runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Barbara Gaardlykke Apol (JF), 2021-05-18:
Jamen jeg forstår godt, at det juridiske i det kan virke som et problem, men som det også er blevet sagt flere gange her i dag, er rigsfællesskabet jo netop et eksempel på, hvor meget vi kan klare, selv om jura nogle gange skulle være en forhindring.
Se f.eks. på rigsfællesskabet i forhold til grundloven.
Vi kan ting, men det handler bare om politisk vilje.
Jane Heitmann (V), 2021-05-19:
Tak til ministeren for talen.
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at man måske godt kan sige, at problemet har løst sig selv, og jeg vil bare gerne have ministeren til at bekræfte, at når borgerforslaget kommer til afstemning her i Folketingssalen, vil regeringen stemme for.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-19:
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren i, at der er mange gode mennesker.
Det er også derfor, vi var med i den her § 3-ordning.
Jeg er fuldstændig enig i, at der kan være gode folk derude, som kan byde ind på det her præsteembede, men det ændrer ikke på, at som vi ser det, er den lige vej trods alt, at man tager præsteseminariet.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Vi har ledige mennesker efter teologistudiet.
Og så vil jeg sige, at der jo er ånd mange andre steder end på universitetet på teologistudiet.
Nu sagde hr. Jens Rohde før, at det var ånden, vi havde for lidt af.
Ja, det er jeg enig i, men der er lige så meget ånd på en højskole eller på en god arbejdsplads eller i en studiekreds eller på en aftenskole eller hos lederen på en forsorgsinstitution.
Der er da masser af ånd i det her samfund, som kan bruges i den her sammenhæng.
Find det i stedet for at kigge smalt på dem, der kan græsk og hebræisk, som jeg tror det er man skal kunne for at være præst.
Man skal kunne mange ting for at være præst.
Gå ud, og find dem!
Det her er jo en ganske interessant diskussion, og grunden til, at jeg nævnte en jord- og betonarbejder og en chauffør før, er, at de borgerlige, som jo først og fremmest står bag det her forslag, ofte har det sådan, at pisken gerne må svinges over arbejdsløse, for hvis den bliver det og de har ringe forhold, så skal de nok finde et arbejde, eller også opstår der nye arbejdspladser.
I det her tilfælde skal vi altså uddanne endnu flere af nogle, vi uddanner rigeligt af i forvejen, for at der skal være nok til, at nogle af dem søger ind på præsteseminaret.
Der er efter min mening ingen logik i det.
Der er ét godt forslag i det, ordføreren nævner, nemlig at lave en undersøgelse over, hvorfor de folk ikke søger over i præsteseminaret, hvorfor de ikke føler sig tiltrukket.
Der tror jeg, I bl.a. er nødt til at lytte til en idé – det er ikke min idé – der kommer fra andre gode folk inden for kirkerne, som siger: Vi må sælge ud og begejstre dem, overbevise dem, fortælle, hvor gode job det er.
Det må private arbejdsgivere også.
Hvis de vil have ingeniører og elektrikere og arbejdsfolk og sådan nogle folk, må de fortælle, hvorfor det er spændende at arbejde hos dem.
Det er jo det, der er det vigtige, og det vil sige, at det er overbevisningsarbejdet, som skal laves, og som ikke bliver lavet i et godt nok omfang i dag.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Jeg synes jo heller ikke, at det er vores opgave at overbevise folk, der tager en teologiuddannelse, om, at de skal være præster.
Det mener jeg simpelt hen ikke er vores opgave.
Men vi har en opgave i at prøve at se på, hvordan vi får løst præstemanglen, så længe vi har stat og kirke sammen som givet ved grundloven.
Jeg respekterer fuldt ud, at der er mange forskellige holdninger til det i de forskellige partier – det har jeg den største respekt for.
Jeg er glad for folkekirken, og derfor synes jeg også, at jeg som politiker har en pligt til at prøve at anskue den her problemstilling helt seriøst fra et kirkeligt synspunkt.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Ja, det anerkender jeg.
Det er fuldstændig tåbeligt, at de ikke kan komme ind.
Jeg mener, at teologistudiet er meget bredere end som så, og at det burde betragtes meget bredere, og at samfundet generelt kan få meget stor nytte af folk, der kan berige vores land med – hvad skal jeg sige – den ånd, som sådan en uddannelse kan føre med sig.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-19:
Tak til ordføreren, og tak for, at I også bakker op om beslutningsforslaget, i hvert fald intentionen i det, og anerkender, at der er præstemangel.
Der er en ledighed på 23 pct., og det anerkender jeg, men der er jo også mange af dem, der vælger at læse videre på et senere tidspunkt.
Så jeg skal bare lige høre, om ordføreren også anerkender, at det, at der faktisk er en masse studerende, der gerne vil ind på den her uddannelse og ikke kan komme ind, er med til, at vi har præstemangel i Danmark.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Tak for det spørgsmål.
Og dermed ville det jo være helt forkert at stemme for et forslag, som formentlig ville skulle betyde ændringer af sundhedsloven og andre ting, og det vil sige en ændring af den sundhedslov, hvor Venstre jo faktisk var forslagsstiller i forbindelse med den daværende kommunalreform, hvor man har den her armslængde.
Jeg er en stor tilhænger af, at man holder hånden under vores sundhedsvæsen, og der er virkelig et behov for det i de kommende år.
For vi har øgede udgifter til medicin og øgede udgifter til flere kroniske sygdomme, og så er der også en mere specialiseret behandling, og det er primært det sidste, som vi her har med at gøre, og det skal der være en finansiering til.
Der skal Danmark internationalt ligge fuldstændig i top, og det skal vi sikre at vi gør fremadrettet.
Jane Heitmann (V), 2021-05-19:
Det er selvfølgelig noget overraskende, at regeringen vil stemme imod det her; det skal jeg da ikke lægge skjul på at jeg er ærgerlig over.
Men jeg vil så også spørge sundhedsministeren om noget mere, for det forlyder, at der stadig væk er en diskussion om behandlingen af recidivpatienterne, altså de børn, som får tilbagefald – om hele den recidivbehandling skal centraliseres på Rigshospitalet.
Kan ministeren af- eller bekræfte det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-19:
Som ministeren selv sagde, løste det sig jo nu, fordi Sundhedsstyrelsen kom op med noget nyt, og det var jo at bevare de her fire lokationer.
Hvis nu Sundhedsstyrelsen ikke var kommet op med det her og de ikke havde ændret det her og man havde truffet en beslutning og at anbefalingen var, at der skulle være én lokation, ville regeringen så have accepteret det, eller ville man have indkaldt til forhandlinger med partierne og sagt: Hov, det her duer ikke, det skal vi have gjort noget ved?
Men ville regeringen så have accepteret det, hvis det var Sundhedsstyrelsen, som kom med den anbefaling?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Ja, og det gælder jo både i forhold til patienten, som er det, som er i fokus her, og det gælder faktisk også imellem afdelingerne og for at sikre, at den faglige sparring er i top, og det er faktisk noget af det, som man her vil bygge videre på, og som jeg kan konstatere er vokset frem, måske på grund af den debat, der har så været.
Jeg synes ikke, det har været en god debat om de her placeringer eller om lokationerne på børnekræftbehandlingen, for den har skabt alt for meget usikkerhed og utryghed, også unødvendigt, kan vi nu se, men selve det, at debatten har været der, har jo betydet, at man er begyndt at arbejde mere sammen, og det bliver nu forankret i det nationale forum for børnekræft i regi af Sundhedsstyrelsen.
Det synes jeg er godt.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-19:
For jeg tror, at opgaven her er anderledes.
Vi har en arbejdsløshedsprocent på 23 blandt teologer, og så kan man mene nok så meget om, at erhvervslivet burde ansætte dem og sådan noget, men det gør de jo ikke i dag, og derfor er de arbejdsløse.
Vi har næsten ingen arbejdsløse pædagoger og sygeplejersker, og derfor har vi et ansvar for og en opgave i at skulle rekruttere dem ind på uddannelserne, hvor vi måske med teologerne i højere grad har en opgave i at overbevise dem om, at præstegerningen er vejen frem for dem.
Tænker ordføreren ikke, at det kunne være en god løsning, ud over at man selvfølgelig kan ansætte dem i centraladministrationen og i virksomhederne?
Men det gør de jo desværre ikke i dag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-19:
Bare for en god ordens skyld vil jeg også understrege, at jeg ikke går på kompromis med høj faglighed i den her situation, men jeg tænker, at det er 20 år siden, vi første gang begyndte at tale om murløse sygehuse, hvor man i princippet ved hjælp af telemedicin kan flytte lægen og på den måde jo i virkeligheden nå ud til patienter andre steder i landet og også gøre andre sundhedspersoner rigtig dygtige undervejs.
For på den måde lærer vi jo også noget, når vi sådan for lov til at arbejde med det.
Men nærhed betyder jo faktisk noget, når man er i så alvorlig en situation, som man er i, når man er forældre til kræftsyge børn.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Og det er heller ikke det, jeg hører der bliver spurgt om fra fru Kirsten Normann Andersens side, men jeg mener dog i hvert fald stadig væk, det er vigtigt at slå fast, at det overhovedet ikke er sådan, at jeg mener, at vi er et sted, hvor en teknologi eller andet ville kunne erstatte, at vi har de fire lokationer med kræftbehandling til børn og unge, som vi har i dag.
Det mener jeg er en rigtig beslutning, og set fra min stol er det faglige arbejde fra Sundhedsstyrelsens side grundigt og ordentligt og inddragende i forhold til forældre, Kræftens Bekæmpelse og den højeste faglighed.
Det er præcis sådan, det skal være, og jeg er tilfreds med, at de er nået frem til at fastholde placeringen på fire lokationer i Danmark.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-19:
Tak for det.
Jeg vil bare starte med at sige, at jeg tror, at alle forældre, som har alvorligt syge børn, vil prioritere høj kvalitet over alt andet.
Det er jo ikke bare noget, som man tager ned fra hylderne, men der er jo i virkeligheden også masser af erfaring, som ligger til grund for det.
Men når det er sagt, er Danmark godt nok et lille land, men vi fra Jylland synes stadig væk, at der er forfærdelig langt til hovedstaden, og der er selvfølgelig endnu længere, hvis det er sådan, at man ofte skal hertil, fordi man har et sygt barn, og derfor synes jeg også, at det her er en vigtig debat, og der er jo ingen tvivl om, at coronaen har lært os at bruge digitale løsninger.
Vi har lige lavet en meget fin life science-strategi, og jeg undrer mig bare over, om vi nu ikke også er kommet dertil, hvor den teknologiske udvikling gerne i højere grad må komme patienterne til gode, end vi måske har været vant til, sådan at der ikke er en modsætning mellem høj kvalitet og nærhed, og om det ikke også netop er nu, vi har chancen for det med så god en debat, som vi har fået på baggrund af det her forslag.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Nej, men i sidste ende handler det hele om en prioritering, hr. minister, og det, der er problemet, er jo, at vi i Folketinget ikke rigtig er villige til at tage de prioriteringsdiskussioner.
Men det overlader vi så til nogle embedsmænd, samtidig med at vi så ikke vil sætte de nødvendige penge af til det, som de egentlig siger fagligt burde være det rigtige.
Og det er jo det problem, som vi er nødt til at komme til livs, og det er jo derfor, jeg siger, at man skulle sætte regionerne fri.
For de har ansvaret for det her, og vi har jo så fra KD's side oven i det i vores 2030-plan foreslået, at man tilfører sundhedsvæsenet 14 mia. kr. Der kunne man så få højt specialiseret behandling på en række områder.
Men der er jo ingenting, der kan komme uden om en prioriteringsdiskussion.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Der vil jeg svare klart nej, fordi det er vi ikke tilhængere af.
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Jens Rohde fremlægger det, for det er helt logisk, at der jo er store kvaliteter ved at have børnekræftbehandling fordelt fire steder i Danmark i forhold til en centraliseret behandling.
Det er der; jeg er fuldstændig enig.
Men jeg mener virkelig ikke, at noget så centralt og noget så højt specialiseret som behandlingen af børnekræft bør være noget, som er op til et regionsvalg hvert fjerde år og en kamp om en skatteprocent i en region at afgøre hvor man skal have, og hvordan den skal være.
Her mener jeg, at som politikere er det os, der har ansvaret for det, og det er også mit ansvar som sundhedsminister, naturligvis – også at hive skatten op af borgernes lommer for at få investeret i det her.
Men hvor og hvordan må være op til den højeste sundhedsfaglighed, når det er så komplekse ting; det bør ikke være op til en politisk studehandel i en budgetforhandling i en region eller andre steder.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
I de her diskussioner står vi jo tit i den problemstilling, at vi ønsker den højeste faglighed koncentreret, fordi det er vigtigt, at man kan koncentrere den højeste faglighed, og vi har det ønske, at vi vil give en ensartet behandling over hele landet, men i den diskussion glemmer vi jo så tit, hvad nærhed egentlig betyder, og derfor kommer man ikke uden om, at der i diskussionen her indgår nogle strukturelle overvejelser, som vi bør gøre os, fordi i sidste ende handler det jo så også om økonomi.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om han deler det synspunkt, at der kunne være en vis ræson i at sætte vores regioner en lille smule mere fri rent økonomisk, således at man ude regionalt i landet har en mulighed for sammen med borgerne at tilrettelægge det sundhedsvæsen, som man gerne vil have ude regionalt, og eventuelt give skatteudskrivningen tilbage til regionerne, således at man der – det kunne vi jo så kompensere på bundskatten, så det ikke betyder højere skat for den enkelte – i højere grad kunne tilrettelægge og sikre lokalt, at man kan beholde de lokationer for de behandlinger, som man gerne vil have.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Jeg har redegjort for det arbejde, der skal ske fremadrettet nationalt, hvor repræsentanter fra alle fire kræftafdelinger er med, og jeg er helt tryg ved, at i forhold til det arbejde, hvor alle fire kræftafdelinger er repræsenteret, kan de sammen definere, hvordan vi får løftet og får sikret, at vi høster frugterne af den fremgang, som vil komme i behandlingsmulighederne.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Jo, hvis hr. Jens Rohde ikke har hørt efter, hvad jeg sagde, er det, altså når han ikke gør det, er det inkonsekvent.
Men det er meget konsekvent.
Jeg har i mit tidligere erhverv som fagforeningsmand sagt det samme til arbejdsgivere, når de er kommet og har sagt, at der er ingen folk, smede eller elektrikere og sådan nogle ting.
Så har jeg sagt: Det passer ikke, der findes ufaglærte i massevis, som gerne vil have arbejde.
Så er vi taget ud til dem og har sagt: Her er tre gode folk, vil I prøve at se, om ikke de kan løse den her opgave?
Så siger de: Jamen de har ikke lige den uddannelse.
Og enten viser det sig, at de slet ikke mangler nogen arbejdskraft, eller også viser det sig, at rent faktisk kan de godt klare sig med andre typer af kvalifikationer, endda med stor fordel.
Man er så endimensionel som arbejdsgiver, og det er der, jeg siger, at kirken som arbejdsgiver skal være mere kreativ, mere innovativ, og så skal de nok finde de folk.
Det er jo ikke dem, der søger, som er dovne.
Det er jo kirken som institution, der bliver – i gåseøjne – dovne af, at vi serverer det hele for dem, og derfor skal man ud selv at prøve at finde nogle nye løsninger for at løse det her problem, ligesom arbejdsgivere generelt skal.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
I forhold til hvad man plejer at høre Enhedslisten sige om andre uddannelser, var det jo himmelråbende, hr. Christian Juhl, som ellers plejer at være fornuftig nok.
Altså, hvad så, når der er mangel på pædagoger, mangel på sygeplejersker og mangel på skolelærere
: Er det så, fordi de er fagligt dovne, eller hvad?
Hr. Christian Juhl står jo og siger, at når der er mangel på præster, er det, fordi man er religiøst dovne, og at de ville have godt af lidt konkurrence.
Det er jo ikke sådan, at jeg normalt hører Enhedslisten sige, at BUPL skal have konkurrence, når det gælder pædagoger og manglen på pædagoger.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Tak for det.
Det er jo nemt at komme efter fru Marianne Jelved, for hun har nogle ret gode argumenter i den her sag.
Enhedslisten kan ikke stemme for forslaget, vil jeg starte med at sige.
Vi er generelt imod dimensionering inden for uddannelserne, og der skal ikke laves særlige regler for teologiuddannelsen, som ikke gælder for andre uddannelser.
Der er ikke mangel på teologiuddannede, men teologer, der går videre til præsteseminariet.
Derfor er det en kunstig debat, og man må jo sige til folkekirken, at hvis de vil have nogle flere præster, må de gøre sig umage.
Jeg har i andre sammenhænge sagt, at folkekirken – i gåseøjne – bliver ved at være statskirke, for der er masser af gode præster og biskopper, der bliver lidt religiøst dovne, fordi de forventer, at vi serverer det hele for dem.
Hvis de var i fri konkurrence med andre, ville de måske være lidt mere innovative og finde ud af, hvordan man løser de problemer.
Jeg kan fortælle en lille historie fra Sydslesvig, hvor man har det samme problem som vestjyderne, og der havde man en tænketank eller en idégruppe, som skulle finde ud af, hvordan man trækker dansktalende præster til Sydslesvig.
Der kom rigtig mange idéer, og rent faktisk har de løst stort set alle problemerne, og man kan med fordel ringe til Sydslesvig og spørge, hvad det var, de gjorde, men de var så offensive, at de også gik ud på universiteterne og sagde
: Er der ikke nogen af jer, der kunne have lyst til at komme ned til os?
Vi har et spændende miljø, vi er et mindretal, som holder sammen, vi har en overskuelig, lille kirke, men en god kirke.
På den måde søgte de i alle hjørner og kanter og fik løst det i forhold til store dele af deres præstemangel, og jeg er enig i, at der findes andre end universitetsuddannede mennesker, som kan være sjælesørgere, eller som har menneskekundskab.
Der er der kun ét svar, og det er at åbne en smule mere op, end vi har gjort indtil for ikke så længe siden, og sige, at der jo findes mennesker, som i den grad kan træde ind i de stillinger, og det er meget endimensionelt bare at sige, at kun mennesker med den uddannelse og den uddannelse kan løse den her opgave for sognene.
Marianne Jelved (RV), 2021-05-19:
Ministeren gjorde jo rigtig godt rede for, at der er mange teologer, der ikke er i arbejde, til forskel fra andre med en kandidatuddannelse fra universitetet.
I Radikale Venstres medarbejderstab har vi engang haft en kommunikationsmedarbejder, som var teolog, og som aldrig havde brugt sin teologiske uddannelse, men hun var fremragende til kommunikationsopgaven.
Vi har også haft et fremragende medlem af folketingsgruppen, som var teolog, men som arbejdede med natur, og som også har været minister på det område, og som desværre nu gik over til, jeg var lige ved at sige noget grimt, et andet parti.
Så man kan bruge sin teologiuddannelse til mange forskellige ting, og man kan også lade være med at bruge den til at være præst, selv om man har gennemført en kandidatuddannelse.
Folketinget har så vedtaget en ny ekstra uddannelsesmulighed for at få præster i folkekirken, fordi der er mangel på dem, og der har vi så gjort gældende og fået igennem her i Folketinget, at hvis man har en 5-årig kandidatuddannelse fra et universitet, kan man bagefter få 3 års universitetsuddannelse, og bl.a. skal man have sprogfaget græsk.
Det var noget, som vi stillede krav om fra mit partis side, for at få noget, der gjorde, at man selv kunne være i stand til at oversætte gamle græske tekster.
Men det er jo en meget lang uddannelse – 8 år på universitetet – for at få en præstestilling.
Endelig kan man blive præst, hvis man vurderes som en, der med sin personlighed vil kunne varetage præstens funktioner, og en af mine meget gode venner, Asger Baunsbak-Jensen, er sådan et fint eksempel på den måde at blive præst på.
Så vi har sådan set mange måder at dække os ind på, når vi mangler præster, og det synes jeg karakteriserer Folketinget som innovativt, og derfor kan jeg ikke lade være med at komme med en opfordring til ministeren, og det kan også godt være, at jeg skal spørge kirkeministeren i stedet, men det kan de to ministre jo tale med hinanden om.
Men hvis jeg var minister, ville jeg faktisk sætte et arbejde i gang for at undersøge, hvorfor så mange, der har en teologiuddannelse, ikke vil være præst.
Det synes jeg egentlig ville være ganske interessant hvis man kunne få afdækket, og som sagt har jeg også mulighed for at spørge kirkeministeren, men jeg vil nu først og fremmest give den til undervisningsministeren.
Jeg vil slutte med at sige, at vi altså ikke kan støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-19:
For det første er det lidt uden for mit område, fordi det er noget, I diskuterer ovre i Kirkeministeriet, men jeg synes jo, at det, man har lavet med efteruddannelsen, er rigtig godt, og jeg er sikker på, at det kommer til at blive rigtig godt.
Men jeg tænker også, at det kan være, man kan finde på andre veje til, hvordan man kan komme ind på pastoralseminariet.
Det kan være, når man har noget mere livserfaring, som der også er nogle ordførere der har nævnt.
Så det kan være, at vi kan åbne op for andre ting.
Men som sagt er det her med mangel på præster ikke lige mit område.
Jeg er bare meget optaget af, at vi ikke åbner op på en specifik uddannelse, hvor der er 25 pct. ledige efter 2 år, og at de så skal have flere studerende ind.
Det er jeg ikke særlig stor tilhænger af.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-19:
Hvilke initiativer vil SF så tage?
Hvad skal der så til for, at vi kan få flere præster?
Astrid Carøe (SF), 2021-05-19:
Jo, der var 48 unge – eller det er jo ikke sikkert, at de er unge; de kan have en hvilken som helst alder – der havde ønske om at studere på teologiuddannelsen, som ikke kom ind.
Sådan er det jo lidt, når vi har den her ledighedsdimensionerede model.
Vi optager ikke alle, fordi der er så stor ledighed i den anden ende.
Jeg synes jo, at man måske skulle kigge på, hvordan man kan få nogle af alle dem, der går ledige, til at tænke, at præstevejen, præstegerningen, er en vej, de gerne vil gå.
For når vi kan se, at der går så mange teologer ledige, og der er, hvad jeg forstår, en tradition for, at man optager alle, der søger ind på pastoralseminariet – så der er jo ikke en flaskehals der – så synes jeg måske, vi skal gøre en indsats for at prøve at få nogle af dem med, som ikke vil i den retning, når de er færdige med teologistudiet, når det nu er sådan, at hver fjerde stadig er ledig efter 2 år.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-19:
Tak for det.
Der er et paradoks i det her med, at der er en prop i systemet.
Vi har præstemangel i Danmark.
Jeg synes da, det er ærgerligt, at SF ikke vil anerkende og gå ind i at se på netop at løfte dimensioneringen fra ledighed og over i en mere uddannelsesspecifik retning.
Vi har alle sammen et ønske om, lytter jeg mig til, at vi skal have præster i hele landet.
Nu er der altså 48 studerende, som ikke havde muligheden, så gør det ikke indtryk, og hvad vil SF gøre ved det?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Nej, det havde vi ikke.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-05-19:
Jamen det kan jeg være nok så enig med ordføreren i, men nu er Biblen jo det redskab, man bruger, så når man søndag efter søndag skal prædike over en tekst fra en bog, er det altså vigtigt, at man forstår den bog, og at man ikke har været udsat for de tolkninger, der bygger på, at noget kan være gået tabt i en oversættelse.