runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2023-02-09:
Jeg kan godt forstå, hvorfor Enhedslisten allerede er på vej ned af talerstolen, for jeg skal til at stille et rigtig, rigtig godt og skarpt spørgsmål.
Til fru Rosa Lund vil jeg sige, at ordføreren næsten skal have en pris for at tale om alt muligt andet end det, som det her forslag går ud på, og også at male nogle billeder, nogle skræmmebilleder, som overhovedet ikke står mål med, hvad det her forslag i virkeligheden går ud på.
For det, der er mulighed for nu, er, at hvis man med samtykke sender sit dna over i et register, som i forvejen tusindvis af danskere og også alle mulige andre gør i dag, kan politiet få udleveret en liste, altså et stamtræ, de kan kigge på, og så kan de ud fra det udlede noget, og det kan på den måde være med til at finde gerningspersonen.
Det er det, som der er mulighed for med det her forslag.
Det har man mulighed for, hvis man bruger det her, og det har man ikke, hvis ikke man bruger det.
Rosa Lund (EL), 2023-02-09:
Jeg er simpelt hen ikke enig i præmissen, hr. Bjørn Brandenborg.
Man har mulighed for at opklare forbrydelser i dag, men fordi vi har, og det er jo lidt pinligt, at det er mig fra Enhedslisten, der skal stå her og sige det, syltet dansk politis økonomi i så mange år, er der jo ikke penge nok og ressourcer nok til efterforskning i dansk politi.
Det ved hr. Bjørn Brandenborg godt, går jeg ud fra.
Så det er jo muligt at opklare forbrydelser i dag.
Som jeg startede min ordførertale med at sige, er det meget få drab i Danmark, der ikke er opklaret.
Så til hvem er det vigtigst at tage hensyn?
Jamen både hensynet til ofrene, altså retsfølelsen, men også til retsfornuften, altså hvordan vi sikrer, at folk ikke bliver kriminelle, er jo vigtigt, men den debat kender hr. Bjørn Brandenborg jo også godt.
Det ændrer dog ikke på, at der er en masse spørgsmål, som det her borgerforslag ikke svarer på, men det kan jo være, hr. Bjørn Brandenborg har de svar.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-02-09:
I dag er det jo sådan, at når politiet er ude, f.eks. efter der er foregået et drab, gør politiet det, at de går rundt og banker på samtlige døre, der er i området.
Hvis man har en mistanke om en gerningsprofil eller -person, tager man måske mundskrab fra de mænd eller kvinder, der bor i området, og som passer på profilen.
Man kan endda gå ind i folks huse og bede om navnene på deres søskende og på alle mulige andre.
Det er da langt mere indgribende i privatlivets fred end det her, der handler om, at folk, der frivilligt har samtykket til det, udleverer oplysninger på et slægtstræ og på en stamtavle.
Så jeg er simpelt hen lodret uenig, og jeg synes, at Enhedslisten skal holde op med at male det skræmmebillede af, hvad det her er.
Det her er et fremragende værktøj, som politiet kan få og bruge, og som de har ønsket selv.
Rosa Lund (EL), 2023-02-09:
Jamen tak for at forklare Enhedslistens retsordfører, hvordan en efterforskning foregår.
Altså, jeg må bare sige, hr. Bjørn Brandenborg, at det jo er velkendt, at Enhedslisten og Socialdemokratiet ikke er enige om, hvor høj en grad af overvågning og registrering der skal være i et samfund.
Det ændrer dog ikke på, at vi faktisk har taget behandlingen af det her borgerforslag ret alvorligt, og der er nogle spørgsmål, det ikke svarer på.
Det er spørgsmålet om indsamling, det er spørgsmålet om anvendelse, og det er spørgsmålet om, hvor dna-profilerne kommer fra.
Der har vi bare den stille og rolige opfordring til dem, der støtter det her forslag, om at kunne svare på de spørgsmål, og de spørgsmål har vi ikke fået svar på endnu.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-02-09:
Jeg er lidt rystet over svaret til hr. Peter Kofod, hvor ordføreren remser alt det, der burde udelukkes, op, og ud over logning nåede vi også til private kameraer osv.
Altså, vi skal jo lige tænke over de svar, vi giver her.
Jeg kommer fra Aalborg.
Vi havde et Miadrab for et års tid siden, godt og vel, som der nu er rejst tiltale i.
Grundlaget for den tiltale, og jeg skal ikke kunne sige, om vedkommende er skyldig eller ej, er et kamera – et kamera, der hænger på Vesterbro i Aalborg.
Det var heldigvis lidt ulovligt indstillet, så det filmede ud på vejen og politiet kunne se biltypen, som offeret desværre hoppede ind i.
Jeg er nødt til at sige, at uden sådan et kamera var der ingen sag.
Politiet kunne med statsgaranti aldrig have opklaret den pågældende forbrydelse.
Giver det ikke ordføreren anledning til overvejelser om den holdning, ordføreren skildrer – at det ville være en gave til forbrydere, voldtægtsmænd og alle mulige andre kriminelle?
Rosa Lund (EL), 2023-02-09:
Jeg kan betrygge Venstres ordfører med, at jeg altid tænker over de svar, jeg giver, og det tror jeg egentlig godt hr. Preben Bang Henriksen ved.
That aside
Det ændrer bare ikke på, at vi i Enhedslisten ikke synes, at der skal hænge videokameraer over det hele.
Der er simpelt hen så mange videokameraer i forvejen i Danmark, at vi ikke synes, der er behov for flere, men vi kan også bare se, at det jo ikke stopper forbrydelserne, at kameraerne er der, og det er vel det, vi er interesseret i.
Det er vel, at forbrydelserne ikke sker.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-02-09:
Det stopper ikke forbrydelserne, men forbrydelserne sker jo.
Er det så ikke rart nok, at man også finder forbryderne?
Rosa Lund (EL), 2023-02-09:
Jo, bestemt, og det er præcis derfor, vi i Enhedslisten synes, at politiet skal have mange flere ressourcer til netop at lave efterforskning.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-02-09:
Når ordføreren siger, at der ikke er ret mange forbrydelser – drab – i Danmark, der ikke bliver opklaret, var det så ikke en mulighed at give politiet de ekstra muligheder, der er i det her lovforslag, for at gøre det muligt med genetisk slægtsforskning at opklare de sidste?
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-09:
Ligesom mange andre synes Konservative også, at her har vi et forslag, der ser meget fornuftigt ud.
Der bliver utvivlsomt lagt en meget stor indsats i menighedsrådene over hele landet, og vi skylder virkelig de mange, som uselvisk yder den arbejdsindsats, at arbejdsforholdene bliver fleksible, klare og så nemme som overhovedet muligt.
Derfor er vi tilfredse med forslaget, og vi mener, at det gør arbejdet for menighedsrådene nemmere.
Vi kommer til at stemme ja.
Vi ser dog også frem til behandlingen i udvalget, hvor der er nogle af underpunkterne, vi rigtig gerne vil diskutere lidt nærmere og dykke ned i.
Både SF og Danmarksdemokraterne har allerede været inde på, at der er nogle af høringerne, som giver anledning til nogle spørgsmål, bl.a. om det her med at øge stiftsbidraget fra 1 til 2 pct.
Vi mener også, at der har været grund til at kigge på det her med 5-procentsreserven, som vi har nogle opfølgende spørgsmål til.
Samtidig er der også rigtig meget godt i det.
Vi ser med glæde, at man kan arbejde og opbygge selvstændige enheder med egen bestyrelse og eget cvr-nummer.
Der er lidt debat om, hvor store de enheder bør være i forhold til lovforslaget og arbejdsgruppen, men også det går jeg ud fra at vi kan tage i behandlingerne.
Så det er alt i alt et fint forslag, som vi tror vil glæde mange.
Vi kommer til at stemme ja og glæder os til behandlingen i udvalget.
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-09:
Nu har jeg ikke været kirkeordfører før; jeg har bare været EU-ordfører.
Jeg troede, dét var sådan et område, hvor der var meget papir, men jeg kan da godt se, at jeg har taget fuldstændig fejl.
For der er, som Venstres ordfører rigtigt sagde, 495 siders høringssvar, 238 forskellige høringssvar, et høringsnotat på 53 sider og så en lille opsummering på 8 sider.
Altså, det er ret godt gået.
Det er virkelig meget materiale.
Jeg synes måske så ikke helt, at den revolutionerende værdi af forslaget helt matcher antallet af høringssvar.
Men det viser, som der også er blevet sagt, at der er liv, og at folk engagerer sig i det og giver deres bidrag til kende, og det er jo godt.
Vores grundlæggende opfattelse er, at folk må udfolde alle de religioner, de har lyst til, og på den måde, de har lyst til.
Derfor lytter vi selvfølgelig også til på hvilken måde, folk ønsker at organisere sig, og derfor er det jo også tilfredsstillende, at der faktisk er en ret entydig holdning i forhold til de forslag, som ligger.
I forhold til forslag nr. 1 var der ifølge den opgørelse, som ministeriet har lavet, 164 positive markeringer og 20 negative, derefter 250 positive og 32 negative og så fremdeles.
Der er et forslag, der er anderledes, og det er forslag nr. 5 om at øge det maksimale bindende stiftsbidrag til 2 pct. Min umiddelbare indstilling var, at det var godt, at man droppede det, og at man ikke tog det med.
Jeg kan forstå på SF, at det mener SF ikke.
Lad os diskutere det i udvalgsbehandlingen, hvis bare udgangspunktet er at sikre maksimal bestemmelsesret lokalt.
Der kan det jo godt være, at selv om man siger, at det er frivilligt, så bliver det ikke frivilligt på sigt, og at der er nogle afledte effekter,
men det vil vi meget gerne diskutere i udvalgsbehandlingen med det udgangspunkt, at så meget som muligt skal bestemmes lokalt.
Med det udgangspunkt vil vi selvfølgelig have nogle spørgsmål, men som helhed tror jeg, at vi lægger os der, hvor ministeriet og ministeren har lagt sig, og bakker op om forslaget.
Det er jo lige så genialt som krydset mellem store bededag og militærudgifterne.
Eller for resten: Er det militærudgifterne?
Jeg hører da gang på gang fortalere for forslaget om at afskaffe store bededag, som snakker om velfærdssystemet, som snakker om børnehaver, og som snakker om alt muligt andet, og hvordan hænger det regnestykke sammen?
Har man også sørget for at have et regnestykke til det til tredje behandling, hvor man kan forklare præcis, hvordan de penge, man får ind på store bededag, føres over til det andet?
Og så til mit spørgsmål.
Ministeren antyder ligesom, at valget var mellem at afskaffe store bededag og skattestigninger.
Jamen det er jo ikke sandt.
Vil ministeren ikke erkende, at det, der er valget, er mellem store bededag og så at lade være med at lave skattesænkninger?
Det er jo noget helt andet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-09:
Jeg mindes ikke at have talt skattestigninger, men det kan være, jeg allerede har glemt mine egne ord her få minutter senere.
Det, jeg er forundret over, er, at man tror, at man kan finansiere et finansieringsbehov på 3 mia. kr. med noget, der giver sådan et par procent af 3 mia. kr.
Det synes jeg måske i det mindste man skal have med, når man behandler sådan et forslag her.
Derfor er det også godt, at Beskæftigelsesudvalget har stillet spørgsmål, så vi kan få det konkrete beløb, for det er hundrede procent sikkert, at de ikke modsvarer hinanden.
Det var der, min forundring lå.
Men derudover er alt, hvad der kommer ind og ud, jo en politisk prioritering og kan sættes i sammenhæng med hinanden og derfor så jo også bare en anerkendelse af, at det, regeringen har lagt frem, er, at vi gerne vil styrke vores fælles forsvar og sikkerhed i en urolig tid.
Det mener vi er vigtigt.
Vi kan også se, at der er forsvarsforhandlinger i gang om, hvordan man i øvrigt kan finde finansiering til det, og hvis man gør det, efterlader man potentielt et hul et andet sted, og der anfører jeg bare, at vi i regeringsgrundlaget har nogle ret store ambitioner, jeg ikke ønsker at file på i den sammenhæng.
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-09:
En af de store ambitioner, som regeringen ikke ønsker at file på, er at give milliarder til de allerallerrigeste i vores samfund, for det er jo det, man gør.
Man sænker jo skatten for de allerallerrigeste i vores samfund.
Det er den ambition, som ministeren insisterer på at stå fast ved: flere penge til de allerrigeste, afskaf helligdagen!
Der er et perfekt kryds, også økonomisk – et perfekt kryds!
Men okay, jeg anerkender ministerens ærlighed, altså de rige frem for frihed for den almindelige befolkning.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-09:
Jeg bestræber mig faktisk på ærlighed, og min ærlighed går på, at jeg er stolt af det samlede regeringsgrundlag, men at alle tre partier, der er trådt ind i det arbejdsfællesskab, også har båret forskellige ting med ind, og at der er ting, som vi hver især hæfter os rigtig meget ved, og som vi glæder os til at gennemføre, og så der er noget andet, hvor vi har strakt os mod hinanden.
Men man kan jo ikke skille sådan noget ad, og det ved jeg også godt at spørgeren ved, for vi har også lavet aftaler med hinanden, også gode aftaler, hvor vi også har måttet bøje os mod hinanden, og sådan er politik jo.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
Nå, i dag er det åbenbart finansieringen af hele velfærdssamfundet, der står på spil.
Men sådan er det jo for den her regering i det her spørgsmål, nemlig en lang zigzagkurs med sørøverforklaringer, bortforklaringer og overspringshandlinger i stedet for at stå ved det.
Nu er det åbenbart selveste velfærdssamfundet, det gælder, og med et godt demagogisk trick prøver hr. Jens Joel at sige, at hvis vi ikke gør det her, så skal vi fjerne Arnepensionen, og det er da selvfølgelig et meget, meget trist perspektiv – i øvrigt sagt på en dag, hvor Mærsk scorer over 200 mia. kr. i profit, altså sagt på en dag, hvor vi kan se, at der er råd til skattelettelser, men ikke til så eventuelt at lave den her finansiering, som man leder efter.
Altså, hvordan hænger det her overhovedet sammen – at stjæle entydigt fra lønmodtagerne for så at bruge det til alt muligt andet i stedet for faktisk at lave en fair fordeling?
Jens Joel (S), 2023-02-09:
Jeg ved ikke, om hr. Karsten Hønge med vilje ikke hører efter, altså om det apropos demagogisk handler om at fremstille det på en anden måde, end jeg har sagt det.
Altså, det første, jeg sagde, var, at det, det her tilvejebringer midler til, faktisk er øgede investeringer i fred og sikkerhed.
Hr. Karsten Hønge var også med i torsdags, da vi havde en 6 timer lang diskussion om det her forslag, og det er jo ikke nye argumenter, det er ikke nye byggeklodser, der er i min tale.
Undskyld mig, men det er jo samme emne.
Derfor er det jo rigtigt, at det her kommer af, at vi skal øge investeringerne i vores fred og sikkerhed – på grund af Ukraine, men også i en generelt mere usikker verden.
Men det er selvfølgelig også rigtigt, som hr. Karsten Hønge og andre har påstået undervejs, at man jo bare kunne flytte rundt på pengene.
Ja, det kan man godt, men hvis man tager pengene til forsvaret fra klimaindsatsen, så mangler de i klimaindsatsen, og hvis man tager pengene til klimaindsatsen fra velfærden, så mangler de i velfærden.
På den måde hænger tingene jo sammen, og det er derfor, jeg siger, at når vi både har ambitioner for vores fred og sikkerhed, for vores klima og for vores velfærd og vi i øvrigt har et ambitiøst regeringsgrundlag, som skal finansieres, så mener vi, at det her er den mest solidariske måde at gøre det på, fordi vi alle sammen bidrager.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
Nu skal jeg fortælle hr. Jens Joel, hvem det er, der flytter rundt på pengene.
Det gør regeringen ved at påstå, at det at tage store bededag øjensynligt skulle være udtryk for en eller anden fair fordeling, men ensidigt rammer lønmodtagerne, ensidigt tager pengene fra de mennesker, som skal arbejde mere for en lavere løn.
Næh, regeringen flytter rundt på pengene, når man insisterer på at tage pengene fra lønmodtagerne – alene inden for det offentlige er det 50 mio. kr., man skovler ind ved ikke at udbetale de tillæg, som de her lønmodtagere skulle have haft tidligere – for at bruge dem til skattelettelser.
Se, det er at flytte rundt på pengene, når Socialdemokratiet insisterer på at tage pengene op af lønmodtagernes lommer og give dem til skattelettelser til aktiearvinger.
Se, det er at flytte rundt på pengene.
Jeg troede bare ikke, det var socialdemokratisk politik.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-09:
Jeg siger jo klokkeklart, at det her er en helt central del af, hvordan vi i regeringen synes at vi kan få pengene til at passe.
Derudover er del en lang række andre reformer lagt an, og summen af det hele beløber sig til det regeringsgrundlag på mere end 60 sider, som spørgeren jo helt sikkert også har kendskab til.
Der er forskellige balancer i det, og jeg synes, at det som en samlet helhed bringer Danmark et ambitiøst og godt sted hen, hvis vi lykkes med det hele.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Med det her lovforslag udvides og forenkles mulighederne for samarbejde på tværs af niveauer og geografi i folkekirken.
Der er en åbenlys interesse for at samarbejde mellem de kirkelige myndigheder på forskellige niveauer i folkekirken, og det er selvfølgelig positivt, hvis samarbejdet bl.a. gør det muligt for kirkerne at gennemføre aktiviteter, som menighederne ellers ikke har økonomiske eller administrative ressourcer til at gennemføre.
At man kan samarbejde om personregistrering, regnskabsopgaver, byggeteknisk rådgivning og lignende, er kun positivt.
Men som det også er blevet påpeget af tidligere ordførere, er forankringen af det lokale kirkelige liv i menighedsrådene vigtig, og den bør selvfølgelig fastholdes.
Men så længe samarbejdet sker på frivillig basis og efter menighedsrådenes eget ønske, er det her jo egentlig bare et eksempel på besværlige regler og unødvendigt bureaukrati eller administration i det kirkelige system, og derfor er vi i Dansk Folkeparti umiddelbart overvejende positivt stemte over for nærværende forslag.
Vi glæder os dog til arbejdet i udvalget og til at dykke lidt mere ned i sagerne.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
Jeg synes, ministeren har fået en ualmindelig trist start på sit virke som beskæftigelsesminister.
Altså, der mangler jo ikke ord, når det kommer til erklæringer om, hvor begejstrede ministeren og ministerens parti er for det, vi kalder den danske model.
På gode dage kan man ovenikøbet få flere af de borgerlige partier til også at prise den her helt særlige, geniale og sofistikerede måde, vi har strikket vores arbejdsmarked sammen på, og med god grund, for det er jo det samarbejde på arbejdsmarkedet, der gør, at vi har fleksibilitet og dynamik.
Det er på arbejdsmarkedet, både det offentlige og det private, at man finansierer vores velfærdssamfund.
Vi har opnået store resultater gennem trepartsaftaler.
Hvorfor var det, ministeren ikke engang kunne tage sig sammen til at tage telefonen og i det mindste ringe til FH og spørge, hvad de mener om det?
Hvorfor er det, ministerens første store opgave som beskæftigelsesminister er at sætte bulldozeren i første gear og pløje hen over fagbevægelsen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-09:
Jeg mener sådan set, at vi politisk har et ansvar for at få økonomien til at hænge sammen, og det synes jeg at vi gør med det her lovforslag, og jeg synes, vi gør det på en måde, hvor vi beder alle arbejdende lønmodtagere om at være en del af løsningen.
Det synes jeg er mere solidarisk end så mange andre veje.
Det er helt fair og jo også velkendt, at vi har en uenighed om det.
Men det er der, jeg står.
Sådan stod jeg også i sidste uge, og sådan har jeg det også i dag, også selv om der er kommet et borgerforslag, der vil noget andet.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
Ministeren har i hvert fald ret i, at vi har opnået fantastiske resultater i 100 år i et samarbejde mellem fagbevægelsen og arbejdsgiverne.
Det er jo der, løsningen ligger.
Men regeringen gad ikke engang at lave et telefonopkald til de ledende fagforeninger om, hvad de synes om det her.
Det er fuldstændig egenrådigt og ensidigt, at man så siger: Nu tager vi en beslutning.
Og må jeg så lige være fri for fremover at høre, at ministeren eller nogen som helst anden i den her regering beder danskerne om noget.
Det gør regeringen ikke!
De kommanderer dem til det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-09:
Altså, der er jo stadig væk en fleksibilitet på arbejdsmarkedet, uanset at vi hæver årsnormen med 7,4 timer.
Og i forhold til hvordan og hvorledes min dialog er med forskellige parter, kan jeg forsikre om, at jeg bestræber mig på en tæt dialog, men derudover kommenterer jeg ikke på, hvem jeg ringer til hvornår.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Nu sad jeg selv til åbent samråd med ministeren her i går, og ministeren gentager lidt det samme her, nemlig at man står med et valg mellem enten at hæve skatterne markant eller at skære i den grundlæggende kernevelfærd, og det er selvfølgelig noget spin.
Der er jo masser af forskellige finansieringsmodeller.
Oppositionen har allerede fremlagt en enkelt.
Man kunne skære i ulandsbistanden, man kunne også skære i adgangen til offentlige ydelser for udlændinge, man kunne skære i DR.
Der er rigtig mange steder, hvor man kunne finde de her penge, og hvor det ikke nødvendigvis er beskæringer i det, jeg i hvert fald vil kalde kernevelfærd.
Derfor er jeg nysgerrig på ministerens holdning til det her: Er det ikke rigtigt, at man kunne finde de her penge på rigtig mange andre måder, og at det ikke står mellem enten at hæve skatterne eller skære i den grundlæggende kernevelfærd i Danmark?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-09:
Altså, al den stund at statsbudgettet er på langt mere end det, vi taler om her, så er alt jo en politisk prioritering.
Jeg ønsker ikke at skære benene væk under vores fælles public service-ydelser, som er det, der binder os sammen som land, og som leverer fantastiske både nyheder og debatter, regional dækning og børnefjernsyn, for ikke at tale om, at det binder os sammen søndag aften.
Altså, det er jo en politisk uenighed.
Jeg har det på samme måde i forhold til vores internationale forpligtelser som land og i det hele taget, i forhold til at de mennesker, der er i vores land, også fortjener en grundlæggende værdighed.
Det er måske bare tre områder, hvor spørgerens parti og mit eget står forskelligt, men det er jo ikke det samme som, at det ikke er politik.
Selvfølgelig er det politik, og selvfølgelig er det en prioritering.
Og jeg synes sådan set, at det at bede en stor gruppe om at være en del af at løfte opgaven i stedet for at ramme enkeltgrupper i vores samfund rigtig hårdt er en mere fair fremgangsmåde, men det kan man jo sagtens være uenig i.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Siger ministeren dermed, at man i regeringen hellere vil bede danskerne holde for, end man vil bede udenlandske statsborgere om at gøre det samme?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Jamen det har ordføreren heller ikke nu, og det tror jeg heller ikke ordføreren kommer til.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Hvis I anonymiserer ansøgningerne, har jeg jo ikke den mulighed.
Hvordan vil I sikre, at det ikke kommer til at foregå?
Sofie Lippert (SF), 2023-02-09:
Som jeg også sagde før: Nej, vi mener ikke, at Alternativets forslag, som det ligger lige nu, er hensigtsmæssigt.
Men det betyder ikke, at vi ikke er åbne over for at debattere det.
Jeg synes, det ville være ærgerligt, hvis jeg stod her fra Folketingets talerstol og sagde, at SF ikke var åbne over for at diskutere, hvordan vi gør det mest hensigtsmæssigt.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Jeg har noteret mig, at ordføreren før valget skrev et udmærket debatindlæg om at give statsborgerskab til børn, der er født i Danmark, når de bliver 18 år.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren vil uddybe de gode tanker, der ligger bag det forslag, lidt.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-09:
For vi mener, at de selvfølgelig på lige fod med folk, der kommer fra Norge og Sverige og er vokset op i Danmark og har gået i dansk folkeskole, er en del af det danske samfund og skal have lov til også at være en del af det fællesskab, der følger af det danske statsborgerskab.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Det er vist en fejl.
Jeg havde ikke bedt om ordet igen.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-09:
Det er min klare opfattelse, at når man har fået dansk statsborgerskab, er man dansk statsborger, og alt, hvad der måtte ske derefter, skal håndteres på samme måde som for alle andre danske statsborgere.
Vi har nogle ekstreme tilfælde, hvor der er tale om et meget voldsomt svigt af Danmark og decideret landsskadelig virksomhed, som vi skal se på på én måde, men begår danske statsborgere grov kriminalitet, er det for mig at se ikke afgørende, om de er født med det danske statsborgerskab, eller om de er blevet tildelt det som voksne.