runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2017-11-16:
Tak, formand.
Vores ordfører vedrørende gassikkerhed, fru Karin Gaardsted, kunne desværre ikke være her i dag.
Så jeg holder talen på vegne af hende.
I Danmark har vi et meget højt sikkerhedsniveau, når det gælder gasanlæg, gasinstallationer og gasmateriel.
Det høje sikkerhedsniveau ønsker vi at holde fast i, for det er helt afgørende, at både mennesker, husdyr og materiel bliver beskyttet bedst muligt.
Lovforslaget skal sikre, at vi fortsat opretholder sikkerhedsniveauet, så risikoen for forgiftning, eksplosion og brand minimeres.
De grundlæggende rammer for gasområdet er ikke blevet gennemgået de seneste 25 år.
Selv om der er sket forskellige knopskydninger med dette og hint, er der nu behov for, at vi laver en ny, tidssvarende lovgivning med forenklede og klare bekendtgørelser.
For der er jo sket mange forandringer i branchen i løbet af de seneste to årtier, f.eks. biogasproduktion og anvendelse af opgraderingsenheder, blot for at nævne to områder, der har været i rivende udvikling.
Det betyder, at der kan føres en mere risikobaseret kontrol, hvor kontrollen er målrettet de steder, hvor der vurderes at være den største risiko.
Jeg har bemærket, at i en række høringssvar efterspørges der en entydig klarhed over, hvilken myndighed der har ansvaret for kontrollen, hvor der er flere myndigheder inde over samme sag.
Jeg kan også se, at ministeren i høringsnotatet vil imødekomme dette ønske i udformningen af bekendtgørelsen, så det ser vi og høringsparterne frem til.
Det er vigtigt, at et så markant og udviklingspræget område som hele gassikkerhedsområdet er i topform lovgivningsmæssigt, og det er vigtigt at gøre det let for virksomhederne at agere, så unødvendigt bureaukrati ikke bremser fremtiden.
Det er vi Socialdemokrater enige i, og derfor støtter vi forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-16:
Til det første vil jeg sige, at uanset hvad, er der selvfølgelig en forskel på, om man, når man har nogle tekniske redskaber, kan bruge dem direkte, eller om man skal via en omvej, men lad nu det ligge.
Der udvikles jo søgeapps i dansk politi i øjeblikket.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Ja, for det er jo ikke rigtigt.
Virkeligheden er jo, at det system, som politiet havde forberedt, hvis det blev et ja, var et system, der betød, at man kunne få nogle ganske få oplysninger, som vel at mærke kunne være vigtige for at søge videre, og så skulle man alligevel have kontakt til de folk, vi har til at undersøge det, og få dem til at søge i systemet.
Men når jeg spørger, er det, fordi jeg jo godt kan anerkende, at det at skulle lave en telefonopringning, hvis man f.eks. sidder med et pas, måske kan være lidt besværligt, og der er måske nogle, der ikke får det gjort.
Men der er jo også den mulighed, at dansk politi udvikler en app, sådan at man f.eks. bare lægger mobiltelefonen ned på passet, og så går der en besked direkte til de folk, der skal undersøge det, og så undersøger de det og sender en besked tilbage med det samme.
Så skal man bare gøre det, og man behøver overhovedet ikke ringe op.
Der er det, jeg vil spørge justitsministeren: Vil justitsministeren arbejde aktivt for, at sådan nogle enkle tekniske løsninger, som vil gøre det lettere for det danske politi, og som ikke giver nogen problemer i forhold til aftalen, registersikkerheden eller noget som helst andet, bliver udviklet, og at vi eventuelt kan diskutere dem blandt partierne bag den aftale, som er blevet indgået?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-16:
Nu henviser hr. Søren Søndergaard jo til nogle plancher, tror jeg, der blev udleveret ovre i ministeriet, da vi havde gennemgangen af redegørelsen her.
Jeg taler lidt sort her, det er jeg helt med på.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
For en god ordens skyld vil jeg bare bede justitsministeren bekræfte, at hvis vi havde fået et ja, og hvis vi havde været medlem af Europol på overnationalt niveau og havde mistet muligheden for at kunne melde os ud osv., og hvis politiets planer for indrullering af QUEST-søgesystemet i Danmark var gået igennem og blevet iværksat,
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Tak, formand.
Formålet er jo at etablere en selvstændig lovgivning for sikkerhed knyttet til gasanlæg, gasinstallationer og gasmateriel i forhold til personer, husdyr eller ejendom, hvor formålet er at minimere risikoen forbundet med f.eks. eksplosion, brand, forgiftning, og hvad der ellers kan følge af den her type af installationer.
Det er jo ikke i sig selv nyt, at vi har en lovgivning på det her område, men der er altså brug for en opdatering og en justering, og det er det, som den her lov skal sikre.
Der er også tale om en række forenklinger i loven.
Der skrives også i bemærkningerne, at forslaget har til formål at gøre det billigere og nemmere at drive virksomhed i Danmark, og det er der jo sådan set som udgangspunkt ikke noget galt i.
Men det er klart, at hvis det sker på bekostning af sikkerheden, er der noget galt med det.
Formålet med den her lov må altså være at sikre en afvejning mellem sikkerheden og eventuelle lempelser for virksomhederne, som i vores øjne så absolut skal være til sikkerhedens fordel.
Så for os er det helt afgørende for at kunne støtte loven, at det bliver helt klart og tydeligt, at der ikke gås på kompromis med sikkerheden på nogen som helst måde for at skabe det, man skriver, nemlig at gøre det billigere og nemmere at drive virksomhed i Danmark.
Derfor vil vi se nærmere på det i udvalgsarbejdet og se, om vi kan få en klar garanti fra ministeren, også på, at de foreslåede forenklinger på ingen måde går på kompromis med sikkerheden eller skaber dårligere sikkerhed end den, vi har med den gældende lovgivning.
Vi har også bemærket, at der er en række høringssvar, som foreslår en række ændringer af loven.
Det glæder vi os også til at se regeringens svar på.
Så som udgangspunkt er vi positive, men vi har også nogle små bekymringer, som vi håber på at vi kan få dementeret i løbet af dagen eller i løbet af udvalgsbehandlingen.
Og så har jeg lovet at hilse fra Alternativet og sige, at de også er positive over for loven.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Denne midlertidige ordning med medarbejderinvesteringer og aktier blev gennemført under SR-regeringen i 2014, og vi synes jo sådan set, at det har været en succes, og vi kan også se, at der er bred opbakning til ordningen og støtter derfor også, at den bliver gjort permanent.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Da den seneste aftale om nordsøolien med de her ekstra skatterabatter blev indgået, var SF's formand, fru Pia Olsen Dyhr, ude at sige, at det var erhvervslivet, der betalte for skatterabatterne.
Det er det jo ret beset ikke.
Altså, der er et overskud i de her fonde, som man kan tage ud og bruge til mange ting – til vores ældrepleje, til vores børnehaver – hvis det var det, man ønskede.
Eller man kunne – hvis man gerne vil lade dem blive og arbejde i vores statslige kreditfacilitet – drive dem i retning af fremsynede grønne investeringer i vores vækstvirksomheder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-16:
Det kan siges meget kort.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Lad os tage diskussionen om Vækstfonden, når vi kommer til den.
Men i forhold til EKF kan man sige, at målet jo ikke er at opbygge en stor egenkapital, hverken det ene eller det andet sted, for den sags skyld.
Målet er jo at have penge, der kan arbejde, og som kan komme med den nødvendige kapitalindsprøjtning eller garanti, når vi har mulighed for enten at booste en ny, innovativ virksomhed, der har svært ved at skaffe kapital, eller at lægge en hånd under virksomheder, der gerne vil ud på typisk lidt mere usikre vækstmarkeder, som vi gerne vil have at de kommer ud på, både af hensyn til modtagerlandet og af hensyn til dansk industri; der er jo ingen grund til at lave store sådan bobler og egenkapitaler.
Og på den måde kan det egentlig give meget god mening også at tappe lidt ud, hvis der er en, kan man sige, tilstedeværelse af penge, som er større end den efterspørgsel, der er derude.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Men hvis vi nu bare tager Vækstfonden – og nu ved jeg godt, at den skal vi behandle særskilt – så er der da noget mærkeligt i, at vi ikke hører om andet end mangel på risikovillig kapital fra vores vækstvirksomheder, og at vi så samtidig har et politisk flertal, som beslutter at tage penge væk fra en af de i øvrigt mest succesfulde kreditfacilitatorer, vi har.
Altså, der er jo behov for kapital.
Eller jeg kan stille mit spørgsmål på den her måde: Hvad er det, der er forkert?
Er det forkert, at der er et skrigende behov for risikovillig kapital, sådan som vi hele tiden får at vide?
Eller er det forkert, at Vækstfonden vil blive stækket, når man går ind og tager penge ud på den her måde?
En af tingene må jo være forkert.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Altså, man kan vel sige, at vi sådan set ønsker et volumen, der afspejler efterspørgslen.
Og hvis jeg har forstået det ret, og det kan ministeren måske bekræfte, når han kommer herop, så er der i dag en balance i det match, altså i forhold til hvad der egentlig er af efterspørgsel fra erhvervslivets side på EKF, og hvad man så rent faktisk har mulighed for, og det vil der også være, vurderer man, i fremtiden.
Det kan ændre sig, og det er jo det, vi vil kigge på, og det vil vi i øvrigt også i forhold til Vækstfonden, fordi der helt klart er nogle områder, hvor vi godt kunne ønske os et større aktivitetsniveau.
Men det kræver selvfølgelig, at der er nogle virksomheder, der efterspørger det, og som gerne vil anvende det.
Og så vidt vi kan få oplyst, er der i dag et match, kan man sige, og derfor egentlig ikke behov for andet end det, som lovforslaget lægger op til.
Men Radikale Venstre vil selvfølgelig holde øje med, om det skulle ændre sig, og om efterspørgslen stiger, og om det, vi vedtager nu, derfor bliver en begrænsning.
For det ønsker vi ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Jeg er sådan set rigtig glad for, at der er den opmærksomhed hos Det Radikale Venstre.
For det springer lidt i øjnene, at et parti som Det Radikale Venstre, som jo ligesom Enhedslisten er optaget af den grønne omstilling, ligesom har lagt navn og stemmer til en aftale, som på den her måde jo tager penge væk fra nogen – og nu snakker vi om EKF Danmarks Eksportkredit i dag; Vækstfonden kommer vi snart til at snakke om – altså penge, som virkelig kunne gøre gavn i forhold til grønne vækstvirksomheder og grøn eksport, og fører dem over til den fossile energi til finansiering af en tvivlsom skatterabat til de selskaber, der operer på Nordsøen.
Men hvad er så sådan kriterierne for Det Radikale Venstre?
Altså: Vi får at vide, at EKF Danmarks Eksportkredit ikke vil sænke sin volumen, og det samme gælder Vækstfonden, men burde man ikke sammenligne det med muligheder og den aktivitet, der faktisk lå i at udvide sin volumen, hvis ikke man fra forligspartiernes side stak fingrene ned i kassen?
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Radikale Venstre er også en del af Nordsøaftalen og kan derfor også bakke op om dette forslag.
Vi har dog interesseret os lidt for, om den indsnævring af rammen, som det her lovforslag hjemler, kan komme til at gå ud over vores eksport.
For EKF er jo en bragende succes og har jo ikke mindst på det grønne område leveret rigtig meget.
Vi forstår ud fra de svar, vi har fået fra ministeriet, at det vurderer man ikke er tilfældet, men jeg vil bare tilkendegive, at vi kommer til at følge det aktivt, og jeg forstår også, at ministeren er med på at følge det aktivt.
For det er ikke hensigten med det her lovforslag, at EKF skal blive mindre aktiv eller gøre sit arbejde mindre grundigt og bredt, kan man sige, end man gør i dag.
Tværtimod kan man sige, at dansk eksport går godt, men det kunne sagtens gå endnu bedre, og det vil vi selvfølgelig fortsat gerne understøtte.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-11-16:
Tak for det, formand.
Min gode kollega har jo redegjort så fint for, hvad det her handler om.
Det handler om, at vi skal skaffe noget finansiering til Nordsøaftalen, som blev indgået for ikke så lang tid siden, og som jo som målsætning har at sørge for, at der fortsat bliver foretaget investeringer til gavn for Danmark, så der fortsat kan komme en masse milliarder i statskassen, som mange partier gerne vil bruge på forskellige ting, herunder velfærd.
Så vidt jeg husker, blev beskatningen sat ned til 71 pct., og det er vel knap nok en lav beskatning, 71 pct., og selv om det er rigtigt, at der er andre lande, herunder Norge, som har en højere beskatning, så skyldes det bl.a. også, at den norske stat løber en større risiko, end den danske stat gør, hvad angår involvering i olieaktiviteter.
Da vi er en del af aftalen, kan vi naturligvis bakke op om forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-16:
Ved aftalens indgåelse sagde SF's formand, at det havde været vigtigt for SF at sikre, at erhvervslivet selv var med til at betale den her regning, og det er de jo i forhold til EKF Danmarks Eksportkredit og i forhold til Vækstfonden.
Og der kan man sige: Nej, de penge kunne ikke tages ud til velfærd, for det her lovforslag er jo noget helt nyt, som netop skal sikre, at der sker udbytte til staten.
Det eksisterede ikke før, så derfor kunne de penge ikke tages ud til velfærd.
Desuden står der: »For at sikre EKF Danmarks Eksportkredits likviditetsberedskab og aktivitetsniveau er det hensigten at justere EKF’s eksisterende adgang til statslige genudlån via Nationalbanken i form af en revolverende ramme på 35 mia. kr. frem til 2020.«
Så hørte jeg også, at ministeren sagde, at det her skulle følges nøje, i forhold til om det havde konsekvenser for EKF.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Altså, hvis man kom til en privat bank eller udlånsvirksomhed og hev en masse penge op af deres balancer, tror jeg nok, at de ville sige, at det ville påvirke deres mulighed for at imødekomme kunder og udlån. Men jeg vil egentlig gerne vende tilbage til det andet spørgsmål.
Det er jo ikke korrekt, at det er erhvervslivet, der betaler – det er ikke korrekt.
Det her er jo et overskud til staten, som man har fået, som en tidligere ordfører var inde på, på at lave investeringer i en række projekter.
Man har taget risikoen, og det har givet et afkast til staten, eller til Vækstfonden og til EKF Danmarks Eksportkredit, som er under staten.
Det er jo ikke erhvervslivet, der betaler for de her skattelettelser, det er os alle sammen.
Det er vores penge, altså danskernes, som vi har tjent på at udlåne offentlige midler til risikobaserede projekter.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Jeg forstår godt, at hr. Kenneth Kristensen Berth forsøger at få det her til lige pludselig at handle om alt muligt andet end politisamarbejde og Europol.
Udlændinge skal blandes ind igen.
Når Dansk Folkeparti kommer dertil i deres argumentation, er det altid et udtryk for, at man er klar over, man har en svag argumentation her.
Og det har man.
For normalt står Dansk Folkeparti – og det vil jeg gerne anerkende – vagt om dansk sikkerhed, men her har man altså fået sig selv ud på en galej, hvor vi bare må konstatere, at man ikke er venner med politiet, at man ikke giver dansk politi de bedste arbejdsmuligheder.
Det er rigtigt, at teknologien har udviklet sig, for man talte jo altså også i telefon.
Det har man gjort i mange år.
Nu gør man så noget andet, som er mere effektivt.
Og det, at vi siger nej til det, er molboagtigt.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-16:
For det første er der en præmis for det her, som betyder, at man højst må trække 50 pct. af overskuddet ud af EKF.
For det andet skal det indrettes på den måde, at det ikke går ud over i EKF's aktiviteter.
Så man udnytter ikke engang den låneramme, der er.
Når spørgsmålet fra hr. Pelle Dragsted så går på, om det går ud over deres aktiviteter, så må enhver sund logik og ræsonnement sige: Hvis man ikke udnytter den låneramme, der er, inden for de gældende vilkår, så går det nok ikke ud over aktiviteter, at man trækker noget af overskuddet væk, som man så bruger til almenvellet ved at lave en holdbar, fremtidssikret Nordsøaftale, som vil være til gavn for arbejdspladser i Danmark.
Så det bedste svar, jeg kan give på spørgsmålet fra hr. Pelle Dragsted, er, at det ikke kan gå ud over i EKF's aktiviteter, når man ikke engang i dag udnytter lånerammen, når man højst kan trække 50 pct. af et overskud ud udover det, og når vi indretter den konstruktion sådan, at det ikke går ud over EKF's aktiviteter.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
I mange finansielle virksomheder ville man vel bl.a. bruge noget af det overskud, man havde, til at investere i nye aktiviteter, og det er jo det, man også kunne vælge at gøre med det her, specielt også når vi taler Vækstfonden, hvor der faktisk er et behov.
Det har jeg ofte hørt ministeren selv tale om, altså at der ikke er tilstrækkelig risikovillig kapital til vores vækstvirksomheder.
Derfor synes jeg bare, at det er dobbeltmoralsk, ganske enkelt, når vi hører den sang igen og igen og man så faktisk går ind og tager penge op, i det her tilfælde af EKF.
Om kort tid skal vi også behandle Vækstfonden, som faktisk er et af de rigtig vigtige redskaber, også meget vigtigere end de redskaber, som regeringen lige har vedtaget med en vækstpakke, altså en aktiesparekonto, som tilgår de børsnoterede virksomheder.
Det er jo ikke ligefrem noget, der hjælper vores små og mellemstore virksomheder eller vækstvirksomheder.
Så kan ministeren garantere – både i forhold til EKF, men også i forhold til Vækstfonden – at det her ikke vil have en konsekvens, i forhold til at behovet bliver stigende, eller at det vil, hvad kan man sige, nedsætte risikovilligheden?
Altså, kan man være sikker på det?
Hvis efterspørgslen stiger, og man ikke har flere penge, så kan man heller ikke udlåne flere eller stille garantier med flere penge?
Altså, det, som man jo gør med både det her forslag og forslaget om Vækstfonden er jo, at man tager penge ud af de her semistatslige kreditfaciliteter, som jo spiller en meget, meget vigtig rolle for særlig vores vækstvirksomheder, for nogle af vores eksportvirksomheder, specielt dem, som ikke er så store.
Så man tager altså, kan man sige, penge fra små og mellemstore virksomheder, vækstvirksomheder, og overfører dem til det franske olieselskab Total, Shell og andre multinationale giganter.
Mener ministeren, at det er en klog prioritering at tage penge fra det, som er vores fremtid, altså fra små og mellemstore virksomheder, og så bruge dem til at fyre op, kan man sige, under Total, som er et af verdens allerstørste selskaber, eller de andre olieselskaber ude i Nordsøen?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-16:
Tak for bemærkningerne, hvoraf langt de fleste jo har været generelt positive.
Det følger jo også af den Nordsøaftale, som vi lavede i marts måned, mellem regeringen, S, DF, Radikale og SF.
Formålet med det konkrete lovforslag her er at skabe og indføre en klarere lovhjemmel i lov om EKF til etablering af en egentlig udbyttepolitik.
Med forslaget indføres der for det første en bestemmelse om udbyttepolitik i lov om EKF for at sikre en tilstrækkelig og hensigtsmæssig implementering af udbyttepolitikken.
Baggrunden for, at vi ønsker at give en klar bestemmelse om udbyttepolitik i EKF, er at skabe det mest hensigtsmæssige juridiske grundlag for, at EKF kan bidrage til finansieringen af Nordsøaftalen i form af udbyttebetaling inden for rammerne af Nordsøaftalen.
For at sikre, at de løbende aktiviteter kan videreføres, har EKF samtidig fået tilsagn om forlængelse af eksportlåneordningens adgang til statsligt genudlån.
Med forslaget tydeliggøres det for det andet, at de kommercielle aktiviteter, der bl.a. vedrører private kunder med krav om fortrolighed, ikke er omfattet af arkivloven, ligesom disse forhold ikke er omfattet af offentlighedsloven.
De sektorpolitiske aktiviteter vil fortsat være omfattet af arkivloven.
Med de ord ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget og håber på en konstruktiv drøftelse i udvalget.
Jeg tror, at der bliver blandet mange ting sammen, for det her får ikke nogen indflydelse på EKF's arbejde, på deres lånepolitik, på deres mulighed for at hjælpe danske eksportvirksomheder.
I dag udnytter de ca. 21 mia. kr. ud af den samlede låneramme, der er, på 35 mia. kr.
Det vil sige, at man ikke engang udnytter den samlede låneramme fra EKF's side.
Den lægger vi så ned og siger: Lad os nu sætte den til 25 mia. kr., det vil være mere passende i forhold til den nuværende efterspørgsel i markedet.
Så er der et overskud i EKF's samarbejde – det er jo ikke filantropi, når man går ind og garanterer noget eksport til nogle lande, hvor bankerne ellers ikke ville gå ind.
Og i det overskud siger vi så i den her aftale at man maksimalt må tage 50 pct. og bruge, altså af EKF's overskud, til at finansiere noget af Nordsøaftalen.
Den måde, vi konstruerer det på, er ikke af hensyn til at finansiere Nordsøaftalen; der skal også tages hensyn til EKF's arbejde, økonomi, struktur og måde at arbejde på fremover. Så efter min bedste overbevisning får det her overhovedet ikke indflydelse på EKF's arbejde, overhovedet ikke.
Det er jo meget naturligt, at en ejer trækker et overskud ud; det gør man i alle virksomheder, og det gør man også her.
Og det får ikke indflydelse på det arbejde, som EKF laver.
Erik Christensen (S), 2017-11-16:
Tak for det.
Sammen med regeringen indgik Socialdemokratiet, DF, Radikale og SF i marts i år en aftale om den fremtidige udvikling af Nordsøen.
Med aftalen vil der i de kommende år blive investeret et tocifret milliardbeløb i olie- og gasudvinding i Nordsøen.
Aftalen finansieres som bekendt ved bl.a. at indføre en udbyttebetaling for Eksportkreditten.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, skal så give bestyrelsen i EKF, altså Eksportkreditten, mulighed for at fastsætte en udbyttepolitik for EKF.
Det vil sige, at det skal gøres muligt at implementere det udbyttemål, der følger af den politiske aftale om udviklingen af Nordsøen.
Det skal siges, at EKF i de seneste år har været meget succesfuld med sit virke, og at der forventes overskud i virksomheden i årene, der kommer.
Det synes derfor naturligt, at en selvstændig offentlig virksomhed som EKF udbetaler udbytte til ejeren, altså staten.
Et vigtigt formål med lovforslaget er at sikre, at udbyttepolitikken ikke påvirker EKF's risikovillighed og kapacitet i forhold til at imødekomme eksportørernes behov.
Bl.a. skal EKF fortsat kunne overholde de solvenskrav, som EKF er underlagt qua sine vedtægter, simpelt hen for at sikre, at EKF's egenkapital har en sådan størrelse, at den sammen med hensættelserne danner et forsvarligt grundlag for virksomhedens forpligtigelser og aktiviteter.
Danmarks Eksportkredits indtægter og udgifter skal balancere på længere sigt under hensyntagen til den internationale konkurrencesituation og særlige handelspolitiske hensyn.
Og så skal EKF selvfølgelig fortsat kunne tilbyde konkurrencedygtig finansiering til de danske eksportører i det omfang, der er efterspørgsel.
Lovforslaget præciserer også den regulering, som EKF's kommercielle aktiviteter er omfattet af, og med det her lovforslag tydeliggøres det, at de kommercielle aktiviteter, der bl.a. vedrører private kunder, som har krav på fortrolighed, ikke er omfattet af arkivloven og offentlighedsloven, mens de sektorpolitiske aktiviteter fortsat vil være omfattet af arkivloven. Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-16:
Altså, det er sådan, at der ikke er nogen, der kan blive presset til at gå ned i løn.
Det er frivilligt, at man skal gå ned i løn, men man kan altså ikke blive presset til det.
Det er en gensidig aftale, som folk skal være med på.
Sådan er reglerne.