runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-06-03:
Tak for det svar.
Det var også lidt det, jeg forventede at høre, for det er jo naturligt at svare på den måde.
Jeg har sejlet rundt ved Færøerne, da jeg var soldat, og vi lavede stort set ikke andet end at lave fiskekontrol på de her russiske fiskefabrikker og trawlere.
Der ved jeg, at der var nogle af mine kollegaer om bord, der også tjekkede udstyret på de her trawlere.
Er det sådan, at man slet ikke prioriterer at kigge efter sådan noget længere, når man laver fiskekontrol deroppe?
Er det overhovedet ikke noget, det danske Søværn prioriterer?
Er det noget, du har kendskab til?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Tak for det.
Jeg tror, at de partier, som går ind for et samarbejde med Rusland, ikke mener, at der er en sikkerhedsrisiko ved det samarbejde.
Det er derfor, at man gør, som man gør, og sådan er det.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der bevidst tilsidesætter sikkerheden.
Jeg er ikke enig i det, men man mener, at der er en økonomisk fordel ved det, og at der ikke er nogen sikkerhedsrisiko, og derfor har man det samarbejde, man har.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-06-03:
Tak for talen.
Det er da, som hr. Flemming Møller Mortensen sagde, noget, der gør indtryk på en, at der er borgere på Færøerne i de små bygder rundtomkring deroppe, der har den her frygt.
Vi har tidligere her i Folketinget talt om fiskeri og om russiske trawlere og de store russiske fiskefabrikker, der ligger deroppe.
Har regeringen på Færøerne tidligere prioriteret fiskeriet frem for sikkerheden?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Jeg har jo samtaler med ministre jævnligt.
Jeg kan ikke så godt referere fra de samtaler, jeg har.
Men det er da noget, som jeg har haft en bekymring om.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Det er sådan set bare for at kvittere for den supergode pointe, det er med de eksempler, som ordføreren fremdrager omkring sikkerhed og russiske skibe i færøske havne.
Det er der jo måder, som Folketingets partier kan adressere det på her i Folketinget.
Og der skal ikke herske nogen tvivl om, at det er noget, jeg selv vil tage op, også med forsvarsministeren i forsvarsforligskredsen.
Der er også et andet forum, hvor jeg er repræsenteret i Folketinget, og hvor man kan tage den type af spørgsmål op, og det vil jeg gøre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvad ordføreren selv har gjort i forhold til at adressere den her problemstilling over for regeringen.
Har ordføreren haft samtaler med forsvarsministeren og måske også justitsministeren?
Og senere kan det endda være, at vi kan få statsministerens vurdering af en situation som den, ordføreren lige har beskrevet fra talerstolen.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Tak for spørgsmålet, og tak for det, der blev sagt om vores samarbejde.
Det er meget fint, også på det helt personlige plan.
Jeg ved ikke, hvad jeg skal svare på det spørgsmål.
Jeg synes, det ville være betryggende for mange borgere – den borger, jeg nævnte, er ikke fra Tórshavn, men fra en bygd, hvor der ligger mange russiske skibe – hvis der i hvert fald en gang imellem var en inspektion, som så blev indberettet, så man følte, at der var nogen, der holdt hånd i hanke med det.
For når man ser, hvad der sker i Norge for dem, der arbejder der, så er det måske ikke så mærkeligt, at der er nogle på Færøerne, som bor lige ved siden af de her skibe, der bliver en lille smule deprimerede, i forhold til om alt nu er, som det skal være.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Jeg vil også sige mange tak.
Og jeg siger virkelig tak for det meget nære samarbejde i vores hverdag her i Folketinget.
Så vil jeg sige til ordføreren, at den borger, der i Tórshavn føler sig utryg, og den fortælling, ordføreren nu har fremført – ikke dén fortælling, men fortællingen om det russiske fiskefartøj – gør dybt indtryk på mig, når vi taler om en sammenhæng, hvor sikkerhed er det allerøverste punkt på vores fælles dagsorden, ikke bare i rigsfællesskabet, men i Europa som helhed; så er det naturligvis med til at gøre et dybt indtryk.
Mit spørgsmål er, fordi det er politiet, det er FE, det er PET, der har ansvaret: Har ordføreren en mulighed for at give et billede af, hvilken kapacitet der skal være, altså om det her er et spørgsmål om – med udgangspunkt i det, der er Tórshavns hverdag, det, man ser politiet gøre deroppe – at de ikke har taget opgaven ind som en opgave, de skal løse, eller om det er et spørgsmål om, at kapaciteten eventuelt ikke er til stede?
Eller er der en anden bevæggrund?
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Det er det, og vi har jo knyttet Færøerne sammen, så næsten alle kan køre rundt til hinanden.
Det mangler vi kun til Suderø nu, og så er det 99 pct. af Færøernes befolkning, der kan køre rundt til hinanden.
Meget af den vækst, vi har haft på Færøerne, har været, fordi vi har knyttet landet så meget sammen, og du ikke skal køre mere end halvanden time fra det ene punkt til det andet.
Det er en kæmpe styrke, vi har.
I forhold til investering i Suderøtunnellen er det alle, der gerne vil have den lavet.
Vi mangler blot at finde ud af, hvad for en linjeføring der skal være af selve tunnellen, samtidig med hvordan den skal finansieres og andre ting.
Så der er nogle ting i regnestykket, som jeg synes i hvert fald mangler i nogle af de tabeller, I har været fremme med.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
En anden ting, der også fokuseres på i redegørelsen, er de store anlægsprojekter.
Det har jo givet meget positiv omtale, at Færøerne har formået det.
Jeg har selv været i rundkørslen og kørt rundt under vandet.
Men er der også en grænse?
Altså, nu er det Suderø, det drejer sig om, og jeg ved ikke helt, hvordan den politiske vind er på Færøerne i forhold til så astronomisk stor en investering.
Men jeg kan jo godt se på redegørelsens økonomioverslag her, at det er store beløb, man opererer med.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Nu sagde spørgeren Grønland, men jeg tager for givet, at der blev ment Færøerne.
Der har jo været en stor drøftelse i forhold til holdbarheden af den færøske økonomi.
Det er rigtigt, at der er fuld beskæftigelse.
Vi har også fået rigtig meget udenlandsk arbejdskraft ind, som har gjort, at vi stadig har fuld beskæftigelse, og det er jo unikt i sig selv.
Vi mener fra Sambandspartiets side, at det at hæve pensionsalderen isoleret set ikke kommer til at gøre den store forskel.
Vi mener, at vi burde se på det som en helhed.
Vi er ikke afvisende i forhold til at hæve pensionsalderen, men vi synes, man burde se det i sammenhæng med f.eks. at fjerne modregningen for pensionister, der gerne vil arbejde længere, og måske noget med at lægge de mange kommuner på Færøerne sammen i lidt større enheder.
Vi tænker, at der er behov for en større reform og ikke kun at hæve pensionsalderen isoleret.
Der er faktisk behov for at se det store billede.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Mange tak for det, og tak for en rigtig god tale.
Vi har arbejdet sammen igennem mange år.
Det er skønt.
Jeg synes, redegørelsens afsnit i forhold til de økonomiske perspektiver i forhold til Grønland rejser nogle advarselsflag om det her med, at der er fuld beskæftigelse.
Situationen er jo nået til, at man ikke kan udnytte det fulde potentiale, fordi der er fuld beskæftigelse.
Hvordan ser ordføreren på det?
Og hvordan har ordførerens parti været indstillet i forhold til de nylige beslutninger om at hæve pensionsalderen?
For det er jo det, vi gør og har gjort i Danmark.
Det er jo det, der er at holde hånden under velfærden og muligheden for altså også at drifte, for den økonomiske udvikling er understøttet af beskæftigelsen og mulighederne.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Vi har skrevet meget klart og konkret i vores forslag, at vi ønsker, at vi stadig skal have én grundlov med nogle forudsætninger i forhold til nogle fællesområder, som giver os stordriftsfordele som f.eks. politi, anklagemyndighed, forsvar og andre ting.
Hvad angår grundloven sådan i sin helhed, altså hvad vi kan og ikke kan, tror jeg, at meget kommer til at afhænge af den afgørelse, der kommer til at være i tvistløsningsnævnet i forhold til WTO i forhold til den del, der handler om udlandsområdet, altså hvad vores juridiske rammer i dag kan rumme.
Det er også derfor, jeg har været meget interesseret i, hvad for nogle muligheder man arbejder ud fra her fra Danmark af, alt efter hvad for en afgørelse nævnet kommer med.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Er der endnu lavet nogen vurdering af, om det harmonerer med grundloven, eller om det kræver ændringer af grundloven?
Grunden til, at jeg spørger, er, at det jo er noget vanskeligere lige at lave grundloven om, altså det er en ret stor proces i Danmark med folkeafstemninger og flertal og alt muligt andet.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det er ikke noget, jeg har kendskab til.
Det, som jeg får at vide fra relevante personer, er, at der ikke bliver lavet inspektioner af politiet om bord på skibene, ligesom der bliver i Norge.
Om skibene bordes, når de er ude på feltet, kender jeg heller ikke noget til.
Det mener jeg ikke de gør.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Det er jeg sådan set meget enig i.
Noget af det, som jeg tror man også er nødt til kigge ind i forhold til et beredskab, er, om vi bør have et lidt større civilberedskab.
Jeg oplever sådan set, at rigtig mange jo er til stede ude i området omkring Grønland.
De kunne sådan set godt være med til at bidrage i lidt højere grad.
Vi har jo selv været med til at få Grønlandsvogterne sat i gang, men det har bare ikke helt kommet op at flyve.
Så det er nogle af de ting, jeg også synes ville være interessant at kigge ind i.
Kunne man måske aktivere flere, som allerede er derude, og som egentlig gerne være med til at hjælpe til og ligesom rapportere ind, når de ser noget, de ikke bryder sig om?
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Man kan sige, at hvad angår beredskab, er både Grønland og Danmark jo i en situation, hvor opgaverne bliver flere og udfordringerne tilsvarende bliver flere, og det må vi så have med ind i vores mere generelle prioriteringer.
Jeg mener heller ikke, at jeg har sagt noget andet siden den 7. januar.
Jeg har ikke forsøgt at trække fra.
Jeg har ikke forsøgt at lade som om på noget tidspunkt.
Amerikanerne er seriøse.
Præsident Trump er seriøs.
De vil have Grønland.
De er seriøse, men det er vi også, og vi kommer ikke til at give os.
For det ikke sådan, vi er, og det er ikke sådan, verden kan være.
Rigsfællesskabet er kongeriget Danmark.
Det står ikke i modsætning til, at vi fra dansk side kan have en respekt for, at fremtiden for Grønland defineres af grønlænderne.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak til statsministeren for debatten i dag og også for det gode samarbejde og den fortrolighed, som vi også talte om tidligere.
Mit spørgsmål går nok i virkeligheden på amerikanernes charmeoffensiv, for det tror jeg at vi kommer til at se mere af.
Jeg har jo tidligere udtalt, at jeg tror, at det er et maraton, ikke en kort sprint.
Men jeg tror, vi kommer til at se det på forskellige måder.
Vi ved, at der er en amerikansk ambassadør, der skal udpeges, som kommer til Danmark på et tidspunkt, og som også vil vise stor interesse for Grønland.
Så det kan godt være, at det får en anden form, men der vil trods alt være en eller anden form for, hvad skal man sige, pres og måske også et ønske om at sætte en kile ind mellem Grønland og Danmark.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre statsministerens kommentar til.
Så har jeg et andet spørgsmål, som handler om forsvarsområdet.
Noget af det, vi ved, er, at særlig Sydgrønland og Østgrønland ikke er særlig godt dækket ind, så hvis der f.eks. er et krydstogtskib, der støder på skær eller noget i den stil, kan der gå flere dage i forhold til search and rescue.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre om statsministeren synes er noget, vi skal opprioritere og have lidt større fokus på.
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Vi har været ualmindelig klare fra dansk side, i forhold til at vi selvfølgelig forventer, at alle respekterer vores suverænitet som kongerige.
Og der er et »vores«.
Vi er et kongerige, og vi vil ikke have, at nogen, heller ikke USA, tilegner sig dele af vores kongerige eller fremkommer med trusler eller på anden vis gør det, som vi allerede har set fra amerikansk side.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Lad mig prøve at opridse et scenarie, hvor jeg i hvert fald mener at Danmark ville være nødt til at lægge nogle begrænsninger på, hvordan fremtiden kunne afgøres.
Det er en fremgangsmåde, som jeg er ret sikker på at USA ikke selv ville tillade, altså hvis en fremmed magt rejste til Hawaii og tilbød dem, at de kunne få nogle penge for at melde sig ind i Kina.
Jeg tror ikke, at nogen lande ville acceptere det.
Ville Danmark acceptere sådan et scenarie?
Jeg mener bare, at der er scenarier, hvor Danmark også har noget at sige, i forhold til hvad der er ret og rimeligt og hvordan nogle vil splitte os ad.
Der må være nogle scenarier, hvor regeringen også sætter foden ned og siger: Der er nogle ting, vi ikke vil være med til.
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Selvfølgelig har Danmark ret til det, men det står jo i selvstyreloven, som ordførerens eget parti har stemt for.
Der står det.
Det er en del af fundamentet for selvstyreloven, at fremtiden for Grønland defineres af Grønland.
Det er sådan set en meget fremsynet, progressiv og også meget gennemarbejdet og gennemtænkt lovgivning.
Jeg var ikke selv involveret i den; den har efterhånden nogle år på bagen.
Jeg var medlem af Folketinget, men jeg var ikke direkte involveret i det.
Der står det jo, og det er, fordi det på det tidspunkt har været anerkendt både i det grønlandske samfund og i det danske samfund, at det er sådan, det må være.
Det betyder ikke, at Danmark ikke har ret til en holdning.
Der har vi altså valgt fra regeringens side – og det står jeg på mål for, og jeg vil også mene, det er det rigtige
– at have den grundlæggende respekt og så bruge vores kræfter og vores energi på at gøre, hvad vi kan, for, at det udvikles på den bedste måde for alle parter, fordi vi har et rigsfællesskab og er en del af et rigsfællesskab.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
For juridisk er der nogle ting i Grønlands fremtid, som ikke kan foregå uden Folketingets samtykke jævnfør selvstyreloven.
Vi ville også få behov for en ny grundlov, fordi vi ikke kan køre videre med en grundlov, hvor Grønland er nævnt rigtig mange gange, hvis Grønland måtte vælge den løsning, som er at melde sig helt ud.
Men er det så sådan politisk, at statsministeren mener, at Danmark slet ikke har ret til at have en holdning til, hvordan Grønlands status skal være i fremtiden?
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
De drøftelser, der har været, har jo primært udmøntet sig i at håndtere den sværeste udenrigspolitiske situation, vi har befundet os i siden anden verdenskrig.
Jeg har meget stor respekt for strategier og handlingsplaner, og jeg ved ikke, hvor mange jeg selv har bidraget til og været involveret i igennem tiden.
Men jeg har mere fidus, må jeg være ærlig at sige, til håndtering og til planlægning og til sekvestreringen, og det er det, vi har været i gang med siden den 7. januar i et meget, meget tæt samarbejde med naalakkersuisut.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Så vil jeg gå over til nogle af de spørgsmål, som jeg stillede i mit indlæg fra talerstolen, omkring Grønlands udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi og de drøftelser, som statsministeren sidste år omtalte ville pågå efterfølgende mellem Danmark og Grønland, og hvad det er, de drøftelser konkret har udmøntet sig i.
For det har jo ikke udmøntet sig i en arktisk strategi fra regeringens side.
Statsministeren og regeringen har ikke spillet ud med en arktisk strategi.
Så er spørgsmålet til statsministeren: Er det i virkeligheden noget, man har skrinlagt i regeringsregi, altså at komme med en egentlig arktisk strategi?
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Som det er spørgeren bekendt, har vi ikke tildelt de nye styrkemål endnu, og jeg udtaler mig selvfølgelig først om styrkemålene, når det er aftalt i NATO-sammenhæng.
Hvad betyder det med et øget fokus i NATO på Arktis?
Ja, det betyder, at der jo er syv arktiske stater, inklusive kongeriget Danmark, og langt de fleste af os er NATO-lande, og de fleste af os er også europæiske.
Det siger sig selv.
De har erklæret sig som fjende af Vesten og dermed også af kongeriget Danmark.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak, og tak til statsministeren for at tage anden runde.
Under statsministerens første runde noterede jeg mig med glæde, vil jeg faktisk sige, at statsministeren sætter større lid til NATO's planlægning i forhold til forsvaret af Grønland end til Dansk Folkepartis planlægning i forhold til forsvaret af Grønland.
Det sætter jeg meget stor pris på.
Det ville jeg starte med at sige.
Statsministeren sagde også under sin første runde – uden at jeg vil citere det sådan hundrede procent – at NATO kommer til at prioritere Arktis i langt højere grad.
I min egen tale fremførte jeg jo det, som jeg har kaldt en diplomatisk fiasko for regeringen, nemlig at vi jo tilsyneladende ikke opnår det ultimative i forhold til et fælles EU-forsvar af Arktis, altså i forhold til arktiske styrkemål.
Der kan statsministeren måske for det første bekræfte, at det er sådan, som pressen har omtalt det de seneste dage, nemlig at der ikke kommer egentlige arktiske styrkemål, og måske kan statsministeren så i stedet for udfolde lidt, hvad det vil sige, når statsministeren siger, at NATO kommer til at prioritere Arktis i langt højere grad fremover.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Det er et godt svar.
Jeg sagde det også i den tale, jeg holdt som Socialdemokratiets ordfører, altså at det omkring sundhedsvæsenet tror jeg virkelig er rigtig, rigtig afgørende.
Der er også et andet element, jeg tror er årsagen til det, og det er spørgsmålet om bolig.
Altså, jeg oplever, når vi besøger Grønland, at der er en rigtig stor udfordring i forhold til at få en god og en passende bolig på kysten.
Det er ikke muligt at flytte til Nuuk – det er mit indtryk – selv om man har bygget og bygget i Nuuk.
Så vil det også give en affolkning.
Men der er også nogle, der vælger at tage til Danmark, fordi boligsituationen i eksempelvis Aalborg, hvor jeg bor, er sådan, at det er meget lettere at få en bolig i Aalborg, end det er noget sted i Grønland.
Hvad tænker ordføreren i forhold til det?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Jeg tror, at vi på sundhedsområdet også er nødt til at tænke lidt kortsigtet og finde nogle løsninger der, og om det så er, at man måske rejser lidt tidligere til Danmark og får hjælp, frem for at man går og ikke kan få hjælpen hjemme i Grønland, er jeg sådan set ret åben over for det.
Så er ordføreren også selv inde på det med den gode tone, og det gælder jo sådan set også i samfundet, altså at man føler, at der er plads til en.
Uanset om man har grønlandsk, dansk, filippinsk eller en anden baggrund, synes jeg, det er enormt vigtigt, at der er respekt omkring den mangfoldighed, som der jo også er i Grønland, og en erkendelse af, at vi vil have brug for arbejdskraft udefra, også i de år, der kommer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Tusind tak for en rigtig god tale, og den viderefører jo bare den konstruktive linje, som jeg tror ordføreren bare har indlejret i sin personlighed.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål, som går på bosætningsmønstre.
Der er jo nok en entydighed i bosætningsmønstre i store dele af verden, og det her med balancen mellem kyst og by i Grønland, men også mellem Grønland og Danmark, er en stor udfordring i Grønland.
Det er også en ganske stor udfordring på nogle stræk i Danmark.
Men mere end 17.000 personer, der er født i Grønland, bor i Danmark.
Det her fraflytningsmønster skal vi have gjort noget ved – det kan jeg også høre ordføreren sige – og vi skal se på empirien.
Ordføreren har været ude at finde ud af, hvordan de svarer; det kan være i forbindelse med sundhedsvæsenet, med handicap og andre ting.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Tak for samarbejdet, også herfra.
Det er sådan set relativt basale behov, kan man sige.
I Grønland er det at have en båd næsten lige så vigtigt som at have en bil, og derfor ønsker vi flere politibåde, særlig i Diskoområdet, for der har vi kun en enkelt båd hos politiet, som sejler rundt og løser rigtig mange opgaver i, jeg kan ikke engang huske, hvor mange bosteder der er i det område.
Så en politibåd, særlig i det område, ville være ønskværdigt.
Så ser vi, at der er flere og flere grønlandske betjente, der desværre stopper, fordi de også er enormt attraktive på arbejdsmarkedet.
Så en fastholdelse af de grønlandske betjente vil vi gerne prøve at se om vi kan være med til at arbejde for – og så en politistation i Nuuk.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale, og tak for altid at insistere på den gode tone og den konstruktive tilgang.
Det synes jeg er rigtig vigtigt, og det er der, vi faktisk skaber resultater.
Det er jo en af de forhandlinger, vi kommer til at kigge ind i den næste tid.
Jeg kunne godt tænke mig at få ordførerens take på, hvad den grønlandske tilgang kommer til at være i de forhandlinger, for for Færøernes del er der altså behov for et løft af politiet og anklagemyndigheden.
Nu har jeg været i Grønland et par gange, også med Retsudvalget, med fokus på retsområdet, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle ting, I kommer til at lægge vægt på i de forhandlinger, så vi også får sikret det her samme niveau i alle politikredse i hele rigsfællesskabet.
Katrine Robsøe (RV), 2025-06-03:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg vil starte med i hvert fald lige at hilse fra hr. Martin Lidegaard, der desværre ikke selv havde mulighed for at være her i dag.
Så med fare for at jeg måske i forhold til hr. Rasmus Jarlovs standarder kommer til ikke at kunne være helt så konkret, vil jeg i hvert fald sige, at jeg dog er glad for at få mulighed for at være her.
Statsministeren nævnte ordet sammenhold rigtig mange gange til at starte med.
Det tror jeg der er en rigtig god grund til, og jeg tror, der er god grund til at blive ved med det.
Jeg tror, der er god grund til, når vi står her og taler om rigsfællesskabet, at vi taler om sammenhold i rigsfællesskabet, men også sammenhold her i Folketinget, når rigsfællesskabet trues af andre.
Det har været en hård tid.
Jeg er enormt glad for at kunne få lov til at sige tak til vores samarbejdspartnere fra både Grønland og Færøerne – medlemmerne her i Folketinget: Tusind tak for jeres engagement.
Så vil jeg faktisk også gerne benytte lejligheden til at sige tak til statsministeren og det store arbejde, der er lagt for dagen i forbindelse med den udfordring, som rigsfællesskabet har stået over for i løbet af særlig de sidste måneder.
Det har været en hård tid, men jeg synes, der har været en god og rolig hånd på rattet, og tak for det.
Der er enormt mange udfordringer i vores rigsfællesskab, og der er meget at tage fat på.
Jeg tror, det er enormt vigtigt, at vi ser på, hvordan vi ligeværdigt kan arbejde med uddannelse og vidensudveksling, og hvordan vi sørger for, at det bliver langt nemmere for unge at lære af hinanden.
Selv om jeg ikke har nogen store forhåbninger om, at der er særlig mange danske journalister, der følger med på nuværende tidspunkt i Folketingssalen, så skal der i hvert fald lyde en opfordring herfra til, at man rent faktisk bliver ved med det, når der er valg andre steder i rigsfællesskabet end lige i Danmark.
Tusind tak, fordi jeg måtte komme her i dag.
Jeg ser virkelig frem til samarbejdet.
Jeg ser også frem til, at vi fra Uddannelses- og Forskningsudvalget får mulighed for at tage på udvalgstur, forhåbentlig her til august, til Grønland.
Vi ser utrolig meget frem til den tur.
Tak for samarbejdet, og tak for ordet.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
For én ting er jura og interesser og økonomi og alt muligt andet, men et fællesskab, også et rigsfællesskab mellem Danmark, Grønland og Færøerne, beror i sidste ende på, at vi kan lide hinanden.
Derfor er det jo utrolig vigtigt, at der bliver talt ordentligt fra begge sider.