runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg er jo ord for ord enig i den radikale ordførers tale.
Det, jeg bare har lyst til at spørge ind til, er det med, at forslaget som sagt blev fremsat i samlingen 2018-19.
Så kom valget.
Og noget af det, som jeg har tænkt på, efter at vi nu har genfremsat det, er jo, hvordan verden ser ud i dag.
Vi har lige hørt den ukrainske præsident tale til os inde i Landstingssalen her over middag, og jeg synes simpelt hen, at der er sådan en alvor i det her.
For mig er det meget større end det med, hvordan det skal organiseres.
Det her handler på den ene side om at stå op for vores demokratiske institutioner og på den anden side om samtidig at udvikle dem.
Så hvad tænker ordføreren om nødvendigheden af, at vi, som verden ser ud, tager de her diskussioner?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Nu hører jeg ordføreren snakke rigtig meget om demokrati – med fokus på de politiske partier.
Man kan enten have det, man kan kalde et meget smalt demokratibegreb, eller man kan have en mere bred forståelse for demokrati.
Jeg hørte ordføreren sige, hvordan man kunne styrke de politiske partier, men hvis man anlægger et bredt demokratiperspektiv, kunne ordføreren så se noget i det her forslag, som ville kunne styrke nogle helt andre elementer, når vi snakker demokrati?
Og han må meget gerne komme med nogle eksempler.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Vi kan se i den situation, vi aktuelt står i i dag – med ukrainske flygtninge, der kommer – hvordan private og enkeltpersoner bidrager.
Det er en tandlæge, der laver frivilligt tandarbejde på ukrainere, der kommer herop.
Det er folk, der huser ukrainere.
Det er foreninger, der går ind og hjælper med indsamling osv. Alt det her er noget, der udspringer af civilsamfundet, og det er et godt eksempel på noget, som i hvert fald ikke direkte har noget med de enkelte partier at gøre.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Det var dejligt lige at få det præciseret.
Det undrede mig også lidt, hvis Venstre ikke også havde den vinkel med.
Hvis vi så tænker hele civilsamfundet ind, er der så i forhold til det her forslag om et center for demokratiudvikling og borgerinddragelse ikke elementer i det centers arbejde, hvad angår både at komme med gode eksempler og brede viden ud, som ordføreren kan se rent faktisk kan styrke det brede demokrati?
På møder og blandt familie og venner og bekendte og ikke mindst i de sociale medier hører man jo indimellem udsagn som: Politikerne lytter ikke; min stemmer betyder ikke noget i den store sammenhæng; jeg kan ikke identificere mig med dem, som er derinde og skulle repræsentere mig osv; politik er blevet for komplekst til mig.
Som politiker kan man nogle gange godt blive lidt pikeret og tænke: Det er faktisk lidt urimeligt, ja, oven i købet uretfærdigt, for vi synes jo selv, at vi gør vores bedste.
Men man kan jo ikke tage en oplevelse fra folk.
De oplever det, de gør.
Demokrati er dialog, samtale og gensidig forståelse, og det er ikke at skabe ufred, det er ikke at grave grøfter, og det er ikke at bidrage negativt til sammenhængskraften i vores samfund.
Vi opfatter os selv som et af verdens stærkeste demokratier, og alligevel er der mange eksempler på, at vores måde at udfolde vores dagligdags demokrati på sagtens kunne være langt bedre.
Tit kommer vi til at fokusere på netop de politiske partier og måden, vi organiserer os på, og kunne vi dog ikke inddrage folk bedre?
Men grundlæggende handler demokrati også om kultur.
Det er en udfordring, jeg tænker vi alle sammen her kan være enige om, og vi kan nok også være enige om, at vi skal gøre noget ved det.
Vi kommer ikke uden om, at politik i generel forstand bare er blevet langt mere komplekst, end det var for både 5, 10 og 20 år siden.
Demokrati er som et parforhold.
Det er noget, der skal passes, plejes og udvikles, ja, og er noget, som vi måske er nogle der ikke kan få nok af.
Demokratiet er og skal være i en konstant forandring, især som følge af de udfordringer og den udvikling, der ellers foregår i samfundet både nationalt og internationalt.
Det drejer sig f.eks. om teknologiudviklingen, globaliseringen, befolkningsvæksten, senest covid og ja, krigen i Europa.
Konkret ønsker vi med forslaget fra Frie Grønne, Radikale Venstre, Enhedslisten, Alternativet og SF at etablere et center, som med forskellige værktøjer og på forskellige niveauer skal fastholde og styrke demokratiet og borgerinddragelsen i Danmark med alt fra forskning i nye modeller for borgerinddragelse og demokratiudvikling til gennemførelse af helt konkrete og inddragende projekter.
En øget inddragelse giver øget medejerskab, der sikrer, at beslutningerne vil nyde en større og bredere accept og er robuste og ikke mindst effektive, og det er der i høj grad brug for.
Vi fra SF støtter selvfølgelig op omkring forslaget og har lyttet positivt til, at mange andre partier her i salen er enige i hensigten.
Jeg håber i hvert fald, at vi kan blive enige om at arbejde videre med det, sådan at vi lykkes med det.
Tak for ordet.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Det er virkelig også bare en kort bemærkning, for jeg vil bare sige tak for talen.
Det var dejligt at høre SF være så klar med hensyn til opbakningen til det.
Så mit eneste spørgsmål vedrører egentlig, at der nu skal arbejdes videre med det.
Altså, vi har hørt fra Socialdemokratiet, at det vil være godt med en yderligere konkretisering.
Vi hørte også fra Venstre, at selv om de ikke havde lyst til at institutionalisere den type arbejde, så var der alligevel opgaver i den måde, det blev beskrevet på, som også Venstre synes var vigtige.
Så kunne ordføreren fra SF sige lidt om, hvilke overvejelser SF gør sig, i forhold til at vi udvikler det, inden det kommer i Udvalget for Forretningsordenen?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Det er jo et godt spørgsmål, især når man ikke har mange år på bagen her i salen, altså i forhold til hvordan man arbejder.
Men rent praktisk tænker jeg da, at ordførerne skal sætte sig sammen, altså tage en eller anden form for møde, for jeg tror mere, det er angsten for at institutionalisere det her demokrati, der måske står i vejen for det, og at vi rent faktisk langt hen ad vejen, tror jeg, er enige om indholdet.
Så det kunne være godt med et møde, hvor nogle faciliterer det på en god måde.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg har bare et lille underfundigt opfølgende spørgsmål: Synes SF så ikke også, det ville være en god idé, at vi også inviterede ordførerne fra de partier, som måske i første omgang var lidt mere lunkne i forhold til forslaget, altså sådan at de kunne blive lidt mere varme på det?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Jo da!
Det er lige præcis netop i demokratiets ånd.
Så et stort ja til spørgsmålet.
Simon Kollerup (S), 2022-03-29:
Jo, jeg tror, at vi for en sikkerheds skyld – havde jeg nær sagt – og for fuldstændighedens skyld skal prøve at sætte det skematisk op; det vil vi meget gerne hjælpe med.
Nu skal vi passe på ikke at komme ud i nogen vildfarelser, for det, ordføreren spørger om, er: Hvis der er 24 timer til – ikke at man skal tage noget ned, men til, at man skal have lavet en vurdering af den anmeldelse, man har fået –
hvad er så den præcise tidsfrist for, hvornår man kan få det tilbage igen, hvis det faktisk viser sig, at det ikke skulle have været taget ned?
Det er sådan, jeg hører det.
Og det vil jeg gerne have lov til at vende tilbage med skriftligt, så vi får det præcist udboret.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Jo, altså, det er også derfor, at jeg ikke afviser de enkelte punkter.
Så vores afvisning går på, om man skal institutionalisere det.
Og derfor er der masser af ting her, som man kan løfte, og gode erfaringer, man kan få fra udlandet, og som udlandet kan få fra os.
Derfor mener jeg rent faktisk, at vi også har masser af potentialer, men vi skal jo bare løfte det sammen og ikke lave en institution ud af det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-03-29:
Jamen jeg nævnte det jo bare, fordi regeringen nu også godt kan lide at tale om kvoter.
Så derfor tænkte jeg, at vi lige så godt kunne bringe sådan noget ind.
Jeg synes dog ikke helt, at ministeren kom ind på forskellen i processen, når man tager noget ned og lægger noget op.
Altså, er det de samme krav, der gælder, når man piller noget ned af platformene, som når man lægger noget op – altså klagedelen?
For hvis det ikke er det samme, altså hvis der er større krav til det første end til det sidste, så kan jeg da godt blive bekymret på ytringsfrihedens vegne.
Og kan ministeren ikke også se, at der måske skal være ens krav der?
Mona Juul (KF), 2022-03-29:
Det er en helt forkert fortolkning af hr. Malte Larsen.
Som jeg indledte med at sige, er der faktisk rigtig store udfordringer på sociale medier stadig væk, og der vil vi gerne være med til at diskutere, hvad vi kan gøre.
Jeg tror også, at ordføreren hørte mit spørgsmål til SF, hvor jeg præcis også sagde, at det er os magtpåliggende at få kigget på de uhensigtsmæssigheder, der er.
Jeg synes ikke, det er i orden at spørge på lige præcis den der måde, for det, der er tale om lige nu, er symbolpolitik fra din regerings side, og det handler ikke om, om vi vil gøre noget ved sociale medier eller ej.
Malte Larsen (S), 2022-03-29:
Kunne jeg få ordføreren til så at blive en lille smule konkret i forhold til et svar til den borger, der i dag oplever at vente urimelig længe på, at ulovligt, krænkende indhold bliver taget ned, fordi man skal vente rigtig længe, inden man eksempelvis får en domsafsigelse igennem på det her?
Hvad er det konservative svar til de borgere?
Mona Juul (KF), 2022-03-29:
Det er jo sådan, at EU allerede kommer med et svar.
Hvis vi bare kan vente nogle få uger, kommer der jo rent faktisk noget, vi skal forholde os til og se på om er godt nok til os eller ej.
Så det er det konservative svar lige nu.
Hvis det ikke er godt nok, hr. Malte Larsen, kigger vi på det igen.
Men det her er en overimplementering, det er dobbelt lovgivning, det er samling af en hel masse love, der allerede er der i forvejen, og det er bare en procedure.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-03-29:
Tak for den meget fine tale.
Jeg vil blot høre ordføreren om noget.
Sådan som jeg har forstået det, er ordføreren også optaget af, at der selvfølgelig skal være en rigtig fin balance mellem selve det at nedtage klart ulovligt indhold og ytringsfriheden.
Kan ordføreren sætte lidt flere ord på det og bekræfte det?
Mona Juul (KF), 2022-03-29:
Tak for spørgsmålet.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Altså, vi har faktisk lovgivning på det her område; det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Man får det i det her lovforslag til at lyde, som om der ikke er det, men det er der.
Det her lovforslag lægger så bare ovenpå, og det er uhensigtsmæssigt, og det er ikke indhegnet, og det betyder, at vi overlader det juridiske arbejde til de sociale medieplatforme.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-03-29:
Så det vil sige, at jeg godt kan forstå det sådan, at De Konservative også rigtig gerne vil være med til at prøve at se på, om man kan indhegne det, der netop er klart ulovligt og så skal nedtages, og så sætte det op mod techgiganterne – frem for det her lovforslag, hvor det jo er inden for al lovgivning osv.
Mona Juul (KF), 2022-03-29:
Det er vi absolut konstruktive over for.
Jeg tror også, at Folketinget skal gøre sig selv den tjeneste at lytte til nogle eksperter på det her område.
Hvad er muligt?
Hvordan kan vi gøre det her?
Hvordan kan vi hegne det bedre ind?
For man kan altså ikke sige alt og alting og så bede om at få en kæmpe bødestørrelse, for så vil der være et markant tab af ytringsfrihed, og det kan vi simpelt hen ikke bakke op om.
Men jeg vil arbejde konstruktivt i udvalgsarbejdet som altid.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-29:
Tak for det.
De fleste af os husker, dengang to unge kvinder fra Danmark og Norge blev brutalt myrdet i Marokko, og hvordan mordene blev optaget på film og billederne derfra florerede på de sociale medier længe efter; de blev ikke pillet ned.
Ligeledes har jeg også fået henvendelser fra folk, der har oplevet, at der er blevet taget billeder af deres børn i omklædningsrummet, eller at der har været tale om hævnporno og andre modbydelige ting.
Jeg oplevede selv for nogle år siden, at der var en lukket facebookgruppe, som truede med at ville lække nogle personlige kodeord, som jeg havde til forskellige steder, og så snart den trussel kom, skyndte jeg mig at anmelde det til Facebook.
Det blev jo ikke pillet ned, koderne blev alligevel lækket, og det blev heller ikke pillet ned.
Det, der så bare er problemet, er det, som de forrige ordførere har talt om, nemlig den kæmpe, kæmpe gråzone, der er, og det er en gråzone, som vi møder hver eneste dag.
Det er sådan et gråzonebillede.
Forældre, der lægger et billede op af deres 1½-årige barn, der sopper nøgen i soppebassinet, bliver anmeldt for børneporne.
En kunstner, der maler en nøgen kvinde, bliver anmeldt for det.
Der er tale om ytringer, som folk finder krænkende, i de her tider, hvor det er så moderne at føle sig krænket.
Hold da op, mand!
Altså, de der techgiganter får travlt med det her, hvis de skal forholde sig til alle de anmeldelser, hver eneste gang der er nogen, der føler sig krænket.
Vil det føre til, at der kommer endnu flere anmeldelser om indhold, som ikke er ulovligt?
Først og fremmest skal der evalueres, eller også skal det her forslag ligefrem have en solnedgangsklausul, men inden vi går videre med det, skal vi altså være helt skarpe på den her gråzone, så det ikke er de forkerte, der ryger i fælden.
Malte Larsen (S), 2022-03-29:
Det var mange ting om, hvilke ulyksaligheder den her lov vil medføre.
Kan jeg tolke det sådan, at Det Konservative Folkeparti dermed ikke ønsker at gøre noget her?
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-29:
Jamen det vil jeg da tage med videre.
Det var bl.a. også derfor, jeg i min tale nemlig gjorde det klart, at jeg i hvert fald er blevet præsenteret for flere udlægninger af lovgivningen i Tyskland, men at det må vi få kigget på i udvalgsarbejdet, og så må vi se, om ikke vi kan finde en vej frem her, som jeg også kunne håbe på at vi kunne have lidt bredere opbakning til og kunne lave i fællesskab.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Jeg synes også, det er værd at nævne, at det allerede nu er strafbart at lægge f.eks. seksuelt krænkende billeder op.
Det er, som om det er fuldt lovligt at gøre nu.
Det er det ikke.
Det er strafbart, og man står til ansvar over for domstolene for det her.
Min anke her er, at man går ind og gør de her techselskaber til dommere på områder, hvor de slet ikke har været dommere før i samme grad.
Og til det der med en anmeldeknap for ulovligt indhold vil jeg sige, at nej, det er en anmeldeknap, hvis man tror , der er foregået noget ulovligt.
I det normale retssystem vil man få en sigtelse, og så vil man måske senere blive dømt.
Man bliver først erklæret skyldig, når man er blevet dømt.
Her går man ind og siger, at så snart du trykker på knappen, skal Facebook inden for 24 timer tage stilling til, om du er dømt, uden reelt set at have haft mulighed for at gøre det, for de kan ikke nå at gøre det fysisk.
Det vil sige, at det bliver en AI-robot, der skal afgøre, om du er skyldig eller ikke skyldig.
Det er ikke et retssystem værdigt.
Det er ikke et moderne demokratisk samfund værdigt, synes jeg, og det er jo de udfordringer og bekymringer, som vi står med.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-29:
Det her lovforslag går jo lige præcis på, at man skal lave en vurdering inden for de første 24 timer, og så skal man komme med den, og der skal også være en henvisning til, hvorfor man har valgt at gøre a eller b.
Det er sådan ifølge lovforslaget, der ligger her – i hvert fald hvis jeg har forstået det korrekt, og det er også sådan, jeg har hørt det udlagt i teknisk gennemgang i ministeriet.
Hvis jeg tager fejl, har jeg i hvert fald misforstået det, men det tror jeg ikke har, vil jeg så sige.
De store platforme synes jeg godt vi må stille krav til skal kunne holde øje med de anmeldelser, der kommer af eventuelt ulovligt indhold, men når vi kommer ind og ønsker, at vi lige skal prøve at se, om vi gør det på den kloge måde, er det jo, fordi vi heller ikke ønsker, at for meget indhold skal tages ned.
Det, vi ønsker, er også at gøre platformene ansvarlige for det, hvis der bliver delt ulovligt indhold på deres platforme.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Jeg er helt enig i, at de skal holdes ansvarlige for ulovligt indhold, men det er jo netop en domstol og en retsinstans, som skal sige til Facebook: Det her er ulovligt.
Det skal I tage ned.
Det skal I holde øje med.
Men det er jo ikke det, lovforslaget gør.
Her beder man Facebook om, at de skal holde øje med alt, der bare bliver anmeldt.
Man skal passe på med at sige, at de skal holde øje med ulovligt indhold, for det er jo ikke det, der er tilfældet.
Her siger man nu, at de skal holde øje med alt indhold, som bliver anmeldt.
Og det er noget andet, end at de skal holde øje med ulovligt indhold.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-29:
Det lå fru Katrine Robsøe meget på sinde i indledningen af sin tale at få ministeren til at bekræfte, at det her lovforslag ikke pålægger sociale medier at fjerne indhold inden for 24 timer, men at vurdere indhold inden for 24 timer.
Det er desværre ikke korrekt.
Lovforslagets § 16, stk. 1, nr. 6 lyder: Medmindre højere straf er forskyldt efter anden lovgivning, straffes med bøde den tjenesteudbyder, der undlader at fjerne, blokere eller fastholde indholdet senest 24 timer fra anmeldelsestidspunktet.
Så det, som fru Katrine Robsøe mener at vide om lovforslaget, er ikke korrekt.
Nu, hvor fru Katrine Robsøe så er blevet oplyst om, at det ikke er korrekt, betyder det så, at fru Katrine Robsøe og Radikale Venstre er imod lovforslaget, eftersom det ikke indeholder det, som fru Katrine Robsøe og Radikale Venstre troede det indeholdt?
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-29:
Det er i hvert fald det, jeg har fået oplyst, og det, jeg har bedt ministeren om at bekræfte heroppefra.
Og skulle det vise sig at være forkert, må vi jo tage det derefter.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-29:
Ja, altså, det tager ganske kort tid at gå ind i lovforslaget og finde den pågældende bestemmelse, fordi der følger sådan et bødeskema med.
Der er to bødeskemaer, og det andet bødeskema henviser til de her paragraffer.
Det er ikke kun en vurdering, der skal ske; der skal ske en fjernelse.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-29:
Jamen den diskussion vil jeg meget gerne tage videre frem, hvis vi i Radikale Venstre har misforstået, hvad der ligger i lovforslaget.
Nu bad jeg faktisk også ministeren om at bekræfte det, så hvis hr. Ole Birk Olesen har ret i sin læsning, vil ministeren jo afkræfte det, jeg spurgte om.
Og så må vi jo tage det i udvalget og derefter.
Det vil sige, at i forhold til de ting, der er helt åbenlyst ulovlige, og som vi også allerede i dag beder dem om at tage ned, er det jo ikke en ændring, der er med i det her lovforslag.
Det synes jeg bare er vigtigt at huske.
Allerede i dag siger vi jo også til dem, at ulovligt indhold skal ned.
Nu laver vi bare en lov, hvor vi rent faktisk præciserer det.
De tager det jo også ned i dag.
Simon Kollerup (S), 2022-03-29:
Jeg forstår godt det maleriske spørgsmål, men det bygger på en præmis om, at man får den her store bøde – og sådan en bøde skal altså være stor; den skal kunne mærkes – hvis man ikke fjerner indhold, der bliver anmeldt.
Men det er ikke det, der er tilfældet.
Tilfældet er, at når der bliver anmeldt noget indhold, siger vi: Så skal I altså forholde jer til det, kære sociale medieplatforme, inden for en vis frist, fordi vi vil have, at I tager stilling til det.
Hvis det er ulovligt, skal det selvfølgelig tages væk, og det skal gå hurtigt.
Vi kan alle sammen huske historien om moren, der blev ved med at få ulovlige videoer af datteren, der bliver dræbt på bestialsk vis, og det blev omgået på den ene og på den anden måde, og der gik lang tid, og det blev anmeldt, og det blev ikke fjernet.
Det er sådan noget, vi ikke skal ud i.
Og derfor kan man ikke sammenligne det, hvor malerisk det end er, og jeg kan godt lide Mona Juuls billedsprog, men man kan ikke sammenligne det med det, det her lovforslag gør, fordi det her lovforslag stiller krav om, at processen skal gennemføres hurtigt – vurderingen skal gennemføres hurtigt, ikke udfaldet af vurderingen.
Mona Juul (KF), 2022-03-29:
Der er ikke nogen tvivl om, at den sag var meget uhensigtsmæssig.
Jeg har ikke hørt noget om, at der har været så mange andre sager.
Så spørgsmålet er, om vi er i gang med igen at lave noget lovgivning på grund af én sag, som forhåbentlig er blevet løst.
Hvorfor vil ministeren ikke vente på DSA'en?
Som jeg forstår det, kommer den inden for uger, og det vil sige, at hvis den her lovgivning bliver vedtaget, som den ligger på bordet i dag, er der måske 6 måneders forskel, i forhold til at vi så skal ind at justere det igen.
Og når det er sagt: Ja tak til at sætte sig omkring bordet i ministeriet og se på, om vi kan lave en fælles løsning, i stedet for det her med at vise overarm, som jeg synes er lidt af en gummiarm.
Simon Kollerup (S), 2022-03-29:
Tak for interessen for også at ville være med til det møde; det bliver Konservative selvfølgelig inviteret til, fordi det giver god mening, at vi prøver at finde ud af, hvad det er for nogle bekymringer, man kan have.
Jeg respekterer det fuldt ud; jeg prøver bare at nuancere det og forklare, hvad det er, lovforslaget handler om.
Og så tror jeg, at det er vigtigt at sige, at fordi jeg som minister bringer en enkelt sag på banen til at illustrere det, synes jeg ikke, det er fair, at man så antyder, at så er det nok en enkelt sag, vi reagerer på her.
Det er et udbredt fænomen, at der findes ulovligt indhold, der florerer på de sociale medier.
Det er krænkende, og det er forkert, at det skal findes på de sociale medier.
Det skal fjernes, og den proces kan vi speede op, og det er det, vi kan gøre med det her lovforslag.
Det er derfor, jeg foreslår, at vi stemmer det igennem.
Jens Rohde (KD), 2022-03-29:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at det allerede er sådan i dag, at ulovligt indhold skal fjernes fra nettet.
Og nu bliver der hele tiden henvist til de tyske erfaringer.
Hvis man nu havde nogle folk, der måske læste tysk, ville man så sent som den 8. marts kunne erfare, at »Verwaltungsgericht Köln urteilt im Eilverfahren gegen Deutschland – Unwirksamkeit durch Fehler in Normen« i forhold til den der lovgivning.
Hvad betyder det?
Det betyder, at forvaltningsdomstolen i Köln i Tyskland siger, at loven ikke er virksom og ikke kan være virksom, fordi den hviler på forkerte præmisser, bl.a. i henhold til den europæiske lovgivning.
Så det at komme og sige at der ikke er problemer med den tyske lovgivning, er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Vi har jo en retsinstans i Tyskland, der siger, at det er der.
Og den retsinstans' afvisning af den tyske lov bygger på fire præmisser.
Hvad er ministerens svar til det?
Simon Kollerup (S), 2022-03-29:
Jeg tror, jeg sagde meget tydeligt – for det var en del af debatten – at der har været gennemført en evaluering af den tyske lovgivning, og at de erfaringer, der kan drages ud af den evaluering, stiller de påstande, som er blevet fremført her i Folketingssalen om, at der vil blive massiv nedtagning af lovligt indhold, i et noget andet lys.
For det var ikke det, evalueringen i Tyskland viste, og det er ikke den erfaring, man kan tage med videre.
Så det er evalueringen, vi forholder os til.
Det er efter vores opfattelse sådan, at den her lovgivning selvfølgelig godt kan gennemføres.
Og hvis der er erfaringer fra tyske domstole, som ikke indgår i den vurdering, skal vi selvfølgelig sørge for, at de også kommer til at gøre det.
Men jeg har ikke nogen grund til at mene eller tro, at den her lovgivning ikke skulle kunne gennemføres i dansk ret.
Det kan jeg sagtens give et tilsagn om, og det synes jeg er en god måde at arbejde på.
Nu er det ikke alle ordførere, der er til stede længere, men jeg håber, at vi alle sammen vil det samme her, nemlig løfte beskyttelsesniveauet for de borgere og de brugere, som er på de sociale medier rundtomkring på kloden, men jo i første omgang i Danmark.
Nu skal vi ikke gå dybere ned i det her, men jeg tror måske, den lov i Tyskland efter min hukommelse har virket i nogle flere år.
Som jeg husker det, er den tilbage fra 2018 og 2019, men det kan vi jo få oplyst.
Hvis hr. Jens Rohde sender links, kan jeg jo sende information den anden vej om lovens virkningsperiode.