runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2017-03-01:
Jeg kan ikke huske at have oplevet et lukket samråd, som ikke var relevant.
Det kan jeg ikke.
Men altså, det her er jo også et spørgsmål om, hvordan man ser på det, og et spørgsmål om, hvordan man griber det an.
Spørgeren selv har i sin tid i parlamentet indkaldt til 242 samråd.
Jeg har selv indkaldt til 11.
Og derfor bliver det et spørgsmål om, hvad man mener tjener folkestyret.
Min egen opfattelse er, at en del af det her – og det er udelukkende på de åbne samråd – medfører et skuespil, som befolkningen ikke er tjent med, for folk kan se det.
Det tvivler jeg meget på, for det er jo den effekt, som mediernes indtog har haft herinde.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-01:
Er det udtryk for regeringens holdning eller ministerens private holdning, at åbne samråd i Folketinget »baner vejen for diktaturet« og bør afskaffes?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Søren Pind angriber åbne samråd: »Det udstiller og latterliggør og forhåner«« i Berlingske Politiko den 19. februar 2017.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Hvorvidt formanden for et udvalg i Holstebro, en dygtig Venstremand, har misforstået noget eller ej, vil jeg trygt overlade til ham at sige.
Jeg vil bare sige, at det her indgår i regeringens forsyningsstrategi.
Det er regeringens opfattelse, at der er et stort potentiale i at effektivisere hele forsyningsområdet.
Der er enormt store prisforskelle bare på et område som forbrænding, hvor prisen på at få brændt 1 t affald svinger fra 250 kr. til på den anden side af 900 kr. Der kan man da sige at der i hvert fald et eller andet sted er et potentiale for at gøre tingene mere effektivt.
Det er det, der er udgangspunktet for regeringens forsyningsstrategi: Det er at gøre tingene mere effektivt og reducere regningen for forbrugerne og erhvervslivet.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
Har han misforstået noget, eller har regeringen præsenteret noget, som de ikke var forberedt på ude i kommunerne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Jeg vil fuldstændig trygt overlade til kommunerne at afgøre, hvad der er hensigtsmæssigt og ikke hensigtsmæssigt.
Jeg vil bare sige, at det er regeringens opfattelse, at sortering og sorteringsanlæg ikke er en kommunal kerneopgave eller en kommunal opgave.
Vi mener, det skal overdrages til private at håndtere den del af opgaven.
Det indgår i den forsyningsstrategi, regeringen har spillet ud med, og som vi vil indbyde til politiske forhandlinger om på et eller andet tidspunkt og også har en dialog med branchen om, hvordan vi håndterer.
Det er vi i en god dialog med branchen om, og den dialog vil selvfølgelig fortsætte.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
Er det efter ministerens opfattelse udtryk for en uhensigtsmæssig investering, hvad der er foregået f.eks. i Holstebro Kommune og hos dem bag anlægget Nomi4s?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Vi har ikke ændret syn på sagen.
Det har jo ikke været nogen hemmelighed, at der har været arbejdet med det her en række år, også under den tidligere regering, altså i spørgsmålet om håndteringen af erhvervsaffaldet, og spørgsmålet om, hvor meget kommunerne skal håndtere, og hvor meget der er en erhvervsmæssig aktivitet.
Det er regeringens holdning i det udspil, der er kommet til forsyningsstrategi, at indsamling af affald er en kommunal opgave.
Man kan vælge at gøre det privat, eller man kan vælge, at kommunen selv gør det, mens håndteringen efterfølgende, dvs. sortering, forbrænding osv., er en erhvervsmæssig aktivitet.
Men det er også således, at regeringen er opmærksom på, at der er kommuner, der kan have investeret på en måde, som måske ikke har været hensigtsmæssig.
Man har gjort det i henhold til gældende lovgivning, og det er selvfølgelig klart, at det skal vi prøve på at finde en løsning på at få håndteret, ligesom vi er i en god diskussion og dialog med branchen om, hvordan vi håndterer den udfordring.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-01:
Tak, formand.
Jeg kan, når jeg ser på de samråd, der bliver gennemført, bestemt finde eksempler på samråd, hvor jeg kan være enig med ministeren i, at de måske er knap så relevante, eller for den sags skyld eksempler på samråd, der er blevet ret dramatiske.
Nogle er endda ligefrem tenderende til måske at være det, som borgerne vil opfatte som lettere kedsommelige, fordi politik jo, når det fungerer, og demokratiet, når det fungerer godt og vi bliver enige om tingene, jo ret beset er en lille smule kedeligt.
Søren Pind (V), 2017-03-01:
Jeg tror, at det, vi bliver nødt til at erkende, er, at det kun er Folketinget selv, der kan sætte en grænse for Folketingets eget virke.
Også derfor var det netop ikke på regeringens vegne, jeg talte, men som medlem af Tinget.
For det er vigtigt, at det er parlamentet selv, der definerer sin rolle.
Men derfor skal vi også have en diskussion, og jeg kunne godt tænke mig, hvis jeg må have lov at spørge tilbage – det er heldigvis gået lidt af mode, at man bare spørger tilbage – om hr. Benny Engelbrecht opfatter det på den måde, at på alle åbne samråd ser man politik udfolde sig, når det er allerbedst.
Eller har hr. Benny Engelbrecht også selv nogle betænkeligheder i den sammenhæng?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-01:
Mange tak til ministeren.
Jeg er glad for, at ministeren melder ud, at det stadig væk er med den samme vigtighed, man kigger ind i arbejdet om det nære og det sammenhængende sundhedsvæsen – og nu kommer innovationsministeren, fru Sophie Løhde, endda også ind i lokalet – for vi må jo blot sige, at vi over ganske mange år har drøftet det politisk, men det har vi i høj grad, fordi der har været indspil fra såvel kommuner og regioner som patientorganisationer og faglige organisationer om, at det bare er vigtigt, at vi i vores iver og vores lyst til at forbedre sundhedsvæsenet får grebet fat i lige nøjagtig overgangene mellem det kommunale og det regionale.
Derfor er vi jo rigtig mange, der har ventet på det, og der har været taget mange sådan tilløb politisk til, at man skulle lave et arbejde som det her.
Derfor er det fint, at ministeren slår fast, at det er med den samme vigtighed.
Men jeg spørger jeg også, om ministeren er tilfreds med, at det ligesom bliver udskudt.
For det er jo en konsekvens.
Det er jo det, der er meldt ud nu, at man altså ikke er så langt fremme, som man gerne ville have været.
Det mangler jeg stadig væk et klart svar fra ministeren på, for skal vi justere ting, skal vi naturligvis have tingene klargjort og færdigforberedt.
Der skal være en drøftelse mellem regeringen og kommunerne og regionerne, og den ved vi jo godt ligger i juni måned.
Så når man taler om et halvt års forsinkelse, vil jeg tillade mig at sige: Nej, det er ikke det, vi taler om.
Vi taler rent faktisk om mindst et års forsinkelse, fordi man ikke kan få nogle aftaler med kommunerne og regionerne på plads, som det ellers havde været Socialdemokratiets forventning at man kunne.
Hvad tænker ministeren om det?
Mange tak.
Og jeg spørger ministeren: Er ministeren enig med sin forgænger, Sophie Løhde, i, at »nøglen« til at løse de problemer, vi i Danmark har med lægemangel og manglende sammenhæng i sundhedsvæsnet, er at løfte det nære sundhedsvæsen »helt op i toppen af den sundhedspolitiske dagsorden«, og er ministeren i bekræftende fald tilfreds med, at rapporten fra regeringens eget lukkede embedsmandsudvalg om netop det nære og sammenhængende sundhedsvæsen er blevet udskudt flere gange og nu er et halvt år forsinket?
Sophie Løhde (V), 2017-03-01:
Jamen kære spørger, jeg har jo tilkendegivet allerede i min indledende besvarelse, at vi kigger bredt på det her område.
Man kan jo pege på en række steder, det gør virksomhederne ikke mindst også, hvor du kan finde konkrete eksempler på unfair konkurrence fra offentlige myndigheder, der udøver erhvervsvirksomhed.
Der har vi nu igangsat et servicetjek, et arbejde, hvormed vi, foruden at vi får de forskellige eksempler hentet ind, ser bredt på nogle af de her problemstillinger, herunder på diskussionen omkring prissætningen, som jeg også ved er rigtig vigtig for de respektive brancheorganisationer.
Det handler jo om de steder på markedet, hvor vi kan identificere, at det offentlige går ind og konkurrerer med private på unfair vilkår, så dem skal vi have undersøgt og dem skal vi have rettet op på, og det er jo ikke bare afgrænset til et bestemt område eller hjørne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-01:
Jo, men jeg synes stadig væk ikke, at ministeren svarede på spørgsmålet om sondring imellem gratisydelser og ydelser, der finansieres ved brugerbetaling.
Hvis vi kigger på den rapport, der blev lavet af Konkurrencestyrelsen, kan vi se, at det i hvert fald, som jeg har læst det, er sådan, at der er den sondring, at man ligesom sagde, at det var et grundvilkår, at hvis man var på et marked, hvor f.eks. kommunerne ville vælge at tilbyde gratisydelser, så måtte de private virksomheder dreje nøglen om.
Det er derfor, jeg synes, at det er ret vigtigt og principielt, at ministeren svarer.
Det er sådan set det eneste spørgsmål, jeg har stillet indtil nu, altså om sondringen imellem gratisydelser og de ydelser, som medfører brugerbetaling.
Sophie Løhde (V), 2017-03-01:
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi står på et solidt fagligt grundlag, før vi træffer beslutning om, hvad det er for nogle specifikke regler for offentlige erhvervsaktiviteter, der eksempelvis skal indskrænkes.
Når det er sagt, lytter jeg som sagt også gerne til gode forslag fra Folketingets partier, herunder jo ikke mindst forslag fra Dansk Folkeparti og alle de mange andre parter og interessenter, som har en aktie på det her område, og jeg ser frem til, at vi sammen med en række brancheorganisationer på fredag afholder et dialogmøde med lige præcis den her dagsorden, og jeg ser ikke mindst frem til, at vi i fællesskab kan udpege, hvad det så er for nogle konkrete løsninger, der skal til, for at vi kan få gjort noget ved problemerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-01:
Én ting er at udfylde sin taletid, noget andet er, at man som spørger føler, at svaret er relativt kort.
Så kan det godt være, at der er en årsag til det.
Det anerkender jeg naturligvis.
Men jeg vil gerne anholde ministeren for svaret – ja, ikke rent fysisk – for jeg synes ikke, der blev svaret på spørgsmålet om det her med sidestillelse af brugerbetalingsydelser og de såkaldte gratisydelser.
Det er det, der klart står præciseret i den rapport, som kom, og det jeg tror allerede var i juni måned 2016, lang tid før ministerens område blev beskrevet, som det er i dag.
Men der kom der jo den her rapport fra Konkurrencestyrelsen, som netop lavede den her sondring mellem såkaldte gratisydelser og ydelser, hvor der påføres en brugerbetaling.
Sophie Løhde (V), 2017-03-01:
Først og fremmest må jeg sige, at jeg til ordførerens bemærkning om, at jeg som minister leverer en relativt kort besvarelse, må henvise til Folketingets regler for, hvor lang en besvarelsestid man har som minister, nemlig 2 minutter i indledende runde, og dem brugte jeg vist fuldt ud, jeg kan følge sekunderne her på viseren.
Jeg synes sådan set, vi gør det her relativt hurtigt, i forhold til at vi har igangsat det arbejde i januar måned, og at vi leverer resultatet her i foråret.
Det er et komplekst og et omfattende arbejde, der er rigtig meget lovgivning, vi skal se på, og vi har samtidig fra regeringens side sørget for at invitere alle parter med om bord.
Vi holder et dialogmøde med repræsentanter fra bl.a. Dansk Industri, Dansk Erhverv og mange, mange andre nu her på fredag, og det ser jeg rigtig meget frem til.
Her håber jeg på at vi kan få nogle flere input til, hvor det er, skoen trykker, og hvor det er, virksomheder oplever at det offentlige udøver konkurrenceforvridende erhvervsvirksomhed.
Input fra dette møde foruden dem, jeg allerede har modtaget fra en række virksomheder, vil vi jo tage med os i det videre arbejde, hvorefter vi som sagt leverer et udspil her i foråret.
Det er en dagsorden, der ligger os meget på sinde fra regeringens side.
Og jeg vil gerne kvittere meget for, at Dansk Folkeparti så utvetydigt i dag siger, at det her er noget, Dansk Folkeparti også vil levere opbakning til, når det er, at vi kommer til at skulle levere stemmerne til det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-01:
Jamen jeg vil gerne kvittere for ministerens relativt korte besvarelse af spørgsmålet.
Jeg er udmærket bekendt med, at regeringen arbejder på sagen, i og med at vi jo allerede i maj måned sidste år fik at vide, at man i udvalget under Konkurrencestyrelsen skulle være færdig med rapporten om konkurrenceforvridning, i forhold til at offentlige virksomheder, kommuner osv., går ind og udkonkurrerer og modarbejder private entreprenante borgere her i Danmark.
Det er jo noget, der er foregået mange forskellige steder, og i relativt mange år har man været bevidst om de her sager.
Derfor er det jo bare, at vi i Dansk Folkeparti har stor interesse i, at der også begynder at komme noget konkret ud af det, således at alle disse virksomheder ikke ender med at gå konkurs og må lukke, hvad mange af dem jo har måttet gøre.
Der er sådan set talrige eksempler på, at virksomheder er bukket under på grund af offentlig indblanding i konkurrencen.
Det er egentlig derfor, jeg vil appellere til regeringen om, at vi gør det her lidt hurtigere.
Jeg er udmærket klar over, at der, som ministeren siger, står noget i regeringsgrundlaget om, at man gerne vil lave et servicetjek osv., men det er sådan lidt af en parade, synes jeg nok.
For det her er altså en udfordring, som har stået på i årevis, og allerede da den daværende Venstreregering trådte til, og allerede før sidste folketingsvalg var det jo en kendt sag, at man arbejdede på det her, og at man netop derfor nedsatte det her udvalg, som i Konkurrencestyrelsens ressort skulle komme med en analyse af området.
Det, man bl.a. fandt frem til ved en afvejning af opgaverne, er det, som jeg så skal spørge om her i første runde.
Nogle af opgaverne er gratis ydelser, og dem ville man ikke gøre så meget ved.
Derimod ville man kigge på dem på brugerbetalingsbasis.
Det er vi i Dansk Folkeparti ikke enige med regeringen i.
Vi er ikke enige med regeringen i, at man ikke skal sidestille de gratis ydelser med dem, der er brugerbetaling på, for der findes rigtig mange eksempler på, at private virksomheder knækker nakken, for at sige det lige ud, på, at det offentlige begynder at udføre de opgaver, som tidligere blev udført af private virksomheder, som gratisydelser.
Sophie Løhde (V), 2017-03-01:
Først og fremmest mange tak for spørgsmålet.
Vi deler i regeringen jo spørgerens ønske om, at det offentlige ikke skal bevæge sig langt ud over sin kerneopgave og konkurrere på ulige vilkår med private virksomheder.
Det fremgår i øvrigt klart af regeringsgrundlaget.
Derfor har vi også allerede i januar måned igangsat et servicetjek af offentlig erhvervsvirksomhed.
Som minister for offentlig innovation er det min fornemste opgave at kaste et kritisk blik på, om vi har indrettet den offentlige sektor på bedst mulig vis, og derfor er det selvfølgelig også helt naturligt, at vi ser på de mange opgaver, som den offentlige sektor løser, og på, om snittet imellem den offentlige og den private sektor ligger rigtigt i dag, sådan som det er lagt.
Samtidig er vi i regeringen optaget af at skabe de bedst mulige vilkår for vores virksomheder.
Derfor har vi også igangsat et større arbejde omkring offentlige erhvervsaktiviteter.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at der i det igangsatte arbejde indgår et servicetjek af stat, kommuner og regioners adgang til at udføre offentlig erhvervsvirksomhed, så vi kan få luget ud i mulighederne, og er der særlige grunde til, at det offentlige alligevel skal udføre erhvervsvirksomhed, skal det ske på fair og på lige vilkår, og her kigger vi bl.a. på prissætningen.
Og hvis man som privat virksomhed oplever, at det offentlige går langt ud over sine beføjelser, skal det være lettere at få at vide, hvor det er, man skal gå hen og klage, så det gøres mere gennemsigtigt; i dag er det delt og spredt ud på mange forskellige steder.
Herudover laver vi et helhedstjek af kontrolbudsbekendtgørelsen, som indeholder regler for kommuners og regioners afgivelse af kontrolbud på egne udbud.
Så vi er altså fra regeringens side i fuld gang med arbejdet, og vi forventer at komme med et konkret udspil i foråret.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-01:
Tak, hr. formand.
Hvad kan ministeren oplyse om konkrete erhvervsrettede initiativer fra regeringen set i forhold til bl.a. Dansk Folkepartis ønske om at få stoppet omfanget af kommunalt, regionalt og statsligt opgavetyveri fra private virksomheder og iværksættere?
Hvad kan ministeren oplyse om konkrete erhvervsrettede initiativer fra regeringen set i forhold til bl.a. Dansk Folkepartis ønske om at få stoppet omfanget af kommunalt, regionalt og statsligt opgavetyveri fra private virksomheder og iværksættere?
Søren Pind (V), 2017-03-01:
Jamen formand, det er selvfølgelig rigtigt, at det er den mulighed, der er, men heldigvis kan man så også udveksle synspunkter.
Det, som ligger mig på sinde, er, at i samspillet mellem regering og Folketing har regeringen også en vigtig opgave.
Og vi bliver nødt til at drøfte med hinanden, om den balance, vi har, er den rigtige.
Altså, jeg er en ydmyg uddannelses- og forskningsminister, så i sidste ende er det her ikke mit kald, men jeg takker for spørgsmålene og ser frem til yderligere diskussioner på det her felt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-01:
Men ikke desto mindre vil jeg gerne svare ministeren, og jeg kan bestemt godt se en række samrådsspørgsmål, der desværre bliver besvaret så sent – af mange forskellige årsager, nogle praktiske, eller fordi der bare er så store mængder af samråd, der skal gennemføres – at når man når frem dertil, er sagen forældet.
Og jeg synes faktisk, det er en udfordring, at vi så ikke får besvaret spørgsmål, som måtte være relevante, i tide.
Jeg kan godt frygte lidt, at det faktisk kan være med til at forringe vores demokratis mulighed for at gennemføre noget af den kontrol, som der også bør være.
Men det er jo en diskussion, som er relevant, og som jeg også håber at regeringen vil deltage i fremadrettet for at finde løsninger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Tak til hr. Jens Joel for spørgsmålet.
Regeringen er i forsyningsstrategien kommet med et udspil om yderligere konkurrenceudsættelse af det genanvendelige affald.
Baggrunden for regeringens udspil er, at der ikke er et naturligt monopol på affald, og at affald ikke længere er et problem.
Det er derimod en værdifuld ressource, der kan bruges som råvare af virksomhederne, og virksomhederne efterspørger det.
Den delvise konkurrenceudsættelse af det genanvendelige erhvervsaffald fra 2010 har skabt markedsusikkerhed, bl.a. fordi kommunerne stadig må operere på markedet.
Usikkerheden om adgang til det genanvendelige erhvervsaffald har medført manglende investeringer i sorteringsanlæg og teknologiudvikling.
Kommunerne har kun i begrænset omfang ønsket at etablere egne sorteringsanlæg kun til husholdningsaffald eller udbyde sorteringen af det kommunalt indsamlede affald på markedet.
De private affaldshåndteringsvirksomheder har ikke turdet investere i sektoren, fordi de ikke har haft adgang til affaldet.
Der er derfor brug for klare rammer for at sikre de nødvendige investeringer og den nødvendige innovation.
Udspillet ligger i forlængelse af, at regeringen vil sikre, at offentlige aktører ikke gennemfører erhvervsaktiviteter, der bør udføres af private.
Jeg vil dog samtidig gerne understrege, at der er tale om et udspil fra regeringens side.
Det skal drøftes politisk, og jeg lægger stor vægt på at lytte til branchens synspunkter.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
Det vil jeg gerne.
Det lyder: Hvad er ministerens kommentar til, at regeringens forslag til forsyningsstrategi risikerer at spænde ben for en række kommunale affaldshåndteringsanlæg, sådan som det eksempelvis fremstilles i artiklen »Kommunale plastanlæg har en usikker fremtid« bragt i Politiken den 22. februar 2017?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Jeg skal lige sikre mig, at jeg har spørgsmålet.
Ja, undskyld, formand.
Der er fire spørgsmål, der skal besvares, og man har ikke lagt dem i den rigtige rækkefølge.
Tak for det.
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har et ambitiøst mål om et lavemissionssamfund i 2050, der er uafhængigt af fossile brændsler.
Regeringen er dertil klar til at påtage sig et ambitiøst mål i 2030 for reduktion af udledninger uden for kvotesystemet, dvs. primært inden for transport og landbrug.
Regeringen vil også arbejde for, at reduktion i transportsektoren i høj grad kommer til at ske på baggrund af fælles EU-krav, således at der sikres de samme krav på tværs af landegrænser.
Jeg vil dertil fremhæve, at regeringen har vedtaget et iblandingskrav om 0,9 pct. avancerede biobrændstoffer i brændstof til al transport fra 2020.
Dermed har regeringen forøget kravet i forhold til målet fra EU.
Regeringen har således en ambitiøs klimapolitik, der skal sikre, at udledninger af drivhusgasser og forbruget af fossile brændsler fra transportsektoren falder frem mod 2050.
Regeringen har ikke planer om at indføre initiativer som forbud eller lignende, der har til formål frem mod 2050 at udfase køretøjer, der kører på fossile brændstoffer.
Teknologiudviklingen vil have meget stor indflydelse på såvel udformning som timing af omkostningseffektiv regulering på området.
Christian Poll (ALT), 2017-03-01:
Vil regeringen forbyde salg af eller foretage andre effektfulde politiske initativer for at udfase personbiler drevet på benzin eller diesel i 2050?
Vil regeringen forbyde salg af eller foretage andre effektfulde politiske initativer for at udfase personbiler drevet på benzin og diesel i 2050?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Jamen altså, vi har et mål om lavemission i 2050.
Vi har et mål i 2030 om 50 pct. vedvarende energi.
Og så har vi jo også forpligtelsen i forhold til den opgave, der skal fordeles i EU, hvor det i øjeblikket ser ud til, at vi skal nå en forpligtelse i størrelsesordenen 39 pct. i forhold til det, der er kommet fra Kommissionen.
Det er der nu forhandlinger om.
Christian Poll (ALT), 2017-03-01:
Jeg synes stadig ikke rigtig, der er svar på, om ministeren føler sig sikker på, at vi kan komme i havn i forhold til Parisaftalen og de forpligtelser, der er der, ved kun at have et VE-mål for 2030, som er på 50 pct.
Et samlet reduktionsmål for Danmark er jo den brede ramme, som kan sikre os, at vi kommer hele vejen rundt i alle hjørnerne og sørger for, at vores reduktion på alle punkter bliver effektiv nok til, at vi kan nå i mål med et lavemissionssamfund i 2050, som regeringen selv går efter.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Tak for det.
Jeg vil sige, at det er ikke »bare« at nå 50 pct. VE i 2030.
Det svarer faktisk til, at der, for at vi kan nå det, skal bygges yderligere en havvindmøllepark.
Det bliver der ikke, kan jeg godt sige, for der kommer andre initiativer – muligvis en havmøllepark, det kan man ikke afvise.
Men fra 2020 og frem til 2030 skal vi nå et mål om, at 50 pct. af energiforbruget pr. år dækkes af vedvarende energi.
Så jeg vil bare sige, at det gør man ikke sådan bare lige fra den ene dag til den anden.
Det er også således, at hvad angår det mål, som vi påtager os fra EU i forhold til 2030, er det selvfølgelig regeringens absolutte ambition at indfri det mål, ligesom vi i forhold til det mål, der er for 2020 for det ikkekvoteomfattede område, jo mere end opfylder det mål.
Jeg har i de seneste dage deltaget i energi- og klimaministermødet i EU, og jeg kan bare sige, at i den sammenhæng er Danmark jo blandt de lande, som indfrier de mål, der er fastsat, hvor en række andre lande har noget sværere ved at nå målet blot for 2020.
Danmark indfrier selvfølgelig de mål, som vi har forpligtet os til.