runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2024-10-03:
Tak for det.
Lidt tidligere på aftenen var det sådan, at hr. Morten Messerschmidt mindede os om, at det her jo er en forhandling om statsministerens åbningstale.
Det står endda også på lystavlen bagved, at det er en forhandling om redegørelse nr. R 1, statsministerens redegørelse i henhold til grundlovens § 38.
Jeg tænker i hvert fald ikke, at hr. Morten Messerschmidt ville vinde den konkurrence.
Hans tale handlede jo i virkeligheden primært om en tidligere statsminister.
Men der er mit udgangspunkt, at statsministeren jo i sin åbningstale netop nævnte, at Grønland er det store arktiske land i rigsfællesskabet, og at det jo derfor helt naturligt er sådan, at Grønland skal spille en helt særlig rolle, når kongeriget overtager formandskabet i Arktisk Råd.
Mit spørgsmål til ordføreren er så, hvordan ordføreren ser den helt særlige rolle, som Grønland skal spille i Arktisk Råd, udformet.
Susie Jessen (DD), 2024-10-03:
Timingen blev jo drøftet i første omgang, da man udsatte det på grund af terrorangrebet sidste år.
Så nu må man vurdere, at tiden er inde til, at det her nu er glemt, og så kan man godt lave den der Palæstinas Plads alligevel.
Det synes jeg er en rød klud i ansigtet på de mange jødiske borgere her i landet, som har en utrolig stor tilknytning til Israel og kan se, hvad der foregår lige nu af de mest bestialske ting.
Det er en rød klud i ansigtet på rigtig mange mennesker i den her tid lige nu, hvor der bliver smidt håndgranater, og hvor Carolineskolen er mandsopdækket.
Jeg synes, at timingen er fuldstændig elendig.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Jeg må ærlig talt indrømme, at det lyder, som om det er, fordi ordføreren kun hører halvdelen af, hvad jeg siger, og så kan jeg bedre forstå, hvis det ikke giver mening.
Hele pointen er jo netop, at det med den her tidsopsparring er 100.000 kr., man får, når man fylder 25 år, og at det så er 5.000 pr. år, der bliver sat ind.
Samtidig har man mulighed for at flytte penge – op til 1 mio. kr. – fra sin egen pensionsopsparing og over på den her tidsopsparing, man kan tage af i løbet af livet, frem for at vente, til man bliver gammel.
Det er sådan set det, der er pointen i det.
Når det så kommer til spørgsmålet om landbruget, som jeg også lige skal nå at svare på, så er det jo ikke sådan, at vi vil lukke en produktion, men at vi bare vil ændre produktionen.
Men jeg er med på, at nytænkning og progressive visioner kan være svært at forstå.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-03:
Så var jeg heldig, dengang jeg zonede lidt ud og så brugte lommeregneren.
For lige nøjagtig på et 30-årsarbejdsliv for 3 millioner mennesker og for 2 mia. kr. får man sådan med en god mellemindkomst cirka halvanden dag om året, ikke?
Så det lyder jo superforjættende, når man siger, at man køber danskerne tid: I får halvanden dag om året.
Det svarer stort set til at genindføre store bededag.
Så det er jo det der med, at jeg zoner ud, fordi fakta mangler, og fakta mangler også, når der bliver sagt, at vi bare skal lade være med at have en produktion i Danmark.
Selv om man ønsker lige meget kød på verdensplan, skal det bare laves et andet sted, fordi det så åbenbart er godt for klimaet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Altså, at der er sne på skærmen, siger nok mere om ordføreren end om mig.
Så den vil jeg lade stå for ordførerens egen regning.
Men det, der er hele pointen i den her tidsopsparing, er jo netop, at det må danskerne selv bestemme.
Det her er et helt konkret bud på at give en større fleksibilitet i et liv og i en hverdag, hvor det for mange kan være svært at få enderne til at nå sammen.
Der er rigtig mange børnefamilier, som ytrer, at de er superpressede.
For de danske børn er de børn i Europa, der går allermest i institution, altså allertidligst og allerlængst, og vi arbejder i Danmark rigtig meget – både kvinder og mænd – og derfor kan det være superpresset, når man i perioder har brug for noget mere tid.
Så det her med, hvor meget tid man får, og hvornår man har brug for det, er jo sådan set op til den enkelte.
Det er faktisk lige præcis pointen i det her forslag, at vi ønsker at give danskerne mere fleksibilitet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for en ordførertale.
Der bliver bare sådan en blid støj, hvor jeg accepterer, at det, man hører, ikke rigtig giver nogen mening, og det er jo også fair nok.
Man har jo ret til at være forskellig.
Men så zonede jeg alligevel ind igen, dengang jeg lagde mærke til, at ordføreren i hvert fald bestemt ikke svarede på det, hr. hr. Kristian Bøgsted spurgte om, altså hvor mange fridage det egentlig er, vi får for de her 200 mia. kr., som Alternativet vil give.
Så det helt simple spørgsmål er: Hvor meget fri får vi i det her 30-årsarbejdsliv for de 200 mia. kr.?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Det er jeg ikke i tvivl om at ordføreren synes, men nu er det sådan, at Palæstina og uskyldige palæstinensere ikke er det samme som Hamas eller det frygtelige terrorangreb, der skete.
Og det at lave en Palæstinas Plads er et gammelt ønske i Københavns Kommune.
At det så er nu, er ikke noget, som vi herinde jo sådan set kan blande os i, eftersom det er en kommunal beslutning.
De ting bør ikke være modstridende.
Tværtimod ønsker vi jo at arbejde for fred og for en tostatsløsning, og det er da et godt sted at starte, når man nu ikke vil anerkende Palæstina som stat herinde.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Det er klart IA's opfattelse, at det er der en åbenhed over for i Grønland.
Vi har jo sagt nej til uran, og selvfølgelig kan der være nogle små forbehold på nogle områder, som man er nødt til at tage med ind i den diskussion.
Men ellers oplever jeg sådan set et land, som er pro mineselskaber, og et stort ønske om netop at sikre, at vi diversificerer vores økonomi, og der er råstoffer sammen med turisme og andre områder noget af det, vi kigger rigtig meget ind i.
Noget af det, man også kan kigge på i forhold til EU, er jo uddannelse og forskning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-10-03:
Jeg vil allerførst gerne sige mange tak
for en rigtig god tale, der virkelig var perspektivrig og nuanceret, og som ordførerne også slutter af med at sige, er det et spørgsmål om, at vi også kigger ind i, at der er behov for forandringer og samarbejde.
Jeg vil også gerne takke for et rigtig godt samarbejde omkring alt det arktiske og omkring alt det, der er rigsanliggender.
Jeg vil spørge ind til et tema, som ordføreren ikke kom ind på, men som jeg ved er meget vigtigt for både ordføreren og IA, lige så vel som det er for mig og for Socialdemokratiet, og det drejer sig om hele den grønne omstilling.
For vi må sige, at Grønland gennem mange år har været udsat for is, der smelter.
Men det, vi ser i øjeblikket, og ikke mindst i Grønland, er jo, at det nu slår igennem på anden vis, bl.a. i forhold til fjeldskred og tsunamier.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren og IA, hvad man tænker om spørgsmålet: Hvad er det vigtigste, man står over for i forhold til den grønne omstilling i Grønland?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak.
Jeg ved, at noget af det, vi er meget optaget af i Grønland, netop er at investere i den grønne omstilling, sådan at meget mere af den energi, vi får, er grøn energi, frem for at det er sort energi, kan man sige.
Det er noget af det, som jeg ved at regeringen og naalakkersuisut hjemme i Grønland kigger på, altså hvordan man kan samarbejde om at finde finansiering til netop at lave den her også til tider lidt dyre grønne omstilling, hvor Grønland tager et langt større ansvar, men hvor Danmark sådan set også går ind og bakker op omkring det.
Det er et af de konkrete områder, hvor vi ser, at det skal vi samarbejde meget mere omkring.
Så er det jo positivt, at Grønland, her 10 år efter at Parisaftalen blev etableret, endelig, endelig har tiltrådt Parisaftalen.
Det er simpelt hen en kæmpe, kæmpe glæde, for når man tænker på klimaforandringer, er der jo rigtig mange, der tænker på Grønland, så selvfølgelig skal vi også være med i det, vi kan bidrage med til at tage et globalt medansvar.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-10-03:
Tak for svaret.
Mit næste spørgsmål var netop, om ordføreren ikke så en oplagt mulighed for at snakke kritiske jordarter, hvor EU jo netop er afhængig af Kina, og hvor Grønland kan levere dem.
Er det ordførerens vurdering, at Grønland så også vil være villig til at gå ind i et konkret samarbejde med EU om netop den del?
For det er jo det, EU mangler i øjeblikket.
Og jeg tror, at det fremadrettet bliver helt afgørende sikkerhedspolitisk, at EU selv kan levere de råstoffer, man har brug for, i stedet for at skulle være afhængig af Kina.
Det så vi under corona ikke bragte noget godt med sig, og derfor er det også oplagt i forhold til at kigge ind i fremtiden, at det bliver vi mere uafhængige af.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak.
Også tak for det virkelig gode samarbejde med SF; det sætter vi i IA rigtig stor pris på.
Man kan sige, at hvis man gerne vil finde svar, er det jo altid godt at kigge lidt tilbage i historien.
Og der har vi jo set, at der tidligere har været en hensigtserklæring mellem Grønland og EU, uden at der egentlig rigtig er kommet noget ud af det.
Det er fint at lave en god politisk aftale, men den skal ligesom følges op af noget konkret.
I dag er det Kina, der nærmest har monopol på det, men ville det ikke være interessant, hvis vi tog de 78 pct. af alle de mineraler, som EU har brug for – dem kan man sådan set finde i Grønland i dag – og samarbejdede om dem?
Burde vi ikke samarbejde om det, i stedet for at vi skal til Kina og finde de kritiske mineraler?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-10-03:
Jeg læste for et par uger siden en artikel på www.knr.gl/da, hvor historien var, at USA gør rigtig meget for at være i dialog med Grønland og være attraktiv for Grønland at samarbejde med.
I samme artikel skriver man samtidig, at EU ikke er lige så gode, faktisk betydelig ringere, til at bringe sig i spidsen som samarbejdspartner for Grønland.
Og det synes jeg jo er bekymrende, om end fru Aaja Chemnitz sagde, at EU nu har oppet sig en smule.
Danmark overtager jo lige om lidt EU-formandskabet.
Jeg tror, at det er om mindre end et år, at vi overtager EU-formandskabet.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om de grønlandske folketingsmedlemmer eller regeringen i Grønland har fremlagt nogle konkrete ønsker eller behov til den danske regering, som man fra Grønlands side ønsker at få fremmet i forbindelse med det danske formandskab for EU.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Nu har vi møde med den nye socialminister om ikke så lang tid, og det glæder vi os rigtig meget til fra IA's side.
Men vi har sådan set også ladet os inspirere af, da vi var i Kommune Kujalleq i Sydgrønland, at fokusere på børn og unge, så der har vi faktisk også nogle forslag, som vi kommer til at tage med til finanslovsforhandlingerne.
Vi kunne godt tænke os at være med til netop at sikre forebyggelse rundt omkring i Grønland der, hvor det giver mening at man understøtter det herfra.
En meget konkret ting, vi vil pege på, er, at det sådan set er Danmark, der skal til at betale for den sociale indsats, der foregår i de grønlandske huse, hvor det indtil videre har været naalakkersuisut, der har gjort det.
Louise Elholm (V), 2024-10-03:
Det synes jeg var nogle interessante emner.
Jeg har egentlig ikke mere til de specifikke emner.
Hvad er det for nogle primære prioriteter, som ordføreren har på det område på nuværende tidspunkt?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak.
Nogle af de områder, som man allerede har investeret i på forsvarsområdet, er jo bl.a. de her langtrækkende droner, som er en del af den arktiske kapacitetspakke.
Og der mener vi sådan set, at de bør være placeret i det grønlandske samfund.
Vi bør uddanne dronepiloter i det grønlandske samfund, for det er jo ikke altid plug and play med den her nye teknologi, som vi jo rigtig gerne vil have til netop at sikre et bedre overvågningsbillede af, hvad det egentlig er, der foregår i Grønland.
Så uanset om det er satellitter, droner eller anden form for ny teknologi, er vi også nødt til at teste det i det grønlandske samfund.
Så det er noget af det, som vi kommer til at pege på, altså hvordan vi kan sikre, at det er noget, der både kommer det grønlandske samfund til gavn, og som samtidig kommer forsvaret til gavn.
Så kunne det også være noget rigtig interessant at se, om vi kan udvide uddannelsespladserne på arktisk basisuddannelse, når det nu er så stor en succes, som det nu engang er.
Louise Elholm (V), 2024-10-03:
Tak, og tak for talen.
Den var som sædvanlig enormt nuanceret, og ordføreren kom rigtig godt omkring emnerne, og det er altid en fornøjelse.
Vi har jo netop været i Sydgrønland, og det er tydeligt, at der er rigtig mange forskellige områder, hvor der er snitflader, vi skal være opmærksomme på, at vi kan hjælpe hinanden.
Det kan være svært at vælge ét område at gå ned i, men jeg tror alligevel, jeg vil spørge ordføreren ind til nogle ting i forhold til forsvarsområdet.
Ordføreren siger, at man er meget opmærksom på det, og ordføreren nævner også den arktiske basisuddannelse, der er kommet i Kangerlussuaq, og det synes jeg jo er rigtig, rigtig godt.
Men hvad er det ellers, som ordføreren har af prioriteter i den her sammenhæng med forsvarsforhandlingerne?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Helt konkret ved jeg, at GEUS, som jo laver de her geologiske undersøgelser både i Danmark og i Grønland, er udsat for en besparelse, kan man sige, i finansloven.
Det er noget af det, som vi i hvert fald har bemærket os, og som vi vil tage med til finanslovsforhandlingerne.
Vi lever ikke i en tid, hvor vi skal spare på netop de her geologiske undersøgelser, DMI eller nogen af de andre områder.
For det er virkelig noget, som påvirker det grønlandske samfund, altså klimaforandringerne, så der er vi nødt til at sikre, at de danske institutioner, som arbejder i Grønland, også har penge til lave den indsats, de skal i Grønland.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-10-03:
Og der siger ordføreren, at der kan være noget omkring noget samfinansiering.
Men er der ellers nogle punkter, hvor IA tænker at der er ting, vi fra Folketingets side og i det samarbejde, vi udvirker her, skal gøre for at fremme den grønne omstilling i Grønland?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Jeg tror, det var et ledende spørgsmål; inddragelsen har i hvert fald ikke været helt god.
Men lad os kigge på det, og lad os gå konstruktivt til værks i forhold til også fra vores side måske sådan lidt mere konkret og i fællesskab at pege på, hvad det er for nogle områder, hvor vi ser at der i hvert fald er et meget konkret behov.
Og så skal vi huske på, at FN's specialrapportør var i Danmark og i Grønland for ikke så lang tid siden og jo pegede på en række udfordringer i forhold til netop racisme og diskrimination, bl.a. det her med retten til tolkning, retten til at have en bisidder, hvis der er anbringelsessager, osv. osv.
Så der er rigtig meget materiale at tage udgangspunkt i.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har rejst meget i Mellemøsten, og jeg vil sige, at personligt skelner jeg imellem spirituel islam, som ikke er aggressiv, og jihadisme og islamisme.
Jeg mener, det er to forskellige ting, og jeg mener, man skal være påpasselig med at blande dem sammen.
Den radikale islam er vores fjende, islamisme er vores fjende.
Spirituel, religiøs islam, som ikke er aggressiv, er ikke vores fjende efter min mening.
Hvorfor støtter jeg regeringen?
Jeg mener da, at regeringen i høj grad har det på dagsordenen.
Der har dog været nogle sager, hvor jeg har været uenig i de her ting, f.eks. koranloven; der sagde jeg klart, at det stemmer jeg ikke for, og det gjorde jeg heller ikke.
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig god tale, og tak for det daglige samarbejde, vi har.
Jeg synes også, at ordføreren fortjener ros for altid at se konstruktivt på tingene og, når vi møder nogle bump på vejen, altid at forsøge at finde en løsning i stedet for at tale en konflikt op.
Det synes jeg ordføreren fortjener rigtig meget ros for.
Jeg har et spørgsmål i forhold til det Sjómaq-projekt, som IA og Sambandspartiet har iværksat sammen, og som vi har fået afsat nogle penge til på finansloven.
Sjómaq er jo kommet med en analyse, som faktisk viser os noget data på, hvad unge i rigsfællesskabet ved om hinanden, og hvad det er for nogle udfordringer, de føler der er, i forhold til at opnå mere viden om hinanden.
Så kan ordføreren give os lidt af sit syn på de konklusioner, der er i den rapport, som jeg ved at ordføreren har haft mulighed for at dykke ned i?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Nu sidder jeg ikke i regeringskontorerne, hverken der eller i Danmark, men jeg har jo rejst sagen mange gange, både her og hjemme på Færøerne, og som jeg forstår det, er der en meget god dialog, og Danmark gør virkelig meget; man har fået sat det på dagsordenen.
Jeg tror ikke, at Ursula von der Leyen havde været på det besøg i Færøerne, hvis ikke det var med dansk hjælp og man havde banet vejen for, at der skal komme en forståelse, og ud af den forståelse skal der komme en konkret aftale.
Ja, jeg mener faktisk, at man gør det, man kan.
Per Husted (S), 2024-10-03:
Så vil jeg lige som en afrunding spørge, og det er lidt en gentagelse: Kan vi gøre mere fra dansk side i forhold til Færøerne og i forhold til handelsdelen af det?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Tak for det meget vigtige spørgsmål.
Ja, jeg mener, som ordføreren sagde, at det er vigtigt, at vi løsriver os så meget fra forbindelsen til Rusland som overhovedet muligt, også når det gælder fiskeriaftalen – det er min personlige holdning – men at forbedre adgangen til det europæiske marked er en vej ud af det russiske marked.
Det skal dog siges, at vi har reduceret handelen med Rusland ganske, ganske betydeligt.
Altså, hele opdrætsindustrien sælger slet ikke til Rusland længere, og vi har jo – for at få al tvivl til side – taget nogle skridt, der stiller os fuldstændig klart og entydigt på Ukraines side i den krig.
Det, der skal til, er, at man fra europæisk side også ser, at der er en gevinst i at tiltrække Færøerne økonomisk til Europa.
Det mener jeg at regeringen har gjort klart, og det har Ursula von der Leyen også gjort klart under sit besøg på Færøerne, altså at man ser det sikkerhedspolitiske aspekt af handelspolitikken, og at man forstår, at hvis man knytter Færøerne tættere til sig økonomisk, så knytter man også Færøerne tættere til sig strategisk.
Det er den forståelse, som er vigtig, og jeg mener, at den er på plads, og jeg har store forhåbninger om, at vi får en ny aftale baseret på den idé.
Per Husted (S), 2024-10-03:
Mange tak for en stor tale med et stort udsyn for verdens brændpunkter og med mange værdier og meget ideologi i sig.
Jeg vil også gerne takke for det gode samarbejde i det daglige her på Christiansborg, og så vil jeg tillade mig at tage et mere konkret emne op end det mere værdimæssige og ideologiske, som ordføreren anlagde.
Jeg ved, at ordføreren ønsker, at Færøerne skal gøre sig mindre afhængige af handelen med Rusland og have bedre adgang til markederne i Europa.
Jeg glædede mig dér også over, at europakommissionsformanden i selskab med den danske statsminister tilbage i foråret besøgte Tórshavn og sammen med den færøske lagmand underskrev en fælleserklæring om et styrket samarbejde.
Jeg håber, at det kan bane vejen for indgåelse af en ny handelsaftale mellem Færøerne og EU.
Kunne ordføreren sætte nogle ord på, hvordan han ser vejen derhen og hvilken rolle Danmark som EU-medlem kan spille i den proces?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Vi ser jo på retsområdet, at når man løfter ét område, er der også nogle andre områder, man er nødt til at være opmærksom på.
Så hvis man f.eks. i et politiforlig får afsat nogle penge til Færøernes politi, er det også noget, der f.eks. påvirker domstolene, for der kan måske være flere sager ved domstolene osv., altså i forhold til fængslerne.
Det lykkedes os jo, både for Grønland og Færøerne, sidste gang ved domstolsforhandlingerne at sikre nogle penge, men det var lidt med hiv og sving.
Og det er lidt, som om regeringen også lige skal huske på, at vi er der.
Så jeg vil lige høre, hvad ordføreren tænker om det.
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
I forhold til nordatlantpuljen og de konkrete udfordringer, jeg remser op i dag, har vi nogle konkrete ting, vi gerne vil gå til nordatlantpuljen med, i forhold til forhandlingerne, og det vil være nogle ting, som ikke er langvarige, men noget, der skal et engangsbeløb til for at få løst.
Men hvad angår de helt strukturelle ændringer, der skal til, må det jo være en del af et kommende forlig, hvor vi får implementeret det og løftet Færøernes politi på en måde, så vi ikke om 4 år ser pengene løbe ud igen, men så vi binder alle Folketingets partier til faktisk at lave indsatsen og lave løftet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale og et godt samarbejde.
Ordføreren er en meget dygtig repræsentant for sit hjemland, så tusind tak for det.
Jeg synes, det var en rørende tale, som ordføreren læste op, og jeg vil gerne følge lidt i det spor, der allerede har været, med at spørge ind til, om det er nogle penge, der skal afsættes i nordatlantpuljen, og hvad det i så fald er for nogle områder, der ligesom er vigtige at kigge ind i.
Handler det om noget lovgivning, eller er det flere forskellige ting, der i virkeligheden skal til i forhold til at sikre, at det igen bliver verdens bedste politi, hvilket vi sådan set også i Grønland troede det var, for vi har faktisk set op til det færøske politi på grund af de vilkår, som de har haft tidligere?
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Det glæder jeg mig rigtig meget over.
Vi ved jo alle sammen, hvad det færøske og grønlandske ønske er, men det kræver jo, at vi får selve ønsket med i den endelige rapport, som Nordisk Ministerråd jo i sidste ende skal tage stilling til.
Så jeg tror, at jeg og ordføreren meget deler synet på, hvad det er, der skal ske.
Jeg er helt enig med spørgeren.
Vi skal jo se hele retsområdet som en lang kæde, som hænger sammen, og nu får vi jo et nyt fængsel på Færøerne, som skal stå klar i 2029.
Men så har vi jo f.eks. domstolene, hvor Retten på Færøerne virkelig frygter det scenarie, der kommer nu, med, at man udfaser det digitale sagsbehandlingssystem, som de bruger i dag, hvilket vil gøre, at de igen skal til at bruge gamle sagsbehandlingssystemer, som vil gøre processen langvarig.
Det er et stort problem, som jeg håber at vi også kan få løst snart.
Louise Elholm (V), 2024-10-03:
Tak for talen.
Jeg må indrømme, at jeg blev en anelse overrasket.
Det er en meget atypisk hr. Sjúrður Skaale-tale.
Den plejer altid at være humoristisk og med lidt stikken til os alle sammen.
Det her var en overraskende alvorlig tale, men jeg forstår sagtens emnet.
Vi ved jo alle, at kristne er meget forfulgte, og at det nok er den religion, der er mest forfulgt i verden; det er faktisk de kristne.
Og armenierne har i den grad også oplevet det, må man sige, gennem tiden.
Så jeg forstår sagtens emnet, og jeg forstår også, at ordføreren interesserer sig for det.
Man kunne være fristet til at tage Samuel P. Huntingtons »Civilisationernes sammenstød« frem og diskutere det.
Jeg vil dog mene, at der også er folk, der deler tro, som også kan slås.
Det kan vi da se sker nogle steder i verden, så det er ikke det eneste.
Men jeg vil dog spørge ordføreren om noget.
Jeg har jo været med ordføreren på Færøerne, og der havde ordføreren et ønske om, at vi så de kristne menigheder i Klaksvík på nordøerne.
Hvad mener ordføreren?
Mener ordføreren, vi skal være mere opmærksomme på vores tro, også i vores eget land?