runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2024-12-18:
Det er ikke, fordi der skal laves nye rapporter.
Det er GEUS-rapporten, som ligger til grund for Miljøstyrelsens faglige vurdering.
Så skal jeg måske også sige, at når Miljøstyrelsen er klar med den faglige vurdering – og de arbejder på højtryk med den, og det er vores myndigheder, den højeste faglighed, vi har, der arbejder på højtryk med at lave den her vurdering – vil der jo ske det, hvis de laver en af de vurderinger, som der spørges til her, om at begrænse eller helt at trække en tilladelse, at den også skal i partshøring.
Så er der altså en partshøring, og det følger fuldstændig af de regler, vi har.
Men det er på baggrund af GEUS-rapporten, som Miljøstyrelsen jo også selv satte i gang netop for at få belyst den her problemstilling.
Nej, det er fuldstændig afgørende, at vi kun godkender de sprøjtemidler og aktivstoffer, som Miljøstyrelsen har vurderet er sikre at anvende for mennesker og sikre for miljøet, herunder selvfølgelig også grundvandet.
Vi har et meget, meget grundigt fagligt setup i Miljøstyrelsen til at vurdere de enkelte sprøjtemidler, og det består af eksperter i toksologi og økotoksologi og udvaskning af grundvand.
De vurderer altså, om sprøjtemidler kan leve op til de krav, der er fastsat i reglerne i EU og i Danmark, og det gælder sådan set alle sprøjtemidler, dvs. også PFAS-sprøjtemidler.
Den vurdering er faglig, og den er fuldstændig uafhængig af politiske ønsker eller af, hvilken farve den til enhver tid siddende miljøminister har politisk.
Det synes jeg er klogt, altså at det er det miljøfaglige, der er bestemmende her, og ikke partipolitiske ønsker, man kunne have.
Vi har situationen med TFA, der er fundet bredt i vores grundvand.
Det findes jo også, ved vi, i regnvand, der findes en række kilder til TFA i atmosfæren, og der findes også en række industrielle anvendelser, herunder i kølemidler.
Der har så ikke været kendskab til TFA-dannelse i forbindelse med godkendelse af sprøjtemidler i Danmark.
Derfor var det, at man i 2022 i Miljøstyrelsen satte gang i et forskningsprojekt ved GEUS om mulig dannelse af TFA fra PFAS-aktivstoffer anvendt i Danmark, fordi det havde vist sig, at dannelse af TFA muligvis ikke havde været tilstrækkeligt undersøgt ved godkendelse af aktivstofferne i EU.
Og det er det projekt – og det er jo derfor, spørgsmålet er her – der netop er afsluttet, og det viser, at TFA kan dannes og udvaskes i varierende grad fra syv undersøgte PFAS-aktivstoffer, der anvendes eller tidligere har været anvendt i sprøjtemidler i Danmark.
Nu skal jeg sige, at i alle de undersøgte tilfælde er fundene under de sundhedsbaserede kvalitetskrav for TFA i drikkevand, men vi har alligevel at gøre med ny viden her, og derfor er Miljøstyrelsen nu i fuld gang med at vurdere, om rapportens resultater er tilstrækkelige til at begrænse eller tilbagekalde godkendelser af de pågældende sprøjtemidler.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-18:
Så må ministeren gerne gøre mig klogere: Hvordan har det så været muligt tidligere at lave de her forbud?
Så vil jeg også gerne spørge: Såfremt det viser sig, at det faglige grundlag skulle være i orden, vil regeringen så være villige til at gribe hurtigt ind og sikre sig et forbud mod, at bl.a. landbruget bruger de her pesticider, som siver ned i vores drikkevand?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-18:
Det var også det samme, jeg startede med at sige: Det er en af grundene til, at jeg er tilfreds med det.
Jeg har godt hørt og registreret, at der findes politiske debatter om, hvorvidt vi bør lægge det alt sammen over på det politiske bord.
Det er klogt, at det er miljøfagligheden, der er i højsædet, og at det er den miljøfaglige vurdering i Miljøstyrelsen, som er afgørende for, hvilke stoffer der er mulighed for at bruge, hvem der får tilladelse, og hvilken begrænsning der i givet fald indføres – og hvilken ny viden, der skal til.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-12-18:
Mange tak.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-18:
Rigtig glædelig jul til ordføreren, og tak for at rejse pensionsdiskussionen.
Det er jeg altid begejstret for at diskutere.
Jeg synes, der er nogle uligheder i vores arbejdsliv, og der er også nogle uligheder i vores seniorår og i vores alderdom.
Vi har jo som socialdemokrater meget tydeligt sagt, at vi synes, der også er nogle uligheder, der ikke bliver adresseret godt nok i dag.
Vi er optaget af, at alle danskere har ret til nogle gode år på pension, uanset hvad man har af baggrund – uddannelsesbaggrund f.eks.
Derfor vil jeg oprigtigt sige tak for at bringe det her op.
For mig handler det jo meget om den personlige frihed til at kunne planlægge en alderdom og beslutte, hvornår man vil gå fra.
Det er en tryghed, mange f.eks. akademikere har, men som få ufaglærte oplever i lige så høj grad.
Det er f.eks. en ulighed, der er relevant at tage op.
Det er jo også en af grundene til, at mit eget parti har været så optaget af retten til tidlig tilbagetrækning, altså Arnepensionen.
Det var én beskyttelsesring.
Nu har vi forsøgt at kaste bolden op til, at vi skal have en diskussion om, hvordan vi får skabt den næste.
Så oprigtigt tak for også at stille spørgsmålet i Folketingssalen.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-12-18:
Årsagen til, at jeg også spørger i forhold til de her befolkningsgrupper, er, at jeg jo tidligere har spurgt både ministeren og statsministeren, Socialdemokratiets ordfører, hvad det er for befolkningsgrupper.
For den største gruppe, man kan se en forskel i levetid og tid på folkepension i, er jo den, der er fordelt på køn.
Der har hverken statsministeren eller ministeren eller Socialdemokratiets ordfører kunnet afvise, at man vil lade kvinder gå senere på pension, fordi de i gennemsnit lever længere.
Jeg synes, det er bekymrende, at beskæftigelsesministeren vælger ikke at svare klart svar på spørgsmålet om, hvorvidt regeringen overvejer at indføre en differentieret pensionsalder, når spørgsmålet så nemt kunne afvises.
Det virker, som om tavsheden er et bevidst forsøg på at undgå transparens i debatten – en debat, man selv har efterspurgt.
Socialdemokratiets udmelding om en mere realistisk og retfærdig pension efterlader rigtig mange ubesvarede spørgsmål, og i stedet for at være ærlige om de potentielle konsekvenser og prioriteringer, vælger man tilsyneladende en strategi, som signalerer noget for alle, uden klart at tage stilling til noget.
Det giver vælgerne et indtryk af, at de alle sammen står til at vinde noget, uden at de reelt ved, hvad der er på spil.
Hvis Socialdemokratiet virkelig ønsker at regeringen skal fremstå som en regering, der arbejder for retfærdighed og gennemsigtighed, bør de så ikke tage ansvar og tydeligt forklare, hvad deres planer indebærer?
For man har rejst debatten i forbindelse med folkepensionen, så det må være folkepensionsalderen, man taler om, og det handler om, at der er nogle, der ikke har lige så lang tid som andre.
Så vi er efter alt at dømme ude i en differentieret pensionsalder.
Så hvilke grupper, hvem skal arbejde længere end andre ifølge Socialdemokratiet?
Det synes jeg vi mangler noget svar på.
Og tavshed i sådan nogle spørgsmål skaber ikke kun mistanke om, at der er noget, man forsøger at skjule, vælgerne fortjener også klare svar her og ikke politiske undvigelser.
Men kan ministeren afvise, at man vil finansiere det ved at afskaffe en helligdag?
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-18:
Mener ministeren, at det er en risiko, vi som samfund kan leve med, at forbruget af PFAS-pesticider siden 2010 er øget markant, samtidig med at rester af PFAS-pesticider i stigende grad findes i vores grundvand?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Ministeren siger, at man gerne vil udnytte det lille rum, der er for skærpelse.
Det vil sige, at der er præcis det rum for skærpelse, som der er et flertal for her i Folketinget.
Det vil sige, at regeringen, der i øjeblikket sidder med flertallet, i morgen, hvis den vil, kan tilrettelægge lovgivningen på en måde, så der sker konsekvent udvisning i sager som den her, hvor en person har bundet sin ekskæreste til en stol og truet hende med en strømpistol.
Men det vil regeringen ikke være med til.
Der er det simple og ydmyge spørgsmål bare: Hvorfor ikke?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-18:
Den form for kriminalitet, som hr. Mikkel Bjørn henviser til, skal også efter min mening i videst muligt omfang føre til en alvorlig straf og også udvisning, hvis der er grundlag for det.
Men det er jo ikke rigtigt, hvad hr. Mikkel Bjørn siger.
Der er jo ikke et flertal i Folketinget – hverken i det nuværende Folketing eller i det næste Folketing, som meningsmålingerne ser ud lige nu – som er villige til at bryde med Danmarks internationale forpligtelser, som de er udformet på nuværende tidspunkt.
Derfor er vi jo nødt til både som regering og i øvrigt som parlament at agere inden for de forpligtelser og sikre, at vi inden for de forpligtelser så også kan komme til at udvise flest muligt kriminelle.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-18:
Hvad mener ministeren om, at borgerne i Aalestrup i Nordjylland stadig mangler svar på, om jorden er forurenet eller ej, hvilket skaber stor utryghed blandt befolkningen?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-18:
Det her handler jo om Nordic Waste-sagen.
Den har faktisk nu, altså i morgen, kørt i et helt år, og det er en sag, der har krævet en ekstraordinær indsats på pladsen i Randers hos myndighederne.
Det har også krævet meget store økonomiske ressourcer, og der har været mange, mange udfordringer undervejs.
Men også flytningen af jorden – og det er jo det, vi taler om her – er en af udfordringerne.
Det er ikke kun i Nordic Waste-sagen.
Derfor har jeg holdt møde med KL og flere borgmestre og samlet eksperter på området, og lige nu arbejdes der også med Miljøstyrelsen på at se på mulige løsninger.
Der er dem, der har modtaget jord fra jordskredet ved Nordic Waste, og der er en miljøgodkendelse fra 2022 til præcis det her jordhotel.
Jeg har noteret mig, at kommunen på sin hjemmeside har oplyst, at der senest den 31. oktober er foretaget en spildevandsanalyse på området, og at der ikke er sket en overskridelse af grænseværdierne.
Jeg har også noteret mig, at borgmesteren har udtalt, at han har taget til efterretning, at der efterspørges mere viden til borgerne om de her jordprøver.
Det er sådan, at langt størstedelen af vores virksomheder og vores kommuner selvfølgelig tager ansvar for at overholde miljøregler og sikre en forsvarlig drift, og der foretages også gode og effektive miljøtilsyn.
Men det skal jo være over hele Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Ministeren svarer bare ikke lige på, hvordan borgerne skal være trygge.
For jeg husker jo også, hvordan vi sidste år i vores juleferie brugte rigtig meget tid på møder, også med ministeren, der blev transporteret rundt på bagsædet i ministerbilen, for ligesom at sige, at det her var alvorligt.
Jeg husker også, at ministeren var ude at sige, at det her er vildt forurenet jord, at det er en kæmpe miljøkatastrofe, og at det er en af de største miljøkatastrofer, vi risikerer at få, nogen sinde.
Men lige så snart jorden bliver kørt til Aalestrup, er den åbenbart ikke så farlig længere.
Det er også det, jeg hører ministeren sige nu, og jeg synes, at det virker en lille smule handlingslammet af ministeren, som, med al respekt, reagerede rigtig godt sidste år, også med bred opbakning fra alle Folketingets partier, sådan som jeg husker det, for vi kan jo ikke have det her miljøfarlige affald.
Og det er jo alt muligt; det er importeret affald fra andre lande, det er alle de døde mink, og det er alle de her ting, som vi ikke ønsker at have andre steder.
Da der skete det skred i Randers, satte vi alt i gang for at løse det.
Efter at det er blevet placeret oppe i min region, godt og vel 200 m fra byen Aalestrup, så er de seneste målinger, jeg kan se, som er offentliggjort fra kommunens side, fra januar.
Mener ministeren, at borgerne i Danmark kan slå sig til tåls med, at det er den information, de kan få, om, hvorvidt de ting, der er kommet fra Randers Kommune op til deres kommune, er farlige?
Mener ministeren, at det er en ordentlig behandling at få, at man kan gå ind og finde nogle tal, som er – på en god dag – et år gamle?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-18:
Tak for de første kommentarer.
Det sætter jeg meget stor pris på.
Det er jo ikke kun Himmerland jordhotel i Aalestrup, der har modtaget jord fra Randers.
Jeg har noteret mig, at borgmesteren har udtalt, også til den lokale presse, at med hensyn til de jordprøver, som man foretager og skal foretage, men som man jo også har foretaget fra kommunens side, bør man have mere offentlighed omkring det.
Det synes jeg er klogt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-18:
Jo, jo, men nu bor jeg jo i lokalområdet, kan man sige, og jeg har hørt borgmesteren i mit lokalområde udtale sig meget positivt om mange ting, og så er der ikke rigtig sket noget alligevel.
For virkeligheden er, at der ikke er nogen opfølgning; vi har jo ikke de tal, og borgerne kan jo ikke gå ind og følge de tal.
Så er det super fint, at vi kan sige, at der er nogle målinger på noget grundvand deroppe.
Det er jo det, der er målinger på, og det ser ikke ud, som om det er i grundvandet.
Der ved ministeren, lige så godt som jeg ved, at fra der sker en forurening, og til det går i grundvandet, går der noget tid, og det er ikke ret tit, at det sker inden for det første år.
Magnus Heunicke (S), 2024-12-18:
Jo, det er helt korrekt.
Det er i en række danske kommuner, og det er ikke dem alle sammen, hvor det kun kommer direkte fra Nordic Waste-situationen.
Vi har fået meget større fokus på det, og det er også på tide, for der er nogle ting, der skal ryddes op i, og det arbejde har vi så sat gang i sammen med eksperter for at finde ud af, om lovgivningen skal ændres.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-18:
Man kan jo sætte »ikke«-testen på det, hvis en borgmester går og siger: Jeg ønsker ikke åbenhed om, om der er forurenet jord i min kommune.
Det er jo ikke noget, der kommer til at ske.
Det ved vi alle sammen.
Men jeg mangler faktisk nok, at ministeren går lidt mere proaktivt ind i det her og kræver, at man de her steder og i de kommuner, som løfter det her på tværs af landet, for det er nemlig mange steder, den jord er blevet kørt hen, som minimum kan forvente, at når kommunen og de lokale myndigheder – dybest set kunne ministeren jo trække det her hjem og sige, at nu står man for det direkte i styrelsen – siger, at de foretager prøver seks gange om året, så kan man følge med i det inde på hjemmesiden seks gange om året.
Vil ministeren gøre noget ved det?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-18:
Jamen det er det, jeg siger, nemlig at jeg synes, det er klogt, at den meddelelse er kommet fra kommunen.
Og når vi har eksperter inde til netop at vurdere, om der skal ske nogle ændringer af lovgivningen omkring jordforurening, jordhoteller og transport af forurenet jord, så handler noget af det jo også om, hvordan man skal offentliggøre det.
Det har noget at gøre med virksomheder.
Men når vores myndigheder alligevel tager prøverne, har jeg sådan helt en grundindstilling om, at så bør der være maksimalt mulig offentlighed.
Så det ser jeg frem til også at få rådgivning om fra de eksperter, vi har sat til det.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at ordførerens parti – og ikke bare, fordi ordførerens parti har udenrigsministerposten – og regeringen anerkender behovet for en tostatsløsning og ser barriererne for den lige så tydeligt som alle andre, så det er sådan set ikke det, der er pointen.
Pointen er jo, hvad det betyder for den konkret førte politik.
For de sidste mange, mange år er situationen i Palæstina kun blevet værre.
Bosættelserne vokser i omfang, og undertrykkelsen stiger i omfang.
Har vi tid til at blive ved med at vente ved at lege med ord om, at man ikke vil stemme for noget, man egentlig mener, men ikke vil stemme for, fordi det er det forkerte tidspunkt eller det er ligegyldigt?
Lige nu raser krigen mod palæstinenserne i hele Palæstina.
Har vi tid til at vente?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Når man læser artiklen, vil jeg for det første sige, at man jo kan undre sig over, at der er lejere, der er villige til at betale så mange penge for et værelse, hvor der kun er adgang til fælles køkken og bad og toilet i meget begrænset omfang.
Det i sig selv gør, at lejerne kan gå til huslejenævnet og få undersøgt sagen nærmere, i forhold til om den husleje overhovedet er rimelig, og på hvilke vilkår den er indgået.
Det er den ene mulighed.
Det kan jeg godt forstå at borgmesteren ikke kan gøre noget ved, altså om lejerne gør det.
For det andet kan kommunen jo politianmelde det og på den baggrund få undersøgt sagen til bunds og dermed rejse sagen over for domstolen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-18:
Tak til ministeren for svaret.
Årsagen til spørgsmålet kommer af en artikel i Politiken, hvor ministerens tidligere borgmesterkollega borgmesteren på Frederiksberg, hr. Michael Vindfeldt, siger om LifeX, at de udnytter et hul i loven, og at det hul skal lappes på Christiansborg.
Jeg forstår så af ministerens svar, at det er ministeren ikke enig i, altså at der ikke er noget hul i loven.
Men jeg tror, at der, hvor man måske taler forbi hinanden, er, om det er selve lovgivningen, der er problemer med, eller om det er mulighederne for at håndhæve loven, der er problemer med.
Det problem, der har været, er jo, at nogen laver en aftale, hvor man har et kollektiv, og at den aftale egentlig er fin nok, men at der så sideordnet ligger aftaler, som faktisk deler en lejlighed op i klubværelser.
Hvad vil ministeren foreslå?
Hvordan skal kommunerne håndhæve lovgivningen i sådan et tilfælde?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Kommunerne har i dag rigtig mange værktøjer til at undersøge, om der sker udlejning af klubværelser uden kommunens samtykke.
For eksempel kan kommunen trække oplysningerne om, hvem der er tilmeldt adressen, via CPR-registeret eller trække oplysninger om lejernes forbrug fra forsyningsselskaberne.
Når en kommune bliver opmærksom på, at der sker udlejning af klubværelser uden kommunens samtykke, kan kommunen politianmelde forholdet.
Har udlejeren overtrådt lovgivningen, kan udlejeren derefter straffes med bøde.
Og regelsættet om kommunernes håndhævelse står ikke alene; i tillæg hertil har lejerne f.eks. mulighed for at indbringe deres sag om huslejens størrelse, og udlejeren kan under visse forudsætninger blive frakendt administrationsretten.
Kommunerne og lejerne har derfor med lovgivningen en række redskaber til at forhindre ulovlig værelsesudlejning, og dem skal de bruge.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-18:
Tak for ordet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-12-18:
Jeg vil umiddelbart tro, at den forventede levetid er lidt mere end 10 år på de mange nye fartøjer, der købes.
Jeg er generelt et utålmodigt menneske af natur, så jeg ville jo ønske, at de kunne blive leveret hellere i morgen end om 14 dage, men jeg synes, det er værd at bemærke, at processen er i gang, at de første kontrakter er indgået, og at planen for, at vi kan sikre, at alle fartøjer er skiftet ud i 2030, ligger der.
For vores kystredningstjeneste har brug fra fartøjerne, og dem, der er afhængige af sikkerheden på havet, skal også være sikre på, at vi har en kystredningstjeneste, der kan rykke ud, når behovet er der.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Jeg tillader mig at springe en lille smule ud i fremtiden, for nu har vi problematikken nu her, og de redningsbåde, der er på vej hjem, er blevet bestilt for sent i forhold til alderen på de gamle, eksisterende både.
Så er man i regeringen og er ministeren allerede nu ved at arbejde på, at når de nye både, vi får hjem nu, udløber i, hvad ved jeg, 2040, har vi allerede dér de nye både hjemme og klar, så det ikke først er, et halvt år før de udløber, at man skal til at kigge på det, og at så bliver det forsinket igen?
Så laver man den fremtidssikring nu, så vi ikke ender med at stå i situationen igen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-12-18:
Derfor er der en række steder, hvor der kommer nye fartøjer, jo også planer om midlertidige tilbygninger.
Så mens processen går med at få bygget, sørger vi for, at de kan være operative alligevel, og det synes jeg sådan set er et godt eksempel på, at vi sørger for så hurtigt som muligt, at opgaven kan blive løst.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-18:
Jeg synes i hvert fald, det er et dårligt svar til både lejer og kommune, hvis man individualiserer problemet.
Altså, det er jo et problem, vi ser bredt, især i vores hovedstad, at der er nogle værelser, der bliver lejet meget dyrt ud, og hvor man ikke kan forvente, at den enkelte lejer, måske fordi de kommer fra udlandet, måske fordi de er desperate, går til huslejenævnet.
Derfor synes jeg, man er nødt til, også som minister, at sige, at der er et kollektivt ansvar her.
Jeg hører så ministeren, som at man bør politianmelde sagerne.
Kan man ved sådan en politianmeldelse også få indblik i eventuelle parallelle kontrakter?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Altså, det er meget svært for mig at gå ind i konkrete sager, men det er klart, at hvis man politianmelder nogen, fordi man har en klar fornemmelse af, at der er tilmeldt folk i CPR-registeret, som ikke burde være der, fordi det er klubværelser, der udlejes, er det jo klart, og det går jeg ud fra, at politiet undersøger sagen nærmere.
Hvilke papirer eller ting de inddrager i det, kan jeg jo ikke sige noget nærmere om, andet end at man så kan have en klar forventning om, at man undersøger sagen og på et tidspunkt går videre til domstolene, hvis der er noget om sagen.
Derudover er der som sagt også mulighed for lejerne for at gå til huslejenævnet, og det er det desværre ikke altid at lejerne har kendskab til, men det kan kommunen jo også gøre noget for at sikre, altså at lejerne har kendskab til, at det altså ikke er normalt at betale så mange penge, som vi ser det i nogle af de her tilfælde, og slet ikke, når det er uden kommunalbestyrelsens samtykke.
Nu bliver det også lidt polemisk, for det er jo faktisk ikke sådan, det er.
Og ja, så er der nogle uforbrugte midler, som er gået til at betale for noget julehjælp i indeværende år, men det er jo, fordi pengene ellers ville være gået tilbage til Finansministeriets kasse.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at så er pengene trods alt bedre brugt på julehjælp.
Rosa Lund (EL), 2024-12-18:
I Enhedslisten kender vi godt finanslovsaftalen fra 2022; det var nemlig os, der fik sat pengene af, i dialog med handicaporganisationerne.
Nu står ministeren så og siger, at pengene bliver brugt på mennesker med handicap; så undrer det mig bare, at Finansudvalget skal godkende et aktstykke, hvor pengene går til julehjælp.
Det er jo noget andet, ministeren står og siger nu, og det undrer jeg mig over.
Så måske kan ministeren svare på, hvorfor det er mennesker med handicap, som skal betale for tiltrængt julehjælp til socialt udsatte, når nu regeringen kan finde penge til skattelettelser til nogle af de rigeste mennesker i det her samfund.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Som jeg nævnte det før, er det jo sådan, at regeringen faktisk har lyttet til Danske Handicaporganisationer, da man indgik finanslovsaftalen for 2022.
Det, der så har vist sig efterfølgende, er, at det ikke kunne gennemføres i praksis, som man ønskede.
Det har KL lavet beregninger på, som viser, at det pågældende initiativ ville koste mere end de 16 mio. kr., der var afsat.
På den baggrund er det ikke muligt at gennemføre initiativet, men midlerne bliver faktisk stadig væk brugt på handicapområdet ved, at midlerne er omprioriteret til et EU-handicapkort, som skal gøre livet lettere for mennesker med handicap, også når de skal krydse grænserne til de øvrige EU-lande; derudover sker der en udvidelse af taskforcen på handicapområdet, som skal styrke kvaliteten i kommunernes afgørelser på handicapområdet.
Så pengene er altså blevet på området.