runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Nu skal man jo være forsigtig med at løfte sløret alt for meget for igangværende forhandlinger, og jeg vil sige, at hvis jeg ikke var sammen med jer lige nu, ville jeg være sammen med de parter, vi forhandler både kommuners og regioners økonomi med.
Men det er klart, at vi jo som regering fra starten har sagt, at vi mener, at pengene skal følge med, når der kommer flere børn og flere ældre, og hvad det har af betydning af afledte udgifter, ikke bare i vores kommuner, men i øvrigt også ovre i vores sundhedsvæsen.
Det betyder jo, at servicerammen vil blive større, når man forpligter sig på det i modsætning til den tidligere regering.
Hvis man vil tage et kig på, hvad vi mener med det, så må man sige, at det løft, der skete af servicerammen sidste år, når vi lægger økonomiaftale og finanslov sammen, jo er et meget, meget markant løft af servicerammen i forhold til, hvad man har set i de senere år.
Det er rigtigt, at det jo er en lidt sjovere baggrund at blive udlignet på, når man har en regering og et flertal, der faktisk mener, at vi skal sætte velfærden først.
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Jeg tror, at ordføreren for Socialdemokratiet i løbet af de kommende dage vil finde ud af, at der rent faktisk var en aftale om, at det skulle køre videre, at det skulle indregnes i den nye reform.
Og jeg tror, der vil være en tidligere minister, der måske vil træde frem, og jeg tror, at Socialdemokratiet og den nuværende finansminister måske bliver nødt til at erkende over for Gentofte, at det her ikke er retfærdigt og rimeligt.
Jeg ved godt, hvad det er, ordføreren taler om.
Det er jo bortfald af kompensation i forbindelse med ændringer af uddannelsesstatistikken på 152 mio. kr., men det samlede tab for Gentofte står fast, og det er efter den opgørelse, som de har foretaget i Gentofte, på 376 mio. kr.
Og jeg tror, at den her problemstilling vil blive diskuteret i de kommende uger.
Det er jeg ret sikker på.
Kathrine Olldag (RV), 2020-05-28:
Selv hr. Lars Boje Mathiesen, som også sidder i en kommunalbestyrelse, eller i hvert fald har gjort det, ved, at i den periode, der nævnes her, er kommunernes opgave blevet væsentlig anderledes, end den var før kommunalreformen.
F.eks. ligger alle miljøopgaver og sundhedsopgaver, som man har på det her niveau, ude i kommunerne.
Der bliver man også nødt til at ansætte mennesker, som er akademikere, og som har en anden uddannelse.
Det er altså det, vi plejer at kalde kolde hænder, og dem er der brug for ude i kommunerne.
Fordi vi fra regeringen og Folketingets side har lagt opgaverne derude, skal der naturligvis også følge penge med til de ansættelser.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-05-28:
Danmark er blevet langt mere skævt de sidste mange år, men det råder vi nu bod på ved indførelsen af den her nye aftale om en kommunal udligning.
I dag er der alt for stor forskel på den velfærd, man kan få i eksempelvis Gentofte og på Langeland, og det skyldes først og fremmest, at skattegrundlaget er så vidt forskelligt – en forskel, der viser sig både i forhold til serviceniveau og skattetryk.
I Gentofte betaler man endda 22,8 pct. i skat, mens man på Langeland betaler 27,8 pct.
I SF synes vi, at der skal være en bedre balance, så serviceniveau og skattetryk nærmer sig hinanden, for det skylder vi borgerne, ikke mindst i landets fattigste kommuner.
Derfor er vi også glade for at være med i en aftale, hvor vi både flytter flere penge ind i udligningssystemet og dermed ud til kommunerne, og samtidig rykker flere penge fra rige til fattige kommuner.
Dermed bliver der også flyttet mere fra dele af Østdanmark, de større byer, og til yderområderne.
Et område, som har været helt afgørende for vores opbakning til reformen, er området for førtidspensionister, og det har været vigtigt i forhandlingsforløbet, at der blev oprettet en række kriterier, som tilgodeser antallet af førtidspensionister, ikke mindst på Vestegnen og i yderkommunerne, hvor der i dag er mange på overførselsindkomst.
Andre kommuner, typisk de fattigste med en høj kommuneskat, vil omvendt opleve, at de får mulighed for at sætte skatten ned, samtidig med at velfærdsniveauet kan stige.
SF er ligeledes også tilfreds med, at det ekstraordinære finansieringstilskud gøres permanent.
Men hvis vi skal komme helt i mål med den her aftale, er det afgørende, at regeringen nu justerer service- og anlægsrammerne, så de kommuner, der nu får flere penge, også får mulighed for at løfte deres velfærdsniveau.
Det er faktisk vores helt klare forventning i SF.
Det nytter ikke noget, at vi rykker pengene ud i kommuner, hvis de ikke kan bruges, for med den her udligningsreform har borgerne i en lang række kommuner berettigede forventninger om et serviceløft.
Det er jo ikke meningen, at pengene blot skal ligge i andre kommunekasser.
SF's bidrag til en ny aftale om kommunal udligning har haft til hensigt at mindske uligheden og den geografiske skævhed og dermed give bedre velfærd i hele landet.
Til slut vil jeg blot sige, at der med en udligningsreform altid vil være kommuner, der mere eller mindre med rette føler sig overset eller måske mere præcist ikke i tilstrækkelig grad er blevet omfattet af de retfærdige tilretninger af tilskuds- og udligningssystemet, der nu kommer til at ske.
Hertil er blot at sige, at det både er politisk og teknisk hundesvært at lave et system, der rammer alle 98 kommuner ind, så de lige præcis får de samme muligheder for at drive en kommune, og derfor har det også været vigtigt for SF at bevare et særtilskud til de udsatte kommuner.
Med de bemærkninger tilslutter SF sig selvfølgelig det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
SF's ordfører nævner to kommuner, Gentofte og Langeland, og jeg tror, Langeland nævnes, fordi Langeland har en borgmester fra SF.
Det er også en af de kommuner, som ifølge undersøgelser viser sig at være mindst effektivt drevet – altså, det er dér, hvor man leverer mindst mulig service, for de penge, man har.
Det kan være, det er, fordi man har en socialist som borgmester.
Jeg skal ikke kunne sige det.
Det er ikke normalt, at socialister er gode til at effektivisere den offentlige drift.
Men noget, man i hvert fald har styr på i Langeland Kommune, er at have idrætshaller.
Hvis man kigger på sådan et kort, hvor kommunerne har forskellige farver, så er Langeland en af de kommuner, som har en helt mørk farve, fordi der er rigtig mange idrætshaller pr. indbygger.
Det koster både at bygge en idrætshal og drive en idrætshal.
Derimod er Gentofte en af de kommuner, der har en helt lys farve, fordi det er en af de kommuner i Danmark, som har færrest idrætshaller pr. indbygger.
Hvordan kan man ifølge SF på samme tid være meget fattig i Langeland Kommune og være en af de kommuner, der har råd til at have flest idrætshaller?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-05-28:
Jeg må lige rette hr. Ole Birk Olesen i hans formodninger om, hvorfor Langeland nævnes i den her sammenhæng.
Det er, fordi de har landets absolut højeste skattetryk.
Og når jeg nævner Gentofte, er det, fordi de har landets absolut laveste skattetryk.
Det er jo bare for at vise de forskelle, der er – det er 5 procentpoint.
Når hr. Ole Birk Olesen så snakker om idrætshaller, vil jeg sige, at jeg ikke lige synes, at den kommunale velfærd skal gøres op i antallet af idrætshaller.
Jeg bliver også nødt til lige at gøre opmærksom på, at en af grundene til, at Frederiksberg Kommune har lidt udfordringer med at få idrætshaller, faktisk handler om, at det er Danmarks geografisk mindste kommune med et af de højeste indbyggertal.
Så det hænger selvfølgelig sammen.
Der skal også være plads.
Og det, som det kommunale selvstyre kan, er jo, at det kan finde ud af, hvad det er for nogle lokale muligheder, der ligger.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Jeg tror simpelt hen, at man på Langeland bliver nødt til at erkende, at hvis man synes, at skatten er for høj, så skal man lade være med at vælge en folkesocialist som borgmester.
For I kan jo rigtig godt lide skatter i SF.
Vi har jo den ene debat efter den anden her i Folketingssalen, hvor I siger, at skatterne skal være høje, og vi siger: Nej, kan vi ikke gøre dem lidt lavere?
Nu har I så en kommune nede på Langeland, hvor I har gjort skatten dygtig høj, og så skal vi også høre klager for det, men det er jo jeres politik, for pokker.
Må man sige for pokker?
Langeland Kommune er ikke særlig effektivt drevet.
Det viser tallene, og det er jo derfor, man bliver nødt til at have så høj en skat.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-05-28:
Hvis ikke de her flyvske anklager, der fyger mod socialister lige nu, var en anelse humoristiske, så kunne det godt være, at vi skulle have en lidt længere snak om, hvad fakta og realiteter i virkeligheden er, også i forhold til skattetrykket i Langeland Kommune.
Men den snak skal endelig ikke afspore den her debat, for det, der er væsentligt og vigtigt i det her, er, at der reelt set er en lang række kommuner, der ikke har penge til at have et rimeligt velfærdsniveau og også have anlæg, så man kan leve ordentligt og godt som borger i det her land, uanset hvilken kommune man har bosat sig i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om SF mener, at det her er rimeligt.
Du har en kommune, som er effektivt drevet, hvor de bruger færre penge på centraladministration og ledelse end nabokommunen.
De penge, som de så sparer på at drive kommunen mere effektivt, bruger de på f.eks. en bedre normering i børnehaver eller på anden kernevelfærd for at kunne levere på det, fordi de synes, at det er væsentligt at bruge pengene på det.
Med den her reform kan der være en situation, hvor de så skal aflevere penge.
De kan ikke være mere effektive på omkostninger på administration, for de ligger jo allerede i den billige ende.
Så har de kun et sted, de kan spare, og det er på den grundlæggende kernevelfærd, eller de kan sætte skatten op, men hvis skatten allerede er høj, ved de godt, at folk flytter væk fra deres kommune.
Hvad er svaret til de kommuner, hvor man siger: Det kan godt være, at vi tager penge fra jer alligevel?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-05-28:
Der er ingen tvivl om, at der er nogle kommuner, som jeg også nævnte i min tale, som vil falde en lille smule anderledes ud end de fleste, og sådan vil det altid være.
I virkeligheden kan vi jo se på de kommuner, der skal afgive mest med den her udligningsreform, ikke er dem, der ligger med de højeste skatteprocenter.
Og ja, så er det en mulighed at sætte skatten op, og i SF er vi faktisk ikke sådan fan af, at man skal betale den højst mulige skat.
Vi er faktisk fan af, at man betaler den lavest mulige skat.
Men i virkeligheden handler det om, om den rækker nok til de udgifter, der er, og sådan er det jo med økonomier.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Det er meget fint, og så snakker man om det her med at rykke det fra by til land og fra øst til vest og sådan noget.
Jeg snakker om ganske enkelte regionale forskelle i det samme område, så det er jo ikke at flytte pengene.
Så taler man altid om det her fulde beløb, men et lille beløb – lad os sige 30-40 mio. kr. – kan jo sagtens være rigtig mange penge for en mindre kommune, og det er jo der, problemet ligger.
Man går ind og tager nogle af de kommuner, som faktisk er meget, meget veldrevne, men som har valgt at sige: For os er det vigtigt, at der er en god normering i vores børnehaver og lærere til at undervise vores børn.
De skal nu ud at skære ned.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-05-28:
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg ikke helt anerkender præmissen for, at der er en lang række veldrevne kommuner i modsætning til en lang række dårligt drevne kommune.
Det er rigtigt, at der kan være forskelle på, hvordan man driver det, men ud fra de få tal, som hr. Lars Boje Mathiesen nævner her, kan man ikke uddrage den slags konklusioner.
Jeg vil sige med min egen erfaring fra at sidde i en kommunalbestyrelse, at det absolut ikke hænger sammen med, om kommunen bare er veldreven.
Nogle gange er skattegrundlaget simpelt hen for lavt og udgiftsniveauet for højt i forhold til, at man kan gå ind at lave den forskel, der rykker på noget.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-28:
Nu er hr. Orla Østerby selv ude om, at jeg var nødt til at bede om ordet, for det er jo klart, at når man langer ud efter Venstre, som man gør, så er jeg også nødt til at spørge ordføreren, om det ikke er korrekt, at sammenlignet med det udspil, som regeringen kom med, var Venstre med til at sikre, at de konservative borgmestre faktisk kommer til at bidrage med næsten 300 mio. kr. mindre, end resultatet havde været, hvis det var blevet en ren rød aftale?
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Jeg vil tro, at det er Danmarks ældste trick at spille ud med det dobbelte af det, man vil have igennem; så har man noget at handle med.
Det, der er sket i forbindelse med den her udligning, er, at nogle kommuner, som betaler enormt meget i forvejen, kommer til at betale endnu mere.
Det er meget, meget urimeligt, at vi har et system, hvor vi fortsætter med at malke nogle af dem, der driver deres kommuner allerdygtigst.
Og jeg er nødt til at sige, at de i Gentofte driver deres kommune utrolig dygtigt, med borgmesteren i spidsen.
De betaler lige nu 3,3 mia. kr. i udligning, og de kommer op på 3,5 mia. kr.
Deres skatteindtægt i 2020 er 6,8 mia. kr. Altså, der er en grænse for, hvor meget man kan malke en ko, og her er man gået over grænsen.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-28:
Der er nogle gode ordsprog, som jeg også synes at man en gang imellem skal huske at nævne her i salen.
Der er bl.a. sådan et med, at det er vigtigt også at kunne glædes på andres vegne.
Der er et andet ordsprog, som siger noget om, at misundelse er en grim ting.
Jeg vil egentlig gerne understrege, at jeg havde håbet, at De Konservative var med i den her udligningsaftale.
Jeg synes også, at den konservative ordfører måske burde lytte mere til den konservative borgmester i Høje-Taastrup Kommune, altså Michael Ziegler, som jo har været ude at rose aftalen.
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Vi kan lige tage Michael Ziegler først.
Der vil jeg sige, at Ziegler jo har været ude at korrigere og bedt om, at man ikke overfortolkede, at han var glad for, at hans kommune slap billigere, end det stod til i starten, og har sagt, at det ikke var det samme, som at han syntes, det var en god udligningsreform.
Endelig vil jeg sige til Venstres ordfører: Vi har haft et regeringssamarbejde igennem mange, mange år.
Vi har arbejdet tæt og skal forhåbentlig også gøre det i fremtiden.
Og en gang imellem, når man synes, at ens bror eller fætter ikke gør lige det, vedkommende skulle gøre, så bliver man nødt til at sige det.
Her havde Venstre jo haft en chance; de kunne jo have sørget for, at De Konservative var med i det her forlig.
Det havde ikke været noget problem for Venstre, det kunne man sagtens have gjort, men det ønskede Venstre ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Det er bare et kort spørgsmål for forståelsens skyld.
Ordføreren nævner det tabstal, som Gentofte har offentliggjort.
Hvis man har et tilskud til en kommune, som bortfalder med udgangen af i år – et tilskud, som ikke bliver berørt af udligningsreformen, men som altså bortfalder i år – er det så fair at sige, at det tab, som man får, fordi en tilskudsordning, der ikke har noget med udligningsreformen at gøre, bortfalder, skyldes udligningsreformen, som så tilfældigvis træder i kraft, dagen efter det føromtalte tilskud udløber?
Er det en fair måde at opgøre tab på at betegne det som en konsekvens af udligningsreformen?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-28:
Og uden at lægge nogen ord i munden vil jeg da sige, at jeg har oplevet en bekymring fra alle de politikere, som har været med til at vedtage det her, over, at den sidste del ikke er kommet med: altså at der overhovedet er en aldersgrænse.
Når jeg oplever så tydelig en bekymring, har jeg også en forventning om, at vi kan komme videre med det.
Jeg kan jo ikke stå her på talerstolen og forhandle finanslov, men min mavefornemmelse siger mig, at det her er noget, vi lige så stille kommer til at løse.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-28:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den radikale ordfører om det fremadrettede arbejde.
For det her er et lillebitte skridt i den rigtige retning, men vi har en hel, større gruppe, som også har behov for hjælp.
Så hvad vil De Radikale være med til i udvalgsbehandlingen: Vil man være med til at kigge på, om man kan ændre det her, så der er flere, der kan komme ind under målgruppen?
Nu ved jeg godt, at der bliver snakket meget om økonomi i den her tid, men altså, man må bare sige, at der er rigtig mange milliarder, der er fosset ud af statskassen, så set i det perspektiv kan man i den her sag jo godt tænke: Hvorfor kan man så ikke hjælpe mennesker med handicap ved at udvide målgruppen?
Måske ordføreren kan svare på det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-28:
Tak for det.
For det første er jeg helt uenig med spørger i, at det her er et lillebitte skridt; det er at tale det ned.
Det, vi tager her, er et konkret skridt, hvor det lykkes at komme i land med et politisk resultat, som det ikke er lykkedes for spørgeren tidligere at komme i land med.
Det er et produkt af finanslovsforhandlingerne.
Vi har prioriteret midler her til at tage et stort skridt i den rigtige retning, som er konkret og har stor betydning for rigtige mennesker, og det tjener ikke noget formål at kalde det et lillebitte skridt og lade, som om vi ikke her gør noget vigtigt.
Så det er to helt strukturelt forskellige pengekasser, som spørgeren her blander sammen, og det prøver vi at undgå.
Der er tale om permanente udgifter det ene sted, og der er tale om engangsudgifter det andet sted – og de ting har en meget forskellig effekt på statens finanser.
For så vidt angår det videre arbejde, er vi indstillet på, på linje med det, som Venstres ordfører sagde, at se på, hvordan vi i udvalgsarbejdet kan gøre det her så klogt som muligt.
Vi er også indstillet på at se, hvad der er af yderligere muligheder fremadrettet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-28:
Jeg skal bare høre ordføreren: Så Det Radikale Venstre er villige til eventuelt at se på, om man kunne lande en fælles betænkning til det her og sikre, at man kunne arbejde videre med det, så man ikke sætter den her aldersbegrænsning på, men kan få udvidet målgruppen, så dem, der har behov for hjælp, også kan få hjælpen?
Det er jo godt, de unge kan, men det er jo en lillebitte målgruppe ud af dem, der har behov for hjælpen.
Så er Det Radikale Venstre indstillet på det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-28:
Og det er klart, at den økonomi vil vi gerne se på hvordan man kan bruge bedst muligt, men vi vil ikke i udvalgsarbejdet gå ud og bryde rammerne for den økonomi, der ligger her.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Jeg vil gerne bore lidt ned i præmissen for det her med, at det skal koste staten penge, at man giver kommunerne lov til at gøre noget.
Blev den udfordret under finanslovsforhandlingerne, som Det Radikale Venstre deltog i, altså det, at man siger til kommunerne, at de gerne må hjælpe borgerne, hvis de i kommunen beslutter at gøre det, og at påstanden fra regeringens side så er, at det koster staten penge?
Blev det udfordret?
Er Det Radikale Venstre enig i, at det må koste staten penge, hvis man giver kommunerne lov til at yde en service?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-28:
Tak for det.
Virkeligheden er jo, at kommunerne, når de nu får den her mulighed, så også siger i forhandlingerne med staten, at det kommer til at have en vis omkostning, og at det derfor går ind i de økonomiforhandlinger, der ligger.
Det er den virkelighed, som den slags ting bliver afgjort i.
Den har vi ikke udfordret konkret i det her spørgsmål, nej.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Det er jo meget mærkeligt.
Kommunerne har lov til at bygge 20 svømmehaller.
Men det, at de har lov til det, betyder ikke, at de har en omkostning.
De beslutter jo selv, om de vil bygge 20 svømmehaller, og det her er også en service, man yder til borgerne, og kommunen beslutter selv, om kommunen vil yde den service.
Det, at staten giver kommunen lov til at yde den service, betyder da ikke, at kommunen skal gøre det, og det betyder da derfor heller ikke, at det skulle føre til, at kommunerne har et krav over for staten om, at staten skal komme med nogle penge.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at der kan sidde voksne partier omkring et bord i en finanslovsforhandling og give KL ret i, at hvis staten giver kommunerne lov til det her, så skal staten komme med nogle penge.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Tusind tak.
Jeg nåede det lige.
Lidt afledt af den debat, der lige har været, undrer jeg mig en lille smule, hvad angår de her unge mennesker, som kommer ind med det her, hvor de får mulighed for at få hjælp derhjemme og få den her overvågning.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er nogle unge mennesker, som alternativt skulle være på et botilbud, hvor de også får den støtte og hjælp, fordi de jo ikke vokser ud af den her enten udviklingshæmning eller det her handicap, men at det er noget, der er sådan ret permanent for den her gruppe?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-28:
I det omfang, vi kan indrette os på en måde, så vi kan få en større gruppe omfattet, så vil jeg såmænd gerne se på det.
Her laver vi noget konkret aflastning for disse familier.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Ja, og det er et skridt på vejen, og det er rigtig godt, men stopper barnet med at være ens barn, når det bliver 24 år i stedet for 23 år?
Nej, det gør det ikke, og jeg synes måske, det er en lille smule mærkeligt at kigge på en fysisk alder på nogen, som har så svære handicap som dem her.
Det er jo nogle, som resten af deres liv vil have behov for den her støtte og hjælp, så derfor giver det ikke nogen mening at sætte en aldersgrænse på det.
Men jeg vil bare have ordføreren til at bekræfte, at de, når de kommer over det 23. år og ind i det 24. år og jo så desværre ikke har den her mulighed mere, så stadig vil have brug for den hjælp, men bare bliver tvunget på institution eller på et bosted, hvor de får den hjælp.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-28:
Som det er i dag, indtræffer den hændelse, når barnet fylder 18 år.
Med det her får vi i det mindste rykket det til, når barnet er ovre det fyldte 23. år.
At børn-/forældrerelationen skulle ændre sig, er der selvfølgelig ikke noget i, og det var heller ikke det, som spørgeren spurgte mig om.
Men her må jeg sige, at vi laver en helt konkret fremrykning af det tidspunkt, hvor den her hændelse indtræffer.
Så kan man diskutere, om det er godt eller skidt, at det sker, men jeg må sige, at det er en forbedring.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jeg er ikke i tvivl om, at de meget hårdtarbejdende og velmenende medarbejdere, der er rundtomkring på de mange institutioner i landet, gør deres absolut bedste.
Men jeg har til gengæld også set rigtig mange af dem, og jeg vil sige, at der ikke er mange, hvor man som forælder har lyst til at se ens barn, uanset hvad for en alder barnet har, skulle have sin fremtidige tilværelse.
Så jeg mener, at vi absolut må gøre, hvad vi kan, for at aflaste de familier, som sådan set helhjertet og dedikeret ikke bare sætter hverdagen, men hele livet ind på at hjælpe deres børn.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har oplevet, hvordan den sektor ser ud, som med samvittigheden i behold ville kunne komme frem til en anden konklusion.