Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-27:
Tak for det, og tak til SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet for at sætte fokus på et vigtigt emne som plastforurening.
Der er bred enighed om, at det her er en vigtig sag.
Jeg er også meget enig i, at plast hverken hører hjemme i vores fødevarer eller i naturen, og jeg vil arbejde for – og siden jeg blev miljø- og fødevareminister, har jeg gjort det – at begrænse spredningen af plast.
Plastforurening er et globalt problem, der kræver en global indsats på mange fronter.
Vi skal have bedre styr på, hvad der sker med plasten, lige fra den kemi, man bruger til at fremstille den af, og til hvilke produkter plasten indgår i.
Målet er at blive bedre til at undgå de voksende affaldsmængder, så vi ikke forurener og spilder ressourcer unødvendigt.
Allerede for 1 år siden udsendte jeg sammen med mine nordiske ministerkollegaer en fælles udtalelse om vigtigheden af en indsats mod marint plastaffald og mikroplast.
I december 2016 sendte de nordiske ministre desuden et fælles brev til Europa-Kommissionen og udtrykte støtte til og interesse i implementeringen af den foreslåede pakke for cirkulær økonomi.
Og netop nu er de nordiske lande efter Europa-Kommissionens ønske i gang med at skulle vedtage en nordisk udspil til EU's kommende plaststrategi.
På Nordisk Ministerrådsmøde den 2. maj forventes et nordisk plastprogram vedtaget, og det omfatter deltagelse i CleanSeas-kampagnen under FN's miljøprogram, som løber over de næste 5 år.
Kampagnen vil især fokusere på at løse problemerne med plastik og mikroplast i havene ved at fokusere på kilden.
Det skal bl.a. ske gennem øget opmærksomhed, udveksling af gode erfaringer og ved at mobilisere forbrugere såvel som erhvervslivet.
Den cirkulære økonomipakke har plastik som en særskilt prioritet, og i januar offentliggjorde Europa-Kommissionen en roadmap for en EU-strategi for plastik, hvor man kigger på helheden af problemets omfang, og hvor de foreslåede initiativer understøtter hvert trin af plastens livscyklus.
Selve plaststragien forventes fremsat inden udgangen af 2017.
Fra dansk side vil vi selvfølgelig bidrage til udviklingen af strategien og arbejde for, at strategien kommer til at omfatte initiativer til at begrænse plastforureningen.
Regeringen arbejder også allerede nu med en række initiativer, når det gælder plastaffald.
Implementeringen af Danmarks nationale ressourcestrategier er godt i gang og indeholder allerede initiativer, når det gælder plastaffald.
Miljøstyrelsen har som en del af den nationale ressourcestrategi for affaldshåndtering også administreret Kommunepuljen, som støttede kommunalt forankrede projekter, herunder en række projekter, som handler om øget genanvendelse af plast.
Derudover findes også MUDP-ordningen, som direkte støtter udviklingen af ny genanvendelsesteknologi, herunder i forhold til plast.
Ordningen har givet bidrag til, at det fælleskommunale affaldsbehandlingsselskab Nomi4s i Holstebro nu har etableret et robotsorteringsanlæg for bl.a. plast, som jeg i øvrigt deltog i åbningen af den 20. marts i år.
Hos Reno-Nord i Aalborg har de også for nylig bygget et sorteringsanlæg for husstandsindsamlet plast og metal, som både Kommunepuljen og MUDP-ordningen har givet bidrag til.
Den nationale strategi for affaldsforebyggelse, »Danmark uden affald II«, har betydet, at Miljøstyrelsen i 2016 etablerede en tilskudspulje, som støtter initiativer, der sætter fokus på design og produktion af plastemballage og øger genanvendelsen, og tilskudspuljen vil også løbe i 2017.
I forhold til de forholdsvis nye ændringer i emballagedirektivet om plastikposer opfylder Danmark allerede kravene, og derfor er vi også godt med her.
Et af initiativerne i beslutningsforslaget handler om at indføre et forbud mod salg og tilsætning af mikroplast til produkter.
Regeringen støtter derfor også et forbud på EU-niveau mod mikroplast i kosmetiske produkter.
Og så glæder det mig i øvrigt, at kosmetikbranchen i EU er i gang med at udfase anvendelsen af mikroplast i kosmetik.
Forslagsstillerne foreslår, at vi i forhold til mikroplast etablerer et overvågningsprogram og fastsætter udledningskrav til renseanlæg og industri.
For at gøre noget ved denne mangel på viden, er der igangsat to samarbejder om mikroplast i spildevand, der skal gøre os klogere og kvalificere beslutninger om, hvordan og hvor der mest effektivt kan sættes ind, og hvordan vi måler mikroplast i spildevand.
Senest offentliggjorde Miljøstyrelsen en rapport, som undersøgte renseanlæggenes rolle i forhold til den samlede forurening med mikroplast.
Rapporten viste, at for de plaststørrelser, som kunne måles, er det sådan, at udledningen af de største stykker mikroplast til vandmiljøet er meget begrænset under normale driftsbetingelser, men til gengæld spredes det via slam på landbrugsjord.
Vi har fokus på risikoen for forurening af vandmiljøet med mikroplast gennem overløb, og vi har sammen med Kommunernes Landsforening, Dansk Industri, Dansk Miljøteknologi, forsyninger og virksomheder iværksat et partnerskab, der skal identificere og udbrede de mest effektive løsninger inden for regnbetinget overløb.
Desuden vil vi gennem performance benchmarking få tal for de enkelte forsyningers overløb.
På området marint plastaffald har regeringen i forvejen en række indsatser.
Der er et EU-udbud på vej fra Miljøstyrelsen om en informationsindsats for marint affald.
Indsatsen forventes rettet mod brugere af havet og strandene, og da marint affald for en stor del udgøres af plast, er der naturligvis også fokus på dette.
Danmark har siden 2015 som et led i havstrategiens overvågningsprogram gennemført undersøgelser med henblik på at få større viden om mængden og typerne af affald i havmiljøet, og overvågningen har omfattet indsamling og vurdering af affald på havbunden og på udvalgte danske strande samt undersøgelser af mikroplast i sediment, fisk og fugle.
Overvågningsprogrammet kan justeres, så nye behov for overvågning kan løftes.
Marint affald er et stort fokusområde, og der arbejdes løbende på at udvikle metoder til overvågning af det, så overvågningen giver relevante og brugbare oplysninger, der kan afdække, om der er behov for yderligere indsatser.
Danmark er generelt godt med i de nationale initiativer i forhold til regionale handlingsplaner, som er vedtaget i de regionale havkonventioner OSPAR for Nordsøen og HELCOM for Østersøen.
Der er også afsat midler til, at Danmark kan påtage sig en tovholderfunktion på et af initiativerne i HELCOM's regionale handlingsplan.
Regeringen er med de eksisterende initiativer og indsatser er i gang med etablere et nødvendigt vidensgrundlag for at sikre, at det videre arbejde med problemstillingen giver den mest effektive håndtering af plastik og plastforurening.
Men derfor kan der godt gøres mere.
Jeg forventer, at forslaget om en europæisk plaststrategi præsenteres i slutningen af 2017, og at forslaget vil sætte en klar retning for, hvad der bør gøres, ligesom regeringens advisoryboard om cirkulær økonomi også forventes at komme med anbefalinger i forhold til at øge genanvendelsen af plast, og det er noget, der kommer før sommerferien.
Begge dele ser jeg meget frem til at arbejde videre med, og jeg ser dette beslutningsforslag som et godt bidrag til det videre arbejde med dette vigtige område, og herunder altså de gode udspil til en fælles europæisk plaststrategi.
Når regeringen afviser beslutningsforslaget, er det ikke, fordi vi ikke kan forholde os positivt til det.
For det gør vi i forhold til sigtet med forslaget.
Vi vil gerne lægge op til en fælles beretning, som tager udgangspunkt i, at plast er et globalt problem, som ikke kan løses af Danmark alene, men kræver en fælles indsats på tværs af landegrænser, der understreger nødvendigheden af, at der på europæisk plan laves en plaststrategi, som bør være udgangspunkt for nationale tiltag.
Når EU's plaststrategi og anbefalingerne fra advisoryboardet om cirkulær økonomi foreligger, vil regeringen invitere alle Folketingets partier til en drøftelse af, hvordan man kan realisere ønsket om en national plasthandlingsplan.