runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-01:
Mange tak for det.
Ordføreren snakker meget om social kontrol, og hvor meget det fylder.
Det ved vi er i alle aspekter af livet.
Og det er små ting, og det er store ting.
Så siger ordføreren, at vi ikke skal gå i panik og lave panikløsninger og sådan noget.
Men integrationen har slået fejl igennem de seneste 30 år.
Vi har ghettoer snart sagt alle steder, hvor der er parallelsamfund.
Det er et kæmpestort problem.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig, hvis ordføreren, når han ikke vil være med til at lovgive, kunne sætte nogle ord på, hvad ordføreren forestiller sig man kan gøre, som man ikke allerede har gjort.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-12-01:
Så vi er med på det hele, men vi er altså ikke med på, at det skal ramme alle andre negativt.
Tak for det.
Jeg deler fuldstændig ministerens overvejelse om, at problemet sådan set er meget reelt, det er vi jo nok alle sammen enige om, men at redskabet her ikke er det rigtige, altså redskabet med at lovgive og detailstyre ude i kommunerne.
Spørgsmålet er så, hvilke redskaber der er.
Er der andet, vi kan gøre?
Og er der andet, vi kunne gøre sammen?
I den forbindelse vil jeg høre, om ikke det er oplagt, at ministeren nu, på baggrund af den debat, vi har i dag, indkalder til møde med de partier i Folketinget, der gerne vil være med til at gå til stålet på det område her for at beskytte vores unge.
Altså, at vi kunne få en snak om, om der var nogle redskaber, vi så kunne tage i brug.
Inger Støjberg (V), 2016-12-01:
Jeg synes, det er et udmærket spørgsmål, for der er helt sikkert også mere, vi kan gøre.
Men noget af det har vi jo sådan set allerede drøftet, kan man sige, i satspuljeforhandlingerne.
For det handler også om at få gjort op med parallelsamfund og andet, og jeg må altså også sige, at på det her felt tror jeg heller ikke at der er særlig stor diskrepans mellem ret mange af os.
Men det er et langt, sejt træk, og jeg diskuterer det også gerne med Socialdemokraterne.
Jeg synes sådan set, det er en udmærket debat at tage og også tage med hinanden indimellem, og derfor synes jeg også, det er fint, at der er et beslutningsforslag som det her i dag.
Igen vil jeg sige, at jeg tror sådan set, at mange af os deler synspunktet om, at man godt kan leve og bo i Danmark uden at kunne svømme
f.eks. Det er ellers en stor fordel, men man kan bare ikke være en del af den helt almindelige danske hverdag, hvis ikke man accepterer, at her er mænd og kvinder og piger og drenge lige meget værd, og her dyrker vi f.eks. idræt sammen.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-01:
Mange tak for det.
Ministerens eget parti, eller rettere sagt trekløverregeringen – det skal man lige vænne sig til –
er kommet med et forslag om, at børn skal tvinges i daginstitution netop for at styrke deres sprog, altså de tosprogede børn.
Og det er jo, fordi man er nået frem til en erkendelse af, at de her børn ekskluderes og ikke bliver en del af fællesskabet, og de bliver så selvfølgelig heller ikke integreret.
Det siger sig selv.
Så der kan man jo fornemme at der sker nogle ting, fordi vi simpelt hen er nødt til at få de her mennesker med i fællesskabet, hvis de skal være her.
Vi kan ikke leve i to forskellige verdener.
Så derfor synes vi jo i Dansk Folkeparti, at det også kalder på lidt handling fra ministerens side.
Jeg forstår udmærket argumentet om kommunalt selvstyre, og det tror jeg også vi alle sammen er enige om, men der må jo være en grænse, hvor vi som Folketing skrider ind og siger: Nok er nok.
Og så kan man så tage svømning som noget særskilt.
Men en anden ting er jo den her halalmad, der sniger sig ind, særlig i daginstitutionerne.
Og der må man bare sige, at det jo er vores børn, der spiser den der halalmad.
Det kan man have mange holdninger til, men det er jo ikke i orden, at vi skal have en anden kultur tvunget ned i halsen.
Inger Støjberg (V), 2016-12-01:
Det er endda tvunget ned i halsen sådan meget bogstaveligt, kan man sige, når det handler om halalkød.
I forhold til det, at vi tvinger børn i daginstitution, vil jeg sige, at det jo faktisk er noget, der ligger mange år tilbage efterhånden, for allerede tilbage i 00'erne indførte vi sprogtest for børn, og de små børn, der ikke behersker det danske sprog på et tilstrækkelig højt niveau, skal så gå i en daginstitution.
Nu kan vi se, at det er der mange flere børn der gør.
Men nu er problemet så bare, at der er en vis sammenklumpning af de børn, for hvis institutionen f.eks. ligger op ad et ghettoområde, går børnene i børnehaver, der er temmelig ghettoiserede, hvis man kan sige det sådan.
Og det er jo så det næste problem, vi får, og det skal vi til at forholde os til hvad vi gør ved.
I forhold til daginstitutioner og mad og alle de her ting synes jeg jo faktisk – igen – at det er vigtigt også f.eks. som forældrebestyrelse at tage det her op og få en diskussion med hinanden, men også med kommunalbestyrelsen.
Vi skal også nogle gange passe på, at vi ikke bare centraliserer de svære beslutninger på Christiansborg, men også hver især tager et ansvar for, at samfundet bevæger sig i den retning, som vi ønsker.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-01:
Tak for det.
Ja, forældrebestyrelserne skal også komme på banen, og forældrene selv skal også komme på banen.
Men der foregår jo også en vis mobning derude.
Altså, når man som forældre siger fra, bliver man – og det kan man se på intranettet – sådan mobbet af de andre forældre.
Og det jo lidt træls, hvis man bare gerne vil være fri for halalkød og så skal mobbes for det.
Når ministeren siger, at vi på et tidspunkt skal tage mere håndfaste midler i brug, vil jeg bare sige, at vi rigtig godt kunne tænke os at vide, hvornår det så er.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-12-01:
Jeg kan godt se, hvor man ønsker at komme hen med det her forslag.
Man ønsker at komme den negative sociale kontrol, som eksempelvis kønsopdelt svømmeundervisning kan være et udtryk for, til livs.
Vi havde jo i går i Ligestillingsudvalget en høring om netop det her emne, og vi fik et meget klart indblik i, hvor stor skade det kan gøre, ikke bare på integrationen, men også på det enkelte menneske, at blive udsat for negativ social kontrol, ikke mindst for børn og unge.
Som jeg har oplevet debatten og hvad de forskellige politikere og partier har sagt, er det mit indtryk, at vi alle sammen er enige om, at kønsopdelt svømmeundervisning for drenge og piger bag nedrullede gardiner og det hele bestemt ikke er noget, der fremmer ligestillingen.
Det er ikke noget, der fremmer friheden for børn og unge.
Det er sikkert velment, men det er et misforstået hensyn, som gør mere skade end gavn.
Den slags tiltag er der også derude, og dem skal vi selvfølgelig problematisere, hver eneste gang vi ser dem dukke op.
Forslaget her er dog ikke den rette vej at gå.
Vi skal ikke med lov forbyde samtlige offentlige institutioner i kongeriget muligheden for at tage hensyn til et mindretal, og det vil ramme alt for bredt.
At forhindre det ville i hvert fald ikke være det, man ønsker med forslaget her.
Det ville da være dybt tragisk, hvis vi herinde fra Christiansborg skulle forbyde en kommune og en svømmehal, en offentlig institution, at lave den slags tiltag.
Det er bare for at give et eksempel på det.
Jeg ved godt, at det ikke er der, man vil hen med forslaget.
Men det er bare for at sige, at når man rammer så bredt, som man altså gør med det her forslag, så rammer man altså også alt det, som man ikke ønsker at ramme.
Så lad os ikke gå i panik og skyde gråspurve med kanoner.
Jeg tror også, at hvis vi gennemførte det her, ville ministeren ret hurtigt få en borgmester eller to i røret, som syntes, at nu skulle man holde fingrene væk, og at de i hvert fald ikke skulle fratages muligheden for at kunne lave nogle særlige tiltag.
Så det her konkrete beslutningsforslag kan vi altså ikke bakke op om, og jeg mener altså ikke, at det bør vedtages.
Til gengæld er intentionerne i forslaget og de ting, der blev hevet frem som problemer, og som også medlemmet fra Dansk Folkeparti rejste over for ministeren, jo meget, meget relevante, og det er problemer, vi skal tage alvorligt.
For det gør så stor skade, ikke bare på integrationen, men på alle de børn og unge, som altså skal have en fair chance her i livet og ikke skal udsættes for negativ social kontrol.
Så lad os sammen se, om ikke vi, når vi nu er enige, kan bevæge os i samme retning.
Og det er Socialdemokraterne da i hvert fald indstillet på i det videre arbejde med det her beslutningsforslag, altså at vi kan vedtage en fælles tekst eller på anden måde kan prøve at gå i samme retning.
Det er vi indstillet på.
Men det konkrete forslag kan vi ikke bakke op om.
Karina Adsbøl (DF), 2016-12-01:
Tak for det.
Det med en fælles vedtagelse lyder jo positivt, men om den anden del, altså det med at afspore debatten og bringe mennesker med handicap og andre ting ind i det her, kan jeg sige, at det jo ikke er det, det handler om.
Det ved ordføreren jo også ganske udmærket godt.
Jeg synes, det er pinligt, at ordføreren prøver at afspore debatten netop i forhold til det, for det her handler jo om social kontrol, og netop derfor er det eksempel på kønsopdelt svømmeundervisning med.
Det handler ikke om petanqueholdet eller ældreholdet.
Det handler netop om det med social kontrol og andre særhensyn over for minoriteter.
Jeg vil bare lige høre, om ordføreren så er enig med sin formand, som netop på sin Facebookside skrev – jeg citerer: Som mor og politiker er jeg så meget imod kønsopdelt svømning og tonede ruder.
Er ordføreren så ikke enig i, at piger og kvinder ikke skal begrænses i idrætslivet, og at de skal deltage på lige vilkår med alle andre uden misforståede særhensyn?
Og hvad vil ordføreren gøre for at begrænse dette, når ordføreren ikke vil lovgive herindefra?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-12-01:
Det lyder, som om Dansk Folkepartis ordfører har skrevet det her spørgsmål, før ordføreren hørte min tale.
Jeg synes, jeg siger det ikke en eller to, men tre gange, altså hvor problematisk det er med de her totalt misforståede særhensyn; hvor begrænsende det er for børns og unges muligheder for at blive en aktiv og velfungerende del af det her samfund.
Så det korte svar på spørgsmålet om, om jeg er enig med min formand, er, at jeg synes, at det er så godt formuleret.
Det kan jeg jo gøre lige så mange gange, det skal være, og jeg tror sådan set, vi er fuldstændig enige om det her i salen.
Det kan være, det kommer i dag.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti skal lære at kende forskel på en knytnæve og en fremstrakt hånd, og det, jeg giver her i dag, er en fremstrakt hånd, i forhold til at vi gerne vil være med til at løse noget af det, som er problemet.
Men med det her beslutningsforslag vil man pålægge regeringen at indføre et forbud mod minoritetshensyn i offentlige institutioner, og det vil altså ramme meget bredt.
Karina Adsbøl (DF), 2016-12-01:
Tak for det.
Jeg tager gerne imod den fremstrakte hånd.
Det er jo ikke altid, man får den fra en socialdemokrat, så tak for det.
Men jeg ved ikke, om ordføreren har lagt mærke til, at der sidst i forslaget står: »Forslagsstillerne er indstillet på at indgå i en nærmere drøftelse af udformningen af lovforslaget og herunder afgrænsninger af forbuddet«.
I et beslutningsforslag kan man netop ikke skrive alting ned.
Det er jo derfor, vi har debatten her i dag.
Og derfor står de sidste to linjer jo netop i forslaget.
Så jeg vil godt høre, hvad ordføreren fremadrettet vil gøre, så vi kan tage initiativer på det her område og netop hjælpe minoritetskvinder og -piger, som bliver udsat for social kontrol.
Inger Støjberg (V), 2016-12-01:
Jeg sagde, at det kan være, at vi på et tidspunkt skal tage mere håndfaste midler i brug, hvis ikke man er sig sit ansvar bevidst rundtomkring i kommunerne.
Men jeg synes faktisk, at sagen om svømmeundervisning er et godt eksempel på, at når man får tænkt sig om og får diskuteret sig frem til en løsning, jamen så vælger man den model, som vi alle sammen her ønsker, i hvert fald vi to, nemlig at svømmeundervisningen foregår sammen, kvinder og mænd på tværs, fordi det er en vigtig værdi her i Danmark, at man kan dyrke idræt sammen.
Christina Egelund (LA), 2016-12-01:
Det ville da være en lykkelig situation, fordi det jo så ville betyde, at vi stod i en situation, hvor der var en solid bevogtning af de ydre grænser.
Så jeg vil da håbe, at det er dér, vi er, men det kan jeg jo ikke vide.
Jeg ved ikke, hvordan situationen er ved Europas ydre grænser om 3 måneder, men jeg håber da, at vi er der, hvor det vil være forsvarligt at ophæve de indre grænser.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Godt, så det EU-skeptiske Liberal Alliance går altså ind for åbne grænser.
Det er godt, så fik vi det på plads.
Så vil jeg bare lige spørge ordføreren: Til februar udløber den forlængelse, vi har, af den nuværende grænsekontrol.
Er det Liberal Alliances opfattelse som regeringsparti, at det bedste ville være, hvis vi kunne afskaffe den grænsekontrol til februar og altså have åbne grænser igen til marts?
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Det er jo stadig mest processuelle betragtninger, der kommer fra Dansk Folkeparti, og derfor skal jeg gentage fru Christina Egelunds spørgsmål: Hvordan vil Dansk Folkeparti helt konkret evaluere en eventuel aftale?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Det glæder mig meget, at det er lykkedes hr. Henrik Dahl at fange, at det er det, det handler om, altså at vi får en aftale, og når vi får aftalen, tager vi stilling til aftalen.
Det er det fundamentale.
Det noterede jeg mig at hr. Søren Pind sagde, og så vidt jeg husker, var det ved et debatmøde hos tænketanken Europa, som hr. Søren Pind var inviteret til, og jeg synes da, det er en prisværdig og interessant tanke.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Så hvis de betingelser, der nu er blevet nævnt, og som er blevet registreret og bliver gemt, så længe den danske stat består, er opfyldt, kan man altså regne med, at Dansk Folkeparti støtter en aftale om Europol.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Man kan roligt regne med, at Dansk Folkeparti vil se meget positivt på sådan en aftale, som regeringen kommer hjem med.
Men det er jo klart, at vi skal se, hvad det er, aftalen indebærer.
Det nytter altså ikke rigtig noget at stå og diskutere en masse om noget, hvis indhold vi ikke kender.
Så det er jo klart, at det afhænger af det konkrete indhold.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Der er to ting.
Det er bare lige, for at vi kan blive enige om det.
Vi stemte jo ikke om Europol den 3. december sidste år.
Vi stemte om en pakke, hvor Europol var et element.
Det er mere, for at ordføreren også erkender, at der jo kan have været mange grunde til, at folk stemte nej, som ikke havde noget med Europol at gøre.
Den anden ting er, at jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre ordførerens holdning til den læk, der har været i Europol, altså, som kom frem i går – det er jo lang tid siden, den har været der, men den var holdt hemmelig – som altså omfattede mange hundrede sider, 700 sider, med personfølsomme oplysninger om terrorisme, 54 forskellige operationer omfattede den, en lang række lande, og jeg ved ikke, om det omfattede oplysninger fra Danmark.
Vi kan måske senere i samråd snakke med justitsministeren om, om der også er danske oplysninger.
Men hvordan er ordførerens holdning til, at der altså er den type af problemer i Europol?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Vedrørende hr. Søren Søndergaards første bemærkning kan jeg sige, og jeg håber også, at jeg gjorde det klart i min tale, og det kan vi jo se efterfølgende, at det her ikke var en afstemning om Europol.
Det var om en omdannelse af retsforbeholdet til en tilvalgsmodel.
Det mente jeg også at jeg sagde undervejs, men lad mig så gentage, at det var det, det handlede om.
Men Europol var jo et af de emner, vi havde oppe stort set ved alle debatter, fordi det var en af de tungeste konsekvenser.
Så i forhold til det der med lækager i Europol vil jeg sige, at det jo i bedste fald er noget hø.
Det er noget skidt.
Men vi nedlægger jo heller ikke Nets, fordi Se og Hør har bestukket mennesker for at hive ting ud derfra.
Jeg synes, at det er frygteligt, at der sker lækager, hvad enten det er fra Europol, fra Nets, fra alle mulige andre steder, men det får mig ikke til at sløjfe mit Dankort, at Nets har haft problemer.
Det får mig heller ikke til at ønske, at vi ikke deltager i Europol, at der har været lækager der.
Det er noget, jeg stoler på at man har den fornødne efterforskningskapacitet til at finde ud af, så man kan straffe vedkommende, der har stået for lækken, ganske hårdt.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Vi kan jo se, at det er en sag, som hr. Jakob Ellemann-Jensens kollegaer i EU-Parlamentet tager utrolig alvorligt.
Som en af de centrale personer i den liberale gruppe i EU-Parlamentet siger, er det ødelæggende for Europols gode navn og rygte, at der er den type af sager, og derfor tænker jeg, at når vi nu snakker om, hvad vi kan gøre i forhold til at få en kontakt til Europol og et forhold til Europol og forhandlinger med Europol, var det så ikke en idé også at diskutere, hvordan vi kan forbedre datasikkerheden og være sikre på, at der er en ordentlig datasikkerhed, så vi ikke kommer ud for den her slags katastrofe igen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Jo, det er jeg sådan set helt enig i, og selvfølgelig skal vi også deltage i den diskussion
Jeg tror bare, at der måske ville blive lyttet lidt mere til os, hvis man vidste, at vi også var medlem efter maj måned næste år.
Når vi står og siger, at det er en konsekvens af vores valg, at vi ikke længere er med i Europol-samarbejdet efter maj måned, som det ser ud, tror jeg altså ikke, at det er vores stemme, man lytter til allermest.
Det svarer til, med al respekt for Enhedslistens rotationsprincip, at hvis et medlem af Enhedslisten forsvinder efter næste folketingsvalg og det var nært forestående – det er det jo ikke, men hvis det nu var nært forestående – kan det også være, at det ikke var den stemme, man lyttede allermest til – måske medmindre det var hr. Søren Søndergaard.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-01:
Men kunne vi så ikke høre om ordførerens faktiske syn på den forespørgsel, der i dag handler om, hvad konsekvenserne er, hvis vi ikke er med.
Lad os nu diskutere det, det her handler om, i stedet for at stå og snakke om alt muligt andet og pege fingre ad hinanden på den her lidt uklædelige måde.
Altså, lad os forholde os til den faktisk vigtige forespørgsel, der er.
Hvad er konsekvenserne, hvis vi ikke er med?
Er der slet ikke nogen konsekvenser, som ordføreren er bekymret for?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-01:
Jeg har da også bemærket hr. Kristian Thulesen Dahls senere bemærkninger, men vil ordføreren ikke medgive, at det her nærmer sig politisk svindel.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er sådan det nærmeste, man kommer til dansk politiks svar på Låsby-Svendsen, altså, en mand, der står og sælger heste med høj røst, og det er verdens bedste heste, man kan købe der, eller køer, og når man så kommer hjem med den, er hesten enten halt, eller der er tale om en trepattet ko.
Det var jo i allerhøjeste grad afgørende for folkeafstemningsresultatet, at hr. Kristian Thulesen Dahl kom med den forsikring, at ligegyldigt hvad der skete – ligegyldigt hvad der skete – ville Danmark kunne fastholde sin plads i Europol, enten som fuldt medlem ved en særskilt folkeafstemning eller ved en såkaldt parallelaftale, der var lige så god som et fuldt medlemskab.
Det synes jeg i og for sig burde give anledning til nogle røde ører hos Dansk Folkeparti.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Men hr. Holger K. Nielsen må jo også have kendskab til noget, som jeg i hvert fald ikke har kendskab til.
Det er muligt, at regeringen har orienteret Folketingets EU-positive partier om noget i den her aftale, som Folketingets mere skeptiske partier ikke er blevet involveret i.
Jeg kan bare konstatere, at jeg ikke har noget kendskab til den aftale, der måtte komme fremover, ud over de gisninger og antydninger osv., der har været i pressen.
Derfor vil jeg altså forbeholde mig ret til at forholde mig til det, når jeg ser, hvad der står i den aftale.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-01:
Jeg spørger ikke til nogen aftale.
Jeg spørger til hr. Kristian Thulesen Dahls bemærkninger, som jo kom, lang tid før vi diskuterede den her aftale, som gik på, at han skulle forholde sig til, om han stod ved det, han sagde under folkeafstemningskampagnen om, at han ville støtte en særskilt dansk folkeafstemning om Europol, og at det også var ligegyldigt, om Schengen ville blive involveret i det – vel vidende, at det ville det selvfølgelig.
Kristian Thulesen Dahl sagde direkte adspurgt: Ja, jeg vil godt støtte en særskilt folkeafstemning om Europol.
Og det er det, som han så er løbet fra.
Det vil jeg godt have en kommentar til.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Nu tror jeg tilfældigvis, at jeg ved lidt mere om Dansk Folkepartis vælgere, end hr. Holger K. Nielsen gør, og jeg tror, at Dansk Folkepartis vælgere ville anse det som et problem, hvis vi i Dansk Folkeparti havde anbefalet vores vælgere at stemme ja til en aftale, der indebar et endegyldigt og definitivt farvel for Danmark til ved egen drift at kunne indføre permanent grænsekontrol.
Der må jeg sige, at der tror jeg godt, jeg ved, i hvilken vægtskål Dansk Folkepartis vælgeres lodder ville falde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-01:
Tak, hr. formand.
Jeg vil egentlig gerne spørge ind til det her med tryghed.
Det blev nævnt før, at det jo er noget, som selvfølgelig berører borgerne meget, altså at der er tryghed omkring den grænsekontrol, der er, og at der er sikkerhed forbundet med de sporadiske undersøgelser, vi laver ved vores grænse eksempelvis.
Men jeg vil bare gerne spørge ordføreren om det, der hele tiden bliver sagt, nemlig at vi ryger ud nu her næste år til maj, hvis ikke der sker noget.
Kan ordføreren give mig bare et argument for, at man skulle ønske Danmark som sådan et kriminelt helle her i Europa med vores meget store lufthavn lige få kilometer herfra?
Skulle vi så opleve, at Danmark lige pludselig skulle blive sådan et kriminelt helle, fordi alle de andre Europol-lande vil sige: Nu må I ikke være med mere, og derfor skal I ikke få lov til at lave terrorbekæmpelse i Danmark med de muligheder, som man har, og med de værktøjer, der er til stede.
Kan ordføreren give mig bare et argument for, at man skulle vælge at sige: Danmark må ikke være med?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Nu lader det jo til, at fru Christina Egelund har fået tynd mave lidt for tidligt.
Jeg har jo også noteret mig, at fru Christina Egelund og Liberal Alliance meget tidligt gik ud og sådan nærmest opgav ambitionen om en parallelaftale og meddelte, at man alligevel gerne ville støtte en ny afstemning.
Der må Liberal Alliance jo selv finde ud af hvor de ligger.
Men der er jo ikke noget nyt, for så vidt angår Europol.
Altså, Dansk Folkeparti har stadig væk et ønske om, at Danmark skal have så nær en tilknytning til Europol som muligt.
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at den nye udenrigsminister, som fru Christina Egelund jo kender ganske udmærket, skulle være i stand til at forplumre de samtaler, der er foregået indtil nu med EU, i så høj grad, at der ikke kommer en aftale.
Det har jeg da ingen forventning om.
Christina Egelund (LA), 2016-12-01:
Jeg kan forsikre ordføreren om, at min mave har det ganske fint – tak for omsorgen.
Jeg spurgte til substansen: Hvorfor mener Dansk Folkeparti, at det er vigtigt, at Danmark er en del af Europol?
Og ordføreren svarer så igen med en masse processuel snak.
Jeg vil gerne prøve at gentage spørgsmålet: Hvorfor mener Dansk Folkeparti helt substantielt, at det er vigtigt, at Danmark er en del af Europol?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Der sker åbenbart nogle ting, når partier bliver medlem af regeringen.
Tidligere havde jeg faktisk indtrykket af, at fru Christina Egelund heller ikke var synderlig tilfreds med den informationsstrøm, der var kommet fra regeringen omkring det her område.
Danmark har en interesse i, at vi kan trække på de oplysninger, som Europol har, og det er jeg ganske overbevist om at vi også vil kunne efter den 1. maj.