerup (S), 2023-02-01:
Tak for ordet.
Den skandinaviske velfærdsmodel er bygget på, at vi som udgangspunkt alle sammen arbejder, bidrager og betaler vores skat, for det er derigennem, at vi kan finansiere de velfærdsydelser, som vi som samfund stiller til rådighed for vores borgere.
At man trygt kan aflevere børnene i skolen om morgenen, at vi kan få hjælp, når vi bliver syge, at politiet kan sikre, at man kan være tryg i det danske samfund – det er bare nogle af eksemplerne på, hvad vores velfærdssamfund giver til borgerne.
Men når folk med gæld ikke betaler den, udhuler det også de her velfærdsydelser, og tilliden til vores skattevæsen falder.
Derfor er det også vigtigt med en effektiv gældsinddrivelse, så borgerne kan have tillid til skattevæsenet, for det er ikke rimeligt, at andre skal betale for dem, der ikke betaler deres gæld til det offentlige, og det er ikke rimeligt, at finansieringen af vores velfærdsydelser bliver udhulet, fordi gæld ikke betales tilbage.
Med det her forslag kommer vi endnu et skridt videre i nedbringelsen af gælden til det offentlige, og det gøres med fire forskellige konkrete forslag.
For det første gøres det ved at styrke lønindeholdelsen gennem en mere forenklet model, som skal udvide mulighederne for lønindeholdelse.
Det gøres bl.a. ved, at afdragssatsen stiger progressivt i takt med indkomst, men samtidig med en langsommere stigning for dem, som tjener mindst.
For det andet nedjusteres inddrivelsesrenten med 4 procentpoint.
Den nuværende rente er høj, og det gør, at det kan komme til at fastholde folk i gæld.
Med den lavere rente kan flere hurtigere nedbringe og helt komme ud af deres gæld.
For det tredje foreslås en eftergivelseordning, som skal hjælpe udsatte borgere med gæld til det offentlige ud af gælden, og som tager udgangspunkt i en ret og pligt-tankegang, hvor man vil kunne få eftergivet gæld, hvis man kommer i arbejde eller i uddannelse.
På den måde får folk, der gør en indsats for at ændre og forbedre deres livssituation, også en økonomisk håndsrækning.
Og som det fjerde foreslås en bagatelgrænse for meget lav gæld på under 200 kr., så Gældsstyrelsen får mulighed for at afskrive den.
For at opsummere: Vi mener i Socialdemokratiet, at det er vigtigt for vores samfundsmodel at kunne sikre en effektiv inddrivelse af gæld, så finansieringen af vigtige velfærdsydelser ikke bliver udhulet, samtidig med at vi holder hånden under udsatte borgere, som kan bakse med gældsbetalingen og måske ikke se, hvordan de nogen sinde skal blive gældfri.
Begge dele bidrager det her forslag til.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Lars Aagaard (M), 2023-02-01:
En lille sproglige rettelse: Fjernvarme er ikke noget, man får.
Det er noget, man køber.
Og afslutningsvis: Jeg er jo enig med spørgeren, og jeg havde også gerne set, at KL havde kunnet holde deres del af aftalen.
Jeg har fortsat ikke lyst til at pege fingre ad kommunerne.
De har varmeplanlægningsansvaret.
Det er en meget stor opgave, de har påtaget sig.
Så jeg vil fortsætte den intense dialog med kommunerne om, at de fire ud af ti danskere, som ikke har fået klart svar, får det hurtigere; og det, spørgeren har hørt i forhold til udgangen af 2023, vil jeg straks følge op på over for KL, for det skal ikke være sådan.