runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ruben Kidde (RV), 2020-04-23:
En balanceret omstilling til vedvarende energi kræver, at der gennemføres energibesparelser der, hvor det er samfundsøkonomisk fornuftigt.
Derfor er vi mange partier bag energiforliget, som er enige om, at fra 2021 til 2024 skal der gennemføres en ny energispareindsats, som skal fremme energieffektiviseringer inden for henholdsvis procesenergi i industri- og serviceerhverv og energiforbruget i bygninger.
Dertil kommer så en række mindre initiativer, f.eks. en pulje til udskiftning af oliefyr.
Lovforslaget giver ministeren beføjelse til at implementere ordningerne i praksis, men i Radikale Venstre har vi en klar forventning om, at forligskredsen vil blive inddraget i den videre udmøntning.
Så i den kommende udvalgsbehandling vil der være lejlighed til at drøfte de mange høringssvar i nærmere detaljer.
For energieffektivisering spiller en væsentlig rolle, når det handler om at sikre en omkostningseffektiv grøn omstilling, og der er behov for, at vi i god tid, før udløbet af de her puljer, vi vedtager nu, også beslutter, hvordan energispareindsatsen skal se ud efter 2024.
Med de bemærkninger kan jeg sige, at vi som energiforligspart naturligvis bakker varmt op om det lovforslag, der ligger, og vi glæder os til behandlingen i udvalget.
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Nej, det kan jeg af gode grunde ikke, men jeg har naturligvis bemærket, at der er et provenu ved lovforslaget.
For mig og for Socialdemokratiet har det vigtige i den her omgang været, at vi får fjernet den ulighed i konkurrencen, som danske virksomheder har været underlagt i forbindelse med den her e-handel i EU.
At der så er et provenu, gør vel ikke noget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Desto nemmere er det jo at afskaffe den, og det er det, jeg ikke rigtig forstår.
Hvorfor insisterer regeringen på, at vi skal have en afgift på kaffe i Danmark, når vi nu får de her knap 300 mio. kr. ind, der ville kunne dække, at vi afskaffede kaffeafgiften.
Mange danskere har jo her under coronakrisen oplevet, at hvor de normalt går på arbejde og får kaffen der som en del af et personalegode, så drikker de nu ufattelige mængder kaffe derhjemme og oplever dermed, hvor hård kaffeafgiften er for deres privatøkonomi.
Så hvad siger skatteministeren?
Skatteministeren og jeg havde forleden en drøftelse af, om man burde afskaffe kaffeafgiften i Danmark.
Det foreslog jeg, og det er af den grund, at jeg ikke kan forstå, hvorfor vi har sådan en afgift.
Det er jo ikke usundt at drikke kaffe, så hvorfor er det nødvendigt at have en afgift på det?
Og til det svarede skatteministeren: Jamen det ville jo koste godt 200 mio. kr. at afskaffe kaffeafgiften, så det kan vi sandelig ikke.
Nu er der knap 300 mio. kr. her, som kommer ind, og det vil sige, at vi pludselig har fået råd til at afskaffe kaffeafgiften.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Tak for det.
Vi støtter lovforslaget, ikke af de samme grunde som SF, der var her på talerstolen og argumentere for dem, men af vores egne grunde.
Når man lyttede til SF, fik man det indtryk, at der jo nærmest var tale om en helt grundlæggende idioti, i forhold til at der tidligere havde været en grænse på 80 kr., før man begyndte at pålægge dansk moms, altså en bagatelgrænse.
Så derfor bliver jeg nødt til ligesom at forklare, hvorfor der var den grænse.
Det var der, fordi PostNord, når der kommer varer ind fra udlandet til Danmark, skal gå i gang med at momsbehandle det, hvis der skal pålægges moms.
Og hele det her system med momsbehandling koster.
Det syntes et bredt flertal i Folketinget tidligere var fuldstændig skørt.
Jeg tror egentlig også, at hr. Carl Valentins forgænger som skatteordfører i SF syntes, at det ville være skørt at skulle pålægge et gebyr på 130 kr. for at opkræve moms på maksimalt 20 kr.
Så det var baggrunden.
Det, der så er sket i mellemtiden, er, at man tilsyneladende har fundet ud af at lave et teknisk system, som kan facilitere, at momsen bliver opkrævet i afsenderlandet af det beløb, som der nu skal opkræves moms af, og at vi så kan undgå det her gebyr fra PostNord i Danmark på 130 kr., så det ikke bliver fuldstændig uoverstigeligt at få sin dims fra Kina – også hvis den måtte være lavet af plastik – til Danmark; altså uden at skulle betale et gebyr på 130 kr. Derfor kan vi gøre det nu, og derfor bør vi også gøre det nu, fordi det er rigtigt, som andre ordførere har sagt, at det er noget mærkelig noget, at man, hvis man er producent og sælger af et produkt fra et land uden for EU, så kan slippe for, at forbrugerne betaler moms af det, hvorimod tilsvarende producenter og sælgere af tilsvarende produkter fra Danmark eller fra andre EU-lande altså skal betale et momsbeløb af det.
Det er en ulige konkurrence, som vi bør gøre noget ved, og det kan vi nu, fordi der er fundet den her løsning, så der ikke skal betales et gebyr på 130 kr. for at opkræve maksimalt 20 kr. i moms.
Vi stemmer for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Grundlæggende er vi i Nye Borgerlige positive over for det her lovforslag, og når vi måske får ca. 200 mio. kr. ekstra i kassen, er det jo straks dér, vi skal gå i gang med at sænke nogle skatter eller afgifter.
Vi byder gerne konstruktivt ind med, hvor vi kan sætte ind dér, så vi kan få de her 200 mio. kr. ud og arbejde godt og hjælpe det danske erhvervsliv mere, end det faktisk bliver hjulpet med det her lovforslag; altså, så ville det jo faktisk have en dobbelt virkning, hvis det her træder i kraft.
Derudover vil vi anmode om at få skilt lovforslaget ad i forhold til det, der handler om digitale kasseapparater.
Vi har jo tidligere behandlet en sag, hvor Nye Borgerliges holdning var den modsatte af nogle andres, hvor vi ikke mente, der skulle være en kollektiv straf – en straf af alle – men at det skulle gælde for de enkelte, som ikke kunne finde ud af at opføre sig ordentligt og følge landets love; det skulle selvfølgelig have en konsekvens, men dem i erhvervslivet, som godt kunne finde ud af det, syntes vi ikke, der var grund til at pålægge yderligere byrder.
Og derfor vil vi anmode om at få det her skilt ad, så vi også kan stemme for de dele af lovforslaget, som vi støtter.
Jette Gottlieb (EL), 2020-04-23:
Da vores ordfører, hr. Rune Lund, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre synspunkterne, og jeg kan sige, at Enhedslisten overordnet er tilfreds med lovforslagets element omkring de nye momsregler.
Ensartet fjernsalgsgrænse er godt, da vi kan sikre mere ensartede regler, så der ikke spekuleres i at udnytte særlig lave momssatser i nogle lande.
Det er også positivt, at man sikrer, at lande uden for EU ikke længere kan få en konkurrencefordel i forhold til momsfri import.
Det er klart, at vi er spændte på implementeringen af det nye One Stop Shop-projekt.
Der er gode muligheder i implementeringen, både i forhold til at forhindre svindel og i forhold til at gøre det lettere for virksomheder at handle på tværs af grænser, men det er jo alt andet lige også en overvæltning af nogle administrative byrder fra erhvervslivet til skatteforvaltningen.
Vi synes, det skal overvåges, at der følger de nødvendige ressourcer med.
0,3 mio. kr. lyder umiddelbart ikke af så mange penge.
Specificeringerne vedrørende de digitale kasseapparater er fornuftige, men vi vil ikke misse muligheden for endnu en gang at sige højt, at Enhedslisten er varme fortalere for digitale kasseapparater.
Tal fra Sverige viser, at et milliardprovenu, hvis det rulles ud på alle brancher, vil være til stede, og det er også vores dagsorden.
Vi ser gerne, at en bredere kreds bliver omfattet af reglerne, og det vil vi arbejde videre for.
Den eneste ting, vi er en lille smule ærgerlige over, er udskydelsen af logbogen.
Der står i bemærkningerne til lovforslaget, at det foreslås derfor at bemyndige skatteministeren til at sætte initiativet i kraft, når der foreligger en endelig afklaring af, hvilke systemer der mest hensigtsmæssigt vil kunne understøtte den digitale logbog, men da det er vores opfattelse, at regeringen her deler Enhedslistens ønske om, at det sker så hurtigt som muligt, så forventer vi, at det kommer i gang straks, men det er noget, vi fortsat vil have fokus på fra Enhedslistens side.
Enhedslisten støtter forslaget.
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Tak for det.
Lovforslaget her indeholder flere elementer, som allerede har været oppe i debatten.
I dag er der en lang række regler, som volder problemer og besværliggør momsarbejdet for de selvstændige, der kæmper for at komme ind på eller fastholde deres position på e-handelsmarkedet, og derfor er jeg glad for, at lovforslaget her har fokus på det.
Det booster et marked for plastikdimser og ragelse, ofte fremstillet under elendige arbejdsvilkår, og af dårlig kvalitet, der bliver transporteret halvvejs rundt om jorden for at tilfredsstille diverse behov, som vi slet ikke vidste vi havde.
Hele den kæde af unfair konkurrence og unødig forurening er blevet støttet politisk gennem momsfritagelsen.
Det letter papirarbejdet for rigtig mange virksomheder.
SF støtter forslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-04-23:
Er det, fordi jeg lige er blevet klippet?
Jeg kan godt lide, når skatteministeren siger, at nu er det Arnes tur.
For at tale om noget helt andet: Det her lovforslag har til formål at implementere en række EU-regler på momsområdet, for så vidt angår e-handel.
Det kan umiddelbart lyde en kende kedeligt, men det vil faktisk betyde, at en række danske virksomheder vil kunne konkurrere på lige vilkår med udenlandske virksomheder om den øgede e-handel.
For det første vil den nye fjernsalgsgrænse for fysiske varer betyde, at flere virksomheder inden for EU med salg til Danmark fremover skal afregne moms i Danmark i stedet for i hjemlandet.
Da momssatsen i Danmark er blandt de højeste i EU, vil den nye fjernsalgsgrænse forbedre danske virksomheders konkurrencevilkår, da virksomhederne i langt de fleste tilfælde vil skulle afregne samme momssats.
På samme måde vil ophævelsen af momsfritagelsen for indførsel af varer med en værdi under 10 euro for virksomheder uden for EU fjerne den momsmæssige konkurrencefordel, som disse virksomheder har haft i forhold til virksomheder inden for EU.
Fremover skal virksomheder uden for EU således altid afregne dansk moms ved fjernsalg af forsendelser til forbrugerne i Danmark.
Det vil føre til, at danske virksomheders konkurrencevilkår forbedres, og det kan igen medføre øget omsætning for danske virksomheder.
For det andet vil elektroniske platforme få større ansvar for afregning af moms af varer solgt gennem deres platforme, og som indføres i EU.
Med forslaget vil der ske en mere konkret momsbehandling.
Andre elementer i lovforslaget drejer sig om udvidelse af den gældende mini one stop shop til at gælde alle ydelser samt fjernsalg af varer, digitale salgsregistreringssystemer og forslag om udskydelse af ikrafttrædelsestidspunktet for den digitale logbog.
Samtidig skal jeg hilse fra vores gode venner i De Konservative og sige, at det kan de også.
Ruben Kidde (RV), 2020-04-23:
Betyder det her, at Dansk Folkeparti overvejer at forlade forligskredsen på baggrund af spørgsmålet om de 70 pct.?
Det håber jeg ikke, men jeg håber, at vi kan stå bredt sammen om at løse fremtidens udfordringer, også på det grønne område.
Ja, og der er det jo så Radikale Venstres tilgang, at der mere end nogen sinde nu er brug for en genopretning af økonomien, og samtidig er der selvfølgelig brug for, at vi gentænker det sammen med det grønne
Altså, der er kæmpe muligheder for at få sat gang i økonomien i vores samfund, i Danmark og i hele verden, ved at investere i grønne teknologier nu her, og vi kan sætte gang i en grøn genstartspakke med alle mulige initiativer, som også kunne handle om at øge og sætte turbo på udbygningen af vedvarende energi såsom solceller og vindmøller, som er noget af det, vi taler om i forbindelse med de teknologineutrale udbud.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-23:
Hvis jeg ikke husker helt galt, var hr. Ruben Kidde også ordfører på de tidligere forslag, hvor skatteministeren var her, og jeg mener, at skatteministeren nævnte beløbet 300 eller 400 mia. kr., som de seneste par måneder er blevet brugt, og som vi ikke rigtig havde budgetteret med, før coronaen kom til Danmark.
Og det kan jo sagtens være, at der er partier, som siger: 300 eller 400 mia. kr., herregud, dem kan vi da bare finde et andet sted.
Men i Dansk Folkeparti er vi ret optaget af, at den belastning, som selvfølgelig vil komme på erhvervslivet med en meget ambitiøs klimapolitik, ikke skal være det skub, som gør, at folk ryger ud over på kanten og må lukke deres virksomhed og sende deres medarbejdere hjem.
Så det, der er sket fra december til nu, er jo – og det går jeg ud fra at hr. Ruben Kidde er opmærksom på – at hele verden og hele verdensøkonomien er sendt til tælling, og jeg betragter det som ganske uansvarligt, hvis man ikke netop lader det indgå i sine overvejelser også.
Ruben Kidde (RV), 2020-04-23:
Det undrer mig egentlig, at vi i forbindelse med førstebehandlingen af det her forslag kommer ind på den del, som hedder 70-procentsmålsætningen, for det her er jo i virkeligheden noget, som vi bredt står bag i energiforligskredsen, altså at vi skal have skabt de her ordninger.
Men når ordføreren så kommer ind på, at det måske er tid til at slække, så undrer Dansk Folkepartis kurs mig en smule.
Under valgkampen mente man, at det var et udtryk for hysteri, at der var et 70-procentsønske.
Så skiftede man kurs i slutningen af sidste år og var lige pludselig med, og nu er man så imod igen og vil slække på ambitionerne.
Og det leder mig i virkeligheden frem til at spørge: Hvad er det, der har ændret sig i Dansk Folkepartis analyse af klimaudfordringen som sådan?
Måske kan ordføreren redegøre for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-23:
Jamen vi har ikke en formuleret holdning til noget, vi ikke har mulighed for at påvirke.
Altså, jeg har heller ikke en holdning til tyngdekraftens effekt, fordi det ganske enkelt er uden for Folketingets og dermed også vores beføjelser.
Det, vi har en holdning til, er, hvordan Danmarks energi- og klimapolitik skal se ud.
Og der tror jeg, at Danmark vil være bedre til at bære verden i en grønnere retning, hvis vi gør det uden at lukke dansk erhvervsliv.
Jeg tror ikke, at vi kommer til at spille nogen positiv rolle i verden, hvis den klimapolitik, vi presser ned over den private sektor, gør, at folk går fra hus og hjem.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-23:
Nej, det er jo klart, men vi må alle sammen bidrage.
Vi kan jo ikke forlange, at de store skal lave de store ting om, hvis vi ikke selv vil være med til at lave de små ting om.
En 2-gradersstigning vil sandsynligvis også medføre ret store oversvømmelser rundtomkring i verden med mange klimaflygtninge, som kommer herop, til følge, og store tørker – igen med mange klimaflygtninge til følge.
Når nu ordføreren er klar til at lempe på målet, vil jeg bare høre, hvor store temperaturstigninger Dansk Folkeparti vil acceptere.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-23:
I forhold til det med isbjørnene vil jeg, hvis man kerer sig om det, anbefale, at man prøver at få de arktiske nationer til at forbyde jagt på isbjørne.
Der er langt flere isbjørne, der dør som følge af menneskelig jagt, end der gør som følge af klimaforandringerne.
Så det kunne måske være en ambition for Alternativet.
I Dansk Folkeparti har vi ikke et mål om, hvad klodens gennemsnitstemperatur skal være ved udgangen af det her århundrede, for vi besinder os på den, kan man sige, lidt ydmyge tilgang til tilværelsen, at vi nok mest kan regulere for Danmarks vedkommende.
Og det er jo det, der skal drive os i retning af globale mål.
Men det er jo ikke Danmark, der kommer til at bestemme, hvordan temperaturen skal være i år 2100.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-23:
Nu taler ordføreren om at reducere klimamålene, så jeg vil gerne høre, hvor stor en temperaturstigning ordføreren er klar til at acceptere.
Altså, hvis det kun bliver de 2 grader, vil det jo i sig selv medføre en hel masse kæmpestore problemer.
F.eks. mister vi sandsynligvis isbjørnen, da der bliver isfrit på polerne hvert tiende år.
Vi mister måske 80 pct. af koralrevene.
Og det er, hvis vi når de 2 grader.
I og med at ordføreren er klar til at slække på målet, hvor store temperaturstigninger er ordføreren så klar til at vi får her i verden?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-04-23:
Tak for ordet.
Jamen det er jo en aftale, som rækker tilbage til den tidligere regering, og derfor er vi selvfølgelig glade for aftalen.
Lovforslaget skal implementere det, at vi laver teknologineutrale udbud til støtte for solceller, landvindmøller, kystnære havvindmøller, samt bølge- og vandkraftanlæg.
Og det, der derudover ligger, er, at vi også skal gennemføre en aftale, der forbedrer forholdene for naboer til solcelleanlæg og vindmøller, og Venstre indgik med den nye regering en aftale i november måned sidste år.
Det, der sådan set er det vigtige i denne sammenhæng, er, at man udbyder teknologineutralt, og det betyder, at man sådan set udbyder og siger: Hvordan kan vi få den her vedvarende energi så billigt som muligt?
Og der er afsat 4,2 mia. kr. i perioden fra 2020-2024, og nu giver man mulighed for, at man rent faktisk også kan komme i gang med det.
I forhold til den tidligere taler har jeg lige lyst til at sige, at mængden af vindmøller i landskabet med de større vindmøller jo rent faktisk bliver mindre, og derfor er det også vigtigt, at vi, når vi så sætter de nye vindmøller op, også sikrer, at vi får nogle ordninger, som gør, at borgerne føler sig mere trygge ved det, der sker.
Der indføres tre nye ordninger.
Det betyder, at man som nære naboer til et stort vedvarende energianlæg kan få en skattefri bonus i denne sammenhæng.
Der oprettes også en salgsoptionsordning, så dem, der bor mellem fire og seks gange møllehøjden fra møllerne, kan få en mulighed for at sælge deres hus, deres bolig, til vindmølleopstilleren, og det er vel at mærke med et system, hvor det er en taksationskommission, der fastsætter værdien af boligen, så der skulle være en sikkerhed for, at folk bliver behandlet ordentligt.
Og så bliver der den her føromtalte grønne pulje, som giver kommunerne mulighed for at lave grønne initiativer, gerne i nærheden af der, hvor folk kommer til at opleve de her vedvarende energianlæg.
Så vi tænker, at det her er en god aftale, og vi vil gerne være med til at forbedre forholdene, både for at få etableret vedvarende energi, men også for dem, som bliver naboer til det.
Så vi vil rigtig gerne støtte det her forslag, og jeg siger tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-23:
Først i forhold til den grønne strømproduktion, som ordføreren nævner – solceller og vindmøller – vil jeg sige, at der tror jeg nok vi skal nå målet.
Altså, jeg tror ikke, vi er så langt fra, at Danmark på strømsiden bliver 100 pct. grønt.
Det er fint – den ambition deler vi fuldstændig.
Udfordringen kommer jo i forhold til landbruget og transportsektoren og alle mulige andre sektorer, hvor det vil blive rigtig, rigtig dyrt.
Og nej, vi truer ikke med at forlade forligskredsen.
Det ville jo være hasarderet, for så overlader vi det til socialisterne og alle dem, som hr. Ruben Kiddes parti sidder tæt op ad – ikke så tæt for tiden, men almindeligvis jo ganske tæt.
Nej, nej, vi truer skam ikke med at gå, vi truer med at blive.
Anne Paulin (S), 2020-04-23:
Tak for det.
Med L 116 tager vi fat på udmøntningen af de dele af energiaftalen fra 2018, som handler om indsatsen for energieffektivitet.
Med lovforslaget siger vi bl.a. farvel til den gamle energispareordning, som ikke fungerer tilstrækkeligt efter hensigten.
Det skal vi rette op på med en klog energispareindsats.
Energieffektivitet er og bliver afgørende for en omkostningseffektiv grøn omstilling, for den billigste og grønneste energi er nu engang den, som vi ikke bruger.
Med lovforslaget sikrer vi hjemmel til, at konkurrenceudsatte tilskudspuljer kan erstatte energispareordningen i perioden 2021-2024.
Puljerne skal tilskynde til energieffektiviseringer i procesenergi i industri- og serviceerhverv samt energiforbruget i bygninger.
Tilskuddene vil blive givet til de projekter, som kan levere de største energibesparelser for pengene.
Lovforslaget indebærer også en støtteordning til udbredelse af individuelle varmepumper på abonnement ved skrotning af oliefyr.
Der er stadig alt for mange oliefyr i drift i Danmark, og det gør ikke vores klima nogen tjeneste.
Samtidig kan det dog være svært at bære den store investering i en ny varmepumpe for f.eks. de borgere, som bor uden for den kollektive varmeforsyning og måske ikke har den store værdi i deres boligmasse.
I Socialdemokratiet mener vi derfor, at en abonnementsordning giver en rigtig god mulighed for, at flere kan skifte til en varmepumpe uden at skulle stå alene med investeringen.
Med dette lovforslag tager vi et godt skridt på vejen, og derfor bakker vi selvfølgelig op om lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2020-04-23:
Tak for det, og tak for de mange gode indlæg fra ordførerne.
Den lokale og kommunale opbakning til fremtidens udbygning med vedvarende energi er et væsentligt element i at sikre Danmarks fortsatte grønne omstilling.
Det er også et væsentligt element, hvis vi skal nå regeringens ambitiøse klimamålsætninger.
Det er derfor vigtigt, at der eksisterer de rette rammer for udbygningen, og det er vigtigt, at vi sikrer, at befolkningen bakker op.
Vi skal bruge mere vind og sol både på havet og til lands for at komme i mål, men det skal gøres under hensyntagen til danskerne.
Denne aftale implementeres med dette lovforslag.
Ifølge aftalen oprettes der for det første tre nye ordninger, der skal sikre hensynet til lokale borgere og naboer til vedvarende energi-anlæg samt til de kommuner, der udbygger med vedvarende energi.
Der oprettes en salgsoptionsordning, der giver boligejere i tæt afstand til vindmøller eller solcelleparker mulighed for at sælge deres bolig til opstiller.
Boligen skal sælges til opstiller til værdien vurderet af den uafhængige taksationsmyndighed.
Der oprettes en VE-bonusordning, hvor de nære naboer til vedvarende energi-projekter får en årlig kontant skattefri bonus.
Størrelsen på bonussen afhænger af projektets produktion, men for naboer til et gennemsnitligt vindmølleprojekt svarer det cirka til 5.000 kr. årligt.
Desuden forpligtes opstillere med lovforslaget til at betale 88.000 kr. pr. opstillet megawatt til den kommune, hvor der opstilles nye anlæg.
De grønne midler kan anvendes bredt til kommunale tiltag.
Det er hensigten, at kommunerne skal have mulighed for at tildele midlerne fortrinsvis til projekter nær naboer til det vedvarende energi-anlæg samt til grønne tiltag i kommunen.
Lovforslaget indeholder også forbedringer af den nuværende værditabsordning og afskaffer køberetsordningen, da den ikke har virket efter hensigten i den senere tid.
Dette er også aftalt i energiforligskredsen.
Med lovforslaget gives der for det andet mulighed for bemyndigelse til at afholde teknologineutrale udbud i 2020-2024, som det blev aftalt i forligsaftalen i 2018.
Lovforslaget indeholder for det tredje mindre ændringer i VE-loven og lov om elforsyning af teknisk og administrativ karakter.
Ændring af værditabsordningen, ophævelse af køberetsordningen, ny salgsoptionsordning, ny VE-bonusordning og den nye grønne pulje forventes at træde i kraft den 1. juni 2020, så flest mulige borgere og kommuner får glæde af de nye VE-ordninger.
De øvrige dele af lovforslaget træder i kraft den 1. juli 2020 bortset fra bemyndigelsen til afholdelse af teknologineutrale udbud, som vil blive ...
[lydudfald].
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-23:
Det her forslag er en udmøntning af energiaftalen fra 2018, som Alternativet også er med i, så vi stemmer selvfølgelig for, og det gør vi med glæde – især fordi lovforslaget bl.a. skaber lokal opbakning for opsætning af landmøller.
Det er på mange forskellige måder, som er blevet gennemgået, så jeg vil undlade at gå ind i alt det.
Jeg vil bare f.eks. nævne det med værdisætning af ens hus, så folk ikke oplever værditab på deres huse, hvis der bliver sat vindmøller op, eller det der med, at lokalområderne faktisk får lidt glæde af møllerne i den lokale infrastruktur.
Det kan være et forsamlingshus, skoler osv.; de får lidt glæde af den indkomst, der er fra møllerne – utrolig vigtigt i forhold til at bevare bosætning ude i landområderne.