runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Det er helt okay; det kender jeg godt.
Til spørgsmålet omkring foreningslivet er jeg rigtig, rigtig glad for at opleve, at foreningslivet jo netop håndterer det derude – som de skal, for der er et armslængdeprincip, og de håndterer det rigtig, rigtig fint.
Det har vi kunnet se i en afgørelse bl.a. fra DBU i Jylland, hvor de siger: Det er sådan, vi vælger at have det.
Og det respekterer vi fra Folketingets side.
Til den anden ting omkring glidebane og kønsidentiteter osv. omkring det med juridisk kønsskifte, vil jeg sige: Det har jo været gældende siden 2014.
Og man må bare sige, at der også er nogle ting, som vi politisk er uenige om.
Jeg synes, at det er ret og rimeligt, at vi har juridisk kønsskifte.
Det betyder rigtig meget for nogle meget udsatte mennesker.
Vi kan se, at 3.000 danskere de seneste 10 år har skiftet køn ved juridisk kønsskifte, og det har gjort en forskel.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Jeg forstår bare ikke, hvordan man kan negligere en grundlæggende skævvreden tendens på den her måde, hvor man siger, at det sker ikke så meget, eller at de piger var gode til at stå op for sig selv.
Rettigheden for kvinder til overhovedet at have deres egen sport synes jeg ikke de skal kæmpe for igen.
Altså, det her har konsekvenser.
Mener ordføreren overhovedet, at vi skal have et kønnet cpr-register?
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Det er rigtig fint.
Jeg har selv været ordfører på området i kommunalt regi i 10 år og har haft et tæt samarbejde med vores foreningsliv.
Den anden ting er omkring det her med cpr-nummer og juridisk kønsskifte.
Som sagt mener Socialdemokratiet og regeringen, at det er helt i orden, at vi har et juridisk kønsskifte.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Det er også flot, at man synes, at alle folk skal have ret til at føle og gøre, hvad de vil, og så indretter vi jo staten efter de små minoriteter, der er.
Men ordføreren og Socialdemokraterne lukker jo helt øjnene for, at der er rigtige sådan helt almindelige danske kvinder, som ikke har ønsket at få et juridisk kønsskifte på noget tidspunkt, der pludselig sidder ved siden af en biologisk mand, som har fået kønsskifte.
Så føler de sig utrygge.
Det kan jo ikke passe, at jeg som ligestillingsordfører og som mand her bliver nødt til at sige: Det er jo bare et faktum i verden, at kvinder kan føle sig utrygge i nærheden af mænd.
Er det ikke helt korrekt, at i nogle situationer vil kvinder føle sig utrygge, når de sidder ved siden af eller bliver konfronteret med biologiske mænd i situationer, hvor de forventer, at de ellers kun vil møde biologiske kvinder?
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
På samme måde kan jeg sige, at vi jo lige skal huske på, at halvdelen af den her gruppe er transmænd.
Der er transmænd, og der er transkvinder, og jeg synes, det er sindssygt vigtigt, at begge grupper kan opleve tryghed og sikkerhed.
Det synes jeg jo netop også at de sager, vi har set, har vist at man tager rigtig alvorligt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-25:
Ordføreren er selvfølgelig forholdsvis ny og kender mig nok ikke så godt, men jeg er ikke så bekymret over, om transmænd og transkvinder føler sig utrygge.
Jeg er meget mere bekymret over, om sådan helt almindelige nordjyske biologiske kvinder føler sig utrygge, fordi vi har en regering og en ordfører, der tydeligvis synes, at den her wokeagenda er superfin, og som nægter at forholde sig til, at det er nogle problemstillinger, man kan rende ind i, når man har valgt at lave noget så tåbeligt som at sige, at for lige at kunne cater for nogen, ændrer vi et cpr-nummer, sådan at hele samfundet kan blive i tvivl om, hvad køn du sidder over for.
F.eks. inden for sundhed er det da ikke korrekt, at selv om forskerne siger, det ikke havde sådan den store indvirkning, kan man risikere, at der bliver lavet forkerte sundhedsmæssige præmisser eller udført forkerte sundhedsmæssige ting, på grund af at man ikke ved, om det er en mand eller kvinde?
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Jeg kan garantere over for ordføreren for Danmarksdemokraterne, at regeringen og Socialdemokratiet kerer os om helt almindelige danskeres tryghed og sikkerhed.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Ordføreren talte om, hvordan man håndterer tingene ude i foreningerne.
Det kunne man jo sådan set godt gøre, uden at man nødvendigvis laver en lovgivning om det.
Nu spurgte jeg ordførerens partikollega, nemlig ministeren, om, hvad det er, den her lovgivning giver ret til, og jeg fik sådan tre eksempler på, hvad den ikke giver ret til.
Men jeg sidder stadig væk tilbage med spørgsmålet: Hvad giver den her lov ret til?
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Den her lov giver ret til – og det er jo det, vi står og taler om – at man kan ændre de to sidste cifre i sit cpr-nummer.
Det betyder rigtig meget for mange mennesker, der enten er transmænd eller transkvinder.
Det kan være med til at være nogle gode trædesten, i forhold til at man kan føre et godt og lykkeligt liv.
Det betyder rigtig meget, at det står på dit sygesikringsbevis, at det står på dit kørekort.
Så bare de to tal gør en forskel.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-25:
Tusind tak.
Det er faktisk første gang, jeg har fået et klart svar på det her.
Så hvis den eneste rettighed, man får, er, at man kan ændre to tal, og så har man i øvrigt ikke yderligere rettigheder, hvorfor kan man så ikke indskrive det i lovgivningen?
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Nu er det ordføreren, der har været med til at lave det her beslutningsforslag, så jeg er jo også selv lidt i tvivl om, hvad det er, I vil ændre ved lovgivningen.
Hvad er det for nogle områder, I vil indskrænke i forhold til juridisk kønsskifte?
For der står ikke noget sted i beslutningsforslaget, at vi ikke skal have det.
men at I stadig væk bakker op om, at vi skal have juridisk kønsskifte i Danmark ligesom i mange andre lande i Europa.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Jeg tror, vi har brug for public service; jeg tror, vi har brug for et DR; men vi brug for et DR, der ikke er politisk placerbart.
Jeg var i presselogen den anden dag og fremføre det synspunkt, som jeg har fremført, nærmest siden jeg blev myndig, i forhold til DR, og det interessante var, at en repræsentant fra Jyllands-Posten, Sjællandske Medier og RADIO IIII gav mig ret i, at der er et kulturproblem i DR, at der er en slagside til en radikalt venstreorienteret måde at anskue verden på.
Det er det, tror jeg, vi borgerlige er nødt til at angribe og anfægte.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Det er jeg enig i: at der er den udfordring i DR og i et eller andet omfang måske også i mange andre medier.
Men vi kan jo ikke udtænke nogen midler, hvormed vi kan styre her fra Folketingets side, at DR skal sende det her og ikke skal sende det her, eller at deres vinkling på artiklerne ikke skal være så venstreorienterede.
De skal ikke kun problematisere det, når der spares penge f.eks., måske kunne de også problematisere det, når der bruges for mange penge og der opkræves for høje skatter.
Så det eneste, vi kan gøre, er at beskære budgetter.
Henrik Frandsen (M), 2025-02-25:
Mange tak, formand, tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat et beslutningsforslag om genskabelse af tilliden til demokratiet.
Det bygger jo på en præmis om, at danskerne skulle have mistet tilliden til demokratiet i Danmark.
Det er ikke en situation, jeg kan genkende.
Jeg mener, at danskerne i høj grad har tillid til det danske demokrati.
Når jeg kommer ud i landet, er der stor respekt omkring demokratiet og den måde, som det kører på.
Der er også kæmpe opbakning til det, vil jeg gerne sige.
Helt generelt er Danmark også et utrolig tillidsbaseret samfund, hvor vi som borgere har stor tillid til, at vi, når vi afleverer en meget stor del – faktisk en af de største dele af verden, og nu er det skat, jeg snakker om – af vores indtægter til at være i samfundets varetægt, så også får god velfærd tilbage for det.
Det gør vi faktisk også med en stor tilfredshed.
Hvis man laver målinger af tilfredsheden med at betale skat, er der faktisk også en stor tilfredshed i Danmark med, at man afleverer sine penge til at være i samfundets varetægt, men samtidig med det får man velfærd retur.
Det er netop, fordi der er tillid til vores danske demokrati.
Der er også tillid til vores danske institutioner og til samfundet i sin helhed.
Så jeg deler ikke præmissen om, at det danske demokrati skal genskabes, for vi har et livskraftigt et demokrati; vi har et samfund, der fungerer rigtig godt.
Dansk Folkeparti stiller ti konkrete forslag, og jeg skal ikke gennemgå dem her.
Jeg skal bare sige, at konklusionen på min tale nok ikke bliver så overraskende, nemlig at Moderaterne ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Tak for det ikke særlig overraskende svar.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad hr. Henrik Frandsen tænker om den kritik af regeringens magtfuldkommenhed og topstyring, som en del frafaldne Moderater har rettet imod partiet.
Henrik Frandsen (M), 2025-02-25:
Nu kan jeg jo ikke gå ind og, hvad skal man sige, begynde at lave betragtninger om, hvad tidligere medlemmer af Moderaternes folketingsgruppe egentlig tænker, når de siger, at regeringen er topstyret.
Der tænker jeg faktisk, at hr. Morten Messerschmidt må tage en snak med dem om, hvorvidt de mener, der er problemer, og hvorfor de siger, at regeringen skulle være topstyret.
Jeg har ikke et indtryk af, at vi har en topstyret regering.
Jeg har til gengæld et indtryk af, at vi har en meget handlekraftig regering, en regering, som fungerer rigtig godt, og som jeg jo også i lighed med de ordførere, der her har været på fra regeringen, er meget stolt af at vi er med i.
For vi er jo i den her regering rent faktisk i stand til at træffe beslutninger, som gør, at vi kommer videre i samfundet.
Og vi står jo nu i en situation, hvor vi kan sige, at vi bliver presset rigtig meget udefra.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Jo, men det var bare ikke det, jeg spurgte om
Vælgerne bliver jo ikke klogere på den her regerings indre liv, ved at jeg fører en samtale med hr. Jeppe Søe eller fru Karin Liltorp, men vælgerne kan blive klogere på den her regerings indre liv, og hvad det er, hr. Henrik Frandsen tænker, når han siger, at regeringen ikke er topstyret, alt imens de, der forlader regeringspartierne, siger, at regeringen er topstyret.
Når hr. Henrik Frandsen bruger sin taletid på at forsvare regeringens måde at være regering på og siger, at den ikke er magtarrogant, at den ikke er topstyret, og at den ikke har problemer med demokratiet osv., og der så er nogen, der indtil for ganske få dage siden var en del af det parlamentariske flertal for regeringen, der faktisk deler en anden analyse, så er det jo meget naturligt, at hr. Henrik Frandsen forklarer, hvorfor det er sådan, at f.eks. fru Karin Liltorp tager fejl.
Det er jo ikke urimeligt.
Helle Bonnesen (KF), 2025-02-25:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at kaste sig over den her debat, nemlig hvordan vi forbedrer tilliden til demokratiet.
Som beslutningsforslaget foreligger, er der jo nogle bemærkninger, hvor man ganske rigtigt gennemgår, at vi igennem en årrække har set en regering, der har lukket sig om sig selv og med minkskandalen under coronakrisen som et af de kedelige højdepunkter.
Men der har også været en god debat her i dag, bl.a. om, hvorvidt det er strukturen eller det er kulturen, der gør det.
Nu er det jo et meget konkret beslutningsforslag, så derfor vil jeg nok også forholde mig lidt til det.
Men herfra skal det i hvert fald lyde, at vi meget gerne vil arbejde med for at gøre tilliden til demokratiet bedre.
Forslaget består af de ti punkter til reformer, som skal indgå med henblik på at genskabe og styrke tilliden til demokratiet og systemet, og netop fordi der er de her samlede ti punkter, kan jeg allerede nu fortælle, at Konservative ikke kommer til at støtte forslaget, hvilket nok heller ikke overrasker nogen.
Vi ser meget forskelligt på de enkelte ti punkter, og det er bestemt ikke, fordi vi ikke kan se, at der er gode elementer, som vi ville være klar til at indføre, eller elementer, der individuelt kunne give en god debat, for det kan vi sagtens.
Der er også nogle punkter, som undrer lidt undervejs, og som rejser nye spørgsmål, f.eks. det her med valgforbund.
Hvorfor skal vi ikke indføre valgforbund til europaparlamentsvalget, mens vi godt kan gøre det til kommunalvalget, som jo også er et valg, hvor der kan være marginaler, der virkelig skiller sig ud?
Så den del af det vil vi nok ikke være begejstrede for, men vi er interesserede i at lytte til, hvorfor der skal være en forskel.
Så er der det med afstemningerne angående kommunalreformen fra 2007, som vi betragter som værende en meget bred måde at arbejde på i stedet for at gå meget specifikt til værks i de enkelte kommuner, som kan have enkelte problemstillinger eller dagsordener, og hvor man lokalt ville kunne følge det bedre op.
For vi betragter det virkelig som en rigtig, rigtig interessant debat, også i forhold til hvad de andre lande gør, altså med tre dage, ytringsfrihed og hele valgperioden.
Der er mange nuancer i den debat.
Med hensyn til karensperioden ved embedsapparatet mener vi måske nærmere, det er værd at diskutere antallet af spindoktorer og den måde, som det er steget.
Der er jo også direkte elementer, som vi sagtens kan se os selv i, altså en afskaffelse af koranafbrændingsloven, og vi vil også rigtig gerne diskutere forældelsesreglerne for et retligt ministeransvar.
Der har vi jo fra vores side tidligere nævnt, at vi gerne så en pause i den beregnede tid, mens en eventuel kommissionsundersøgelse kører.
Så alt i alt er der jo her en buket af reformforslag, hvor vi afviser nogle, mens vi gerne vil diskutere nogle videre og vi isoleret set sagtens kunne stemme for andre.
Så derfor kan vi ikke støtte det samlede forslag, men vi ser frem til debatter om de enkelte punkter.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Det er blot for at kvittere for en, synes jeg, meget konstruktiv tilgang til det, og som jeg allerede annoncerede ved fremlæggelsen, havde jeg heller ikke en forventning om, at der var nogen, der en til en ville sige, at ja, de stemmer for det hele.
Men andragendet er jo at få en debat om et problem, som jeg i hvert fald også kan høre at alle de borgerlige partier og Enhedslisten kan se der er, nemlig at opbakningen til vores demokrati er nedadgående, og det kan godt være, at vi ikke er enige om, hvad det er, der skal til for at løse det.
Men det, at vi dog alligevel kan se, at der her er et problem, er vigtigt, og jeg synes, det tegner rigtig godt i forhold til forhåbentlig at kunne gøre noget af det her i fremtiden.
Der er indkaldt til et separat møde hos Folketingets formand i forhold til at drøfte det her med meningsmålinger, hvor der også er en analyse af, hvordan man gør i andre lande, og jeg vil glæde mig til at tage både de forslag, som vi altså her i dag har fremlagt, og også de forslag, som især de andre borgerlige partier fremlagt i dag, og håbe på, at vi kan at give vælgerne et perspektiv om, at vi i hvert fald i fællesskab kommer til at tage det her alvorligt efter et folketingsvalg.
Så tak for talen.
Helle Bonnesen (KF), 2025-02-25:
Selv tak.
Vi synes, det er væsentligt, at vi, når vi diskuterer det her, går ned i materien i det, og at vi ser på, hvordan det kan stykkes sammen, og hvad der er læringen fra andre steder.
Så det glæder vi os til.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg tror, at jeg ligesom mange andre sad og så fjernsyn, da hr. Morten Messerschmidt bad ordførerens formand om at styre sin følelser – sådan tror jeg der blev sagt – og også kaldte ordføreren for flabet.
Det er det, der er overskriften på det forslag, der er fremsat af formanden for Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren, om det er ordførerens opfattelse og oplevelse, at når man bruger den slags ord mod andre partiledere, så er det med til at skabe en bedre tillid til demokratiet, og om det, når man står og kommer med usande oplysninger om krigen i Ukraine, som naturligt fylder rigtig meget for rigtig mange og også mange i Folketinget, så er med til at styrke demokratiet.
Helle Bonnesen (KF), 2025-02-25:
Demokratiet er jo netop udveksling af synspunkter, og jeg tror, at vi var flere, der så den form for udveksling af synspunkter, som jeg vil overlade til min partiformand og til hr. Morten Messerschmidt selv at forholde sig til.
Men jeg synes jo, det er godt, at vi har et demokrati, hvor vi, når vi kommer derud, også kan tage ved lære af det og følge op på det, bl.a. som der er gjort i dag.
Henrik Frandsen (M), 2025-02-25:
Jeg må bare sige, at jeg ikke er enig i analysen af, at vi her skulle have en specielt topstyret regering.
At der så er et par tidligere moderate folketingsmedlemmer, som går ud siger det i offentligheden, skal jeg jo ikke ud at forsvare, og det skal jeg ikke ud at udlægge og sige, hvad det er, de hænger deres udsagn op på.
Det tænker jeg jo er noget de selv må stå på mål for, og det kan jeg ikke stå her på talerstolen i Folketinget og gøre.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Nu er det jo ordføreren, der er ordfører i den her debat, og det er derfor, jeg spørger ordføreren.
Når der er en formand for et parti i Folketinget, som bruger en meget skarp retorik over for en anden partiformand i fjernsynet på baggrund af noget, der er urigtigt, altså usande oplysninger, er det så noget, som ordføreren tænker styrker demokratiet?
Hvad tænkte ordføreren selv, da ordføreren sad og så det i fjernsynet?
Tænkte ordføreren, at hvis man vil genskabe tilliden til demokratiet, så er det måden at gøre det på?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Ja, det håber jeg på, for jeg mener, det er problem, at medier i Danmark – og det gælder jo i særlig grad DR – er så meget i lommen på politikere.
Jeg tror, det nogle gange skaber en forsigtighed i forhold til det at formidle berettiget kritik af politikere og politiske systemer, at man simpelt hen får sit økonomiske udkomme fra de selv samme politikere eller de selv samme politiske systemer.
DR har jo i virkelig høj grad ingen andre indtægter end dem, de får fra finansloven.
Så det synes jeg vi skal beskære.
Vi bør beskære mediestøtten i Danmark, sådan at medierne er afhængige af deres brugere og ikke af politiske systemer.
Det tror jeg er befordrende for en god politisk debat i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Tak for, synes jeg, en utrolig velreflekteret tale, som jeg en til en deler – ja, altså ikke det med meningsmålingerne, for hele det presseetiske regelsæt er jo en indskrænkning af ytringsfriheden, og det går jeg ud fra at vi er enige om.
Så om man regulerer meningsmålinger, ligesom man gør i alle andre europæiske lande, eller ej, gør det ikke den store forskel set fra min stol, i hvert fald ikke en negativ forskel.
Jeg synes, hr. Ole Birk Olesens pointe om det her med, at man fremfører nogle politiske ønsker, som man egentlig ikke er villig til at realisere – f.eks. Socialdemokratiet på udlændingeområdet, tillader jeg mig at sige – er rigtig.
Men der er vi vel inde i, at vi har et problem med dem, der så skal kontrollere os politikere nøgternt og ordentligt.
Vi har lige haft en stor debat om DR, der af årsager, som er ud over, tror jeg, almindelig fatteevne, har ladet en decideret falsk dokumentar køre midt i en grønlandsk valgkamp
Er det ikke sådan nogle ting, som DR egentlig burde håndtere, men hvor der er nogle politiske og strukturelle og måske også kulturelle årsager til, at DR i dag bare ikke fungerer?
Kunne det være et område, hvor et fremtidigt borgerligt Danmark ville lave nogle reformer, som kunne sikre en bedre debat?
Mette Thiesen (DF), 2025-02-25:
I Dansk Folkeparti vil vi selvfølgelig gerne være med til at sikre vores havmiljø.
Det er en del af den, hvad skal man sige, kulturarv, som vi skal give videre til de kommende generationer, og det er jo sådan set både det danske havmiljø, men også det havmiljø, som befinder sig uden for national jurisdiktion, som det så fint hedder i det her lovforslag.
Vi vil gerne være med til at sikre, at der ikke bliver udledt så meget i de danske have, fordi de netop skal være rene.
Vi vil gerne være med til at sikre de her marine nationalparker og sikre det her gode havmiljø.
Grunden til, at jeg ikke kan sige nu, hvorvidt vi stemmer for eller imod eller noget midtimellem i forhold til det her konkrete lovforslag, er simpelt hen, at det er fuldstændig udefineret, hvad det egentlig har af konsekvenser.
Vi ved simpelt hen ikke, hvad vi i så fald stemmer ja eller nej til.
Derfor vil vi simpelt hen afvente med at give vores holdning til kende, indtil vi har haft en grundig behandling i udvalget, og måske skal vi også have en eller anden form for teknisk gennemgang.
For jeg synes, det er voldsomt at skulle stå her fra talerstolen og sige, at man bare stemmer ja til noget, som man faktisk overhovedet ikke kender konsekvenserne af.
Ministeriet skriver jo også i bemærkningerne til lovforslaget, at man faktisk ikke aner, hvad det her kommer til at have af betydning.
Så det er dejligt, at vi alle sammen er enige om, at vi skal passe på vores havmiljø.
Det har man desværre været alt for dårlig til i mange år.
Så det er jo dejligt, at vi står som et samlet Folketing og gerne vil det , men vi er jo også bare nødt til at vide, hvad det er, vi stemmer ja til.
Så vi tager den i udvalgsbehandlingen.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
Jeg er meget enig med hr. Jeppe Søe i, at løsgængere kan spille en rolle, hvis man selv vil.
Man er medlem af Folketinget, og man har nogle muligheder ad den vej og kan stille spørgsmål og deltage i debatter, og det skal man selvfølgelig gøre.
Og vil man også være med til at sætte regeringen under administration over for et flertal i Folketinget, vil det jo være supergodt.
For så tror jeg da, at vi er nogle stykker, der har noget politik, vi gerne vil igennem med uden om regeringen.
Så det glæder vi os til.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Tak til hr. Peter Skaarup for de fine ord om forslaget.
Jeg er sikker på, at når vi får et borgerligt flertal, vil vi kunne omsætte meget af det til virkelighed.
Der er en ting, der undrer mig, når man nu hører Socialdemokraterne være så optagede af det her med partiskifte, og jeg tror, at både hr. Peter Skaarup og jeg er enige om, at det ikke er sundt for demokratiet, men at det er noget, som jeg også tror hr. Peter Skaarup sagde det, hvor der ikke rigtig er nogen, der har noget at lade hinanden høre.
Undrer det ikke hr. Peter Skaarup, når nu Socialdemokratiet går så meget op i partihopperi, at man så ikke har gjort noget ved det?
Socialdemokratiet har jo været i regering i det her land i mere end 5 år, og man har nu brugt tre kvarter på at udfritte hr. Peter Skaarup et svar om partihopperi.
Det er jo ikke hr. Peter Skaarup og mig, der har siddet med nøglerne til magten i det her land.
Så jeg vil bare spørge, om det ikke er forunderligt, og om det i virkeligheden ikke er et udtryk for et ret mageløst hykleri.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
Jo, det kan man sige.
Som hr. Jeppe Søe også var inde på, er der jo også en række socialdemokrater, som har været i andre partier.
For vi skal iagttage grundlovens bestemmelser om, at man kun er bundet af sin egen overbevisning.
Så det er jo sådan lidt hyklerisk.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Tak for at præcisere det.
I forhold til det her med regeringens karakter taler vi jo så nu om løsgængere, frigængere, folk, der frigør sig fra SMV-projektet, og det har jeg sådan set stor forståelse for af rent eksistentiel karakter.
Har hr. Peter Skaarup en erindring om, at der er nogle af dem, der har forladt SMV-projektet, som måske har givet præcis den samme analyse af regeringen, som hr. Peter Skaarup og jeg har, nemlig at det er en topstyret og magtfuldkommen regering, hvor det som folketingsmedlem er fuldstændig umuligt at få indflydelse?
Kan hr. Peter Skaarup se, at nogle af dem, der kommer inde fra regeringen, måske faktisk også har den opfattelse?
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
Ja, kan det kan jeg kun svare ja til; det er jo det, flere af dem har givet udtryk for.
Så det lyder som en helt rigtig betragtning.