runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-07:
Jeg vil for det første erklære mig enig i det, jeg kan fornemme er baggrunden for ordførerens spørgsmål, nemlig at konsekvens også er pædagogik, og at konsekvens også skal virke forebyggende.
Derfor har jeg også hele tiden sagt, at jeg ikke har noget imod, at børn og unge oplever, at deres handlinger har konsekvenser.
Det skal selvfølgelig være på en ordentlig måde med respekt for, at det er børn, vi taler om, men det kan sagtens være god pædagogik at fortælle børn, at de f.eks. er hjemsendt 1 dag, eller at de skal rydde op efter sig selv, eller at der bliver igangsat et eller andet forløb på skolen for at følge op på, at der har været en konflikt mellem eleverne eller mellem en elev og personalet.
Der synes jeg nogle gange, at det regelværk, vi har, har understøttet, hvad jeg har kaldt en slap pædagogik.
Det er ikke en kritik af de ansatte på skolen, men det regelværk, vi har, understøtter, at de træder et skridt tilbage, fordi der er en uklar retsstilling.
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Det er rigtigt nok, det er fint at høre, hvad regeringen mener.
Det er bare, hvis man gerne vil have, at det her skal træde i kraft meget hurtigt, kunne man jo have skrevet: Folketinget pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag inden for 2 måneder.
Men der står, at vi skal fremsætte et lovforslag inden udgangen af 2025, og det kan jo tidligst gælde fra den 1. januar 2026, højst sandsynligt den 1. maj 2026 eller noget i den dur, alt efter hvor hurtigt man kan få noget på plads.
Jeg ville bare lige konstatere, at det behøver ikke at gå langsommere, bare fordi man prøver at samles om at lave en beretningstekst.
Det var sådan set bare min pointe.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-07:
Jeg synes faktisk, at den kortlægning, som Børne- og Undervisningsministeriet lavede sidste år, pegede i retning af, at vi skal have gang i nogle tiltag.
For mig vil en diskussion ovre i folkeskoleforligskredsen lige så meget handle om, hvad det eksempelvis er, vores naboland Norge er i gang med på det her område, og hvor det er, de er foran.
Ud over at de har lavet nogle nye regler omkring fysisk indgriben, er de faktisk også på vej videre med et step to.
Sådan noget synes jeg kunne være enormt interessant at kigge ind i; frem for en undersøgelse, som måske viser det, som vi allerede har fået kortlagt, vil jeg egentlig hellere steppet videre til, hvad der så egentlig er af handlemuligheder og løsninger, som vi kan gribe fat i.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Igen vil jeg sige, at jeg også synes, at vi skal handle nu.
Men noget af det, den her undersøgelse jo også skal, er, at vi gerne skal kunne lave endnu flere tiltag, efter at den er kommet og vi har fået det kortlagt.
Og jeg håber ikke, det var rigtigt, at jeg hørte det, som om det allerede var en afvisning fra ordføreren af den undersøgelse, der er indkaldt til at drøfte i forligskredsen.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-07:
Det er det ikke, men jeg synes, vi skal have en drøftelse af, hvor det er, at vi skal skære undersøgelsen til henne; hvilken vej det er, vi vil have kigget ned ad; og hvad det er for nogle løsninger, vi mangler svar på.
For jeg synes faktisk, der ligger rigtig meget i de ting, som vi har gang i, men hvor er det, hullerne er, og hvor er det, vi skal sætte ind henne?
Det synes jeg vi skal have en drøftelse af.
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Tak for det, formand, og tak til Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti for at sætte fokus på det her vigtige emne i Folketingssalen i dag.
Derfor er det her emne et vigtigt emne at få drøftet.
For Venstre er det ikke nok, at vi bare taler om problemet.
Vi er nødt til at sikre, at der kommer til at ske noget, og det synes jeg faktisk også de eksempler, som der har været bragt i medierne, understreger.
Børn har jo til gengæld, og det skal vi selvfølgelig også være opmærksomme på, ikke den samme forståelse for konsekvenser ved deres handlinger, og derfor er det også utrolig vigtigt, at voksne kender til de værktøjer, de har og kan bringe i spil i en skolehverdag.
Man har brug for rimelig klare rammer, og det gælder både børnene, men det gælder måske også børnenes forældre.
Det er ingen hemmelighed, at jeg også selv er fortaler for, at læreren skal have plads til mere autoritet i klasseværelset, og at jeg rigtig gerne også i den sammenhæng vil have forældrene mere på banen.
Når jeg siger det, er det, fordi jeg tror, vi alle sammen har oplevet og måske også indimellem har været udsat for, hvordan man kan blive behandlet af både unge mennesker, men for den sags skyld også store børn, og hvor man indimellem tænker: Hvor er forældrene henne her i forhold til at opdrage børnene og sikre, at de faktisk kan indgå i et fællesskab?
Jeg glæder mig til, og som ministeren også sagde, at det bliver sat på dagsordenen ved næste møde i folkeskoleforligskredsen, og jeg glæder mig til, at vi der skal drøfte, hvordan vi kommer skridtet videre.
Det er jo fint nok, som beslutningsforslaget her lægger op til, at der skal laves en undersøgelse og vi skal blive klogere, men jeg må også sige, at jeg tror helt bestemt, at der kan være ting allerede nu, som bør sættes i værk, og jeg kan næsten også blive bekymret, hvis der kommer til at gå alt for lang tid, inden vi også tager de næste skridt.
Venstre kan ikke støtte forslaget, som det er,
og derfor vil jeg i stedet for henvise til, at vi får en god snak i folkeskoleforligskredsen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Jeg håber både, at vi får en snak og finder ud af nogle gode handlingsmuligheder, for igen er det ikke, fordi jeg siger, at man ikke kan sætte noget handling i gang nu, mens der kommer til at køre en undersøgelse.
Tværtimod kan det jo være med til at følge op på det, at vi kan lave endnu mere handling bagefter.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører lidt ind til, hvorfor Venstres ordfører tror, at der er sket en stigning i vold.
Det er i hvert fald det, der bliver berettet om i medierne og i de små undersøgelser, der bliver lavet rundtomkring.
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Først har jeg lige en kommentar i forhold til det med, at man måske godt kan handle, selv når man sætter gang i en undersøgelse.
Jeg har bare en del erfaring for, at nogle gange, når man sætter gang i en undersøgelse, så er man jo nødt til at afvente resultaterne af undersøgelsen, inden man måske kan tage nogle større skridt.
Så nogle gange – jeg siger ikke altid, men nogle gange – kan en undersøgelse faktisk også være en form for midlertidig stopklods, og det er egentlig det, jeg kan være lidt bange for.
Men det må vi jo tale om, når vi mødes og skal drøfte de her ting.
Selve årsagen til, hvorfor volden er stigende, er et stort spørgsmål.
Jeg tror ikke, at der bare er ét svar på det.
Jeg tror, at der er flere forskellige svar.
Jeg tror bl.a., at et af svarene kan være, at både pædagoger og lærere måske ikke har været klædt godt nok på til også at kunne håndtere børn med særlige behov, og det kan nogle gange i klasselokalet udløse, at der faktisk opstår voldelig adfærd.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg er enig i mange af de ting, som ordføreren har sagt fra talerstolen.
Det er jo ikke, fordi en undersøgelse skal bremse noget af det arbejde, der allerede er i gang, og jeg synes egentlig, at ministeren fra ordførerens parti gør det rigtig godt på det her område, også når det kommer til vold.
Men jeg tror, jeg bliver nødt til at blive lidt klogere på, hvorfor det er, at man sætter det på et møde og gerne vil tale om det, men ikke vil stemme for det hernede i Folketingssalen.
For hvis man sætter det på et møde, synes man vel, at det har noget relevans at få undersøgt det her til bunds, så vi ikke mest ved noget om volden i hovedstaden.
Jeg så også, at der var en ekspert, der irettesatte en fra ordførerens parti med, at der ikke var mere vold på de skoler, hvor der var flere indvandrere, men det viser det, vi har fra Berlingske jo.
Vi mangler simpelt hen noget grundlæggende viden, for vi ved ikke særlig meget om volden i folkeskolen.
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Nu kender jeg ikke til det, som man har gjort i Kolding Kommune, skal jeg være ærlig og sige.
Når det så er sagt, synes jeg faktisk ikke, at det behøver at være modstridende.
Altså, jeg synes, det allervigtigste er, at man giver nogle klare rammer, som både børn og for den sags skyld forældre skal agere inden for.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Det er simpelt hen helt fornøjeligt at være vidne til det her.
Er det en større stopklods at vedtage, at man skal undersøge noget, nu, end det vil blive senere?
Mener regeringspartierne, det er bedre at træffe beslutninger på baggrund af mavefornemmelser, end det er på baggrund af konkret data og viden om, hvad der foregår?
Så vil jeg gerne tilføje, som det også er blevet sagt, at man kan jo sagtens gå i gang med nogle tiltag, som er baseret på den viden, man har nu, og så samtidig igangsætte at blive klogere.
Jeg kan ikke forstå, hvordan de ting skal være modstridende.
I særdeleshed synes jeg, det er ulogisk, at regeringspartierne siger nej til det her nu, men samtidig får sagt, at de gerne vil drøfte det på et udvalgsmøde senere.
Hvad er det konkret ved de her fem punkter, der er uenighed om, og som man gerne vil blive klogere på?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Jamen jeg tror, jeg kan sige det helt kort: I forhold til økonomidelen er jeg ikke enig.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Kan det blive uddybet, hvor i økonomien, altså i finansieringen, der er utilfredshed?
For det er jo ellers noget, jeg normalvis hører Venstre stå på mål for også, altså at vi skal skære ned på bureaukratiet.
Når der er ansat 40 akademiske årsværk på 5 år, er jeg nysgerrig på, hvordan Venstre mener, det er noget, man kan retfærdiggøre, altså at der på 5 år er brug for nærmest 30 pct. ekstra akademikere.
Hvad er der sket i de sidste 5 år, som retfærdiggør en så enorm stigning i akademiske årsværk?
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Alene i forhold til det, at vi nu skulle finde de besparelser, som vi netop har vedtaget, og hvor ministeren også gav udtryk for, at der lige er blevet fyret rigtig mange i Børne- og Undervisningsministeriet, vil jeg sige, at når man sidder i forhandlingslokalet og skal tage stilling til hver enkelt ting, der så skal fjernes, så er der visse partier her, som også sidder i Folketingssalen i dag, som endda sagde nej til, at der skulle fjernes noget af det bureaukrati, måske endda nogle af de partier, som ellers plejer at sige, at der skal fjernes endnu flere medarbejdere.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-07:
Vi er i Danmarksdemokraterne medforslagsstillere på dette vigtige beslutningsforslag, fordi vi mener, at det er på høje tid, at vi får mere viden om omfanget og konsekvenserne af volden blandt vore unge.
Det er en trist realitet, at vold i folkeskolen er blevet en del af hverdagen for mange elever og lærere.
Over de sidste år har vi set alarmerende eksempler på pludselige overfald, kvælertag, skub, ildspåsættelse, kast med genstande – offentligt situationer, hvor elever føler sig truet eller utrygge.
En undersøgelse viser, at over halvdelen af lærerne oplever en stigning i voldelige episoder mellem eleverne, og Arbejdstilsynet har udstedt adskillige påbud mod skoler for netop vold og traumatiske hændelser.
Disse tal er ikke bare statistikker.
De afspejler virkeligheden for mange børn, der hver dag går i skole og frygter, at de kan blive udsat for vold.
Det er unge mennesker, der søger at håndtere konflikter måder, der er skadelige for både dem selv og deres omgivelser.
Det er vores ansvar at handle for at skabe en tryg og sikker skole, hvor alle børn kan lære at udvikle sig uden frygt.
Volden har alvorlige konsekvenser.
For den enkelte elev kan den føre til fysiske skader, men også til psykiske følger såsom angst, lavt selvværd og mistrivsel.
For ofrene er det en belastning, der kan følge dem hele livet.
For de elever, der udøver volden, kan det skabe et mønster, der forhindrer dem i at få et sundt socialt liv og en positiv skoleoplevelse.
For lærerne er det en daglig kamp for at opretholde et trygt undervisningsmiljø, hvilket kan gå ud over deres arbejdsglæde og trivsel.
Derfor er det så vigtigt, at vi får skabt en dybdegående forståelse i forhold til voldens omfang, typer, årsager og konsekvenser.
Det er nødvendigt for at kunne sætte målrettede indsatser i gang, både forebyggende og håndhævende, og for at sikre, at vores skole er et sted, hvor elever og lærere kan føle sig trygge.
Med dette beslutningsforslag ønsker vi, at regeringen igangsætter en grundig national undersøgelse, der kan give os den nødvendige viden.
Det er en investering i vores fremtid, for når vi ved mere, kan vi handle mere målrettet.
Lad os sikre, at volden i vores folkeskoler bliver en saga blot, og at alle børn kan få den skolegang, de fortjener – en skole præget af tryghed, respekt og muligheder for alle.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Tak for det, og det er jo også os, der beslutter os for, om den undersøgelse skal være en stopklods.
Det kan vi jo bare beslutte at det ikke skal være.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstre mener om de børnesyn, der bliver lagt ned over skolerne af kommunerne.
F.eks. har der, hvor jeg kommer fra, Kolding, lagt et børnesyn ned over kommunen, der hedder: Alle børn gør det bedste, de kan.
Det lyder meget sympatisk, men det har altså nogle ret store konsekvenser for de lærere, der står derude i dagligdagen.
Hvad mener Venstre om, at kommunerne lægger sådan et syn ned over alle skoler og alle børnehaver, og at alle lærere skal lave deres undervisning og pædagogik om efter det?
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-07:
Tak for ordet, formand.
Vi står med et stort ansvar.
Vi skal sikre, at børn og unge kan gå i skole uden at være bange, og at lærere og pædagoger kan passe deres arbejde uden at frygte for deres egen sikkerhed.
Derfor vil jeg rigtig gerne starte med at anerkende forslaget, som flere partier har fremsat.
Det peger på et problem, som vi ikke længere kan vende ryggen til, nemlig voldelig adfærd i folkeskolen.
Vi skal turde sige det, som det er – desværre er det ikke længere noget særsyn, at ansatte i skolen oplever vold eller trusler.
Det sker blandt eleverne og i mødet mellem børn og de voksne omkring dem.
Sidste år blev debatten for alvor sat i gang efter nogle ubehagelige episoder i Køge og efterfølgende i Agedrup, og siden da er det heldigvis blevet lettere at tale åbent om det.
Og vi har ikke kun talt, vi har også gjort noget.
Ordensbekendtgørelsen er blevet opdateret; den trådte i kraft ved årsskiftet.
Men den er ikke hele løsningen, og vi må ikke bilde os selv ind, at vi er i mål endnu.
Men undersøgelser gør det altså ikke alene.
Jeg forstår godt ønsket om at ville have noget mere viden, og jeg siger heller ikke, at der er nogen undersøgelser, der er unødvendige.
De kan sikkert give nye indsigter.
Men vi ved jo allerede, at voldelig adfærd findes, og vi ved, hvad det gør ved børn og voksne: Det påvirker fællesskabet, og det ødelægger trygheden for os alle.
Derfor skal vi først og fremmest styrke de redskaber, skolerne allerede har.
Lærerne skal være helt sikre på, hvad de må, og hvad de kan, og de skal kunne skabe ro i klassen, sætte grænser og i alleryderste tilfælde gribe ind fysisk, hvis det er nødvendigt.
Det handler ikke om magt, men det handler om ansvar.
Men lad mig lige understrege, at vi ikke ønsker en mere hård folkeskole.
Vi ønsker en skole, hvor der er tydelige rammer og gensidig respekt, for det er grundlaget for både læring og trivsel.
Fysisk indgriben skal kun bruges, når alt andet er prøvet.
Men reglerne skal være klare.
De voksne skal ikke stå alene, og eleverne skal mødes både med omsorg og med konsekvens.
Vi skylder alle, både ansatte og elever, en tydelighed, så der ikke opstår usikkerhed om, hvad man må, og hvad man ikke må.
Retssikkerheden skal gå begge veje.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg godt ved, at det her er et svært emne, og at det vækker følelser, og der er enormt mange nuancer i det.
Men netop derfor skal vi ikke lade os bremse af endnu en undersøgelse, før vi tager handling.
Socialdemokratiet kommer ikke til at støtte beslutningsforslaget, men til gengæld glæder vi os rigtig meget over at høre, at ministeren tænker, at vi skal drøfte det her på det førstkommende møde i folkeskoleforligskredsen.
For vi skylder både børnene, lærerne og forældrene at komme videre fra snak til handling og fra viden til løsninger.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Historierne om vold i folkeskolen er mange, og de kommer fra hele landet.
Vi har hørt om fødselsdagstæsk, vi har hørt om børn, der er blevet tvunget til at drikke hinandens urin, og vi har hørt om sakse i øjet og om en pige, der har fået slået sit hoved så hårdt ind i en mur, at hun havde nakkesmerter og hovedpine i flere måneder efter.
Vi kender ikke omfanget.
Vold i skolen har været et tabu i alt for mange år, og berøringsangst er aldrig godt, men her er det direkte skadeligt for børnene, lærerne, pædagogerne og familien, der berøres af volden.
Der er stadig organisationer på skoleområdet, som ikke vil tage ordet vold i deres mund, og forvaltninger, der modarbejder lærerne, som ytrer sig om volden, der foregår på deres skoler.
Vi skal have volden undersøgt, vi skal have brudt tabuet, og vi skal beslutte, at vold ikke er noget, vi vil acceptere i vores alle sammens folkeskole.
Derfor har vi i LA sammen med Danmarksdemokraterne, Konservative og Dansk Folkeparti fremsat det her forslag om at pålægge regeringen inden udgangen af 2025 at igangsætte en national undersøgelse af vold i folkeskolen.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg synes ellers, det står ret klart i beslutningsforslaget, hvad det er, vi gerne vil undersøge, og hvad det er, vi gerne vil have mere viden om.
For jeg tror egentlig, de fleste af os, der er herinde, er blevet lidt chokeret i løbet af det seneste år med alle de sager, der har været fremme i pressen, særlig det, Berlingske har afdækket, men det har jo primært været i København.
Så at ministeren sætter det på dagsordenen til næste møde, er jeg glad for, men jeg kan ikke helt forstå, hvad det er, ministeren synes der er uklart i det her beslutningsforslag, i forhold til hvad vi gerne vil have afklaret.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-07:
Jeg er glad for, at Liberal Alliance er glad for, at det er på dagsordenen, for det var på opfordring fra Liberal Alliance, at det er kommet på dagsordenen til næste møde i folkeskoleforligskredsen.
Og som jeg også nævnte i min tale, kan ordensbekendtgørelsen være første skridt.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi, inden sådan en undersøgelse ville kunne være færdig, også kunne gå i gang med forhandlinger omkring det, jeg taler om i min tale, om fysisk guidning eller fysisk indgriben i skolen inspireret af nogle gode erfaringer fra Norge, og at eventuelle nye oplysninger kan understøtte eventuelt fremtidige politiske beslutninger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, vi også fik en diskussion med hinanden af, hvad det er, vi har behov for at blive klogere på.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Jeg bakker op om, at selvfølgelig skal vi handle nu og ikke vente, mens der er en eventuel undersøgelse, der går i gang.
Jeg kommer til at tænke på: Har Socialdemokratiet selv været lidt berøringsangst over for den vold, der er i folkeskolen?
For den tidligere børne- og undervisningsminister, Pernille Rosenkrantz-Theil, lagde sådan set det arbejde i skuffen, som den borgerlige regering var gået i gang med omkring vold i folkeskolen.
Dernæst var der jo en undersøgelse, der skulle være opfølgende på det arbejde, der var sat i gang, men det blev pænt lagt i skuffen.
Hvorfor gjorde det det?
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-07:
Jeg synes ikke selv, jeg er berøringsangst.
Jeg synes tværtimod, at jeg har prøvet at tage den her diskussion med åben pande også imod de forholdsvis mange mennesker, som er uenige, bl.a. i nogle af de ændringer, der er lavet af ordensbekendtgørelsen, og som også erklærer sig uenige i de, håber jeg, kommende regler omkring mulighederne for fysisk guidning i folkeskolen.
Som jeg også sagde i min tale: Der er 500.000 elever, der møder ind hver morgen.
Der er titusindvis af ansatte.
Selvfølgelig opstår der konflikter.
Det gør der, når mange mennesker er sammen.
Det afgørende er, hvordan vi håndterer de konflikter.
Der synes jeg, at det regelgrundlag, vi har i dag – og det er jo både ordensbekendtgørelsen, men det er også det manglende retsgrundlag omkring fysisk indgriben – er med til at få personalet til at træde et skridt tilbage, og så bliver det »Fluernes herre« i klasselokalet.
Og der har vi brug for, at de voksne kan træde et skridt frem og være dem, der håndterer udfordringerne.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Jeg er ret ny herinde, så det kan godt være, at der er noget, jeg har misforstået, men jeg undrer mig over, at ministeren siger, at det skal på dagsordenen senere og der skal være mere klarhed over, hvad det præcis er, der skal undersøges.
Jeg er enig med fru Helena Artmann Andresen fra Liberal Alliance i, at det er ret klart, og så står der også i forslaget: Forslagsstillerne er åbne over for eventuelle justeringer og tilføjelser af elementer, der bør belyses i undersøgelsen.
Hvordan kan det være, at der ikke kan stemmes for det her forslag, hvis det alligevel er noget, der skal dagsordenen senere med eventuelle justeringer?
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-07:
Jeg ved ikke, om det handler om, at man er ny eller gammel.
Nogle gange ser man mest klart, når man er den nyeste i den her sal.
Jeg synes egentlig, at de bemærkninger, der er til det her forslag, er et okay sted at starte diskussionen, men jeg synes også, det ville være underligt at sætte en undersøgelse i gang og så parallelt med det allerede begynde politiske indgreb, politiske forandringer, en eventuel ændring af regelværket mod noget, som vi går og afventer nogle resultater på.
Derfor vil jeg også sige, at der er noget, vi allerede ved, bl.a. som følge af den kortlægning, som Børne- og Undervisningsministeriet sidste år, og det er der ingen grund til, at vi sætter et langt undersøgelsesforløb i gang for at få bekræftet.
Så jeg tror, at vi har behov for at få det indskrænket eller afgrænset lidt.
Så er det også det med økonomien.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Jeg er bare nysgerrig på, hvad det præcis er, der er betænkeligheder ved med hensyn til finansieringen.
Det kunne jeg godt tænke mig hvis ministeren ville uddybe kort.
Når ministeren nævner, at han godt kunne tænke sig, at det blev indskrænket,
er jeg også nysgerrig på, hvilke af de her specifikke fem punkter ministeren mener ikke er noget, der skal med i en undersøgelse om omfanget af den her vold, vi taler om, i folkeskolen.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-07:
Når jeg siger det med finansieringen, er det bare, fordi vi gerne vil have, at statens udgifter skal diskuteres i en samlet prioritering.
Der har været meget store personalereduktioner i Børne- og Undervisningsministeriet det sidste stykke tid – hver syvende stilling er nedlagt – så jeg synes ikke, det vil være ansvarligt af mig at stå her og sige, at vi i et beslutningsforslag finansierer en undersøgelse ved så at gennemføre en ny afskedigelsesrunde.
Det bliver nødt til at blive set i en større økonomisk sammenhæng.
I forhold til de fem punkter ... undskyld.