runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-23:
Bliver det en god sommer for de danske lønmodtagere?
Det ved man ikke.
Vejret vil jeg overlade til naturen, men når det gælder udsigterne til massearbejdsløshed oven i de 140.000, som allerede har mistet jobbet, så er udsigten dyster.
Den er dyster for alle de lønmodtagere, fordi mange ikke ved, om de har et job, når lønkompensationen ophører; ekstrem mørk for dem, der er, og dem, der bliver arbejdsløse, fordi dagpengene kun dækker halvdelen af lønnen og familiernes økonomi bliver meget presset.
Lad mig minde om, at siden sidste krise er mere end 100.000 mennesker faldet ud af dagpengesystemet.
Folketinget kan ikke vende det blinde øje til og håbe på bedre vejr i fremtiden.
Når vi ved, at der kommer en stigning i vandstanden, når vi ved, at regn og storm er på vej, så vil vi naturligvis bygge diger og stormsikre huse og købe regntøj og forhøje forsikringen.
Det er nøjagtig det samme med arbejdsløshed for lønmodtagere, blot med den forskel, at de er afhængige af vores beslutninger.
Vil I på sommerferie med god samvittighed, så er I nødt til at handle nu.
Vi må erkende, at vores kollektive dagpengesystem er grundstenen i lønmodtagernes økonomiske tryghed.
Desværre er dagpengene over en årrække blevet udhulet og dækker i dag kun halvdelen af lønnen.
Når dagpengene udløber efter 2 år, ender mange helt uden forsørgelse.
Vi er uforstående over for, at regeringen og næsten alle Folketingets partier afviser at forhandle dagpenge, når vi står midt i en krise og bruger milliarder af kroner på hjælpepakker.
Det kan ikke være så svært, hvis der er vilje til at genskabe den økonomiske tryghed for lønmodtagerne.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-24:
Det glæder mig.
For situationen er dybt problematisk i store dele af landet, og ungdomsuddannelser er hårdt trængt.
Det gælder f.eks. i Sydjylland, hvor jeg kommer fra.
Her mister flere og flere gymnasier og erhvervsuddannelser elever.
Det gælder f.eks. på erhvervsuddannelsen i Esbjerg, men også i Vejen, Grindsted og Kolding og mange andre steder på gymnasier og erhvervsuddannelser, for bare at nævne nogle.
Altså, det er helt galt i de mindre byer, hvor der også er langt mellem uddannelsesstederne.
Alene på Esbjerg Gymnasium, og Esbjerg er jo vel at mærke Sydjyllands største by,
har gymnasiet måttet fyre seks lærere, og to lærere har måttet vælge at gå på pension for at få det til at hænge sammen.
For 2 år siden gik Esbjergs forberedende erhvervsskole konkurs.
Situationen er med andre ord altså temmelig alvorlig.
Samtidig står vi jo så i det der specielle paradoks, fordi antallet af unge uden uddannelse vokser og erhvervslivet samtidig mangler arbejdskraft.
Jeg vil derfor gerne give de unge mulighed for at få en ungdomsuddannelse i Sydjylland, og det glæder mig selvfølgelig rigtig, rigtig meget, at ministeren har den samme opfattelse.
Det er også derfor, vi gik med fra radikal side til at sætte flere penge af til det – det pressede vi ret kraftigt på for, vil jeg sige – og vi fjernede taxameteret.
Men mit spørgsmål er derfor: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at gøre det attraktivt for de unge at gå på en ungdomsuddannelse – det kan så være gymnasium, erhvervsuddannelse eller andet – i et område som eksempelvis Syd- og Sønderjylland?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-24:
Jeg vil simpelt hen ikke have, at de skal konkurrere.
Jeg mener, at det største fejlgreb, vi har lavet i vores uddannelsesystem hen over de sidste årtier – og det er uden at pege fingre ad nogen, for vi sidder i alle de store forligskredse – er, at det er blevet gjort til en konkurrencesituation.
Skolerne skal samarbejde om at skabe et godt uddannelsesudbud i stedet for at ligge og konkurrere med hinanden.
Så hvad angår det der med at gøre ting attraktive, vil jeg sige, at det ikke er en købmandsbutik, det er et uddannelsessystem, og det vil sige, at vi skal sørge for, at der er let tilgængelig uddannelse i alle dele af Danmark, og at uddannelsesinstitutionerne som det naturligste i verden sørger for at lukke de huller, de hver især efterlader , fordi man samarbejder, i stedet for at de kæmper om de yderste elever, fordi det er det, taxametersystemet er indrettet på.
Jeg tror, at vi nu kommer til at bevæge os en lille smule uden for spørgsmålet, men hvis jeg skal svare relevant på det spørgsmål, vil jeg sige, at jeg sådan set tror, at det vigtigste i den forbindelse er at sørge for, at der er lærepladser nok.
Derfor har regeringen haft en trepartsforhandling her i forbindelse med corona, som har pejlemærker for de forhandlinger, der skal foregå umiddelbart efter sommerferien, hvor vi prøver at tage fat på at få løst mere strukturelt det problem, at det er 16-årige, der i dag står med ansvaret for at skaffe sig en læreplads.
Der er egentlig to veje til.
Jeg vil have uddannelserne længere ud, og så mener jeg, at det, vi skal fokusere helt stramt på, netop er transporttiden og ikke antallet af kilometer, for vi kan se af de undersøgelser, der er lavet, at der, hvor problemet opstår, ikke er, hvis der er mange kilometer, men hvis der er lang transporttid.
Nu kommer jeg selv fra et område, hvor der ikke var gymnasium, og hvor vi skulle transporteres hver dag, og jeg skulle hilse at sige, at hvis man kom med en af de langsomme busser, kunne 20 km tage en time eller noget, der lignede.
Så det vil sige, at det i høj grad handler om at tænke transportsystemet ind i den institutionsplanlægning, vi laver, og det er noget af det, vi også skal kigge på i efteråret.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-24:
Jeg vil så sige, at mit spørgsmål gik på, hvad man ville gøre for at sikre, at man kunne skaffe uddannelser, selv om der var lange transporttider og et manglende udbud.
I Tønder Kommune er der eksempelvis gennemsnitligt 17,7 km til det nærmeste gymnasium, og selv om der altså også er et gymnasium i byen, så er der også andre steder, de unge gerne vil hen.
Nogle steder er det så endnu værre – de unge skal pendle langt, de har svært ved at deltage i det sociale liv på skolerne og har ikke den der fleksibilitet med hensyn til skemalægning, temadage osv.
Hvis vi skal have flere unge til at blive boende i deres lokalområde, hvad vil ministeren så gøre for at sørge for gode forbindelsesmuligheder for gymnasieeleverne?
Det glæder mig, for på et sted som Grindsted Gymnasium, for bare at tage endnu et eksempel, har man oplevet en nedgang i antallet af optagne elever på næsten 20 pct. i 2020, og alt kan selvfølgelig ikke forklares med, at der kommer færre unge – der er altså også unge, der vælger en ungdomsuddannelse fra.
Hvad vil ministeren gøre for, at vi får bevaret de ungdomsuddannelser, der er, og får gjort dem mere attraktive?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-24:
Jamen det vil ordføreren og ordførerens parti selv være relativt medvirkende til, altså hvad der kommer til at ske på området.
For det er et af de områder, hvor vi ser ind i en periode, hvor vi både skal kigge på et taxametersystem, altså den måde, man finansierer uddannelsesinstitutionerne på, og også skal kigge på elevfordelingen, herunder kapacitetslofter, som nogle af de redskaber, der skal tages stilling til, når vi kommer over på den anden side af sommerferien.
Sådan som det er i dag, er 90 pct. af institutionernes tilskud afhængigt af, hvor mange elever man har, og antallet af elever i udkantsområderne falder frem mod 2030.
Derfor har regeringen taget de første skridt til jo først og fremmest at afskaffe den tidligere regerings besparelser på uddannelser.
Det er jo væsentligt nok, at hvis man hvert år oplever, at der bliver skåret på uddannelsesområdet, bliver det jo ikke nemmere, når man står med de problemer.
Vi har lavet et midlertidigt stop for fusioner, men med den utrolig afgørende sprække, at hvis en fusion skal til for at opretholde et uddannelsesudbud i et tyndt befolket område, kan man fortsat godt fusionere.
Det er bare for at sige, at vi allerede har taget fat i dele af det, men vi har også brug for, at der kommer en fremtidssikret institutionspolitik og et tilskudssystem, som understøtter, at uddannelsestilbuddene kommer ud omkring.
Jeg mener, at uddannelsestilbud – og det er, hvad enten vi taler om skoler på grundskoleniveau eller vi taler om ungdomsuddannelser – er og skal være det bankende hjerte i et lokalsamfund.
Og det skal der være meget mere af.
Altså, vi har oplevet en stor grad af centralisering hen over alle mulige dele af den offentlige sektor hen over de sidste årtier, og det gavner ikke et lokalsamfund.
Og her spiller både skoler og ungdomsuddannelsesinstitutioner en afgørende rolle.
Så det er med de briller på, vi går ind i det, og heldigvis har jeg indtil nu hørt, at vi som partier ser nogenlunde ens på bevægelsesretningen.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-24:
Ja, det må vi sige.
Der er stadig væk kæmpestor usikkerhed og uvished om, hvordan sygdommen vil udvikle sig, og derfor er vi nødt til at forberede os.
Det er ikke for at male fanden på væggen, men det er vi nødt til at gøre.
Det vil sige, at vi herunder selvfølgelig er nødt til at gøre, hvad vi kan, for at opdage det i tide, sørge for at have et meget fintmasket net, og opspore alt, hvad vi kan, men også systematisk have en testning af medarbejdere, der er sammen med vores udsatte borgere.
Og den kan man så skrue op for, afhængigt af hvordan smitten bevæger sig, og det er ud fra tal, som kan opdateres på ugeplan.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-24:
Henset til at flere lokale ungdomsuddannelser er alvorligt trængt i øjeblikket, hvad vil ministeren så gøre, for at unge i fremtiden ikke skal vælge ungdomsuddannelser fra på grund af transporttid eller manglende udbud?
Per Larsen (KF), 2020-06-24:
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-24:
Ja, og det kan jeg erklære mig helt enig i.
Det er noget af det, som er kommet til senest i Testcenter Danmark, altså de hvide telte, at der er blevet tilknyttet mobile enheder – også her takket være myndighedssamarbejde med bl.a. private virksomheder.
Det vil sige: Når man skal ud at teste, giver det jo god mening at planlægge det, og det er noget af det, der konkret sker netop nu ved de møder, der er, med KL og med Danske Regioner, som jo har medarbejderne – KL har de medarbejdere, der skal testes – hvor man finder ud af, hvordan man gør det praktisk.
Og mange steder vil det jo være mest relevant at køre ud med en bil og få folk testet på deres arbejdssted.
Per Larsen (KF), 2020-06-24:
I den sammenhæng vil jeg også påpege, at det jo kræver ret voldsomme ressourcer, hvis det er sådan, at man skal ud at teste bredt og systematisk.
For hvis vi skal undgå, at det går ud over plejepersonalets tid og det, de nu skal tage sig af, så bliver man jo nødt til at etablere noget med nogle mobile enheder, som kan komme ud og sørge for at teste.
Det bliver man jo nødt til, så der ikke går kostbar tid fra det, som medarbejderne i ældreplejen ellers skal tage sig af.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-24:
Hvis spørgeren mener forhandlinger med KL og Danske Regioner, har der allerede, også så sent som i dag – jeg er lige blevet briefet om det på vejen herover – på embedsmandsniveau været møder og drøftelser, man kan også kalde det forhandlinger, omkring et system, der skal sættes op, ligesom jeg har haft møder hver mandag med formændene for de fem regioner, hvor det også har været et punkt, som er blevet vendt.
Den konkrete model er nu ved at blive udarbejdet på embedsmandsniveau sammen med de organisationer.
Hvis spørgeren henviser til en politisk forhandling her i Folketinget, tolker jeg aftalen mellem Folketingets partier, hvor man jo også henviser til en offensiv teststrategi, og jeg mener, at det sådan set er udmøntning af en offensiv teststrategi at få det her til at ske.
Så jeg vil vurdere, at når det – og det håber jeg bliver snart, og jeg håber, det bliver en god model, man finder sammen med kommunerne og vores regioner og Testcenter Danmark og de relevante styrelser – så kan træde i kraft, vil det være en udmøntning af de ord, som står i den politiske aftale, om, at der skal være et offensivt testsetup.
Så derfor er min vurdering, at vi ikke har brug for en politisk forhandling med partier her, men at det er rent praktik – vigtig praktik, men dog praktik – hvor der er flere forskellige regionale, kommunale og nationale myndigheder, der skal koordinere.
Per Larsen (KF), 2020-06-24:
Jeg er for så vidt enig; sådan tolker jeg også de aftaler, vi har indgået tidligere, altså at det er inden for ministerens ressort og kompetence at udmønte den slags ting.
Men det, jeg tænker på i forhold til yderligere test, er jo, hvis det er sådan, at vi får en større spredning.
Vi kan jo risikere, at der faktisk kommer en opblusning i store dele af landet.
Er det noget, man arbejder med, altså systematisk test af ældre og plejepersonale, hvis det er sådan, at der faktisk sker udbrud bredt set over hele landet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-24:
Der er rigtig mange private penge, heldigvis også i det her system – faktisk langt størstedelen.
Så der er jo heldigvis en sammenblanding af offentlig og privat i lige præcis den her snitflade, og det er jo det, vi gerne vil have mere af.
Nu sidder erhvervsministeren her ved siden af.
Vi vil utrolig gerne have de her to verdener til at smelte tættere sammen, og den viden, der er, vil vi gerne have ud i vores virksomheder.
Det tror jeg vi kan blive meget bedre til, og der er bl.a. en del af løsningen jo GTS'erne.
Mona Juul (KF), 2020-06-24:
Har DHI egne midler?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-24:
Det er ikke tilladt at søge de her penge, hvis der allerede findes noget på markedet, som er privat udviklet, og derfor er det selvfølgelig også blevet mødt med et tilbagebetalingskrav.
Når de penge til gengæld er tilbagebetalt, har det jo så været for DHI's egne private penge.
Mona Juul (KF), 2020-06-24:
Jeg er enig i, at GTS-institutter er rigtig vigtige, men mener ministeren, det er rimeligt, at DHI her fortsat markedsfører og sælger deres produkt, som jo er udviklet på offentlige midler, og som fortsat får offentlige midler i den videre kontrakt, eller får de det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-24:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at vores land, vores arbejdsmarked og vores virksomheder vinder, hvis den rigtig store udviklingskraft, vi har på vores uddannelsesinstitutioner og i vores forskningsmiljøer, kommer tættere på at komme ud og leve i vores virksomheder.
Vi har for nylig fået en evaluering, der viser, at vi har verdensklasseforskning, og at vi har et driftigt erhvervsliv, men at vi har mange ting, der falder ned i et hul, og der spiller GTS-institutterne jo en rigtig vigtig rolle i at binde de led tættere på hinanden.
Derfor synes jeg, at de er vigtige at have.
Men det er jo meget, meget afgørende, at det ikke sker på en måde, så de løser opgaver for offentlige midler, som det private selv kunne løse.
Derfor er det her en meget, meget vigtig principiel sag, hvor jeg er glad for, at afgørelsen er faldet på den måde, den er, for at understrege, at det må man selvfølgelig ikke.
Mona Juul (KF), 2020-06-24:
Der er ikke nogen tvivl om, at jeg tænker, at vi står bedst og stærkest ved et godt offentlig-privat samarbejde.
Nu står ministeren ved siden af en anden minister, der i hvert fald også tænker det, forestiller jeg mig.
Jeg tænker også, at vi står os bedst ved at sikre, at misbrug af offentlige midler skal bekæmpes.
Det kan vi i hvert fald også godt blive enige om, tænker jeg.
Jeg har så også det synspunkt, at det er bedst at konkurrenceudsætte så mange offentlige opgaver som muligt.
Det ved jeg ikke om vi kan blive enige om.
Men det er desværre sådan, at jeg ikke ligefrem skal grave efter dårlige eksempler.
Det vælter faktisk ind med dem en gang imellem, og det går på alt fra decideret konkurrerende produkter og services til forundring og skuffelse over f.eks. det offentliges manglende lyst og vilje til at inddrage private eller endda modtage gaver.
Senest har vi set flere private virksomheder smide alt, hvad de havde i hænderne, og udvikle smitteapps og forære dem væk, men de har ikke engang fået svar fra myndighederne.
De synes selvfølgelig, at det har været demotiverende at se staten ignorere deres henvendelser og ikke mindst at se opgaverne blive udbudt efterfølgende og betalt for og så i øvrigt lanceret, latterlig lang tid efter behovet var der allerførste gang.
Jeg lytter mig nemlig også til – som ministeren siger – at det har styrelsen også helt klart erkendt.
Men hvad så?
Nu er det så konstateret, og DHI skal betale de der næsten 900.000 kr. tilbage – jeg kan ikke det nøjagtige beløb, sådan som ministeren kunne – som de selv har oplyst at de har anvendt til udvikling.
Men er der ikke yderligere konsekvenser?
Mener ministeren ikke, at det er urimeligt, at det statsstøttede produkt stadig er en direkte konkurrent til de private, og mener ministeren ikke, at der skal tages yderligere action?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-24:
Jeg antager, at spørgsmålet henviser til den tilsynssag, som Styrelsen for Institutioner og Uddannelsesstøtte gennemførte i 2019 over for GTS-instituttet DHI.
Et GTS-institut har mulighed for at søge om offentlige midler til videreudvikling af instituttets teknologiske infrastruktur og videngrundlag fra Styrelsen for Institutioner og Uddannelsesstøtte.
En af forudsætningerne for at kunne modtage og anvende offentlige midler er, at den pågældende teknologiske løsning ikke bliver skabt af markedet selv.
Et GTS-institut skal så at sige være foran markedet, når det udvikler teknologi for offentlige midler
I den konkrete sag modtog styrelsen oplysninger fra en privat virksomhed, som gav anledning til, at styrelsen gennemførte et såkaldt tilsyn med GTS-instituttet DHI.
Konkret drejer sagen sig om, at DHI havde søgt om midler til at udvikle et digitalt værktøj til at forudsige konsekvenserne af skybrud, nemlig produktet Flood Screener.
Styrelsen har i tilsynssagen påpeget, at DHI i forbindelse med ansøgningen om midler burde have oplyst om, at der allerede fandtes et privat produkt på markedet, nemlig produktet skybrudskortet.
Når der i forvejen findes et relevant produkt på markedet, er GTS-instituttet ikke berettiget til at søge styrelsen om offentlig støtte til udvikling.
Styrelsen har på baggrund af tilsynet udtalt kritik af, at DHI har overtrådt de gældende retningslinjer for et GTS-instituts anvendelse af offentlige midler.
Konklusionen er, at DHI uberettiget har modtaget støtte på i alt 887.022 kr. Styrelsen har anmodet om, at beløbet betales tilbage, og det har DHI gjort.
Jeg har noteret mig, at styrelsens tilsyn har ført til, at DHI har betalt de offentlige midler tilbage.
Styrelsen vil derudover tydeliggøre de forpligtelser, der gælder for et GTS-institut, i en ny bekendtgørelse for GTS, der forventes at skulle i høring i efteråret og træde i kraft den 1. januar 2021.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-24:
Hvad er ministerens holdning til, at Danmark har brug for en ny forsvarsindustriel strategi, og er ministeren enig i, at det er en væsentlig sikkerhedsinteresse for Danmark at have en stærk og velfungerende dansk forsvarsindustri?
Mona Juul (KF), 2020-06-24:
Tak for det.
Jeg tænkte, at jeg her i mit første år også skulle nå at stille ministeren spørgsmål her om onsdagen.
Trine Bramsen (S), 2020-06-24:
Altså, min holdning er klar: Så meget som muligt, vi kan beholde på danske hænder, og som er af dansk sikkerhedsmæssig interesse, skal beholdes herhjemme.
Men vi kan ikke lave en generel afvigelse fra de udbudsretlige regler.
Det vil føre til, at både jeg og Danmark vil få en sag på halsen.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi sagtens kan gøre det skarpere i den nye strategi, at det er et kriterie, der skal med.
Det er noget, jeg ønsker, og det kan vi så lade indgå i den videre dialog.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-24:
Jamen langt hen ad vejen er jeg enig med ministeren i, at vi skal beholde meget hjemme, og i Dansk Folkeparti støtter vi gerne op om at sikre, at vi har en stærk forsvarsindustri, og at vi også bruger den.
Der er de her regler med at sende i EU-udbud.
Vi kan jo bare se, hvordan andre europæiske lande – Tyskland, Frankrig – lader være med at sende i udbud.
De siger, at det er i deres nationale interesse vedrørende krigsmateriel, og så beholder de det hjemme, og så behøver de ikke at sende det i udbud.
Det står jo klart og tydeligt.
Hvis det er af forsvarsmæssig interesse for Danmark, så kan man godt producere det hjemme.
Trine Bramsen (S), 2020-06-24:
I forbindelse med opdateringen af den forsvarsindustrielle strategi, så synes jeg – og det er jo en politisk holdning – at det vil være naturligt at se bredere på mulighederne for at anvende EU-traktatens artikel 346.
Det er jo den, der handler om beskyttelse af væsentlige danske sikkerhedsinteresser, eksempelvis gennem nationale udbud – så det synes jeg er helt oplagt Og spørger du mig, ønsker jeg, at det bliver en central del af opdateringen.
Der er nogle regler, som vi skal følge, hvis ikke vi vil have en sag på nakken.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-24:
Det har også lidt at gøre med, at virksomhederne har følt, at hvis der er nye ordrer, som skal afgives, fordi man skal have noget nyt materiel, så har der hele tiden været det der med, at det sender vi i EU-udbud.
Det bliver ikke benyttet i den grad, som de kan klare, altså at vi ikke siger, at vi holder vores indkøb hjemme på den samme måde, som vi nu er i gang med i forhold til de her flermålskibe, altså at beholde det hjemme og beholde alt det hjemme, vi kan.
Trine Bramsen (S), 2020-06-24:
Jeg synes, at jeg oplever at have en god dialog med forsvarsindustrien i Danmark.
Jeg har deltaget på møder med dem og har også været til stede på forsvarets materieldag.
Men det ændrer ikke ved, at hvis der er nogen, der har indspark, er de meget, meget velkomne til at sende dem ind; det gælder både politiske indspark, og det gælder også indspark fra industrien.
Og det håber jeg da at man vil benytte sig af.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-24:
Tak for svaret.
Og det er jo egentlig ret godt og dejligt, at forsvarsministeren er enig med mig og Dansk Folkeparti i, at der er brug for at styrke forsvarsindustrien i Danmark og brugen af den, og at der er brug for en ny strategi.
Det, der så manglede i svaret – og det kan være, at det kommer hen ad vejen, og det kan også være, at det kommer senere – er jo, hvordan vi så får sat et arbejde i gang med at bygge en ny forsvarsstrategi op.
Når virksomhederne har den oplevelse, er det jo et tegn på, at det virkelig er nødvendigt at sætte et arbejde i gang, hvor vi får bygget en ny forsvarsstrategi op, og at vi får lavet et samarbejde med de virksomheder, vi nu har, der er i stand til at levere produkter til det danske forsvar.
For vi skal jo huske på, at hvis de føler, at de hele tiden bliver skubbet til side af forsvarsministeren, og hvem der nu sidder og styrer det i den forbindelse – det kan også være en af de her styrelser, vi har under Forsvarsministeriet, der sidder og styrer indkøb og den slags – så er det endnu vigtigere, når vi kommer i gang med arbejdet med forsvarsstrategien, at vi så bygger den op i forhold til, hvad vi skal bruge den danske forsvarsindustri til, og hvordan vi skal inddrage den mere i samarbejdet med at få bygget et stærkt forsvar op.
Og så er tiden gået i den her omgang.