runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2019-04-03:
Mange tak til ministeren for det her svar, og også tak for at besøge Aalborg Universitet.
Også tak for den omsorg, som ministeren viser over for de mange mennesker, der er blevet berørt af det her: Det er jo de ansatte, som har oplevet, at deres kollegaer er blevet afskediget, det er de afskedigede selv, det er de berørte familier, og det er også de studerende, som virkelig er rystede over så voldsom en afskedigelse.
Derfor har jeg helt stor forståelse for ministerens omsorg i forhold til det her.
Det, der bare er ved det, er jo, at ministeren ikke kun giver udtryk for en forståelse, en omsorg eller en medfølelse.
Ministeren siger direkte, at det simpelt hen ikke var tilsigtet.
Hvis ministeren kunne bestemme, havde han gjort det på en anden måde, skal man jo nærmest forstå, og det er jo der, hvor man som nordjysk valgt politiker så tænker: Nå, var det virkelig ikke meningen?
Var det ikke tilsigtet?
Var det ikke planen?
Var det ikke det, ministeren ville?
Vil ministeren så lave noget om?
Nu står der så her i spørgsmålet noget om omprioriteringsbidraget, men det kan jo også være hele taxametersystemet, som også har været en medvirkende årsag til, at de bliver ekstraordinært hårdt ramt på Aalborg Universitet, nemlig det forhold, at man fjerner færdiggørelsestaxameteret, så man altså belønnede Aalborg Universitet, der var dygtige til at få deres kandidater hurtigt færdig.
Det skruer man ned for, og så skruer man op for et beskæftigelsestaxameter.
Man lægger det lige præcis der, hvor dem, der bliver dimittender fra Aalborg Universitet, som typisk er lidt længere tid om at komme i arbejde, ikke når at tælle med som i beskæftigelse, men står som ledige, og derfor mister de tilskud.
Er det sådan, at ministeren nu her efter at have besøgt Aalborg Universitet, efter at have været i dialog med Aalborg Universitet, efter at have tænkt sig om, er kommet til den erkendelse, at det altså var en fejl, at det ikke var tilsigtet, at det må laves om?
For det må jo være det, man kan konkludere ud af det, som ministeren faktisk sagde: Det var ikke tilsigtet.
Vil ministeren lave det om?
Tommy Ahlers (V), 2019-04-03:
Tak for spørgsmålet, hr. Rasmus Prehn, og tak for ordet.
Regeringen har besluttet at stoppe de besparelser, der følger af omprioriteringsbidraget, ved udgangen af 2021.
Fra 2022 fører vi omprioriteringsbidraget tilbage til uddannelsesinstitutionerne.
Vi bruger rigtig mange penge på uddannelse.
I år regner vi med, at tilskuddet til de videregående uddannelsesinstitutioner bliver mellem 15 og 16 mia. kr., og dertil kommer et tilskud til forskning, som for universiteterne er ca. 9 mia. kr.
Jeg anerkender fuldt ud, at det ikke er en let opgave at gennemføre besparelserne, der følger af omprioriteringsbidraget, men der er muligheder.
Ledelsen på Aalborg Universitet har haft fokus på at effektivisere opgaveløsningen.
Det gælder i øvrigt også på de andre institutioner.
Så når jeg til et debatarrangement på Aalborg Universitet har sagt, som jeg har gjort, så er det, fordi jeg anerkender, at det er en svær opgave, men også fordi jeg er sikker på, at Aalborg Universitet nok skal klare den.
Vi bruger som sagt mange penge på området, og ledelsen tager hånd om opgaven.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-03:
Tak, formand.
Når ministeren til et arrangement på Aalborg Universitet sagde, at »I gør det fantastisk Aalborg.
Undskyld, at I bliver ramt, det var ikke tilsigtet.
Men I skal nok klare det, det er jeg sikker på.«
om de store nedskæringer på universitetet, mener ministeren så, at regeringen vil fjerne det omprioriteringsbidrag, der var medvirkende til nedskæringerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-03:
Jeg ved ikke, hvor hr. Rasmus Prehn har det fra.
Det regionale trafikselskab bevares intakt.
Det er blot sådan, at regionen ikke har sæde der, fordi regionen ophører med at eksistere.
Det samarbejde, vi lægger op til i hovedstaden, er jo på tværs af forskellige trafikformer, som i dag er splittet, men i de øvrige dele af landet er trafikformerne jo ikke så mange som i hovedstaden, og derfor kan man jo ikke koordinere mellem S-tog og letbane og busser i Vestjylland, for der findes kun busser.
Der findes ikke S-tog og letbaner.
Så det er jo et pjattet synspunkt, som hr. Rasmus Prehn giver udtryk for her, men det er jo bare udtryk for, at en eller anden begrundelse skal man jo have for, at man skal sidde i regering i stedet for regeringen.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-03:
Ministeren bruger begrebet objektive kriterier, og det kan vi jo kun være enige om.
Det er altid godt med objektive kriterier, når man skal lave den slags.
Det er noget, alle kan forholde sig til.
Men når nu ministeren er blevet bekendt med, at de såkaldte objektive kriterier rammer lige præcis sådan på et universitet, der netop gør det fremragende, som Aalborg Universitet gør – får sine kandidater hurtigt færdige, men også får kandidater i beskæftigelse, ganske vist en lille smule senere end andre, men i beskæftigelse – er det så set i det klare lys, at ministeren siger: Det var altså ikke tilsigtet, Aalborg Universitet får faktisk deres kandidater i beskæftigelse, skal vi lave det lidt om, skal vi lige skubbe den grænse lidt, sådan at man ikke bliver ramt så hårdt?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-03:
Der, hvor det står og falder med os, kan man sige, er i forhold til to ting.
Det er for det første, at det bliver lettere at lave underafdelinger til friskoler, også nogle af de friskoler, vi ikke bryder os om, og for det andet, og det er måske det vigtigste, så vi gerne, at beløbsgrænsen var 0 kr.
Og der kan vi måske senere håbe på, at et godt tilsyn afslører det, men muligheden er der jo, når der ikke er en beløbsgrænse på 0 kr.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-04-03:
Men vi er jo enige i, at det faktisk bliver meget sværere for friskoler i dag at snyde sig til ulovlige tilskud, fordi de ikke længere er anonyme, og fordi man bl.a. skal forklare, hvor de kommer fra.
Og det, der også er godt, er jo, at de friskoler, der ikke får statstilskud, er en del af de her stramninger.
Så jeg har lidt svært ved at forstå kritikken, for i forhold til beslutningsforslaget, som Dansk Folkeparti fremsatte, og som blev støttet af S og SF, er der jo langt flere stramninger her, og så burde Socialdemokraterne egentlig være glade og kunne tilslutte sig en aftale.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-03:
Jo, i forhold til store dele af forslaget.
Der, hvor vi måske ikke helt forstår Dansk Folkeparti, er, hvorfor man ikke kan være enig med os i, at der bliver sat en beløbsgrænse på 0 kr.
For på den måde sørger vi for, at man ikke kan være så kreativ og snyde systemet, uanset hvad der er åbenhed omkring.
Og dernæst må spørgeren jo også medgive, at det bliver lettere for muslimske friskoler at udvide i forhold til det her forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-04-03:
Nu er der jo en lang række stramninger i det her ud over det, som ordføreren har koncentreret sig om, nemlig om donationer uden for EU og EØS.
Der er også det, at man skal forklare, hvorfra man har fået donationen.
Og alle donationer bliver nu fremover gennemsigtige, så anonyme donationer simpelt hen bliver forbudt.
Så mit spørgsmål er, om Socialdemokraterne ikke kunne tænke sig at tilslutte sig den her aftale.
Vi er selvfølgelig glade for, at man vil stemme for lovforslaget – det havde jeg næsten også forventet – men kunne Socialdemokraterne ikke tænke sig at indgå i den her aftale på linje med regeringen og Dansk Folkeparti, som i første omgang har aftalt det?
Vil det ikke være et godt signal til vælgerne?
Tommy Ahlers (V), 2019-04-03:
Nu kommer det meget til at gå på et enkelt ord i debatten, da jeg sagde, at det ikke var tilsigtet at ramme Aalborg Universitet, hvor der pludselig var en følelse af i debatten der, som om vi gik efter det universitet.
Der anerkender jeg fuldt ud, at de har gjort en masse ting godt.
Det har alle de andre universiteter også, og vi havde brug for at lave nogle ændringer.
Vi har også brug for at lave en ændring i forhold til de engelsksprogede.
Aalborg Universitet er et af vores mest internationale universiteter, og et flertal i Folketinget har sagt til mig som minister, at jeg skal lave værnsinitiativer for at sikre, at udgifterne til vandrende arbejdstagere i SU-systemet ikke løber løbsk.
Det er også derfor, vi har begrænset det, og når Aalborg Universitet så har rigtig mange internationale studerende, som ikke bliver i Danmark, så rammer det også Aalborg.
Så de objektive kriterier er ikke designet for at ramme Aalborg, men de rammer Aalborg, og det står jeg på mål for.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-03:
Så ministeren siger sådan set, at det var tilsigtet, at man vidste det her, inden man lavede tingene om, og man så valgte at gøre det alligevel.
Selv om man her ved, at der er et universitet, der objektivt set leverer på en række parametre, så har man sat sig ned og lavet et system, som rammer ekstraordinært hårdt på Aalborg Universitet; selv om man sådan set er ret begejstret for universitetet og synes, at de gør det enormt godt, og at de boner positivt ud på en række kriterier, så har man valgt at lægge snittet lige sådan, at de bliver ramt ekstra hårdt på Aalborg Universitet.
Så det var tilsigtet?
Ministeren mener ikke det, han sagde til de studerende og de ansatte på Aalborg Universitet, og det var altså tilsigtet.
Tommy Ahlers (V), 2019-04-03:
Da alle Folketingets partier blev enige om et nyt bevillingssystem, vidste de godt, at det her ville påvirke Aalborg Universitet.
Så man kendte godt effekterne af det.
Det var bare ikke påmøntet, for debatten er jo kommet til at handle lidt om, hvad skal man sige: Er I nærmest lidt efter Aalborg Universitet?
Nej, det er vi ikke, og det var derfor, jeg sagde, som jeg gjorde her.
Så nej, det giver ikke anledning til det, og det er, fordi det er nogle fornuftige nye objektive kriterier, vi har lagt til grund for vores bevillingssystem, som handler om kvalitet i uddannelse i stedet for kvantitet, og derfor har vi lavet dem om.
Vi gjorde så også det, for vi kunne godt se, at det ramte Aalborg, at halvdelen af den effekt, det vil have for Aalborg Universitet, bliver de kompenseret for, jeg tror, det er her i 2019, og så falder kompensationen.
Men der kommer dog en permanent kompensation.
Så jeg synes også, at alle Folketingets partier har taget højde for det i den sammenhæng.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-03:
Der er syv bestyrelsesmedlemmer, og det er jo alt rigeligt til at dække en hel region.
Jeg kan ikke se, hvorfor det ikke skulle være nok.
Selvfølgelig kan der være repræsentation fra alle dele af en region, og det vil der jo også være.
Det er da ikke sådan, at det kun er de østlige kommuner i en region, som vil være repræsenteret i bestyrelsen.
Det vil selvsagt også de kommuner, der er beliggende f.eks. i den vestlige del af det regionale trafikselskabs område.
Så jeg synes, at den bekymring, som hr. Rasmus Prehn giver udtryk for, sådan mere har karakter af, at man gerne vil være imod noget, regeringen gør, for man skal have en begrundelse for, at man vil være kalif i stedet for kaliffen.
Tak for spørgsmålet.
Fugle og flyvesikkerhed har derfor også stor bevågenhed i ministeriet og er et særskilt fokusområde for Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsens arbejde med luftfartssikkerhed.
Det er Københavns Lufthavn, som har ansvaret for sikkerheden i lufthavnen, herunder at sikre, at fugle ikke krænker hensynet til sikkerheden ved start og landing i lufthavnen.
Det er så Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsens ansvar at vurdere, om de sikkerhedsmæssige tiltag, der finder sted i Københavns Lufthavn, er tilstrækkelige.
Jeg ved, at Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen som led i denne myndighedsrolle er i løbende dialog med relevante interessenter om emnet, herunder lufthavne, luftfartsselskaber og foreninger såsom Pilotforeningen.
Jeg er således ikke i tvivl om, at luftfartsmyndighederne tager problemstillingen om fugleflokke i nærheden af lufthavne alvorligt.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-03:
Først og fremmest må jeg mane i jorden, at der ikke er gode socialdemokrater opstillet alle steder.
Det er der jo naturligvis, men det kan være, at de ikke bliver valgt, og det er så en anden sag.
Her reducerer man jo antallet af bestyrelsesmedlemmer, sådan at der er færre til at repræsentere de lokale interesser, er det ikke korrekt, hr. minister?
Jan Erik Messmann (DF), 2019-04-03:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det kan være forsvarligt ikke at advare flytrafikken i Københavns Lufthavn, når man med meget stor sikkerhed ved, præcis hvor fugleflokkene befinder sig, da det tydeligt fremgår af den i 2018 indkøbte og installerede fugleradar?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Tak for det, fru formand.
På nogle punkter har de centraliseret, fordi det har været nødvendigt for at løfte kvaliteten, men på andre områder, bl.a. i Region Hovedstaden, har man jo centraliseret for at centralisere.
Det er jo sådan set det, vi gør op med med den nærhedsreform, som vi har aftalt med Dansk Folkeparti, hvor vi ekstraordinært laver en nærhedsfond på 8,5 mia. kr., og hvor rundt regnet 1 mia. kr. kommer til at gå til nybygning, ombygning, moderniseringer af lægepraksisser og sundhedshuse i hovedstadsområdet, så vi kan få flere sundhedstilbud ud tæt på borgerne, så vi kan få mere nærhed, så vi kan få mere sammenhæng.
Det kan jeg godt være sådan lidt ked af at Socialdemokraterne ikke vil være med til, men det er jo åbenbart valgkamp.
Det er vel også derfor, at man turnerer rundt på Amager og tager patienterne som gidsler og siger, at Amager Hospital skal lukke.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-03:
Vi er ikke imod noget ekstraordinært løft.
Vi har sådan set selv foreslået et større ekstraordinært løft, og jeg tror sådan set, at vi sagtens kunne blive enige om det.
Ministeren og jeg kunne, hvis det er det, ministeren siger, sagtens blive enige om at styrke funktionerne på Amager Hospital.
Det, som vi bare gerne vil vide, det, som jeg gerne vil vide, er, hvor i alverden de beslutninger bliver truffet.
For alt det, der kun har været diskussionen i løbet af de sidste mange år, har jo været at nedlægge funktioner på bl.a. Amager Hospital.
Så ministeren skal ikke føle sig truffet.
Jeg har i mange år ment og arbejdet for og gået til valg på, at Amager Hospital skal bevares.
Det, der så er den aktuelle diskussion, er, at vi er nødt til at finde ud af, hvem det er, der træffer de beslutninger i fremtiden, ligesom hr. Søren Gade og hr. Jacob Jensen fra ministerens eget parti også er interesseret i at vide, hvem der træffer de beslutninger i fremtiden.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Med sundhedsreformen, som vi har aftalt med Dansk Folkeparti, giver vi et ekstraordinært løft til vores nære sundhedsvæsen med 9 mia. kr.
De 8,5 mia. kr. placerer vi i nærhedsfonden.
Er det i tilknytning til Amager Hospital, vi skal bygge, så der kommer endnu flere funktioner?
Skal vi bygge et ekstra sundhedshus ude på Amager?
Skal vi modernisere nogle af de lægepraksisser, der i dag er pladsmæssigt udfordret, så de kan ansætte flere sygeplejersker og bioanalytikere?
Det er jo beslutninger, der bliver taget ude i sundhedsfællesskaberne.
Jeg ved godt, at Socialdemokraterne er imod, både imod det ekstraordinære løft på 9 mia. kr., men også imod, at vi forpligter og styrker det nære sundhedsvæsen.
Det synes jeg er ærgerligt.
For det vil gavne patienterne i Danmark.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-03:
Tak for det.
Nu nævner ministeren kontaktråd og pårørenderåd.
Er det der, beslutningerne træffes?
Vi vil bare gerne vide, hvor beslutningen om at prioritere anderledes med hensyn til de funktioner, der er, til syvende og sidst bliver truffet.
Det bliver der jo hele tiden gjort.
Men vi vil jo gerne vide, ligesom borgerne gerne vil vide det, hvor man skal gå hen, hvis man har særlige ønsker, særlige forhold, man gerne vil gøre gældende i de diskussioner.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-03:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil godt lige spørge lidt ind til de ændringsforslag, som den socialdemokratiske ordfører nu siger man vil komme med.
Som jeg forstår det, drejer det sig bl.a. om at tage den del ud, der handler om at give mulighed for at oprette afdelinger.
Der må jeg spørge: Hvad er det helt konkret, bekymringen går på?
Der kunne jo være rigtig mange sammenhænge, bl.a. især i landdistrikterne, hvor man faktisk har behov for at kunne lave de her afdelinger.
Det vil typisk være i yderområderne, hvor der måske kan være en god friskole i den største by, og hvor der faktisk kan være en fordel ved at lave en mindre afdeling i en nærliggende landsby.
Derfor synes jeg egentlig også, det går lidt mod det, som jeg forstår at Socialdemokraterne en gang imellem også går ind for, nemlig at man også skal have uddannelsestilbud rundtomkring i hele landet.
Så kunne ordføreren sætte lidt flere ord på det?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Hvis bare nu spørgeren ville lytte efter og forholde sig til indholdet – og det ved jeg godt at spørgeren har svært ved, og det er nok også derfor, at spørgeren fører skræmmekampagne på Amager og tager patienterne som gidsler i en påstand om, at Amager Hospital skal lukke, og med en indikation af, at andre partier vil lukke Amager Hospital.
Men det håber jeg efter dagen i dag at spørgeren vil holde op med, for jeg synes sådan set, det er et lavpunkt i den debat, vi har.
I forhold til spørgsmålet om, hvem man går til, er svaret, at vi ønsker, at vores kommunalpolitikere – altså de 2.400 folkevalgte, vi har rundtom i landet, der er forankret i kommunerne – skal tage et større ansvar for det nære sundhedsvæsen.
Derfor sætter vi borgmestre og sundhedsudvalgsformænd ind i de 21 sundhedsfællesskaber, så alle 98 kommuner er repræsenteret, fordi den naturlige indgang til kontakt jo netop er via ens lokale politikere i ens nærområde.
Derudover opretter vi patient- og pårørenderåd i alle 21 sundhedsfællesskaber, så man som patient, pårørende eller almindelig borger også kan søge indflydelse der.
Og det gør vi for at få en nærere og mere sammenhængende forankring af vores sundhedsvæsen.
Jan Erik Messmann (DF), 2019-04-03:
Ja, for fugle, der flyver ind i flymotorer, er et velkendt problem og har tvunget fly til at nødlande.
Bramgæs og grågæs udgør et betydeligt problem, da gæssene har fået lov til at formere sig uhæmmet.
Der var f.eks. i 2018 over 10.000 nye bramgæs på Saltholm og Peberholm, baseret på Miljøstyrelsens yngletællinger.
Myndighederne gør ikke noget.
Lige pludselig har vi en dansk gentagelse af uheldet på Hudsonfloden i 2009.
Det sker ugentligt.
F.eks. blev KLM den 8. februar i år ramt af gæs og fik motorstop på den ene motor lige efter overflyvning af Kongelunden på vej mod syd, og med brandlugt i kabinen måtte man returnere flyet straks på én motor.
Mener ministeren ikke, at det er et retssikkerhedsmæssigt problem, hvis farlige kollisioner med fugle, der faktisk sker ugentligt, bliver camoufleret som tekniske uheld?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-03:
Hr. Jan Erik Messmanns spørgsmål har en detaljeringsgrad, som stammer fra det forhold, at hr. Jan Erik Messmann er pilot og taler med mange mennesker.
Og jeg vil rigtig gerne svare på de meget detaljerede og tekniske spørgsmål, som hr. Jan Erik Messmann stiller.
Det er før set, at det har været relevante spørgsmål, så det er det muligvis også her, men det kræver, at jeg har en mulighed for at sende spørgsmålene til de relevante myndigheder, herunder lufthavnen, for at høre, hvordan de forholder sig til de ting, som hr. Jan Erik Messmann bringer frem her.
Der vil fortsat være en organisation, som er det regionale trafikselskab, som er født til at varetage de regionale interesser.
I bestyrelsen for det regionale trafikselskab vil kommunerne have sæde, og det vil de med syv bestyrelsesmedlemmer, og de vil selvfølgelig blive valgt repræsentativt for det område, som regionen dækker.
Nogle gange vil det måske gå på skift.
Man kunne forestille sig, at tre vestligt liggende kommuner på skift sender en repræsentant, som så kan repræsentere dem alle tre og ikke blot egen kommune, og det er jo lige sådan, som det i øvrigt er i et regionsråd, hvor det også er sådan, at man sender folk, og det er ikke nødvendigvis alle kommuner, der får en valgt til regionsrådet, for det kan være, at der ikke er nogen god socialdemokrat opstillet der eller whatever.
Så det er et godt system, som varetager de samme interesser som det nuværende.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-03:
Mange tak for ministerens besvarelse.
Det er jo kun godt, hvis det er sådan, at vi ikke kommer derud, hvor indflydelsen bliver mindre.
Men vi Socialdemokrater er altså skeptiske på det her område, fordi i dag har vi regioner, som er født til at varetage de interesser, der sker på tværs af kommunegrænser.
Når man fjerner det led, kan vi være bange for, at der ikke er det samme fokus på at sikre sammenhængen på tværs af kommunegrænser.
Vi så det jo faktisk allerede, da man i sin tid nedlagde amterne og lagde mere ansvar over til kommunerne.
Der havde vi flere konkrete eksempler på kommuner, der ikke ville hjælpe til, så nabokommunen kunne få den busbetjening, de havde lyst til, fordi, som kommunerne sagde, når det ikke er noget, der berører vores borgere, kan vi ikke se, hvorfor vi skal blande os i det, hvorfor vi skal bakke op om det.
Det må være den anden kommune, der skal tage sig af det.
Så man kommer altså til at mangle det koordinerende led på tværs af kommunegrænserne, når man nedlægger regionerne, og når man tilmed barberer antallet af bestyrelsespladser ned, bliver det relativt få, der kommer til at repræsentere de forskellige områder, og derfor kan vi være bange for, at der er nogle kommuner, der sættes helt uden for indflydelse og ender som sorteper i det her spil, og at de ikke kan råbe op, hvis der er en busrute, der er ved at blive nedlagt.
Det, der kan undre os lidt, er jo, at regeringen i forhold til hovedstadsområdet har sagt, at nu skal vi have det her nye HOT, hvor vi skal samarbejde meget mere på tværs, hvor vi skal koordinere meget mere, og hvor vi skal have de forskellige systemer til at tale bedre sammen.
Så er det jo lidt underligt, at man i resten af landet vælger at sige, at alt det, der er koordinerende, alt det, der sørger for, at man taler sammen på tværs af kommunegrænserne, nedlægger vi, og så laver vi en lillebitte snæver bestyrelse, hvor end ikke alle kommuner kan være repræsenteret.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-03:
Det korte svar på hr. Rasmus Prehns spørgsmål er: Ja, i dag bestemmer den enkelte kommune over den lokale trafik, som den selv finansierer.
Det ændrer nedlæggelsen af regionerne ikke på.
I dag bestemmer regionsrådet over den regionale bustrafik og privatbanetrafik, som regionen finansierer.
Disse beslutninger om regional kollektiv trafik, der i dag træffes af regionsrådet, skal fremover træffes af trafikselskabets bestyrelse.
Bestyrelsen i hvert af de nye trafikselskaber består af syv medlemmer udpeget af kommunerne i området.
Kommunerne skal altså udpege syv kommunalbestyrelsesmedlemmer til at repræsentere kommunerne under et hele, ligesom kommunerne i øvrigt gør i dag.
Bestyrelsen har inden for de rammer, der fastsættes i loven, det overordnede ansvar for selskabet.
Ingen kommuner får instruktionsbeføjelser over for medlemmerne af trafikselskabets bestyrelse.
De beslutninger, som bestyrelsen træffer, er derfor ikke truffet af tre, fem eller syv kommuner, som spørgeren fejlagtigt mener.
Det skal som i dag foregå i en åben proces, hvor brugere og interessenter i den offentlige servicetrafik inddrages, herunder kommunerne og det lokale erhvervsliv.
Jan Erik Messmann (DF), 2019-04-03:
Det sætter jeg rigtig stor pris på.
Tusind tak, hr. minister.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-03:
Ikke alene agter jeg at spørge Københavns Lufthavn, men også at spørge Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen om spørgsmålet og deres vurdering af spørgsmålet.
Og så vil jeg vende tilbage med et svar til hr. Jan Erik Messmann.