runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-10-24:
Ja, det er der.
Altså, jeg må indrømme, at jeg jo også med stor opmærksomhed følger det, som sker fra de tyrkiske myndigheders side, både via imamer, via moskeer, og også, ser det ud til, den tyrkiske ambassade i København – og det er både det dér, skal vi sige propagandaspil, men også magtspil, der er, hvor man prøver at tryne nogle forskellige holdninger.
Og jeg er voldsomt imod det.
Jeg mener også, at regeringen selvfølgelig skal gøre alt, hvad den kan, for at tage afstand fra det og også meddele klart til den tyrkiske regering, at det her vil vi ikke finde os i på dansk territorium.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-24:
Jeg er selvfølgelig enig i, at hvis man kan løfte det lokalt, er det klart det bedste.
Men vi har set tidligere, hvordan vi har taget en særlig opgave på os, bl.a. i forbindelse med borgerkrigen på Balkan i sin tid i 1990'erne, så den situation kan jo godt opstå.
Det er bare det, jeg vil understrege.
Så har jeg et opfølgende spørgsmål.
Man ser, der er konflikt mellem tyrkiske miljøer og kurdiske miljøer her.
Er der nogen overvejelser dér?
Som ordføreren også påpegede i sin ordførertale, er det jo et dilemma, vi står over for.
Vi snakker om Tyrkiet, som er medlem af NATO.
Vi snakker om Tyrkiet som et land, som EU har lavet aftale med i forhold til flygtningestrømme.
Der er masser af relationer til Tyrkiet, som vi på den ene eller anden måde er bundet af.
Så det er super dilemmafyldt, og derfor synes jeg, det er interessant, hvad hr. Søren Søndergaard siger: Hvad er det næste skridt i dette her, hvis det, vi nu har sat i gang, ikke virker?
Man siger her, at der skal lægges det fornødne pres på Tyrkiet.
Annette Lind (S), 2019-10-24:
Vi skriver i forslaget til vedtagelse: »Folketinget fordømmer Tyrkiets dybt bekymrende offensiv i Nordøstsyrien, som skader civile, driver folk på flugt, modarbejder kampen mod ISIL, påvirker håndteringen af fremmedkrigere og den FN-ledede politiske proces.«
Altså, det er faktisk alt, som vi siger i det her forslag til vedtagelse, som skal ændres.
Derfor er jeg meget tryg ved, at vi nu i fællesskab, næsten hele Folketinget, kan blive enige om sådan en tekst.
Og derfor har vi også en fælles vilje til, at tingene skal forandres.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-24:
En af grundene til, at Erdogan måske har respekt for Trump og respekt for Putin, selv om man som jeg mener, at det er nogle meget ubehagelige personager, er jo, at virkeligheden er, at de har formået med økonomiske sanktioner at sætte Tyrkiet på plads.
Det gjaldt, da man havde arresteret en præst fra USA, og det gjaldt, da man havde skudt nogle russiske fly ned; så lavede man nogle økonomiske sanktioner, og bang, reagerede Tyrkiet.
Hvorfor skal vi ikke i gang med nogle økonomiske sanktioner, hvis vi vil have forhindret, at der fortsat er en islamisk stat i Syrien, beskyttet af Tyrkiet?
Annette Lind (S), 2019-10-24:
Jeg tror faktisk ikke, at der er nogen i Ankara, som er i tvivl om, at vi har en meget restriktiv holdning til den her problematik i Tyrkiet og i Syrien.
Og derfor er vi faktisk gået foran, især i forbindelse med det her med våbenkontrollen; der har vi faktisk haft en regel i halvandet år, som de andre europæiske lande nu er gået med på.
Så synes jeg jo også, at man kan sige, at der langt om længe er indgået en aftale om nedsættelse af en forfatningskomité.
Vi gør faktisk rigtig meget, og vi er gået meget langt med det her forslag til vedtagelse.
Det skal virke.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-24:
Og tak til den socialdemokratiske ordfører, også for den skærpelse af linjen, som er sket.
Men det er jo så også en frysning, der betyder, at der fortsat er en tyrkisk – endnu en tyrkisk – besættelse af Rojava eller kurdisk-syrisk territorium.
Det er jo et område, der er større end Fyn, og det er et område, der i øjeblikket er ved at udvikle sig til en islamisk stat.
Kvinderne bliver forhindret i at gå ud uden tildækning og uden at være i følgeskab med mænd.
Folk bliver arresteret for ikke at overholde religiøse sæder.
Vi har set barbariske henrettelser, og vi har set barbariske overgreb på folk.
Derfor vil jeg spørge: Hvilke tankegange ligger der hos Socialdemokratiet om yderligere sanktioner, hvis den besættelse fortsætter?
For det er jo den, vi skal have bragt til ophør, som der så rigtigt står i resolutionen.
Annette Lind (S), 2019-10-24:
Ordføreren behøver ikke at være bekymret for, at vi ikke gør alt, hvad vi kan.
Jeg synes faktisk, at det her er et emne, der skal diskuteres i Udenrigspolitisk Nævn og ikke fra Folketingets talerstol, og det er også noget, der skal diskuteres med udenrigsministeren.
Så jeg tænker, at vi fortsætter diskussionen der.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-10-24:
Men det har jeg jo allerede gjort, og det ved ordføreren også.
Jeg har gentagne rejst det her i Udenrigspolitisk Nævn, og jeg må jo ikke fortælle, hvad der er sket på Udenrigspolitisk Nævns møder, så det skal jeg nok lade være med, men der er jo nok en grund til, at jeg tager det op her, og det er, fordi jeg ikke er blevet beroliget endnu, og derfor synes jeg, det er vigtigt.
Vi burde alle sammen have et mål, der handler om, at de her mennesker skal være bag lås og slå.
Der har jo været episoder fra nogle få lejre, hvor nogle er sluppet fri.
Og derfor forventer jeg lidt klarere svar fra Socialdemokratiet og dermed regeringen, med hensyn til hvad man gør for at sikre, at man også i morgen og i overmorgen har fuldstændig forsikring om, at de her fanger er bag lås og slå.
Annette Lind (S), 2019-10-24:
Jeg synes faktisk, at vi lægger et kæmpe pres, som det er lige nu.
Det er rigtigt, at vi er i et dilemma, men jeg kan ikke se, at det kan gavne et NATO-land eller Danmark eller Europa eller hele NATO, at vi ikke taler med Tyrkiet.
Derfor bliver vi nødt til at finde en bilateral vej, hvor vi kan tale med Tyrkiet.
Samtalen er faktisk vejen frem, samtidig med at det her dilemma bliver adresseret meget præcist i det her forslag til vedtagelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-10-24:
Jamen også tak for de pæne ord – jeg bliver jo helt nervøs til sidst.
For det er jo en alvorlig situation, og jeg mener klart, at vi skal lave flere målrettede civile programmer, bl.a. til at sikre de internt fordrevne.
Men jeg vil allerhelst hjælpe dem i nærområdet.
Og det skal selvfølgelig være sikre, forsvarlige lejre og alt muligt andet, men jeg forventer også, at vi skal have brugt en del midler på det humanitære og lignende.
Så det synes jeg vi skal have en videre dialog om med regeringen.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-24:
Jeg vil stille mig op og rose på samme måde.
Altså, jeg var enig fra start til slut i den tale, der blev holdt fra Venstres side.
Mit spørgsmål går på teksten i det forslag til vedtagelse, vi alle sammen er enige om, hvor der står, at man skal bidrage til at afhjælpe det humanitære behov i området.
Det er vi jo alle sammen enige om.
Er det sådan, at vi ligefrem prioriterer at tage nogen af de kurdiske flygtninge til Danmark, hvis det i yderste tilfælde er en god løsning?
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-10-24:
Fuldstændig enig.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-24:
Jamen det behøver jeg ikke forholde mig lang tid til, så jeg synes, vi skal prøve at sætte det i gang og få det på plads, for det er lidt underligt, at kurderne, som har ofret så meget i kampen mod Islamisk Stat, skal udtale sig gennem tv og fjernsyn og ikke kan være her personligt og tale med de officielle myndigheder.
Så lad os arbejde på det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-10-24:
Allerførst tak for de pæne ord.
Det er ikke hver dag, at Enhedslisten og Venstre er enige om sager, men her er vi, føler jeg også, totalt på linje, så det har jeg også været glad for; det tætte samarbejde, vi har haft.
Og i forhold til mødet med kurdiske organisationer: Ja, altså, det synes jeg lyder rigtig spændende, så lad os tale videre med det.
Jeg har selv som udenrigspolitisk ordfører – både i oppositionsrollen, men også da jeg var regeringsordfører så at sige – haft forskellige møder med kurdiske organisationer.
Det vil jeg blive ved med, og det synes jeg er et rigtig godt initiativ, så det tager jeg med mig.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-24:
Altså, jeg er utrolig glad for den rolle, som Venstre har spillet i den her sag.
Der er ting, vi ikke er enige om, det er klart, der er også uenighed om, hvor langt vi skal gå på nogle områder, men det er helt klart, at vi jo ikke havde nået det resultat, vi har nået i dag, uden Venstre og Venstres ordførers indsats.
Så det vil jeg godt sige tak for.
Og så er jeg også meget enig i det, Venstres ordfører, hr. Michael Aastrup Jensen, gør opmærksom på, med den vanskelighed, der er, ved at vi har haft en allieret, som vi ser ud til at svigte.
Altså, jeg har stået med folk, som har mistet deres eget barn i kamp mod Islamisk Stat og kom her som repræsentanter for selvstyret i Rojava og spurgte: Hvorfor vil man ikke mødes med os i Udenrigsministeriet?
Og jeg håber, vi er enige om, at det skal være slut nu, og derfor kunne jeg også tænke mig at spørge Venstres ordfører, om vi eventuelt kunne finde ud af i fællesskab som partier at lave en konference her på Christiansborg, hvor vi officielt indbyder nogle repræsentanter for kurderne, som de selvfølgelig selv udpeger, og at vi i den forbindelse også inviterer repræsentanter for regeringen.
Jeg ved ikke, om vi skal invitere kongehuset også, men i hvert fald det officielle Danmark, sådan at vi får vist klart, hvor vi står i den her situation.
Annette Lind (S), 2019-10-24:
Som sagt skriver vi jo i forslaget til vedtagelse, at vi fordømmer Tyrkiet, og »fordømme« er altså et meget, meget kraftigt ord at sige i den her sal.
Derfor har vi grunden til at kunne bygge videre med den her vedtagelsestekst, og det mener jeg faktisk.
Nu har vi det her brede flertal, der kan blive enige om det her, og så har vi også samtalen i Udenrigspolitisk Nævn, som skal gå videre med det her.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-24:
Det er bare sådan en lille ekstra krølle på det: Det har jo været omtalt i medierne, hvordan Tyrkiet kortlægger kritiske stemmer i Danmark, og at nogle, inklusive mig selv, er kommet på sådan en liste over folk, som de absolut ikke kan lide.
Jeg er derfor også glad for, at det er et enigt Folketing – i hvert fald et stort set enigt Folketing – der kommer med den her udtalelse.
Men hvilke overvejelser gør man sig om et land, som kortlægger kritiske politiske stemmer i Danmark og lister dem?
Er der overhovedet nogen overvejelser om det?
Mette Gjerskov (S), 2019-10-24:
Det er lidt af en fest i dag, for det er det første lovforslag på miljøområdet, og så er det et af dem, der er rigtig gode, for det her handler om at beskytte vores drikkevand.
Og hvis man ikke allerede har vænnet sig til udtrykket bnbo, kan man lige så godt komme i gang, for det er boringsnære beskyttelsesområder, og det er dem, det her lovforslag handler om.
Vi tager hånd om drikkevandet og brugen af sprøjtegift i nærheden af vores vandboringer.
Regeringens lovforslag betyder, at der kommer krav til kommunerne om at gennemgå alle de beskyttelsesområder, hvor der erhvervsmæssigt anvendes sprøjtegift.
Formålet er naturligvis, at kommunerne skal gribe ind med lokale løsninger, hvis de opdager, at drikkevandet er i fare for forurening med sprøjtegift.
Det er naturligvis ikke noget, der kommer som en overraskelse – tror jeg – at Socialdemokratiet støtter det forslag.
Mange borgere har over årene med rette beskyldt Folketinget for ikke at sikre drikkevandet godt nok.
Nu kommer der så et forslag, hvor vi er kommet rigtig langt.
Jeg mener, at det ikke er mange år siden, at vi kæmpede for bare at få sådan nogle små snoldede beskyttelseszoner rundt omkring vandboringerne.
Det var det, vi diskuterede i Folketinget.
Nu får vi altså et forslag, som går et kæmpe skridt videre.
Vi er ikke færdige, men arbejdet med de boringsnære beskyttelsesområder kan måske ligefrem være noget, som kommende generationer takker os for, fordi det er langt mere omfattende end det, vi har lavet tidligere.
For man kan ikke bare tegne en cirkel rundt om en vandboring og så f.eks. få lavet et sprøjteforbud dér.
Der er kloge hydrologer, der kan fortælle os om vandets bevægelser under jorden – det er alt sammen meget fascinerende, men også en smule kompliceret.
Og det er derfor, vi har bnbo'erne, og det er derfor, staten har udpeget områderne.
Det skal være sådan, at vi kan beskytte vores drikkevand.
Helt konkret skal kommunerne holde øje med det, og kommunerne skal indberette.
Og beskyttelsen kan bestå af ikke bare sprøjtegiftforbud, men også af skovrejsning, man finder på lokalt, eller af økologi, dyrkningsfrie arealer eller naturprojekter.
Det her er da en fest for naturen, det er en fest for biodiversiteten, det er en fest for drikkevandet – det er i hvert fald et rigtig, rigtig godt skridt på vejen.
Jeg glæder mig over, at det her er en del af pesticidaftalen – tillægget til pesticidaftalen fra sidste år – den var der i hvert fald rigtig bred opbakning til, og lovforslaget her udmønter den.
Så jeg glæder mig jo til diskussionen og håber, at bukserne holder til, at vi kan få en meget bred vedtagelse af det her rigtig gode forslag, som altså skal give os og fremtidige generationer rent drikkevand direkte fra jorden.
Magnus Heunicke (S), 2019-10-24:
Tak for det.
Tak for alle ordførernes bemærkninger.
Som flere har bemærket, er det helt korrekt, at det ikke er et nyt forslag, som vi behandler i dag.
På den ene side har vi at gøre med borgernes tryghed, borgernes tillid til behandlingen af deres personlige oplysninger og forholdet mellem læge og patient.
Det er helt afgørende, at der er tillid og tryghed, når vi taler om det.
På den anden side drejer det sig om vilkår for sundhedsforskning, som vi jo ved resulterer i nye behandlingsmetoder, som redder liv hver eneste dag.
Og jeg vil lige komme med to konkrete områder, som er nogle af dem, som virkelig er centrale.
Det ene er kræftområdet.
Det er en stigning på 11 procentpoint i forhold til for 15 år siden.
Der er stadig væk masser af plads til forbedring, og det skal vi arbejde sammen om.
Det andet er på hjertesygdomsområdet.
I 2013 – det er ikke så mange år siden – var der 136 dødsfald pr. 100.000 indbyggere.
Det er nu nedbragt til 121 dødsfald, altså fra 136 til 121 pr. 100.000 indbyggere.
Igen: Der er flere årsager til det, men man kan ikke undervurdere forskningens betydning her.
Derfor vil jeg sige, at det er meget, meget gode taler, der er kommet fra ordførerne.
For det handler om præcis de to ting, som man skal balancere, og det er det, som lovforslaget her gør.
For det første er formålet at styrke borgernes tryghed og tillid til sundhedsforskning.
Og jeg lægger vægt på ordet styrke, for borgerne kan allerede i dag være trygge og have tillid til, at der på forsvarlig vis forskes i deres personoplysninger.
Med lovforslaget styrker vi den tryghed ved at foreslå et krav om videnskabsektisk vurdering af udvalgte sundhedsdatavidenskabelige forskningsprojekter.
Hvorfor så det?
Vi vil godt sikre, at forskning i sådanne sensitive data sker videnskabsetisk fuldt forsvarligt, så vi netop sikrer hensynet til borgernes rettigheder, integritet og privatliv.
Det vil vi gøre ved at mindske antallet af instanser, som forskere i dag skal i kontakt med i forbindelse med forskning i patientjournaloplysninger, og ved at indføre en tidsfrist på de her 35 dage for sagsbehandlingen.
Desuden foreslås det at forbedre rammerne for den forskning, der foregår tæt på klinikken ved at indføre mulighed for, at autoriserede sundhedspersoner under visse betingelser selv kan indhente journaloplysninger til brug for deres forskning.
Det er et temmelig omfattende lovforslag, og der er også, som også flere ordførere har nævnt, en del tekniske detaljer, og derfor er jeg og selvfølgelig også hele Sundhedsministeriet til rådighed for det udvalgsarbejde, som nu kommer efter førstebehandlingen.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-24:
Tak for ordet.
Lovforslag L 35 er jo i al væsentlighed en genfremsættelse af et lovforslag, som den tidligere regering fremsatte i februar 2019.
Og det borger selvfølgelig i sig selv for kvaliteten.
Men samtidig er det jo også et godt og nødvendigt forslag.
Da Uddannelses- og Forskningsudvalget var i Japan i september 2018, var jeg formand for delegationen, og i den egenskab havde jeg fornøjelsen af at åbne en dansk-japansk konference om bioinformatik, og jeg hørte også flere af de indlæg, der fulgte efter.
Det er en disciplin, der rummer nogle meget store muligheder.
Kvaliteten af data i Danmark er høj, videnskaben udvikler sig meget hurtigt, og computerne bliver bedre og bedre.
Og det, jeg i hvert fald forstod på konferencen i Japan, var, at stor regnekraft ikke er en uvæsentlig del af forudsætningerne for succes på det her område.
Og her er det jo vigtigt, at vi hverken under- eller overregulerer områder, der er inde i en meget kraftig udvikling.
Underregulering fører til, at man bliver for ukritisk og lader målet hellige midlet.
Overregulering fører jo ikke til, at forskningen ikke bliver udført, det fører bare til, at forskningen ikke bliver udført i Danmark.
Den vil så bare blive udført andre steder, hvor man har andre reguleringsregimer.
Men her har vi en fornuftig balance mellem over- og underregulering, og det støtter vi selvfølgelig i Liberal Alliance, ligesom vi også gjorde før valget.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-24:
I Alternativet ser vi en masse gode ting i det her forslag.
Den første er, at man tilpasser lovgivningen, sådan at der i takt med den teknologiske udvikling kan behandles biologiske og digitaliserede data på lige fod og videregives de oplysninger og den viden, der er brug for i udviklingsarbejdet.
Vi synes, det er godt at styrke borgernes tillid og tryghed, og at personoplysninger anvendes videnskabsetisk forsvarligt i forbindelse med sundhedsforskning, og her er indførelsen af krav om vidensetisk vurdering af sundhedsdatavidenskabelige forskningsprojekter særdeles hensigtsmæssigt.
Vi synes, det er godt, at både forskningsprojekter, der omfatter komitéloven, og øvrige forskningsprojekter, der anvendes til patientjournaloplysninger, behandles i samme system, så man dermed får størst muligt udbytte af de data og af de erfaringer, der er blevet gjort.
Det er fint, at vi indfører en frist på 35 dage til sagsbehandlingen for forskningsansøgninger, og det er godt at lette forskningens adgang til data.
Det gælder også indhentningsmulighederne vedrørende allerede godkendte forskningsprojekter.
Til gengæld er der noget, som vi bør se lidt mere på, i forhold til de personfølsomme oplysninger.
Der skal det nøje overvejes, hvor langt man ønsker at imødekomme forskningen, samtidig med at man beskytter patienternes data, herunder skal man tage højde for, at der er data, som kan være svære at anonymisere.
Det sidste, vi gerne vil have set på i udvalget, er borgernes mulighed for samtykke.
Hvordan håndterer vi det, så vi er sikre på, at de er trygge ved det?
Skal vi have lavet regler, skal vi have en model?
Det håber jeg vi kan tage op i udvalget.
Vi anbefaler forslaget.
Per Larsen (KF), 2019-10-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne indlede med at oplyse, at vi i Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, som har til hensigt at styrke borgernes tryghed og tillid til sundhedsforskning og skabe forbedrede rammer for sundhedsforskningen.
Vi lever jo i en tid, hvor tingene går rigtig hurtigt.
Den teknologiske udvikling accelererer, og der opstår hele tiden nye muligheder.
Det gør der ikke mindst inden for forskningen, og at der i øjeblikket opbygges genombanker, giver jo næsten uanede muligheder for at forske i sygdomme, men det får det jo også til at løbe koldt ned ad ryggen, når man tænker på, hvad det ville kunne betyde, hvis oplysningerne falder i de forkerte hænder.
Derfor er det også nødvendigt, at lovgivningen sikrer, at man som borger kan føle sig tryg i forhold til ens helbredsoplysninger.
Der skabes også sikkerhed for, at forskeren er en autoriseret sundhedsperson, som udfører forskningsprojekter som en del af sin ansættelse i sundhedsvæsenet, og der skabes også sikkerhed for, at forskerne kun får adgang til de oplysninger, som der helt konkret er behov for i forbindelse med det konkrete forskningsprojekt.
Samtidig er der lagt op til, at adgang til forskning i journalmaterialet kommer til at ske hurtigere via en maksimal sagsbehandlingstid, hvilket jo er positivt.
Så vi videresender gerne forslaget til udvalgsbehandling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-24:
Tak for det.
Jeg har i en del år advokeret for, at hvis man skulle i Folketinget, skulle man ikke komme direkte fra skolen; det var godt, hvis man havde noget erhvervserfaring inden.
Og jeg vil godt takke hr. Stinus Lindgreen for at være det bedste bevis for min holdning, og det er dejligt.
Jeg synes faktisk, da jeg sad og lyttede til ordførerne på det her forslag, at Venstres ordfører præcis og kontant jo beskrev, hvad det her forslag handler om – også SF's ordfører og Enhedslistens ordfører, som rejser nogle retsmæssige bekymringer.
Så synes jeg, man viser, at man også på tværs af politiske partier faktisk kan forbedre og løfte sådan en sag her.
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeg vil ikke gå ind i en lang opremsning, for det gjorde Venstres ordfører ufattelig flot, men måske bare opsummere, at når der sker en videnskabelig, etisk vurdering, en decentralisering af beslutningerne og et effektiviseringstiltag for smidigere sagsgange og en udflytning af konkrete beslutningskompetencer ud til fagpersoner, så er det jo positivt.
Og derfor kan vi selvfølgelig også støtte det her i Nye Borgerlige.
Zenia Stampe (RV), 2019-10-24:
Tak for det.
Det her er jo i sandhed et rigtig godt forslag, og det synes jeg i virkeligheden også at høringssvarene vidner om, for der er jo bred opbakning til det her nye system for beskyttelse af vores grundvand.
Det er et meget mere målrettet system, hvor man både vurderer, hvor risiciene er størst, men jo også kan anvende forskellige virkemidler og gerne i et rigtig godt og konstruktivt samspil med de lokale parter.
Det er jo det, som det her lovforslag i praksis gør.
Altså, det er jo en implementering af en tillægsaftale, som vi er en del af, og som bemyndiger ministeren til at pålægge kommunerne at fastsætte regler for kommunernes gennemgang af de her boringsnære beskyttelsesområder.
Lovforslaget indeholder også en bemyndigelse til at lave en indberetningspligt – det synes vi også er rigtig fornuftigt.
Vi ser det her som første skridt på vejen mod et helt nyt system for beskyttelse af vores drikkevand.
Vi har bl.a. bemærket, at Danmarks Naturfredningsforening i deres høringssvar skriver, at de også gerne ser en indsats i forhold til de grundvandsdannende områder – det gør vi også.
Vi glæder os derfor over svaret fra ministeriet, hvori der står, at de nuværende regler altså også kan tages i anvendelse i de grundvandsdannende områder, og at der vil blive lavet en konkret kortlægning af nødvendige tiltag i den forbindelse.
Så det er vi også rigtig glade for.
Vi er som sagt også glade for indberetningspligten, fordi det jo er mange forskellige kommuner, der skal ud at foretage de her vurderinger af risici og af de tiltag, der skal til, for at imødegå de risici, og det bliver jo også rigtig interessant at følge det arbejde.
Er der store forskelle på tværs af kommunerne?
Gør det, at der måske bliver behov for at justere på reglerne undervejs?
Lise Bech (DF), 2019-10-24:
Jo, lige præcis.
Det er jeg da enig i, for der er nemlig mange – også af fortidens synder – der handler om noget helt andet end landbrug.
Men jeg vil bare med hensyn til landbrug og på landbrugsområdet sige, at der har vi også tidligere haft beskyttelse.
Vi har haft de her 25-meterszoner, så vi har jo været beskyttet.
Og vi bruger altså sprøjtemidler, der er godkendt, og hvis de skulle være giftige, så skal de ikke være godkendt.