runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-08:
Lad mig tage et område, som jeg kender rigtig godt til, nemlig ældreområdet, men det kunne også være daginstitutionsområdet.
Dér ved vi, at rekrutteringen også hænger sammen med, at man kan tilbyde folk en ordentlig løn, tilbyde folk nogle ordentlige arbejdsforhold og tilbyde folk muligheden for at løse opgaverne.
Så rekruttering til stillinger i fremtiden hænger jo netop sammen med, at man også er indstillet på at investere i velfærd og sikre nogle ordentlige vilkår.
Så kommer det for øvrigt også borgerne til gavn i sidste ende.
Kunne det ikke give mening at give velfærden en ordentlig skalle , sådan at vi faktisk kan forebygge nedslidning i fremtiden?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Også det går vi ind for, og også det sætter vi penge af til i vores finanslovsforslag.
Vi ønsker også at investere, både i velfærd, i bedre arbejdsmiljø og i bedre normeringer, som jo også er bedre arbejdsforhold for pædagogerne.
Alle de ting er vi også tilhængere af, og det kræver igen, at man så faktisk har råd til det, og at man derfor sikrer en ansvarlig økonomi.
Og rygraden i en ansvarlig økonomi er, at der er nok mennesker i arbejde – det er det, der sikrer, at vi har penge til at investere i velfærd.
Rune Lund (EL), 2020-10-08:
Tak for en tale i en svær situation.
Jeg bliver desværre nødt til at stille et spørgsmål, som vedrører en ting, som er en væsentlig forhindring, i forhold til hvordan Enhedslisten og Radikale sammen kan presse på for at få hævet ambitionerne på klimaområdet.
For det er jo sådan, at man i Det Radikale Venstre i september holdt et landsmøde og i den forbindelse meldte ud, at regningen for den grønne omstilling skal finansieres ved at lave ulighedsskabende og asociale reformer.
Konkret foreslog Radikale, at det såkaldte arbejdsudbud skal øges med 10.000 personer.
De største kilder til at øge arbejdsudbuddet i de senere år har jo netop været en sænkelse af skatterne for dem i toppen, en højere pensionsalder, forringelser af efterløn, udhuling af overførselsindkomster og hele den stribe af reformer, som pisker rundt med syge og arbejdsløse, og det er reformer, som har forringet forholdene for lønmodtagere, som de er flest.
Så hvorfor er det sådan, at regningen ifølge De Radikale skal sendes til dem, som har mindst?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Det er det heller ikke.
Det er simpelt hen forkert.
Vi har ingen planer om at sende regninger efter syge og arbejdsløse.
Man kan godt få flere mennesker i arbejde på rigtig mange andre måder.
Det gjorde jeg lige rede for.
Man kan afskaffe modregningen i folkepensionen, og man kan lette skatten i bunden.
Man kan fremrykke den aftale om pensionsalder, samtidig med at man forbedrer seniorpensionen, eller man kan sænke grænsen for, hvornår man vil have mennesker hertil.
Det giver ingen regninger til syge og arbejdsløse, det giver bare flere mennesker til at besætte de job, som vi ikke har mennesker til nu.
Rune Lund (EL), 2020-10-08:
Jeg synes, det er rart, at vi kan få en konkret diskussion her.
For jeg hører forslag, som vil forringe pensionsforhold yderligere, jeg hører forslag, som kan føre til øget social dumping.
Men det, som jeg i virkeligheden allermest godt kunne tænke mig at Det Radikale Venstre gjorde, var, at I nu, hvor I går så utrolig meget op i, at arbejdsudbuddet skal øges med 10.000 personer, så fremlægger konkret, hvordan I vil sikre, og hvordan I vil foreslå, at arbejdsudbuddet kommer til at blive øget med 10.000 personer.
Det synes jeg I skal gøre, for så tror jeg, at vi alle sammen kan få syn for sagn i forhold til at se, hvad det er for en ulighedsskabende og asocial politik, som I desværre står for i det daglige arbejde her på Christiansborg.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-08:
Jeg synes godt, at vi kan få lidt mere uddybning af, hvad Det Radikale Venstre helt konkret vil gøre for at undgå at inducere den her angst.
Jeg er selv sundhedsordfører, og vi har arbejdet rigtig meget under coronakrisen med netop ikke at få det til at blive til angst, fordi den er uproduktiv, men til at blive til, at man tager tingene alvorligt, for det er nødvendigt.
Så hvad vil Det Radikale Venstre helt nøjagtig gøre for, at børn ikke kommer ind i denne virkelig ukonstruktive angst på grund af noget, som de ikke kan gøre ved?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Jeg tror, vi er nødt til at inddrage både børn og unge meget i debatten, gøre den konstruktiv, relevant og vedkommende, men først og fremmest er vi nødt til at handle for at leve op til det grønne mandat, vi har fået.
For måden at modvirke angsten på er ved troværdigt at vise, at vi handler på det mandat.
Det har de krav på, det skylder vi, og det skal vi.
Ude i virkeligheden er dér, hvor de rigtige problemer er, som kræver løsninger, og der er det jo, man må tage stilling til hvert enkelt forslag.
Løser de her forslag rent faktisk nogle problemer?
Gør de, at mennesker lever bedre sammen?
Skabes der mere tryghed med de forslag?
Det tager vi stilling til konkret.
Nogle gange gør der.
Vi har f.eks. selv været med til at revidere vores forhold til zoneforbud, fordi man i de udsatte boligområder beder om, at det her kan blive taget i brug, for det skaber øget tryghed.
Omvendt må man sige, at det ikke skaber øget tryghed at kalde alle indvandrerdrenge for et problem.
Det skaber splittelse, og den vej vil vi ikke.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for talen.
Statsministeren sagde i sin åbningstale en masse pæne ting om, at vi skal bevare og udbygge vores digitale førerposition.
Jeg var noget forundret over den melding.
Regeringen foreslår nemlig store besparelser på en række områder, der er helt centrale for digitaliseringen, i sin finanslov.
Det gælder bl.a. Datatilsynet, Styrelsen for It og Læring, som bliver skåret rigtig meget, og Digitaliseringsstyrelsen.
Bredbåndspuljen vil man fjerne helt.
Jeg vil derfor gerne høre, om Det Radikale Venstre mener, at der er en sammenhæng mellem statsministerens retorik og regeringens finanslovsudspil på det digitale område.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes faktisk, det er super relevant lige nu.
Altså, vi er vel nærmest stadig væk midt i corona, og der er en masse læring, vi kan tage.
Jeg har hørt tale om, at vi har taget spring, der tager 2 år, på 2 måneder – og det skal vi jo benytte os af.
Jeg hørte også statsministeren i sin tale netop tale om, at der skulle komme en digitaliseringsstrategi.
Det synes jeg er rigtig vigtigt at vi også får med ind i finanslovsforhandlingerne.
For jeg er enig i, at der skal investeres massivt i det her, og for mig vil det være helt åbenlyst, at vi investerer netop nogle af de midlertidige midler i digitalisering, for det er nu, vi kan hæve gevinsterne.
Så er det da selvfølgelig lidt skævt, hvis man samtidig skærer ned.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for, at ordføreren er enig i, at det virker mærkeligt, at en ting er en ny strategi, men at vi jo ikke er kommet ret meget videre, hvis der ikke er nogen, f.eks. Datatilsynet, som kan håndtere opgaven og vejlede virksomhederne i, hvordan de skal håndtere persondataforordningen.
Så jeg vil bare gerne lige have bekræftet, at Det Radikale Venstre ikke kommer til at hænge på en finanslov, hvor man nedprioriterer det digitale område på den måde, som man har lagt op til i regeringens finanslovsudspil.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Vi lægger i vores eget finanslovsudspil i hvert fald op til at opprioritere investeringerne i digitalisering.
Jeg tror, at man skal være lidt varsom med at sige, at hver eneste lille initiativ nødvendigvis er til skade for digitaliseringen, men vi skal tage stilling til, hvad der så kan erstatte det.
Det er jo ikke sikkert og slet ikke på det her område, at tingene altid skal være, som de har været før.
Men vi er meget opsat på, at det skal være en investering i digitalisering, vi kommer ud med efter finanslovsforhandlingerne, og ikke det modsatte.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-10-08:
Tak, og tak for talen.
Fru Sofie Carsten Nielsen henviste til bilens opfindelse i 1886 som et eksempel.
I 1886 var der jo også dyb armod og fattigdom blandt den almindelige befolkning, specielt de arbejdere, der arbejdede på byens fabrikker.
Det har alverdens opfindelser jo ikke kunnet rykke ved med undtagelse af det, man måske kunne kalde en lige så god opfindelse, nemlig den nordiske velfærdsstat.
For vi har en fuldstændig bunden opgave, det er vi enige om, nemlig at klimakrisen er menneskehedens største udfordring og største opgave at løse, og den skal vi løse.
Men vi anerkender ikke i SF, at vi skal – hvad skal man sige – reducere vores velfærdssamfund, at vi ikke skal bruge de penge, vi har i råderummet, på specielt dem, der trænger allerallermest.
Så vil fru Sofie Carsten Nielsen ikke komme mig lidt i møde ved at sige, at det ikke behøver ikke at være en kamp om enten det ene eller det andet?
Det er simpelt hen et spørgsmål om politisk vilje.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Det er et spørgsmål om politisk vilje.
Den skal så også være der og levere på den grønne omstilling, for den kan ikke vente.
Vi har 10 år til det, så det er nu, vi skal træffe de beslutninger.
I Radikale Venstre er vi som bekendt hverken røde eller blå, men vi er grønne sammen med forhåbentlig jer i SF.
Det vigtigste for os er, at vi når de mål, men vi har planer om at investere i velfærd, at investere i børn og uddannelse.
Det er da også måden at komme videre på.
Så må man jo prioritere og skaffe det råderum.
Det, vi slår på, er, at når det ikke bliver prioriteret og det så bliver rødt før grønt, så kan det jo være lige meget.
Så har man ikke taget ansvar for at nå de grønne mål.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-10-08:
Det er jeg glad for at fru Sofie Carsten Nielsen siger så klart i dag, for jeg har nu nogle gange haft på fornemmelsen, at det nærmest var det modsatte, altså at vi skulle bruge vores velfærdsråderum til det grønne.
Og jeg synes, det er en farlig vej at gå at sætte det op, som om det er den eneste farbare vej, for så risikerer vi at ende som i Paris og andre steder, hvor vi ikke får alle med.
Vores velstand i Danmark er altså vokset med 500 mia. kr. siden år 2000.
Der gik jeg i gymnasiet, og jeg syntes ikke, at vi var nogle fattigrøve – undskyld udtrykket – i det her land.
Så vi har rigtig, rigtig mange penge at gøre godt med, hvis vi bruger dem rigtigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-08:
Det tror jeg vil blive taget vældig godt imod ude i befolkningen.
Og så ville det være spændende, om så også fru Sofie Carsten Nielsen ligesom statsministeren kunne komme lidt ind på, hvad man så skulle gøre for at rette op på fortidens fejl.
Er vi i den lykkelige – og i hvert fald angstdecimerende situation – at De Radikale også nu begynder at bevæge sig ud i virkeligheden?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Man er jo fristet til at spørge, om hr. Morten Messerschmidt også går rundt og er angst for Radikale Venstre.
Men jeg vil holde mig til spørgsmålet.
Ja, der er da begået fejl i udlændingepolitikken gennem årene.
Det tror jeg da er helt reelt og banalt, og det vil der formodentlig også blive gjort fremover.
Det handler jo om, hvordan vi løser problemer.
Der er også begået fejl med støtte fra Morten Messerschmidts parti, fordi man har fokuseret på symboler i stedet for på at løse de rigtige problemer, der ville sikre, at mennesker kom i arbejde, deltog i samfundet.
Man har brugt mange kræfter på at udskamme bestemte befolkningsgrupper i stedet for på at inddrage dem.
Men, ja, jeg er sikker på, at der også er begået fejl af mange andre, herunder også af De Radikale.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Mange tak.
Tak for en god tale i en svær situation.
Jeg vil gerne spørge ind til den grønne del.
Jeg lægger mærke til, at Radikale Venstre både på talerstolen og i pressen tordner mod regeringen for klimanøl og jo faktisk truer med valg og truer med ikke at stemme for finansloven.
Det synes jeg giver mening, men vi blev simpelt hen så skuffede i Alternativet, da De Radikale både stemte imod solcelleordning, klimaafgift på kød og afvikling af olie- og gasboringer i Nordsøen.
Derfor er jeg nødt til at stille sådan et lidt hårdt spørgsmål: Er De Radikale ikke en del af det klimanøl, som man berettiget beskylder regeringen for?
Hvordan skal vi tro på Det Radikale Venstres grønne intentioner den her gang, når man f.eks. stemte imod den kødafgift, som kunne have fået os i gang for længst med at få taget hul på CO 2 -afgifterne?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke klimanøl, det er handling, der er påkrævet nu.
Jeg håber også, vi er enige om, at vi virkelig har brug for en grøn skattereform med en ensartet CO 2 -afgift, for det er jo måden at få den bredest mulige grønne omstilling på, i øvrigt på den billigst mulige måde.
Det er det konkrete, vi synes er de vigtigste håndtag, og ikke en kødafgift i sig selv.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Det er klart, at kødet jo vil blive dyrere via en generel klimaafgift, men vi kunne bare være kommet i gang, og det var det, jeg sagde.
Men noget af det, som jeg synes var rigtig spændende i ordførerens tale, var, at finansloven skal signalere en mærkbar grønnere fremtid, som jeg forstod det.
Der blev faktisk givet en garanti om, at det af den skulle fremgå, at der var mulighed for en mærkbart grønnere fremtid.
Det bliver vi selvfølgelig rigtig glade for, men det er også lidt elastik i metermål, for vi mangler jo nogle succeskriterier.
Hvad skal der til – og på hvilke områder – for at De Radikale vil stemme for den finanslov?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Der skal det til, at vi reducerer CO 2 i overensstemmelse med Klimarådets anbefalinger, som er fagkundskaben, videnskaben og i øvrigt det, som et bredt, bredt udsnit af dansk erhvervsliv, civilsamfundsorganisationer og alle mulige andre kræver og kalder på.
Tak for spørgsmålene.
Grunden til, at jeg svarede sådan, er jo, at jeg synes, at regeringen skylder – for det er da regeringen, der tager mennesker ud af arbejdsmarkedet – at komme med nogle forslag.
Til gengæld remsede jeg en række forslag op i svaret på spørgsmålet fra hr. Rune Lund: international rekruttering, lempelser af skatten i bunden, ingen modregning i pension.
Det giver mennesker i arbejde.
Så det er nogle af de konkrete forslag.
Ja, vi tror simpelt hen ikke på, at vi kan nå vores mål, hvis ikke vi også skaffer os et permanent grønt råderum, der sikrer, at der hele tiden er råd til at investere i den grønne omstilling.
Ulla Tørnæs (V), 2020-10-08:
Betyder det så, at Det Radikale Venstre ikke vil stemme for finanslovsforslaget, såfremt det ikke imødekommes i forbindelse med de forestående forhandlinger?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Jamen det var jo de 10 milliarder gode intentioner, der kom her.
Det er jo godt, at der nu er lovet penge, i hvert fald i en midlertidig periode, til et grønt råderum.
Det, vi kommer til at måle regeringen på, er, om der også bliver leveret på den grønne bundlinje, og det er CO 2 -reduktioner, det skal kunne måles i.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-10-08:
Tak, formand.
Jeg kender rigtig mange mennesker, som lider af en anden form for angst, nemlig angsten for Det Radikale Venstre, som jo naturligvis ikke retter sig så meget mod fremtiden, men i vidt omfang mod fortiden, altså mod den måde, som Radikale Venstre har kørt Danmark i sænk på i forhold til udlændingepolitik og EU-dagsordener osv.
Og når nu hr. Dahl har bragt angst ind i Folketingssalen i dag, så kunne jeg bare i den forbindelse tænke mig at spørge, om fru Sofie Carsten Nielsen er enig med statsministeren i, at udlændingepolitikken har slået fejl, for det er jo nok et af de mest angstprovokerende områder overhovedet for mange mennesker derude at tænke på, altså at Det Radikale Venstre skulle komme til at få indflydelse på udlændingepolitikken igen.
Og der tror jeg, at fru Sofie Carsten Nielsen kunne slå et stort slag for at bekæmpe angsten i dag, hvis hun ville erklære sig enig med statsministeren.
Ulla Tørnæs (V), 2020-10-08:
Tak, og mange tak for talen.
Det var jo en rigtig fin tale, ovenikøbet i en svær situation, men velkommen i den nye rolle.
Det var en fin tale, men jeg må indrømme, at jeg godt nok har svært ved at genkende Det Radikale Venstre.
I svaret til min gode kollega Hans Andersen om, hvad der skal modsvare den reduktion i arbejdsudbuddet, som regeringen ser ud til at ville gennemføre sammen med et flertal i Folketinget, overlod fru Sofie Carsten Nielsen regeringen til at komme med et bud.
Og det samme gjaldt sådan set i svaret til hr. Søren Pape Poulsen.
Så jeg har godt nok, må jeg tilstå, svært ved at genkende Det Radikale Venstre, der plejer at være noget mere fremme i skoene om, hvad det er for en politik, man gerne vil have ført.
Det bringer mig så til at spørge om noget, som Sofie Carsten Nielsen ikke var direkte inde på, men alligevel kredsede om, nemlig ambitionsniveauet i regeringens finanslovsforslag omkring den grønne omstilling.
Mener Sofie Carsten Nielsen, at det er tilstrækkeligt?
Vil man være med til at bruge af det økonomiske råderum for at sikre en omstilling af bilafgifterne?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Jeg tror, ordføreren skal huske på, at vi i virkeligheden er i gang med at rydde op efter rigtig, rigtig mange års rod.
Vi slap taget i den almennyttige sektor og sørgede ikke for, at den blev blandet.
Nogle steder har man, der er nogle steder, hvor man har taget et stort ansvar for at sørge for, at man både har haft folk i arbejde, folk, der ikke er i arbejde, folk, der er studerende, folk, der er pensionister, og på den måde har man sørget for, at det er et blandet boligområde.
Når man har gjort det, er det faktisk også lykkedes at have et velfungerende boligområde.
Så kan det godt være, vi er nødt til at lave nogle opbrud i nogle år; men selvfølgelig skal folk genhuses, selvfølgelig skal deres børn i skole, selvfølgelig skal vi sørge for tryghed omkring det, men vi er nødt til at rydde op.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-08:
Tak for talen.
I Nye Borgerlige arbejder vi for, at danskerne skal have mulighed for at stemme sig ud af EU.
Vi og ordførerens parti er dybt uenige, men måske er her et område, EU, hvor vi kan finde lidt enighed.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Enhedslisten går ind for et stærkt internationalt samarbejde, også et forpligtende internationalt samarbejde.
Vi har også en repræsentant siddende nede i Europa-Parlamentet nu, der konstant arbejder for at trække EU i en mere grøn og solidarisk retning, bekæmpe skattely osv.
Det er også derfor, vi har den indstilling, at vi synes, det kunne være fornuftigt, hvis den danske befolkning fik muligheden for at tage stilling til, hvilken tilknytning vi ønsker at have til EU.
Men det er klart, at den proces, vi har set i forbindelse med brexit, tror jeg ikke der er nogen der har lyst til at gentage.
Så i det omfang, vi skal lave en folkeafstemning, er det afhængigt af, at vi også får beskrevet en klar alternativ model for, hvad vores tilknytning til EU så skal være.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-08:
Tak for svaret.
Det lyder, som om Enhedslisten vakler lidt i spørgsmålet, og at Enhedslisten ikke mener, at danskerne skal have mulighed for at stemme inden for den nærmeste fremtid; så der er vi så heller ikke enige.
Men jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren kunne løfte lidt af sløret for, hvad Enhedslisten mener, når man taler om alternativer.
Hvilket alternativ eller hvilke alternativer til EU ville for Enhedslisten være interessante, hvis Danmark ikke var med i EU?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Jamen nu ved jeg ikke helt, hvorfra hr. Peter Seier Christensen fik den opfattelse, at det betød, at vi ikke ville have en folkeafstemning.
Jeg tror netop bare, at det, der er afgørende, er, at vi skal sikre, at det står fuldstændig tydeligt for befolkningen, hvilke alternativer der er, hvilke valgmuligheder der er.
For det, vi så i forbindelse med brexit, var jo, at man blev kastet ud i et kæmpestort kaos, både nationalt og internationalt, og derfor er det afgørende, at vi får beskrevet nogle klare alternativer, altså hvilke forhandlede løsninger der kan laves.
Og der er der jo forskellige modeller.
Der kan være en tilknytning, som Norge eller Schweiz har, altså EØS, men det afgørende er bare, at vi får beskrevet de modeller, og at det er det, befolkningen så kan tage stilling til.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Og tak for en god første ordførertale til åbningsdebatten.
Jeg har bemærket, at Enhedslisten også er rigtig trætte af, at regeringen nøler med hensyn til at komme i gang med de her CO 2 -reduktioner.
Og jeg har også lagt mærke til, at fru Pernille Skipper ligefrem har været ude at sige, at den tid, hvor man ikke ville vælte en socialdemokratisk regering, er forbi.
Var det en svipser?
Burde vi ikke være kommet i gang dengang med at lave en kødafgift, sådan at vi allerede for et godt stykke tid siden kunne være kommet i gang med at reducere kødforbruget og på den måde starte med at reducere CO 2 -udslippet fra den kilde?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Jamen nu kan man sige, at udfordringen jo er det der med, at hvis man lægger afgiften isoleret set på kød, kommer vi ind i den problemstilling med, hvor socialt retfærdigt det er, for så betyder det, at den enlige mor kommer til at betale, lad os sige 17 kr. i afgift for 1 kg fars, og familien, der køber en oksemørbrad, kommer også til at betale 17 kr. i afgift.
Så der bliver en indbygget skævhed i det, og derfor har vores forslag været, at man i stedet for lægger en CO 2 -afgift på produktionen, altså på landbrugsproduktionen, sådan at det er den CO 2 -belastende del af landbrugsproduktionen, der skal bidrage.
Og så kan vi så være med til at bruge noget af provenuet fra det til at omstille til en mindre CO 2 -belastende produktion.
For hensigten om, at vi skal spise mindre kød, at vi skal have sænket kødforbruget både nationalt og internationalt, er vi jo fuldstændig enige i, men spørgsmålet er bare, hvordan vi gør det.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Ja, men det svar godkender jeg faktisk ikke, for vi havde skrevet en social kompensation ind i forslaget – jeg havde selv skrevet den sociale kompensation ind i det beslutningsforslag.
Enhedslisten har sagt det der mange gange, men det passer altså ikke, for vi havde taget det med.
Regeringen har kun budgetteret med det halve.
Vil Enhedslisten prøve at hjælpe med at presse regeringen til at sørge for, at vi leverer de 5 mia. kr. i nye midler i klimabistand, som vi har forpligtet os til, og som i øvrigt også er en fair og rimelig del af de rige landes samlede klimabistand?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Og det er i hvert fald noget, vi tager med igen.
Så vi er fuldstændig enige der, og det bliver også noget af det, vi kommer til at presse på for i finanslovsforhandlingerne.
Jamen nu er skat ikke sådan noget, hvor vi siger, at det vil vi bare have mere af, at det skal der bare skrues op for.
Det, der er afgørende, er, at vi har et samfund, hvor vi har nogle udgifter, som vi skal finansiere.
Så kan vi vælge at sige, at det gør vi i fællesskab – det er det, der hedder skat – og der kan vi sige, at vi indretter det progressivt, sådan at dem, der har mest, også kommer til at bidrage mest, eller man kan sige, at vi skal have noget mere brugerbetaling.
Det står jo folk frit for, hvad for en samfundsmodel man ønsker.
Jeg ved godt, hvad for en jeg ønsker, men det betyder jo ikke, at jeg så bare synes, det er federe, at skatten bliver sat op til 89 pct., hvis ikke jeg har noget at bruge pengene til.
Men hvis vi i fællesskab beslutter, at det vil vi gerne bruge de her penge til, ja, så er det der, vi lægger niveauet.
Det er jo det, der hedder demokrati.