runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-01:
Men det er altså muligt, når man kigger på et budget, at optimere budgettet.
Nu er Danmarks Radios Underholdningsorkestret, der ikke længere, men en del af diskussionen, da Danmarks Radio besluttede at nedlægge det, var, at man sparede en del penge, fordi folk var tjenestemandsansatte, dvs. at de havde 3 års fuld løn, hvis de blev afskediget.
Der kan man spørge sig selv, om man skal have tjenestemandsansatte i f.eks. et orkester, for hvis man vælger en anden ansættelsesform, som er mere almindelig, får man det samme gode orkester, men man har en mindre omkostning.
Derfor er det muligt at optimere såvel på kulturområdet som på andre områder.
Jeg glæder mig til at se Socialdemokratiets finanslovsudspil, hvor der står, at man vil rulle omprioriteringsbidraget tilbage, for jeg synes omvendt, at det klinger lidt hult, når Socialdemokratiet kritiserer regeringen, og det gør de jo på en række områder, for ikke at prioritere nogle ting.
Når man så åbner Socialdemokratiets finanslovsudspil, kan man ikke se, at Socialdemokratiet selv prioriterer penge til de her ting.
Så spørgeren kan se frem til, at jeg svarer på spørgsmålet, og jeg kan så forhåbentlig se frem til at se Socialdemokratiets finanslovsudspil, hvor man prioriterer og ruller omprioriteringsbidraget tilbage og opprioriterer kulturen.
Det har jeg ikke set indtil videre.
Orla Hav (S), 2018-03-01:
Det, jeg sådan bare spørger efter, er at få regeringen eller ministeren til at indføre sådan et nettoprincip for, hvad de reelle økonomivilkår er omkring et bestemt ressortområde.
Nu får borgerne indtryk af, at der nu lægges 73 mio. kr. oveni, og vilkårene er jo, at der bliver skåret et sted omkring de 600 mio. kr., og jeg synes ikke, at det er fair, at man giver indtryk af, at man bruger flere penge, når virkeligheden er, at man bruger færre, og jeg glæder mig til, at ministeren vil oplyse, hvor stort et tal der i virkeligheden er tale om.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-01:
Man skal lytte til, hvad der bliver sagt.
Det, jeg sagde i min tale, var 74 mio. kr. til nye kulturpolitiske initiativer.
Så er det jo rigtigt, at der er et omprioriteringsbidrag, men for de fleste kulturinstitutioners vedkommende, når man kigger i budgettet, kan man se, at man kan optimere forskellige steder, og så skulle man gerne kunne levere den samme mængde kultur for de her 2 pct. mindre om året.
Det er jo en effektivisering, og en effektivisering kan jo føre til, at man må fyre et medlem af et symfoniorkester.
Så har det en effekt for kulturen, det indrømmer jeg, men det kunne jo også være, at det førte til, at man fik nogle mere fornuftige ansættelsesvilkår for dem, der var ansat i symfoniorkesteret, eller fik forhandlet en bedre lejeaftale i forhold til lejeudgifterne.
Så derfor sætter jeg ikke lighedstegn mellem, hvor mange penge vi bruger på kulturen, og hvor meget kultur vi får.
Derfor synes jeg, at det er rimeligt både at have et omprioriteringsbidrag på kulturen, og at man samtidig prioriterer nogle nye initiativer i finansloven, og jeg vil gerne se på det, men nu må vi se, om det kan nås her ved et af de efterfølgende forslag at få oplyst tallet på, hvordan det beløb, vi bruger på kultur, har udviklet sig samlet set, siden regeringen kom til i 2015.
Orla Hav (S), 2018-03-01:
Tak til ministeren for at redegøre for regeringens holdning på området.
Det er fair.
Vi har haft kloge folk til at regne på, hvad det reelt har udgjort af besparelser på hele kulturområdet under den nuværende regering, og der er man nået frem til et tal på ca. 640 mio. kr.
Så sidder folk ude ved højtalerne nu her i dag og hører, at nu lægger regeringen 73 mio. kr. oveni.
Ville det ikke være fair nok, at vi havde diskussionen, som gik ud fra nettotal?
Og så må ministeren korrigere mine 640 mio. kr., hvis det skulle ligge sådan lige i den øverste ende.
Men det er jo ikke ordentligt over for befolkningen at give indtryk af, at vi bruger flere penge, når virkeligheden er, at vi bruger færre penge.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-01:
Man får jo hjælp til det med tiden, for der er sådan en tæller, der tæller ned, men den kan være svær at overholde, når man har meget på hjerte, uanset om man er spørger eller svarer.
Principielt synes jeg det er nogle interessante tanker, som hr. Pelle Dragsted kommer med, i forhold til om man i stedet for Statens Kunstfond kunne have nogle andre ting, hvor det mere er den frie vilje og markedet, der er med til at styre det, end nogle, der sidder og deler nogle penge ud.
Men det ligger uden for mit ressort at give tilsagn om, at det rum går regeringen ind i; der skal hr. Pelle Dragsted spørge kulturministeren.
Og indtil kulturministeren svarer, er regeringens holdning, at vi afviser beslutningsforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-01:
Det, der bliver sagt, er jo decideret forkert, for de laveste indkomster, vi har i Danmark, er f.eks. dem for folkepensionister på de laveste ydelser, og de får et rundt nul ud af de skattelettelser, som man giver her.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge til det rent principielle.
Hvad tænker ministeren om selve den idé, altså det tankesæt at gå en anden vej end via en kunstfond, hvor der sidder nogle mennesker og skal vurdere, om det her nu er godt nok?
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-01:
I forvejen gælder der jo særlige skatteregler vedrørende kunstværker, som man kan købe og få fradrag for som virksomhed, privatperson eller andet.
Vi er simpelt hen uenige i, at vi skal gå videre ad den vej.
Så vil jeg godt sige, at jeg kender Enhedslistens politiske udgangspunkt, at man vil være med til at sænke skatten på de laveste indkomster, og det har jeg respekt for.
Men hvis man kigger på, hvordan Enhedslisten har stemt, kan man se, at det altid er lykkedes Enhedslistens i øvrigt dygtige skatteordfører, hr. Rune Lund, lige at finde en undskyldning for ikke at stemme grønt til regeringens skattelettelsesforslag.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-01:
Som finansordfører vil jeg da sige, at vi glæder os til den invitation til særlige kulturforhandlinger i forbindelse med næste års finanslov.
Det, der foranledigede mig til at tage ordet, var, at ministeren ligesom fik sagt, at Enhedslisten generelt er imod lavere skat.
Det er vi ikke.
Vi går ind for lavere skat for lavere indkomster både for de mennesker, der i dag er på arbejdsmarkedet, og for dem, der har været der hele deres liv, f.eks. pensionisterne.
Det er måske her, forskellen mellem os og regeringen så er.
En anden forskel er, at vi gerne vil finansiere vore skattelettelser, f.eks. ved at dem, der har fået de rigtig store rabatter de seneste år, måske leverer lidt tilbage til kassen.
Men når det så er sagt, må man også anerkende, at kunst og skabende kunstnere jo er en anden gruppe.
Det har jo aldrig nogen sinde gennem verdenshistorien været sådan, at vi kunne have et rigt kunstliv, uden at der var en form for understøttelse.
Rene markedsvilkår skaber ikke et rigt kunstliv, om jeg så må sige.
Der skal en form for mæcener ind.
Det her forslag går jo ud på at sikre det, men på en måde, der fritstiller kunstnerne, så der ikke sidder nogle kloge københavnere inde i Statens Kunstfond og uddeler pengene, men så det faktisk er nogle, der følger med i det, hvis man er i stand til at skabe kunst, som efterspørges, og som vinder succes.
Det burde da ligge lige til for regeringen at støtte det her.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-01:
Vi vil gerne have gode vilkår for kulturlivet og også for de skabende kunstnere, men 0,5 mia. kr. om året i Statens Kunstfond, 0,5 mia. kr. – 500 mio. kr. – er ganske mange penge.
Jeg tror, at hvis man sammenligner vilkårene for de skabende kunstnere i Danmark med vilkårene i en række andre lande, vil man komme frem til, at vi har rigtig gode vilkår for vores kunst- og kulturliv.
Regeringen drøfter gerne – også som led i finanslovsforhandlingerne – om man skal prioritere flere penge til de skabende kunstnere.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-01:
Nu gælder det her forslag jo netop de skabende kunstnere, og det, der er problemet med den måde, man i den nuværende regering arbejder med kulturbudgetterne på, er, at man skærer ned på støtten til og forringer vilkårene for de skabende kunstnere for i stedet at støtte institutioner som eksempelvis med det initiativ, som ministeren er inde på.
Så jeg synes, det er værd at forholde sig til, hvad der er af nye initiativer netop for de skabende kunstnere.
Så er det, at Enhedslisten her har fremsat et forslag, og det er da fint, hvis man som udgangspunkt er enig i, at vi skal støtte de skabende kunstnere.
Men så er det jo interessant at se, hvordan man egentlig har tænkt sig at gøre det fra regeringens side, for det er ikke det, vi har set indtil videre.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-01:
Jeg kan simpelt hen ikke svare på, om der er blevet skåret ned på Statens Kunstfond.
Det erindrer jeg ikke.
Så skal det være som led i det generelle omprioriteringsbidrag på 2 pct., men det kan vi følge op på.
Hr. Rasmus Nordqvist spørger ind til de nye initiativer.
Det er en lang række forskellige ting.
Ud over at være skatteminister er jeg valgt i den nordlige del af landet, i Nordjylland, og der har man et projekt, jeg selv har været med til, der hedder REGAN Vest , hvor man ønsker at lave en koldkrigsbunker om til et museum om den kolde krig og at sætte det på finansloven.
Jeg er sikker på, at nogle af initiativerne er med til at understøtte de udøvende kunstnere – hvis ikke direkte, så indirekte.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-01:
Ministeren sagde to ting, som jeg godt lige kunne tænke mig at spørge ind til.
Er det ikke korrekt, at Statens Kunstfond er blevet beskåret et par gange, siden den her regering er trådt til, og at mulighederne for støtte til de skabende kunstnere dermed er blevet mindre?
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-01:
Ja, og jeg har heller ikke den holdning, at Forsvarets Efterretningstjeneste og den anden efterretningstjeneste ikke må samarbejde internationalt, eller at der ikke kan tilgå oplysninger om det her.
Men det at placere hele arbejdet med det her under Forsvarets Efterretningstjeneste synes jeg er for vidtgående.
Altså, det er klart, at hvis vi har et Center for Cybersikkerhed, som fungerer som civil myndighed, så skal efterretningstjenesten selvfølgelig involveres i de tilfælde, hvor der er tale om bevidste angreb og trusler mod den nationale sikkerhed, for det er jo deres ansvar.
Hvis det f.eks. – som et tænkt eksempel – drejer sig om russiske forsøg på at på en eller anden måde skade vores datasikkerhed, så er det jo et spørgsmål, der bliver internationalt og knyttes til vores forsvar på den ene eller den anden måde.
Men at placere hele infrastrukturen omkring det her under efterretningstjenesten mener jeg rejser en række ret principielle spørgsmål, og derfor er det – på samme måde som Institut for Menneskerettigheder – vores holdning, at man burde etablere Center for Cybersikkerhed som en civil myndighed og ikke lægge det under en efterretningstjeneste.
Karin Gaardsted (S), 2018-03-01:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at cyberkriminalitet oftest er grænseoverskridende, og at det derfor kan være nødvendigt, at man udveksler oplysninger med andre lande.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-01:
Men uanset om der er tale om store eller små virksomheder, og uanset hvilken type oplysninger der gives videre, har vi selvfølgelig samtidig et princip om, at det er vigtigt, at der af hensyn til borgere og virksomheder er en databeskyttelse, og at der er en politisk kontrol, når den her slags oplysninger udveksles, eventuelt med andre landes efterretningstjenester.
Jeg er sådan set enig i, at det er godt, det er samlet ét sted.
Spørgsmålet er bare, hvorfor det placeres under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er jo det, der, så vidt jeg ser det, bliver kritiseret af organisationerne på området.
Karin Gaardsted (S), 2018-03-01:
Vi har bemærket den indsigelse, og når jeg nu om lidt siger, at det kan vi godt leve med, er det, fordi vi skal passe på med, at vi ikke får oprettet flere forskellige institutioner, der på en eller anden måde kommer til at skulle arbejde med de samme ting.
Man kunne måske godt ønske sig, at det var noget, der lå uden for FE, men på den anden side er Center for Cybersikkerhed det center, som vi alle sammen bør vende os mod med nogle af de ting, som jo er afgørende for, at vores samfund kan fungere.
Vi står jo ikke og snakker om små virksomheder.
Vi taler jo om de store infrastrukturvirksomheder, som er afgørende for, at vores samfund kan fungere.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-01:
Tak for talen, og også tak for, at der er en opmærksomhed på nogle af de elementer i forslaget, der er lidt bekymring om.
Jeg vil høre ordføreren, om Socialdemokratiet deler den grundlæggende kritik, som f.eks. er rejst af Institut for Menneskerettigheder, af placeringen af Center for Cybersikkerhed under FE og af den betydning, som det får, at det bliver en ikkecivil myndighed med de undtagelser, der er der, som skal varetage den her opgave, og om Socialdemokratiet kan leve med, at det er sådan, det ender – hvis det ender sådan.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-03-01:
Lovforslaget implementerer direktivet om net- og informationssikkerhed på erhvervsministerens område.
Formålet med lovforslaget er at implementere elementer fra direktivet, som vedrører informationssikkerhed for domænenavnsystemer og digitale tjenester.
Direktivet vil også blive implementeret på det finansielle område, hvor vi dog i forvejen har næsten tilsvarende regler.
Derfor indfører direktivet nogle sikkerhedsmæssige foranstaltninger for centrale digitale systemer.
It-sikkerhed er også et af de indsatsområder, der fremgår af den for nylig fremlagte strategi for Danmarks digitale vækst.
Helt konkret i lovforslaget er det krav til operatører af væsentlige tjenester inden for digital infrastruktur og udbydere af digitale tjenester, som skal træffe passende sikkerhedsforanstaltninger på baggrund af en vurdering af de risici, som virksomhederne konkret står over for.
Endvidere foreslås der krav om, at de omfattede operatører og udbydere skal underrette myndighederne om eventuelle hændelser, der har forstyrrende virkning på levering af de pågældende tjenester.
Og for at gøre det let for de berørte virksomheder, kan man altså indberette de her it-hændelser på en fælles indgang, der oprettes på Virk.dk, som jo grundlæggende er virksomhedernes hovedindgang til det offentlige, når det gælder digitale oplysninger.
De krav, der stilles til operatører, stilles til administratorer af topdomænenavne, digitale udbydere af onlinesøgemaskiner og onlineplatforme samt til større penge- og realkreditinstitutter.
Jeg tror, at det er 60-70 aktører, man regner med der bliver ramt, så sidder man nu og er administrator på Marmorkrebs.dk, bliver det altså ikke det her lovforslag, der får nogen betydning.
Men det vil derimod få stor betydning for sikkerheden i Danmark og de digitale værktøjer, der har væsentlig betydning.
Så ved at implementere direktivet styrker vi it sikkerheden i samfundskritiske net- og informationssystemer.
Det vil gøre institutioner, som besidder personlige og sikkerhedsmæssigt udsatte informationer, mere robuste over for cyberkriminalitet og andre it-læk.
Vi ser desværre, der kommer flere og flere angreb.
Når det gælder it-systemer og cyberkriminalitet, er det selvfølgelig vigtigt, at vi ruster os bedst muligt mod disse udfordringer.
Derfor støtter vi fra Venstres side lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-03-01:
Jo, men altså, jeg svarede på det, som spørgeren spurgte om – pænt og høfligt, som jeg synes vi altid plejer at gøre i Dansk Folkeparti.
Enhedslistens ordfører spurgte, om jeg havde tillid til dem, der skulle stå med opgaven, og så sagde jeg, at det har jeg.
Jeg ved ikke, hvad procentsatsen så er hos Enhedslisten, er den under 80?
Så har vi da et problem, vil jeg sige.
Nej, enten har man tillid, eller også har man ikke tillid.
Sådan er det i øvrigt også i et ægteskab og alle andre steder.
Altså, tillid er tillid, og vi har altså – det bliver jeg nødt til sige igen til ordføreren – hundrede procent tillid til både Center for Cybersikkerhed og deres opgave- og praksisvaretagelse og selvfølgelig også til Forsvarets Efterretningstjeneste.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-01:
Jamen det synes jeg er modigt, det der med at have hundrede procent tillid til myndigheder, som man giver nogle meget vidtgående beføjelser til indsigt og oplysninger om borgere og virksomheder.
Jeg synes ikke, der er noget historisk belæg for at have den form for tillid.
Altså, hvis vi ser på efterretningstjenesternes historie, er det en lang historie om, at man har brudt med de regler og rammer, der var blevet sat fra politisk hold, eller undveget dem.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har en efterretningstjeneste, men den skal være under politisk kontrol, og der er brug for ikke bare hundrede procent tillid.
Det var måske mere en kommentar end et spørgsmål.
Ja, og det vedrører det samme, som jeg var inde på før, altså det, at de oplysninger, der i det her tilfælde skal indberettes, om hændelser og andre ting tilgår et center, som er placeret under Forsvarets Efterretningstjeneste, som er undtaget fra en række regler om databeskyttelse, men jo i høj grad også fra politisk kontrol.
Det er selvfølgelig svært at sige, hvad det er, vi frygter, men der er f.eks. ting som udveksling af oplysninger om borgere og virksomheder med andre landes tjenester, også lande, som ikke er demokratier; også lande, som ikke er lande, som man – så vidt jeg kender Dansk Folkeparti – synes man skal dele den type oplysninger om borgere og virksomheder med.
Så er Dansk Folkeparti trygge ved det forhold, at private virksomheder og borgere skal indberette oplysninger til et center, der ligger under en virksomhed, som er undtaget fra en række af de regler, der har til formål at sikre retten til privatliv og datasikkerhed for borgerne og selvfølgelig også for virksomhederne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-03-01:
Jeg vil gerne på vegne af Dansk Folkeparti kvittere for, at vi nu får lejlighed til at lovbehandle L 144, fremsat af erhvervsministeren.
Det er jo, som også Socialdemokratiets ordfører var inde på, et forslag til en ny lov om net- og informationssikkerhed for domænenavnssystemer og digitale tjenester.
Vi er i Dansk Folkeparti enige i regeringens intentioner om at sikre et højere niveau – og et generelt meget højt niveau – for både net- og informationssikkerhed inden for de dele af den digitale infrastruktur og de digitale tjenester, som det her lovforslag indeholder.
Hvis man kigger på status, kan man jo se, at vi i stigende grad er udfordret af, at der er folk, som – nogle med et ondt motiv og andre for at udfordre it-sikkerheden – går ind og prøver på at lave forskellige typer af cyberangreb og fremprovokere nedbrud på it-systemer osv.
Jeg synes selvfølgelig, at vi sådan set skal være glade for, at der er nogle, der udfordrer it-systemerne, for det betyder jo også, at vi får dem afprøvet i praksis og hele tiden har fokus på at gøre it-sikkerheden bedre – dermed også til gavn for vores alle sammens datasikkerhed – både i virksomheder og hos private, ikke mindst i Danmark.
Med de krav, der ligger i det her forslag, er der nogle krav, som indføres til operatører af væsentlige tjenester.
Så er der også en række krav, der stilles til udbydere af digitale tjenester, de her onlinemarkedspladser og onlinesøgemaskiner.
Det er alt sammen meget fornuftigt, og der ligger en række initiativer, som den socialdemokratiske ordfører tidligere var inde på, bl.a. det her krav til myndighedssamarbejde i forhold til indberetninger til Center for Cybersikkerhed.
De generelle krav, der ligger i det her lovforslag, er vi sådan set tilhængere af i Dansk Folkeparti.
Og vi har jo den grundlæggende præmis, at når vi skal støtte og tage politisk stilling til lovtekster, som kommer på baggrund af EU-direktiver, så vurderer vi dem ud fra, om de er til gavn og glæde for danske interesser, om de er til gavn for danske forbrugere, borgere og virksomheder, og det synes vi bestemt at det her direktiv er. Så kan man altid diskutere, om der er nogle ting, der kan gøres endnu bedre.
Det er jeg ikke i tvivl om at der er, og jeg tror også, at der er nogle af de ting, som der er blevet stillet spørgsmål om fra forskellige politiske partier til Socialdemokratiet, som det vil være nærliggende at få undersøgt, bl.a. i forhold til den her grundlæggende datasikkerhed og sikkerheden for, at den også fungerer forsvarligt.
Det vil vi meget gerne være med til at få undersøgt i forbindelse med lovarbejdet.
Men sådan overordnet kan jeg sige at vi kan støtte det her lovforslag.
Karin Gaardsted (S), 2018-03-01:
Det må jeg sige at jeg ikke er i stand til at svare på lige her og nu, men jeg tager gerne forslaget med tilbage til mit parti, så vi får taget den diskussion om, hvorvidt det er en mulighed.
Så det tager jeg gerne derfra.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-01:
Nu har vi jo talt om NIS-direktivet inden for en række forskellige områder, og det er jo de samme problematikker, der kommer op igen og igen, med hensyn til at Center for Cybersikkerhed jo ikke er under den databeskyttelsesforordning, som vi alle sammen snakker om hele tiden.
Derfor har vi jo i nogle andre udvalg snakket og i hvert fald stillet spørgsmål om, hvordan man egentlig forholder sig til at udskille Center for Cybersikkerhed fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Er det noget, som Socialdemokratiet ville synes var en god løsning på det her?
For jeg er enig i, at det ikke nytter noget at have for mange steder, men hvis det nu ikke ligger under Forsvarets Efterretningstjeneste, er det jo netop omfattet af den databeskyttelse, som er nødvendig.
Karin Gaardsted (S), 2018-03-01:
Det vil jeg gerne give tilsagn om at vi vil, og der vil også være andre ting fra høringssvarene, som jeg mener at vi bliver nødt til at skulle tage op under udvalgsbehandlingen.
Selv om ministeren har imødekommet nogle af de ting, som er kommet ind fra høringssvarene, er det selvfølgelig vores opgave at sikre, at ministeren også har det hele med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-01:
Men når vi netop er enige om, at det er godt, at vi får en databeskyttelse, der faktisk er meget stram, og hvor der er rigtig meget fokus på beskyttelse af borgernes data, og hvordan man håndterer det, og når vi så diskuterer i dag, at vi har Center for Cybersikkerhed, der er undtaget det, er det så noget, som vi kan tage op i udvalgsbehandlingen, hvis jeg skal forstå det sådan, at Socialdemokratiet mener, at det er godt at beskytte data, også i forhold til NIS-direktivet?
Altså, kan vi se på, om begge dele kan ske samtidig, også med implementeringen af det her direktiv?
Jeg vil også sige tak for talen og for den bekymring, der er, men vil også lige følge op på hr. Pelle Dragsteds spørgsmål.
For det er jo rigtigt, at databeskyttelsesforordningen og den lovgivning, der skal implementeres i Danmark senest med virkning fra den 25. maj i år, i høj grad beskytter borgernes data og sikrer en ramme for, hvordan vores alle sammens data skal beskyttes, men det undtages jo netop i det her tilfælde.
Så derfor forstod jeg ikke helt ordførerens bemærkning om, at databeskyttelsen skulle gælde i det her tilfælde.