runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-21:
Tak for svaret.
Det er jo sådan, at jeg også gerne vil tro på det, ordføreren siger, men det er svært at blive overbevist sådan helt, fordi man jo netop igen og igen bliver ved med at se, der kommer den slags udfald fra bl.a. de her 28 medlemmer.
Kan de her 28 medlemmer godt være medlemmer af Enhedslisten og samtidig sige, at Israel slet ikke skal eksistere, og at der kun skal være én palæstinensisk stat fra Jordanfloden til Middelhavet?
Er de ting forenelige med et medlemskab af Enhedslisten?
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-21:
Tak for talen.
Der er jo ingen tvivl om i mit sind, at Enhedslisten brænder meget for den mentale trivsel i Danmark.
Det virker også, som om begge vores partier er meget optaget af forebyggelse.
Vi ved, at investeringer i forebyggelse faktisk virker, og at det faktisk er rigtig god idé at tilbyde et glas vand i stedet for at vente på, at man bliver indlagt med dehydrering.
Desværre er der nogle, der ikke synes, at det her er helt lige så åbenlyst, og her vil jeg nævne Finansministeriet, som stadig væk bruger en meget, meget gammel regnemaskine, der tager udgangspunkt i, at vi alle sammen er fabriksarbejdere, og at jo længere tid vi står ved samlebåndet, jo mere tjener vi.
For mig at se
er det en lidt forældet tankegang, og jeg ved, at ordføreren er meget inde i økonomi i det hele taget, så jeg har et konkret forslag eller spørgsmål, og det er, om vi kunne slå pjalterne sammen og invitere finansministeren på en kop kaffe og fortælle ham, at der faktisk findes nye, opdaterede metoder, som er sund fornuft, og som faktisk inkluderer et hensyn til trivsel.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Det synes jeg er en mærkelig påstand.
Hvis man er 65 år og er startet på arbejdsmarkedet, da man f.eks. var 15 år, synes jeg da i den grad, at der både har været pligt og ret.
Så er der noget udfordrende ved det, ordføreren siger, når ordføreren siger, at vi bliver ældre og ældre, og at vi har 15 år efter pensionsalderen.
Det »vi« dækker jo over kæmpestore forskelle.
Er det 5 år eller er det 7 år kortere, 3F-mænd lever, end dem, som sidder lidt mere stille på arbejdet, ligesom vi gør herinde?
Derfor rammer det her jo hamrende skævt.
Det er derfor, vi – hvis jeg skal sige én god ting om regeringen eller vores statsminister, nej, det lød for hårdt – jo har indført Arnepensionen og andre ordninger sammen.
Beklager, det var ikke ment så hårdt.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Det har vi heller aldrig sagt.
Hele idéen bag velfærdsaftalen er jo, at man skal have ca. 15 år – at man netop går fra og så har 15 år tilbage.
Når vi så bliver ældre og ældre og jo derfor også koster vores fællesskab mere og mere, men også bliver ældre og ældre sunde ældre, der kan arbejde – og der er jo faktisk nogle, der faktisk arbejder mere og mere og tager det på sig, og som også ønsker det, og som møder aldersdiskrimination og et ufleksibelt arbejdsmarked – kan vi ændre på det.
Men der er da også et eller andet urimeligt i, at for alle andre aldersgrupper – unge, midaldrende, seniorer – følges ret og pligt ad, men det gør de åbenbart ikke, når man er 65 år.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Det er rigtigt, at jeg citerede hr. Martin Lidegaard i min 1. maj-tale for netop det her udsagn om, og vi da ikke skal sende raske mennesker på pension, for jeg synes, det er sådan en mærkelig påstand.
For det er da lige præcis det, vi skal.
Vi kan da ikke have som ideal at folk skal gå fra arbejdet til sygesengen.
Det skal da være sådan, at når man har knoklet et langt liv og betalt sin skat, skal man have nogle gode år sammen med sin ægtefælle eller sine børnebørn og have tid til at gå og grave lidt i kolonihaven.
Hele livet skal jo ikke bare være arbejde, arbejde; der er jo andet, der er vigtigt.
Ja, det koster penge, hvis ikke pensionsalderen skal stige.
Men for det første vælter der jo penge ud, hver gang finansministeren åbner skabet – det viser sig jo, at dansk økonomi er meget stærkere, end som så.
For det andet er det jo et spørgsmål om prioriteter.
Den regering, vi har nu, har, bare i den korte tid, den har regeret, uddelt skattelettelser for over 14 mia. kr., og der tror jeg ikke engang at jeg har indregnet, hvad man har givet boligejerne.
Så det her er jo et spørgsmål om at prioritere, og vi synes faktisk, at en anstændig pension er værd at prioritere.
Jeg kender simpelt hen ikke til den udtalelse, som ordføreren taler om.
Men så vidt jeg hørte, er det en, der ligger tilbage fra sidste efterår.
Jeg tror, ordføreren er bekendt med, at vi siden dengang har haft et ekstraordinært årsmøde i Enhedslisten, bl.a. fordi der var nogle medlemmer, som havde udtalt sig på måder, som det viste sig at et stort flertal af Enhedslistens andre medlemmer syntes var uacceptable.
Så bare for at vende tilbage til udgangspunktet: Antisemitisme af enhver art er total uforeneligt med at være medlem af Enhedslisten.
Det er et stort problem, at de regnemodeller, vi opererer med, ser bort fra og i meget høj grad ikke formår at inkorporere de investeringer, vi har gjort i vores velfærd.
Altså, når vi f.eks. investerer i arbejdsmiljø, ved vi, at det betyder, at der bliver færre sygedage, men Finansministeriets regnemodeller kan ikke indregne det.
Når vi laver en tidlig indsats for børn, ved vi, at på lang sigt sparer det samfundet for milliarder, i forhold til om de ender på institutioner eller i fængsler eller alt muligt andet, eller om de ender som folk, som har et godt liv, går på arbejde og betaler skat.
Derfor har vi stadig en enorm udfordring med Finansministeriets regnemodel, og den giver os nogle skæve oplysninger.
Det betyder, at vi kommer til at lave skæv politik.
Det er noget, jeg har arbejdet med i mange år, men vi er desværre slet, slet ikke i mål endnu.
Så jeg er meget med på at invitere finansministeren på en kop kaffe og prøve at tage en ny svingom om Finansministeriets regnemodel.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Der er et eller andet i hr. Christian Rabjerg Madsens tidsforståelse, der halter lidt.
Fru Birgitte Vind nævnte det ovenikøbet tidligere, og jeg tror, det var den 4. eller den 6. december, jeg skrev min kronik.
Der har været en EP-valgkamp?
Og hvad så?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Vi er i den situation, hvor mange europæiske lande giver støtte, og hvor USA fortsat støtter.
Dansk Folkeparti har i det sidste år talt om at trække støtten.
I det sidste år har man talt om, at vi skulle have en slutdato, og Morten Messerschmidt har i månedsvis talt om, at vi skal stoppe støtten.
Vi er jo ikke en situation, hvor USA ikke støtter.
Tværtimod støtter de stadig væk.
Derfor er det jo fuldstændig afgørende, at vi også som EU-land, på trods af at der kan være lande, da ikke giver så meget som os, bakker op for at skabe det bedst mulige fundament for den bedst mulige fredsløsning.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Min analyse er, at EU desværre har vist sig at være fuldstændig irrelevant i relation til Ukrainekrigen.
Der er en håndfuld lande, der har givet bidrag, som kan være respektindgydende – Danmark er et af dem, Storbritannien, de baltiske lande, Polen.
Men derudover har Europa jo svigtet.
Det er ikke nok til, at Ukraine er i stand til at vinde en krig mod Rusland.
Hr. Christian Rabjerg Madsen kan navigere i medierne og konstatere, at den amerikanske præsident har igangsat en forhandlingsproces, som har til hensigt at få en fred, og så skal USA trække sig militært ud.
I den situation vil det danske bidrag være overflødigt.
Det vil ikke give mening, for det er ikke no, til, at Zelenskyj kan presse diktatoren Putins tropper tilbage.
I det lys vil en fredsaftale være bedre, for alternativet til det er, at der slet ikke er noget Ukraine tilbage.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Tak for det.
I et svar til fru Birgitte Vind fik hr. Morten Messerschmidts lejlighed til at gentage, at DF mener, at vi skal give mindre støtte til Ukraine.
Man må så forstå, at analysen var den, at vi skulle give mindre støtte til Ukraine og så ligesom satse på fredsforhandlinger.
Det synes jeg er udtryk for en svag analyse – jeg er i hvert fald som minimum uenig – for
hvor er det, man tror, det ender henne?
Det er jo ikke nogen sag at få fred, hvis man bare kapitulerer, og det er jo praktisk talt det, hr. Morten Messerschmidt her foreslår.
Vi kan nemt få fred, hvis vi undlader at støtte Ukraine, men så får vi jo en fred, der er farlig ikke bare for Ukraine, men også for Europa.
Det er helt skævt, at man på et tidspunkt, som er så kritisk for Ukraine, trækker støtten.
Hvis man trækker støtten nu, skaber man jo en langt stærkere hånd for Rusland i de forhandlinger, der pågår, og dermed en langt større risiko for, at vi får en fred, som er farlig for Europa og farlig for Ukraine.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Dansk Folkepartis manglende tilstedeværelse i sundhedsaftalen er jo ikke, på grund af at man ikke vil fordele læger eller have flere læger.
Det er jo på grund af alle de andre ting, der ligger i aftalen.
Den her regering insisterer gang på gang på, at man skal spise en helt stribe af skovsnegle, før man kommer hen til flødeskumskagen.
Det er jo det, der er problemet.
Vi har faktisk, hver gang vi er gået ud af forhandlinger, bedt om, om vi ikke kunne dele det op, sådan at vi kunne sige, at det, vi synes der er fornuft i, vil vi gerne stemme for, og det, der er ufornuftigt, må I så finde et andet flertal for.
Men det vil regeringen jo ikke.
Man skal tage hele pakken.
Jeg synes f.eks., at den centraliseringsøvelse, som der ligger i, at man laver hele Region Østdanmark, hvor der nu bliver én stor region fra Helsingør til Nakskov og Rønne osv., da er den helt forkerte vej at gå.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-21:
Men det er jo netop et af de mest centrale elementer i sundhedsaftalen, som DF ikke er med i.
Hvad vil man sige til de 3.000 borgere på Fanø f.eks., der lige nu deler én praktiserende læge?
Der er 3.000 mennesker til én praktiserende læge.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Lidt holder I da stadig væk øje med os.
Jeg tror, jeg er den partiformand, der optræder mest i jeres SoMe-kampagner.
Men i forhold til lægefordelingen må ordføreren altså have mig undskyldt.
Det kan jeg ikke sige ex cathedra, men jeg skal sørge for at undersøge det, hvis hun er i tvivl, og så skal jeg levere efterfølgende.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for talen.
Se, der var engang, hvor man, når man som jeg er valgt uden for de store byer, altid holdt lidt ekstra øje med, hvad Dansk Folkeparti havde gang i, for de var egentlig meget godt på bolden.
Derfor undrer det mig meget, at I ikke er med i den aftale, hvor vi faktisk sikrer en bedre fordeling af læger alle de steder, hvor vi bor uden for de store byer.
Så hvorfor er I ikke med i den?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Der er jo mange måder at tage landdistrikterne alvorligt på.
Hr. Jan E. Jørgensen ved jo også godt, at der er rigtig, rigtig mange forhandlinger, og det her betyder noget.
Mine andre blå venner har valgt ikke at være med her, og de laver andre aftaler, som er gode for landområderne.
Venstre og Dansk Folkeparti har kunnet finde hinanden her.
Jeg synes i virkeligheden, det er en af styrkerne ved det danske demokrati, at vi ikke er låst fast.
Det er måske også noget af det, der har været godt under den her regeringsperiode, selv om jeg normalt fordømmer meget ved den, at vi ikke er så meget låst fast, men at det er det gode argument, den gode hensigt, som er det bærende.
Det synes jeg i hvert fald for vores partiers vedkommende at den her aftale viser.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Hr. Morten Messerschmidt og jeg har faktisk gået på det samme gymnasium, nemlig Sankt Annæ Gymnasium.
Men hvordan mener ordføreren det havde set ud, hvis der ikke havde været partier som Venstre og Dansk Folkeparti, der havde taget landdistrikterne alvorligt og sikret, at vi fik epx spredt ud i hele Danmark?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Det, at vi nu omlægger den kommunale 10. klasse til epx, tror jeg vil gøre, at langt flere unge finder en vej ind i uddannelsessystemet, hvor de ikke får den dårlige oplevelse, som det almene gymnasium for nogle hvert fald har været.
Men der er helt åbenlyst nogle af dem, der kommer ind på det almene gymnasium, som har brug for noget, der er lidt mindre bogligt og lidt mere praktisk.
Det er det, som epx kan.
Det tror jeg også kommer til at betyde, at man jo så i sagens natur bliver derude, hvor epx-uddannelserne er, og at vi – og det bliver selvfølgelig en svær øvelse, men jeg glæder mig til at gøre det – skal sidde og finde ud af, hvor de forskellige epx-retninger så skal være rundtomkring i landet.
Det vil forhåbentlig også gøre, at den urbanisering, vi har set, hvor mange unge rykker ind til de store byer, i et vist omfang i hvert fald vil blive modvirket.
Det glæder jeg mig til.
Altså, hele pointen her er jo, at vores og Europas engagement i Ukraine er snævert forbundet med, hvad amerikanerne gør, og hvis hr. Christian Rabjerg Madsen tror, at Zelenskyj kan vinde krigen uden amerikansk bistand, er det virkelig hr. Christian Rabjerg Madsen, der har et problem og på hans vegne ukrainerne.
For det kommer ikke til at ske; så bliver de løbet over ende.
Det er jo rigtigt, og derfor er det da ulykkeligt, at Spanien, Frankrig, Italien, Grækenland, hele Sydeuropa, har totalt svigtet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Så lad mig spørge om noget helt andet.
Firmaet Microsoft har, kort tid efter at de har sagt, at de ikke er som de andre techgiganter, og at de hellere vil køre en retssag end at blive pålagt et eller andet bestemt fra den amerikanske administration og præsident, nu lukket chefklageren hos ICC's mailkonto.
Og det her er ikke et spørgsmål om, om man i forhold til Den Internationale Domstol er for eller imod det, men det handler om, at en virksomhed, som er gået ud og har sagt klokkeklart, at de faktisk ikke vil være en politisk forlænget arm, lukker for mailkonti, samtidig med at det er den virksomhed, der er i hele den offentlige sektor, i styrelser, i ministerier, i Folketinget osv.
Bekymrer det ordføreren, at der ikke rigtig lader til at være en plan hos regeringen for, hvordan vi bliver mere uafhængige, når det kommer til digital suverænitet?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Tusind tak.
Det synes jeg faktisk var nogle meget relevante bemærkninger.
Der er jo ingen tvivl om, at nogle børn har et klart behov både for en diagnose og nogle desværre også for en form for behandling.
Men der er vel næppe heller tvivl om, og det var egentlig en pointe, at i dag er det jo blevet sådan, at hvis du skal have en håndsrækning fra systemet, er du næsten nødt til at komme med en diagnose i hånden.
Jeg tror, at hvis der var flere grundressourcer til stede i folkeskolen, især i de mindste klasser, så var der måske flere børn, som ikke skulle igennem hele den maskine.
Det gælder ikke alle, men betydelig flere end i dag, fordi vi jo – det tror jeg også vi kan blive enige om – i dag bruger mere medicin, end vi egentlig ønsker, og måske også stiller diagnoser, som ikke ville være nødvendige, hvis man havde ressourcerne til at inkludere børnene i klasserne og give dem et godt skoleliv og et skoleliv med mening.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Tak for talen.
Jeg var enig i meget, ikke pensionsdelen, men jeg vil virkelig gerne rose hr. Martin Lidegaard for det her stærke fokus på vores børn og unge, som jo er en hjørnesten i et velfærdssamfund, altså har de det godt eller ej?
Jeg kan sige som mor til en søn, der har infantil autisme, at du jo sagtens kan have en diagnose og være i trivsel, ligesom du sagtens kan være i mistrivsel og ikke have en diagnose.
Det var heller ikke det, jeg hørte ordføreren sige, men man skal være lidt påpasselig med at sige, at nu bliver der bare spredt diagnoser rundt.
Det er noget, de færreste forældre vil gøre for sjov.
Nogle af de her børn har også brug for medicin, og andre har måske ikke, men de bliver jo en form for kanariefuglen i minen.
Altså når vores børneliv er for presset, er det dem, der måske boner mest ud eller tydeligt viser tegn på mistrivsel.
Så jeg er ret sikker på, at Radikale Venstre og SF, og jeg håbede også Socialdemokratiet, mener, at vi skal gøre meget mere for vores børn og unge.
For hvorfor skal vi blive så rige, hvis det ikke er for at investere i netop vores børn og unge?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Vi er blevet spurgt, og det er vi glade for.
Vi er dog ikke blevet spurgt af regeringen.
Men vi har ikke været enige i den prioritering, der lå i det forslag til vedtagelse, som vi blev spurgt om.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Men er der nogen, der har spurgt Radikale Venstre, om man ville være med, eller har både de blå og de røde bare simpelt hen glemt at spørge, eller hvad er der sket?
Hvad er forklaringen?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Vi definerer os ikke som hverken en del af den røde eller den blå blok i øjeblikket, og vi er jo heller ikke med i regeringen.
Vi har stor sympati for dele af både regeringens forslag til vedtagelse og rød bloks forslag til vedtagelse og blå bloks, men vi synes, alle de tre forslag til vedtagelse misser det, vi opfatter som den nye skillelinje i dansk politik, som ikke primært er den rød-blå fordelingsmæssige skillelinje, men det, man kunne kalde en generationsskillelinje, hvor vi synes, utrolig mange partier i Folketinget har meget fokus på de store, ældre vælgergrupper og meget lidt fokus på børn, unge og kommende generationer.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for, at vi har haft et godt og konstruktivt samarbejde i forhandlingerne om den ny gymnasieuddannelse epx, som jo bl.a. har sikret, at en række ungdomsuddannelsesinstitutioner rundtomkring i det ganske land kan overleve.
Hvordan mener ordføreren sådan konkret at vi kan gøre en positiv forskel for vores landdistrikter?
Tak for det.
I år har vi fire vedtagelsestekster: en fra regeringen og en fra den blå opposition og en fra den røde opposition og en fra Radikale Venstre.
Hvad skal vi lægge i, at Radikale Venstres vedtagelsestekst er fremsat alene af Radikale Venstre?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Vi har beregnet vores økonomi ud fra to lærere pr. klasse for at være sikker på, at der var nok.
Hvordan man anvender midlerne, står frit for, men uden noget kan vi jo ikke rigtig løfte hverken folkeskolen eller fritidsordningerne, som er fuldstændig rundbarberet.
Når alle nu siger nej til skærm i fritidsordningerne, og det gør vi også, så bliver vi nødt til at diskutere, hvad børnene så skal lave efter skoletid, ligesom vi bliver nødt til at sætte ressourcer af til, at lærerne kan løfte indsatsen, uanset om man bruger pengene til bedre forberedelse eller bedre fysiske rammer eller til to lærere pr. klasse.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-21:
Det var nu ikke helt sådan, at det beslutningsforslag var skruet sammen, kan jeg så fortælle ordføreren.
Det, der også undrer mig en smule, er det her med, hvorfor vi ikke stoler på personalet.
Hvis de har brug for en uddannelse, er det det, de kan gøre.
Hvis de har brug for, at man indretter lokalet på en anden måde, så er det det, der gøres, og ikke, at man forlods binder ressourcer i to lærere, for det kan være, at det ikke lige er det, der er løsningen i den lokale klasse.
Så der er lidt miskmask i forhold det, der bliver sagt, og det, der stod i beslutningsforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Det spørgsmål er jeg glad for at have fået, for det må bero på en misforståelse.
Vi har beregnet , hvad der skulle til, for at alle klasser kunne få to lærere, men i vores forslag lader vi det faktisk være op til præcis den enkelte skole, hvordan de så vil bruge de midler, vi tildeler, men det var bare for at være sikre på, at der var nok til, at vi kunne løfte undervisningen.
Man kunne selvfølgelig også sætte klassekvotienten ned, eller man kunne lave en helt anden investering, som man synes der var mest brug for i den enkelte skole.
For vi er enige: Der skal være frihed.
Men det var simpelt hen for at have en eller anden form for målestok for, at der var midler nok til, at der var nok voksne pr. elev, uanset hvordan man så vil anvende dem.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for talen.
Det, der fik mig til at tage ordet, var snakken om vores folkeskole.
For ikke så lang tid siden stod jeg nede i den her sal med et beslutningsforslag, der var fremsat af Radikale Venstre, og som handlede om at binde hver anden time til en tolærerordning.
Noget af det, som jeg bare undrer mig over, er, at noget af det, der er så godt i den aftale, vi har lavet, er alle de bindinger, vi har fjernet fra vores folkeskole.
Så hvorfor er det, at Radikale Venstre forlods vil sige, hvad der virker, og at det ikke er os ude i klasselokalerne, altså lærerne selv, der kan pege på, hvad der virker for lige præcis den elevgruppe, de har i deres klasse?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Absolut, og jeg er så glad for, at ordføreren stiller det spørgsmål.
Dengang fremsatte Radikale Venstre og Dansk Folkeparti sammen – jeg tror, det var i samlingen 2007-08 – et beslutningsforslag, der hed B 37, og som handlede om, at vi skulle frigøre os fra de proprietære standarder, bl.a. docx og de andre proprietære standarder, som Microsofts produkter er kodet i.
Der var en kamp frem og tilbage.
Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, og jeg tror, SF var med dengang, arbejdede hårdt for, at hele statens indkøbspolitik på it-området skulle være baseret på den åbne standard ODF.
Det blev forkastet, og det var ikke den nuværende statsministers skyld, for det var den borgerlige regering, men jeg tror nok, at Socialdemokratiet bakkede op om den borgerlige regering lige der.
Så jeg er helt enig.
Vi skulle have gjort meget mere, og også på det område var Dansk Folkeparti langt foran sin tid og så det altså allerede for 15 år siden.
Han vil måske ikke sige det højt, for det eroderer ligesom grundlaget for hans argumentation, men han ved det jo godt.
Der er masser af dokumentation for det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Tak for beskrivelsen af et forhåbentlig dejligt samfund.
Når man skal gå den vej, som en kommende regering skal gøre,
er der jo en, der skal lede den regering eller ligesom sætte kursen for det.
Det er der, jeg synes det måske bliver lidt svært, for Dansk Folkeparti har peget på Troels Lund Poulsen som den ledestjerne, der skal gøre det, og det er jo, samtidig med at Troels Lund Poulsen er vicestatsminister i Mette Frederiksens regering.
Så hvad er det, DF ser, som f.eks. hr. Ole Birk Olesen fra LA ikke ser?
Venstre har jo en meget woke minister, der går ind for kvoter, og de mener, at barsel skal bestemmes af politikerne.
Ja, de stemmer for statsborgerskaber, og de vil ikke have et opgør med konventionerne.
Der er jo en lang række ting, som Venstre har taget stilling til nu.
Hvad er analysen, siden man mener, at Troels Lund Poulsen og Venstre er de rette til at stå i spidsen for det projekt, som man så smukt skitserede?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Helt grundlæggende må det jo være dem, der inviterer til et møde, der bestemmer, hvem der skal være med.
Jeg vil sige, jeg tror, der er rigtig mange af de møder, der bliver afholdt i regering, hvor jeg er ret glad for at jeg ikke er med.
Det må enten være helt vildt kedeligt eller helt vildt ubehageligt, når man ser på, hvad der kommer ud af det.
Men der er jo mange andre måder, hvorpå man kan påvirke dansk politik, f.eks. det, vi gør nu.
Man kan fremsætte beslutningsforslag, vi kan skrive beretninger, vi kan indkalde til samråd osv.
Så jeg tror ikke, fru Karin Liltorp skal være så ked af ikke at være med til alle de der virkelig drabelige møder, hvor regeringen er ved at rive hovedet af hinanden.
Jeg tror, hun skal holde fast i sit første spørgsmål og så se, om hun kan lave alliancer hernede i Folketingssalen.