runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Jeg bliver naturligvis ikke sådan overrasket over svaret, men jeg bliver alligevel nødt til at spørge ind til det.
For ordføreren tager jo dermed også stilling til, at det er vigtigere at sige nej til at lave en udleveringsaftale med eksempelvis Assad, end det er at lukke udlændinge ud, som allerede har haft en dom for at være kriminelle – nogle af dem er dybt kriminelle – og som så igen bliver til fare for danske statsborgere.
Så synes jeg jo også, at man tager stilling til det på en anden måde, altså at det er o.k., at danskerne må lide i den usikkerhed, fordi man har et principielt standpunkt om, at man ikke kan smide dybt kriminelle ud til f.eks. Assad.
Så har Enhedslisten en grænse for, hvor meget danskerne skal stå på skuldrene af sådan nogle lidt højtflyvende ideologiske holdninger til, at man ikke kan sende folk tilbage til lande, som de ret beset kommer fra til at starte med?
Rosa Lund (EL), 2023-03-23:
Jeg er meget enig i, at udrejsecentre er en forfærdelig konstruktion.
Jeg synes slet ikke, at de burde være der, og når de nu skal være der, synes jeg slet ikke, at det burde være Kriminalforsorgen, der drev dem.
For det sender jo virkelig et signal om, at det er kriminelle mennesker, der bor der, og afviste asylansøgere er altså ikke kriminelle.
De har bare fået afslag på deres asylansøgning.
Grunden til, at vi ikke bare kan sende folk ud, er jo, at vi ikke har tilbagesendelsesaftaler med nogle af de her lande.
Det ville jo f.eks. kræve, at vi lavede en tilbagesendelsesaftale med præstestyret i Iran.
Det synes jeg er en dårlig idé.
Der er også noget af det, som ville kræve, at vi lavede en tilbagesendelsesaftale med Assad i Syrien.
Det synes jeg også er en dårlig idé, og det er derfor, man ikke kan gøre, som Nye Borgerlige vil.
Så kan vi godt stå her og skændes om konventionerne, men jeg må bare sige, at jeg holder meget af konventionerne.
Jeg synes ikke, det er noget, man går til kanten af.
Jeg synes, det er noget, vi står på skuldrene af.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Tak for det.
Jamen det bliver jo helt pinligt.
Vi starter i hvert fald ud med at være enige, for vi er enige om, at konstruktionen med udrejsecentrene er forkert.
Der er vi enige, og for at køre den videre, inden vi bliver uenige, så er vi også enige om, at kriminelle og ikkekriminelle selvfølgelig burde blive adskilt.
Selvfølgelig burde de det.
Men nu er Nye Borgerlige jo op til flere gange kommet Enhedslisten i møde, og så ville jeg jo godt høre, om Enhedslisten ikke er enig i, at problemet med konstruktionen er, at udrejsecentrene slet ikke skulle være der.
Nu har vi jo rakt hånden ud et par gange, og vi er blevet enige, og så kunne jeg godt tænke mig at se, om Enhedslisten mener, at konstruktionen med de kriminelle bare skal være, at vi smider dem ud, at vi lukker dem ud, eller at vi lader dem være låst inde, indtil vi lukker dem ud.
Rosa Lund (EL), 2023-03-23:
Vi har det i hvert fald sådan i Enhedslisten, at de her to grupper skal adskilles.
Det står i regeringsgrundlaget, og det er ret nemt at gøre, for der findes jo masser af centre allerede i dag, hvor der sidder afviste asylansøgere.
F.eks. ville det være oplagt – synes jeg – at tage de kvinder, der sidder på Kærshovedgård, og som er afviste asylansøgere, og flytte dem til Avnstrup, hvor afviste børnefamilier sidder.
Det er helt oplagt, og det ændringsforslag kommer vi til at stille.
Og så kan Nye Borgerlige jo selv afgøre, med hvilken motivation de vil stemme for.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-23:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ordføreren, til trods for at ordføreren siger, at kriminaliteten ikke er steget, erkender, at utrygheden er der, og at den er reel.
Den er reel for dem, der bor i området, den er reel for dem, der drev tankstation indtil for nylig, og som har drevet købmand osv.
Vi kunne jo sagtens, når man står her som ordfører for Nye Borgerlige over for en ordfører fra Enhedslisten, diskutere alt det, vi er uenige om, men noget af det, jeg tror vi kan blive enige om – det lyder det til –
Når det er vigtigt, er det jo primært af hensyn til det, som vi er blevet bekendt med over årene, nemlig at det skaber mere kriminalitet, også blandt dem, der ikke i forvejen har en dom.
Det skaber radikalisering, og det skaber store problemer ikke bare på centrene, men også omkring centrene, at man har så mange mennesker gående op ad dybt kriminelle, der som sagt risikerer at blive både kriminelle og radikaliserede.
For os er det bestemt ikke målet, at der er folk, der er afvist eller udvist af Danmark, som skal hjem og bo med deres børn.
Altså, hvis man ikke har ret til at være i Danmark, skal man rejse ud.
Men målet om at adskille dem deler vi, og det håber jeg vi kan stå fast på på hver sin side af regeringen og også kæmpe for.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-03-23:
Nej, jeg står ikke her på talerstolen og har en liste over øde øer.
Det, som jeg er optaget af, er, at der bliver fundet en løsning på det her problem, og at vi finder en øde ø, sådan at de her mennesker kommer så langt væk fra de danske lokalsamfund som muligt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Først var jeg enig i meget af ordførerens tale, men så kom det her med, at det skulle så langt væk som muligt, helst på en øde ø.
Så bliver jeg nødt til at høre, når nu jeg er en af dem herinde, der bor længst væk: Det er vel ikke Nordjylland, vi snakker om igen?
For det gjorde vi, dengang vi lige pludselig skulle have flyttet dybt kriminelle udlændinge til en meget, meget lille by, hvor de med fri udgang havde direkte adgang til en brugs og en skole, altså folk, der var dømt for kriminalitet vedrørende eksempelvis børn.
Skal vi ikke måske genbesøge Lindholm?
Ellers ser jeg jo gerne, at ordføreren måske kommer med en liste over andre øde øer, for så går der jo rigtig meget sognerådspolitik i det lige pludselig, når vi skal til at løse problemstillingen, i forhold til hvor de forskellige valgkredse er.
Så er der en liste?
Har Konservative tænkt den her øde ø-tanke så langt, at de måske har en liste med øde øer, som i min optik helst skal ligge så langt væk fra Nordjylland som muligt?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-03-23:
Jamen vi synes, at det haster med at finde en løsning på det her, og jeg håber, at regeringen snart vil komme med et bud på en løsning.
Her mener vi, at en øde ø kan være et bud på en løsning, og så må vi jo se, hvad der kan lade sig gøre i forhold til det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-23:
Er den øde ø Lindholm?
Det bliver ordføreren nødt til at svare på.
Det var det, jeg spurgte om.
Men jeg vil godt foreslå en anden rigtig god ø, som virkelig er øde, og det er Grønnedal i Grønland.
Den har Dansk Folkeparti foreslået.
Der var sådan en lidt lunken opbakning til det inden valget.
Det ville jo være et emne.
Altså, muligheden er der, hvis man vil.
Men jeg vil godt have et svar fra De Konservative på det om Lindholm.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-23:
Jo, altså, hvis det kan lade sig gøre på Avnstrup, synes jeg sådan set, det kunne være en meget fin idé.
Det er jeg ikke helt sikker på det kan.
Avnstrup er jo et gammelt sanatorium, som ligger inden for skovbyggelinjen, så ombygninger på Avnstrup, som det ville kræve, er ikke umiddelbart noget, man kan gennemføre inden for det nuværende plangrundlag.
Så det er ikke helt så simpelt, men det ville jeg da i udgangspunktet synes var en meget fin løsning.
Thomas Jensen (S), 2023-03-23:
Ja, det er sådan, jeg forstår forslaget.
Men dertil skal også siges, at når vi blandt transportordførerne sidder og diskuterer vedtagelse af nye jernbaner, tager vi jo rigtig, rigtig meget hensyn til, hvad det er for en natur, der ligger omkring sådan en eventuel ny jernbane.
Og der gør vi jo alt, hvad vi kan, for, at det ikke kommer til at ligge i sådan en natur, som vi gerne vil beskytte.
Jeg forstår også, at praksis er, at Banedanmark plejer at kunne indgå aftaler med private lodsejere.
Den her del af lovforslaget skal bruges, hvis det virkelig går i hårdknude og man så får brug for at skulle ekspropriere.
Jeg håber ikke, at vi kommer dertil; jeg håber på, at man kan gøre det på et almindeligt aftalegrundlag.
Men vi er i hvert fald med på at give Banedanmark den mulighed, for Banedanmark skal kunne leve op til sine forpligtigelser i naturbeskyttelsesloven.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Det handler dybest set om en bekymring om ekspropriationsdelen.
Min bekymring går på, at staten nu mener, at når de planlægger en jernbane gennem et naturområde, som de måske ejer, men hvor de ikke ejer de omkringliggende arealer, så kan de få lov til at gå ind og ekspropriere i forhold til private, ganske almindelige mennesker, for nu får DSB muligheden for at udpege det.
Det er sådan, jeg læser det – at det er muligheden.
Er ordføreren enig i, at det er den mulighed, man giver DSB nu?
Og at det så kan være nødvendigt, er fint, men det er for at få forståelsen, i forhold til at staten nu vil kunne ekspropriere privat ejendom igennem DSB.
Thomas Danielsen (V), 2023-03-23:
Det er jo helt korrekt.
Altså, det, vi gør her, er jo ikke, at vi vil diktere nogen og sige, at du skal hegne det.
Det er omvendt.
Vi siger netop, som ordføreren siger, at man nu lovliggør, at man ikke hegner, f.eks. en sti, der går igennem et engområde, hvor det jo slet ikke ville give mening at hegne den sti fra.
For vi ønsker jo nok i bund og grund alle sammen så få hegn i naturen som overhovedet muligt, og her bruger vi altså sund fornuft.
Det er godt for landmændenes pengepung, og det er også kun sund fornuft i forhold til vildtet og dyrenes frie bevægelighed.
Jette Gottlieb (EL), 2023-03-23:
Jeg vil bare gerne bede ministeren bekræfte, at det her er en lov, der handler om, at man ikke har pligt til at hegne, men at man selvfølgelig lokalt har en mulighed for at hegne
, hvis man finder det hensigtsmæssigt, lad os sige en nabo til en skovbørnehave eller et eller andet, der godt kan bede om og måske også få gennemført en hegning omkring en sti, de benytter særlig meget eller i særlige tilfælde osv.
Kan ministeren bekræfte, at det ikke er en lov, der forhindrer hegning, men en lov, der ophæver pligten til at hegne?
Thomas Danielsen (V), 2023-03-23:
Ordføreren spørger ind til, hvad lovgivningen bliver i nationalparkerne, og jeg er ikke minister for naturnationalparker, og den her lov omfatter ikke naturnationalparker.
Det vil givetvis være sådan, at det, når vi laver en generel lov, så også er noget af det, som kommer til at gælde i områder, hvor der er en naturnationalpark.
Men ordføreren stiller jo nogle spørgsmål omkring, hvordan vi indretter naturnationalparkerne, og det har bare ikke noget med den her lov at gøre.
Det har noget at gøre med alle mulige andre områder.
Så man kan sige, at ordføreren, hvis ordføreren tager til Rebild, så vil kunne køre igennem områder i Rebild, hvor der er får, der går og græsser, og at ordføreren vil kunne gøre det, uden at de får skal være hegnet væk fra vejen.
Så det, vi foreslår her, har ikke noget med naturnationalparkerne at gøre.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Men nu mangler jeg bare den der ene garanti.
For der er masser af fornuft i det her forslag.
Det er der, men der er også den der helt reelle bekymring, og det er jo selvfølgelig, fordi jeg kan se, hvad man ellers kan få tusket igennem, bare man kalder det klima og natur.
Vil ministeren garantere mig, at det her kommer til at gøre, at jeg, når nu naturnationalparkerne bliver oprettet, så vil kunne gå ud med min rygsæk og gå igennem dem og være sikker på, at der er hegn, hvor der er offentlig færdsel?
Thomas Danielsen (V), 2023-03-23:
Naturnationalparkerne har deres egen lov, så det her er noget, som er rettet mod andre områder.
Det kan være landmanden, som har en sti, der går igennem et område, hvor han har græssende dyr, og han skal i dag rent faktisk hegne den sti fra, såfremt der var nogen, der kom gående der.
Det gør han jo måske ikke, så man kan også sige, at det, vi laver med loven, sådan set bare er at få den tilpasset lidt mere til den praktiske virkelighed.
Man kan måske også sætte to streger under det ved at sige, at det, vi gør med loven, bare er, at vi indfører sund fornuft i den, sådan at den også er i overensstemmelse med, hvad man ville gøre i praksis.
Så hører jeg ordføreren spørge lidt ind til vejmyndigheden.
En vejmyndighed er jo Vejdirektoratet, hvis det er statsvejene, og det er kommunen, hvis det er private fællesveje, og det, der skelnes lidt imellem, er gennemfartsveje og fordelingsveje, som er én type trafik, som ordføreren nævner.
De skal have det primære formål at afvikle trafik, og så er det jo klart, at det skal hegnes, og hvis der er tvivl om det, må man lave den her revision af området, som der står i loven.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Jeg er jo heldigvis så ung herinde, at jeg stadig væk tager imod råd, så nu stiller jeg selvfølgelig ministeren det spørgsmål, som er mig meget magtpåliggende: Vil ministeren garantere mig, at de områder, vi nu kommer til at udlægge som naturnationalparker, ikke i fremtiden ved en senere revidering af den lov, som ministeren henviser til nu er gældende for naturnationalparkerne, lige nøjagtig vil blive omfattet af den her hegningslov?
For det, der er problemstillingen for mig, er dybest set ikke, om det er en landmand, der selv har mange arealer, og heller ikke, at naboen får lov at køre på vejen – det er ikke det, der er min problemstilling – men der er faktisk ofte nogle meget, meget store områder, hvor der er en tværgående trafik, der vil være nødvendig, eksempelvis i en landsdel som Nordjylland, en tværgående trafik, som måske efter københavnske forhold ikke er ret voldsom, men som dog er nødvendig.
Og det, jeg godt kunne være bekymret for, er, at vi, fordi vi godt ved, at nationalparkerne kunne være en problemstilling, så nu siger, at de er undtaget.
Men kan ministeren garantere mig, at det ikke er ved at ændre i måden, man ser på det?
Skal der her simpelt hen skrives ind, at naturnationalparkerne er undtaget, eller kan det flyttes, ved at man siger, at det bare er store dyr?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Det er der, min bekymring er.
Der er jo nogle af de jernbanestrækninger, som har været på tegnebrættet, som kommer til at gå igennem beskyttet natur.
Og noget natur er selvfølgelig meget mere beskyttet end andet, men min bekymring går virkelig på, at fordi vi lægger en jernbane i et § 3-område og vi ikke har jord nok på statens hænder, så går vi ud og tager privat ejendom for at lave tilsvarende antal kvadratmeter et andet sted.
Det er det, der bekymrer mig lidt – det må jeg indrømme.
Thomas Jensen (S), 2023-03-23:
Jamen det er jo fair nok at have den bekymring, og jeg vil også opfordre til, at spørgeren rejser det i udvalgsbehandlingen, sådan at vi kan få det afklaret.
Det kunne måske også være interessant, at vi så på, hvor ofte der egentlig har været problemer for Banedanmark, når de skal anlægge erstatningsnatur.
Jeg tror ikke, problemet er så stort.
Det handler mere om, at vi skal have en sikkerhed for, at hvis problemet opstår i fremtiden, skal Banedanmark have det her instrument.
Jette Gottlieb (EL), 2023-03-23:
Altså, jeg er enig med de ordførere, der siger, at det her er et rent bunkebryllup, og derfor vil jeg så nøjes med kun at spørge om to ting.
For det første: Er ministeren af den opfattelse – og nu snakker jeg ikke om sikkerhedsbestemmelserne, men simpelt hen om signalsystemerne – at det i en overgangsperiode, hvor man er henvist til at Banedanmark skal stille materiel til rådighed, vil hæmme overgangen af gods til bane?
Og jeg vil lige i den sammenhæng sige, at det i forrige periode jo var en del af infrastrukturaftalen, at man afsatte midler til, at godstransportører kunne få tilskud til at leje lokomotiver og andet, og det blev pillet ud af aftalen, som jeg nu forstår ministeren.
Men betyder det samspil ikke, at ministeren rent faktisk er medvirkende til at hindre godstransport på bane?
Det var det ene.
Det andet er spørgsmålet om tavshedspligten på hele Transportministeriets ressortområde.
Er det virkelig velment?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Er Nye Borgerlige med på at gøre det nemmere for staten at ekspropriere?
Nej tak.
Længere er den ikke.
Der er rigtig, rigtig mange gode ting i det her, også ting, der som noget helt naturligt bliver implementeret, og som vi godt kunne bakke op.
Der er vel otte, ni, ti separate lovforslag inkorporeret i det her ene lovforslag.
Havde vi nu delt det op, sådan at man havde taget hver enkelt lækre ting for sig selv, havde Nye Borgerlige nok godt kunnet stemme for det.
Nu kommer jeg jo til at stå som ham, der er fuldstændig ligeglad med alt det andet, fordi jeg kommer til at sige, at jeg ikke kommer til at støtte forslaget.
Det gør jeg ikke, fordi vi er for mindre stat og mere menneske og ikke omvendt, og lige så snart man begynder at sige, at staten skal have nemmere adgang til at ekspropriere – uanset grunden til det – så stritter alle hårene på sådan en rigtig borgerlig som mig.
Så vi kommer ikke til at støtte forslaget.
Vi kan stille os op i en lang talerrække og tale om alle de fortræffeligheder, der er.
Men så er der den her ene torn, der rammer mig lige i øjet.
Det er den, der gør mest ondt, og derfor vil vi forhåbentlig se et lovforslag, der så bliver delt op i ti lækre dele, hvor jeg kunne tage de ni at sige ja til.
Det kommer nok ikke til at ske, så jeg tror, at vi kommer til at stemme imod, desværre – til ni gode og et meget skidt forslag.
Nye Borgerlige kan ikke støtte lovforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-23:
Jamen her er der tale om et lovforslag, der indeholder en lang række tekniske ændringer i forhold til jernbaneloven.
Lovforslaget er jo foranlediget af, at EU-Kommissionen har sendt en åbningsskrivelse til Danmark for at påpege, at vi i Danmark ikke har implementeret en række bestemmelser i flere EU-direktiver på jernbaneområdet.
Langt hovedparten af delene i lovforslaget er sådan set uproblematiske og giver jo egentlig rimelig god mening.
Og det er også meget glædeligt, at forslaget præciserer, at det bliver muligt at pålægge straf i tilfælde, hvor eksempelvis gods ikke er fastspændt tilstrækkeligt, og at gøre virksomheder strafferetligt ansvarlige, når deres togmateriale er årsag til ulykker eller farlige situationer; de fleste af os erindrer sikkert ulykken den 2. januar 2019, hvor otte mennesker mistede livet på Storebæltsbroen, fordi en trailer ikke var låst fast.
Derfor er det overordnet vigtigt, at der ikke er tvivl om, at anklagemyndigheden kan komme efter virksomheder, der ikke lever op til deres ansvar for, at sikkerheden ved jernbanedrift er i orden.
Bestemmelserne om ekspropriation er fastlagt i grundlovens § 73, og heraf fremgår det, at ejendomsretten er ukrænkelig, og at ekspropriation kun må finde sted, hvor almenvellet kræver det.
Man kan efter Dansk Folkepartis opfattelse rejse berettiget tvivl om, hvorvidt en etablering af erstatningsbiotoper er almenvellet så påkrævet, at det kan berettige ekspropriation.
Dansk Folkepartis opfattelse er, at man skal være yderst tilbageholdende med at anvende ekspropriation.
Vi tager det meget alvorligt, når det af vores grundlov fremgår, at ejendomsretten er ukrænkelig.
Jeg kan derfor heller ikke for nuværende tilkendegive, om Dansk Folkeparti vil stemme for hele forslaget i dets nuværende form; det må bero på en afklaring i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Jette Gottlieb (EL), 2023-03-23:
Enhedslisten finder det vigtigt, at vi synkroniserer jernbanetransporten, så der bliver meget få tekniske hindringer for togdrift over grænserne, men der er et par men'er.
Jeg har to overvejelser.
Vi er midt i en lang fase med udrulning af nye signalsystemer, specielt ETCS, men hvad med overgangsperioden?
Endnu er der ATC, det gamle system, hele vejen fra Sverige til Tyskland via Roskilde og Padborg.
Det er dog fjernet fra Køge Nord, men pyt.
Men i det øjeblik, hvor bare en enkelt delstrækning mellem Peberholm og Padborg overgår til udelukkende ETCS, vil det ikke længere være muligt at køre gennem Danmark mod lokomotiver, der ikke foruden ATC er forsynet med det kostbare ETCS-system.
Betyder bestemmelsen, at det her kan blive meget dyrt, og at det i overgangsfasen vil være meget dyrt at køre igennem Danmark eller rundt i Danmark, fordi Banedanmark har mulighed for at opkræve den betaling?
Det kan også blive rigtig besværligt.
Hvilke overvejelser ligger der om overgangsperioden?
Sandt at sige
er jeg meget opmærksom på, om vi med det her i en længere årrække kommer til at lave barrierer for en helt nødvendig omstilling af godstransporten fra vej til bane.
Min anden overvejelse handler om pligterne i forbindelse med potentielle ulykker; der er tale om en tavshedspligt.
Med lovforslaget udvides tavshedspligten fra at omfatte Trafikstyrelsen samt tilkaldte sagkyndige til at omfatte hele Transportministeriets ressortområde, og det vil sige, at der simpelt hen vil være tavshedspligt omkring eventuelle ulykker, og der vil jeg godt spørge: Hvad betyder det for offentlighedens adgang til oplysninger om ulykker, forløbere for ulykker samt sikkerhedsmæssige uregelmæssigheder?
Vil jernbanevirksomheder og virksomheder inden for Transportministeriet blive pålagt at etablere whistleblowerordninger?
Det er jo ret vigtigt i sådan en situation.
I hvilket omfang vil rapporter om ulykker og forløbere for ulykker samt sikkerhedsmæssige uregelmæssigheder blive gjort offentligt tilgængelige, såfremt ændringen besluttes?
Det synes jeg også er uklart.
Altså, det er hele Transportministeriets ressortområde.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Men jeg er meget klar til at stille en række spørgsmål i udvalgsarbejdet, og det kommer jeg også til at gøre.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-03-23:
Det er lige ved at være en fordel at komme så langt nede i rækken, for det meste af det, jeg har skrevet her, er jo blevet sagt mere end en gang.
Vi stiller os altså positivt til lovforslaget, men har bemærket et høringssvar fra DI Transport, hvor der – som det også er blevet nævnt før – udtrykkes en undren over de vide beføjelser, der gives i forhold til det farlige gods.
Det tænker jeg vi skal have en debat om, når vi når til udvalgsbehandlingen.
Ligeledes bemyndiges ministeren til at fastsætte regler om forvaltning og betaling for brug af jernbanerelaterede servicefaciliteter og de ydelser, der leveres i disse faciliteter.
Med det foreslåede lovforslag får ministeren altså en vid beføjelse til at kunne gribe direkte ind i prisstrukturen på markedet, hvis jeg har forstået det korrekt.
Det skal vi selvfølgelig lige have en samtale om.
Marianne Bigum (SF), 2023-03-23:
Jeg taler igen på vegne af fru Sofie Lippert.
Lovforslaget berører flere dele af lovgivningen på jernbaneområdet, og det søger bl.a. at imødekomme åbningsskrivelsen og rette op på en alt for stram dansk minimumsimplementering ved at præcisere den nuværende lovgivning, så den følger den fornuftige og praktiske EU-regulering.
Det kan vi godt lide.
Tiden er løbet fra stramme nationale jernbanelove, og i EU skal vi have fuld damp på at få ensartede regler for opgradering af vores lange skinner.
Dermed lægger lovforslaget op til, at Banedanmark mod betaling kan samarbejde smidigt med operatører og stille ombordudrustet materiel til rådighed, dvs. dimser, som kan kommunikere med signalsystemerne.
Dette nybrud i jernbaneloven giver sikkerhedscertificerede jernbanevirksomheder mulighed for at køre på flere af de danske togstrækninger med de nye digitale signalsystemer.
Tilsvarende er ensartede regler for især ledningsarbejder langs jernbaner afgørende for udviklingen og for fjernelsen af fortolkningstvivl om ansvar ved disse arbejder, hvilket er til gavn for alle.
Endvidere er det af hensyn til jernbaneinfrastrukturens funktionalitet og økonomi hensigtsmæssigt at kunne afvise ønsker fra tredjeparter om nye arbejder tæt ved jernbanen.
Et af de vigtigste områder i lovforslaget er dog, at Banedanmark ligestilles med vejmyndighederne i forhold til ekspropriation, når det gælder etablering af erstatningsbiotoper, hvis de opnår dispensation til at nedlægge beskyttet natur.
Det vil være med til at reducere tabet af biodiversitet og bevare naturlige levesteder, især fordi det nye naturområde skal være større end det nedlagte.
SF støtter forslagets videre behandling.
Tak for ordet.