runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Tak til formanden, og tak til ministeren.
Der er bomberegn over Ukraine.
Forbryderen Putin bomber det ukrainske folk og alle dem, der befinder sig i Ukraine.
Jeg vil gerne høre, hvorfor regeringen laver en særlov, som kun gælder nogle af de mennesker, der er i Ukraine, dvs. ukrainske statsborgere og kun de her 2.400 med flygtningestatus.
Hvorfor har man ikke også inkluderet dem, der har permanent ophold?
Hvorfor har man ikke også inkluderet de mange andre mennesker, der er der?
Altså, bomber falder.
Og det er jo ikke sådan en situation, hvor man bare lige kan sige: Nå, men jeg fra Indien eller Nepal, så hopper jeg bare lige på et fly og tager til Nepal.
Der er krig.
Bomberne ser ikke, hvem der har statsborgerskab, og hvem der ikke har.
Ville det ikke give mere mening, hr. minister, ville det ikke give mere mening, at man lavede en lovgivning, der sagde, at alle, der befinder sig i Ukraine, naturligvis er omfattet af lovgivningen som det mindste?
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Men det europæiske asylsystem er jo brudt sammen, minister.
Hvis du kigger på Grækenland, hvis du kigger på Spanien, som er dem, der lige nu har de ydre grænser og tager alle flygtninge fra Syrien, så ville de jo sige, at asylsystemet er brudt sammen.
Jeg har hørt ministeren selv sige det før.
Dengang vi i Enhedslisten stillede forslag om, at man skulle tage nogle børn fra de græske flygtningelejre på Lesbos, sagde ministeren, at det europæiske asylsystem er brudt sammen; vi kan ikke gøre noget.
Nu siger ministeren så som argument for den her særlov, at særloven skal laves, for at systemet ikke bryder sammen.
Altså, kan ministeren ikke godt se, at vi har et kæmpestort ansvar, også i Danmark, for at hjælpe mennesker fra Syrien?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Ja, det er jeg helt med på, men det er der jo også masser, der har, som ikke befinder sig i samme land.
Og så glemmer ministeren det med børnene.
Altså, det kan jo være 16-17-årige drenge, der befinder sig i Syrien
f.eks. Kan de så følge med og søge om opholdstilladelse i Danmark efter § 4, stk. 2, hvis en af deres forældre, som har haft flygtningestatus i Ukraine, så kommer til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Altså, enten skal der være et ægteskab, og det skal være indgået inden den 24. februar, eller også skal der være et samliv.
Og med samliv er det ikke nok, at man er venner på Facebook – så skal man have boet sammen og etableret det, man normalt i udlændingelovens forstand forstår som et samliv.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Tak, formand.
Det her tal, 2.274, har vi jo fablet lidt om, og jeg kan simpelt hen ikke helt blive klog på, hvad det dækker over, for det kan umiddelbart lyde begrænset i forhold til 15.000 fra Ukraine osv.
Men når jeg alligevel er mere bekymret for, at tallet måtte stige, er det, fordi der, som jeg læser loven her, i § 4, stk. 2, står, at ansøgning om opholdstilladelse efter § 2, stk. 1, kan indgives i Danmark eller uden for landet.
Så kigger man på § 2, stk. 1.
Hvem er det?
Det er så en samlever eller et barn eller en, der deler husstand, ikke med ukrainske statsborgere, men med de flygtninge, der så er i Ukraine, og som antagelig er de 2.274.
Det vil jo sige, at samlevere, børn og husstandsdelere med de her 2.274 altså kan søge om opholdstilladelse, også selv om de befinder sig uden for Danmark.
Er det rigtigt forstået?
Bliver det sådan?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Vi har ikke nogen planer om at gennemføre en grænsekontrol, hvor alle bliver stoppet.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at politiet er til stede på den dansk-tyske grænse nu, og hvis de møder en tredjelandsborger, som har boet i Ukraine – lad os sige, at det er en indisk studerende, der har læst på universitetet i Kiev – og som er flygtet fra bomberne og står på den dansk-tyske grænse og gerne vil ind, så siger de: Du kan ikke komme ind, medmindre du søger asyl selvfølgelig; så kan du blive en del af det danske asylsystem.
Nogle af dem har sagt, at de gerne vil til Sverige og søge asyl, men vi har sagt, at de ikke kan indrejse i Danmark, medmindre de søger asyl i Danmark, og det ønsker de ikke.
Derfor ser man også en trafik med nogle færger fra f.eks. Kiel til Sverige.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-15:
Jamen vil regeringen så sætte sig i spidsen for at sikre, at det ikke bare er en stikprøvekontrol, men at det er en fast kontrol, og så egentlig også afvise dem, som ikke har et pas, så man ikke har mulighed for at komme over grænsen?
Altså, vi ser jo på nuværende tidspunkt, som ministeren også selv siger, at der er et stort pres på grænsen, og det her med bare at have åbne grænser, og at folk bare kan køre ind, er jo nok ret uhensigtsmæssigt i den nuværende situation.
Tusind tak.
Jeg vil egentlig bare høre ministeren, og jeg har egentlig spurgt om det før, for det er klart, at der jo også har været et pres på Danmarks grænser på nuværende tidspunkt, om regeringen har sat sig i spidsen for at opgradere den indsats, så det ikke bare er stikprøvekontroller, men at man simpelt hen tjekker alle, der skal over den danske grænse, på nuværende tidspunkt.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Det er fortsat stikprøvekontrol, der er indført ved de danske grænser, og vi har ikke truffet nogen beslutning om en kontrol af alle, der krydser grænsen.
Men jeg kan jo se, at det de seneste dage ved stikprøvekontrollen er blevet konstateret, at 12.000 ukrainere har krydset grænsen.
Det er inklusive folk, f.eks. ukrainske lastbilchauffører, der bare kører ind i Danmark, fordi de skal aflevere nogle varer for, lad os sige en tysk vognmand.
Men det er 12.000 ukrainere baseret på stikprøvekontrollen, så det fortæller jo noget om, hvor mange ukrainere der allerede er indrejst til Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Jeg mener, at det europæiske asylsystem moralsk og politisk er brast sammen, men det betyder jo ikke, at det logistisk og praktisk ikke fungerer.
Folk, der banker på døren i Sandholm, får en seng, tre måltider mad, en tolk, en advokat; en asylsag kører.
Det fungerer jo, som det skal i henhold til loven.
Jeg mener bare, at man ikke moralsk og politisk kan argumentere for, at det hænger sammen.
Nu skal man aldrig male fanden på væggen; jeg vil bare sige, at det er meget, meget voldsomt, hvad der foregår i Europa, og det er også i gang i Danmark.
Det er en flygtningekatastrofe, vi aldrig har set før i vores asylsystem, og det er også derfor, jeg appellerer til, at vi får vedtaget den her lovgivning, og at vi gør alt, hvad vi kan, uanset hvor vi er i Folketingssalen, for at få det her til at fungere, for ellers får vi virkelig store problemer i Danmark.
Mona Juul (KF), 2022-03-15:
Tak for ordet.
Der er jo ikke noget mere hyggeligt end at tænde op, læse en bog og drikke en kop varm kakao dér i brændeovnens skær.
Det er der så også rigtig mange, der gør i Danmark.
Vi hygger.
Men luftforureningen fra de omkring 700.000 brændeovne og pejse udleder en masse og udgør faktisk hele 40 pct. af vores nationale partikelforurening, som jo samlet set kun er på ca. 25 pct., eftersom resten desværre kommer fra udlandet.
Faktisk dør ca. 400 danskere hvert år på grund af forurening fra vores brændeovne, og så er det ligesom knap så hyggeligt.
Det er også derfor
, vi har forpligtet os til at reducere partikeludledninger med 55 pct. i 2030 set i forhold til 2005.
Det er den menneskelige og miljømæssige del af det.
Det oplyser man selv i lovforslaget.
Så hvorfor ikke bare komme i gang?
Jeg tvivler dog lidt på nogle af tallene, som lovforslaget bygger på.
Der er tale om meget usikre skøn.
Hvor meget giver den her lov i forhold til vores reduktionsmål i det hele taget?
Hvis vi udfordrer det i forhold til at nå vores mål, hvad er den samlede plan så?
For det er et af de argumenter, der bliver brugt.
Vi er selvfølgelig også nødt til at have en drøftelse at den her alt andet lige-betragtning, mange lovforslag p.t. har det med at praktisere.
Hvor mange dør f.eks. om året på grund af manglende hygge?
Hvis vi hver gang ser isoleret på tingene, kan vi lige så godt forbyde sukker, cigaretter og alkohol, og jeg kan så forstå, at der er nogle, der gerne vil forbyde cigaretterne allerede nu.
Men hvad så med stressen?
Hold nu op med alle de forbud.
Det er samtidig noget rod med forskellige regler fra kommune til kommune, for hvor går grænserne egentlig?
Ejerskifteordningen er vel også tilstrækkelig til, at vi når de ønskede miljømæssige mål – spørgsmålstegn.
Hvis den er for slap, bør vi se på at justere den i stedet for at indføre endnu en ordning, f.eks. se på nogle incitamenter til at skifte, som en anden måde at opnå sundheds- og miljøeffekter på frem for at sige forbudt, forbudt, forbudt.
Vi vil gerne være med til at se på ændringerne, altid.
Så hvis vi i udvalgsbehandlingen skal overbevises om at stemme for, har vi også brug for at få nogle flere klare svar på, hvad effekten af den her lovgivning reelt er, og hvad den så bidrager med i forhold til vores reduktionsmål for partikeludledningen.
Endelig synes jeg også, at det er vigtigt lige at nævne i den tid, vi er i nu, at siden aftalen blev indgået, er vi kommet ind i en tid, hvor der godt kan blive brug for at få fyret op i brændeovnene for at holde varmen, og det er et tidspunkt, hvor man ikke nødvendigvis har råd til at udskifte brændeovnen.
Måske skulle aftalepartierne lige overveje ikrafttrædelsestidspunktet den 1. juli i år en ekstra gang.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-15:
Tak for det.
Det drejer sig selvfølgelig om brændeovne.
Formålet er så at forbedre luftkvaliteten og begrænse partikelforureningen fra brændeovnene.
Det ønsker regeringen så at gennemføre med et forbud mod brændeovne.
Det er vi ikke enige i.
Det er hensigten, at den første udmøntning af bemyndigelsen alene vil blive udnyttet til at omfatte brændeovne og pejseindsatser installeret senest 1. juni 2008 i områder med fjernvarme eller naturgas til individuel opvarmning.
Men med de prisstigninger, vi ser lige nu, på gas og flere steder på fjernvarme synes vi i Dansk Folkeparti, at det nærmest er at sparke til en, der ligger ned.
Altså, vores el- og varmepriser ryger i vejret, og så vil regeringen ind at forbyde brændeovne.
Det hænger jo slet, slet ikke sammen.
Mange danskere holder jo i de her dage netop deres økonomi oppe, fordi de er så heldige at have en suppleringsmulighed i form af deres brændeovn.
Lovforslaget supplerer ejerskifteordningen, der trådte i kraft den 1. august 2021, som indebærer en pligt til at udskifte eller nedlægge brændeovne og pejseindsatser produceret fra 2003 ved ejerskifte af fast ejendom.
Ejerskifteforordningen udgør et landsdækkende initiativ, og det er et tiltag, der udskifter mange brændeovne, som derved bliver mere miljøvenlige.
Men det her lovforslag, L 141, er Dansk Folkeparti imod.
Er regeringen ikke klar over, at vi står midt i en energikrise lige netop nu, hvor brændeovnene altså er en redning for rigtig mange mennesker, som ikke har råd til de varmekilder, der stiger så meget?
Så DF kan ikke støtte forslaget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-03-15:
Og tak til min socialdemokratiske kollega for ganske fint at gennemgå, hvad sagen går ud på.
Det her er jo en udmøntning af den aftale, vi lavede, som skal sikre mindre forurening i byerne og særlig også, at vi alvor lever op til de EU-direktiver, bl.a. NEC-direktivet, som vi er forpligtet til.
Og der har de her partikler fra de gamle brændeovne bare ekstremt stor betydning.
Vi så jo gerne, at vi fik mange flere miljø- og nulemissionszoner rundtomkring i byerne, særlig der, hvor man bor tæt, fordi vi bare kan se, hvor meget luftforureningen koster af liv for de borgere, der bor i byerne.
Så vi støtter selvfølgelig fuldt op om den aftale, vi selv har været med til at indgå.
Kasper Roug (S), 2022-03-15:
Tak for det, formand.
Hvert år ser vi desværre, at tusindvis af danskere dør for tidligt eller dør som følge af luftforurening.
Nogle af de største kilder til den luftforurening er så trafikken og eksempelvis også brændeovne.
Det er alvorligt, og derfor har vi også lavet en politisk aftale med støttepartierne i september 2021 om miljøinitiativer i grønne byer og en hovedstad i udvikling.
Den har vi indgået, bl.a. fordi vi ønsker grønne byer.
Vi vil gerne med det her lovforslag give kommunerne mulighed for at forbyde ældre brændeovne og pejseindsatse, som er produceret før juni 2008, og det skal ske i områder, hvor der er fjernvarme og naturgas og adgang til det.
Det er de ældre brændeovne, som vurderes at have den største partikelforurening, og derfor skal den her indsats selvfølgelig også ligge der.
Dette skridt skal lægges oven i en ejerskifteordning, som vi allerede har vedtaget, hvor en ny ejer af en bolig med en brændeovn, der er fra før år 2003, skal udskifte den.
Ordningen trådte som bekendt i kraft i august 2021.
For rigtig mange mennesker udgør en brændeovn eller en pejs en kendt varmekilde i deres hverdag, men det gør en forskel for luftforureningen, hvor gammel den brændeovn eller pejs er, og jo nyere brændeovnen eller pejsen er, jo bedre er det for forbrændingen og dermed også partikeludledningen.
I fremtiden skal færre mennesker lide under luftforurening, og med det lovforslag, som vi fremsætter her, kommer vi nærmere det mål.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Og jeg skal sige fra Radikale Venstre, at de også støtter lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Det er en velkendt uenighed, der også er mellem Socialdemokratiet og SF, om, hvorvidt man skal finansiere den første del af flygtningemodtagelsen med udviklingsmidlerne.
Den var der for et år siden, og den er der i dag.
Jeg vil også bare sige, at hvis vi ikke havde haft en særlov og alle ukrainerne skulle søge asyl, ville det første år af flygtningemodtagelsen jo også være gået fra udviklingsrammen.
Jeg tror endda, at der ville være brugt endnu flere penge, for der er brug for længere tids indkvartering, hvis det var asylansøgere.
Så i virkeligheden tror jeg, at den her særlov er med til, at der skal bruges færre penge af udviklingsrammen, fordi vi hurtigt får folk ud af indkvarteringssystemet.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-15:
Tak for det.
Ja, der bliver lavet nogle gevaldige spring i ordførerrækken, men pyt nu med det.
Som der allerede er blevet redegjort for, udspringer det her lovforslag jo af en aftale, som vi har mellem regeringen og støttepartierne, om grønne byer og en hovedstad i udvikling, som det hedder.
Det er meningen med lovforslaget, at kommunerne hermed får en bemyndigelse til at kræve, at man udskifter eller nedlægger brændeovne i områder, som opvarmes med fjernvarme eller naturgas, og det gælder brændeovne, som er installeret før den 1. juni 2008.
Det er alt sammen meget godt; det er et skridt i den rigtige retning, om end et lille skridt efter vores mening.
Det får først og fremmest betydning for de større byområder med henholdsvis fjernvarme og naturgas – og måske i virkeligheden især København.
Man kan sige: Kunne vi ikke gøre det lidt bedre?
Kunne vi ikke komme lidt længere?
Det kunne vi så ikke med den her aftale.
Det virker, som om vi indimellem – det gælder også de dele af aftalen, vi tidligere har behandlet, om nulemissionszoner og miljøzoner osv. – skal passe på, at vi ikke kommer til at træde nogen over tæerne alt for hurtigt.
Og det er så det, vi står med.
Fra Enhedslistens side presser vi på for at få et lidt højere tempo på det her, men som sagt er det et skridt i den rigtige retning – et lille skridt – så det stemmer vi selvfølgelig for i den sidste ende.
I betragtning af at der er ca. 700.000 brændeovne i det her land, hvoraf 55 pct. ganske vist ligger i byområder, synes vi måske at vi godt kunne have taget lidt større skridt.
Men det har vi valgt ikke at gøre med den her aftale, og vi stemmer som sagt for forslaget.
Og man må formode, at det jo altså bliver brændeovne, som er installeret senere end den 1. juni 2008, og også, må man forvente, skærpede krav til udledninger, i hvert fald så vidt jeg kan læse det ud af bemærkningerne, og også, at man får muligheden for en geografisk udvidelse, så det også bliver andre områder end blot dem, som har mulighed for fjernvarme- og naturgasopvarmning, og dermed bevæger vi os altså også uden for byområderne.
Der er allerede redegjort for, hvor stort et problem det er med brændeovne, og hvor kæmpestort et sundhedsproblem det er med partikeludledningen fra brændeovne.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg vil gerne lægge ud med at rose ministeren og ministeriet for at komme med et forslag til en særlov, der lægger sig så tæt op ad EU-direktivet.
Det være sagt, synes vi selvfølgelig, at det er meget, meget problematisk, at regeringen har tænkt sig at finansiere det her med udviklingsmidler, uagtet at det så er noget, vi har gjort siden 2015 eller ej.
Kunne man ikke forestille sig, hvis vi nu rent faktisk kommer med nogle andre alternativer, at regeringen og ministeren var åbne for at se på nogle finansieringsforslag, som ikke lige udhulede udviklingsbistanden på den her måde?
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Jeg håber ikke, at regeringen har tænkt sig bare at forsøge at ville tælle til 90 og så ellers sige: Så tager vi alle midlerne fra udviklingsbistanden og flytter dem herover.
Jeg håber virkelig, at regeringen vil være villig til at se lidt til støttepartierne og til, hvor meget vi faktisk går op i det her spørgsmål, og hvor bekymrede vi er for, at der bliver flyttet penge fra nogle af de allermest udsatte mennesker i verden.
Hvis man bare har en lillebitte utilitarist i maven, tror jeg godt man kan se, at det er ret problematisk – selv om det selvfølgelig er godt, at vi hjælper nogle ukrainere – at en stor del af midlerne så kommer fra nogle meget udsatte mennesker.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Som udviklingsministeren også har fremlagt, er det regeringens politik, at vi skal finansiere den her gruppe af fordrevne folk fra Ukraine på samme måde, som vi normalt ville finansiere det første års flygtningemodtagelse.
Så det vil være regeringens position og udgangspunkt.
Jeg tror også, det er vigtigt at holde fast i, at rammen for udviklingspolitik er vokset de seneste år, fordi Danmarks bnp er vokset.
For ganske få år siden, da jeg blev valgt til Folketinget i 2015, tror jeg det var over 2 mia. kr., måske nærmere 3 mia. kr. af udviklingsrammen, der blev brugt på flygtningemodtagelse her i Danmark.
Det er så raslet ned i de seneste år, fordi der er kommet færre asylansøgere, men nu er tallet på vej op igen.
På den måde er der en sammenhæng mellem, hvor mange der søger asyl her, og hvor mange penge vi kan bruge ude i den store verden, og jeg synes, det er godt, at vi har den sammenhæng.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Jeg kan bare ikke helt følge sammenhængen, for det der med at hjælpe ude i verden behøver jo ikke at udelukke, at vi hjælper herhjemme eller omvendt.
Det er jo ikke et enten-eller, men et både-og for Radikale Venstre.
Vi har kigget på det, og der er jo faktisk stadig temmelig mange uforbrugte coronamidler.
Der er også temmelig mange uforbrugte midler i 2022-aftalen for det nationale kompromis.
Så kunne man ikke forestille sig, at man sådan rent pragmatisk i hvert fald her i 2022 kunne gå ud og finde midlerne nogle andre steder end at tage dem fra verdens fattigste lande?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg jo bare fortæller, hvad der er regeringens politik, og så er jeg jo politiker, ligesom hr. Carl Valentin er.
Jeg kan godt tælle til 90, og derfor er jeg selvfølgelig opmærksom på, hvor flertallene ligger henne i Folketingssalen, og hvis vi kan få vores politik igennem, har jeg svært ved at se andet, end at det vil vi selvfølgelig forfølge.
Når det er sagt, er der i det her lovforslag en beregningsteknisk forudsætning med 20.000 personer.
Hvis det tal bliver meget højere, er jeg helt overbevist om, at der kommer en økonomisk diskussion, som vi kommer til at tage med hinanden igen, for hvis det her virkelig stikker af og bliver rigtig voldsomt, er det nogle helt andre tal, vi kommer til at tale om.
Det, vi taler om i dag, ville være en diskussion, vi ville savne.
Det kan blive rigtig, rigtig voldsomt, og så tror jeg heller ikke, det bliver den sidste økonomiske diskussion, vi har med hinanden.
Jeg vil også sige, at udviklingsrammen trods alt er et af de få steder på finansloven, der automatisk vokser, som følge af at bnp vokser.
På alle andre områder i vores samfund, inklusive ældrepleje og alt muligt, slås man jo fra 25 øre til 25 øre for at sikre et ordentligt serviceniveau.
Så nu er det så udviklingsrammen, der må holde for.
I mange år har der på grund af det lave asyltal været stort set fuld plade på udviklingspolitikken, og man har kunnet bruge stort set 0,7 pct. af vores bni.
Det synes jeg også bare er en del af historien.
Vores udgangspunkt er, at vi skal følge den praksis, der faktisk har været i en længere årrække.
Det er rigtigt, at den blev skærpet i forbindelse med flygtningekrisen i 2014-15, men den rækker i virkeligheden længere tid tilbage.
Det er klart, at hvis ikke man har den finansiering, skal der være en anden.
Så uanset hvordan man end vender og drejer det, kommer det til at gøre ondt et eller andet sted.
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Når ministeren taler om den flygtningesituation, vi står over for, så bruger han ord som: Vi har aldrig set noget lignende.
Jeg deler den bekymring, og jeg tror, det bliver meget voldsomt, og derfor er jeg så også glad for, at vi har handlet hurtigt og resolut i forhold til at sikre den her særlov.
Vi kommer til at bruge penge derfra og kanalisere penge, som ellers skulle være gået til fattige lande, udviklingsorganisationer, over i dansk flygtningemodtagelse.
Kan ministeren ikke åbne for, at regeringen vil se i den retning, at man mindsker beløbet, som man bruger fra udviklingsbistanden, uden at være tvunget til det af et folketingsflertal?
Ministeren siger, at man selvfølgelig kan blive tvunget til det af et flertal af partier.
Ja, man kunne også gå sammen med sit parlamentariske grundlag og se, om man kunne finde et kompromis.
Kunne ministeren ikke åbne for, at man kunne gøre det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Det negligerer jeg slet ikke.
Det vil sige, at det afhænger af den lejer, der nu engang er, og i en lang årrække har det været brugt anderledes.
Det ændrer, hvem der står som ejer på et stykke papir, jo ikke på.
Så både i forhold til hvordan det bruges, hvilken lejer der benytter sig af det og om man vælger at åbne det eller ej i forhold til lokalplanen, eller i forhold til om det er fredet, ændrer et salg ikke nødvendigvis på det.
Men selvfølgelig diskuterer jeg meget gerne, hvordan vi skaber de bedst mulige kulturelle rammer omkring vores levede liv, også omkring Charlottenlund Slot.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-16:
Jeg er simpelt hen uenig.
Altså, jeg synes jo, at man meget principielt ændrer på rammerne for, hvordan vi holder fast i gode, gamle kongeslotte, som det her jo er.
Der er en del af kongeslægten, der er født der, og der er nogle, der har boet der, og det er vel en helt ny skik, at vi nu begynder at sælge ud af vores gode, gamle slotte.
Jeg synes jo tværtimod, at det er en afgørende ting, at vi som stat holder fast i dem, både for at bevare, fredet, som den jo allerede er, men faktisk også for at vi får brugt dem, så offentligheden kan komme og opleve teater, konfirmationer og andet – hvad der ellers bliver holdt der.
Det er da vel et skråplan, at man som regering vælger at sælge ud af vores arvesølv.
Altså, det er vel det, det er.
Et godt, gammelt dansk slot, der er blevet brugt af kongehuset, skal vi da bevare.
Det skal vi da ikke sælge uden at vide, hvor det så ender henne i verden med hensyn til ejerkreds.