runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Takker.
Kunstig intelligens rummer uanede muligheder til gavn for os som mennesker, f.eks. for screening i forhold til cancer, eller når vi skal have forbruget af vedvarende energi til at møde produktionen.
Men det rummer også faldgruber.
Jeg synes jo ikke, at techgiganterne påtager sig det ansvar, der ligger i at forhindre, at manipulerede billeder ruller ud, at folk generes, og at den lovgivning, der faktisk er på områderne, ikke overholdes, og at man så at sige bare strækker våben og siger: Det er jo ikke os, der har lagt tingene op, vi er bare en platform.
Jeg synes, at det er forargeligt, når der i den her uge kører deepfakepornobilleder, jeg synes, det er forargeligt, når børns adgang og fastholdelse i sociale medier ikke tages tilstrækkelig alvorligt, og jeg synes, det er forargeligt, når den datahøst, der ikke burde foregå hos børn, alligevel foregår.
Først og fremmest er det helt afgørende for Socialdemokratiet, at vi i forbindelse med udvikling og brug af kunstig intelligens beskytter borgernes grundlæggende rettigheder, for mennesket skal være i centrum, og det skal sikres, at udvikling og brug af kunstig intelligens sker med afsæt i vores demokratiske værdier og med demokratisk kontrol.
Det er også vigtigt for os, at reguleringen sker effektivt.
Det er væsentligt for os, at vi sikrer en effektiv håndhævelse af reglerne, og det er samtidig vigtigt, at myndigheder og virksomheder kan få vejledning i og rådgivning om, hvordan de kan anvende kunstig intelligens i fremtiden.
I forbindelse med forordningen for kunstig intelligens er medlemslandene forpligtet til at udpege en national tilsynsmyndighed, der skal holde øje og slå ned på regelbrud i forhold til kunstig intelligens.
Digitaliseringsstyrelsen fører i forvejen tilsyn med en række digitale EU-retsakter, herunder at reglerne i datastyringsforordningen og e-databeskyttelsesdirektivet bliver overholdt.
Digitaliseringsstyrelsens tilsyn med kunstig intelligens vil blive udført i fuld uafhængighed.
Udpegningen af Digitaliseringsstyrelsen som national tilsynsmyndighed ændrer ikke på, at Datatilsynet fører tilsyn med, at reglerne om databeskyttelse bliver overholdt ved brug af kunstig intelligens-systemer, og vi bakker derfor ikke op.
Vi mener, at tilsynsmyndigheden ligger bedre i regeringsregi end her i Folketinget, og vi mener også, at Datatilsynet allerede udøver sin tilsynsfunktion i fuld uafhængighed.
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Tak for den kommentar.
Jeg er jo helt enig i, at der er de her balancer.
Jeg vil også gerne sige, at der også har været gode argumenter for at placere det i Datatilsynet.
Der har været gode argumenter for at placere det begge steder.
Vi har så valgt, at det skulle være Digitaliseringsstyrelsen, og noget af det, der har været afgørende for det, har været, at Digitaliseringsstyrelsen også er ansvarlig for at implementere forordningen, og at Digitaliseringsstyrelsen i øvrigt har kompetencerne, fordi man i forvejen fører uafhængigt tilsyn med en lang række andre retsakter.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Undskyld, formand, jeg glemte at trykke mig ind.
Jeg er enig med ministeren i, at der ligesom er to dele af det her.
Der er også dem, der har brug for råd og vejledning, for det er jo et komplekst område og en kompleks forordning, vi skal implementere her.
Så jeg vil egentlig blot kvittere for det, for jeg synes, det er den rette balance, man har fundet her, og jeg er heller ikke bekymret for, at vi mister armslængden mellem regeringen og tilsynet her.
Men jeg vil blot igen sige, at der jo har været kritiske røster.
Ministeren var også inde på, at der har været nogle på den ene side, der synes, det er fornuftigt, og der er andre, der siger, at det ikke er fornuftigt.
Så hvilken afvejning har man foretaget fra regeringens side, i forhold til om man har valgt den rette løsning?
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Det er naturligvis afgørende, at det er et uafhængigt tilsyn, og det mener jeg også Digitaliseringsstyrelsen vil være som den myndighed, vi jo har udpeget til at have det koordinerende ansvar for tilsynet med AI-forordningen.
Jeg forudser ikke, at det vil give problemer.
Jeg forudser ikke, at der er problemer med en dobbeltrolle, for Digitaliseringsstyrelsen er også ansvarlig for at implementere kunstig intelligens-forordningen.
Tværtimod kan det måske også give nogle fordele i forhold til at være bedre til at vejlede og rådgive virksomhederne, hvilket jeg jo også lytter mig til der meget bredt er et ønske om fra Folketingets side og i øvrigt også fra
alle dem, der skal anvende kunstig intelligens.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Det er jeg rigtig glad for, for jeg synes, at der – ikke fra ordføreren, men fra andre – ligesom har sneget sig en form for antydninger ind om, at Datatilsynet på en eller anden måde skulle være aktivistisk eller andet.
Datatilsynet skal jo føre tilsyn ud fra den lovgivning, vi laver herinde, og hvis man ikke er tilfreds med den, må man kræve, at den bliver lavet om.
Hvorfor er Digitaliseringsstyrelsen så et bedre bud, når det handler om uafhængighed, end Datatilsynet er?
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Ja, altså, der skal jo gælde nogle helt grundlæggende forvaltningsretlige partsrettigheder, og det gælder der jo også i dag.
Altså, der gælder jo i dag rettigheder om, at en offentlig forvaltning skal begrunde en afgørelse, at man skal have mulighed for en partshøring og generelt forvaltningsretlige regler om god forvaltningsretlig skik.
De regler gælder jo allerede i dag i forhold til at få indsigt i det grundlag, som beslutningen er truffet på baggrund af.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-22:
I forlængelse af spørgsmålet fra ordføreren fra Danmarksdemokraterne vil jeg prøve at stille et spørgsmål, som ikke handler om en konkret sag, men som er lidt mere generelt.
Mener ministeren, at det er et problem, hvis en myndighed ikke vil udlevere de regler, som man træffer afgørelser ud fra?
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Jeg kan bare sige, at selvfølgelig skal man overholde lovgivningen.
De er vedtaget, de er endnu ikke trådt i kraft.
Og det virker da helt ærligt en smule skørt at skulle begynde at lave et yderliere regelsæt, mens vi venter på, at det andet regelsæt træder i kraft.
Altså, de regler er jo på vej.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
En socialdemokratisk skatteminister ville være glad for den her forklaring, for ministeren siger jo, at der kommer en god løsning i morgen.
I morgen kommer der en god løsning.
Men virkeligheden er jo nok bare, at skatteministeren har et problem med, at han ikke kan bytte de oplysninger ud, han ikke vil have folk ved noget om, med de oplysninger, som han godt vil have de ved noget om.
Det er derfor, det er en teknisk vanskelighed, for ellers var det jo supernemt.
Kim bliver beskyldt af skatteministeren for at have en grund til 6 mia. kr. ude på landet.
Til det siger Kim: Det kan jeg ikke forstå, jeg købte den for 15 kr.
Kan du ikke lige sende mig beregningen?
Men det kan Kim ikke få, for han er også ved at finde ud af, om Kim gør noget andet.
Det er jo det, der er problemstillingen.
Derfor har vi jo netop brug for, at vi sikrer åbenhed, så vi ikke har en skatteminister, der bliver fanget i et dilemma og så gemmer sig bag ved, at det kan han teknisk ikke finde ud af.
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Jeg kan jo ikke gå ind i den konkrete sag.
Og jeg siger faktisk heller ikke, at reglerne, som de er lige nu, er gode nok, men lige om lidt er der jo altså nye regler, som træder i kraft.
Og derfor mener jeg, at forslaget er unødvendigt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
Ministeren står og siger, at forvaltningsloven er teknologineutral, så uanset om jeg skriver med runer eller jeg skriver med kunstig intelligens, er jeg fuldstændig dækket ind i forhold til forvaltningsloven.
Så tager vi det med Vurderingsstyrelsen.
Der siger ministeren så: Det kan godt være, at forvaltningsloven siger, at jeg skal give indsigt, men ved du hvad, det er simpelt hen bare for svært.
Det er simpelt hen bare for svært, det kan vi simpelt hen ikke finde ud af.
Så er der jo kun to mulige konklusioner.
Jeg kan bedst lide, at det er sort-hvidt.
Enten har ministeren brudt forvaltningsloven, og det tror jeg ikke ministeren står og siger om en af sine kolleger.
Det ville da blive en helt interessant debat lige pludselig, så når vi da ikke ned til frokost.
Ellers er reglerne faktisk ikke gode nok, som de er, og så har forslagsstillerne fuldstændig ret i, at vi skal have gjort noget ved reglerne.
For ministeren siger, at forvaltningsloven dækker, og skatteministeren siger: Ja, men vi kan bare ikke finde ud af det herovre ved os.
Så enten har man brudt loven, ellers er reglerne ikke gode nok.
Vil ministeren ikke sige, om det er ministeren, der har brudt loven, eller om reglerne ikke er gode nok, og at vi derfor har brug for et beslutningsforslag som det her?
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Det er jo lige præcis det, der er essensen af det her beslutningsforslag, nemlig om de regler, der er i dag, er tilstrækkelige.
Vi mener ikke, at der er behov for at opdatere forvaltningsloven, fordi den er teknologineutral, og derfor vil den også kunne finde anvendelse, når sagsbehandlingen er digital.
Derudover kommer kunstig intelligens-forordningen, som lægger et yderligere lag ovenpå.
Det er rigtigt, at der så er en sag på skatteområdet, hvor jeg også har noteret, at skatteministeren har sagt, at man vil se på, hvad man kan gøre i forhold til yderligere åbenhed og at få en dybere teknisk indføring i det område.
Og hvis det viser sig, at der er behov for at opdatere reglerne i forhold til de sager, så skal vi naturligvis gøre det.
Men jeg ser ikke noget generelt behov for at opdatere reglerne.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for det.
Ja, selvfølgelig skal myndighederne overholde de regler, der er.
Det minder lidt om debatten, vi havde før, for der er jo selvfølgelig lovgivning på området, og den skal myndighederne overholde.
Spørgsmålet er vel nærmere, om lovgivningen er, som den skal være.
Og sådan, som jeg læser forslaget, er lovgivningen ikke god nok i dag.
Så jeg vil blot spørge ministeren: Hvis nu det viser sig, at der ikke er en gældende lovgivning på området, som sikrer, at jeg og andre borgere kan få indsigt i de algoritmer, som har betydning for mig som person, vil ministeren så være tilbøjelig til at kigge på det?
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Jamen der er jo gældende regler på området.
Nu har jeg nævnt forvaltningsloven, og derudover kommer kunstig intelligens-forordningen, som lægger et ekstra lag på.
Og alle myndigheder – det gælder også skattemyndighederne –
skal jo overholde den gældende lovgivning, både forvaltningsloven og databeskyttelsesreglerne og også de krav, der kommer i forordningen om kunstig intelligens.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for det, og tak for talen.
Det er lidt en skam, at jeg kommer efter hr. Alexander Ryle, for det er lidt det samme, jeg vil spørge ministeren om, nemlig om, hvorvidt de bekymringer, der bliver rejst i forslaget omkring indtægt, allerede er løst.
Så mener ministeren, at hvis jeg som borger gerne vil have indsigt i en algoritme, der er blevet brugt til f.eks. en eller anden sagsbehandling – det kunne være skat, det kunne være noget andet – og de data, der ligger til grund for resultatet, ville jeg så kunne få mulighed for at få indsigt i det i dag?
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Det er helt korrekt, at vi i digitaliseringsstrategien aftalte, at vi ville afsøge muligheden for det.
Jeg har endnu ikke en tidshorisont for, hvornår vi er klar med det.
Men det skal jeg naturligvis følge op på, og det kan være, vi kan drøfte det på et kommende ordførermøde.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-22:
Så vil jeg gå til et andet spørgsmål.
Noget af det, der nævnes i beslutningsforslaget er jo open source, og vi har jo i digitaliseringsstrategien igangsat en afdækning af, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at fremme brugen af open source i den offentlige sektor.
Hvornår kan vi forvente, at det arbejde er klar?
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Jeg går ind for åbenhed om brugen af algoritmer og de bagvedliggende data, og det gælder selvfølgelig også på skatteområdet i forhold til ejendomsvurderingerne.
Jeg kan ikke kommentere på den enkelte sag, men gældende lovgivning skal jo overholdes, og vi har forvaltningsretlige regler, der gælder i forhold til partsrettigheder og vejledningspligt og begrundelsespligt.
Det gælder altså også på skatteområdet med ejendomsvurderingerne.
Ja, for jeg mener, at det spørgsmål er dækket ind af den forvaltningslov, vi allerede i dag har.
Peter Kofod (DF), 2024-05-22:
Tak for det.
Og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, som jo giver os anledning til at diskutere kunstig intelligens.
Det er et meget, meget væsentligt emne, for kunstig intelligens kommer til at forandre ting og være et helt nyt kapitel i menneskehedens historie med alle de muligheder, det rummer.
I Dansk Folkeparti tog vi del i løjerne, fordi vi er et parti, der godt kan lide at eksperimentere.
Vi kan godt lide at prøve nye ting.
Vi kan godt lide at bruge de muligheder, som teknologien giver os, for at kommunikere på en ny måde og for at komme i kontakt med danskerne derude.
Derfor producerede vi en video ved hjælp af kunstig intelligens, som vi lagde på vores profiler på de sociale medier, og det gav jo en vældig debat.
Først og fremmest blev jeg jo positivt overrasket over, at det endelig var vores digitaliseringsminister, der selvfølgelig mødte op, og at det ikke var kulturministeren.
For det er jo noget af det, regeringen skal have ros for, nemlig at man tager det her emne alvorligt og faktisk har oprettet et digitaliseringsministerie, netop for at vi kan blive bedre til de her ting og vi kan få drøftet det på en bedre måde.
Jeg blev glad, da digitaliseringsministeren gik op og klart sagde nej til forbud.
Jeg blev glad for, at det var det, der var regeringens linje i den her sag, altså at selvfølgelig skal vi bruge de her digitale muligheder i fremtiden.
Det kan sagtens være, at vi skal diskutere begrænsningerne for det.
For udviklingen står ikke stille ude i verden.
Bare fordi vi vælger at forbyde ting i Danmark, betyder det ikke, at man stopper med de her ting i Kina, i Indien, i USA og alle mulige andre steder, og der må Danmark og Europa ikke sakke bagud, når det kommer til de her muligheder.
Så jeg vil give stor anerkendelse til ministeren for klart at sige, at det er regeringens position, at man ikke bare går ind for forbud.
Det har krævet stort mod, og det vil jeg gerne anerkende, for når nogen ytrer sig på den måde, skal man have et skulderklap for det fra kollegaerne.
Så det er hermed gjort.
Så vil jeg vende tilbage til beslutningsforslaget, som DF ikke i den her omgang kommer til at støtte.
Jeg kan sådan set et stykke hen ad vejen godt forstå nogle af intentionerne i forslaget, men jeg tror egentlig, det er vigtigt, at vi bliver ved med at diskutere de her ting.
Det er i hvert fald ikke sidste gang, vi kommer til at diskutere kunstig intelligens, og hvordan vi tøjler det.
Jeg er ikke sikker på, at beslutningsforslaget her, en til en, er det, der kommer til at løse det, men det har i hvert fald givet anledning til, at vi har diskuteret det her vigtige tema på Christiansborg, og det vil jeg da gerne sige tak til SF for.
Men vi kommer ikke til at støtte beslutningsforslaget i den her omgang.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-22:
Men hvorfor er det så, at ordføreren bruger så meget tid på at tale om kunstig intelligens, og at der nu kommer en AI-forordning, og at når den træder i kraft, er mange af de her problemer løst?
Det har jo i virkeligheden ikke særlig meget at gøre med kunstig intelligens, men det har sådan generelt at gøre med algoritmer og data, som bliver brugt i mange år og i mange systemer, og som vi nok ikke finder nogen løsninger på med kunstig intelligens-forordningen.
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Jeg konstaterer, at skatteministeren har taget initiativer, der skal redegøre for, hvordan det her forløb bør være.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-22:
Ordføreren bruger meget af sin taletid på at snakke om kunstig intelligens.
Nu har jeg læst beslutningsforslaget igennem en del gange, og der står faktisk ikke rigtig noget om kunstig intelligens.
Der er nævnt to konkrete eksempler.
Mener ordføreren, at ejendomsvurderingerne er lavet med kunstig intelligens?
For det ville da i hvert fald forklare, hvorfor der kommer nogle lidt spøjse resultater.
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Jeg tror ikke, at jeg har udtalt mig om, at loven ikke er blevet overholdt.
Det er jeg ikke i stand til at beskrive.
Jeg siger, at der har været noget, der ligner åbenlyse problemer.
Hvis det er sådan, at det ender med at være noget, hvor loven ikke er overholdt, eller at det skulle have været gjort på en anden måde, er jeg sikker på, at systemerne virker.
Jeg har tillid til, at vores systemer og forvaltninger selvfølgelig på længere sigt vil komme til at virke, og at der bliver arbejdet i den retning med borgernes og virksomhedernes retssikkerhed for øje.
Det var vel det, jeg forsøgte at beskrive før.
Fra man konstaterer, at der er et problem, til man så får det løst, kan der gå noget tid.
Det gælder jo også i alle mulige andre sager, hvor det er sådan, at man måske har en sag, hvor loven ikke er blevet overholdt, og inden man får en retspraksis på området, inden man får en dom, inden man får klarlagt, hvordan det i virkeligheden skal foregå, kan der gå noget tid.
Jeg er ret overbevist om, at alle relevante myndigheder er i gang med at arbejde på, at de åbenlyse problemer, der er blevet afdækket, bliver løst på en fornuftig og hensigtsmæssig måde og med særlig fokus på borgere og virksomheders retssikkerhed.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
Det tilslutter ordføreren sig og siger, at forvaltningsloven i hvert fald er god til at dække de ting, forvaltningsloven skal dække.
Så har vi lige den lillebitte sag ovre fra Skatteministeriet, hvor vi helt generelt kan sige, at der er nogen, der har bedt om at få noget indsigt, og de har så fået at vide, at det kunne de ikke, for det var simpelt hen teknisk for vanskeligt.
Jeg bliver virkelig forvirret.
Lad os nu lige rulle tilbage og sige, at forvaltningsloven er det, der skal dække det, og ordføreren siger, at forvaltningsloven virker i forhold til at dække det, den skal.
Hvor er det så kæden falder af, når folk rent faktisk forsøger at få indsigt gennem forvaltningsloven, men ikke lige kan få det, fordi det er teknisk vanskeligt?
Synes ordføreren så stadig væk, at forvaltningsloven dækker det, som ordføreren påstår forvaltningsloven er god til, nemlig at dække det, som forvaltningsloven skal dække?
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Jeg vil prøve at følge – eller hvad kan man sige – gå så langt i retning af spørgeren, at jeg vil sige, at de fleste af os har kunnet se nogle ret frustrerende eksempler på problemer med retssikkerheden for den enkelte borger i de beskrivelser, der har været i medierne.
Jeg konstaterer til gengæld også, at skatteministeren har taget initiativer, der skal sikre en redegørelse og selvfølgelig en forklaring på, om det er rimeligt, og hvad der så skal foregå i fremtiden.
For det første har jeg stor tillid til, at forvaltningsloven klarer de ting, som forvaltningsloven skal.
Jeg har også stor tillid til og synes godt om den forordning om kunstig intelligens, der kommer.
Så synes jeg, at det er rigtig, rigtig fint, at vi har de her diskussioner om, hvordan vi så gør det bedst på rejsen hen imod det, som vi lige nu ser som noget, der løser tingene ude i fremtiden.
Jeg synes, det er rigtig fint og fornemt, at vi tager det op her og får en diskussion om, om det kan gøres anderledes og bedre.
Jeg er ret overbevist om, at myndigheder, virksomheder og alle, der skal bruge eller kommer til at efterleve forordningens regler i fremtiden, selvfølgelig begynder at orientere sig, i forhold til hvad fremtiden vil bringe, når de politiske partier har endt deres diskussioner.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Derfor giver det vel ikke nogen mening at vente 24 måneder, før vi begynder at tilrettelægge vores egen lovgivning, i forhold til at dele af den offentlige forvaltning f.eks. er blevet defineret som højrisiko.
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Mange tak.
Vi har også i det forrige beslutningsforslag været omkring fordele og ulemper ved kunstig intelligens.
Jeg deler – og det er jeg sikker på at rigtig mange af os gør – begejstringen for de muligheder, der ligger i kunstig intelligens, også i forhold til hvordan det på forvaltningsområdet kan gøre forvaltning og administration mere effektivt i fremtiden, end det er i dag.
Vi deler i Socialdemokratiet også mange af de tanker og hensyn, der er i beslutningsforslaget.
Det er en vigtig opgave løbende at regulere udviklingen og brugen af kunstig intelligens, og det skal vi gøre balanceret og ansvarligt.
Forordningen for kunstig intelligens stiller både krav til udviklere af kunstig intelligens-systemer og til anvendere af dem, herunder myndighederne.
Der er en risikobaseret tilgang, og vi stiller krav til anvendelse af kunstig intelligens.
Meget offentlig sagsbehandling betragtes som højrisikoområde, da det påvirker borgernes grundlæggende rettigheder.
Som ministeren også var inde på, er forvaltningsloven vel at mærke teknologineutral, og vi har også kompetente instanser som Folketingets Ombudsmand og Rigsrevisionen, der fører kontrol med den offentlige forvaltning.
Begge instanser kan få indsigt i og kontrollere den sagsbehandling, der foregår.
Ombudsmanden og Rigsrevisionen kan få indsigt i myndighedernes eventuelle brug af algoritmer.
Digitale værktøjer og kunstig intelligens giver mulighed for at målrette og ensrette skatte- og afgiftskontrollen.
Vi skal kunne have tillid til, at vi betaler en korrekt skat, og vi skal også altid kunne have tillid til, at naboen gør det samme.
Men brug af digitale værktøjer må aldrig være på bekostning af retssikkerheden.
Jeg kan også forstå, at skatteministeren har inviteret Folketingets partier til en gennemgang af, hvordan Skatteforvaltningen anvender kunstig intelligens i skattekontrollen.
Med de faldne bemærkninger støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Og jeg kan hilse fra Moderaterne og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-22:
Men når vi så alligevel ser det ene eksempel efter det andet på, at borgere ikke kan få indsigt i algoritmer og data, der ligger til grund for afgørelser, skyldes det så, at lovgivningen ikke overholdes?
F.eks. når skatteministeren ikke vil give adgang til enkelte variabler, træningsdata og kode, fordi det er teknisk vanskeligt.
Er det så et brud på loven, og er det en god nok undskyldning for ikke at give indsigt i den data?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
Det er et lidt overraskende svar, men et dejligt svar fra en socialdemokrat.
Det, jeg hører Socialdemokraterne sige, er, at loven ikke er blevet overholdt.
Ministeren har svaret, og Socialdemokraterne mener så, at loven ikke er blevet overholdt.
Det skal man selvfølgelig gøre noget ved, også hvis ministeren er socialdemokrat.
Så skal man jo gøre noget ved, at man ikke overholder loven.
Jeg ønsker ikke, at skatteministeren kommer på glatis med det her, og det er også derfor, jeg siger: Hvorfor ikke bare lave en fælles beslutning om det her, hvor vi siger, at vi kan se, der er nogle problemstillinger, som ordførerne er enige i?
Lad os dog for pokker lave det for alle og ikke bare i et lukket samråd eller et lukket udvalg, så kun de kan få indsigt i algoritmerne, men så alle danskere kan.
Marie Bjerre (V), 2024-05-22:
Men det er rigtigt, og det er jo netop derfor, at vi får et nyt regelsæt.
Kunstig intelligens-forordningen er ikke trådt i kraft.
Vi blev enige om den i går på telerådsmødet.
Der er nogle regler, der træder i kraft om 6 måneder.
Den træder trinvist i kraft.
Så er der nogle andre regler, der træder i kraft om 12 måneder og 24 måneder.
Det er jo netop, fordi det her er et nyt område, og vi har brug for et regelsæt.
Forvaltningsloven regulerer noget.
Den er teknologineutral.
Jeg mener, den er meget fornuftig på det område, men vi har også brug for et ekstra regelsæt, og det får vi jo rent faktisk med kunstig intelligens-forordningen.
Derfor mener vi heller ikke, at der er behov for det her beslutningsforslag.