runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Det tempo er helt sikkert ikke højt nok.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i forhold til at anerkende, at der er alt for mange børn i Danmark, der lider af skolevægring.
Det har nogle enorme konsekvenser, selvfølgelig for børnene, men også for hele familier, for det betyder, at rigtig mange forældre jo går ud af arbejdsmarkedet og bliver sygemeldt.
Så det er jo en kæmpe udgift.
Jeg ser det meget som et tegn.
Børn reagerer jo på et system, og det vil sige, at systemet er presset, og at det er et system, der ikke fungerer.
Det er bl.a., fordi man har fjernet alt det, der har med omsorg og dannelse at gøre, altså alt fra lejrskoler, mere trivsel, flere pædagoger og socialpædagoger til psykologer.
Alt det er fjernet, og det presser børnene.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-10-09:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Nu kender jeg jo ordføreren som et meget livsglad menneske, og så bliver jeg alligevel lidt trist, når man så ser ordføreren sådan blive nærmest lidt ked af det og lidt sur, når det gælder den grønne trepart.
Når nu man er færdig med at plastre hele Jylland til med de her solceller og ødelægge jagtmarkerne for vores flagermus og vandsalamanderen er blevet noget, der kun fundes i en bog, hvornår får Alternativet så noget fornuft ind igen?
Det er jo rigtig rart at fodre sådan sådan nogle invasive folk som mig, som godt kan lide at spise kød.
Vi vil også godt have noget at leve af, og så kan jeg forstå, at Alternativet har det helt fint med, at jeg så bare importerer det fra Polen.
Er det ikke sådan, det skal forstås?
For Alternativet har ikke sådan helt fat i vælgerne i Polen endnu; de vil altså ikke have blendede bønner.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Desværre er regeringen ikke i gang med at omlægge landbruget, så spørgeren kan ånde fuldstændig lettet op.
Og hvis Alternativet fik lov til at lave landbrugspolitikken, ville der stadig være dansk kød i køledisken; så havde dyrene bare haft det rigtig meget bedre.
Vi ønsker, fordi vi er så optaget af folkesundhed, kære ordfører, at vi spiser lidt mindre kød og spiser lidt flere grøntsager og bælgfrugter, som jo ud fra de officielle kostråd og i forhold til folkesundheden er helt afgørende for, at hr. Kim Edberg Andersen får et langt, godt og sundt liv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-10-09:
Jeg blev helt sådan trist, selv om det er en festdag i dag.
Jeg blev sådan helt livstræt over at høre, at jeg bare skulle proppe bælgfrugter ind, og så kunne jeg leve rigtig længe, mens jeg ikke gad at spise aftensmad.
Det håber jeg da ikke nogen sinde sker.
Så håber jeg da, at vi laver en eller anden form for kvoteordning, så alle de her puritanere, som sjovt nok altid er inde i storbyen, hvor grundvandet er rigtig beskidt, og som siger, at vi skal holde op med at spise oksekød ude fra de grønne marker, spiser bælgfrugterne, og så lover jeg at spise kødet.
Tak for talen, men jeg er bare godt nok ked af, at det skulle ende sådan trist i dag.
Jeg håber da, der kommer noget senere, der kan få humøret op på mig igen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Jeg er ked af at høre, at spørgeren er trist, for der kommer ikke andet end glade budskaber heroppe fra om spørgerens forhåbentlig forlængede liv ved at begyndt at spise lidt grønnere.
Det tænker jeg kun har positive effekter, også for ordførerens liv.
Der er ikke nogen politikere, som jeg i hvert fald har hørt, der er ude på at tage kødet fra spørgerens tallerken.
Men hvis vi nu alle sammen spiste lidt mindre kød, vil der også være et stabilt klima til de næste generationer, og det tænker jeg ikke er for meget at forlange.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-09:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til ordføreren for talen og til resten af Alternativet for et rigtig godt samarbejde om den grønne dagsorden, om det så er i forhold til miljø eller transport eller klima.
Det er en stor fornøjelse at arbejde sammen, og det er meget vigtigt, at vi står sammen om at holde fast i den grønne omstilling, særlig lige nu.
Jeg har også noteret mig, at I går til klimaforhandlingerne med nogle ambitiøse krav og nogle nye mål, men jeg er også enig i den frustration, som jeg hører fra taleren, over, at den klimapolitiske debat er gået i stå og der mangler momentum og der mangler bred politisk interesse i at tale om klimapolitik, så det ikke bliver til grønt teknokrati og store milliardaftaler, men at vi også skal have politik ind i maskinrummet.
Noget, jeg også hører ordføreren sige, er, at der er social uretfærdighed bygget ind i den måde, klimapolitikken er på i dag.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Det er meget vigtigt for Alternativet, at den grønne omstilling ikke bliver et såkaldt elitært projekt, men at det bliver for alle borgere, og det vil sige, at det skal være billigst og nemmest at være grøn.
Det skal være billigst at bo i grønne boliger, og det skal være billigst at tage en god elektrificeret kollektiv transport, som kører til tiden og kører mere og mere direkte, end den gør i dag.
Det er helt klart Alternativets ønske, at den grønne omstilling skal være for alle, og heldigvis er der jo rigtig mange danskere, der bakker op om det.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Er det noget, vi kunne være fælles om i de forhandlinger, altså at lægge et pres på regeringen for, at vi får de store udledere med i klimaloven?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak til ordføreren – jeg glemte at kvittere for de rosende ord.
Jeg er helt enig i, at Alternativet og Enhedslisten har et rigtig godt samarbejde, også på det grønne område.
Så tak for det også den anden vej.
Og ja, vi kan helt sikkert godt blive enige om, at selvfølgelig skal de store virksomheder, som udleder allermest, også betale allermest.
For det skal selvfølgelig være dyrere at forurene.
I dag kan det ikke være sådan, hvis man tager klimakrisen alvorligt, at det stadig væk er så billigt at forurene.
Jamen der er håb, og håbet ligger i, at vi kender svarene.
Men over 60 pct. af Danmark er opdyrket, og det er der ikke ret mange lande i verden der er, så vi har også større problemer.
Derfor er vi nødt til også at tage ansvar for den forurening, vi laver uden for landets grænser, før vi rigtig kan tale om at være et foregangsland.
Men der er masser af håb, for vi kender løsningerne, og det er jo virkelig positivt i forhold til tidligere.
Nu mangler vi bare politisk opbakning til løsningerne.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Hvis det bedste af alle verdener er det, som fru Franciska Rosenkilde ønsker sig, er jeg ikke sikker på, at vi kommer langt i de politiske kompromiser, og det er jo det, jeg synes er så smukt ved politik i Danmark, altså at det er det, vi har fokus på.
Så kan det være, at man ikke får det hele, men man får lov til at rykke noget.
Jeg vil bare sige: Prøv at nævne ét land i hele verden, som gør det bedre end Danmark lige i øjeblikket – ét land, som kan styrke velfærden, samtidig med at håndtere de kriser, der bliver håndteret i øjeblikket.
Nævn ét land, hvor dem, der virkelig går op i natur og miljø, kan sidde sammen med landmændene, der producerer og blive enige om, hvordan vi bedst passer på vores natur.
Det er der ingen andre steder man kan.
Så jeg mener, at der er brug for håb, og jeg håber, at jeg på et eller andet tidspunkt kan overbevise ordføreren.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Jeg forestiller mig ikke at æde noget som helst, hvad det angår.
Der er rigtig stramme regler i Danmark for at få statsborgerskab, og vi lægger os op ad de regler, der er vedtaget.
Kim Aas (S), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren har tidligere kritiseret statsministeren for en vild eskalering i forbindelse med oprustningen af Danmark i den her tid.
Mener ordføreren i ramme alvor, at regeringen er med til at gøre Danmark til et mere usikkert sted med den oprustning, som vi er i gang med?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak for det spørgsmål.
I Alternativet mener vi, det er helt åbenlyst, at vi skal styrke vores forsvar.
Forsvaret er jo i årevis blevet nedprioriteret, og det står vi nu med konsekvenserne af.
Så det er altså åbenlyst for enhver, at vi skal styrke forsvaret.
Hele den her afskrækkelsesevne har vi jo i vores alliancer gennem EU og NATO.
Det paradigmeskifte, som regeringen fremlagde på et pressemøde, kan vi ikke på nogen måde se styrkede danskernes sikkerhed, altså at man står og går fra egentlig at have fokus på forsvarsopbygning til at tale om decideret angrebsmilitær, hvor man ønsker at kunne angribe langt ind i et navngivet land.
Derefter går der 4-5 dage, og så har vi droner i det danske luftrum, som ingen ved hvad de skal gøre ved.
Vi ønsker at styrke det danske forsvar og beredskab.
Kim Aas (S), 2025-10-09:
Tak for svaret.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Alternativet har bakket op om al den økonomiske hjælp, vi har givet til Ukraine.
Det har Alternativet været med til at bakke op om.
Vi bakker fuldstændig op om støtten til Ukraine.
Vi ønsker faktisk, at man gør mere, for at flere europæiske lande betaler mere, ikke at Danmark nødvendigvis skal betale mindre.
Vi skal støtte Ukraine fuldstændig.
Vi i Alternativet arbejder også for, at vi skal styrke det danske forsvar, fordi det er blevet forsømt.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-10-09:
Tak for ordet.
Tak for talen.
Når vi sådan kigger på det med klassisk vækstlogik, i forhold til når vi skal finansiere velfærden, hvordan tænker Alternativet så at vi skal finansiere det?
Skal det være med højere skatter, større gæld, eller hvordan tænker man at man gør det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Vi tænker i forhold til finansieringen, at man ikke skal blive ved med at have den her snak om, at hver gang finansministeren åbner døren, vælter guldmønterne ud.
For vi ved jo alle sammen godt, at selv om dansk økonomi er stærk og der er mange penge lige nu, er der ikke noget, der er gratis.
Vi ønsker ikke højere skatter.
Vi ønsker bestemt heller ikke de her massive skattelettelser, der har fundet sted i den her regeringsperiode for mange, mange milliarder kroner, primært til dem, der har mest.
Så i stedet for at lave skattelettelser kunne man starte med at styrke vores velfærd og den grønne omstilling.
Og så vil jeg endda sige, at man ikke bare kunne styrke velfærden, men at man også kunne gøre det på en smartere måde, end man gør lige nu.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-10-09:
Tak for det svar.
Jeg vil godt skifte lidt over til, hvad fru Sofie Lippert sagde før omkring vores landbrug.
Alternativet har slået sig meget op på plantebaserede fødevarer, og at vi skal skifte hele vores konventionelle landbrug ud.
Nu er jeg fra erhvervslivet og bl.a. også fra butiksverdenen, og der er det ikke ligefrem de plantebaserede fødevarer, som sælger hurtigst eller mest.
Så hvis vi laver hele vores landbrug om til plantebaserede fødevarer, ender det galt; så har vi ikke nogen afsætning af det; vi har ikke nogen økonomi.
Landbruget yder immer væk en rigtig, rigtig stor støtte til vores velfærd i dag.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Arh, det vil jeg så godt lige forbeholde mig retten til at være meget kritisk over for, for landbruget får en millionstøtte, så det er næppe det regnskab, der er positivt.
Derudover er beskæftigelsen i landbruget jo blevet reduceret markant gennem de sidste 30-40 år.
Så det er ikke, fordi der som sådan er den store samfundsgevinst.
Men det, jeg gerne lige vil nå at sige, er, at over 90 pct. af det, landbruget producerer, eksporterer vi, og det er primært levende dyr.
Det synes vi er problematisk.
Vi skal have dyr i det danske landbrug, som har bedre livsbetingelser, og som opfylder det danske kødforbrug, men vi skal ikke producere levende dyr til hele verden, som er i lange dyretransporter ned igennem Europa.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Jeg vil godt tage udgangspunkt i det, fru Sofie Lippert sagde omkring håb, for det synes jeg er ret relevant i den tid, vi lever i lige nu, og spørge Alternativets ordfører, om hun helt grundlæggende mener, at der er brug for og grund til håb, når man følger med i dansk politik.
De seneste 6-7 år har jo været nogle af de vildeste politiske år, jeg kan huske i min tid, den tid, jeg har levet.
Men alligevel er der blevet lavet politiske aftaler, som gør, at sygeplejerskerne nu vender tilbage til sygehusene, vi har styrket velfærden, der er aldrig blevet brugt flere penge ude i kommunerne.
Nu har ordføreren selv talt om landbrug og, og ministeren for Grøn Trepart sidder jo lige i øjeblikket sammen med landmænd og Danmarks Naturfredningsforening og diskuterer, hvad for nogle jorder, man kan tage ud for at gøre Danmark grønnere, passe på vores grundvand, og det er jo fantastisk.
Så er der ikke helt grundlæggende, fru Franciska Rosenkilde, grund til håb?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Meget af det, der lige nu bliver forsøgt lappet på i velfærden, er jo fra problemer, Socialdemokratiet selv har skabt gennem de sidste 10-20 år.
Det er på folkeskoleområdet, det er på daginstitutionsområdet, det er på hele sundhedsvæsenet, som er blevet fuldstændig udhulet.
Nu prøver man så at komme igennem med nogle ting, og det er godt nok, men vi andre har bare et andet fokus end at prøve at redde de fejl, vi selv har lavet igennem de sidste år.
Hvad angår den grønne trepart, kan det godt være, at scenariet er, at der i den bedste af alle verdener kommer lidt mere natur i Danmark og lidt mindre landbrug – i den bedste af alle verdener.
Men det landbrug, der er, vil stadig være det intensive, animalske landbrug, som er så problematisk for miljø, klima, biodiversitet og dyrevelfærd.
Så nej, man havde en historisk mulighed for rent faktisk at omlægge landbruget til en langt mere bæredygtig madproduktion, men den forpassede man desværre, og det er sjældent, at jeg ser, at politiske aftaler giver det bedste af alle verdener.
Elvira Kûitse (N), 2025-10-09:
[Grønlandsk transskription og oversættelse til dansk er under udarbejdelse].
Kim Aas (S), 2025-10-09:
Tak for svaret på spørgsmålet.
Jeg ved jo godt, hvordan vi fra Danmarks side ser på samarbejdet med Grønland.
Vi ønsker, og det har regeringen jo ikke lagt skjul på, et meget tæt samarbejde med den grønlandske regering og med de grønlandske politikere.
Så mit spørgsmål gik jo mere på, om der var noget specifikt, som ordføreren tænkte at man godt kunne tænke sig fra dansk side af, ud over det tætte samarbejde.
Er der noget specielt, som vi kunne gøre, som ordføreren tænkte kunne hjælpe?
Elvira Kûitse (N), 2025-10-09:
Det er faktisk et ret bredt spørgsmål.
Men der er mange måder at finde løsninger på.
Der er flere områder, som jeg også har nævnt, f.eks. i forbindelse med spiralkampagnen og på den måde, man har sagt undskyld.
Der behøves ikke så mange skridt fra Grønlands side for at kunne få den erstatning.
Louise Elholm (V), 2025-10-09:
Jeg synes, det var meget stærkt, at ordføreren brugte sig selv som eksempel og fortalte om baggrunden.
Det viser jo med al tydelighed, at vi har brug for et arbejde med forsoning.
Jeg vil bare sige fra Venstres side, at vi er rigtig glade for den undskyldning, der er blevet givet i spiralsagen, og vi synes også, det er godt med en forsoningsfond, og vi er glade for det arbejde, der skal laves med at afklare, hvad der er sket historisk set mellem Grønland og Danmark.
Så herfra er det bare et kompliment for talen, og jeg glæder mig til samarbejdet.
Elvira Kûitse (N), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for din bemærkning.
Det, som man godt kan gøre herfra, er at anerkende alle de problemer, der er blevet skabt i det grønlandske samfund, som jeg f.eks. selv er kommet fra.
Jeg har selv set, hvor store forskellene er, og hvordan alle de problemer, der blev skabt af den danske stat, er blevet benægtet.
Det bliver også nødt til at blive anerkendt fra salen.
Kim Aas (S), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for en rigtig fin og meget personlig tale.
Jeg forstår godt nervøsiteten.
Det er der ikke noget at sige til.
Velkommen til Folketinget.
Jeg ser frem til samarbejdet og mange gode snakke, som vi kan få i bl.a. Grønlandsudvalget.
Jeg vil gerne spørge Naleraq og ordføreren, hvordan ordføreren tænker, at man kan hjælpe Grønland og Danmark med at få skabt en positiv udvikling i den østlige del af Grønland.
Hvad for nogle elementer kunne være med til at skabe noget fremgang og noget positivitet til der?
Elvira Kûitse (N), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for, at jeg kan føle mig velkommen her.
Kim Aas (S), 2025-10-09:
Tak til ordføreren.
Jeg vil gerne starte med at sige kæmpe tillykke med Tingprisen.
Det er ganske fortjent.
Når man kender ordføreren – det gør jeg heldigvis – ved man, at den er givet til den rigtige person.
I sidste uge var jeg så heldig at være med ordføreren på en tur til Pituffik.
Det var en ganske lang flyvetur og så en kort tur på jorden og så tilbage, men det satte meget godt fokus på det, som jo er noget af det, der fylder rigtig meget imellem Grønland og Danmark og også USA selvfølgelig, nemlig det her med sikkerhed.
Hvad tænker ordføreren er det absolut vigtigste?
Nu hørte vi også i går noget omkring det med, hvad der er af tanker omkring at opruste i forhold til Grønland.
Hvad tænker ordføreren og IA om, hvad det er, der er det vigtigste, hvis man skal tænke det grønlandske beredskab ind i det?
Hvad er vigtigst for Grønland i den her sammenhæng i det her store, store spil, der foregår?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Jeg tror, der er to ben, man skal være opmærksom på, og det ene er i virkeligheden den samfundsudvikling, som jeg savner at vi taler lidt mere omkring.
Jeg oplever lidt, at Grønland godt kan knække lidt midtover, forstået på den måde, at vi har meget fokus på Nuuk og vi har meget fokus på Ilulissat, men der er store dele af Grønland, der føler, at vi glemmer dem.
Derfor tror jeg, det bliver sindssyg vigtigt, når vi f.eks. snakker om Tasiilaq og Østgrønland, at der, som vi har foreslået, er fokus på et polarakademi, som er at styrke de unges trivsel i Tasiilaq, bare for at give et meget konkret eksempel, eller når vi snakker om internet til Nordøstgrønland, at vi har langt større fokus på det.
I forhold til beredskabet handler det jo også om, at vi, når vi kigger på droner i luftrummet omkring Danmark, så også er opmærksomme på luftrummet omkring Grønland, som jo i virkeligheden er tusind gange så sårbart, som det danske luftrum er, fordi vi er en ø og rigtig nemt kan lukkes af.
Hvis der bare er droner to steder i Grønland, er der store dele af Grønland, der bare bliver lukket helt ned.
Så beredskabet skal tænkes anderledes i Grønland end i Danmark.
Louise Elholm (V), 2025-10-09:
Det er en fornøjelse at arbejde sammen med ordføreren, som altid er grundig og godt inde i stoffet, og som virkelig både brænder for Grønland, men også for det samarbejde, vi har brug for, og for den forståelse, vi har brug for, mellem Grønland og Danmark og mellem Danmark og Grønland.
Der er jo også rigtig meget at gøre, for nogle gange ser virkeligheden forskellig ud de to steder, afhængigt af hvor man er.
Derfor er det en kæmpe opgave, som jeg ved ordføreren har taget meget alvorligt.
Så jeg vil gerne starte med at anerkende det.
Så synes jeg også, det var fantastisk, at vi fik lavet en ceremoni for at markere undskyldningen for spiralsagen i går.
Det var meget rørende.
Jeg blev meget rørt af de historier, som jeg hørte.
Bag hver af de her kvinder gemmer der sig jo en tragisk historie, og det er vigtigt, vi er opmærksomme på det.
Så tusind tak for det.
Jeg vil bare spørge: Hvad forventer ordføreren vil være det vigtigste for Grønland i den kommende tid, hvis man kan sige én ting – det er svært?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-10-09:
Jeg ser frem til samarbejdet i Grønlandsudvalget og håber, at ordføreren får en spændende og lærerig tid herinde, mens ordføreren er her.
Velkommen til.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-09:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige, at det var en rigtig god tale.
Der er ikke meget, vi kan være uenige om, i hvert fald ikke i forhold til den del, der handler om statsministeren.
Der er slet ikke nogen tvivl om, at der kan vores to partier stå skulder ved skulder, i forhold til at vi har behov for at få en frisk start her.
Jeg vil godt lige spørge lidt ind til det her mistillidsvotum, som Borgernes Parti ønsker at stille til statsministeren, for selvfølgelig vil vi i Dansk Folkeparti bakke det op til enhver tid, men jeg kan ikke lade være med at tænke på, om Borgernes Parti har styr på flertallet bag det her mistillidsvotum.
For det, vi så, da der blev stillet et mistillidsvotum til klima-, energi- og forsyningsministeren, hvor han jo havde sit flertal bag sig, men hvor vi stillede et mistillidsvotum alligevel, var, at bagefter kunne han næsten gå på vandet.
For når vi så var kritiske over for ham, kunne han jo netop bare stille sig op og sige: Jamen jeg har jo et flertal bag mig.
Så hvordan ser ordføreren på det i forhold til statsministeren?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-09:
Når vi i Borgernes Parti vil stille et mistillidsvotum til statsministeren og til regeringen, er det, fordi vi synes, at det her er uværdigt for Danmark.
Danskerne derude skal inden for et halvt år eller et år til at stemme, og jeg synes, at de fortjener at vide, hvilke politikere herinde og hvilke partier der står på folkestyret og demokratiets side, og hvilke partier der vælger spillet herinde og jagten på ministerbiler.
Det er formålet med det her mistillidsvotum.
Vi er jo ikke blinde og naive.
Der er jo en flertalsregering, så sandsynligheden for, at den falder ved et mistillidsvotum, er ikke særlig stor, men vi synes, der er behov for at stille det alligevel, for vi synes, at danskerne derude fortjener svar.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-09:
Okay, så der er ikke sådan styr på flertallet omkring mistillidsvotummet.
Baggrunden for at stille det er sådan set, at så skal de partier, der ikke sidder i regering, sige, om de fortsat synes, at statsministeren skal være statsminister.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-09:
Jeg synes, det er vigtigt, at folk kender de forskellige partiers holdning til statsministeren og den måde, som hun regerer Danmark på.
Jeg vil da gerne tage et kaffemøde med Venstre og Moderaterne og se, om jeg kan få dem til at ændre deres holdning i løbet af aftenen, men det tvivler jeg nu på sker.
Men jeg holder da alle døre åbne, og man har mit telefonnummer, og så ringer man bare.
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-09:
Jeg tror ikke, der var noget, som Alternativet er enige i, men vi vil gerne give point for kraftfuldheden.
Jeg vil da sige, at hvis det er sådan, at ordføreren får sit parti i Folketinget, så bliver det i hvert fald ikke kedeligt.
Men der er nogle ting, som jeg alligevel tror vi er enige om trods alt.
Jeg er sikker på, at ordføreren lægger mærke til alle de ulovlige afgørelser, der foretages på socialområdet, på handicapområdet, på børneområdet osv. osv, og hvordan lovløsheden og retsløsheden faktisk breder sig på velfærdsområderne, fordi vi har en ankestyrelse, som er rimelig dysfunktionel.
Alternativet har før foreslået en forvaltningsdomstol til at føre alt det her over i retten, så kommunerne f.eks. kan blive dømt, hvis de begår ulovligheder.
Hvad tænker ordføreren om det?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-09:
Der kan jeg sige meget kort, at det er vi store tilhængere af, og det er sådan et forslag, vi ville støtte.
Jeg snakker med dem, og det er jo ikke, fordi de ønsker at lave fejl.
De har ikke lyst til at lave fejl, men de laver mange fejl, og det har vi altså et fælles ansvar for at rydde op i.
Så det gælder både en forvaltningsdomstol og så faktisk også en forfatningsdomstol, for det synes jeg i høj grad vi kan se lige nu at vi har brug for.
For politikere magter åbenbart ikke at have den magt, som de har lige nu.
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-09:
Men her skriver Statsrevisorerne også, at de egentlig regner med, at de ulovlige afgørelser er et resultat af dårlig forvaltning.
Nu er det meget sjældent, jeg har set en ulovlig afgørelse gå borgerens vej rent økonomisk.
Det er bare, som om der er en kæmpestor elefant i rummet, der har været her i mange år, som hedder kassetænkning.
Mener ordføreren, at vi bør kigge nærmere på de afgørelser og finde ud af, om det i virkeligheden er lidt for ofte, at kommunerne har økonomisk fordel af de ulovlige afgørelser?