runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-26:
Når jeg dykker ned i de her sager og kigger på det her område, også i forbindelse med det her beslutningsforslag, så kan det undre mig, at man ikke har større styr på og viden om, hvor mange afgørelser kommunerne træffer på socialområdet, hvor man reelt ikke kender problemets omfang.
Så anerkender ordføreren ikke, at det er et kæmpestort problem?
Og hvad har ordførerens parti og regeringen tænkt sig at gøre ved det?
Camilla Fabricius (S), 2024-11-26:
Tusind tak for spørgsmålet.
Hvor er det egentlig, vi griber henne?
Om det er et greb, vi skal gå mere ind i i forhold til, synes jeg jo ordføreren skal tage med ind i de kommende forhandlinger, sådan som ministeren også pegede på, altså at vi er nødt til at kigge på, hvordan vi kan gribe det an, når det drejer sig om en bedre retssikkerhed.
Og en del af det handler jo også om at vide, hvad det er, vi gør, og hvordan vi gør det, og lære af de fejl, der er, som ordføreren også pegede på.
Så jeg synes faktisk, det er en klog kommentar.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-26:
Så det, jeg egentlig hører Venstres ordfører sige her, er, at man jo egentlig ikke er imod, at der er mulighed for at give en bøde til kommunerne, hvis de ikke retter ind.
Men problemet er jo så bare, at det ikke bliver brugt.
Så hvad vil Venstre helt konkret gøre for, at det instrument så reelt bliver brugt?
For ellers er det jo ikke til nogen nytte overhovedet, andet end at der er nogle borgeres retssikkerhed, der bare gang på gang bliver krænket.
Det er ikke godt.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-26:
Det her forslag er jo ikke et bødesystem.
Det er en automatisk betaling af sagsomkostninger ved omgørelser.
Det er min pointe, at det ikke giver mening i alle sager, der måtte komme for Ankestyrelsen.
Og det vil ikke skabe en bedre lovkvalitet eller incitament til højere juridisk faglighed.
For i sådan nogle tilfælde mener jeg, det er vigtigt, at vi står fast politisk og kræver af kommunerne, at de leverer det, borgerne har ret til.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-26:
Liberal Alliance har fremsat dette beslutningsforslag, hvor man ønsker at indføre en ordning, hvor en kommune skal betale de statslige sagsomkostninger, hvis en sag i Ankestyrelsen har ført til, at en sag er blevet omgjort.
Vi er i Danmarksdemokraterne helt enige med forslagsstillerne i, at der i dag sker alt for mange fejl i sagsbehandlingen på social- og handicapområdet.
Det må og skal gøres bedre, for det er borgerne, det går ud over, når der sker fejl.
Det er mennesker, der slides ned til sokkeholderne og udvikler systemstress, fordi systemet sættes før mennesket og ikke omvendt.
Det kan vi ganske enkelt ikke være bekendt.
Tidligere i år offentliggjorde Ankestyrelsen en afdækning af retssikkerheden på børnehandicapområdet og voksenhandicapområdet.
Her fremgår det bl.a., at de hyppigste årsager til omgørelser og sagsbehandlingsfejl er utilstrækkelig sagsoplysning og begrundelsesmangler.
Det skal der laves om på.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at udgangspunktet bør være, at det er borgeren og socialrådgiveren, som sammen finder en løsning, som passer den enkelte borger bedst.
Det skal ske i et samspil og i en relation mellem de to, for det er borgeren, der bedst ved, hvordan og hvad han eller hun har brug for.
Nogle kalder det at sætte mennesket i centrum, og andre kalder det relationel velfærd.
I Danmarksdemokraterne kalder vi det sund fornuft, og det er der, vi skal hen.
Desværre er der også mange borgere i dag, som oplever, at en aftale med en socialrådgiver lige pludselig kan ændre sig, når sagen har været forbi et visitationsudvalg eller en leder på området.
Socialrådgiverne ude lokalt oplever også, at de mangler beslutningskompetence til at træffe beslutninger sammen med borgeren, og det er, selv om man i dialog med borgeren allerede har fundet en løsning, der matcher den enkelte, og som borgeren faktisk ønsker.
Det er jo helt galt.
Vi er derfor også i Danmarksdemokraterne enige med Liberal Alliance i den problematik, som de fremsætter et forslag til en løsning på her.
Vi er i Danmarksdemokraterne positive over for forslaget og ikke afvisende over for den løsning, som forslagsstillerne peger på.
Men vi betragter det også som et vidtgående greb, og derfor har vi i Danmarksdemokraterne også brug for at drøfte i Socialudvalget, om der kan findes greb, der er mindre vidtgående.
Men vi har også brug for at få en afklaring af, om det er alle sagsbehandlingsfejl, der skal udløse, at kommunen skal betale sagsomkostninger, eller om det er, når kommunen gentagne gange laver de samme fejl.
Det har vi brug for nogle grundige drøftelser af i Socialudvalget.
Det er mit og Danmarksdemokraternes overordnede ønske at sikre borgerne en bedre retssikkerhed.
Det er fuldstændig uholdbart, når mennesker, som har brug for hjælp, skal slides endnu mere ned af et system, der ikke sætter dem i centrum.
For vi må og skal sætte mennesker i centrum og ikke systemet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Jeg forstod ikke helt, om Danmarksdemokraterne er for eller imod forslaget, så måske ordføreren lige kunne uddybe det.
Samtidig kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Har ordføreren en idé om, hvad det egentlig koster i gennemsnit pr. sag med en omgørelse i Ankestyrelsen?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-26:
Vi er i Danmarksdemokraterne meget positive over for forslaget, men vi har også brug for at afklare noget i en række samtaler i Socialudvalget med de andre socialordførere, deriblandt fra forslagsstillerens parti.
Vi ser meget frem til at få de der snakke, bl.a. for at få afklaret: Er det alle fejl, det gælder?
Eller er det gentagne fejl?
Hvornår er det, at det her gælder?
Det synes vi i Danmarksdemokraterne vi skal have en god og ordentlig snak om – også i forhold til om der er andre greb, vi også kan tage.
Nu er det også her fra Folketingets talerstol i dag gang på gang blevet fremhævet, at der allerede i dag findes en mulighed for at give bøder, men den bliver bare ikke brugt.
Det er simpelt hen bare ikke i orden.
Så spørger fru Katrine Daugaard til det her med, hvad det koster for de her sagsbehandlinger.
Det har vi i Danmarksdemokraterne ikke et overblik over, men vi har talt om at stille spørgsmål om det i udvalgsbehandlingen for netop at prøve at få et samlet overblik over det.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Det koster i gennemsnit 3.661 kr.
Det er jo ikke meget, kan man sige, for at få et lille rap over fingrene, når man ikke får medsendt papirerne; når man ikke har styr på at få oplyst en sag godt nok til, at Ankestyrelsen kan foretage en afgørelse; eller når man slet og ret har lavet en masse sjusk og lovbrud, som gør, at afgørelsen er helt forkert.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-26:
Vi skal alle sammen gøre os umage med at sikre borgernes retssikkerhed.
Det gælder både herinde i Folketinget, det gælder i regionerne, og det gælder i kommunerne.
Vi tolererer ikke, at borgerens retssikkerhed krænkes.
Serdal Benli (SF), 2024-11-26:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores socialordfører, som ikke kan være her, men som selvfølgelig kommer til at følge sagen videre efter dagens førstebehandling.
Vi takker for beslutningsforslaget fra Liberal Alliance.
Vi er enige i, at der er udfordringer med det alt for høje antal omgjorte sager på det sociale område.
Det skaber jo en meget svær situation for det menneske, der har brug for hjælp, men som må vente forgæves i op til 2 år, før man får den rette hjælp.
Det er ikke sådan, det skal være i et velfærdssamfund som vores, og det kan vi ikke være bekendt.
Men Christiansborg har heller ikke gjort det nemt for kommunerne med en alt for snæver økonomisk ramme til at løfte opgaven.
Der er sket store stigninger i udgifterne på det specialiserede socialområde, og det er kommunerne ikke blevet kompenseret for, hvilket betyder, at vi i dag har en situation, hvor der gennemsnitligt bruges færre penge pr. borger til trods for stigende udgifter.
Det gør det ikke mere rigtigt, at der så sker så mange fejl i sagsbehandlingen, men det er unægtelig en konsekvens af en underfinansiering.
I SF mener vi, at kommunerne skal sikres en bedre og mere bæredygtig økonomi, så de også har en reel mulighed for at levere på de rigtige indsatser.
Dette beslutningsforslag peger på en ændring af loven, som følger et princip, vi i forvejen følger i Danmark, hvor den, der har gjort sig skyldig i sagen, betaler sagsomkostningerne.
Således vil kommunerne skulle betale for sagsomkostningerne, hvis de har lavet en forkert afgørelse.
Vi synes, at det er et lige alvorligt nok greb, da hjemviste sager kan skyldes en for dårlig belyst sag, og derfor skal undersøges nærmere, inden der træffes en afgørelse.
Men i de omgjorte sager kan SF godt se perspektivet i, at kommunen så skal betale for sagsomkostningerne.
Det vil være med til at skabe et incitament til at afgøre sagerne rigtigt første gang til borgernes fordel.
I stedet for at sende pengene tilbage til statskassen, mener vi så, at de med rette kunne placeres i f.eks. en retssikkerhedsfond.
Denne fond kunne være med til at skabe nye initiativer til at sikre bedre retssikkerhed til gavn for både borgere og kommune.
Så for SF handler det ikke kun om at slå kommunerne oven i hovedet.
Det handler sådan set om at løse problemerne og ikke mindst sikre både retssikkerhed, men også at den enkelte får den rigtige hjælp første gang.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Igen vil jeg sige, at jeg er lidt usikker på, om det betød, at man var for eller imod det her konkrete beslutningsforslag.
Men der er noget andet, jeg gerne vil spørge ordføreren ind til.
Når nu borgerne ikke får den rette hjælp, fordi man har lavet en forkert omgørelse, er ordføreren så enig i, at det jo bliver langt dyrere på lang sigt, fordi borgeren i de her år, hvor der er de her fejder imellem Ankestyrelse, kommuner og borger, jo ofte bliver dårligere, fordi man netop ikke får den hjælp, som er afgørende for en med udsathed af forskellig art?
Serdal Benli (SF), 2024-11-26:
Tak til ordføreren for spørgsmålene.
Det første spørgsmål var om uklarheden om, hvor vi står i forhold til beslutningsforslaget, og der er der, som jeg også sagde, perspektiver i dele af forslaget, som vi godt kan se.
I forhold til det næste spørgsmål vil jeg også med min egen erfaring fra den kommunalpolitiske virkelighed sige, at ja, det er og bliver dyrere, både menneskeligt, men også samfundsøkonomisk, hvis ikke vi rammer rigtigt første gang med de tiltag, initiativer og løsninger, som borgerne har ret til.
Men først og fremmest er det menneskeligt ret vigtigt, at vi sikrer, at de borgere får den rette hjælp første gang, men det må vi bare konstatere altså ikke er tilfældet rigtig mange steder i dag, og det skal vi selvfølgelig sammen prøve at finde nogle løsninger på og få løftet, således at kommunerne også kan leve op til det i sidste ende.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-26:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er borgere derude, der kæmper og knokler for at få ret i nogle sager, hvor det tager kommunerne alt for lang tid og alt for mange trin og alt for mange fejlafgørelser, før borgerne får de rettigheder, som de skal have.
Jeg og min kone har selv været involveret i en sådan sag og fulgt den, og jeg fandt det tragisk.
Det skal vi undgå.
Jeg tror ikke, automatisk betaling af sagsomkostninger er det instrument, der får det til at lykkes.
Jeg har peget på mange andre ting.
Vi har i kredsen af ordførere jo gang i mange initiativer, hvor vi prøver at løfte det her område.
Og så kan det godt være, vi skal drøfte, om Ankestyrelsens mulighed for tvangsbøder skal styrkes, om det er noget, vi skal se på, altså om vi politisk kan gøre noget, så den tvangsbøde skal træde i kraft over for de kommuner, vi virkelig ikke kan have tillid til træffer ordentlige afgørelser.
Men den her automatiske afregning af sagsomkostninger i sager, der måtte have små detaljer, hvor borgeren i virkeligheden ikke er utilfreds, giver ikke mening.
Og det er jo det, beslutningsforslaget lægger op til.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-26:
Jeg synes, det er lidt pinligt at stå og henvise til, at det allerede er muligt at få bøder i dag, når det ikke bliver brugt.
Man kan bl.a. se en sag, som for nylig har været beskrevet på dr.dk.
Det handler om en kvinde, som har ønsket hjemmetræning til sin søn, men som gang på gang ikke har fået det og har påklaget det til Ankestyrelsen og har fået ret af Ankestyrelsen, men alligevel retter kommunen ikke ind; alligevel sker der bare ingenting.
Det er jo helt urimeligt, når der er en borger her, der kommer i klemme og gang på gang oplever at få ret i Ankestyrelsen, og når det så kommer til stykket, vil man alligevel ikke rette ind.
Hvad skal man så bruge Ankestyrelsen til?
Hvad skal man så bruge kommunen til, når man rent faktisk har et handicappet barn, som har brug for hjemmetræning, men så ikke får den hjælp?
Hvad vil Venstre egentlig gøre for at rette det her op?
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Det er sjovt, som Venstre har ændret politik, efter at I er gået ind i den her regering.
I har jo tidligere fremsat forslag om en forvaltningsdomstol.
Det er noget, som vi er mange andre partier der også bakkede op om.
Lige så snart I gik i regering og Alternativet fremsatte et forslag om det her, var I lige pludselig ikke for en forvaltningsdomstol mere.
De fejl og lovbrud, vi snakker om, handler jo om de mest grundlæggende ting, som en sagsbehandler og socialrådgiver skal kunne.
Det er manglende partshøring, manglende partsinddragelse, manglende børnesamtaler, manglende udredninger, manglende samtykke og manglende journalisering
Det er fuldstændig elementære ting, der ikke bliver overholdt, og som tilsammen gør, at man træffer de forkerte afgørelser.
Er ordføreren enig i, at mørketallet bag de her omgørelser er langt større, og at det i virkeligheden er langt flere mennesker, der ikke får den hjælp, de er berettiget til, fordi der er mange, der ikke har mulighed for at klage?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-26:
Men jeg kan iagttage, at man også hører om sager, der er dokumenteret, og hvor der måske bliver klaget over afgørelser, som borgeren derefter gør indsigelse mod.
Borgeren får derefter et svar fra en kommune om, hvorfor den afgørelse er truffet, men det får status af en klagesag.
Den bliver så automatisk samlet og dokumenteret og indsendt til Ankestyrelsen, som skal læse den og dokumentere den og tage stilling til den, selv om der måske i virkeligheden ikke var en faktuel uenighed om afgørelsen i sidste ende mellem borgeren og kommunen.
Så den slags sager findes også derude.
Så ja, vi skal gøre, hvad vi kan, for at sikre, at vi får fokus på de borgere, som har brug for hjælp.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Ellers kunne det hele jo være ligegyldigt.
Er ordføreren enig i, at incitamenter betyder noget, også for udsatte borgere?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-26:
Det er jeg helt enig i.
Hvis der er en klagesag, koster det ekstra tid hos kommunens medarbejdere, der skal samle og dokumentere sagen og indsende den.
Det tager mange timer hos de kommunale sagsbehandlere.
Det tager tid hos Ankestyrelsen.
Så kommunen kommer til at betale for den samlede ydelse med tilbagevirkende kraft.
Så det er rigtig dyrt for kommunerne at lave fejl.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-26:
Tak, og tak for talen.
Der er noget, jeg stadig væk ikke helt kan få til at gå op.
Det er det her med, at ordføreren er fuldstændig sikker på, at det her vil bringe mere bureaukrati og administration med sig.
Jeg sidder lige og kigger på en sag, der er gået frem og tilbage ti gange, altså ti omgørelser i samme sag.
For det er jo det, som vi baserer vores retssystem på, altså at bøder virker.
Så kan ordføreren ikke godt anerkende, at vi faktisk godt kunne være i en situation, hvor det viser sig, at bøderne virker, og at den ekstra administration, der er ved at indføre en bøde, måske i virkeligheden bliver ophævet af al den administration, der er ved, at tingene skal gå frem og tilbage så mange gange?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-26:
Jo, der kan være masser af tilfælde, hvor bøder virker.
Det giver jeg spørgeren ret i.
Vi kunne indføre bøder, hvis ordførere her i Folketingssalen ikke overholder taletiden, og så kunne vi bruge en masse administrationstid på det.
Så bødeinstrumentet er der i sidste ende i dag, men ikke ved noget, hvor der er en eller anden fejl i en sag, på grund af at der måske har været glemt en detalje, og hvor afgørelsen måske i virkeligheden ikke er gået ud over borgerens retssikkerhed eller den faktiske udmøntning, men hvor der sker en sagsbehandling, fordi borgeren har spurgt ind til nogle ting og der derefter kommer et langt forløb.
At der så skal falde en automatisk bøde med sagsomkostninger, som skal opgøres i et bureaukratisk system, giver simpelt hen ikke mening.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-26:
Ankestyrelsen kan godt give bøder, men i hvert fald i de 500.000 sager og klager, hvoraf formentlig 100.000 er omgørelser, faldt der ikke nogen.
Så det redskab bliver jo ikke brugt.
Vil ordføreren udelukke, at kommunerne i mange af de sager, hvor man laver forkerte afgørelser, der bliver til omgørelser, faktisk sparer penge på det, uanset at man bruger mange penge på bureaukrati?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-26:
Jamen jeg tror, kommunerne gerne vil spare penge ved at lave rigtige afgørelser, og det kommer til at koste dem dyrt, som sagt, i sagsbehandling, tid, besvær, bøvl og udbetalinger til borgerne med tilbagevirkende kraft.
Jeg tror ikke, der sidder medarbejdere derude, som tænker i det her, og hvor en bøde ville gøre en forskel for den juridiske kvalitet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-26:
Det er jo ikke mange dage siden, vi sidst var til mødet her i Folketinget om behandling af lovforslag på skatteministerens ressortområde.
Det var bl.a. nye afgifter på 225 mio. kr. til folk, der har noget så formasteligt som en fællesantenne i Danmark.
Det var vi ikke helt enige om, skulle jeg hilse at sige.
Vi forstår egentlig hverken kuk eller bøh af, hvorfor regeringen har travlt med at indføre nye afgifter på den form for underholdning.
Jeg synes jo egentlig, det er en folkeret at kunne have sin fællesantenne uden omsvøb.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, giver nok ikke de helt store sværdslag her i Folketinget.
Som ordførerne både fra Socialdemokraterne og Venstre har sagt, omhandler det jo i særdeleshed den aftale, vi har indgået i forhold til flerårsaftalen for skattevæsenets økonomi, hvor vi har committet os til at være med til at finde finansiering til de prioriteringer, som der ligger i den skatteaftale.
Derfor er Danmarksdemokraterne også for den her lov.
Vi synes egentlig, det er nogle relativt fine steder, vi har kunnet lave de her nålestiksoperationer på i forhold til at komme i mål med de millioner, som der mangler.
Det er jo, som flere ordførere har sagt, tre forskellige steder, hvor vi konkret går ind og ændrer på betalinger, i forhold til hvis man ikke betaler til tiden.
Det er faktisk nogle steder, der ikke har været indeksreguleret siden 2001.
Et af de tre er sågar helt tilbage fra 1996.
Det er faktisk ganske mange år siden.
Jeg synes egentlig, det er underligt, at man faktisk har været i stand til at finde et sted, hvor man ikke automatisk har hevet pengene op af borgernes lommer, for at være rigtig gode til at kradse penge ind fra folk er da godt nok noget, vi ellers er berygtede for her i Folketinget.
Det tror jeg såmænd også folk har ret i at vi er.
Omvendt skal det ikke komme den nye skatteminister til skade, at han er god til sit job.
Her har man faktisk været i stand til at finde pengene på en, synes jeg, rimelig god måde, således at vi også får ajourført vores indeksreguleringer.
Når vi har så bredt et forlig, som jo omfatter både Danmarksdemokraterne og Enhedslisten, så er det nok ikke det, der giver de helt store debatter.
Vi støtter loven.
Serdal Benli (SF), 2024-11-26:
Tak for ordet, formand.
Vi står her i dag for at behandle et lovforslag, der vedrører udmøntning af aftalen fra oktober.
Det er et initiativ, som vi i SF støtter og var med i, hvad angår flerårsaftalen for skattevæsenets økonomi.
Vi synes sådan set også, som det allerede er blevet sagt fra flere ordføreres side, at det er en fornuftig måde, vi har fundet finansieringen af den manko, der var i forhold til finansieringen af flerårsaftalen for skattevæsenets økonomi.
Vi ser positivt på, at grov uagtsom passiv skatteunddragelse bliver straffet hårdere med øgede sanktioner og behandles under de generelle regler, der gælder under øvrig skatte- og afgiftslovgivning.
Desuden er vi glade for at se en fornuftig midlertidig løsning på, hvordan EU-direktivets krav om indberetning og udveksling kan håndteres, især i forhold til indkomst fra deleøkonomiske aktiviteter som f.eks. udlejning af fritidsboliger.
Det synes vi er rimeligt, fordi det betyder, at fradraget skal give et incitament til at få udlejning ind i ordnede rammer, hvor der svares skat, og at de tekniske forsinkelser ikke skal ramme borgerne.
Det er en vigtig del af vores fælles projekt om at have et skattesystem, som fungerer, og som vi også kan være stolte af.
Derfor kan SF støtte forslaget.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2024-11-26:
Tak for ordet, og tak til alle partierne, der sådan set står bag flerårsaftalen for skattevæsenets økonomi.
Jeg kommer ikke til at gå i dybden med nogle af de ting, som mine gode kollegaer allerede har nævnt.
Det her er jo selvfølgelig også et lovforslag, vi kommer til at bakke op om.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-26:
Tak, formand.
Lovforslaget udmønter den politiske aftale, der blev indgået den 10. oktober 2024 i aftalekredsen bag flerårsaftalen for skattevæsenets økonomi.
Og med det her lovforslag opdateres satsen altså for tre afgifts- og bødeformer, således at de er tidssvarende i beløb.
Ydermere og som en ekstra detalje sikres det så, at de uhensigtsmæssigheder, vi har set i appliceringen af EU-direktivet DAC 7, og de forsinkelser i dataudveksling imellem platforme og skattemyndighederne, der har været i Europa, ikke får konsekvenser for borgerne i Danmark.
Og med det her forslag sikrer man altså, at man stadig væk kan anvende sit bundfradrag ved opgørelsen af indkomsten, og at borgerne selv kan dokumentere det, selv om skatteforvaltningen ikke har modtaget oplysningerne på platformene.
Det kan vi kun bakke op om, så vi støtter lovforslaget.