runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Jeg håber, der sidder en masse danskere derude i dag og lytter med, for det, vi hører fra formentlig stort set samtlige ordførere, når vi er færdige med den her debat, er én lang fuldemandssnak uden nogen som helst form for konkret indhold.
Intet konkret kommer der fra ordførerne på talerstolen i dag.
Ikke én konkret fordel kan ordførerne redegøre for.
Det er da virkelig et maskefald og en afsløring af rang, at ordførerne står her og forsvarer en konvention, der beskytter bandemedlemmer, hjemmerøvere og voldtægtsforbrydere, men man kan ikke redegøre for én eneste konkret fordel, som Danmark drager af at være medlem af den her konvention.
Kan det virkelig være rigtigt, at det er dansk politik anno 2024?
Jeppe Bruus (S), 2024-01-10:
Tak for det, og tak for den meget positive, må man jo sige, modtagelse af det her lovforslag.
Det er gjort ganske kort.
Det vil jeg også gøre her, men jeg vil alligevel sige, at vi jo opdaterer den her liste over lande, der er omfattet af skattesanktioner, altså såkaldt defensive foranstaltninger, så den stemmer overens med EU's sortliste efter den seneste opdatering fra oktober 2023.
Samtidig glæder det mig, at der denne gang er lande, der er taget af listen, og at flere lande på observationslisten nu lever op til de internationale skattestandarder for god skattepraksis.
Det ser jeg selvfølgelig som et konkret eksempel på, at reglerne har en effekt.
I oktober blev Antigua og Barbuda, Belize og Seychellerne opført på EU's sortliste, mens Costa Rica, De Britiske Jomfruøer og Marshalløerne blev taget af listen.
Med lovforslaget her opdaterer vi altså også den danske liste.
Det betyder, at der fra den 1. februar 2024 bliver indført skattesanktioner mod de nævnte lande, der er kommet på listen, og at der ikke længere er skattesanktioner mod de lande, som er kommet af listen.
Med de ord vil jeg gerne takke for debatten og ser selvfølgelig frem til den videre behandling af lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Tak for det.
Statsborgerskab er ikke en rettighed.
Det er en gave, man i helt særlige tilfælde kan gøre sig fortjent til, og i grundloven står der: »Ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov«.
Det betyder, at det er det danske Folketing, der kan give udlændinge dansk statsborgerskab.
Alligevel har vi underskrevet en konvention, nemlig statsborgerretskonventionen, der i ordets egentlige forstand nærmest gør statsborgerskabet til en rettighed.
Sammen med statsløsekonventionen sætter denne konvention omfattende begrænsninger for Folketingets evne til at lovgive i overensstemmelse med grundloven, nemlig at give statsborgerskab til dem, der fortjener det, og tage det fra dem, der har fået det under forkerte forudsætninger.
Det er konventioner, som tvinger os til at gøre mennesker til danske statsborgere, selv om de ikke opfylder de betingelser, som Folketingets flertal har vedtaget i den gældende aftale om indfødsret, og oven i købet fratager os muligheden for at tage statsborgerskabet fra de mennesker, der har fået statsborgerskab på et løfte om at være lovlydige borgere, og som siden hen forbryder sig mod denne tillid ved at gøre karriere som bandemedlemmer, hjemmerøvere eller voldtægtsforbrydere.
Begår man terror, eller har man fået statsborgerskab som statsløs, har man sikret sig et dansk statsborgerskab for evigt uanset omfanget af ens ugerninger.
Ved at underkaste os konventionerne har vi ligeledes underkastet os pligten til at huse kriminelle, voldspersoner og andre, som med al tydelighed har vist, at de ikke hører til her i Danmark.
For Dansk Folkeparti er danskernes tryghed og sikkerhed absolut hovedfokus, og jeg vil derfor bede de tilstedeværende partier i dag om at redegøre meget nøgternt og detaljeret for, hvilke fordele de mener at Danmark helt konkret drager af at være underlagt statsborgerretskonventionens spændetrøje.
Går man herop på talerstolen og forsvarer konventionen uden på det nærmeste at kunne redegøre for de konkrete fordele set i lyset af de konkrete ulemper – de lyser i øjnene som tusind sole – mener jeg ikke, at man er sit ansvar som folkevalgt bevidst.
Det er vi i Dansk Folkeparti.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Tak for det, formand.
Tak for muligheden for at afvikle det her beslutningsforslag.
Det bliver foreslået, at vi udtræder af Europarådets konvention af 6. november 1997 om statsborgerret.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Som jeg har sagt i andre sammenhænge, vil regeringen arbejde for at styrke det regelbaserede internationale samfund.
Konventionerne er for os at se en mulighed for at skabe en bedre verdensorden, hvor individer og mindre lande også har rettigheder, og som et lille land har Danmark en selvstændig, national interesse i, at det regelbaserede internationale samfund fungerer
Jeg er dog også grundlæggende enig med forslagsstillerne i, at der er ting, der ikke fungerer i de internationale konventioner og fortolkningen af dem.
Det er rigtigt, som forslagsstillerne har anført i bemærkningerne, at statsborgerretskonventionen sætter rammer for adgangen til at frakende og fratage statsborgerskab.
Konventionen fastsætter udtømmende, i hvilke situationer man kan fortabe statsborgerskabet.
Konventionen indeholder bl.a. regler om, at man ikke kan fortabe statsborgerskab på grund af kriminalitet, medmindre man har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for statens vitale interesser.
Det er inden for den ramme, vi frakender kriminelle udlændinge deres statsborgerskab.
Vi har udnyttet rammerne til fulde gennem de seneste års stramninger af reglerne vedrørende frakendelse og fratagelse af dansk statsborgerskab.
Senest skærpede vi reglerne i maj 2022, hvor det blev indført, at den, som dømmes for en strafbar handling, og som dermed har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for statens vitale interesser, ved dom skal frakendes sin danske indfødsret, medmindre det er i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Vi har dermed sikret, at vi går til kanten af, hvad der er muligt inden for konventionerne, og det synes jeg er den rigtige måde at gribe det an på.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Tak for det.
Ministeren siger, at regeringen vil styrke det regelbaserede internationale samfund, og når vi taler i regi af statsborgerretskonventionen, betyder det jo sådan set meget konkret, at man gerne vil styrke de regler, som bl.a. gør, at voldtægtsforbrydere, bandemedlemmer og hjemmerøvere faktisk ikke kan fratages deres danske statsborgerskab, selv i tilfælde, hvor de eventuelt måtte have modtaget det på et løfte om, at de ville være lovlydige borgere, altså når de modtager det danske statsborgerskab.
Det er da ikke en fordel for Danmark på nogen som helst måde eller en fordel for danskernes tryghed og sikkerhed i deres eget land.
Kunne ministeren ikke uden at komme sådan helt generelt ind på det regelbaserede internationale samfund og konventionerne som et generelt fænomen meget konkret og nøgternt redegøre for en eneste konkret fordel, som Danmark drager af at være medlem af statsborgerretskonventionen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Jeg mener sådan set ikke, at man ikke kan adskille de to ting.
Altså, jeg mener, at det, at der er lande, som sætter sig sammen, og hvor også små lande har en indflydelse på den udvikling, der er i det internationale samfund, generelt set er til fordel for Danmark, uden at man specifikt kan pege på, hvad der er det konkrete udkomme af det – det kan man jo godt smile over, men jeg synes ikke, det er morsomt.
Jeg synes, det er en alvorlig sag, at vi efter anden verdenskrig har opbygget en verdensorden, hvor det ikke altid er de store lande, som får lov til at bestemme, hvordan tingene foregår, men at man også har en diskussion, også med smålande som Danmark.
Hvis man vil se, hvordan det er, når det ikke er tilfældet, kan man jo bare huske tilbage til, hvordan Europa var i 1930'erne, hvor man havde små lande, der blev kørt over gang på gang, inklusive Danmark, i alle mulige sammenhænge, fordi der ikke var et regelsæt, som man var inden for.
Det mener jeg faktisk er et fremskridt for vores verdenssamfund, at vi har det, uanset at hr. Mikkel Bjørn jo har ret i, at konkret for statsborgerretskonventionen er der nogle ting, som jeg synes er problematiske; det er der jo ingen tvivl om.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Altså, der er tale om en konvention, der beskytter bandemedlemmer, voldtægtsforbrydere og terrorister, og ministeren kan ikke konkret redegøre for en eneste konkret fordel, som Danmark drager af at være medlem af specifikt statsborgerretskonventionen.
Er det korrekt forstået, at ministeren ikke kan redegøre for en eneste konkret fordel, som Danmark drager af at være medlem af den her konvention?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Nej, det er ikke korrekt forstået.
Det, som jeg sagde, og som jeg gerne vil gentage, er, at Danmark har en fordel af, at vi har en international orden, hvor man aftaler ting, og hvor også små lande har en stemme og er en del af det.
Det er klart, at ikke alle ting, man aftaler, er en fordel.
Det er jo det samme, hvis man f.eks. kigger på EU.
Det er jo ikke alt, der bliver aftalt i EU, som er en fordel for Danmark, men samlet set er det en fordel at være en del af det her internationale retssystem, og det synes jeg vi skal fortsætte med.
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Til det første kan jeg lige sige, at jeg overhovedet ikke har drukket i dag, så det er ikke fuldemandssnak.
Men spøg til side, jeg står faktisk også og anerkender, at der er et arbejde med den her konvention.
Den kan udfordre os en gang imellem.
Jeg synes, at det er bedre som et lille land at sidde sammen med de store lande og påvirke de beslutninger, der kommer.
Jeg sidder selv i Europarådet og forhandler løbende, og jeg ved, hvor meget man kan flytte som lille land i en stor forsamling.
Det kunne vi ikke, hvis det var de store lande, der bare sad og bestemte det hele.
Det håber jeg også at der er forståelse for fra DF's side.
Men jeg vil godt anerkende, at det er godt at tage den her debat.
Derfor synes jeg også, at DF skal anerkende, at der faktisk står i regeringsgrundlaget, at vi vil gøre noget ved det.
Det er jo noget, vi har sat fokus på; det er noget, vi synes skal udfordres løbende.
Jeg håber, at det kan blive anerkendt.
Mohammad Rona (M), 2024-01-10:
Tak for ordet.
Og tak for at indkalde til en debat, hvor vi skal debattere vores internationale forpligtelser.
Det har vi jo sådan set gjort et par gange.
Jeg synes, vi gør det sådan relativt tit i forbindelse med de her beslutningsforslag, og det synes jeg faktisk kun er fair, for jeg synes, det er et vigtigt område.
Det er også et område, som i mange år har defineret dansk udlændingepolitik, og som kommer til at definere dansk udlændingepolitik fremadrettet.
Det er også vigtigt for mig at understrege i dag, som jeg også har gjort tidligere, at retten til dansk statsborgerskab jo selvfølgelig er noget, man skal have gjort sig fortjent til, og den praksis skal vi holde fast i.
Opfylder man ikke kravene, får man jo heller ikke dansk statsborgerskab i dag.
Når det så er sagt, er vores internationale forpligtelser i form af konventioner vigtige både for Danmark og for at skabe ordentlige vilkår for mennesker rundtomkring i verden.
Jeg tror, at mange af de ting, der er blevet sagt i dag af regeringsvennerne fra V og S, selvfølgelig også er nogle af de ting, jeg sådan set selv kan stå inde for.
Og derfor kan Moderaterne selvfølgelig ikke støtte op om forslaget her, som handler om at træde ud af statsborgerretskonventionen, som vi tilsluttede os tilbage i 2002.
Det er en konvention, som beskytter retten til statsborgerskab og fratagelse af det.
Jeg må sige, at der var en ting, jeg studsede lidt over i forhold til beslutningsforslaget.
Det var jo, at man nærmest roste lande som Frankrig, Belgien og Storbritannien, fordi de havde en mangelfuld ratificering af konventionen.
Der må jeg bare lige sige, at det jo er lande, som Danmark efter min mening ikke skal sammenlignes med, når det handler om udlændingepolitik; der er vi jo langt foran lande som Frankrig, Belgien og Storbritannien.
Så det kan være, at vi skal have en debat om det, og det kan være, at jeg kan spørge ordføreren for forslagsstillerne om det, for det er jo lande, der har massive udfordringer med udlændingepolitikken, hvilket vi ikke har i Danmark.
Når det er sagt, vil jeg bare sige til sidst, at vi heller ikke støtter op om forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Tak for det.
Moderaternes ordfører nævner retten til dansk statsborgerskab som noget meget vigtigt og centralt, og derfor vil jeg da høre ordføreren, om han virkelig mener, at f.eks. en 42-årig mand, der for nylig blev idømt 3½ års fængsel for voldtægt af en blot 9-årig pige – og vi kan ikke fratage statsborgerskabet fra sådan en mand – har ret til dansk statsborgerskab.
Mohammad Rona (M), 2024-01-10:
Jeg er jo fuldstændig enig i, at det er en grotesk sag; det er det bare.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, som der bliver sagt fra spørgerens side, at man ikke kan fratage den mand statsborgerskabet.
Det kan man ikke.
Det gør mig ondt, når de få ødelægger det for de mange.
Det er jo sådan set det, det også mange gange handler om.
Og lige i den der sag er det fuldstændig absurd, at man ikke kan gøre mere end det.
Det vil jeg gerne medgive.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Det er jeg da enig med ordføreren i.
Mohammad Rona (M), 2024-01-10:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Nu nævner spørgeren en række lande som Frankrig, Belgien og Storbritannien, og igen vil jeg sige, at deres udlændingepolitik jo ikke på nogen som helst måde er bedre end den danske udlændingepolitik
; ikke på nogen som helst måde.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget i dag ønsker forslagsstillerne, at Danmark træder ud af statsborgerretskonventionen, som stammer fra 1997, da konventionens bestemmelser ifølge forslagsstillerne ikke muliggør, at kriminelle mennesker, herunder voldtægtsforbrydere og seriekriminelle, kan fratages dansk statsborgerskab som konsekvens af deres alvorlige kriminalitet.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at vi deler forslagets intention, for vi synes grundlæggende også, at det er et problem for Danmark, at man ikke kan fratage kriminelle udlændinge deres statsborgerskab for alvorlig kriminalitet.
Kriminelle udlændinge har selvfølgelig ikke fortjent at få det danske statsborgerskab, når de efterfølgende begår alvorlig kriminalitet.
Det har vi desværre set alt for mange eksempler på.
Derfor anerkender Danmarksdemokraterne også til fulde, at statsborgerretskonventionen er et problem for Danmark.
For det er desværre endnu et eksempel på, at konventionerne er skrevet i en tid, som ikke repræsenterer den tid, vi lever i i dag.
Med andre ord er konventionen ikke længere tidssvarende, når den beskytter kriminelle udlændinge.
Det skal vi selvfølgelig have gjort noget ved.
Derfor mener vi også i Danmarksdemokraterne, at vi skal tage et opgør med konventionerne.
Vi har brug for at få afdækket, hvordan man kan udfordre og ændre konventionen, så vi kan presse rammerne for konventionerne til det yderste, så det i højere grad kan blive nemmere at kunne fratage statsborgerskabet fra kriminelle udlændinge.
Men vi anerkender også, at det er vigtigt for et lille land som Danmark, at der sættes nogle fælles rammer og etableres en fælles spillebane, som man skal overholde og spille på.
Det betyder ikke, at man ikke i fællesskab kan prøve at ændre på den her spillebane og reglerne, og derfor er det Danmarksdemokraternes opfattelse, at Danmark skal søge opbakning blandt ligesindede lande, som også mener, at konventionerne bør udfordres og laves om.
Vi vil derfor under udvalgsbehandlingen spørge ind til, hvad status er på regeringens arbejde med at udpege en ambassadør, der skal sikre, at Danmark engagerer sig i arbejdet med konventionerne, herunder hvordan de fortolkes og anvendes, så de i langt højere grad kan udfordres.
Samtidig skal det klarlægges, hvilke andre lande der har udtrykt kritik over for statsborgerretskonventionen, så vi i fællesskab med andre lande kan undersøge, hvordan vi gør konventionen mere tidssvarende.
Helt ærligt: Man har skrevet det her i regeringsgrundlaget, og siden har vi ikke hørt noget.
Så nu må regeringen komme på banen og præsentere nogle løsninger, for det er nødvendigt, at vi får undersøgt, hvordan vi kan udfordre de her konventioner.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Først og fremmest vil jeg sige tak for en god ordførertale.
Det var nærmest et ekko af min egen tale, og det understreger jo den bredde, der er herinde i Folketinget, til at gå seriøst til værks i forhold til konventionerne.
Det er jeg faktisk rigtig glad for.
Vi er lidt tilbage i historiebøgerne i den her debat, må vi jo nok erkende, og jeg anerkender, at Danmarksdemokraterne er et nyt parti og således heller ikke kan have ansvaret for fortiden.
Men jeg har jo været lidt tilbage i annalerne, og efter hvad jeg sådan kan sjusse mig frem til, har man, mens der var et borgerligt flertal tilbage i 00'erne, også stemt for at give rigtig mange mennesker statsborgerskab.
Jeg har selv kunnet tælle mig frem til, at 14 gange har Dansk Folkeparti med fru Pia Kjærsgaard i spidsen stemt for, og der er faktisk i de 14 lovforslag, man har stemt for, omkring 35.000 mennesker, der har fået dansk statsborgerskab med stemmer fra Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare høre ordføreren, om det i ordførerens optik er mange eller få.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Det kan siges meget kort og klart.
Det er mange, synes jeg.
Anders Kronborg (S), 2024-01-10:
Tak for et klart svar.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Tak for det.
Danmarksdemokraternes ordfører siger i dag, at regeringen må præsentere nogle løsninger og komme på banen, men Danmarksdemokraterne præsenterer jo ikke nogen løsninger overhovedet.
Tværtimod står man her på Folketingets talerstol og forsvarer en konvention, som sikrer, at bandemedlemmer og voldtægtsforbrydere og hjemmerøvere kan få lov at beholde deres danske statsborgerskab.
Danmarksdemokraternes ordfører, Peter Skaarup, stillede i forgårs følgende spørgsmål til ministeren: Vil ministeren kommentere artiklen »Seks mænd beholder danske pas efter brutal bandevold«?
Og vil ministeren desuden redegøre for, hvorfor brutal vold og bandekriminalitet ikke opfattes som kriminalitet, der er til alvorlig skade for statens vitale interesser?
Det kan jeg godt fortælle ordføreren – det er på grund af statsborgerretskonventionen, den konvention, som Dansk Folkeparti foreslår at fjerne fra dansk lov med det her forslag.
Derfor forventer jeg selvfølgelig, at Danmarksdemokraterne i overensstemmelse med det her spørgsmål kommer til at bakke op om at udtræde af den her konvention.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Det tolker jeg egentlig mere som en konstatering fra spørgerens side end et spørgsmål.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Nej, det var sådan set et spørgsmål.
Kommer Danmarksdemokraterne til at bakke op om at udtræde af statsborgerretskonventionen, som Dansk Folkeparti foreslår i dag; den konvention, som slår ring om dybt, dybt kriminelle udlændinge, som aldrig nogen sinde burde have haft et dansk statsborgerskab?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Jamen som jeg sagde i min ordførertale, er vi enige om, at der er problemer med statsborgerretskonventionen, som den er skruet sammen i dag, men vi mener også, det er vigtigt, at vi er med i et internationalt fælles arbejde omkring tingene.
Derfor mener vi, det er vigtigt, at regeringen kommer på banen med det, de har skrevet i regeringsgrundlaget, og får kigget på: Hvordan løser vi nogle af de udfordringer, der er med konventionerne?
Kan vi finde nogle ligesindede lande, der er enige med os?
Og hvordan får vi løst det her, så vi får ændret reglerne?
Mads Olsen (SF), 2024-01-10:
Man kan jo nå at ændre holdning mange gange.
Det ved jeg også at spørgeren selv har gjort – eller i hvert fald skiftet parti.
Det, at vi har et regelbaseret internationalt samfund, hvor vi træffer beslutninger i fællesskab, er noget, jeg synes at vi skal værne om, både i forhold til klimakampen, men også i forhold til det her spørgsmål og mange andre spørgsmål.
Nu er der jo også lige blevet vedtaget en global minimumsskat på 5 pct.
Det tror jeg aldrig ville være gået, hvis vi ikke havde tilsluttet os nogen former for internationale konventioner efter anden verdenskrig; så havde det set meget anderledes ud.
Så man kan godt gøre grin med, at man står og snakker i en rundkreds i det internationale samfund, men vi kan også bare se, at det rykker rigtig, rigtig meget.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Jeg ved nærmest ikke, hvor jeg skal starte, ud over at jeg kan anerkende, at ordføreren er en ganske ung mand, og man kan da håbe, når ordføreren allerede nu er i gang med at læse fornuftig politik på DF's hjemmeside, at ordføreren så måske med alderen bliver mere fornuftig i forhold til de her spørgsmål.
Det her handler ikke om klimatjuhej og alt muligt andet ude i den store verden.
Det her handler helt grundlæggende om, at vi ikke kan passe på vores eget land, Danmark, og om, hvorvidt vi mener, at udenlandske voldtægtsforbrydere, som på grund af naive politikere har fået tildelt dansk statsborgerskab, sådan set fortjener at beholde det statsborgerskab, eller om de skal have det frataget og smides ud.
Det er sådan helt konkret det, vi står med.
Så det handler grundlæggende om, om man, som det også blev sagt fra Venstres ordførers side, er mere optaget af at sidde med ved bordet og snakke og sidde i rundkreds, eller om man er mere optaget af at passe på Danmark.
Det er det, det står imellem.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Der kan jeg fortælle ordføreren, at det ikke kan blive anerkendt.
Altså, der er en syltekrukke lige her ude i Vandrehallen på muren – jeg ved ikke, om ordføreren kender den – men det her er da en syltekrukke af de helt store.
Hvor længe har vi hørt om en konventionsambassadør?
Konventionsambassadøren er jo ikke engang blevet udpeget endnu.
Jeg forventer ikke, at den konventionsambassadør overhovedet bliver udpeget i den her regerings regeringsperiode, så jeg ved altså ikke, hvad vi helt konkret kan bruge det til.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren redegjorde konkret for, hvad for nogle fordele Danmark drager af at være medlem af statsborgerretskonventionen, men det kan ordføreren åbenbart ikke gøre for os i dag.
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Jeg har svært ved at konstatere, at der var et præcist spørgsmål, men jeg vil godt kommentere det alligevel, for jeg fristes til at invitere ordføreren med til Europarådet, sidde med, lytte til andre mennesker, høre, hvad de har at sige, respektere, at der er andre meninger end ens egen, og så komme frem til et resultat.
Den her statsborgerretskonvention er jo netop et udtryk for, at der er mange lande, der har siddet og forhandlet noget og har fundet frem til, at det her kan de være i.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Tusind tak.
Jeg tror bare, min gode kollega hr. Mikkel Bjørn undrer sig lidt over, at ingen af de her partier, som tilsyneladende er så glade for den her konvention, kan argumentere for, hvad det præcis er, Danmark får gavn af.
Hvad er det præcis for nogle konkrete ting, der gør, at det her er en god konvention at være en del af?
Vi kan jo høre fra Socialdemokratiet, at de mener, at det er en ret at få dansk statsborgerskab, for det er jo det, der ligger i konventionen.
Mener Venstre, Danmarks Liberale Parti, også, at det er en ret at få dansk statsborgerskab?
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Når man forholder sig til den her konvention, kan man sige: Okay, er det bedre at være med i den end at være uden for den?
Der er jeg af den opfattelse, og Venstre er af den opfattelse, at det er værre at være uden for den.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
Hvis man ikke havde den som en ratificeret del af den danske lovgivning, hvad ville de konkrete konsekvenser så være for Danmark?