runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Det er næsten lidt morsomt, at vi diskuterer elbiler i salen i dag, og så skal vi alligevel fra Liberal Alliances side høre om, hvordan vi kan få flere billige benzinbiler.
Det gør jeg også på visse områder.
Derfor er det jo heller ikke underligt, at man, når man tre gange sænker registreringsafgiften, samtidig med at man lægger afgifter på elbiler, får det, man efterspørger politisk, nemlig et fuldstændigt stop for salget af elbiler og rigtig mange flere benzinbiler.
Men man får jo det, man politisk lægger op til.
Jeg vil sige, at Liberal Alliance og den politik, man har haft med i den grad at fremme benzinbiler, så vi har så mange flere benzinbiler på vejene, har været en meget stærkt medvirkende faktor til, at det går så langsomt med omstillingen til den grønne sektor.
Vil ordføreren kommentere på det, altså at den politik, der været ført med det her meget store mersalg af benzinbiler, har været medvirkende til at sænke processen i forhold til at få omstillet vores persontransport i en grøn retning?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-11:
Jamen jeg skal ikke kloge mig på, hvorfor danskerne ikke i lige så høj grad tager det til sig.
Jeg konstaterer bare, at hvis du ser på forskellen i registreringsafgift, så er det økonomiske incitament til at købe en elbil i Danmark altså meget, meget stort, og det er jo i sagens natur langt større end i lande, hvor der ikke er nogen registreringsafgift på nogen biler.
Det må jeg bare konstatere.
Og så tror jeg bare, at ude i den virkelige verden er der en masse andre hensyn, man skal tage, når en dagligdag skal hænge sammen og man skal have en bil, der kan fungere for ens familie osv. Selv om det selvfølgelig sikkert er drønirriterende for en masse mennesker i Alternativet, at det er sådan nogle hensyn, danskerne lægger mere vægt på, så er det nu engang sådan.
Og så er jeg sådan lidt skeptisk over for at presse ting ned over hovedet på danskerne.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-11:
Jamen så lad os tage helt til Norge eller til USA, hvor de åbenbart har mere lyst til at køre i elbiler.
Jeg ved ikke, hvad det er, der er besværligt ved det, men det er nu i øvrigt også ret fedt at køre i elbil.
Men i Norge og USA har de jo også længere afstande, og det må bare gøre det endnu mere besværligt end herhjemme, hvor vi ikke har helt så lange afstande.
Hvis ikke de her ændringer gør det, hvad kunne så være årsagen?
Hvad kunne gøre, at danskerne ville vælge elbiler?
Hvorfor er det, at nordmændene og amerikanerne gør det?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-11:
Altså, hvis man nu skulle bruge 410 mio. kr., og man ville have noget for pengene, så kunne man jo kigge på sådan noget som isolering af huse f.eks. Jeg tror, det er noget af det, som dem, der har forstand på det, har peget på er noget af det billigste, man kunne gøre, og der ville man få mere for pengene.
Men, misforstå mig ikke, jeg er glad for, at der af politiske årsager er nogle biler, der bliver billigere.
Jeg siger bare, og jeg kan næsten ikke forstå det på trods af politiske forskelle, at det alligevel ikke gør indtryk, at for 100 mio. kr. kunne man komme helt af med det høje knæk – altså det ville betyde utrolig meget for rigtig mange mennesker.
Men det gør ikke noget indtryk, det må jeg erkende.
Jeg synes bare, at sådan samfundsøkonomisk er det her nok ikke lige den klogeste måde at gøre det på, men jeg er glad for, at nogle biler bliver billigere.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Jeg kan forstå på ordføreren, at det her så er en meget dyr og forkert måde at gøre noget for klimaet på.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-11:
Jamen det synes jeg også.
Jeg vil bestemt gerne have, at flere danskere får råd til at købe en ordentlig bil.
Det er også derfor, at jeg gerne vil sænke registreringsafgiften.
Jeg konstaterer så bare, at i lande, hvor man ikke har nogen registreringsafgift, kører folk i højere grad rundt i elbiler, end de gør i Danmark.
Så måske er det der fokus på registreringsafgiften ikke det helt rigtige fokus.
Så synes jeg bare, at når vi har en viden om det og gerne vil sænke CO2-udledningen, så lad os da gøre det på den måde, som også samfundsøkonomisk er mest fornuftig.
Der har vi bare en masse viden om, at det så ikke lige er sagen med højere afgifter på f.eks. benzinbiler.
Altså, afgifterne er alt for høje i dag i forhold til det, som den miljøbelastning, de skader, den slitage, der er på vejene, kan retfærdiggøre.
Man er så ikke interesseret i at lytte til, hvad sagkundskaben siger, og det er fair nok, men det gør vi nu engang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Det er sjovt, så særlige vi er i Danmark: I Danmark er det besværligt at have en elbil eller på andre måder meget svært at have en elbil.
I mange andre lande synes folk ikke, at det er lige så besværligt.
I et meget bilglad land som USA har man i f.eks. Californien masser af elbiler.
Hvorfor?
Fordi den californiske delstat havde besluttet at få en masse biler ud på markedet.
Skatteudvalget var ovre at besøge dem.
De havde en strategi om at købe offentlige elbiler og efterfølgende sælge dem på brugtbilsmarkedet.
Ting falder jo ikke bare ned fra himlen.
Så regeringen har fået det, man har efterspurgt, fordi man har sænket prisen på benzinbiler og hævet den på elbiler.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, hvis det kun er Liberal Alliances ministre, der skal have lov til at køre rundt i dyre Teslaer.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-11:
Fru Lisbeth Bech Poulsen må jo selvfølgelig gerne synes, at det er morsomt, at jeg står og taler for, at også benzinbiler skal være billigere.
Jeg er ikke sikker på, at der er så mange danskere, der synes, at det er sådan vildt morsomt at skulle betale 150 pct. i registreringsafgift.
Altså, rigtig mange danskere har brug for en bil for at få en hverdag til at hænge sammen.
Og danskernes hverdag er måske ikke altid helt så højtflyvende og højtravende, som det kan blive herinde i Folketinget, når vi taler om at redde hele verden osv.
Jeg kan godt lide at tage hensyn til de mennesker, for det synes jeg sådan set er en del af opgaven med at være herinde.
Jeg er ikke enig i, at den politik, der er ført i Danmark, og de afgiftslettelser, der har været, er skyld i, at der skulle være færre elbiler.
Der er formentlig ikke noget land, hvor det er så attraktivt at købe en elbil frem for en almindelig benzinbil, som det er i Danmark.
Der er jo kæmpestor forskel på afgiften.
Andre lande, som slet ikke har nogen registreringsafgift, som f.eks. Sverige eller USA for den sags skyld, har en langt større andel af elbiler.
Så det der med at binde det op på registreringsafgiften, og at der skal være en stor forskel, og at det i sig selv skulle betyde noget, er jeg ikke helt sikker på er rigtigt.
Når de bliver det, skal danskerne nok købe dem.
Men det er de bare ikke nu.
Så danskerne ønsker dem ikke i så stort et omfang, som politikerne ønsker at danskerne skulle ønske dem.
Sådan er det nogle gange – de er besværlige.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Tak for det.
Hvis det virkelig skulle forholde sig sådan, at det, der var en barriere for, at oppositionen tog et aktivt medansvar for at sikre, at afgifterne på elbiler ikke stiger pr. 1. januar, hvad jo ville være fair nok, al den stund at den tidligere regering sådan set lavede nogle afgiftsfritagelser, men bare glemte at finansiere dem – så det ville være fair nok, hvis man tog det ansvar – knytter sig op på, at vi i stedet har brugt pengene på at lave Lindholm, så ser jeg meget frem til, at der kommer et ændringsforslag fra en samlet opposition.
Det må der så gøre, for sådan må jeg forstå det forholder sig.
Så der kommer et ændringsforslag fra den samlede opposition, hvor hele det her projekt med at lave et nyt asylcenter udgår til fordel for at give noget tilskud til nogle elbiler.
Vi kommer ikke til at stemme for det, men jeg glæder mig til at se det, for ellers giver det, der lige blev sagt, ikke nogen mening.
Så vil jeg omkring Sjælsmark sige, at man også kunne vende spørgsmålet om og spørge, hvor længe forældrene vil acceptere det her.
Der er jo et forældreansvar.
Der er nogle mennesker, der kommer til Danmark, og der er nogle, der har et beskyttelsesbehov, og dem skal vi tage os kærligt og varmt af, det går jeg fuldstændig ind for, altså at efterleve alle konventioner.
Der er nogle, der ikke har et grundlag, og de skal rejse hjem, og der hører det sådan set med til forældreansvaret at gøre det, man skal.
Spm. nr. US 23
Morten Østergaard (RV), 2018-12-11:
Statsministeren kan hoppe og springe, men det, der gjorde, at der ikke blev en elbilsaftale, var, at regeringen ikke ville bruge ressourcerne på det, for de skulle bruges på en ø i Stege Bugt.
Det er, synes jeg, en vanvittig prioritering.
Jeg har ikke hørt en eneste, hverken fængselsbetjent eller politibetjent, der syntes, at det var det nemmeste sted at håndtere udviste kriminelle.
Jeg har til gengæld hørt statsministeren sige, at den eneste løsning på problemet er den type internationale aftaler, som man søgte at lave i går i Marrakech, i øvrigt under stor protest fra Dansk Folkepartis side, der hellere vil bruge skatteydernes penge på en ø i det sydsjællandske end på at lave reelle løsninger.
Men jeg vil bare til sidst spørge om noget: Når der nu i 2018 i Røde Kors har været 51 indberetninger om mistrivsel på Sjælsmark Kaserne, hvor længe kan regeringen så sidde det overhørig?
Jeg tror, det for tiden er 93 børn, der er indespærret på den her kaserne under forhold, hvor de ikke engang kan få lov til at spise et måltid mad, deres forældre har lavet til dem, og hvor længe kan det stå på, når man ser, at indberetningerne står i kø på den måde, som tilfældet er her?
Jeg forstod på kulturministeren i går, at der foregår drøftelser i regeringen, så hvad kan statsministeren oplyse om det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Jeg ved ikke, hvad resultatet er, når hr. Morten Østergaard sætter sig sammen med dem, som hr. Morten Østergaard synes skal drive Danmark.
Er det så der, at man ikke synes, at vi skulle gøre noget i forhold til de kriminelle udviste asylansøgere?
Repræsenterer hr. Morten Østergaard en samlet opposition, der siger, at det er en fejl, en kæmpe fejl, at uddanne flere fængselsbetjente og opruste politiet og sørge for, at vi sender et signal til udviste dybt kriminelle asylansøgere om, at de ikke er velkomne?
For så er det jo rigtigt.
Det er jo rigtigt, at hvis fru Mette Frederiksen dækker det synspunkt, så ville man have haft nogle penge, som vi har brugt på noget andet, men jeg ved ikke, om det forholder sig sådan.
Jeg vil bare sige, at det jo ikke kan være nogen langsigtet strategi for at gøre Danmark grøn, at vi skal bruge skattepenge på at give tilskud til danskerne for at bruge elbiler, samtidig med at vi slår hul i statskassen, fordi folk holder op med at bruge benzin- og dieselbiler.
Det vil efterlade det danske velfærdssamfund med et tab i størrelsesordenen plus 50 mia. kr., og hr. Morten Østergaard kan sikkert også meget hurtigt få regnet ud, hvad det svarer til i uddannelses- og forskningsressourcer og alt muligt, og hvor længe man kan ligge på barselsgangene.
Det er derfor, at vi nu på den positive måde forfordeler elbilerne med en afgiftsfritagelse i 2019 og 2020, og så klogt får nogle mennesker til at arbejde med at finde ud af, hvordan vi når derhen uden at slå hullet i statskassen.
Morten Østergaard (RV), 2018-12-11:
Der var måske nogle, der havde forestillet sig, at statsministeren havde tænkt over det, før han annoncerede målet i åbningstalen.
Vi ved jo godt, at det er, fordi man ikke kan få Dansk Folkeparti med på at bruge penge på det, fordi pengene bliver brugt på noget andet.
Uanset alle statsministerens mange ord så kan statsministeren heller ikke bruge pengene to gange, og derfor er finanspolitik jo en prioritering.
Og når man i finansloven afsætter 759 mio. kr. øremærket til projektet på Lindholm i stedet for at bruge de faciliteter, man har rundtomkring, f.eks. lade børnene komme ud af Sjælsmark Kaserne, så man kunne bruge de faciliteter, eller hvad man nu ville, så kunne man have brugt de 759 mio. kr. på at give et tilskud på 50.000 kr. pr. elbil som foreslået af Klimarådet svarende til 15.000 elbiler eller tilskuddet til dem.
Man kunne have aflyst alle de uddannelsesbesparelser, der nu indføres i 2019, cirka en halv milliard.
De ting kunne have ladet sig gøre, men statsministeren har valgt at prioritere noget andet, og det er dyr, dyr symbolpolitik på alle skatteyderes regning uden at løse et reelt problem.
Det er jo det, der er så tydeligt, nemlig at når statsministerens regering sætter sig sammen med Dansk Folkeparti, så er det det, der er resultatet, intet, der peger fremad, bare symbolpolitik.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Tak for det.
Jeg skal undskylde over for formanden, at jeg greb den her bæredygtighedsnål.
Det er jo egentlig ikke udtryk for nogen form for bæredygtighed at give mig noget, jeg har i forvejen.
Det er jo bare overforbrug.
Men lad nu det være det.
Hvor skal man starte, hvor skal man slutte.
Og så bruger vi nogle penge ved siden af på at uddanne mennesker og drive det center.
Men det er forkert at tegne et billede af, at vi bruger trekvart milliard på at lave den ø.
Det gør vi ikke.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det andet billede, der tegnes, er helt skævt.
Vi har fremlagt en meget ambitiøs plan, hvor vi har sat det mål, at vi fra 2030 ikke skal nyindregistrere diesel- og benzinbiler, med den afledte effekt, hvis vi ser på, hvordan bilparken udskiftes, at der vil være i omegnen af 1 million elbiler i 2030.
Og så har vi været fuldstændig åbne om, hvordan vi når derhen: et ønske om at holde gang i elbilsalget på den korte bane – det er jo derfor, vi har fremlagt et forslag, som er dobbelt så ambitiøst som det, hr. Morten Østergaards eget parti har fremlagt med den øvrige opposition, hvor vi afgiftsfritager i 2019 og 2020, altså i kontrast til oppositionens forslag om kun at gøre det i 2019.
Så vi afgiftsfritager i 2 år, og så nedsætter vi en transportkommission for at få nogle gennemarbejdede, kloge bud på, hvordan vi når her fra, hvor vi er nu, hen til der, hvor vi gerne vil hen, for det er ikke bare enkelt.
Jeg vil tro, at i omegnen af 5 pct. af statens indtægter i dag kommer fra benzin- og dieselbiler.
Så der er altså et eller andet provenu på omkring 50 mia. kr., der vil forsvinde, hvis ikke vi gør det her på en klog måde.
Men vi agter at gøre det på en klog måde.
Så derfor: ingen afgift på elbiler fra den 1. januar på fornuftige, billige mellemklasseelbiler og så en langsigtet gennemarbejdet plan for, hvordan vi kommer længere frem.
Det er den gode måde at arbejde på.
Morten Østergaard (RV), 2018-12-11:
Jamen jeg vil da gerne starte med en lykønskning til statsministeren, men jo egentlig til os alle sammen, i anledning af at det er 70-året for menneskerettighedserklæringen.
Jeg synes på mange måder, at det havde været passende med en markering af det fra det officielle Danmark – det tror jeg ikke der har været, så har jeg overset den.
Men statsministeren markerede det jo i hvert fald ved at tiltræde FN's migrationspagt.
Og der vil jeg gerne komme med en lille gave.
Sådan en lille gave ville klæde statsministeren.
Når man tiltræder sådan en erklæring og bekræfter menneskerettighederne, er håbet på mange måder lysegrønt.
Og statsministeren var jo i sit oplæg inde på åbningsdebatten og sin åbningstale, som vi jo faktisk roste, fordi der var et ambitiøst mål om 1 million elbiler.
Det var jo et ambitiøs bud på en løsning på en problemstilling, som vi virkelig skal have taget hånd om, nemlig transportens CO2-udledning.
Så kom finanslovsaftalen, og så må man jo sige, at der bare sker det, at når statsministeren låser sig inde i et lokale med hr. Kristian Thulesen Dahl, går den sorte klap helt ned.
Ethvert lille håb om noget lysegrønt bliver fortrængt fuldstændig, og i stedet afsætter man 759 mio. kr. til at omdanne en forskningsstation i Stege Bugt til en flygtningeø, eller hvad man nu skal kalde det – et udrejsecenter.
759 mio. kr. Der kunne man have gennemført Klimarådets forslag om at give et tilskud på 50.000 kr. pr. elbil og fået 15.000 elbiler med tilskud ud over de 1.000, som regeringens konkrete forslag var, altså et markant større skridt.
Men virkeligheden er, at statsministerens finanslovsaftale sprøjter skattekroner ud på ting, som ikke løser problemer, mens de problemer, som vi egentlig var enige om at finde løsninger på, f.eks. transportens CO2-udledning, kan man slå op i vejviseren efter en løsning på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Tak for det.
Et godt spørgsmål, som i det her tilfælde jo sådan set skulle stilles til regionsrådet ovre i Vejle, ligesom et tilsvarende spørgsmål, hvis det udsprang her i København, skulle være stillet til den socialdemokratiske regionsrådsformand oppe i Hillerød, som har foretaget besparelser, må jeg forstå, inde på Rigshospitalet.
For det er sådan set ude i regionerne, man – i hvert fald for nærværende – driver sygehusvæsenet.
Uden at det skal blive personligt – men nu er der kommet navns nævnelse på spørgeren – så kan jeg da huske, at jeg selv sådan set i mit unge liv kæmpede for at holde min egen hustru inde på sygehuset og på barselsgangen, fordi hun egentlig bare havde det sådan: Lad mig komme hjem, og lad mig komme videre.
Sådan tror jeg at folk er forskellige.
Men der bør selvfølgelig være et tilbud, der gør, at hvis man føler, man har brug for at have en overnatning og få ro på, så skal der være en mulighed for det.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-12-11:
Jamen vi er forhåbentlig fuldstændig enige om, at det er uafhængigt.
Altså, den der kunstpause gør mig bekymret, for det, der jo er sagen, er, at man oplevede et pres fra regeringens side, i forhold til hvad det er for nogle opgaver, man skulle påtage sig.
Jeg har fuldstændig respekt for, at regeringen kan mene alt muligt, når rapporten kommer, og gå ind og påvirke og sige, at man skal fokusere på noget andet.
Det er nemlig Danmarks Klimaråd, og det vil sige, at det er et uafhængigt Klimaråd med den ekspertise, der så ligger i det.
Så jeg forstår ikke, at statsministeren bare affejer det, som om de her spørgsmål var fuldstændig irrelevante.
Det sidste spørgsmål kommer som bekendt fra Alternativets egne medlemmer.
Normalt plejer jeg ikke at nævne navn på vedkommende, men det gør jeg i dag.
Det er en helt anden boldgade, så vi kan godt sådan skifte toneleje.
Det er fra Karen Christoffersen, hun har et spørgsmål til statsministeren, og nu citerer jeg direkte: Vores anden svigerdatter fødte i august sit første barn på Odense Universitetshospital og blev sendt hjem 6 timer efter fødslen kl. 21.00 om aftenen, selv om fødslen havde været lang og hård.
Det er voldsomt, når man tænker på, at man for 30 år siden havde 5-6 dage i ro og fred på hospitalet, før man blev sendt hjem, og efter at man havde lært det essentielle.
Så spørgsmålet fra Karen Christoffersen er: Vil statsministeren sikre, at førstegangsfødende får en tryg og rolig start med 2-3 dage på hospitalet, inden de bliver sendt hjem?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Der er ingen, der er blevet fyret.
Der er folk, der har løst opgaver, de blevet bedt om, inden for en tidsramme, hvor de er blevet bedt om det, og så har regeringen efter en fuldstændig normal procedure taget stilling til, hvordan man så fremadrettet skulle nybesætte det her Klimaråd.
Og det kan jo ske, ved at man genudpeger, eller ved at man udpeger nye.
Sådan har det været til alle tider, og jeg kan ikke finde noget fortilfælde, jeg kan i hvert fald ikke erindre mig noget, hvor folk, der i princippet kunne have været genudpeget, og som ikke er blevet genudpeget, har udløst en eller anden stor storm, hvor mit parti, da vi var i opposition, så har sagt, at det er sikkert et eller andet.
Klimarådet er nedsat med det mandat, de har, og de kan gøre lige, hvad de vil, og har frihedsgraderne til det.
Betyder det så, at regeringen ikke må være i nogen dialog med dem?
Selvfølgelig gør det ikke det.
Så når vi f.eks. i 2015 oplever et Klimaråd, der evaluerer regeringen på målsætninger, som den tidligere regering har sat, så er det vel relevant nok, at vi har en eller anden diskussion om: Fint nok, men kunne der ikke også været noget andet, I kunne beskæftige jer med?
Altså, det er helt fair.
Det er vel ikke oppositionens Klimaråd – det er vel et uafhængigt Klimaråd.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-12-11:
Det kan godt være, at statsministeren ikke synes, at der er noget hokuspokus her.
Men jeg bliver i hvert fald bekymret, og der opstår berettiget tvivl om, hvilke arbejdsbetingelser rådet har haft.
Når man hører, at rådet har følt, at der har været et pres fra regeringens side, fra ministerens side, i forhold til hvad man skal fokusere på, og hvilke opgaver man skal påtage sig, ville jeg da forvente, at statsministeren ville sige: Selvfølgelig skal vi stå som garant for, at rådet er fuldstændig uafhængigt, uagtet hvem der sidder i regering, og hvem der sidder i opposition.
Så jeg kan ikke forstå, at statsministeren bare affejer det tvivlsspørgsmål, der er opstået, for det klæber jo også til rådets fremadrettede arbejde.
Altså, det handler om, hvor uafhængigt det er.
Og det begrunder jeg selvfølgelig også med, at vi har set klimaordfører hr. Thomas Danielsen gå ud og sige på efterkant, at Venstre ikke havde tillid til Klimarådet og dermed dets formand.
Derfor er det klart, at man bliver bekymret, når man 2 dage efter afleveringen af en rapport ser, at formanden bliver fyret eller i hvert fald ikke får jobbet igen.
Så hvordan vil statsministeren sikre, at den her tvivl ikke klistrer til rådets fremadrettede arbejde?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Det er kun oppositionen, der skal blande sig i Klimarådets arbejde, eller hvordan er det?
Og hvad betyder ordene her?
Vi har et klimaråd, der er nedsat efter lov, og det er et uafhængigt råd, der har fuld frihed til at udarbejde de anbefalinger, som man har lyst til at udarbejde.
Det skal jo ikke afskrive nogen, hverken i den offentlige debat eller regeringen eller andre, i at være i en eller anden dialog med Klimarådet, men det er ikke en bestillingsbutik.
Det er et uafhængigt råd.
Det er så i øvrigt også reguleret, at bestyrelse og formand er udpeget for en periode, og så skal der tages stilling til det igen.
Det er der ikke noget underligt i, det er der altså ikke.
Hvori består det underlige?
Og er det sådan, at hver gang vi nedsætter råd og kommissioner eller i øvrigt laver åremålsansættelser i den offentlige sektor og folk så ikke får deres egen stilling igen eller man vælger en ny, så skal vi have en stor diskussion om det ene og det andet?
Jeg må sige, at det forstår jeg ikke.
Jeg kan faktisk ikke forstå, at den pågældende økonom, som jeg i øvrigt har stor respekt for, og som jeg håber regeringen også får lejlighed til at bruge i forhold til andre opgaver, der skal løses, sådan forsøger at lave et halvt martyrium ud af det her.
Det forstår jeg faktisk ikke – det forstår jeg ikke.
Der er et periodeudløb, regeringen tager stilling til, hvem man skal udpege.
Vi vælger i regeringen Peter Mølgaard.
Han har en markedsøkonomisk tilgang, og det matcher den profil, vi gerne have på den post på et tidspunkt, hvor det er vores opgave at tage stilling til, hvem der skal have den.
Det er fuldstændig ligesom nogle andre historisk har valgt den tidligere formand, og fuldstændig på samme måde som om nogle år, når Peter Mølgaards mandat løber ud, så vil der sidde en regering, min eller en anden, som vil tage stilling til, hvem der nu skal bestride den post.
Det er der intet hokuspokus i.