Hans Christian Schmidt (V), 2024-01-16:
Det er jo sådan, at når man har fået lov til at være herinde i mange år, ved man godt, at fru Pia Kjærsgaards hjerte banker meget for de ældre.
Så det er ikke noget nyt, men derfor er det lige vigtigt.
Vi har jo i Folketinget længe talt om, at vi skal sikre bedre forhold i ældreplejen, bedre forhold til vores ældre, bedre forhold til vores ansatte.
Det er ikke ord, der mangler; dem har vi brugt.
Så det er selvfølgelig de gode relationer, som skaber tillid og forbundethed, tillid og relation imellem plejepersonalet og borgeren, men også tillid og relation mellem plejepersonalet indbyrdes.
Danskkundskaber er afgørende for at skabe den gode dialog og sikre, at vores krav til dokumentation også bliver fyldestgørende, og at medarbejdere i den danske ældrepleje har de fornødne danskkundskaber, der skal til for at kunne passe deres arbejde.
Må jeg så sige, at det må være op til den enkelte kommune at vurdere, for kommunen er nu engang den umiddelbare arbejdsgiver.
Det betyder også samtidig, at man er nødt til at tro på, at det så sker, for ellers efterlader man jo de ældre i en situation, hvor de ikke selv har kræfter til at kunne gøre noget ved det.
Det er altså kommunerne, som ansætter, og det er også kommunerne, som i hvert fald burde kende deres teams, ansatte og ældre bedst.
Hvis vi fra Christiansborg skal gå ind og vurdere det, synes jeg, vi laver en opgave, vi ikke er pligtige til, fordi det ikke er os, der skal gøre det, men jeg synes også, at kommunerne derved slipper, uden at de må tage det ansvar på sig, som det er, når man ansætter de mennesker, der skal betjene de ældre.
Jeg vil så også godt sige, at vi ikke må glemme, at sådan som det ser ud i dag, og det har I også været inde på, så har vores ældrepleje svært ved at rekruttere nye medarbejdere, og vi ser ind i en fremtid, hvor vi kommer til at mangle op mod 15.000 ansatte i 2035.
Det er voldsomt.
Så er der jo et behov for, at vi gør noget, at vi griber ind, imens tid stadig er.
I sidste uge præsenterede mit eget parti, Venstre, sammen med resten af regeringen udspillet »Forberedt på fremtiden III«, som andre har været inde på – et udspil, der har til formål at bidrage til, at vi både nu og i fremtiden får flere dygtige social- og sundhedsmedarbejdere.
Med udspillet foreslår vi et permanent taxameterløft til sosu-uddannelserne fra 2025, så vi sikrer, at undervisere og uddannelsesinstitutioner har midlerne til at gribe eleverne i rette tid og sikre, at flere kan være med og gennemføre uddannelsen på et tilfredsstillende niveau.
Ikke mindst foreslår vi, at der afsættes varige midler til både sprogscreening til eleverne og efterfølgende sprogstøtte, så vi gennem hjælp, vejledning og udvikling hjælper de elever, som har mangelfulde dansksproglige kompetencer.
Vi synes i Venstre, det er den rigtige vej at gå.
Vi har en pligt til at sikre vores ældrepleje, herunder at lederne og medarbejderne har de gode og rigtige rammer, både under uddannelsen og efterfølgende, når de er ude i plejen.
Ud over vores sosu-udspil er regeringen jo, som nogle af jer har været inde på,
allerede i gang med at præsentere vores ældreudspil – et udspil, som har til formål at tænke ældreplejen på en ny måde og herunder, hvordan vi sætter vores medarbejdere fri for unødvendigt bureaukrati og derved frigiver tid, som kan bruges til at opbygge relationer hos de ældre, men jeg ved, det bliver en stor opgave.
Det er ikke noget, der bliver enkelt, så det kommer til at kræve mange ressourcer.
I Venstre mener vi, at der er brug for nye rammer og nye muligheder og ikke nationale og bureaukratiske krav fra Christiansborgs side.
Derfor kan vi så ikke støtte beslutningsforslaget, men jeg vil gerne sige, at jeg helt klart mener, at vi er nødt til også at diskutere i udvalget, hvordan vi sikrer, at vi lever op til det.
For én ting er ord, og dem har jeg hørt mange af i mine 29 år i Folketinget, men jeg vil bare sige, at det ikke er nok, at man har ord; man skal også have handling.