runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Nu kunne jeg se på uret, at min taletid var ved at rinde ud, da jeg lige nåede at svare på spørgsmålet til sidst.
Men i forhold til det svar er det også vigtigt for mig at få sagt, at det ikke må blive dyrere for danskerne, men vi er villige til at prioritere det, og som vores formand har sagt, er vi villige til at prioritere finansiering af den grønne omstilling fra det offentlige råderum på grøn transport, og det bliver dyrt, og det skal vi prioritere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
Tak, formand.
Nu er jeg et af de der stygge mennesker, der har en fortid i transportbranchen, og jeg har også været havnearbejder ligesom en anden ordfører her i salen i dag.
Så jeg kender det lidt – både som fysisk bruger, men så sandelig også som virksomhed.
Jeg har bestilt i tusindvis af containere ud af Danmark med danske nybagte småkager.
Det var jeg glad for, også for at spise dem.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren om det i forhold til diskussionen om, om vi skal have mere gods over på baner og skibe, for den del af det deler jeg sådan set med hr. Henning Hyllested, og det ved hr. Hyllested jo også godt at vi har en fælles ambition om.
Men der, hvor skismaet i forhold til brændstof og udledning og den diskussion, vi har i dag, opstår, er, når man nogle steder ville skulle køre varerne i den forkerte retning for at komme hen til f.eks. en havn.
Lad os nu sige, at man skal have det til Aarhus Havn.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Jo, det er vi, som jeg sagde, nødt til, ikke mindst fordi vi jo har været utrolig efterladende, og vi sidste år pludselig fik den der panikhandling med, at vi måtte forhøje iblandingskravet for overhovedet at opfylde EU's krav.
Det skyldes selvfølgelig, at vi har siddet på vores hænder herinde i det her hus, ikke mindst med hensyn til at fremme elbiler.
Kig på Norge: Man er nået meget, meget længere på det her felt.
Jeg har mine stærke tvivl om, hvorvidt andengenerationsbiobrændstoffer overhovedet er i stand til at opfylde markedet.
Det er i hvert fald nogle af de signaler, jeg synes jeg hører derudefra, altså at det i virkeligheden kan være ganske, ganske svært at levere nok brændstof til det behov, der vil være, og at det derfor skal gå stærkt med udviklingen af el og brint, og hvad det alt sammen hedder.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Biobrændstoffer, andengenerationsbrændstoffer og avancerede brændstoffer er jo baseret på restprodukter og på affald, og derfor ser vi også, at det fremadrettet spiller en rolle.
Er ordføreren ikke enig i, at de brændstoffer er grønne, og at det er vigtigt, at vi trods alt bruger dem?
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
I de mange konferencer, der har været afholdt, bl.a. i dette hus, og som jeg har deltaget i, er det klart blevet sagt, at udviklingen går rigtig stærkt, og derfor kommer det efter vores mening på et tidspunkt også dertil – det har vi også med i vores egen klimahandlingsplan – at man vil have udfaset fossile biler.
Men det er rigtigt forstået og klart, at biobrændstoffer kommer til at spille en rolle i en tid endnu.
Det vil selvfølgelig være en løbende udvikling, og vi forestiller os, at det i virkeligheden bliver sådan en løbende udskiftning af biobrændstoffer.
Vi anser det klimamæssigt ikke for at være sådan et rigtig bæredygtigt brændstof, men anerkender – især hvis det er anden generation, vi snakker om, og det går jeg ud fra at det er – at der klart er noget CO 2 -fortrængning i det, og det skal vi selvfølgelig bruge.
Så som overgangsfænomen: Yes.
Men på langt sigt er det electrofuels, brint, el, og hvad der ellers måtte komme af teknologi.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Sådan som jeg umiddelbart ser på det, vil en CO 2 -fortrængningsregulering, hvis man går ind og laver det, jo træde i stedet for et iblandingskrav.
Så allerhelst så jeg, at vi ikke skulle ned ad den vej.
Men jeg er også klar over, at der jo lige pludselig ikke er lang tid til, og vi kan risikere, hvis ikke vi kommer i gang med de her forhandlinger nu, at stå her igen i efteråret og blive nødt til at stille nogle af de her krav om iblanding for at være sikre på, at det ikke går helt i stå.
Så jeg synes bare, at det med al tydelighed viser, at der skal noget afklaring ind, så vi ikke får en trippelregulering af den her sektor.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Ordføreren fokuserer meget af sin ordførertale på kollektiv transport, på vind, på sol og på brint.
Teknologien er jo ikke så langt fremme, at vi ikke også kan fokusere på biobrændstoffer, og jeg hører også, at ordføreren siger, at biobrændstoffer spiller en rolle, i hvert fald i en overgangsordning.
Men jeg vil gerne høre, om ordføreren anerkender, at biobrændstoffer er det primære for at opfylde et CO 2 -fortrængningskrav, som vi står i lige nu, og at andre teknologiformer som brint og power-to-x højst sandsynligt først bliver noget, vi for alvor kan få rullet ud, når vi kommer til 2030, og at det derfor også er fornuftigt, at vi bruger biobrændstoffer og avancerede biobrændstoffer, som er baseret på restprodukter og affald, lige nu for at opfylde en CO 2 -fortrængning.
Signe Munk (SF), 2020-02-20:
Jeg ser det i hvert fald sådan, at det er min forhåbning, at vi kan få lavet et CO 2 -fortrængningskrav, som løbende øges.
Og hvis det kan blive implementeret fra 2021 og kan øges løbende, egentlig frem mod 2050 – eller hvor lang tid det vil tage, indtil vi får fuld CO 2 -fortrængning på brændstofferne – så er det den vej, det skal gå.
Men min forestilling er faktisk, at vi allerede fra 2021 kan komme i gang med at sætte et CO 2 -fortrængningskrav, som så også vil fremme de avancerede biobrændstoffer, som jo er de mest CO 2 -fortrængende brændstoffer i forhold til biobrændstofhierarkiet.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Jeg er enormt glad for, at ordføreren gerne vil hurtigt i gang med forhandlingerne.
Er ordføreren så også enig i, at det er vigtigt, at vi hurtigt får en afklaring på, hvad der gælder næste år?
Hvad er det for nogle regler, der gælder for iblandingskravet og for de avancerede biobrændstoffer?
Signe Munk (SF), 2020-02-20:
Som jeg også afslutningsvis lige fik sagt i de sidste sekunder – som ordføreren også bemærkede – synes vi i SF, at det er vigtigt, at vi kommer i gang inden sommerferien.
Jeg synes, at det, vi kan lære af den proces, vi havde op til december, hvor man jo også kunne sige, at man langt tidligere kunne have taget fat på den udfordring, der er i forhold til iblanding af biobrændstoffer, er, at det har været en forhalet og forhastet proces.
Den har ikke givet os den politiske diskussion, som vi har brug for på så komplekst et område.
Så derfor er det vores forhåbning og vores opfordring, at vi snarest muligt går i gang med de forhandlinger, for det er jo et paradigmeskifte, vi skal i gang med – det er jo det, der er vigtigt.
Vi skal have fokus på CO 2 -fortrængning i stedet for på bioiblanding.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Det var faktisk lige før, du svarede på mit spørgsmål her i din sidste kommentar.
For jeg lagde mærke til, at ordføreren sagde, at der er brug for en langsigtet plan, og der har brug for, at ministeren får indkaldt til forhandlinger, gerne inden sommerferien.
I Venstre mener vi, at det er presserende, at vi kommer i gang med forhandlingerne omkring alternative drivmidler.
Faktisk opfordrede vi til det allerede i efteråret, for vi ved reelt set ikke, hvad iblandingskravet er for næste år.
Så det, som jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, er, hvor længe ordføreren mener, at det er rimeligt, vi skal vente på at komme i gang med de forhandlinger.
Anne Paulin (S), 2020-02-20:
Jamen det er jeg sådan set meget enig i, og jeg er enig i den her betragtning om, at det er meget vigtigt at kigge på, hvilke transportmidler vi har at gøre med.
For det er klart, at den direkte elektrificering er meget lettere, når vi snakker om personbiler, end når vi snakker om den tunge transport, altså når vi snakker om skib og fly.
Så derfor er det jo vigtigt, at vi i den her debat hele tiden holder os for øje, at vi anvender de grønne drivmidler – om det så er el eller brændstoffer – på den bedst tænkelige måde.
Jeg er sådan set enig i det, for jeg tror ikke, at vi skal have mange biobrændsler i almindelige personbiler ude i fremtiden, men i en overgangsperiode kan det jo være med til at skubbe på for, at vi trods alt også får en omstilling af de fossilt drevne biler ved at få flere grønne brændstoffer ind.
Men der er det jo vigtigt, at det ikke er nogen fødevarefortrængende brændstoffer, men at det er noget, der er baseret på restprodukter og avancerede biobrændstoffer.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Jeg var glad for den sidste bemærkning.
Man kunne jo også netop tænke i de baner, altså at det i virkeligheden gælder om at udfase biobrændstofferne som drivmiddel i transportsektoren.
I Enhedslisten anser vi helt klart biobrændstoffer for at være en overgangsform, inden man i stor skala får brugt elektrificering, altså elbiler, som ordføreren var inde på.
Men jeg var også rigtig glad for, at ordføreren fik understreget, at det her også handler om electrofuels.
Det handler i høj grad om drivmidler baseret på grøn strøm– brint i ren form eller med tilsætning af noget kulstof, for selv CO 2 kan bruges.
Så på den måde får man skabt de forskellige former for brændstoffer, der skal bruges, ikke mindst i den tunge transport.
Det er nemlig lidt forskelligt fra skib til fly til lastbiler.
Så det var jeg rigtig glad for.
Teknologien er nemlig til stede.
Det handler ikke længere efter vores mening så meget om at udvikle og forske osv. – ja, det gør det selvfølgelig også – men det handler om at få skabt nogle anlæg i stor skala.
Anne Paulin (S), 2020-02-20:
Jeg synes egentlig, det står rimelig klart, at vi er bredt interesseret i at kigge på, hvordan vi får skabt en bedre regulering, som har fokus på CO 2 -fortrængning og netop ikke har fokus på, som vi jo endte med, at det er grønne biobrændstoffer, som ikke er reelt bæredygtige og ikke er reelt CO 2 -fortrængende.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Jeg skal bare lige forstå det: Betyder det, at Socialdemokratiet mener, at vi skal gå tilbage til 5,75 pct. i 2021, eller vil man gerne forhandle om som minimum at beholde det niveau, vi fandt frem til for 2020 og i særdeleshed på de avancerede biobrændstoffer?
Anne Paulin (S), 2020-02-20:
Hvis vi ikke gør andet, kommer vi jo tilbage på de 5,75 pct., som også var gældende i 2019.
Så på den måde er 2020 jo et undtagelsesår.
Jeg er sikker på, at ministeren kan være behjælpelig med også at svare på et skriftligt spørgsmål på det her område mere specifikt, også i forhold til de avancerede biobrændstoffer osv.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Tak for det.
Allerførst vil jeg lige rose ordføreren for det forslag til vedtagelse, som ordføreren læste op.
Særlig bider jeg mærke i den formulering, der er om, at man vil påbegynde forhandlinger inden sommerferien 2020.
Det har sådan set været hovedformålet med den her debat at få sat gang i nogle forhandlinger, så det er vi meget positive over for.
Så har jeg også lige et spørgsmål, og det er sådan set foranlediget af det spørgsmål, jeg havde til ministeren, og det kan jo være, at Socialdemokratiets ordfører kan svare på det.
I Venstre vil vi meget nødig have, at vi står i den situation, som vi gjorde i efteråret, at vi igen står der i det her efterår, hvor vi ikke ved, hvad der gælder næste år.
Der svarede ministeren, at den situation kommer vi ikke i, al den stund at det, vi forhandlede i efteråret, kun gælder for et år, altså i 2020.
Men kan ordføreren så svare på, hvad der gælder næste år?
Hvordan ser iblandingskravet ud?
Er det det samme, som er i år, eller er vi tilbage ved det, der gjaldt sidste år?
Og hvordan ser det ud med de avancerede biobrændstoffer?
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Det skal vi jo kigge på i den samlede debat om afgiftssystemet, for det er helt afgørende for den grønne omstilling, at vi får afgifterne med.
Men det er klart, at hvis vi kun kigger inden for rammerne af biobrændstofloven og slet ikke diskuterer, at vi faktisk gerne vil have en lov om vedvarende energi, så vil det være dyrere med biobrændstoffer, i særdeleshed avancerede biobrændstoffer, og den finansiering må vi jo så finde.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Det er en lille smule svært at forstå, hvad Venstres ordfører siger.
Altså, hvis man skal stille krav om, at de brændstoffer, der skal iblandes, skal være af en højere kvalitet, så er de jo dyrere i indkøb.
Det er der jo nogen der skal betale.
Skal jeg forstå Venstre sådan, at det så er råderummet, der skal gå ind og betale den forskel, der vil være, hvis man stiller et større krav til, hvilke brændstoffer der skal i, for at det har en reel CO 2 -effekt?
Eller er det et skattesystem, der skal klare det her?
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Jeg forstår ikke lige helt spørgsmålet.
Altså, vil Radikale Venstre have, at det bliver dyrere for danskerne at vælge den grønne løsning?
Det synes jeg umiddelbart ikke lyder særlig smart for den klimamæssige omstilling.
Vi vil gerne være med til at bruge skatter og afgifter, men de skal jo bruges på en sådan måde, at man tilskynder til at vælge de grønne alternativer – og de grønne alternativer skal jo derfor være billigere, og så skal de sorte brændstoffer være dyrere.
Og frem for alt tak, fordi Radikale Venstre lægger så stort pres på, at vi skal i gang med klimaforhandlingerne, og at der også er nogle forhandlinger, vi kan tage allerede nu, som eksempelvis den her drøftelse.
De visioner, som ordføreren har, om i højere grad at fokusere på CO 2 -fortrængning, så vi er teknologineutrale, mener vi er en rigtig vision at have.
Det er klart, at her på den korte bane bliver det ikke power-to-x og brint.
Der spiller biobrændstoffer en stor rolle, og derfor er det også afgørende, at vi får en afklaring af, hvad der gælder for biobrændstoffer på den korte bane.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om iblandingskravet.
Hvordan ser Radikale Venstre på iblandingskravet?
Hvordan skal det se ud næste år?
Skal vi fastholde minimum det niveau, vi har i år?
Og særlig i forhold til de avancerede biobrændstoffer
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Så vil jeg bare lige forstå ordføreren helt præcist.
Vil det sige, at man faktisk ikke mener det, man sagde i sit første svar til fru Signe Munk, nemlig at man, når man stiller et krav om nogle bedre biobrændstoffer ude på markedet, godt kan risikere, at det så kan blive lidt dyrere i den anden ende for kunderne?
Vil Venstre ikke acceptere det?
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Det er nogle rigtig gode betragtninger, som jeg er helt enig i.
Men grunden til, at jeg også er glad for den der understregning af, at det her også i høj grad handler om at udvikle electrofuels på baggrund af grøn strøm, brint osv., er jo netop, at der faktisk indtil nu, eller i hvert fald indtil for et halvt år siden, har været sådan meget med, at det var elektricitet, vi skulle satse på næsten alle steder, selv i den tunge transport osv.
Der er jeg selvfølgelig rigtig glad for, at ordføreren understreger, at nej, det handler ikke bare om at elektrificere f.eks. bilparken.
Det handler i høj grad også om electrofuels.
Det er kommet på banen i langt, langt højere grad.
Det viser sig også i mange af de konferencer, vi har rendt til herinde på det sidste, at det i høj grad vinder frem nu.
Anne Paulin (S), 2020-02-20:
Jeg er meget enig i, er det er vigtigt, at det her i så høj grad er kommet på den politiske radar, og at vi ikke kun snakker om at sætte flere vindmøller op, men også om, at vi skal kunne udnytte den strøm på en bedre måde og netop lave den sektorkobling over i transportsektoren.
For der er ikke nogen tvivl om, at hvis vi skal have især fly, skibe osv. med, så har vi virkelig brug for de her teknologier, og det kan sådan set kun gå for langsomt med at skabe så gode politiske rammer som muligt, så vi kan skubbe det her i gang.
Anne Paulin (S), 2020-02-20:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at vi ikke kan gøre det alene med power-to-x, og det var også det, som jeg sagde i min ordførertale, især når vi kigger på den korte bane frem mod 2030.
For vi får ikke storskala-power-to-x om 1, 2, 3 eller – men man kan vel håbe det – 5 år.
Så derfor: Jo, det er meget vigtigt, at vi også skaber nogle gode rammevilkår for, at vi kan fremme efterspørgslen på de her biobrændsler, som er andengeneration, som er avancerede, og som ikke er fødevarefortrængende.
Orla Østerby (KF), 2020-02-20:
Jeg prøver lige igen.
Som det ser ud lige nu, er det nok ud over 2030 og også ind i 2040, at vi har biler med fossile brændstoffer, og i den periode skal vi sikre os, at vi fortrænger så meget af det, vi kan, ved at vi bruger biobrændstoffer.
Det kunne jo også være andengeneration og avancerede, men kan ordføreren, når det drejer sig om de trædesten, som vi skal bruge for at nå 2030-målet med de 70 pct., ikke bare lige fortælle mig, om ikke det fra Socialdemokratiets side står fuldstændig klart, at man er nødt til at sende det signal til dem, der producerer det i dag, at man holder fast i de 7,6 pct.?
Anne Paulin (S), 2020-02-20:
Socialdemokratiet er også meget optaget af, at vi netop får kigget på CO 2 -fortrængning, og at vi får kigget på, at vi skal have skabt en langsigtet løsning på det her område.
Jeg synes sådan set, at vi skal fortsætte med at diskutere det her og fortsætte den gode dialog, som vi har haft, også i efteråret, hvor vi jo netop kom frem til, at det ikke kan nytte noget, at vi binder os op på nogle biobrændstoffer, som ikke er reelt bæredygtige, men som i virkeligheden er fødevarefortrængende, og at vi skal have fokus på CO 2 -fortrængningen.
Orla Østerby (KF), 2020-02-20:
Nogle af ordførerne synes jeg er langt fremme i årstallene med hensyn til power-to-x, og hvad der ellers kan være af nye teknologier, man er i gang med at udvikle.
Men jeg skal lige forstå ordføreren rigtigt.
I dag ligger vi på et iblandingskrav på 7,6, og ordføreren sagde tidligere, at det jo så måtte falde tilbage til 5,75.
Er det for Socialdemokratiet overhovedet gangbart at tænke den tanke, at man skulle gå tilbage?
Altså, jeg skal bare vide: Kan ordføreren afvise, at man vil gå tilbage fra det, vi har i år på 7,6?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Vi står jo over for en revolution af persontransporten.
Hundredvis af milliarder af kroner bruger bilbranchen på at investere i produktion af elbiler med batteri.
Det er bilbranchens svar på krav fra EU om, at de biler, der bliver solgt i fremtiden, ikke må udlede lige så meget CO 2 som de biler, der bliver solgt i dag.
Så der har politikerne jo overhovedet ikke bestemt noget om, hvad det er for nogle teknologier, der skal bruges – de har bare fastsat nogle krav, og så har branchen fundet ud af, hvordan man bedst muligt lever op til de krav.
Derfor skuffer det mig – fordi det her er så succesrigt – at Socialdemokratiet med det her forslag til vedtagelse udpeger power-to-x, som er bare én af forskellige tilgange til det at levere emissionsfri transport, som noget helt særligt.
Hvorfor ikke forfølge den her strategi om, at vi stiller nogle meget hårde krav, og at vi så må se, hvad forskere og branche og transportfirmaer osv. finder ud af for at leve op til de krav?
Jamen jeg er helt enig i, at power-to-x formentlig bliver en del af løsningen på det her.
Jeg synes, det ser meget lovende ud, og man kan næsten ikke synes andet.
Men vi ser jo ikke, at fremskridtene på persontransporten sker, ved at der er nogle politikere, der har besluttet sig for, at batteribiler er det eneste rigtige.
Fremskridtene sker, ved at vi stiller nogle krav, i det her tilfælde EU, om emissioner, og så finder branchen og forskerne ud af, hvordan man vil leve op til de krav.
Lad os bruge den tilgang – det synes jeg er en god idé – i stedet for det der med at sige: Nu nævner vi specifikt én form for teknologi.
Anne Paulin (S), 2020-02-20:
Jeg må bare sige, at jeg er uenig med spørgeren i forhold til hans bemærkninger om, at power-to-x bare er én ud af et væld af teknologier.
Power-to-x er noget af det, som bliver helt afgørende.
Vi skal jo huske på – og det er ikke for at være belærende – at power-to-x, eller strøm til noget, som fru Signe Munk plejer at udtrykke det, er at tage strømmen og så lave det om til et eller andet.
Så på den måde er det jo ikke teknologibestemt, hvad det er, vi så laver det om til.
Men vi ved, at vi har store mængder overskydende strøm, og i fremtiden får vi meget mere af det.
Vi får enorme mængder af strøm, som er der i perioder, hvor vinden blæser meget og solen skinner meget.
Vi skal da udnytte de kæmpestore mængder og benytte os af dem.
Og samtidig ved vi jo også, at eksempelvis biobrændsler selvfølgelig er en del af løsningen, men at der trods alt er en begrænset biomasse til at lave brændstoffer af.
Altså, jeg vil i hvert fald imødekomme spørgeren så meget som til at sige, at vi jo tidligere har set eksempler på, at det i forhold til biobrændstoffer har været svært at vide, hvor grønne de egentlig er.
Og det var jo lidt den situation, som vi stod i i efteråret.
Det skal vi selvfølgelig passe på med, og derfor er det også vigtigt, at vi kigger på CO 2 -fortrængning og trækker det op som et vigtigt kriterie.
Men jeg synes stadig væk, det også er vigtigt at understrege behovet for en massiv satsning på power-to-x.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-25:
Ja, det er jo rigtigt, at vi har en del paragraffer i straffeloven, hvor der er en strafferamme på over 6 år, og derfor står det enkelte element her heller ikke alene.
Som hr. Kristian Hegaard også var inde på, er der tre forhold, der skal være opfyldt, for at det kan bringes i anvendelse: For det første skal der være tale om en alvorlig forbrydelse med en strafferamme på over 6 år, som det blev nævnt her.
For det andet skal det medføre fare for menneskeliv, velfærd eller betydelige samfundsværdier.
For det tredje skal der være afgørende grunde til at overtage tv-overvågning med henblik på at forebygge eller efterforske den forbrydelse, der er i gang.
Det vil sige, at det kan ske, når de tre forhold er opfyldt, og der dermed også er tale om en meget ekstraordinær situation, og der skal foreligge en retskendelse, og så synes jeg sådan set, at vi har rammet det godt ind.
Det må også hvile på, at der så er tillid til, at domstolene jo også kan kontrollere, at anvendelsen af det her sker i overensstemmelse med loven og dermed også med de bemærkninger og den intention, som er Folketingets.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-25:
Tak for ordførertalen.
Når det kommer til bl.a. terror, som ordføreren siger, så kan Radikale Venstre sådan set godt se meningen med, at der kan være behov for en straksovertagelse af tv-overvågningen.
Men der skal ligesom være opfyldt tre betingelser, før det kan finde sted, og to af dem er meget vage – den eneste betingelse, der er relativt objektiv, er, at der skal være tale om en forbrydelse efter straffelovens kapitel 12 eller 13 eller en bestemmelse med en strafferamme på 6 år eller derover.
Er ordføreren bekendt med, og kan ordføreren bekræfte, at når man ser bort fra straffelovens kapitel 12 og 13, så findes der over 40 bestemmelser med en strafferamme på 6 år eller derover, hvilket vil sige, at der er rigtig mange forbrydelser, der formentlig bliver begået hver dag, der vil kunne give adgang til, at politiet vil kunne få kompetence til at gå ind og overtage tv-overvågningen straks?