Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Tak til formanden for ordet.
Også en stor tak til stillerne af forespørgselsdebatten for at rejse den her vigtige dagsorden.
Der er ikke nogen tvivl om, at retssikkerheden på handicapområdet skal styrkes, for mange mennesker med handicap oplever, at de må kæmpe en sej kamp for at få den rette hjælp.
Sådan skal det ikke være.
I et velfærdssamfund som vores skal man være tryg ved, at fællesskabet griber dig, når et fysisk eller psykisk handicap står i vejen for, at du kan leve et aktivt og selvstændigt liv.
Tilliden lider et knæk, når mennesker med handicap oplever, at systemet ikke er den gode holdkammerat, som rækker dig hånden og hjælper dig op, når du falder.
Når det er sagt, har kommunerne inden for rammerne af lovgivningen mulighed for at fastsætte deres eget serviceniveau.
Hvis man som borger med handicap ikke mener, at man får den hjælp, man har behov for og ret til efter lovgivningen, så har man mulighed for at påklage kommunens afgørelse til Ankestyrelsen.
Det ligger der også en vigtig retssikkerhed i – det må vi ikke glemme.
Her er der måske en tendens, også fra os her fra Christiansborg, til at stirre os blinde på omgørelsesprocenter i klagesagerne til Ankestyrelsen.
Men det er jo faktisk også retssikkerhed, at man kan få vurderet sit afslag på hjælp og få afgørelsen omgjort, hvis den er i strid med den ret til hjælp, man har efter lovgivningen.
Det betyder ikke, at vi er i mål med hensyn til retssikkerheden – det påstår jeg ikke.
Vi kan og skal gøre det bedre, når det gælder retssikkerhed for mennesker med handicap, for det skal ikke være en kamp at få den rette hjælp.
Vi har et vigtigt arbejde foran os for at genskabe tilliden på handicapområdet, og det gælder, som jeg ser det, på begge sider af bordet.
Jeg vil i den forbindelse gerne takke de mange interessenter, brugerorganisationer og politiske kolleger i Folketinget – senest Enhedslisten – som bidrager med idéer til konkrete løsninger på udfordringerne.
Jeg forstår godt, at alle er optaget af at få konkrete løsninger på bordet – det er jeg også.
Mennesker med handicap skal opleve, at systemet er til for dem og ikke omvendt.
Derfor afsatte regeringen sammen med finanslovspartierne på finansloven for 2021 30 mio. kr. og 35 mio. kr. årligt frem til 2024, som kommunerne kan bruge til ansættelse af uvildige borgerrådgivere.
Med en borgerrådgiver ved sin side kan mennesker med handicap få uvildig vejledning og støtte til at finde den rigtige hjælp.
Dialogen med kommunen skal nemlig være et samarbejde.
Borgerrådgiverne er et vigtigt skridt i den retning, som skal sikre, at borgerne bliver inddraget og hørt.
Netop samarbejde er helt afgørende for at gøre op med tillidskrisen på handicapområdet.
Det nytter ikke noget, at vi står i hver vores ringhjørne og skubber skylden for udfordringerne rundt imellem os – vi må løfte opgaven sammen.
Derfor har jeg her i foråret taget initiativ til et partnerskab om tillid og retssikkerhed på handicapområdet sammen med Kommunernes Landsforening, Danske Handicaporganisationer og Dansk Socialrådgiverforening.
Partnerskabet skal være et forum for fælles dialog om problemstillingerne på området, hvor vi forpligter hinanden på at bidrage til at få genskabt tilliden mellem borgere og system.
Samtidig må vi huske på, at økonomisk krise og en tidligere borgerlig regering, der ikke lod velfærdskronerne følge med det stigende antal børn og ældre, også har presset den kommunale økonomi.
Det anerkender jeg også – det har denne regering som ambition at rette op på.
Derfor har vi også allerede løftet kommunernes økonomi med mere end 3 mia. kr. i de seneste to økonomiaftaler med kommunerne, ligesom vi har gennemført en udligningsreform, der sikrer en større omfordeling fra de velstillede kommuner til de økonomisk udfordrede kommuner, så der er råd til ordentlig velfærd i alle kommuner.
Vi har også fået gjort op med sparekonsulenter i kommunerne, så borgerne ikke risikerer at få reduceret deres hjælp, fordi en konsulent, der tjener penge på at finde besparelser for kommunen, har udtalt sig.
Der er desuden over de sidste 3 år afsat næsten 100 mio. kr. til at nedbringe sagsbehandlingstider og bunkerne af sager på Ankestyrelsens skriveborde.
Når alt det er sagt, kan jeg tilslutte mig præmissen for forespørgselsdebatten i dag.
Som allerede sagt mener jeg, at vi kan og skal gøre mere.