runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Til fru Eva Flyvholm: Det kan jeg ikke bekræfte, for det er en anden ministers område.
Så det kan jeg desværre ikke.
Men jeg kan sige noget om det, vi siger fra dansk side og europæisk side.
Når jeg siger fra dansk side, er det også, fordi vi jo for nylig har diskuteret det her i Folketingssalen, nemlig at FN's sikkerhedsrådsresolution 2334 er den, vi ligesom står på.
Derfor er vores holdning klar, og jeg kan kun dele min store, store bekymring i forhold til det, der, som ordføreren også siger, er udviklingen dernede nu.
Vi ønsker en tostatsløsning, og den kan kun opnås ved fredelige forhandlinger, og det er det, vi håber på.
Der må være et pres udefra, men også en selvindsigt i og forståelse af, at det ville være det bedste for både det palæstinensiske folk og det israelske folk.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-19:
Hele udfordringen er vi enige i.
Jeg vil faktisk meget gerne være med til at se på, hvordan vi skaffer præster på de områder, hvor det er svært at finde dem.
Det er også derfor, jeg synes, at det, man i fællesskab blandt mine kolleger har gjort, er klogt, i forhold til at se alternative veje ind, men jeg mener bare ikke, at det at lette loftet yderligere over en uddannelse, hvor der i forvejen er markant arbejdsløshed, er løsningen, for det vil bare skabe endnu flere arbejdsløse, frygter jeg, og derfor skal vi se på nogle andre veje.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Jeg forstår ikke helt den her debat.
Altså, hvis nu jeg var medlem af en menighed, og der kom en dygtig højskoleforstander, som hele sit liv havde arbejdet med mennesker, eller en institutionsleder fra forsorgsområdet, og der kom en og sagde, at vedkommende altså var rigtig god til hebraisk og græsk, og jeg kunne se, at den med den største menneskekundskab faktisk var højskoleforstanderen, så ville jeg tage hende eller ham som præst og sige, at det jo sådan set er kontakten til sognebørnene, som er det vigtigste, altså omsorgen, når man er trist og er i sorg osv.; det er jo ikke, om man kan læse kilderne direkte.
Hvad er grunden til, at man fokuserer på det område i stedet for det, som vi gjorde for nogen tid siden, nemlig at brede det ud ligesom alle andre trosretninger end folkekirken, altså brede feltet ud?
Der findes rigtig mange gode mennesker, som kan lave det her arbejde.
Det er jo ikke kun dem, der har læst på universitetet, der kan det – måske endda tværtimod, vil jeg sige, i mange sammenhænge.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-05-19:
Mange tak for det.
Det er lidt pudsigt, for det er jo ikke mere end et par måneder siden, at det var nødvendigt for os at lave en lovændring, som sikrede andre adgange til præsteuddannelsen, på grund af at man akut står og mangler præster, og så hører vi nu fra ministeren, at der er kæmpestor arbejdsløshed, ikke blandt præster, men blandt teologer.
Men man er jo nødt til at blive teolog, før man kan blive præst, og det er derfor, vi har fremsat det her forslag.
Vi er altså også nødt til at øge optaget til den gængse vej, teologiuddannelsen.
Præsterne er jo nogle fantastiske ressourcepersoner i samfundet, som vi ikke skal undervurdere – det, at man har nogle store menneskelige egenskaber i forhold til at være der for folk gennem hele livet; når de fødes, når de konfirmeres, når de har sjælesorger, når de skal begrave deres kære, når de skal giftes.
Det er en enormt vigtig samfundsfunktion.
Det indlysende er jo, at der skal bruges flere præster, for præstegerningen handler jo også om det her med refleksioner over den menneskelige tilværelse, og det kræver dyb indsigt i dogmatikken og i kirkehistorien.
Hvis vi har for få præster, bliver kvaliteten af præsternes arbejde da forringet, for stressede præster er dårlige præster – det siger sig selv.
Der er mange, som læser teologi for at blive klogere på mennesker, og teologistudiet er faktisk også det studie, som har den højeste gennemsnitsalder, fordi der er mange, der først begynder at læse teologi senere i livet og bestemt ikke har præstegerningen som formål med deres teologistudie.
Når 250 har søgt ind på den nyoprettede præsteuddannelse for akademikere, giver det så ikke mere mening at øge optaget på selve teologistudierne?
Det er sådan, at sprogkundskaben er grundstenen i teologien, for teologien ligger også nede i teksterne, nede ved ordene, og hvis man kun læser en enkelt oversættelse, kan der forsvinde væsentlige pointer, eller man kan gøre sig afhængig af andres tolkninger.
Derfor er det afgørende, at præster forstår hebraisk og græsk, og derfor er den nye præsteuddannelse med dens sproglige mangler ikke helt det bedste alternativ til at løse præstemanglen.
Bedre er det at få flere igennem teologistudiet, herunder ved at øge optaget.
Og derfor håber vi i Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, at I vil tage godt imod vores forslag.
Jane Heitmann (V), 2021-05-19:
Tak for ordet.
Jeg holder talen i dag på vegne af Venstres kirkeordfører, som ikke har mulighed for at være i salen i dag.
I Venstre hilser vi forslaget fra De Konservative og Dansk Folkeparti velkommen.
Venstre er dybt bekymret over præstemanglen.
Præsten er en central del af ethvert lokalsamfund.
Når et sogn mangler en præst, mangler den person, som man kan gå til med sine sjælesorger, som er der, når man mister en af sine kære, som står for konfirmationsforberedelsen, og som døber ens børn.
Præsten er den, der er der i glæde og i sorg.
Men alt for mange sogne oplever at måtte savne en præst.
Derfor støttede vi også forslaget om en præsteoverbygning for akademikere.
Vi gjorde det samtidig klart, at vi også mener, at dimensioneringen for præsteuddannelsen skal justeres.
Det giver jo ikke nogen mening, at dimensioneringen er uændret til trods for den markante præstemangel.
Hvert år må potentielle studerende afvises på teologi til trods for manglen på præster, og det går jo ikke.
Den nye præsteuddannelse har oplevet stor søgning, så vi mangler altså ikke mennesker, der ønsker at være præster.
Og selv om det glæder Venstre, at den nye akademikerpræsteuddannelse er en stor succes, er det også klart, at den ikke bør være hovedsporet.
Det er vigtigt, at det stadig primært er teologiuddannelsen, som bidrager til præsterne i vores folkekirke.
Derfor ønsker Venstre, at dimensioneringen for teologi bliver forbedret, så vi kan imødekomme efterspørgslen efter præster.
På den baggrund kan Venstre støtte beslutningsforslaget.
Julie Skovsby (S), 2021-05-19:
Tak for ordet.
Mangel på præster, specielt i mange landsogne, er et væsentligt problem for sammenhængskraften.
At der er et velfungerende kirkeliv med alt, hvad det indebærer, er en væsentlig del af den lokale sammenhængskraft.
Det er mit indtryk, at forslagsstillerne på B 224 er enige i dette fokus, og at det er baggrunden for, at forslaget om ændringen af dimensioneringen på teologiuddannelsen er blevet fremsat.
I Socialdemokratiet kan vi dog ikke tilslutte os beslutningsforslaget.
Det er værd at lægge mærke til, at selv medregnet tiden på pastoralseminariet, der forbereder teologiske kandidater til præstegerningen, er ledigheden alt for høj blandt teologer i forhold til landsgennemsnittet.
Det glæder os således, at der mellem universiteterne i Aarhus og København og folkekirken finder en god dialog sted.
Vi ønsker et mere intensivt samarbejde og en forstærket dialog mellem folkekirken, kandidaterne og deres repræsentanter, ikke mindst med henblik på at få interessen vakt for præstegerningen i de lokale samfund.
Socialdemokratiet kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-19:
Ja, men det, der er hele udfordringen, er, at hvis vi så måler på år 2, efter man har færdiggjort sin uddannelse, er det så fair, hvis det forgangne halve år så har været brugt på pastoralseminariet?
For så har man i virkeligheden haft kortere tid, før man lige pludselig er i det andet år, efter at man er færdig på teologistudiet.
Er det så fair?
Så det er ikke for at sige, at de tæller med i arbejdsløsheden.
Det er for at sige, at når man måler, fra du bliver færdig som teolog, til du tæller med i den her opgørelse, kan du godt undervejs have været på pastoralseminariet.
Det er der, jeg siger, at det har jeg selvfølgelig fuld forståelse for intuitivt ikke giver mening.
Derfor er det meget afgørende for mig at slå fast, at selv hvis man ligesom lagde snittet længere ude eller ikke talte det med, ville arbejdsløsheden stadig væk være markant over landsgennemsnittet og dermed stadig væk inden for det her system føre til et loft over antallet.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-19:
Tusind tak.
Jeg har egentlig bare et opklarende spørgsmål, for da jeg sad og forberedte mig til det her beslutningsforslag, sad jeg også og kiggede lidt på de spørgsmål og svar, der var til lovforslag nr. L 25, som vi vedtog her for noget tid siden.
Der fremgår det altså af et af svarene på spørgsmålene: »Målingen af ledighed, der anvendes ved dimensionering af de videregående uddannelser, er baseret på Danmarks Statistiks opgørelser, hvor det kun er personer, som står til rådighed for arbejdsmarkedet og modtager en offentlig ydelse, der regnes som ledige.
Det betyder bl.a., at teologer, som er ved at gennemføre pastoralseminaret, ikke tæller med i opgørelsen af ledigheden.«
Kan ministeren bekræfte, at det er sådan, det hænger sammen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-19:
Jeg har stor respekt for det gode arbejde, som jo ikke er lavet ved mit bord, som gjorde, at det lykkedes at skabe en alternativ vej ind i det her erhverv, hvor vi tydeligvis har nogle udfordringer.
Jeg roser også det arbejde, der er lavet, for netop at finde den alternative vej ind.
Jeg vil bare godt med de uddannelsespolitiske briller på fastholde, at det problem bare ikke løses ved at skrue op for antallet af pladser på en uddannelse, hvor arbejdsløsheden allerede ligger markant over landsgennemsnittet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Det er jo nemt nok at stå og sige.
Jeg stiller et spørgsmål om, hvorfor de indgår i den statistik.
Det, jeg synes ministeren mangler at forholde sig til, er, at der er præstemangel.
Der er spørgsmålet jo så: Løser den situation, vi har med § 3 – altså det, at man kan gå ind og komme fra et andet erhverv – udfordringen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-19:
Det spørgsmål kan jeg godt forstå.
Derfor har jeg selvfølgelig også gjort mig den umage at se på: Hvad nu hvis det ikke talte med?
Ville situationen så være anderledes?
Altså, udspringer de her markante tal i virkeligheden bare af den måde, som vi opgør tingene på?
Det gør de desværre ikke.
Derfor ville de her begrænsninger fortsat være på uddannelsen, uanset om man regner på den ene eller den anden måde.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Men hvorfor indgår de mennesker, der er på pastoralseminariet, i statistikken over arbejdsløse, som ministeren fremfører her for Folketinget?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-19:
Ja, jeg tillader mig faktisk at være relativt firkantet og værne om den ordning, som min forgænger indførte med varm opbakning herfra, nemlig at hvis der er en markant højere arbejdsløshed på et område, skruer vi ned for mængden, vi uddanner.
Det mener jeg både er i den enkelte unges interesse, men jeg mener også, det er i samfundets interesse.
Jeg vil til gengæld gerne være med til at se på, hvordan vi så kan finde alternative veje ind i præstegerningen, og det mener jeg er et vigtigt supplement til den her diskussion.
For det skal ikke være sådan, at mere end hver fjerde er arbejdsløs, 1 år efter uddannelsen er taget, for vi løser ikke præstemanglen ved at skrue op, for så skaber vi bare flere arbejdsløse, og det er jeg ikke interesseret i.
Så vi er nødt til at få et bredere perspektiv på, hvordan vi skaffer præster der, hvor der er mangel på dem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Mange tak.
Det var godt, I blev enige.
Der er ingen tvivl om, at der fortsat mangler covid-19-vacciner, og desværre afspejles den globale, sociale og økonomiske ulighed også i den sammenhæng.
Selv om de største globale sundhedsaktører allerede i april måned 2020 tog initiativ til det største internationale vaccinesamarbejde nogen sinde, COVAX, er adgangen til COVAX-vacciner alligevel ulige fordelt.
Lad mig dog slå helt fast, at regeringen er optaget af, at effektive og sikre covid-19-vacciner skal være tilgængelige for hele verden, også udviklingslandene.
Den amerikanske udmelding vidner ikke om voksende enighed om, at suspension af patenter er løsningen.
Den er snarere udtryk for, at alle spor skal afsøges for at nå målet om øget global produktionskapacitet og dermed flere vacciner.
Regeringen er rede til at se på alle forslag, der kan lede til den bedst mulige adgang til sikre og effektive vacciner for udviklingslandene, også det amerikanske initiativ og den amerikanske udmelding her.
Regeringen har givet 200 mio. kr. i dansk støtte til COVAX og UNICEF til udrulningen af covid-19-vacciner i udviklingslandene.
Men det handler ikke kun om vacciner.
Det handler også om behov for at hjælpe landene med distribution, test, behandling og forberedelse i det hele taget.
Dertil kommer de sociale, økonomiske og sundhedsmæssige følgevirkninger af covid-19, og derfor har regeringen også med bred opbakning her i Folketinget sendt 1,8 mia. kr. af sted til udviklingslandene i 4 covid-19-hjælpepakker.
Mange tak.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-19:
Når man ser på USA's opbakning til Indien og Sydafrikas appel i WTO om en såkaldt TRIPS-waiver, der handler om suspendering af patenter, vidner det så ikke om en tiltagende enighed om, at patenterne er en barriere for at sikre flere mennesker adgang til vacciner?
Jeg har et spørgsmål til ministeren, der handler om vacciner og patenter.
Når man ser på USA's opbakning til Indien og Sydafrikas appel ...
Joy Mogensen (S), 2021-05-19:
Det synes jeg er ren tale.
Jeg vil så bare sige som minister, at jeg godt kan forstå, hvorfor det alligevel bliver meget følsomt.
Det håber jeg bestemt også bliver tilfældet med Norge.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Men ordføreren mener rent faktisk, at selvfølgelig skal vi sørge for at få kulturskattene tilbage dertil, hvor de hører til.
Måske kunne der være en lille byttehandel, så vi kunne få nogle af vores ting tilbage.
Men det er jo endnu værre, hvis vi en dag kom til at diskutere alle de tyverier, der er sket i den tredje verden under kolonitiden.
Det er en skandale, at de ikke kommer tilbage til deres rette ejermænd og -kvinder.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-19:
Men faktum er jo, minister, at USA og Frankrig og Holland og Australien – en lang række andre lande – nu bakker fuldstændig entydigt op om, at Brasilien og Indien og nogle af de andre lande skal have lov til selv at producere vacciner.
Den opbakning har Danmark jo ikke villet give.
Man har bare sagt: Vi vil gerne holde alle muligheder åbne.
Der er faktisk brug for, at lande som Danmark konkret er med til at gå ind og bakke op, som USA nu gør det, og at vi siger, at yes, vi er klar til at sætte det her i værk.
For der er så mange mennesker derude, der trænger til at blive vaccineret.
Det ved ministeren jo også udmærket godt.
Og Indien og Brasilien har altså en stor kapacitet, som det giver mening man begynder at få udnyttet nu.
Så synes ministeren ikke, at det bedste, også ud fra et udviklingsperspektiv, ville være, at man sagde, at yes, vi går faktisk med på det her, som USA og over hundrede andre lande støtter Indien og Brasilien i?
Hvorfor kan Danmark ikke tilslutte sig den klub og i hvert fald gøre et forsøg?
Det synes jeg er helt centralt, når vi står i en global pandemi.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Jeg forstår slet ikke, hvad det er, der komplicerer det.
Altså, det er nogle dokumenter, som man sagtens kan transportere, og som man kan passe godt på både i Danmark og i Norge.
Vi har et supergodt system til netop at passe på vores arkivalier, og i Danmark har vi endda frivillige, som hjælper med at digitalisere.
Jeg kan huske, at der blev gjort en enormt stor indsats i forbindelse med de 5 millioner akter fra Vestindien, og der var vi jo ikke bange for at sige, at der selvfølgelig skulle være adgang til dem.
Vi har også givet arkivalier videre til Island og Færøerne.
Joy Mogensen (S), 2021-05-19:
Jamen som sagt er vi også i fuld gang med at finde en mindelig løsning
, men at indføre en generel praksis, hvor man, når folk spørger eller i tilfælde af jubilæer, så giver, hvad man har, vil i hvert fald blive en ganske omfattende operation, som også ville være med til simpelt hen at tømme nogle af de danske kulturinstitutioner for genstande.
Derfor synes jeg, at det i den her sag handler om, ligesom det f.eks. var tilfældet med de svenske papirer, at vi får lavet en god løsning.
For selvfølgelig vil vi gerne give nordmændene mulighed for også at komme helt tæt på deres historie.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Tak for det.
Jeg kan ikke helt forstå, at det kan være så kompliceret.
Altså, det er nogle ting, som er taget med af danskere fra Norge, især den omtalte lov, som jo er fra 1274, og som i 2024 fylder 750 år, så det kan jo ikke være mærkeligt, at Norge gerne vil låne den – jeg synes reelt set, at det ville være en skøn nordisk gestus at forære dem den i jubilæumsgave, sådan at de har originalen, og vi har en digital udgave af den, så vores forskere kan arbejde videre.
Det kan vel ikke være et stort problem at vise sådan en gestus, for mange af de gamle dokumenter er jo ikke almindeligt tilgængelige for borgerne, og dermed har de jo en særlig værdi, især i Norge, hvor man i de her dokumenter kan se, hvor og hvordan deres land er opstået.
Det er et tegn på den første statsdannelse i Norge.
Prøv at tænke på, hvad vi ville sige, hvis ikke vi rådede over de dokumenter, som viste, hvor vi kom fra, og hvordan udviklingen havde været i den tid, hvor der stort set ingen dokumenter er fra.
Dermed er de jo så værdifuld en kilde, som det næsten kan være.
Hvad er grunden til, at man ikke bare kan sige, at vi har så godt et forhold til hinanden, at de selvfølgelig skal have en smuk gave til det her 750-årsubilæum, og under alle omstændigheder skal de have lov til at låne den i i hvert fald 20,30 eller 40 år, sådan at den ligger i Norge, og så kan der da godt ligge en lille seddel, hvor der står, at det er danskernes.
Hvorfor skal det tage så lang tid?
Jeg kan forstå, at det er 3 måneder siden, at nordmændene har skrevet til ministeren om at få en løsning på det her.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-19:
Mange tak.
Det er jo virkelig, virkelig bekymrende, når vi ser, hvordan volden er eskaleret nu i Israel og Palæstina.
Der er noget, jeg gerne vil spørge ministeren om.
Vi har set, hvordan USA nu ad tre omgange har blokeret for, at FN's Sikkerhedsråd faktisk kunne komme ind og lave en resolution og komme mere aktivt ind i at få presset på for en våbenhvile.
Det mener jeg er meget, meget bekymrende, når man ser på det i et internationalt perspektiv, for det er helt åbenlyst, at man er nødt til at tage alting i brug for at få den her våbenhvile.
Nu er det jo udviklingsministeren, der har stillet op – tak for det – da udenrigsministeren ikke kunne, men kender ministeren til, om udenrigsministeren eller statsministeren, da amerikanerne var på besøg her i mandags, faktisk kritiserede USA for det, altså at de har modarbejdet, at FN kan komme ordentligt ind i konflikten her?
Joy Mogensen (S), 2021-05-19:
Tusind tak for spørgsmålet.
og har så sent som i mandags drøftet sagen med Den Arnamagnæanske Samling – jeg håber, det var rigtig sagt – som altså ejer 7 ud af de 11 dokumenter, sagen drejer sig om.
De resterende 4 tilhører så Det Kongelige Bibliotek.
Det er ikke kun på grund af corona, at vi ikke har kunnet svare så hurtigt, som vi havde ønsket, men det skyldes simpelt hen også, at hver eneste gang det er et spørgsmål om tilbagelevering af historiske dokumenter og andre kulturskatte, er spørgsmålet i sig selv ganske kompliceret, fordi vi jo her taler om genstande, der er tilgået de samlinger, hvor de nu findes, for flere hundrede år siden.
Og det kan blive meget uoverskueligt, hvis man har en generel standard om, at alle sådanne genstande skal tilbageleveres til det land, hvor de er skabt.
Det er også derfor, at skiftende regeringer har været afvisende, når spørgsmålet om at rejse krav om danske genstande i Sverige f.eks. er blevet rejst.
Det er også begrundelsen for, at den helt særlige sag omkring det ældste manuskript af Jyske Lov blev løst på den måde, at Kungliga biblioteket i Stockholm udlånte en version af Jyske Lov tidsubegrænset til Det Kongelige Bibliotek, mens Det Kongelige Bibliotek så modsvarende har udlånt den såkaldte Södermanlag, som er et middelalderskrift, til Sverige.
Derfor har jeg også noteret mig, at den norske kultur- og ligestillingsminister, Abid Q. Raja, netop i sin henvendelse præciserer, at henvendelsen ikke skal ses som et norsk krav om overlevering, men netop som et spørgsmål til muligheden for en langtidsdeponering af de her historiske dokumenter, hvilket måske kunne lede hen til en løsning a la den her med Jyske Lov.
Der er nemlig allerede et godt samarbejde om langtidsdeponering af historiske dokumenter mellem Norge og Danmark.
Det har bl.a. ført til, at Magnus Lagabøtes landslov lige nu også er på langtidsudlån til Norge, og det er det, som vi arbejder videre med, for vi vil gerne have det gode samarbejde i Norden.
Jeg prøver sådan set også bare at sige, at det selvfølgelig kan lade sig gøre, og selvfølgelig kan nordmændene passe godt på de her ting.
Men jeg synes, at ordføreren måske her lider lidt af en sygdom, som vi politikere godt kan have, nemlig ikke også at stille det modsatte spørgsmål.
For hvis man vil indføre sådan et princip, betyder det så også, at ordføreren mener, at den danske regering skal til at kræve alle de danske ting, der ligger rundtomkring i verden, tilbage til Danmark?
Det ville jo i hvert fald også være en ganske stor operation.
Jeg synes, vi skal prøve at få en aftale i stand med Norge, på samme måde som vi også har lavet gode aftaler med andre, som ordføreren også er inde på, sådan at vi får gavn af hinandens fælles historie.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Jo, hvis der nu bare havde været evidens for at sige, at det er patenterne, der er udfordringen i øjeblikket, men der er ingen evidens for det her.
Det er også derfor, at holdningerne er forskellige.
EU har jo også udtalt sig tydeligt.
Derfor er det jo også interessant, at WHO's direktør har sagt noget om det, han kalder den tredje vej, altså at prøve at samle alle muligheder.
For man kan sige, at det jo ikke er patenterne, som udgør begrænsningen.
Vi har jo et virkelig godt eksempel med, at AstraZeneca har en licensaftale med eksempelvis Indien.
Det er jo det, der er det områdes helt store hovedpine, og som vækker hovedpine i rigtig store dele af verden.
Det, der er rigtig væsentligt, er, at man fortsat skal skelne mellem det Israel, som vi anerkender, og de områder, som er besat af Israel.
Det gør vi opmærksom på hele tiden og så igen.
Her læner vi os jo fra dansk side også op ad det, der er EU's holdning til det.
Det er derfor, at vi håber og tror og mener, at det kun er forhandlinger, der kan nå frem til det resultat, vi ønsker, og det er en tostatsmodel.
Det er jo rigtig dejligt, at vi her i Folketinget i april måned havde vedtagelse 100, hvor et bredt Folketing igen bakkede op om den strategi og holdning.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Ministeren siger: Alt det, man kan.
Men er ministeren enig i, at der ville være forhandlinger i løbet af få timer, og at Israel ville melde sig på banen med det samme, hvis f.eks. USA og EU stoppede deres økonomiske bidrag til Israel?
Og er ministeren enig i, at Israel fortsætter besættelserne og de ulovlige bosættelser på Vestbredden, fordi USA og EU er meget, meget langmodige, herunder også Danmark, og nærmest passivt accepterer, at bosættelserne fortsætter år efter år, og at overgrebene på menneskerettighederne fortsætter år efter år?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Det er virkelig vores ønske.
Det er rigtigt, som spørgeren også siger her, at vi jo har været det her igennem rigtig mange gange, senest i 2014, hvor der også var virkelig voldsomme handlinger dernede.
Det her er ikke et spørgsmål om, at en part har et ansvar.
Det internationale samfund har også sagt, at det er nødvendigt at presse parterne alt det, man kan, og udsagnet om at få standset konflikten synes jeg lyder meget entydigt fra det internationale samfund.