runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Jeg tror simpelt hen, at Socialdemokratiets ordfører lige et øjeblik glemte at høre min sidste sætning, hvor jeg sagde, at det er fuldstændig rigtigt, at det var dårligere før, så kom det her, og så foreslår Enhedslisten noget andet.
Så det er historikken, og det er fakta.
Altså, jeg foreslår ikke at lave om i historieskrivningen eller noget.
Jeg foreslår, at vi regulerer overførselsindkomsterne en til en, sådan at en folkepensionist, en arbejdsløs, en førtidspensionist, mennesker med handicap, syge ikke får færre og færre penge mellem hænderne i forhold til alle andre.
Det, jeg mangler at høre fra Socialdemokratiet er: Synes man principielt, at satsreguleringen er den rigtige og fair regulering, eller ønskede man i virkeligheden principielt at regulere en til en?
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Det er i forhold til det her datasikkerhedsspørgsmål.
Jeg synes egentlig, det er rigtigt, at det bliver rejst.
Det er noget, vi er nødt til at være opmærksomme på som lovgivere, også i takt med at vi bruger mere og mere data og også gør det på skatteområdet.
Men lige præcis her synes jeg, at ja, så er de teknologiske spring jo heller ikke større.
Når du i dag kommer med brobizzen og kører over Storebæltsbroen, er der jo også en registrering af, at det præcis er din bil, og et sted står dit nummerpladenummer i forbindelse med, at du oprettede dig som brobizzhaver, der kørte over Storebæltsbroen på præcis det tidspunkt.
Nu bliver det så en anden form for registrering af, at det køretøj er kørt igennem betalingsanlægget ved Storebæltsbroen.
Det er klart, at der er nogle mekanismer, der skal gøre, at der er en tryghed for folk med hensyn til, hvad der sker med deres data.
Tager man f.eks. også billeder af dem, de sidder sammen med inde i bilen?
Det kan man trods alt ikke med brobizzen.
Ellers synes jeg bare, at det var udmærket med den nuancering, at der jo allerede i dag foregår en registrering, når man kører forbi et betalingsanlæg.
Nu bliver det simpelt hen bare nemmere.
Jeg har respekt for, at fru Louise Schack Elholm har den personlige oplevelse med nogle, der har ringet ind til hende i et radioprogram, men hvis vi forholder os til det statistiske eller det faktuelle om, hvordan den her ordning egentlig er blevet brugt, er det jo en meget lille del af det, der egentlig stammer fra servicedelen af det, altså det at få gjort rent eller få hjælp til haven.
Det kunne jeg på nogle punkter se en form for fornuft i, men stadig væk vil vi egentlig hellere bruge pengene på noget andet.
Men den helt store omkostning ved det her forslag kommer jo fra, at der er nogle mennesker, som godt selv kan betale for deres håndværkerregning og alligevel vil få udført den opgave, som de har tænkt sig at få lavet, og de får altså så et tilskud til det fra nogle andre.
Det var der en fornuft i, mens der var behov for at få sat gang i økonomien, der kunne det være en god måde at skubbe på tingene på, men der er vi jo slet ikke nu, der er overhovedet ikke noget økonomisk behov.
Jeg ved godt, det er et populært forslag, og enormt mange danskere gør brug af det, men på et tidspunkt må vi også bare, synes jeg, som ansvarlige politikere se hinanden i øjnene og spørge, om det her er den bedste måde at bruge pengene på der, hvor vi er nu.
Og det er ikke vores synspunkt.
De penge gør mere gavn ved uddannelse, investeringer, skoler, daginstitutioner og andre ting end ved den her form for skattelettelser.
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-13:
Ja, det er jeg helt enig med hr. Jesper Petersen i.
Jeg har selv gennem mine 10 år i Folketinget været skeptisk over for registerdeling.
Det skal man selvfølgelig også være, men jeg er nået frem til – og det er så min politiske holdning i dag efter 10 år i Folketinget – at man mere skal gå op i, hvilken sikkerhed der gælder for, hvordan man samkører registre, hvilke retsgarantier der gælder for de data, man samkører, end at have en principiel modstand mod at samkøre ting.
For der kan skabes en enorm værdi for samfundet og for den enkelte, der kan skabes vækst og arbejdspladser ved at tage de data, som bl.a. offentlige myndigheder har, og bruge dem i et samspil med de private.
Det mener jeg i høj grad er muligt at gøre, uden at man går på kompromis med retssikkerhedsmæssige garantier, hvis man tænker sig om.
Og det vil det i hvert fald være planen at gøre i forhold til den her deling af data fra Køretøjsregisteret.
Jeg tror bestemt, det er muligt at gøre det, som hr. Jesper Petersen siger.
Det er fuldstændig rigtigt, der er jo deling af masser af data i dag.
Det her er så bare en videreudvikling af det.
Louise Schack Elholm (V), 2018-03-13:
Tak for det.
Vi fik jo en lang forklaring om alverdens forskellige ting, der ikke nødvendigvis har noget med det her lovforslag at gøre.
Men ordføreren kom dog også ind på lovforslaget, og ordføreren sagde, at ordføreren mente, at det var et kriseredskab.
Ikke desto mindre husker jeg det, som at Socialdemokratiet, dengang der sidst var folketingsvalg, hvor vi også havde en økonomisk krise, var imod en boligjobordning.
Jeg havde mange debatter sidste sommer med folk, der ringede ind i radioprogrammer og alt muligt om boligjobordningen, og der var en klar overvægt af ældre, der brugte boligjobordningen til at få hjælp, dels med rengøring, dels med at få istandsat huset eller få ordnet haven, og derfor vil jeg gerne høre hr. Jesper Petersen, om hr. Jesper Petersen mener, at det simpelt hen ikke er i orden, at man giver ældre tilskud til at få hjælp i hjemmet gennem boligjobordningen.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-13:
I Radikale Venstre kan vi også støtte lovforslaget.
Langt det meste af indholdet er en opdatering af den nuværende lov, så den stemmer overens med den aftale, Danmark har indgået med andre lande om den her vejbenyttelsesafgift for lastbiler.
Den ændring, regeringen foretager, som betyder grønnere lastbiler, er vi meget store tilhængere af.
Vi synes, at det er rigtig klogt, at man går ind og differentierer afgiften, så den rammer de lastbiler, der forurener mest.
Det synes vi er en god idé, og det er med til at fremme en mere klimavenlig og miljøvenlig vognpark for lastbiler, så det kan vi støtte, og vi kan støtte lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-03-13:
Tak for det.
Vi kan også støtte lovforslaget.
Jeg skal ikke stå og gentage det, som de tidligere ordførere har sagt, men jeg vil bare lige fremhæve et element, som vi synes er særlig positivt, og det er det her om den øgede differentiering af afgiften i forhold til lastbilernes emission.
Så støtter vi selvfølgelig også det her omkring Køretøjsregisteret.
Vi synes jo, at det er rigtig godt, hvis man kan fremme nogle smarte løsninger, smarte betalingsløsninger, så vi kan få skabt en mere effektiv betalingsløsning, som også vil gavne vores erhvervsliv.
Så vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-13:
Jeg skal gøre det meget kort.
SF støtter også, og så vil jeg også gerne tilslutte mig de bemærkninger, der kom fra hr. René Gade fra Alternativet.
René Gade (ALT), 2018-03-13:
Vi er også positive over for lovforslaget.
Som det blev nævnt af en af mine ordførerkollegaer lige før, er der jo et dataelement, som er uklart i mange lovforslag for tiden.
Så netop i forhold til hvordan vi samkører registrene, og hvordan vi kommer til at samkøre de oplysninger, vi eventuelt kan få ud af at give tilladelse til at man må bruge, altså nummerpladeoplysninger og diverse personoplysninger – hr. Rune Lund spurgte ind til, hvad det var for nogle – skal vi bare være meget, meget opmærksomme på, at det simpelt hen fra starten af er så gennemsigtigt som overhovedet muligt, også med de faldgruber, der kan være.
For der vil være faldgruber, når man udnytter de muligheder, der er i at indsamle de her data.
Der tror jeg at den måde, vi vinder borgernes tillid og også de enkelte partiers tillid – i hvert fald vores i Alternativet – er at få slagsiderne frem i sådan en indsamlingsproces her med det samme, og så må vi jo vurdere cost-benefit: Er det her værd at gøre?
Det vil det være i mange tilfælde, men problemet, også i forhold til at stole på digitaliseringen og alle de muligheder, der ligger i det, er, at man ikke kommer frem med slagsiderne til at starte med.
Så lad os kigge positivt på det her og sige ja tak, men samtidig virkelig fra starten af komme frem med de slagsider, der kan være i forhold til at samkøre registrene: Hvad er det egentlig for en overvågning, vi kommer til at lave helt bevidst for at gavne en god sag?
Men hvad er det så samtidig, den her overvågning kommer til at kunne gøre i forhold til den personlige frihed for de mennesker, der kører rundt i de biler og lastbiler, som man kommer til at registrere?
Det er ikke noget, vi har for vane i dansk politik p.t. at være for skarpe på til at starte med, når vi kommer med nye digitale løsninger.
Der tror jeg vi kunne vende udviklingen til at blive meget mere positiv, når vi laver digitalisering, hvis vi kommer med slagsiderne først, så vi kan nyde alt det positive.
Så vi er positive i Alternativet over for det her forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-03-13:
Tak for det.
Lovforslaget her implementerer en mellemstatslig aftale om vejafgift for lastbiler over 12 t, den såkaldte Eurovignette.
Man har kigget på satserne og på muligheden for adgangen til Køretøjsregisteret.
Der er tale om nogle relativt beskedne ændringer, og dem kan vi godt støtte.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Det her lovforslag gennemfører den aftale, som Danmark har indgået i december 2017 med de andre lande i eurovignette-samarbejdet: Holland, Luxembourg og Sverige.
Aftalen forlænger så dette samarbejde frem til 2029, men ændrer afgiftssatserne og differentierer dem i forhold til de velkendte emissionsnormer Euro I-VI.
Det betyder, at man nu indfører et princip om, at de mest svinende køretøjer og de køretøjer, der slider mest på vejnettet – og det er de tungeste – i fremtiden skal betale mere end de køretøjer, som sviner mindst og slider mindst.
Det er jo et godt princip, som giver vognmændene et incitament til at investere i de mest miljøvenlige lastbiler, og man kan sige, at det også var på tide, for satserne blev sidst reguleret i 2001, hvor Euro III-normen lige var introduceret.
I betragtning af at den nye aftale mellem eurovignette-landene løber frem til 2029, undrer vi os fra Enhedslistens side lidt over – for sådan læser vi lovforslaget – at man ikke i den introducerer en dynamisk ordning, som tager højde for kommende skrappere krav, som det må formodes der vil komme til lastbilers udslip.
Frem til 2029 vil vi jo nok se nye normer blive udviklet, og der er også en markant udvikling af ellastbiler i gang, og det bør jo begunstiges endnu mere i vignette-systemet end diesel- og gasdrevne lastbiler.
Det tager aftalen mellem vignette-landene tilsyneladende ikke højde for.
Det nærmeste man kommer det, er vel, at Euro V-køretøjer stiger i pris pr. 1. januar 2020 og dermed bliver en smule dyrere end Euro VI-køretøjer.
Derudover bruges begrebet og renere i forbindelse med Euro VI-køretøjerne, hvilket vil sige, at man betaler samme pris for dette køretøj som for køretøjer, der til sin tid opfylder skrappere krav til emissioner og nye Euronormer.
Men til den tid kan et Euro VI-køretøj vel meget vel anses for at være et meget svinende køretøj, ligesom et Euro III-køretøj gør det i dag. Med hensyn til lovforslagets anden del om at give virksomheder, der kræver betaling for brug af veje, broer, færger eller tunneler, adgang til Køretøjsregisteret kunne vi fra Enhedslistens side godt tænke os at vide, hvilke oplysninger der dermed bliver givet adgang til.
Vi er som bekendt meget optaget af, at der ikke flyder alle mulige personlige oplysninger rundt om folk alle mulige forskellige steder, hvor de ikke skulle flyde rundt.
På trods af de kritiske bemærkninger vil vi sige, at vi selvfølgelig er positive over for lovforslaget, fordi det trods alt indfører princippet om, at den mest svinende forurener skal betale mest for at bruge det danske vejnet, og vi håber da også – og det kan måske allerede ske nu her – at ministeren kan berolige os i forhold til vores bekymring om, at der ikke videregives uvedkommende personoplysninger til private firmaer ved opkrævning af manglende betaling ved veje, broer, færger og tunneler.
Louise Schack Elholm (V), 2018-03-13:
Socialdemokratiet har jo blankt afvist at støtte boligjobordningen.
Man har ikke engang ønsket at indgå i en dialog om, hvordan man kunne strikke den sammen
, så det her med, at Socialdemokratiet pludselig går ind for servicedelen, er jo ganske overraskende på nuværende tidspunkt.
Derfor vil jeg sådan set
gerne bore lidt mere i det: Er det sådan, at Socialdemokratiet kunne gå ind for en servicedel på en boligjordning?
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke kan støtte op om, at folk får hjælp i hverdagen, og hvis man kigger på fordelingen af boligjobordningen, er det, så vidt jeg husker, relativt mange i Nordjylland, der får hjælp med boligjobordningen.
Det er rigtigt, at man også får hjælp til renovering af huset, men det kan ældre også have behov for, fordi ældre har sværere ved at få malet huset eller få ordnet vinduerne eller noget andet.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, at det kun er de rige, der bruger det her, det her er en ordning for alle, så hvordan kan det være, at Socialdemokratiet ikke under almindelige danskere noget velfærd, altså noget hjælp i hverdagen?
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Jeg mener simpelt hen ikke, at hr. Hans Kristian Skibby har ret.
Der er rigtigt nok mange mennesker, der i forbindelse med deres arbejde er udstyret med en telefon af deres arbejdsgiver, men det er en telefon, de anvender til deres arbejde, og den betyder ikke, at de har en privat telefon derudover betalt med abonnement og internet og hele dynen.
Det skal man altså lige adskille her.
Det er ikke alle folk, der har en arbejdstelefon, der nu får en eller anden stor skattelettelse, det er folk, der har deres private telefoni og private telefon betalt.
Der er vi altså et andet sted end det typiske LO-arbejdsmarked, hvor det er det, man ligesom får med i sin lønpakke, og hvis det er det rigtige at gøre for arbejdsgiveren og lønmodtageren i det forhold, synes jeg, de skal gøre det.
Jeg synes bare også, det er fair, at man så bliver beskattet af den værdi, som hvis man havde fået udbetalt sin løn på alle mulige andre punkter.
Så jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti vil gennemføre det her og altså bruge ca. ½ mia. kr. på det i stedet for på ældrepleje eller daginstitutioner.
Og det er den samme regering, som i forhold til behovet vil halvere de penge, vi har at arbejde med til den fælles velfærd.
Man ved, at der bliver så mange flere ældre i vores samfund i de kommende år, og regeringen udarbejder selv beregninger, som siger, at der er behov for en vækst i den offentlige sektor på ca. 0,7 pct., hvis man alene skal følge med den udvikling, der sker.
Det er man totalt ligeglad med, og man vil alene afsætte halvdelen, men det vil da gå ud over ældre mennesker.
Der vil da blive flere svigt af ældre mennesker i ældreplejen, på plejehjemmene, hvis man er så benhårde også ved ældreplejen, og så skal vi stå her og høre på, at det er federe med boligjobordningen, end at man kan få en ordentlig hjemmepleje.
Jeg er helt uenig i den argumentation, men det er godt forsøgt.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Jeg tillader mig bare at mene, at det er en smule mere evidensbaseret at tage udgangspunkt i en rapport, som Skatteministeriet har lavet, end i de samtaler, som fru Louise Schack Elholm har med tilfældige håndværksmestre.
Der må jeg bare konstatere, at kun 5 pct. siger, at de ville have fået udført arbejdet sort, hvis der ikke havde været en boligjobordning.
Man kan godt argumentere for, at man vil lave en boligjobordning, fordi man gerne vil give en skatterabat til dem, der har mest, betalt af nogle af dem, der tjener mindre og har mindst.
Det kan man godt.
Det synes jeg man skulle være ærlig omkring, men at sige, at man gør det her, fordi det forhindrer sort arbejde, er jo bare faktuelt forkert, for der er ikke noget som helst, der dokumenterer det.
Louise Schack Elholm (V), 2018-03-13:
Tak for det.
Der er jo egentlig blevet redegjort rigtig fint for det.
Det er eurovignette-ordningen i forhold til lastbiler, der er tale om her, som vi nu ratificerer en aftale om fra EU.
Det betyder, at det vil stige en smule, sådan at incitamentet til at køre i en mere miljørigtig lastbil bliver bedre, og de penge, der kommer ind, bliver brugt til at finansiere nogle af vores andre aftaler.
Så jeg vil bare sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Jeg tvivler på, at der er ret mange, der, hvis de bliver ringet op af nogen, der laver undersøgelsen for Skatteministeriet, har lyst til at sige, at de får lavet tingene sort.
Jeg tror simpelt hen ikke, at der er et incitament til at svare andet, end at det vil man da ikke få gjort sort.
Så jeg tror ikke på, at det er en undersøgelse, man kan bruge til så voldsomt meget, og jeg synes, vi har set mange undersøgelser, som har sagt noget andet.
Hvis man bare snakker med helt almindelige folk, hvis man snakker med håndværksmestre og andre, så er svaret entydigt: Det fjerner en hel del af det sorte arbejde.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Jeg bliver bare lige nødt til at kommentere det der med, at det her skulle forhindre sort arbejde.
Hvis vi kigger på den analyse, som tidligere er blevet lavet i Skatteministeriet af konsulenthuset Damvad, kan vi jo se betydningen i forhold til sort arbejde.
Og der er kun 5 pct. af dem, som modtager støtte fra ordningen, som siger, at hvis ikke de havde fået støtten fra boligjobordningen, så ville de have fået lavet arbejdet sort.
Kun 5 pct. Det er jo ikke særlig meget, kan vi ikke blive enige om det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-03-13:
Nu ved jeg ikke, om hr. Jesper Petersen har en folketingstelefon.
Det har jeg selv.
Vi får en telefon stillet til rådighed, og den er vi også blevet beskattet af tidligere efter de regler, der var.
Så fik vi så godt nok et supplerende løntilskud på vores lønseddel bagefter.
Det var Socialdemokraterne i øvrigt med til at indføre, altså at man så blev kompenseret for det.
Men jeg har det da også sådan, at den telefon, jeg så har, bruger jeg både privat og arbejdsmæssigt.
Mange af dem er faktisk med abonnementsmodeller, hvor der er det, der hedder fri tale og fri sms og alt muligt andet.
Mange af dem er sågar blevet udbygget senere hen i forhold til andre EU-lande osv., hvad angår roaming og alt muligt andet, og sådan tror jeg altså også rigtig mange af de her lønmodtagere, også LO-lønmodtagerne, har det.
Jeg tror faktisk, de fleste bruger den samme telefon.
Jeg ser mange gå med en telefon i dag, men jeg synes ikke, jeg ser ret mange komme gående med to og tre mobiltelefoner.
Jeg synes måske også, det er den rigtige måde at håndtere det på.
Livet skal jo leves forlæns, men det skal forstås baglæns.
Hr. Jesper Petersen repræsenterer selv et parti her i Folketinget, som jo afskaffede formueskatten.
Mig bekendt var det under Poul Nyrup, man gjorde det, for at få De Konservative med i en finanslovsaftale.
Ja, jeg kunne da godt vælge at drille Socialdemokraterne med, at man står hernede og er misundelige på en model, hvor nogle kan få en beskatning fjernet på fri telefon.
Så kunne man spørge, hvorfor man har så travlt med det hos Socialdemokraterne, når partiet selv synes, det er fantastisk at fjerne en formuebeskatning fra dem, der havde de allerhøjeste formuer i Danmark.
De, der nu får en glæde af at få fjernet en beskatning af deres fri telefon, er rigtig, rigtig mange almindelige lønmodtagere med såkaldt almindelige LO-indkomster, og dem er der rigtig, rigtig mange af. Så er jeg da helt med på, at der selvfølgelig er flere mekanikere end rengøringsassistenter, der får det, fordi mekanikeren måske har et større behov for at være til rådighed i forhold til gode råd, hvis der er en bil, der ikke kan starte, og alt muligt andet.
Det lader vi være helt op til den enkelte arbejdsgiver at håndtere, og det har jeg egentlig stor tillid til man kan håndtere.
Jeg er da med på, at der selvfølgelig også vil være medarbejdere, som ikke i deres ansættelse får tilbudt fri telefon, og det vil jeg egentlig ikke blande mig så meget i.
Jeg synes måske bare, at Socialdemokraterne trods alt også retfærdigvis skulle erkende, at langt, langt de fleste af dem, der nu får den her skattelettelse, er ganske almindelige LO-indkomster, og det kan man vel ikke være modstander af hos et LO-parti.
Jesper Petersen (S), 2018-03-13:
Jeg synes egentlig, vi fra Socialdemokratiets side har haft et ret godt samarbejde med Dansk Folkeparti i forhold til at få regeringen væk fra sine ideer om at skulle lave markante nedsættelser af topskatten.
Det synes jeg har været rigtig godt og meget virkningsfuldt.
Det lykkedes ikke for regeringen.
Til gengæld er der f.eks. i det her lovforslag noget, som alligevel kommer lidt derhenad, bare ad en anden rute, altså det helt gængse princip i skattelovgivningen om, at hvis man får udbetalt løn som noget andet end penge, men det har en privat værdi, skal det stadig væk beskattes.
Og det sker, når man altså ophæver beskatningen af fri privat telefoni.
Og det er altså typisk de mere velstillede grupper i Danmark, der benytter sig af det.
Det er ikke rengøringsassistenten, der har fået en smartphone og et internet- og telefonabonnement betalt af sin arbejdsgiver.
Der er vi typisk oppe i de højere lønlag, og det viser de tal om lovforslaget, som Skatteministeriet er kommet med, også.
Derfor undrer det mig, at Dansk Folkeparti er gået med på det forslag.
Ville pengene, hr. Hans Kristian Skibby, ikke have været bedre brugt på de velfærdsområder, som de tages fra for at kunne lave den her skattelettelse?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-03-13:
Jeg synes ikke, jeg kan give andre svar end dem, jeg allerede har givet.
Her er en samlet pakke, og der er nogle ting, som nogle partier har båret ind til forhandlingsbordet, og nogle andre ting har andre været mere nidkære over.
Den her del er en fremrykning af en allerede indgået aftale.
Vi synes, det er sund fornuft, at man også sikrer en afskaffelse af udligningsskatten, og det står jeg sådan set ved.
Selvfølgelig gør jeg det.
Men det er ikke noget, som vi er kommet med til forhandlingsbordet.
Vores kerne har sådan set mere været omkring boligjobordningsdelen, mens regeringen jo egentlig fremlagde en plan, hvor man sagde, at man sådan set kun ønskede et servicefradrag, så børnepasning og vinduespudsning kunne trækkes fra.
Vi ville gerne have boligjobordningen mere ind i den her samlede del af finanslovsaftalen, hvor der også indgik nogle skattelettelser, netop fordi vi kunne se, at det er nogle af de steder, hvor der også genereres lærepladser, lærlingepladser og praktikpladser.
Man bliver jo ikke uddannet børnepasser som sådan eller uddannet vinduespudser.
Derfor var det i vores optik langt, langt vigtigere, at vi kom med i en aftale for at sikre, at det blev en model, hvor vi kunne se os selv, i forhold til at der bliver gjort en større indsats for, at de unge kommer ind og får faglige uddannelser i højere grad, end de ellers ville få, hvis man ikke fik de her ting.
Og man kan jo se, hvis man kigger på dansk byggeri, at det vurderes, at hver tredje danske SMV-virksomhed inden for håndværksfagene faktisk vil ansætte flere lærlinge med henblik på at understøtte boligjobordningens udfoldelse.
Rune Lund (EL), 2018-03-13:
Vi går efter maksimal indflydelse, men jeg kan godt sige, at vi ikke kunne drømme om at stemme for det her.
Nu siger ordføreren, at det handler om at give sig, men lige før sagde ordføreren, at det var den helt rigtige måde at lave skattelettelser på.
Så må jeg bare spørge, hvis vi tager udligningsskatten igen: De 10 pct. rigeste scorer over 80 pct. af skatterabatten i forhold til den hurtigere udfasning af udligningsskatten, og næsten 30 pct. bliver scoret af den rigeste procent.