runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-05:
Ja, men nu er det jo sådan, at i den situation, vi står i nu, ligger der ligesom en valgdato, som er temmelig skelsættende for, hvilke muligheder vi har.
Og der bliver jeg bare nødt til at høre ordføreren, om ordføreren er villig til at opsige forliget.
Hvis ikke man har en sikkerhed for, at man kan gennemføre de socialdemokratiske lappeløsninger efter et valg, er man så villig til at opsige forliget, hvis man ikke kan få en garanti for, at det kan lade sig gøre inden for velfærdsforliget?
For ellers er det jo nødvendigt at opsige forliget før det her valg, hvis det skal kunne gennemføres.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Men det er lidt underligt, for det var ikke nødvendigt for den borgerlige regering, dengang den gjorde det i 2010 og 2011.
Det var jo ikke nødvendigt.
De kunne jo bare gøre det.
Så det vil sige, at nej, vi holder fast i forliget.
Det er også derfor, at vi sådan set gør det nu, forhåbentlig, men også efter det næste valg, for vi mener rent faktisk, at det er vigtigt, at de mennesker, der har slidt og slæbt i så mange år, skal have den her rettighed.
Jeg håber bare, at rigtig, rigtig mange, der holder fast – at Dansk Folkeparti holder fast, at Enhedslisten og de andre støtter, og at vi så kan gøre noget for de her mennesker, for det synes jeg de har fortjent, for de har virkelig knoklet.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-05:
Det er jo det, jeg ikke forstår.
Når nu diskussionen er opstået, og når man kan sige, der er kommet et vindue, hvorfor vil man så ikke være med til at sikre alles rettighed til at gå fra, f.eks. på efterløn?
Det var jo en fremragende ordning.
Ordføreren har selv sagt, at det var rigtig trist, at den måtte lade livet, at den blev bombet i stykker.
Men det er jo det, der er problemet.
Hvorfor benytter man sig så ikke af det vindue, der er opstået nu her?
En mulighed var jo netop så at opsige forliget.
Så stod Socialdemokratiet fuldstændig frit; altså, så kunne man starte på en frisk og prøve at se på, om der ikke efter et folketingsvalg var et flertal for måske at genindføre efterlønnen, som vi kendte den.
Det havde jo været fremragende.
Jeg håber, at ordføreren har noteret sig det indlæg, som vores fælles forbundsformand, Per Christensen, havde i Jyllands-Posten sammen med Mona Striib, hvor han jo netop siger, at velfærdsforliget fra 2006 nok burde genbesøges.
Jeg kan ikke læse det som andet end en opfordring til netop at se på det, som er hele humlen, nemlig den automatisk stigende pensionsalder.
Hvorfor holder Socialdemokratiet fast i det?
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Mange tak.
Jeg er da glad for, at ministeren erkender, at seniorførtidspensionsordningen ikke fungerer efter hensigten, og at der skal gøres noget ved det.
Det har vi jo sådan set ventet ret længe på.
Men det bliver der også lejlighed til at drøfte her i salen den 21. februar, hvor Enhedslisten har indkaldt til en forespørgselsdebat om, hvordan det egentlig går med evalueringen af den der reform af førtidspensionen og fleksjob.
Men det, vi diskuterer her i dag, er jo pensionsalderen, og mit første spørgsmål til ministeren er: Skal pensionsalderen blive ved med at stige, sådan som det er aftalt mellem forligspartierne?
Det vil sige, at den i 2020 forhøjes til 69 år med virkning fra 2035 og så fremdeles; alle kender vist efterhånden de her tabeller, hvor det ender langt på den anden side af 70 år.
Det andet spørgsmål er om det, der er stillet en forespørgsel om her: Hvad kan ministeren oplyse om et ganske bestemt princip, som både Socialdemokratiet og Enhedslisten og også andre partier er kommet med nogle bud på, nemlig at man indfører egentlige rettigheder til tidligere tilbagetrækning baseret på et objektivt kriterium om antal år på arbejdsmarkedet?
Det er jo det, der ligger i Socialdemokratiets model, og det er også det, der ligger i Enhedslistens model.
Det kunne da være rart, hvis ministeren ligesom vil svare på det, som forespørgslen drejer sig om.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
For dem, der vælger at gå af tidligere, er det den almindelige folkepension.
Hvad der så er med alt muligt andet, er jo det, vi skal forhandle om, når vi kommer dertil, og det synes jeg er fint.
Jeg håber, at Dansk Folkeparti holder fast i, at de vil bakke vores forslag op, og at bankerne skal være med til at betale en ret til tidligere pension.
Det synes jeg kunne være interessant, og det ville endda kunne gå uden om en borgerlig regering.
På det tidspunkt må vi jo regne på de spørgsmål, som hr. Bent Bøgsted kommer med.
Vi holder os inden for de 3 mia. kr., vi har ikke mere end det.
Det må vi regne på, og så må vi jo se, hvilke muligheder vi har.
Og jeg skulle kende hr. Bent Bøgsted meget dårligt, hvis de spørgsmål ikke kommer i en forhandling, og så må vi jo bare svare på dem.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Det er så svar på det der spørgsmål om, om man vil have lempeligere regler for tilgang til seniorførtidspension.
Det er Socialdemokratiet så klar til at kigge på.
Jeg fik så ikke lige svar på det andet med, om den folkepension, som man kan få 3 år før, skal være uafhængig af ægtefællens indkomst, eller om det bare er den almindelige folkepension, man giver der.
For jeg har tidligere hørt fra hr. Leif Lahn Jensens kollega, at man godt kunne lave det sådan, at det er uafhængigt af ægtefællens indkomst.
Det er bare for at få skåret ud i pap, hvordan situationen er.
Er det bare den almindelige folkepension, vi snakker om her?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Jeg tror ikke, at Socialdemokratiet skal få det forslag, de har fremsat nu, til at ligne efterlønsordningen.
Mig bekendt er efterlønnen på det tredobbelte at det, Socialdemokratiet nu foreslår man kan få.
Så må jeg bare konstatere, at, ja, vi lever i et demokrati.
Men det sidste spørgsmål, jeg vil stille, er: Hvor mange af de nedslidte, vi har, mener Socialdemokratiet skal nyde godt af det forslag, som Socialdemokratiet har fremsat?
Hvor mange nedslidte er det?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Det, vi har foreslået her, er, at vi vil give 3 mia. kr. til, at mennesker får en rettighed til at gå tidligere på pension, hvis det er, at de er nedslidte og har været ude på arbejdsmarkedet i mange år.
Så bliver jeg nu spurgt: Hvad er det, vi mener, hvad er det for en model?
Hvad er det for en model, regeringen mener?
Jeg spurgte beskæftigelsesministeren her for ikke ret lang tid siden, og beskæftigelsesministeren svarede: Vi er ved at lave førtidspensionsevaluering.
Der ville ministeren ikke komme med et eneste forslag fra regeringens side.
Vi er ved at kigge på arbejdsmiljø – ikke et eneste ord fra regeringen om, hvad den vil.
Det eneste, jeg kan finde ud af, at regeringen vil, er, at den kaster et blik på seniorførtidspensionen.
Det er det eneste, regeringen har meldt ud.
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Jeg har det med efterlønnen og Socialdemokratiet ligesom med faren, der siger til sin søn: Det er for dit eget bedstes skyld – og så langer han ungen en lussing, så det runger.
Det kan godt ske, at ordføreren havde det skidt, men han stemte for.
Og jeg vil aldrig glemme Socialdemokratiet for at stemme for at fjerne efterlønnen.
Det var en skandale, at et arbejderparti eller et såkaldt arbejderparti gjorde det.
Jeg vil gerne høre: Når ordføreren siger, at Socialdemokratiet fastholder den stigende pensionsalder i velfærdsforliget, selv om det rammer rigtig skævt – det er et direkte citat –
hvad pokker er så baggrunden for, at Socialdemokratiet ikke vil opsige forliget?
Og der vil jeg gerne spørge: Hvis nu nogen af forligsparterne omkring den fortsatte stigning i pensionsalderen blokerer for Socialdemokratiets forslag, vil Socialdemokratiet så opsige forliget inden valget?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Om vi giver mennesker en lussing?
Nu har jeg snakket med en del mennesker, efter at vi er kommet med det her forslag.
Jeg har også snakket med en del fagforeninger, og jeg vil faktisk sige, at de er superglade.
De sagde: Det er da dejligt, at Socialdemokratiet er kommet med det her forslag, det er tiltrængt.
Når jeg snakker med dem og fortæller dem om det, synes jeg ikke, de ligner nogle, der har fået en lussing og har røde kinder.
De er faktisk glade for det, så jeg ved ikke, hvad det er for et billede, hr. Christian Juhl forsøger at tegne.
Det er hvert fald
ikke det billede, jeg får, når jeg snakker med folk.
Så jeg er nødt til sige til hr. Christian Juhl: De her mennesker er som sagt glade for det, og nu har vi sat en dagsorden, vi har været med til at tage den her debat.
Er det her første skridt, er det det, vi skal på sigt?
Jamen det er første skridt.
Nu har vi sagt, at vi vil finde 3 mia. kr., og det har vi gjort.
Og så vil vi sørge for, at de her mennesker kan gå tidligere på pension.
At få det til at lyde, som om vi giver dem en lussing, synes jeg godt nok er tyndt.
Det tror jeg ikke at mange af de her mennesker føler.
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Min kommentar om lussingen handlede om, da I stemte imod efterlønnen.
Det, jeg spørger ordføreren om, er: Hvis nu forligskredsen om den fortsatte stigning i pensionsalderen blokerer for Socialdemokratiets nye tilbagetrækningsforslag, vil Socialdemokratiet så opsige forliget, sådan at man har en ren bane at spille på efter valget, altså hvis forligsparterne blokerer?
Nu har jeg gentaget det tre gange, så jeg tror, det er skåret ud i pap.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Problemet er så bare, Christian Juhl, at når man stiller spørgsmål, skal man passe på med at stille for mange, for så kan jeg jo ikke nå at svare på det hele.
Men det er da klart.
Det, som tidligere er sket, er, at med det forlig, vi har nu – det var så med de borgerlige og Radikale og Dansk Folkeparti – valgte man tilbage i 2010 og 2011 at lave noget, som var på kanten i forhold til velfærdsforliget.
Det gjorde de jo.
Men jeg kan lige så godt sige det, som det er: Vi vil gå rigtig langt for det her, for det er noget, vi går rigtig meget op i, enten nu, hvis vi bliver kaldt til forhandlinger – og hvis vi kan få det forhandlet på plads inden for det næste døgn eller inden valget, vil vi gøre det – eller hvis vi skal gøre det efter valget.
Folk, der er nedslidte, fordi de har været på arbejdsmarkedet i mange år, skal have mulighed for at have den ret til at gå tidligere på pension.
Jeg synes, jeg siger det rimelig klokkeklart.
Nej, det er vi ikke, for det her er svært.
Vi har sagt, at vi selvfølgelig vil snakke med arbejdsmarkedets parter.
Vi skal diskutere anciennitet i forhold til arbejdstid, aflønningsform, arbejdsmarkedspensioner, hvad ved jeg.
Vi vil jo ikke bruge mere end de der 3 mia. kr., punktum,
og vi skal også finde ud af, hvor meget vi kan få for det, hvem det er, det betyder noget for, hvordan vi sikrer, at det ikke bliver en ulighedsdiskussion, altså en kvinde-/manddiskussion, så det også bliver en mulighed for kvinderne.
Der er rigtig, rigtig mange spørgsmål, vi skal have stillet forskellige mennesker, og derfor er det meget svært at komme med et svar på det.
Men jeg synes også, det er klokkeklart – og det er i hvert fald noget mere, end der kan stå bag på en kapsel, hvilket regeringen mener – at sige, at vi faktisk vil give 3 mia. kr. for at give mennesker en rettighed; mennesker, som har knoklet helt vildt, siden de var 17-18 år; mennesker, som har knoklet og knoklet, og som er nedslidte, fordi de bare har gået og arbejdet i så mange år.
Dem vil vi gerne hjælpe, og det har vi fundet penge til.
Og det glæder mig utrolig meget, det tror jeg godt man kan mærke.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
Fair nok.
En anden ting, vi diskuterer, er jo, hvordan vi skal beregne den arbejdstid, folk foreløbig har haft, og der spekulerer vi jo på, hvad der skal tælle med.
Hvad med læretid f.eks.?
Er det noget, som Socialdemokratiet kunne overveje at lade tælle med i de her 40, 41, 42, 43, 44 eller 45 år, eller hvor meget det nu bliver?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
I starten, da jeg tænkte på det her, altså for en del år siden, tænkte jeg: Det her kan ikke være så svært, der må være en klokkeklar model, men jeg har fundet ud af, at det her altså er teknisk svært.
Og med hensyn til hvad der helt præcis skal tælle med, så er det der, vi skal have arbejdsmarkedets parter ind over og se på, om der er specielle grupper, vi skal have med.
Og hvad nu, hvis vi kun har de og de penge, hvordan rammer vi så de mennesker, som virkelig har brug for hjælp?
Desværre kan jeg ikke give et svar på det nu, og jeg tror også, det vil være rigtigst simpelt hen at vende det med arbejdsmarkedets parter.
Det er selvfølgelig også lettere, når man har den der store regnemaskine i Finansministeriet og alt muligt andet, og hvis ikke regeringen vil forhandle noget på plads, håber jeg selvfølgelig, vælgerne tænker over det, så vi får mulighed for at gøre det efter næste valg og få lavet et rigtig godt resultat for de her mennesker.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Det var lige før, jeg blev forhindret af Leif Lahn Jensens kollega hernede i at stille spørgsmål.
Jeg er egentlig glad for, at hr. Leif Lahn Jensen i svaret til hr. Torsten Gejl faktisk erkender, at det kan være svært at beregne det her med en differentieret pensionsalder, og hvor grænserne skal være, for det er nemlig svært at beregne, hvor lang tid man skal være på arbejdsmarkedet, og hvad man har lavet og alt det der.
Jeg har også lyttet mig til, at hr. Leif Lahn Jensen siger, at det er noget, der skal kigges godt igennem, for det er ikke så enkelt endda.
Men jeg synes, hr. Leif Lahn Jensen kom lidt let om ved seniorførtidspensionen.
Den virker jo ikke, og det er også det, hr. Leif Lahn Jensen selv har sagt.
Så jeg vil godt spørge: Ville hr. Leif Lahn Jensen have noget imod, at den blev trukket væk fra den almindelige førtidspension, så den på den måde havde sin egen platform?
Jeg har tidligere hørt hr. Leif Lahn Jensens kollega sige, at man godt kan lave det sådan, at det ikke er afhængigt af ægtefællens indkomst, men hvad er Socialdemokratiets syn på det?
Skal det være uafhængigt af ægtefællens indtægt, eller skal det bare være en ordning, der kører ligesom almindelig folkepension?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Nu ved jeg ikke, om jeg når at svare på det hele, men jeg kan i hvert fald svare på det med, om vi vil kigge på seniorførtidspensionen.
Jeg tror, at jeg kan kigge ned på ministeren og andre, og så ved alle, at så snart jeg bliver ringet op eller skrevet til om, at vi skal forhandle, så kommer vi øjeblikkeligt.
Det har vi altid gjort, og det vil vi fortsat gøre.
Skal der ændres noget i seniorførtidspensionen, og kommer der nogle forslag til det?
Det er vi da altid klar til at kigge på, det er vi da.
Hvis det her kan hjælpe nogle mennesker, som er nedslidte, er vi da klar til at kigge på det.
Men det er ikke det samme som at sige, at vi dropper det andet forslag, vi har, for det mener vi også er vigtigt.
Men man kan sagtens køre i to spor.
Man kan sagtens kigge på seniorførtidspensionsordningen og ved siden af også sige, at de mennesker, som jo har arbejdet i mange år, skal have ret til at gå på pension tidligere.
For jeg synes, det er vigtigt, at de kan få den rettighed.
Så vi afventer selvfølgelig bare, at vi bliver indbudt til forhandlinger, og så kommer vi gerne.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
Mange tak.
Jamen i Alternativet har vi jo været positive over for Socialdemokratiets udspil lige fra starten, og vi vil gerne forhandle i løbet af et døgn eller før valget.
Så for at komme lidt ud over stepperne – og det er egentlig et venskabeligt spørgsmål, det er ikke polemisk: Er Socialdemokratiet kommet lidt tættere på, hvor stort et antal år folk skal have været på arbejdsmarkedet, før de så kan komme ud igen?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg er bare nødt til at sige, at der jo er rigtig mange partier, der er kommet med et forslag til, hvad vi gør for dem, der er nedslidte og har været mange år på arbejdsmarkedet.
Vi ved jo, at regeringen for et par år siden forsøgte at forhøje pensionsalderen, vi ved også, at dele af regeringen, Liberal Alliance og Konservative, ikke kan se sig selv i det, som Socialdemokratiet har foreslået, og vi ved også, at statsministeren på Facebook har kaldt vores forslag valgflæsk og alt muligt andet.
Jeg er bare nødt til at sige, at nu har vi en regering, der har kaldt til forhandlinger, og der var nogle ting, ministeren gerne ville i forhold til vores forslag, men hvad mener regeringen?
Altså, regeringen må da have en holdning til det.
Hvordan vil regeringen sørge for at hjælpe de nedslidte?
Vi har ikke hørt et ord fra regeringen, ud over at de vil indkalde til forhandlinger.
Så jeg vil spørge ministeren, der står i spidsen for regeringen på det område: Kan vi ikke lige få at vide, hvad regeringen vil i forhold til de nedslidte?
Hvordan vil de løse det?
Det mangler vi sådan set at få et svar på.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Det er jo klart, at det er et af de problemer, vi skal se om vi kan finde en fornuftig løsning på.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jamen igen tak for det tilsagn, og jeg håber så også, at det er et tilsagn, der indebærer, at når Enhedslisten stiller et ændringsforslag, der retter op på det her, at Dansk Folkeparti så vil støtte det.
Selvfølgelig skal vi da så lige have mindst et andet større parti med – det håber jeg så også vi kan få.
Så jeg håber, at tilsagnet skal udlægges på den måde; ellers må ordføreren jo sige, at nej, sådan skulle det ikke forstås, man ville bare kigge på det.
Så vil jeg altså bare sige: Det undrer mig lidt, at man ikke retter det, inden man fremsætter lovforslaget, for Enhedslisten har jo stillet nogle spørgsmål, der påviser, at der er et problem, og at der var et problem i den aftale, man havde lavet.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Nu nævner hr. Finn Sørensen lovforslaget og det, der skal rettes, og et ændringsforslag fra Enhedslisten.
Hr. Finn Sørensen har jo været herinde i Folketinget i så lang tid, at han udmærket ved, at hvis der skal ske ændringer i sådan et lovforslag, så er det den kreds, der står bag lovforslaget, det skal aftales i.
Så går man ikke bare ud på kryds og tværs og stemmer for forskellige ændringsforslag.
Det ved hr. Finn Sørensen godt.
Men jeg ved også godt, at hr. Finn Sørensen jo skulle sige det.
Men ellers tak for den ros, der alligevel kom fra hr. Finn Sørensen.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Tak for det.
Forslaget udmønter som sagt aftale om ny regulering af folkepension og indførelse af obligatorisk pensionsordning for overførselsindkomstmodtagere, som regeringen og Dansk Folkeparti indgik som en del af finansloven for 2019.
Efterfølgende har alle Folketingets partier bortset fra Enhedslisten tilsluttet sig aftalen, og det glæder jeg mig over.
Det er faktisk en rigtig god dag i dag, for jeg synes, det er en rigtig god aftale, som løfter vores pensionssystem og tilværelsen for mange pensionister.
For Venstre er det netop helt afgørende, at vi benytter de gode tider til at løfte tilværelsen for så mange som muligt.
Regeringen og Dansk Folkeparti har eksempelvis indgået en række aftaler, der giver danske lønmodtagere flere af deres egne lønkroner i lommen, og som ovenikøbet også styrker vores pensionssystem, bl.a. ved at tage hånd om det såkaldte samspilsproblem.
Så bygger vi jo videre på et i forvejen stærkt pensionssystem.
Aftalen indebærer, at folkepensionen fra 2020 vil følge lønudviklingen, så alle folkepensionister får en større bid af velstandsfremgangen.
Det er jo glædeligt, især for de folkepensionister, som har mindst på kistebunden.
Vi indfører en obligatorisk pensionsordning for overførselsindkomstmodtagere.
Det er vigtigt at understrege, at der er tale om ekstra penge.
Bidraget bliver lagt oven i overførselsindkomsten, så pensionsopsparingen ikke vil gøre indhug i den helt aktuelle indkomst her og nu, i forhold til hvad de har at bruge i hverdagen.
Det hænger jo sammen med den del af aftalen, der betyder, at der fra 2020 ikke længere vil blive tilført nye midler til satspuljen.
Endelig indeholder lovforslaget også et element med en tillægsrefusion til arbejdsgivere for den løn, der udbetales eksempelvis under sygdom eller barsel.
Så med de ord vil Venstre gerne meddele, at vi støtter lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Det er vel ikke en god dag, hvis et lovforslag, som man står og taler for, betyder, at nogle grupper, hvis lønudviklingen er under 2,3 pct., får en dårligere regulering af deres i forvejen beskedne indkomst, end de ville få med den hidtidige regulering.
Jeg forstår ikke, hvad det gode er i det.
Nu har jeg jo præsenteret problemet for de andre ordførere, og jeg tror, at ordføreren har hørt efter, og så kunne det være interessant at vide, om Venstre som et af de store forligspartier i den her sammenhæng er villig til at gå ind og rette op på den fejl, der åbenbart er sket her.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Nu skal vi have et grundigt udvalgsarbejde, for det er kompliceret lovgivning, og vi skal også kigge på den problemstilling, Enhedslistens ordfører nu har nævnt et antal gange, og det vil vi gøre i udvalgsarbejdet.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke skal glæde os over, at vi med den her aftale sikrer, at mennesker, som i dag desværre i mange tilfælde ikke får sparet op til deres pension, nu fremadrettet får sparet lidt op – men lidt er også bedre end ingenting – til deres fremtidige pension, og dermed sikrer vi også, at de har en lidt bedre mulighed for at få en god og tryg seniortilværelse.
Så det er jeg i hvert fald meget glad for.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jeg hørte ikke noget tilsagn, men omvendt hørte jeg heller ikke noget blankt nej.
Så hvis ordføreren kan bekræfte, at det ikke er et blankt nej til at kigge på det og få det løst i forbindelse med lovbehandlingen, så må jeg mobilisere al den optimisme, jeg kan i den forbindelse.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Jeg er som udgangspunkt et menneske, der har en positiv tilgang til tilværelsen, og her bliver der rejst en problemstilling, og den skal vi kigge på.
Så må vi finde ud af i kredsen af partier, der står bag den her aftale, hvordan og hvorledes vi håndterer den problemstilling, der er rejst af Enhedslisten her.
Det, jeg kan beklage i dag, er, at Enhedslisten ikke er med.
Enhedslisten er ikke med til at sikre fremtidig pensionsopsparing til de mange mennesker, der i dag er på overførselsindkomst, og det glæder jeg mig til at få en forklaring på, når Enhedslisten indtager talerstolen.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Tak for det.
De tidligere ordførere har jo redegjort for, hvad lovforslaget her indeholder.
Og i Liberal Alliance synes vi også, det er fornuftigt at indføre den her obligatoriske pensionsopsparing, fordi vi jo som samfund har en interesse i, at alle har sparet op til deres alderdom.
Men vi vil også gerne indrømme, at det hos os har givet nogle sådan ideologiske diskussioner om, om man skal tvinge folk til at spare op til deres egen alderdom, for der er jo en eller anden iboende ikkeliberal tankegang i det.
Men omvendt er det jo sådan, at hvis man står og ikke har sparet op, er det fællesskabet, der skal ind at tage over, og derfor synes vi, det er fornuftigt.
Og vi støtter naturligvis også op om den aftale, vi har været med til at lave.