runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Nu er ordføreren jo gammel nok til at kunne huske, dengang det her blev indført, hvor man fik den første og begyndte at sætte bidragssatser på det.
Nu er jeg også fra Nordjylland, så jeg har jo altid været vant til, at man køber tingene over en fast årrække og med en fast rente
– så jeg blev ikke sådan voldsomt hårdt ramt der.
Og man skal jo som voksent menneske, når man køber en ejendom, så også sætte sig ind i, om man har råd til den, selv hvis det svinger.
Jeg er enig i, at de regler, der blev sat op, skulle dække det, som fru Lisbeth Bech-Nielsen selv sagde, hvor det jo tidligere var sådan, at de fik deres fortjeneste ind, i forhold til hvordan de placerede sig rentemæssigt.
Men fru Lisbeth Bech-Nielsen siger jo også selv, at en bidragssats også skal være med til at dække dem ind for de risici, der er ved lånene.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-16:
Men i det her univers fungerer de bare ikke.
Det her er bare ét forslag til, hvad man kunne gøre ved det, og man kan sikkert gøre andre ting.
Jeg venter i spænding på, hvad erhvervsministeren vil gøre.
Men mit spørgsmål til hr. Kim Edberg Andersen er bare: Er ordføreren enig i, at bidragssatser havde en helt særlig funktion, der skulle dække risici og administration, og at det, som man ellers bare helt legitimt gerne vil tjene penge på – rentesatser, gebyrer osv. – er i en anden boldgade, altså at det er to forskellige ting?
Peter Kofod (DF), 2024-05-16:
Tak for det, og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Langt hen ad vejen anerkender jeg nogle af de problemstillinger, som SF rejser med forslaget, men jeg køber ikke nødvendigvis de løsninger, i hvert fald ikke fuldt og helt, som man liner op i det her beslutningsforslag, og derfor vil jeg måske egentlig i første omgang foreslå en lidt blødere landing end bare at sende det til afstemning.
Men det er noget, vi måske kigger lidt mere på i udvalget, når vi når dertil.
Der er ingen tvivl om, at vi har behov for større gennemsigtighed og mere konkurrence på det her område.
Det er jeg nok egentlig enig med både SF og regeringen i, altså at vi skal have fundet en eller anden løsning på det.
Der er sådan set også nok at tage fat på.
Der kan også være problemstillinger, når folk vil skifte fra et institut til et andet, for så vil mange opleve, at de er bundet af forskellige gebyrer eller meget høje omkostninger ved at skifte, og det holder folk fast i en eller anden løsning, der ikke er den bedste.
Så er jeg nødt til at flage en anden ting, som jeg synes mangler i hele den her debat, og som fylder for lidt, og det er aldersdiskrimination.
Der er simpelt hen for mange danskere, der oplever, når de kommer lidt op i alderen, at man, når man går ned i sin bank eller sit pengeinstitut og har behov for at låne penge, behov for et realkreditlån, løber ind i den helt urimelige situation, at man simpelt hen ikke kan låne.
Man kan tilmed have en glimrende økonomi, og så er man i en situation, hvor man på grund af sin alder støder på grund.
Den problemstilling synes jeg også man skal adressere.
Jeg håber også, at det er noget, som regeringen vil stille sig i spidsen for at gøre noget mere ved.
Jeg stillede også et spørgsmål til ministeren, allerede da han var på talerstolen, med hensyn til Totalkreditaftalen, hvor der mildest talt også er nogle muligheder, som jeg håber vil blive afprøvet i den kommende tid.
Men ros til SF for at have lagt et forslag i salen, det synes jeg er fint, og det er godt, at vi får en anledning til at diskutere det her, og vi er et langt stykke hen ad vejen meget enige i intentionen, men måske ikke hundrede procent lige med løsningerne, som man lægger op til her.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Tak for det, formand.
Det er ikke nødvendigvis en dum idé, at vi borer lidt mere i det, vil jeg sige.
Når det så er sagt, vil jeg jo lige tage plastret af, så fru Lisbeth Bech-Nielsen ikke falder ned af stolen i forventning om, at vi bakker op om forslaget, for i Danmarksdemokraterne kommer vi ikke til at kunne bakke op om det her.
Og det gør vi ikke på grund af meget af det, der er sagt.
Vi er simpelt hen bange for, at der er noget konkurrenceforvridende i det.
Vi er simpelt hen bange for, at vores realkreditinstitutter ved at gøre noget, hvor de egentlig dækker sig ind i forhold til mulige risici, risikerer ikke at være attraktive og blive købt på børserne rundtomkring, altså ikke at være attraktive at være medejere af.
Det er altså et kæmpe problem og noget, som faktisk også, hvis vi er uheldige, kunne skabe en meget større usikkerhed for vores boligejere.
Vi anerkender i Danmarksdemokraterne, at der skal være mere konkurrence på området.
Det hører jeg faktisk også ministeren sige, og vi har jo tidligere stået herinde, hvor det handlede om banker og indlån.
Og det er jo der, hvor jeg bliver nødt til at kigge på socialisterne og sige: Jeg stoler jo på markedskræfterne, jeg stoler på, at hvis vi lader være med at overregulere og sætter dem fri, så kommer der nogle andre, der også vil lave realkreditlån til lidt lavere bidragssatser.
For hvis der er det, man på venstrefløjen kalder overnormal profit, så er jeg jo nordjyde nok til at sige: Man kan vel aldrig have overnormal profit, der kan bare være for få, der vil sælge det samme, som du sælger.
Det er jo der, hvor jeg stoler på, at vi skal have flere til at sælge det samme produkt.
Så er der heller ingen tvivl om, at vi i Danmarksdemokraterne ser lyst ind i, at vi skal sørge for, at forbrugerne ved, hvad det er, de får, når de laver et realkreditlån.
Altså, hvad er det, de betaler ind til?
Hvad er din bidragssats egentlig?
Altså, hvad koster det dig?
Det skal mennesker også kunne vide, når de gør det.
For selvfølgelig er vi i Danmarksdemokraterne overhovedet ikke interesserede i det, hvis sådan noget som overnormal profit bare skulle have det mindste på sig; så har vi jo ikke noget ønske om, at kunderne ude i det ganske danske land skal sidde og føle sig taget ved næsen af noget, som ikke er rimeligt.
Det er jo den bekymring, vi har, over det, vi selvfølgelig også kan se at der er i forslaget.
Men vi bliver nødt til at fortælle fru Lisbeth Bech-Nielsen, at vi stoler på markedsmekanismerne.
Vi er enige i, at konkurrencen skal være bedre, og at den ikke er god nok.
Det er vi sikre på at ministeren har styr på.
Man skal også rose en socialdemokrat en gang imellem, det er altid godt, lige inden man skal hjem.
Altså, jeg tror faktisk, at ministeren her har styr på billetterne og kommer med noget ganske snart, hvor vi kan se, at han får styr på konkurrencen.
Det håber vi på, altså at selv socialisterne kan øge noget på den front.
Men, fru Lisbeth Bech-Nielsen, jeg bliver nødt til at skuffe dig lige her sidst på aftenen og sige, at Danmarksdemokraterne ikke kommer til at støtte forslaget.
Vi forstår intentionen, men vi stoler altså på markedskræfterne.
Frederik Vad (S), 2024-05-16:
Forslag til folketingsbeslutning om at annullere udflytningen og nedskaleringen af studiepladser i de fire største byer er det, vi diskuterer nu.
Og hvis Enhedslisten støtter det her, er en stor del af grundlaget for de uddannelser, Enhedslisten siger de støtter, og som ligger uden for de fire største byer, jo væk.
Så må vi jo spørge Enhedslisten: Hvad er det for nogle af de uddannelser, der er blevet oprettet rundtomkring i Danmark, der skal lukkes ifølge Enhedslistens politik?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Jeg tænker, man ville være nødt til at lukke dem, hvor det faktisk ikke kan køre rundt, fordi økonomien enten ikke er der til, at det ikke går ud over uddannelseskvaliteten, eller fordi der ikke er nok studerende, der søger ind, til, at det kan hænge sammen.
Og så synes jeg, at man skulle stille sig selv det spørgsmål, om det virkelig ikke havde været bedre at sørge for, at økonomien faktisk var der til, at det her kunne lykkes på en bedre måde.
Heidi Bank (V), 2024-05-16:
Tak for talen fra ordføreren, også for den fine snak om, at man jo synes, at man også skal kunne bo ude i landet og være studerende.
Men jeg synes bare, det klinger lidt hult.
Altså, her står man og vil stemme for et forslag, der sådan set vil lukke alle de steder, vi nu har sikret bliver skabt.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at når man står på Folketingets talerstol og italesætter det, skylder man sådan set at sige konkret, hvad det er for nogle uddannelsespladser, der skal lukkes.
For man jo må forstå, at det er alle dem, der står på det her papir, eller hvad?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Jeg tænker, at det er de uddannelser, hvor der ikke er nok studerende, der vil søge ind, til, at det kan give mening, og til, at det kan hænge sammen, eller hvor økonomien simpelt hen bliver så dårlig, at det går ud over uddannelseskvaliteten.
Det er jo det, der er vores store bekymring.
Vi har det da også blandet med det.
Vi ville virkelig ønske, at finansieringen havde været bedre i den her aftale, og at man havde givet nogle friere rammer til uddannelserne – ikke kun velfærdsuddannelserne, men også nogle af de andre uddannelser.
Og der kan jeg egentlig ikke forstå, hvorfor man kan have den ene logik for velfærdsuddannelserne, mens logikken for de andre uddannelser er noget helt andet.
Heidi Bank (V), 2024-05-16:
Jamen ordføreren svarer ganske enkelt udenom, når hun siger, at man må lukke de uddannelser, hvor der ikke er økonomi, og dem, hvor der ikke er søgning.
Undskyld mig, det er jo den samme økonomi, vi giver til dem, der har høj søgning, og til dem, der har mindre søgning, når det er de samme typer uddannelser.
Så hvad er det for nogle, der skal lukkes?
Er det også dem, der er meget søgte, og hvor der er rigtig mange, der er glade for, at der nu er kommet et uddannelsestilbud tæt på, hvor de bor, så de kan blive i deres nærmiljø og ikke behøver at flytte væk fra venner og familie og den tryghed, det giver i deres liv, og opgive de kvaliteter, de får ud af det?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Nu prøvede jeg jo at sige før, at jeg synes, det er lidt farligt, når det er Christiansborg, der prøver at detailstyre for meget.
Jeg har ikke tænkt mig at stå og pege på, hvilke af de uddannelsessteder, som man har udflyttet, man ikke skulle have gjort det ved.
Jeg tænker, at uddannelsesstederne ved, hvor økonomien kan hænge sammen med det, og hvor den ikke kan, og hvor der er studerende nok, og hvor der ikke er nok.
Og jeg synes da, at man har valgt at lytte til professionshøjskolerne, da de sagde, at det går helt galt, hvis ikke man justerer på noget her ved velfærdsuddannelserne.
Men der er jo mange andre, der også har udtrykt virkelig meget bekymring for, hvordan det her skal gå op økonomisk.
Louise Elholm (V), 2024-05-16:
Først var det med Absalon, og siden hen er også andre uddannelsesinstitutioner kommet til, bl.a. både DTU og KU.
Noget af det, der har været med til at skubbe de her uddannelser ud, er det her pres, der er blevet lagt fra centralt hold for at få uddannelserne ud.
Det er blevet en kæmpesucces.
Alle har job, når de er færdige,
og de regner med en enorm vækst.
Der er en udfordring med at få udviklet byen til at have nok boliger til dem alle sammen, for der er boliggaranti.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-16:
Men det er jo ikke, fordi vi generelt ikke synes, der skal være uddannelser bredt over hele landet alle de steder, hvor der er studerende nok til det, men der bliver nødt til også at følge en økonomi med til, at det kan køre rundt.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at lægge det mere frit ud til uddannelsesstederne at sige: Hvor kan det hænge sammen, og hvor kan det ikke?
Hvor bliver uddannelseskvaliteten for lav, og hvor kan vi godt få det til at køre rundt?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-16:
Jamen tak for bemærkningen, og ønsket om en ny regering deler vi.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Jeg skal gøre det rigtig kort, for jeg ved, at alle mine kolleger nærmest er på vej ud af døren, for det er det sidste punkt.
Men jeg vil godt rose fru Lisbeth Bech-Nielsen, for det er jo altid en fornøjelse at høre fru Lisbeth Bech-Nielsen.
Danmarksdemokraterne er som udgangspunkt et meget hjælpsomt parti.
Så jeg sad faktisk og spekulerede på, hvad det kan være, der er gået galt i hele den lange periode, man ikke har gjort noget ved konkurrencen.
Og så bliver jeg nødt til at sige, at det er jo de mennesker, der sidder i regering nu.
Først døjer du med hr. Lars Løkke Rasmussen som statsminister, og nu døjer du så med hr. Lars Løkke Rasmussen igen bare i en anden konstellation, og midt imellem støttede du selv op om de ministre, der ikke ville gøre noget ved konkurrencen.
Så jeg lover, fru Lisbeth Bech-Nielsen, at det nok skal blive godt igen; det eneste, vi mangler, er en ny regering.
Og så er jeg fuldstændig enig i, at fru Lisbeth Bech-Nielsen ser tingene meget klart.
Vejen derhen er vi ikke helt enige om, men der skal lyde stor ros herfra.
Rosa Lund (EL), 2024-05-16:
Jeg kan oplyse hr. Peter Kofod og resten af Folketinget, som har meget stor interesse for Enhedslistens interne partidemokrati, at de holdninger blev stemt ned på vores årsmøde med et brag, hr. Peter Kofod.
Og jeg kan her fra talerstolen klart afvise, at det er Enhedslistens officielle holdninger, altså det, som hr. Peter Kofod står og refererer til.
Det kan man godt regne med, hr. Peter Kofod.
De holdninger blev klart afvist af Enhedslistens årsmøde, helt klart.
Og jeg sender gerne stemmetallene til hr. Peter Kofod.
Peter Kofod (DF), 2024-05-16:
Altså, jeg er ikke sikker på, at en statsbank – det var så heller ikke det, ordføreren sagde – i den forstand vil løse det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-16:
Det er jeg helt enig i, og det er også derfor, at SF adskillige gange foreslog et særligt realkreditsystem til netop landdistrikterne, hvor der er nogle helt andre problematikker, der gør sig gældende, og hvor det kan være svært at låne bare 0,5 mio. kr. til et hus, fordi det faktisk nærmest er for billigt eller ligger et bestemt sted i landet.
Peter Kofod (DF), 2024-05-16:
Det lyder meget positivt.
Det kan jo også være i den anden enden af skalaen, f.eks. hvor jeg bor, hvor huspriserne er ret lave og der er en høj fraflytning af særlig unge mennesker, at det kan være svært at få lov til at låne til noget af sin bank.
Og det er jo også et problem.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-16:
Tak for de pæne bemærkninger.
Jeg er enig i, at det kan være problematisk for nogle, som måske har en god økonomi, men få år tilbage på arbejdsmarkedet, hvor man får at vide, at man ikke kan få et 30-årigt lån, fordi der måske, når man ser frem, både er usikkerheder og andre ting i forhold til økonomien.
Og der kunne vi jo sagtens kigge på, om der er noget, vi kan gøre der.
Jeg vil så sige, at i den anden ende er det jo også virkelig, virkelig svært, specielt i et boligmarked som det københavnske eller i andre storbyer, for unge mennesker at komme ind, hvor de efterhånden skal have noget af en formue med selv, og det er der jo mange der ikke har.
Men jeg håber, at vi også kan diskutere nogle af de ting ved den høring, som vi i Erhvervsudvalget har aftalt skal finde sted, omkring bankerne og deres indtjening, som jo er en bred debat.
Det vil i hvert fald være oplagt.
Og så vil jeg også gerne gå i dialog omkring en eventuel beretning.
Men tak for kommentarerne.
Louise Elholm (V), 2024-05-16:
I øjeblikket ved jeg at ministeren kigger på, hvad man kan gøre for at forbedre konkurrencen inden for markedet.
Det er også noget, vi er meget optagede af, og derfor kigger vi jo løbende på, hvad der er af muligheder.
Jeg synes jo også, den her høring giver en god mulighed for at se på, hvad der kan være af bagvedliggende årsager, og der kan både være regler, der kan være noget konkurrencemæssigt, og der kan være forskellige andre ting.
Derfor er vi, hvis priserne er høje, også nødt til at se på, hvad der kan være årsagen til det.
Morten Bødskov (S), 2024-05-16:
Det kan meget vel være, men det er i hvert fald opgaven for både mig som minister på området og for Folketinget at blive ved med at fastholde debatten.
Så er det jo rigtigt, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har kigget på konkurrencen på området, og den er meget ringe.
Meget få kunder flytter, og jeg tror, at hvis vi i det store perspektiv kunne få 5-10 pct. flere kunder til at flytte, ville vi få en meget, meget stor effekt.
Derfor handler det om at finde de rigtige håndtag til at få det til at ske, og det er det, vi arbejder efter.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-16:
Det er ikke bare noget, jeg siger.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen siger det.
De siger, at der er overnormale profitter, og de påpeger også, at bidragssatserne ikke er faldet siden 2016, på trods af at kapitalkravene er mødt.
Så der er ikke sket noget.
Der sker jo ingenting.
Jeg tror, de griner deres et eller andet i laser eller griner hele vejen hen til banken, eller hvad det er, man siger.
Morten Bødskov (S), 2024-05-16:
Jeg kan se, at spørgeren har fået et for nogen lidt overraskende syn på rundbordspædagogik, når man ellers har diskuteret mellem fløjene i Folketinget.
Der er andre områder, hvor jeg bliver opfordret til at droppe rundbordspædagogikken.
Men jeg tror næppe, man kan kalde den dialog, jeg har haft med finanssektoren om det her spørgsmål, for rundbordspædagogik.
Tværtimod har de fået en ret klar opfordring til eksempelvis at få hævet renten på indlån, og i den sammenhæng er jeg faktisk glad for, at der er nogle, der ser ud til at have lyttet.
Og jeg er glad for, at når man ser på boligrenten nu for eksempelvis førstegangskøbere, ser det ud til, at konkurrencen er blevet bedre, at der er kommet forskel på rentesatserne.
Her handler det om det samme, altså at man skal være opmærksom på, at man med det her forslag risikerer at gøre et i øvrigt i international sammenhæng billigt boligfinansieringssystem mere skade end gavn.
Jeg er enig i, at der skal være konkurrence, og det er det, vi sidder og kigger på hvordan vi kan være med til at fremme nu.
Men man skal tænke sig alvorligt om her.
Det er sådan set bare det, der er min pointe her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-16:
Ministerens bemærkninger overrasker mig ikke – den holdning er jo velkendt – på trods af at jeg jo synes, at erhvervsministeren i dagspressen tit udtrykker en sådan næsten forarget holdning til, hvordan den finansielle sektor nogle gange pelser deres kunder; og når renten går op, går indlånsrenten ikke med op i samme takt.
Det er også en diskussion, vi har haft.
Derfor vil jeg bare i al respekt for ministeren gerne høre, hvad man så kan gøre, for ministeren har opfordret sektoren mange gange til at gøre tingene anderledes.
Bliver vi ikke nødt til at prøve noget andet end den her rundbordspædagogik i forhold til den finansielle sektor?
Morten Bødskov (S), 2024-05-16:
Tak for det, formand, og tak til SF's ordfører for motivationen for forslaget.
Som det allerede er sagt, skal vi i dag førstebehandle beslutningsforslag nr. B 181, som jo så er fremsat af SF.
Lad mig indlede med at konstatere, at det er fuldstændig korrekt, at bidragssatserne er steget de sidste knap 10 år, og det er også korrekt, at de ikke er kommet ned igen, i takt med at institutterne har opbygget kapital.
Det er også klart, at det belaster helt almindelige husholdninger, der betaler de højere bidragssatser på deres boliglån.
Så vi skal have fokus på, at bidragssatserne kan komme ned igen.
Derfor er jeg også, som forslagsstillerne også ved, aktuelt ved at se på, hvad vi kan gøre for at forbedre konkurrencen og gennemsigtigheden på bank- og også realkreditmarkedet
, så vi derigennem får lavere priser og endnu bedre produkter til boligejerne.
Forslaget fra SF om at lægge et låg på institutternes mulighed for at justere deres priser mener regeringen ikke kommer til at have den ønskede effekt, tværtimod.
Det risikerer at have den modsatte effekt til skade for kunderne, og det skal jeg komme tilbage til.
Konkret i forhold til den del af forslaget, der går på et forbud mod udbyttebetalinger, har Finanstilsynet i dag rent faktisk mulighed for at henstille, at institutter tilbageholder udbyttebetalinger.
Den mulighed blev bl.a. brugt i forbindelse med coronapandemien, som man også ved her i salen.
Finanstilsynet har løbende en dialog med realkreditinstitutterne om deres kapitale planer, som det hedder, herunder også deres planer for udlodning af udbytte.
Finanstilsynet har altså allerede de værktøjer til anvendelse i dag.
Den anden del af forslaget vil reelt indebære en priskontrol med bidragssatserne.
Det gør det, fordi den foreslåede tilsynsmyndighed skal kontrollere begrundelsen for en bidragsstigning, og de skal samtidig sikre, at bidragssatserne bliver sænket igen, når kapitalbehovet er opfyldt.
Det gør også systemet meget mindre fleksibelt og med større risiko for den finansielle stabilitet, hvis et institut har behov for at kompensere for tab.
Priskontrol kan også betyde, at der er en risiko for, at rating på det, der er det centrale her, altså realkreditobligationerne, sænkes, særlig hvis der opstår en krise, så institutterne ikke har mulighed for som følge af loftet at justere indtjeningen for at opbygge kapital.
Og det kan så i yderste konsekvens svække investorernes tillid til realkreditsektoren, og det kan så i sidste ende betyde højere renter på boligejernes realkreditlån, og så vil boliglånene blive dyrere og altså ikke billigere, og vi vil i øvrigt oven i købet pille ved den tillid, der er skabt, til et af verdens bedste boligfinansieringssystemer.
Det mener regeringen ikke er ansvarligt, og derfor er vores holdning den, og det er nok ikke overraskende, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-16:
Bidragssatser er noget, vi har diskuteret i mange, mange år efterhånden.
Det er jo, fordi det i hvert fald som eksempelvis boligejer er noget, der kan mærkes i din økonomi, i din families økonomi og i din husholdning.
Mange af medlemmerne i Folketingssalen og regeringen kan sikkert også godt huske, at der for ca. 7 år siden også var en voldsom debat om bidragssatser, fordi en stor finansielt institution hævede bidragssatserne rigtig meget.
Det gjorde nærmest bidragssatserne til en folkesag.
Rigtig mange involverede sig, og det fyldte rigtig meget.
Bidragssatserne er jo noget, man skal betale, og dækker over administrationsomkostninger og over risici.
Specielt efter finanskrisen var der jo store risici, og fordi vores realkreditmodel er, eller i hvert fald var, en slags solidarisk ordning, skal man jo selvfølgelig også dække for de tab, der kan være.
Derfor er det helt naturligt, at i forhold til konjunkturer, og hvordan boligmarkedet ser ud, vil bidragssatser svinge.
Der kan værre større risici, der kan være lavere risici, og der kan være større krav, f.eks. i form af kapitalkrav osv.
Når vi har fremsat det her forslag, som jeg senere kan komme nærmere ind på, er det, fordi vi simpelt hen ser, at bidragssatserne ikke falder igen, og det synes vi er urimeligt.
Kunderne bliver brugt som en slags malkekvæg til finanssektoren.
Det er ikke i orden.
Peter Kofod (DF), 2024-05-16:
Tak for det, formand.
Jeg synes, det er et rigtig fint forslag, som De Konservative har fremsat her.
Det er ikke sådan det mest revolutionerende i den her verden, men det behøver det jo heller ikke at være.
Som jeg har forstået det, gør ministerierne i forvejen det her arbejde, så spørgsmålet er alene, om man vil tilføje en ekstra boks for at give en mulighed for hurtigere at kigge lovforslag igennem og gøre det mere gennemskueligt for folk, der måtte have interesse i at læse med.
Det synes vi da egentlig er positivt, og det vil vi gerne kvittere for, så vi kan godt støtte det her forslag.
Det skulle der ikke være noget kontroversielt i.