runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2020-04-24:
Det er det, jeg læser.
Man kan jo læse det ud af, at man generelt vil køre det som erstatningsfri regulering.
Så er det, at jeg siger, at man fra regeringens side af sådan set prøver at minimere det så meget som muligt.
Men det kan jo være, at det forholder sig anderledes, men så ville det være fint, hvis vi kan få en tilkendegivelse af, at Socialdemokratiet vil give fuld erstatning for det tab, der er der.
Det er bare ikke det, jeg har læst.
I forhold til det om naturen har man da også tilbage i tiden og også i nyere tid set mange film, der er optaget derude, hvor der både er græsmarker og nogle områder, hvor der er krat, skov osv., så der er en passende blanding.
Og hvis det er, at man får tvunget kreaturerne væk fra de græsarealer, der er der nu, vil de formentlig komme til at ligne nogle af de arealer, der er ved siden af.
Men det får man jo ikke sådan umiddelbart mere målrettet ny natur af.
Det er derfor, vi peger på, at man burde gå mere målrettet til værks.
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Jeg er sikker på, at ministeren vil invitere Venstre til masser af samtaler om naturen.
Men spørgsmålet er, hvor meget Venstre er parat til.
Jeg kan ikke høre andet end negativitet.
Det her er naturområder, som jo i dag mange steder bliver ødelagt af f.eks. at blive gødet.
Ordføreren nævner, at man kan tilføre noget gødning, og så kommer der noget mere græs.
Ja, det gør der, altså kun græs.
Det er jo det, der er problemet.
Det vil kun være en art, der er der.
Der er faktisk en rigtig positiv effekt af, at der kommer krat og andet, som jeg kunne høre ordføreren syntes var noget rod.
Men det handler faktisk om at være vild med vilje, for det er det, der giver mangfoldigheden, og det er det, vi gerne vil have.
I forhold til økonomien må jeg bare sige: Hvor er det, at ordføreren ikke kan se, at der er givet mulighed for erstatning, hvis det er ekspropriation?
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Jeg mener faktisk, at det her er et forslag, som giver os natur for pengene.
Jeg mener, at det er en mulighed for også at sikre bedre natur i hele landet.
Vi skal selvfølgelig også have urørt skov.
Men det her synes jeg ikke er dårligt balanceret økonomisk set.
Det er 37.000 ha.
Det er dæleme meget natur.
Jacob Jensen (V), 2020-04-24:
Det synes jeg så ikke det er, men der skilles vores synspunkter.
Det er også fair nok.
Men man må tænke på, at det trods alt er en ændring af det produktionsapparat, der er på stederne.
Og der er nogle, for hvem det er meget, meget store områder, for andre er det mindre områder.
Men jeg vil holde fast i, at det er en indgriben i forhold til de muligheder, der er i dag.
Er fru Mette Gjerskov sikker på, at vi for den samfundsudgift, der ligger her, rent faktisk får mest miljø, mest biodiversitet, eller kunne vi have brugt de midler bedre andetsteds, urørt skov m.v.?
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
§ 3-natur er målrettet den vigtige natur i Danmark.
Derudover har vi jo alle mulige andre ting som urørt skov og alle de andre initiativer, som regeringen leverer på.
Det, jeg bare synes er vigtigt at holde fast i, er, at det, vi beder om her, er, at man faktisk sørger for at beskytte de arealer, der er beskyttet i henhold til loven.
Hvis man bad landmanden om at sørge for værneudstyr til traktorkøreren, når han skal ud med gødning, ville man jo heller ikke betale ham erstatning.
Her beder vi ham om at lade være med at forurene og om at sikre nogle arealer.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-24:
Her i Alternativet er vi blandt de mennesker, som heller ikke vil have digerne ved Vadehavet revet ned.
Og i Alternativet er vi også med i den her stemmeaftale, og vi vil også støtte, at man i særlige tilfælde kan afskære klageadgang i forhold til kystbeskyttelsesprojekter.
Men det er jo klart, at det jo er baseret på enkelte sager, og det er noget, som er utrolig vigtigt, altså at det kun virker på det, der skal virke på.
Så derfor giver jeg fru Zenia Stampe ret i, at det her skal formuleres utrolig præcist, så det ikke kan bruges på ting, som det ikke er hensigtsmæssigt at anvende det til.
Jeg synes også, det kunne være interessant med en solnedgangsklausul, måske, eller et genbesøg om måske 2-4 år og prøve at finde ud af, om det er et problem, der bliver ved med at være der.
Og hvis det er det, så skal det selvfølgelig forlænges.
Så vi støtter selvfølgelig den her aftale, og så arbejder vi videre på det beslutningsforslag, som vi i sin tid fremsatte sammen med Enhedslisten, om at lave et nationalt kystråd og en kystfond med en årlig bevilling til at prioritere at gennemføre kystsikringsprojekter efter objektive og faglige kriterier.
Men Alternativet stemmer for.
Henrik Dahl (LA), 2020-04-24:
Tak for ordet.
Det stykke jord var ikke til salg, og selv om Tietgen var en af sin tids mægtigeste mænd, var ejeren af jordstykket altså hverken til at hugge eller stikke i.
Danmark er et retssamfund, så det her lille stykke jord rundt om Marmorkirken blev aldrig nogensinde bebygget efter den plan, som Tietgen havde lagt.
Det synes jeg sådan set er godt, fordi det jo viser, at Danmark er et retssamfund, og at de store ikke nødvendigvis kan komme og tryne de små.
Det er godt, at vi har indrettet os på den måde.
På den anden side har jeg det her problem, som det her lovforslag handler om, bogstavelig talt inde på livet dagligt, eller i hvert fald når jeg er hjemme i Ribe, hvor jeg bor.
I Ribe ligger noget, som hedder Stormflodssøjlen, og Stormflodssøjlen er en træpæl med nogle kobberringe omkring, der viser, hvor højt vandet kunne stå inde i Ribe, før vi fik bygget digerne, som er ca. 6 meter høje og ligger ude ved Vadehavet, for lidt over 100 år siden.
Den alvorligeste storm var i 1634.
Den bronzering står altså et par meter over, så høj som jeg er, men der er altså også nogle mindre stormfloder, hvor vandet også står langt over min personlige højde, og jeg er trods alt 1 m og 85 cm høj.
Så det er naturkatastrofer, vi taler om at afværge her.
Det er ikke våde fødder.
Det er milliarder af kroner i værdier, som kan gå tabt ved de her naturkatastrofer.
Ovre i Ribe, hvor jeg bor, er der ikke nogen, der er kede af at bo bag ved en 6 meter høj jordvold.
Vi er faktisk rigtig glade for det.
Jeg har selv alderen til at kunne huske nogle af de værste stormfloder de sidste 50 år: den i 1976 og den i 1981.
Da stod vandet simpelt hen helt oppe til kanten af havdiget, og dele af Rømødæmningen blev skyllet i havet og måtte rekonstrueres bagefter.
Det er alvorlige ting, vi taler om.
Så selvfølgelig skal vi finde en balance imellem den private ejendomsret og beskyttelsen af meget store samfundsværdier og menneskelige værdier i forhold til naturkatastrofer.
Men der må det almene hensyn til at beskytte imod naturkatastrofer selvfølgelige veje rigtig tungt, som alle mennesker i den del af Danmark, hvor jeg selv bor, anerkender.
Som politiker, og det tror jeg har tilfælles med alle jer, der sidder her, har man i tidens løb hørt mange besynderlige synspunkter, men jeg har aldrig hørt det synspunkt, at digerne ude ved Vadehavet skulle rives ned.
Jeg har simpelt hen ikke mødt et menneske, som mente, at det kunne være en fantastisk idé.
Og som sagt: I lighed med jer, mine kære kolleger, har jeg hørt mange underlige synspunkter mellem år og dag.
Vi bakker selvfølgelig op om lovforslaget her og er glade for, at de gode borgere i Jyllinge nu kan sove mere trygt, når projektet om forhåbentlig ikke alt for lang tid bliver færdigt.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-24:
Apropos det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre noget.
Men der er jo kommet nogle ret klare anbefalinger fra partnerskabet for affald, hvor jeg godt kan være lidt bekymret over nogle af dem, som jo anbefaler en øget liberalisering, en privatisering af det her område.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, dels hvordan ministeren stiller sig til det, dels om ministeren er bekendt med, hvornår vi begynder at forhandle om affald på klimasiden.
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg er meget optaget af – det var også noget af det, som Enhedslistens ordfører var inde på – at vi får strømlinet den indsamling, der er.
For jeg tror, der er mange danskere, som rigtig gerne vil være en del af den grønne omstilling, og som gerne vil være med til at sortere bedre.
Vi kunne også høre den konservative ordfører, som slet ikke kunne lade være med at sortere, og det er jo bare fremragende.
Så vi er meget opmærksomme på den diskussion, der foregår, og vi har efterspurgt nogle anbefalinger fra de her forskellige klimapartnerskaber.
De er kommet ind, og vi har jo som regering også forpligtet os på, at vi vil komme med en klimaplan for affaldet.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-24:
Tak for det.
Jeg vil spørge til kommunernes rolle i alt det her med affaldshåndteringen.
For jeg er bekendt med, at vi alle sammen og også miljø- og klimaministeren har modtaget et brev fra en række kommuner og borgmestre i Danmark, herunder jo også nogle socialdemokratiske, som er bekymret for, at det, hvis man fuldstændig liberaliserer indsamlingen af affaldet, altså det allerførste led i affaldskæden, så vil være til skade for klimaet, og hvis man ikke laver, ja, jeg ved ikke, om man skal sige en ensretning, men ikke lader kommunerne stå for det første led.
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Så der er stadig mange spørgsmål, og det siger vi jo med åbne øjne, også når vi går ind i den lovbehandling, der er.
Altså, det gælder hele udmøntningen, og det er jo også det, jeg oplever fra erhvervsorganisationerne at der i høringssvarene er en meget, meget stor optagethed af, fordi det selvfølgelig er det, der konkret vil have betydning for dem.
Jeg vil også gerne kvittere for, at de sådan set melder sig aktivt på banen, og så forsøger vi at få det håndteret med en følgegruppe.
Jeg hører også godt, hvad ordføreren siger, vi har også talt om det før, og som sagt vil jeg meget gerne inddrage Folketingets partier tæt i forhold til det her.
Vi kommer til at drøfte det.
René Christensen (DF), 2020-04-24:
Tak for det, og tak for svaret.
Men ministeren svarer ikke helt på det.
Nu får vi så også lejlighed til at få en teknisk gennemgang, og det vil jeg da gerne kvittere for at ministeren har sagt.
Men det, der er interessant her, er jo, som flere ordførere også har sagt i dag, at det her er et område, hvor vi nok har flere spørgsmål, end vi har svar, og sådan tror jeg også ministeren har det.
Det er helt fair; det her er et kompliceret område, vi går i gang med.
Derfor er det jo ret interessant, om det er noget, man laver en aftale om, om det er noget, man laver et forlig om, eller om det er noget, hvor man bliver orienteret om, hvad ministeren ønsker.
Så derfor håber jeg, at ministeren kan sige nu, at ministeren indkalder til forhandlinger og ikke kun til drøftelser.
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Det har derfor også, som jeg også har sagt til jer før, når vi har talt om den nationale affaldsplan, betydet noget for, at tidsplanerne har rykket sig en anelse.
Det gjorde de allerede på baggrund af det.
Men jeg kan sige så meget, at vi arbejder på højtryk, og at jeg har en forventning om, at vi kommer til at drøfte det inden forhåbentlig alt for længe.
René Christensen (DF), 2020-04-24:
Jeg vil blive lidt i samme spor, altså spørge til, hvordan ministeren vil inddrage resten af Folketinget.
For det er rigtigt, at der jo er meget politik i det her.
Vi så debatten omkring, om det er det private, om det er det offentlige, om det er kommunerne, om det er staten: Hvordan skal vi gøre det her?
Men det er jo det, der er det spændende ved politikken – det er jo også at nå hinanden.
Så selv om man starter hvert sit sted, har vi da tidligere set, at man kan nå hinanden på midten; politik handler jo også om at give og tage.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er i forhold til den her drøftelse.
En drøftelse er jo – ja, undskyld, jeg siger det – på orienteringsniveau.
En forhandling er noget helt andet.
Lægger ministeren op til, at der skal være en forhandling omkring udmøntningen af den her lovgivning, eller lægger ministeren op til, at det kun skal være en drøftelse?
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Jeg vil gerne prøve at svare klart.
Men f.eks. i forbindelse med det, som ordføreren for Enhedslisten nu var inde på, omkring klimadelen er der jo også et klimapartnerskab, der har afleveret anbefalinger i forhold til producentansvaret, og der har vi jo også forpligtet os ved at sige, at det skal vi følge op på.
Vi har også sagt, at vi kommer med en klimahandlingsplan forhold til affald, og der har coronakrisen jo betydet, at der er nogle ting, som har givet forsinkelser.
Så vi kommer til at have politiske drøftelser, også i forhold til hvordan vi håndterer affald i Danmark.
Men det, jeg bare ikke kan stå og love her, er jo, at vi alle sammen er enige, for det kommer vi jo ikke til at være.
Det er jo også meget tydeligt, at det vil der være forskel på fra parti til parti.
Marie Bjerre (V), 2020-04-24:
Mange tak for svaret.
Det er jeg rigtig glad for, og jeg lytter mig også til, at ministeren sådan set har tænkt sig at inddrage Folketingets partier i en reel drøftelse.
Og jeg håber da så sandelig også, at det gælder, efter at det her lovforslag er blevet vedtaget, for det er jo først efterfølgende, at udmøntningen går i gang.
Derfor vil jeg gerne bare lige have en forsikring om, at man, efter at det her lovforslag er blevet vedtaget, inddrager Folketingets partier i en drøftelse.
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Som jeg i hvert fald også prøvede at sige, kan jeg sagtens forstå den interesse for det, for der er tale om brede hjemler for det videre arbejde med producentansvaret.
Når vi gør det på den her måde, er det jo, dels fordi det plejer vi at gøre, dels fordi der er et godt argument for det, nemlig at det, vi har kunnet se i forbindelse med de nuværende producentansvarsordninger, er, at der er behov for, at man fleksibelt kan tilrette ordningerne og ikke nødvendigvis skal i salen hver gang.
Så siger jeg også meget klart, at det, der er behov for i udvalget, kan være et samråd, men det kunne også være at starte med en teknisk gennemgang; det er jeg meget åben over for.
Men der er jo nogle politiske valg i det her, det er jeg helt med på, og det er også derfor, jeg siger, at vi forestiller os, at vi skal have en drøftelse med Folketingets partier om den nærmere udmøntning.
Men det ændrer jo ikke på de hjemler, der ligger i lovforslaget, altså de minimumskrav, som også er blevet besluttet i EU, og som vi selvfølgelig skal beslutte en dansk udmøntning af.
Marie Bjerre (V), 2020-04-24:
Tak for det.
Som ministeren nok kunne høre af debatten, blev der bredt af næsten samtlige Folketingets partier efterlyst mere politisk inddragelse.
Hr. René Christensen og jeg foreslår et decideret samråd for at få drøftet nogle af de her politiske emner, mens Det Konservative Folkeparti, kan jeg forstå, forventer en reel forhandling, og Enhedslistens ordfører siger, at man forventer, at Folketinget får en reel indflydelse.
Jeg synes ikke helt, at ministeren fik svaret på, hvordan regeringen har tænkt sig at inddrage Folketinget i udmøntningen.
Kommer der en reel forhandling?
Kommer der reelle politiske drøftelser af de her mange valg, der skal træffes?
Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Jamen jeg kan godt forstå, at ordføreren spørger.
Nu var den socialdemokratiske ordfører også inde på det i sit svar – altså det, der står i lovforslaget, at det tager udgangspunkt i den til enhver tid gældende organisering af affaldssektoren.
Det er jo sådan, også her i vores regulering, at det selvfølgelig er noget, vi bliver enige om, og jeg tror, også belært af, hvad ordføreren var inde på – altså hvad man har af parlamentariske redskaber – at en regering gør klogt i, at den har et flertal bag de politiske beslutninger, der skal træffes.
Det vil jo også gælde i forhold til affaldsområdet i Danmark.
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Tak, formand.
I 2013 var der en forfærdelig oversvømmelse ved Roskilde Fjord; stormen »Bodil« sørgede for, at flere hundrede borgere blev ramt.
Midt om natten blev børn revet ud af deres senge, de stod i deres værelser i vand til knæene og i buldrende mørke, nogle kunne ikke komme væk, vejene var også oversvømmet, de måtte vade gennem vandmasserne for at finde en nabo eller en genbo, hvis hus lå lidt højt, og hvor de kunne banke på og bede om husly.
Den oplevelse har sat sig dybt hos rigtig mange.
Og hvert eneste efterår og hver eneste vinter, når det blæser op, ja, så kommer skrækken for oversvømmelser tilbage.
Klimaforandringerne er over os, at det kan vi lige så godt forholde os til.
Det her var i 2013; nu står vi i 2020, og der er stadig væk ikke noget dige.
Vi er simpelt hen nødt til at gøre noget, og derfor er der et meget bredt flertal – det er regeringen, det er Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, SF, Konservative, Alternativet, Liberal Alliance – og tak for det!
Vi har været enige om at ændre kystbeskyttelsesloven og den anden lovgivning, der skal til for at skabe en hjemmel til at etablere en ordning.
Det er en generel ordning, som i særlige tilfælde kan afskære klageadgangen, den administrative klageadgang over afgørelser om kommunale fællesprojekter.
Man kan stadig væk gå til domstolene og få prøvet spørgsmålet; det ændrer det ikke ved.
Jeg er rigtig glad for, at vi er nået frem til den aftale.
Der sker så også det efterfølgende, at Roskilde Kommune anmoder om en tilføjelse, fordi de har brug for, at klager over ekspropriation ikke skal have opsættende virkning, heller ikke i ganske, ganske særlige situationer.
Der kan fortsat klages og lægges sag an.
Jeg vil gerne understrege, at vi ikke skalter og valter med borgernes rettigheder til at klage; der er tale om en meget snæver mulighed for at gøre det her.
Den sag har virkelig været bøvlet.
Det er vanskeligt at give det fulde billede på 5 minutter, men grundlæggende handler det om, at nogle ganske få grundejere kan forhindre hundredvis af mennesker i kvarteret i at sove trygt om natten, og det er uacceptabelt.
Vi er nødt til at tænke nyt i forhold til klimaforandringerne.
Vi gennemgår lovgivningen efterhånden.
Det handler om at sikre borgere, at sikre samfundsværdier – det er det, vi gør med den her lov.
Vi har lyttet til borgerne, vi har lyttet til kommunen.
Det viser den her lov, som Socialdemokratiet naturligvis støtter helhjertet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-24:
Det må jo også være en mulighed, at man kan gøre det.
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Det her handler om, at der skal træffes nogle beslutninger, for hvis man bare gør, som man plejer, så er der stadig væk ikke noget dige.
Så spørgsmålet er: Hvad er det, Nye Borgerlige vil gøre helt konkret?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-24:
Jamen hvis det er et spørgsmål om, at det her har været på vej i 7 år, så kan det vel ikke være klageadgangen, der har været afgørende for, at det ikke er blevet gennemført – og hvis det er det, må man jo se på, om man ikke kan prøve at få en hastebehandling af de her klager igennem frem for at afskære mulighederne for borgerne.
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Tak for det.
Jeg synes naturligvis, det er ærgerligt, at Nye Borgerlige ikke kan støtte det her forslag.
Men det, jeg kan høre, er det med det hensyn, som vi andre – alle ordførere i dag – vel egentlig har nævnt, nemlig hensynet til borgernes rettigheder.
Og det vejer åbenbart rigtig tungt – eller i hvert fald tungere hos Nye Borgerlige – men hvad så med problemet?
Har Nye Borgerlige så et forslag til, hvad vi gør?
De her mennesker står med risikoen for at blive oversvømmet igen, der er ikke noget dige, alt er gået op i hat og briller, maskinerne er standset; hvad vil Nye Borgerlige så gøre?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-24:
Tak for det.
I udgangspunktet mener Nye Borgerlige, at en mere smidig sagsbehandling kan være nødvendig i staten, regionerne og kommunerne, også i forhold til risiko for oversvømmelser og kysterosion.
Således kunne kommunale langsigtede fællesprojekter hurtigere gennemføres.
Men læser man høringssvarene igennem til det her lovforslag, er der ikke begejstring.
De indkomne høringssvar udtrykker bekymring og betænkelighed ved lovforslaget i forhold til formålet om afskæring af klageadgang i kommunale fællesprojekter om kystbeskyttelse.
Generelt finder høringsparterne, eksperter fra såvel Aarhus Universitet og Københavns Universitet samt Danmarks Naturfredningsforening, lovforslaget betænkeligt, både ud fra en retssikkerhedsbetragtning og ifølge internationale og EU-retlige forpligtelser.
Derfor mener jeg, at lovforslaget strider – det er jo også blevet omtalt i dag – mod den danske tradition om en let og økonomisk rimelig adgang til at få prøvet myndighedsafgørelser.
Lovforslaget vil berøre borgere og interesseorganisationer, som ikke kan få prøvet myndigheders afgørelser ved en klageinstans.
Lovforslagets afskæring af klageadgang kan være udfordrende for retssikkerheden.
Lovforslaget medfører, at en klage ikke kan blive prøvet, medmindre den indbringes for domstolene, og det kan jo være forbundet med store omkostninger for borgerne.
Nye Borgerliges afvejning af de forhold gør, at vi ikke kan støtte lovforslag nr. L 132.
Mette Abildgaard (KF), 2020-04-24:
Det Konservative Folkeparti er også en del af den stemmeaftale, som har udmøntet det lovforslag, som vi behandler i salen i dag, og som mange har været inde på, er der jo en ganske særlig relation til Jyllinge Nordmark i den lovbehandling, vi laver her i dag, i forhold til behovet for, at den skal vedtages, også på den her side af folketingsåret.
Efterhånden må man sige, at der ikke findes mange politikere med respekt for sig selv, der ikke har været en tur i Jyllinge Nordmark og stået med gummistøvler på – som har været ude at blive gjort opmærksom på konsekvenserne af den situation, der er lige nu.
Der er nok heller ikke mange miljøordførere, der ikke har været inviteret på kaffe hos Mogens, og hvad alle frontkæmperne derude ellers hedder, og jeg anerkender til fulde, at der er nogle politikere, der har kæmpet en ekstraordinær kamp i den her situation, og ikke mindst nogle borgere, borgmestre og andre, som har kæmpet en ekstraordinær kamp, og det skal der lyde en stor tak for.
Nu har vi så bare et politisk ansvar for at tage det sidste skridt, som jo er det, der skal til, for at man kan opnå den tryghed, der også er blevet talt om tidligere i salen, at kunne sove trygt om natten, uagtet hvad vejrmeldingerne måtte melde.
Det er en grundlæggende tryghed, man bør kunne give alle mennesker i det her land.
Men helt ærligt er det jo også en sag, der er fyldt med dilemmaer – det anerkender jeg til fulde.
Det er på mange måder sådan et ret klassisk politikerdilemma, altså det her med, at vi skal afveje hensynet mellem individet og fællesskabet.
For på den ene side er der nogle få individer i den her sag, som føler, at de har retten på deres side, og føler, at de bliver uretfærdigt behandlet og har lov til at stoppe det her projekt.
Omvendt er der et stort flertal, som lever med konsekvenserne i højere grad end de få individer, som kan stoppe det i den her sag.
Så det er sådan et klassisk politisk eksempel på, at vi skal afveje individets hensyn og ret over for fællesskabet, og når vi har skullet lave den her afvejning i den her konkrete sag, er det fællesskabet, som vi mener bør vægtes højest.
Derfor er vi også gået med til, at man som udgangspunkt selvfølgelig skal kunne klage over tilladelser til kystbeskyttelse, men at man kan lave den her undtagelse i helt særlige situationer og kun, når der er sandsynlighed for gentagne oversvømmelser eller erosion inden for en kort årrække, og når det kan føre til, at væsentlige private eller offentlige værdier bliver truede, herunder menneskers fysiske eller psykiske sundhed, som det hedder i teksten.
Det synes vi er væsentlige hensyn, som gør, at den her beslutning kan retfærdiggøres, men vi er også meget glade for, at det skal følges tæt – at ministerens anvendelse af det her skal følges op af det politiske flertal, der er med til at vedtage det her.
Så det er glædeligt, at vi er nået hertil.
Vi bakker op om lovforslaget, men vi anerkender også til fulde de dilemmaer, der også ligger i en sag som den her.