runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Vi har jo siddet om det samme bord, hr. Søren Egge Rasmussen og jeg, og set, hvordan brugen har været af de midler, og hvor der især sidste år slet ikke var afløb for de penge.
Derfor er det så besluttet at omdisponere dem.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi bakker op om det at udrulle fjernvarmen og at give det klare signal, at det vil vi gerne.
Jeg tror, der er stadig flere steder, hvor det klart er det bedste, men hvor der desværre er forskellige priser og en frygt oven på den uheldige sag i Odsherred, der påvirker dem.
Men der vil være flere steder, hvor det er godt, og også flere steder, hvor det findes, og hvor flere gerne skal på.
Men samtidig er der også andre steder, hvor det er varmepumpen, der er det rigtige valg.
Og vi skal understøtte begge dele, for det er en del af den grønne politik og grønne rejse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Jamen det er jo den helt rigtige fremgangsmåde, for regeringen har en udløbsdato den 31. oktober, og hvis vi skal vedtage noget lovgivning i Folketinget, skal det være inden grundlovsdag.
Så det er derfor, min utålmodighed er, som den er.
Nu nævnte ordføreren, at der i finansloven vil komme nogle penge til varmepumper, men der er jo ufattelig få penge til fjernvarmepuljen, i forhold til hvad vi tidligere har brugt.
Jeg tror, det er en tiendedel af det beløb, der tidligere har været i fjernvarmepuljen til at rulle fjernvarmen ud.
Kan ordføreren ikke se, at det finanslovsforslag, der er blevet vedtaget, er skævt med så få penge til fjernvarme i forhold til beløbet til individuelle varmepumper?
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Det ville ikke være det eneste element i overvejelserne lokalt om, hvorvidt man skal etablere fjernvarme, og hvorvidt man hos den enkelte vælger at tilslutte sig.
Der kan også være andre veje og andre argumenter og forhold, der gør sig gældende.
Men hr. Søren Egge Rasmussen har ret i, at der i de analyser, der bliver peget på, jo allerede er nævnt, at der er og vil være områder, hvor der ikke er meget rentabilitet i det, og det vil givetvis så være nogle af de steder, hvor man starter med at overveje det.
Men jeg synes, det er lidt forhastet at gå til det på den, hvad skal man sige, lidt firkantede facon, som beslutningsforslaget her lægger op til.
En grundig proces, hvor vi kan vende argumenterne, og hvor vi kan behandle det lovforslag, der er undervejs, om, hvad det er for nogle kriterier, som Evida skal vurdere de her ting ud fra, og ende med nogle fornuftige og gode varsler de steder, hvor det vil vise sig at det ikke længere giver mening, tror jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Så er det selvfølgelig tilladt at komme med forslagene.
Vi synes så ikke, at det er den rigtige fremgangsmåde i forhold til de aftaler, vi har indgået.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Først tak til ordføreren for ikke at skabe tvivl om den aftale, vi har fra 2022.
I stil med hvad Moderaterne og Venstre har gjort, lyder det, som om Socialdemokratiet står ved, at man godt vil udrulle fjernvarme, og at man gerne vil udfase gas.
Tak for det.
Jeg er lidt utålmodig efter, at der sker noget, og derfor har jeg tilladt mig at fremsætte et beslutningsforslag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, når nu vi har nogle områder i Danmark, hvor Evida kommer frem til, at det er urentabelt at have det nuværende gasnet,
om det så ikke er der, vi bør sætte ind, hvis det er sådan, at der er en fjernvarmeplanlægning.
Jeg har det lidt dårligt med, at vi har pisket kommunerne til at lave en fjernvarmeplanlægning, og nu står vi så der, hvor de siger: Vi kan ikke rigtig komme videre, fordi vi ikke ved, hvornår der lukkes for gassen.
Kan ordføreren ikke se, at vi er nødt til at komme videre?
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Så kan jeg supplere med, at jeg i hvert fald kan komme i tanke om en meget, meget dyr måde at prøve at sikre den danske elforsyning på, og det er at købe et atomkraftværk i Tyskland, som er under dekommissionering, i et land, der ikke har elproduktionstilladelse, og stille sig op i medierne og her i Folketingssalen og pege på, at det er et genialt energipolitisk initiativ at købe sådan et anlæg.
Gud ske tak og lov, at det ikke er til salg.
Gud ske tak og lov.
Men det er i hvert fald en af de ting, jeg kan komme i tanke om, som vil være en ekstremt dyr måde at føre energipolitik på.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Jeg mener, jeg refererer ret loyalt, hvordan den aftale er indgået.
Men ligesom jeg sagde til hr. Søren Egge Rasmussen, er jeg også sikker på, at fru Dina Raabjerg vil sidde med om det samme bord, når vi gør, som vi har aftalt, og vi her i 2026 følger op på den aftale og kigger på, hvordan det går, og hvor vi jo heldigvis især i begyndelsen af tiden efter den aftale meget stærkt fortsætter med, at der bliver mere fjernvarme, at flere vælger en varmepumpe, og vi skal videre ad den vej.
Hvilke initiativer det er, er det, vi har aftalt at kigge på sammen her i år.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Tak for ordet.
Jeg vil tillade mig at starte med at korrigere ordføreren, som tilsyneladende har misforstået Venstres udmeldinger i den her ellers vigtige debat.
Om det er mere eller mindre bevidst, skal jeg ikke gøre mig til dommer over, men det er i hvert fald forkert, når Enhedslisten i beslutningsforslaget skriver, at Venstre mener, at udfasningen af gas ikke længere er et mål.
I Venstre står vi vagt om den grønne omstilling og også om vores ambitiøse klimamål.
Gassen i det danske gasnet skal være 100 pct. grøn så hurtigt som muligt, og vi skal have resten af Europa med på vognen, så også den europæiske energiforsyning er grøn og uafhængig af Rusland.
Når meldingen fra Venstre i dag er, at vi ikke støtter beslutningsforslaget om en slutdato for gasforsyningen, så handler det om, at der i dag hverken er sikkerhedspolitiske eller klimamæssige argumenter, der taler for sådan et tiltag, som der var i 2022.
Med årets klimastatus og fremskrivning blev det slået fast, at gassen i gasnettet i Danmark i 2032 vil være fuldstændig grøn, og når gassen er grøn, vil der ikke længere være nogen nævneværdige klimaeffekter ved at udskifte gasfyrene.
I det lys giver det ikke mening at tvinge over 100.000 boligejere væk fra gasfyret inden 2035, fordi vi politisk lige har sat den slutdato.
For nogle boligejere kan det give bedre mening at udskifte deres gasfyr, i takt med at det er udtjent, hvis gassen i stigende grad alligevel er grøn, og så bliver det ikke unødigt dyrt for dem.
Måske er fjernvarmen det rette alternativ for dem, men det kan også være, at de foretrækker en anden varmeløsning.
Derudover er der jo også nu sat en slutdato for import af russisk gas til EU.
Det betyder, at der kommer et totalt stop for import af russisk gas til EU senest den 1. november 2027.
Med det vigtige mål er der derfor heller ikke længere et sikkerhedspolitisk argument for nedlukningen af gasforsyningen til opvarmning.
Jeg noterer mig derudover, at nogle af landets førende økonomer, nemlig Det Miljøøkonomiske Råd, også bakker op om Venstres position.
I en ny rapport bekræfter de, at der ikke længere findes nogen gode argumenter for at fastholde ambitionen om, at alle gasfyr skal være udfaset i lige netop 2035.
Her til sidst vil jeg understrege, at langt de fleste af os jo deler den samme ambition, altså at der skal fart på Danmarks grønne omstilling og ikke mindst også Danmarks grønne energiforsyning, men at midlerne til at nå det mål også bliver nødt til at bero på saglighed og faglighed.
Derfor ser jeg frem til, at vi senere i år kan tage drøftelserne på et oplyst grundlag, når vi genbesøger den politiske aftale om grøn strøm og varmen.
Så Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Altså, Enhedslisten ønsker sådan set ikke at tvinge nogen til noget.
Hvis det er sådan, at Evida får lov til at lave en planlægning, hvor man ligesom kommer frem til, at her er et boligområde i Gladsaxe, hvor der bør lukkes for gassen i det og det år, så har de boligejere og boligforeninger mulighed for at lytte til, hvad det er for et tilbud, der er på fjernvarme, og beslutte, om man vil have en individuel varmepumpe i stedet for, og så kan man vælge den løsning.
Det er jo sådan set det, vi kigger ind i.
Men jeg synes bare, vi er lidt forpligtede af, at vi politisk har bestilt en fjernvarmeplanlægning hos vores fjernvarmeselskaber.
Den har de faktisk lavet, og de er kommet frem til dér, hvor det giver mening og sådan planlægningsmæssigt er den bedste løsning.
Og der ønsker vi sådan set bare med det her beslutningsforslag at presse på og sige, at fjernvarmeselskaberne siger, at det vil være en fordel at vide, hvornår der lukkes for gassen.
Der er erfaringer fra andre lande i EU, hvor man giver en lang line på 6-8 år, og der er Evidas rapport, som siger, at de gerne vil have kompetence til at lukke om 2 år, og det er jo så lidt mere restriktivt.
Så jeg syntes, det var på sin plads at sige, at vi ikke har ønsket nogen tvang i det her forslag.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-06:
Tak for det, formand.
Liberal Alliance er med i klimaaftalen om grøn strøm og varme fra 2022, som fastsætter en målsætning om at udfase naturgas i Danmark hurtigt.
Vi ved, at al gas i Danmark vil være grøn inden for en årrække, og at forslaget her samtidig sandsynligvis vil medføre store omkostninger for de boligejere, der tvinges til at skifte fra gas til fjernvarme.
Klimagevinsten er lille, men omkostningerne er store.
Derudover er mange af de her fjernvarmeprojekter faldet til jorden, bl.a. på grund af for få tilmeldte husstande.
I Liberal Alliance synes vi, det vil være rigtig fint at udfase fossile gasser hurtigere, f.eks. ved at omdanne varmepumpepuljen til et fradrag, og der kan muligvis være andre tiltag.
Vi glæder os i virkeligheden til, at regeringen inviterer til nogle samtaler om det, som jeg kan høre vil komme til at ske.
Men vi støtter ikke Enhedslistens forslag her.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-06:
I SF er vi optaget af, at Danmark fører en ansvarlig og forudsigelig energipolitik.
Det gælder ikke mindst i forhold til varmeforsyning, hvor en politisk slingrekurs kan gøre det unødigt svært for borgerne at vide, hvordan de skal forholde sig.
Hvis der ikke er klarhed om fremtiden for gasnettet, planerne for udrulning af fjernvarme og mulighederne for at få tilskud til en varmepumpe, er det svært for borgerne at vide, hvad der er fornuftigt at gøre, når gasfyret er udtjent.
Det er ikke rimeligt at efterlade folk i uvished om, hvorvidt gas fortsat er en løsning, eller om man bør investere i fjernvarme og varmepumper.
Derudover, som vi vist alle er enige om, er det set fra et sikkerhedspolitisk perspektiv vigtigt, at Europa hurtigst muligt slipper ud af afhængigheden af russisk gas, og at vi i den forbindelse ikke gør os tilsvarende afhængige af f.eks. amerikansk gas.
Det kan kun lykkes, hvis gasforbruget kommer ned.
Om Danmarks produktion af biogas modsvarer Danmarks forbrug af gas, er i den sammenhæng ret ligegyldigt.
Sikkerhedspolitisk er vi en del af en europæisk virkelighed, hvor afhængighed af udenlandsk gas bliver et stadigt større problem, og det gælder mildt sagt også den amerikanske gas, som vi køber stadigt mere af.
Så længe EU importerer enorme mængder af fossil gas, er der derudover selvsagt en klimagevinst ved at sænke gasforbruget ved at skifte til fjernvarme og varmepumper, uanset om denne gevinst indgår i det danske klimaregnskab eller ej.
I en bred kreds af partier fra højre til venstre har vi derfor allerede aftalt, at gasfyr til boligopvarmning skal være udfaset i 2035, og det er regeringens opgave at sikre, at det sker.
Desværre, som vi også har hørt, har flere regeringspartier sået tvivl om kursen, herunder Venstre og Moderaterne og ministeren selv.
Det har skabt betydelig usikkerhed for kommuner, forsyningsbranchen og borgere, som også forslagsstiller har påpeget.
Vi er enige i, at regeringen handler meget langsomt i denne sag, og det er derfor på sin plads, at Folketinget træder i karakter og pålægger regeringen at gennemføre det mest oplagte tiltag.
Noget af det mest oplagte, vi kan gøre, er at sikre, at der bliver lagt en klar plan for udfasning af naturgassen i planlagte og godkendte fjernvarmeområder.
Et skift fra gasfyr til fjernvarme og varmepumper gavner klimaet, forsyningssikkerheden og borgernes økonomi, både i Danmark, men også i Europa.
Det er en ren vindersag, og derfor støtter SF forslaget her.
Tak for ordet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Jeg tror, det vigtige for os er, at varmeløsningen er grøn og kan konkurrere, også i forhold til hvad der giver mening økonomisk og den enkelte husstand.
Det kan godt være, at det er fjernvarme.
Det kan også godt være, at det er varmepumper eller i nogle tilfælde at fortsætte en rum tid med at have grøn gas.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Jamen altså, forbrugerne kan jo skynde sig at lave en omstilling til en individuel varmepumpe, og så vil de ikke blive pålagt at få fjernvarme.
Så den valgmulighed er der jo.
Men det undergraver jo bare økonomien i en lokal fjernvarmeløsning.
Jeg synes, det er grotesk at se, at der er nogle områder i Københavnsområdet, hvor fjernvarmeudrulningen bliver bremset af, at vi ikke sætter den her slutdato på.
Altså, jeg synes det er en win-win-sag, især når der er noget økonomi i de her områder, der sådan set har en dårlig drift.
Hvorfor så ikke lukke det?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Jeg mener, det er vigtigt, at forbrugerne også har noget valgfrihed her.
Fjernvarme kan sagtens være det rette, men er ikke nødvendigvis det rette; det kommer jo meget an på det konkrete fjernvarmeprojekt.
Jeg håber da, at fjernvarmeprojekterne derude gør alt, hvad de kan for være attraktive over for forbrugerne, men det er jo så forbrugerne, som skal overveje, om det er det rette valg for dem at skifte over til fjernvarme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Nu handler beslutningsforslaget om de boligområder, hvor der er planlagte eller godkendte fjernvarmeområder.
Så det er ikke et spørgsmål om, at gassen i samtlige husholdninger skal udfases; det er et spørgsmål om at forholde sig mere aktivt til de områder.
Det er områder, hvor vi har pisket kommunerne til at lave en fjernvarmeplanlægning, som de har gennemført og så fundet ud af, at her er det fornuftigt og her ligger husene så tæt, at der bør være fjernvarme, men hvor kommunerne så løber ind i, at de ikke kan få nok tilslutninger.
Jeg var til et møde tæt herpå, »Energi på Toppen«, hvor Venstres ordfører fik et spørgsmål fra Næstved.
Næstved efterspurgte, at man ligesom havde en slutdato for gassen, når de nu ligesom skulle komme videre med deres planlagte fjernvarmeudrulning.
Altså, det er det, der er hensigten; vi har sådan set i Enhedslisten lyttet til de fjernvarmeselskaber, som siger, at vi er nødt til at have en større klarhed over, hvad der er fremtiden i vores geografiske områder.
Og de efterspørger den her lukning af gassen i bestemte fysiske områder.
Kan ordføreren ikke se, at vi er nødt til at komme videre og sætte en slutdato i bestemte geografiske områder?
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Tak, formand.
Som det er blevet bemærket af ordførere, der har stået på talerstolen før mig, så er det ikke længe siden, vi stemte om et identisk beslutningsforslag, og Radikale Venstre stemte imod.
Det kommer vi også til at gøre ved B 32, det beslutningsforslag, vi behandler nu.
For det, Danmarksdemokraterne ønsker, er at sætte en stopper for de statslige energiparker.
Men i Radikale Venstre mener vi ikke, at tiden er til at sætte den grønne omstilling på pause.
Det er jo sådan, at vi for nylig har talt om, hvordan vi kan forbedre kompensationen for de samfund og de naboer, der lægger jord og baghave til de her statslige energiparker, og nabokompensationen blev i den forbindelse hævet.
I Radikale Venstre havde vi et ønske om at inddrage lokalsamfundene endnu mere ved ikke bare at kompensere naboerne, men også kompensere kommuner og lokalsamfund.
Det ønske lykkedes det os ikke at komme igennem med, men jeg synes alligevel, det hører til her i debatten, at det sådan set fortsat er vores politik.
For jeg enig med forslagsstillerne i, at lokalsamfundene og kommunerne selvfølgelig skal inddrages mere, end at det blot skal være på et tidspunkt til orientering.
Men beslutningsforslaget her om, at det skal stå helt stille, ønsker vi ikke at bakke op om.
Tak, formand.
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Her er vi måske igen inde at røre ved en politisk uenighed imellem os, altså hvor meget vi skal detailregulere, hvordan kommunerne skal organisere den lokale demokratiske proces.
Jeg går ind for, at kommunerne skal have vide rammer for at kunne gøre det.
De er tættest på i forhold til at vide, hvad der i deres lokalsamfund specifikt er det bedste hos dem.
Så konstaterer jeg bare, at der stadig væk er kommuner, der laver lokalplaner, der giver mulighed for at huse mere vedvarende energi, og jeg kan kun opfordre til, at man, når man oplever, at dialogen er udfordret eller ikke er så god, så kigger på de steder, hvor det går godt.
De erfaringer synes jeg absolut kommunerne skal engagere sig i at sprede imellem sig.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Men det kører jo sådan set ikke godt lige nu.
SDU har lige lavet en rapport, der også konkluderer, at det kører helt skævt i forhold til borgerinddragelse og lokal opbakning i forhold til de her VE-anlæg ude i landdistrikterne.
Det kører rigtig, rigtig skævt lige nu, og det er jo, fordi man ikke inddrager lokalbefolkningen ordentligt.
Man tryner de her mennesker, der skal bo ved siden af de her solcelleanlæg, de store jernmarker.
Det gør man i den grad og så meget, at de slet ikke har noget at sige til sidst.
Det hele er tilrettelagt, inden de overhovedet kommer til bordet.
Det er et stort problem, og der kan vi herinde på Christiansborg godt skabe nogle rammer, så tingene kører lidt mere fornuftigt end i dag, hvor folk kalder det for det vilde vest.
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Det er sådan, at når man skal bygge noget i et åbent land, skal man have en godkendt lokalplan for det.
Jeg kan ikke komme i tanke om nogen, der er bedre til at vedtage den lokalplan, end kommunen.
Det kan godt være, at Danmarksdemokraterne mener, at der ligger et andet godt demokratisk administrativt niveau, hvor vi kunne lægge det her hen.
Så hører jeg det meget gerne, men jeg kan ikke lige få øje på, hvad det er for et administrativt niveau, der findes i Danmark, og som er tættere på borgerne end kommunerne.
Derfor synes jeg, at det er det rigtige, at det her skal besluttes demokratisk.
Det er en afvejning mellem forskellige forhold, og derfor går jeg stærkt ind for, at det skal være en beslutning, som træffes hos kommunerne og ikke i Folketinget.
Kan man så gøre det bedre?
Vi har ad to omgange de seneste par år bl.a. øget nabokompensationen, og jeg er vidende om, at der er eksempler på steder, hvor kommuner og energiselskaber har været rigtig gode til at køre de processer.
Jeg hører også om projekter, hvor de ikke har været det.
Jeg kan kun opfordre til, at man både blandt developerne og mellem kommunerne sørger for at lære af de steder, hvor det går godt, sådan at borgerinddragelsen hele tiden styrkes.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Jeg kunne godt tænke mig at kredse omkring det her med definitionen af, hvad lokal opbakning er.
Det er noget, ministeren nævner meget igennem sin tale, men det, der er problemet derude i øjeblikket, er jo, at der nu er den her proces med, at der tit er de her store eksterne aktører, som planlægger et projekt uden om lokalbefolkningen.
Så bliver kommunen senere inddraget, og til sidst bliver borgerne det, jeg nok vil kalde orienteret på et borgermøde.
Så den lokale opbakning i lokalsamfundet mener vi i Danmarksdemokraterne er ret dårlig i øjeblikket, altså man inddrager ikke de lokale borgere på samme måde, som man måske gjorde for 30-40 år siden, før der skete sådan en liberalisering af hele den her industri.
Så det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om i dag, er: Hvordan får vi egentlig sikret, at der kommer en bedre lokal opbakning, hvis ministeren overhovedet mener, at der er et behov for en bedre lokal opbakning?
Det lyder på ministeren lige nu, som om det jo egentlig kører meget godt, eller hvad?
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Det er næppe lige så hurtigt eller næppe lige så billigt; det skal man huske.
Det, som er regeringens politik, og som er aftalt med aftalepartierne omkring udbygningen af vedvarende energi på land, er, at den bygger på princippet om, at det er kommunerne, der skal sige ja eller nej til placeringen af det.
Det, som Danmarksdemokraternes forslag går ud på, er, at vi her i Folketinget skal beslutte at sige nej.
Hvad betyder det?
Det betyder, at man vil have, at vi her i Folketinget skal sige nej.
Det har jo ikke effekt, hvis man siger nej til noget, som nogen har sagt nej til.
Så det betyder jo, vi her i Folketinget skulle beslutte noget, der gjorde, at vi sagde nej til noget, hvor man lokalt har sagt ja.
Det synes jeg er centralisering, og det går jeg ikke ind for.
Det er der, forskellen mellem os er.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Tak for svaret, selv om det selvfølgelig også bekymrer mig meget, at ministeren svarer på den facon, for det understreger jo det her med, at man med åbne øjne kigger på nogle rammevilkår, der gør, at vi lige nu bliver afhængige af solceller fra Kina.
Vi kunne vælge andre rammevilkår.
Vi kunne vælge at støtte mere biomasse.
Vi kunne vælge at fremrykke en havvindsaftale eller skabe bedre rammevilkår for havvind.
Vi kunne vælge en masse andre beslutninger, der ikke går ud over vores åbne landskaber, og alligevel siger ministeren, at man er parat til at gå videre ad det her spor, altså til trods for at vi har haft et kommunalvalg, hvor vi har set, at nu falder det ene projekt efter det andet, fordi folk ikke vil have det her.
Man ønsker ikke Danmark udlagt til endeløse rækker af solceller.
Og vi kan vælge en anden vej, der er mindst lige så grøn, og imødekomme det spørgsmål om øget grøn strøm, som der er efterspørgsel på.
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Ja, i en bred definition af rammevilkår.
En del af rammevilkårene handler jo om jordpriser, det handler om prisen på strøm, og derfor ser vi i den periode, vi har været igennem de seneste par år, at på grund af at prisen er faldet på solceller – især er det der, vi har set en udvikling – har det været økonomisk attraktivt for nogle af dem, der ejer jorden, altså ejer jord i de pågældende områder, at sælge det til vedvarende energianlæg.
Det er drevet af økonomi, og det er attraktivt at investere; det har særlig været i sol.
Det er ikke sådan, at vi politisk laver et tilskud til vedvarende energi.
Vi har en lillebitte ordning i forhold til solceller, særlig rettet mod den almennyttige sektor, som vi har aftalt i forligskredsen.
Og det er sådan set, synes jeg, et sundt princip, at udviklingen skal være markedsdrevet.
Det andet, der skal gælde for rammevilkårene, er, at der er lokal opbakning, og så skal der være elnet til stede.
Og det er rigtigt, at det er billigere at bygge større anlæg, og derfor har man set en udvikling, hvor koncentrationen har været, hvor der er god plads, og det vil typisk være på landbrugsjord.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Tak for talen.
Ministeren går meget op i at beskrive det her med, at det er projekter, der skal have lokal opbakning.
Projekterne kommer jo på grund af de rammevilkår, man laver for den grønne omstilling.
Er ministeren enig i, at man har lavet nogle rammevilkår for den grønne omstilling, der lige nu betyder, at den grønne omstilling især kommer i vores landdistrikter, især kommer, i form af at man indtager de åbne landskaber med enorme solcelleparker, altså at det er de rammevilkår, som fremmer den grønne omstilling lige nu, og at det er derfor, de ser ud, som de ser ud?