runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Ministeren taler en del om, hvordan vi skal sikre et bedre asylsystem, og at han ikke ønsker, at det skal basere sig så meget på spontant asyl, men mere på kvoteflygtningeordninger osv.
Det er jeg meget enig i, og det er vi meget enige i i SF.
Derfor vil jeg egentlig gerne henvise til noget af det, som er i det her borgerforslag, og som jeg faktisk synes er ret fornuftigt, nemlig at de foreslår, at Danmark skal tage 500 kvoteflygtninge om året, et relativt beskedent antal i min optik.
Kunne man ikke forestille sig, når ministeren nu synes, at det er den vej, vores asylsystem skal gå, at han så ville imødekomme den her del af forslaget og sikre, at Danmark tager 500 kvoteflygtninge?
Rosa Lund (EL), 2021-11-26:
Jeg vil gerne spørge ministeren til den del af det her borgerforslag, som handler om udrejsecentre og motivationsfremmende foranstaltninger.
Vi har jo en masse gamle rapporter og folketingssvar fra tidligere ministre liggende, som viser, at de her motivationsfremmende foranstaltninger ikke virker.
Det får ikke folk til at rejse ud af landet.
Derfor synes jeg, at den del af borgerforslaget er rigtig fornuftig, altså at vi udfaser de her motivationsfremmende foranstaltninger og giver mennesker på flugt et rigtigt liv.
Jeg vil bare høre ministeren, om han virkelig tror på, at de her motivationsfremmende foranstaltninger gør noget som helst godt.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Jeg blev lige blæst lidt bagover af den her geografitime.
Men jeg er et langt stykke hen ad vejen glad for, at vi nu faktisk efterhånden begynder at få kigget ned i, hvad det her borgerforslag handler om.
Jeg synes jo også, det er påfaldende, at ordføreren bruger sin taletid på Danmarks fineste talerstol på personangreb i stedet for at forholde sig konkret til, hvad det er, det her forslag går ud på.
Jeg kan også forstå, at ordføreren siger, at Danmark allerede tager kvoteflygtninge i dag, men han kommer meget hurtigt videre til geografitimen.
Men så lad mig spørge ind til det her med kvoteflygtninge.
Der er jo en indbygget logik i regeringens og Socialdemokratiets politik ved, at når man eksternaliserer asylansøgninger eller asylpolitikken, som man f.eks. også gør, når man snakker om et modtagecenter i Rwanda, er man naturligvis optaget af, at kvoteflygtningesystemet skal fungere.
Så ville vi jo også komme derhen, hvor vi i Radikale Venstre gerne vil hen, nemlig hvor der er færre spontane asylansøgere, færre menneskesmuglere og flere kvoteflygtninge.
Så hvordan ser ordføreren Socialdemokratiet og regeringen arbejdet med konstruktivt at øge antallet af kvoteflygtninge?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Vi tager allerede i dag kvoteflygtninge.
Og derudover er jeg da ked af, at fru Rosa Lund ikke er bekendt med begrebet Stormellemøsten fra andre end mig.
Det er jo min danske oversættelse af begrebet the Greater Middle East, og kært barn har mange navne, men det dækker groft sagt over den muslimske verden, eller hvis fru Rosa Lund vil have det lidt mere konkret geografisk, er det et bælte, der starter hen over Nordafrika og så bevæger sig hen over Mellemøsten og ned omkring Afrikas Horn.
Det er sådan i grove træk, og så kan man jo lidt afhængigt af temperament tage Afghanistan og Pakistan med.
Rosa Lund (EL), 2021-11-26:
Nu ved jeg godt, at hr. Rasmus Stoklund er meget optaget af det sted, han kalder for Stormellemøsten.
Der er ikke så mange andre end hr. Rasmus Stoklund, der ved, hvor det er henne, men jeg ved, at han er meget optaget af det.
Det, jeg er meget optaget af, hr. Rasmus Stoklund, er, at Danmark tager kvoteflygtninge igen, og derfor prøver jeg at spørge ind til:
Er der nogen dele af det her forslag, vi kan enes om?
For jeg kan godt høre, hvad hr. Rasmus Stoklund er uenig i.
Men er hr. Rasmus Stoklund enig i, at det ville være fornuftigt, hvis Danmark i dag tog en højere andel af kvoteflygtninge?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Jeg ville ikke have brugt betegnelsen at ødelægge Danmark, hvis det var det eneste, der stod i det her forslag, for så ville det selvfølgelig være et skadeligt og problematisk forslag i sig selv, eftersom jeg synes, at vi har en god lovgivning på det her område.
Men nu er det jo ikke alene det, der står i det her forslag.
Jeg synes, at det absolut mest problematiske i det her forslag er, at man vil genindføre muligheden for at søge asyl på ambassader.
Det er jo den direkte vej til, at Danmark kunne overstrømmes af flygtninge og immigranter fra Stormellemøsten.
Rosa Lund (EL), 2021-11-26:
Hr. Rasmus Stoklund, nu har vi jo heldigvis en rigtig god og stærk indsats mod det, man kalder negativ social kontrol og æresdrab i Danmark.
Så i Danmark kan vi heldigvis – heldigvis, vil jeg sige – godt efterforske de her ting.
Det var egentlig noget andet, jeg ville spørge om.
Hr. Rasmus Stoklund siger, at det vil nedlægge eller ødelægge Danmark, hvis det her borgerforslag går igennem.
Der står i borgerforslaget, at vi skal tage 500 kvoteflygtninge, og det har Danmark jo praktiseret indtil 2016.
Var Danmark da ødelagt/nedlagt?
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Tak for ordet, formand.
Tak til ministeren.
I forlængelse af kvoteflygtningedelen og fordelingen af flygtninge vil jeg gerne spørge ministeren og regeringen, om de er villige til at tage imod nogle af de mest sårbare børn og familier fra de græske lejre.
4.000 sårbare børn og familier er blevet relokeret i 13 EU-lande – i sidste måned til Tyskland.
Vil Danmark tage et ansvar og deltage i relokeringen?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Hvis det her borgerforslag blev til virkelighed, ville konsekvensen være, at Danmark blev ødelagt.
I Danmark så vi for et par år siden det første eksempel på en såkaldt altanpige, det vil sige en kvinde, der bliver smidt ud fra en altan, fordi man skal have det til at ligne et selvmord, og man gør det, fordi vedkommende har krænket familiens ære.
I nogle af de lande, vi normalt sammenligner os med, er den type forbrydelser uhyre vanskelige at efterforske og opklare – nogle steder giver man endda op.
Det har jeg bl.a. hørt i citater fra svenske politibetjente.
Der er også en lang række områder i Sverige, hvor politiet i Sverige slet ikke kan operere.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Jamen jeg har ikke brug for konkrete henvisninger, for jeg er helt overbevist om, at der er blevet sagt nogle problematiske ting, men sagen er jo også den, at man ikke kan vaske sig i andres skidt, og at det lidt er det, hr. Rasmus Stoklund forsøger at gøre.
Han kommer selv med nogle voldsomme anklager og siger, at de her mennesker vil underminere det danske samfund, og mere end antyder, at det faktisk aktivt er det, de forsøger på, og hans undskyldning for at gøre det er så, at de startede.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Det er ikke Socialdemokratiet, der har startet den her smædekampagne, det er nogle af de her stillere og medstillere.
Det her med at fremlægge et forslag, som jo, hvis det blev vedtaget, ville kunne ødelægge Danmark i løbet af få år eller årtier, synes jeg er en alvorlig sag.
Og jeg synes egentlig også, det taler for sig selv, når man rejser ud i verden og giver interviews til andre medier og fortæller om, hvor nedrigt et land Danmark er, på trods af at vi jo på alle parametre faktisk er et enormt generøst land.
Man bliver behandlet enormt godt som flygtning i Danmark, og det er jo nok også derfor, at der er mange, der krydser grænserne til utallige sikre lande, før de forsøger at søge asyl i Danmark.
Jeg mener, at mange af de medstilleres udtalelser gennem tiden, de citater, som enhver kan finde i avisartikler osv. – og jeg skal gerne hjælpe hr. Carl Valentin med konkrete henvisninger – taler for sig selv.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Jeg kan høre, at der er flere elementer i forslaget, som hr. Rasmus Stoklund ikke bryder sig om og synes er uigennemtænkte.
Det synes jeg sådan set er fair nok.
SF kommer heller ikke til at støtte det her, som det ligger.
Men samtidig siger hr. Rasmus Stoklund, at nogle af de her mennesker, der har stillet forslaget, har gjort et, jeg tror, der blev sagt mangeårigt forsøg på at underminere det danske samfund.
Er det ikke en meget voldsom anklage at komme med over for nogle mennesker, som egentlig har nogle rigtig fine intentioner med det forslag her?
Altså, vi har en debat lige nu, hvor hr. Rasmus Stoklund selv fremhæver eksempler, hvor Socialdemokratiet bliver angrebet for at have nogle motiver, som de slet ikke har.
Synes hr. Rasmus Stoklund ikke, at han lidt gør sig skyldig i det samme, når han anklager de mennesker for det her, til trods for at de egentlig bare prøver at skabe en debat om, hvordan vi skaber et humanistisk og solidarisk flygtningesystem?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
De danske opholdstilladelser til flygtninge har i mange, mange år været kortere end 5 år, og vi ser ikke nogen grund til at gå op til 5 år.
Udgangspunktet er, at man får en opholdstilladelse, og når den er ved at udløbe, går Udlændingestyrelsen helt automatisk i gang med at genvurdere, om der er behov for fortsat beskyttelse.
Det er der for de fleste, og så bliver den helt automatisk forlænget.
Hvis ikke der er behov for det, så bliver den nægtet forlænget, som det hedder, og så bliver det sendt til Flygtningenævnet.
Det system har vi ikke tænkt os at lave om på.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-26:
Så vil jeg gerne stille et opfølgende spørgsmål i forhold til FN's anbefaling om at tildele flygtninge opholdstilladelse, der gælder i minimum 5 år.
Det vil sikre en bedre integration.
Det vil sikre muligheden for at få mere arbejdskraft i en tid, hvor Danmark har brug for arbejdskraft, kvalificeret arbejdskraft, inden for velfærdsområdet og alle mulige andre områder.
Har regeringen gjort sig nogen tanker om at følge FN's anbefaling om at give flygtninge en sikkerhed med 5 års opholdstilladelse?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Altså, vores kvoteflygtninge bliver taget igennem FN's kvoteflygtningesystem, og dem, vi har besluttet at tage, er jo så fra flygtningelejre i Rwanda.
Det, som Danmark hjælper med, er at håndhæve den fælles europæiske grænse i det græske farvand, men vi har også hjulpet med f.eks. asylsagsbehandling og andre ting i Grækenland.
Vi vil gerne løse problemerne ved roden og ikke ved at omfordele fra de græske lejre.
Jens Rohde (KD), 2021-11-26:
Så pensionen er blevet en social ydelse!
Jeg skal bare sige, at pension er noget, man sparer op til.
Det er jo en lidt sjov formulering.
Og jo: Det forslag, da regeringen gik til valg på det, var fuldstændig uforberedt.
Det skulle bare være sådan, og det skulle bare trumfes igennem – og fair nok, at man har den politiske holdning – men det kunne man jo også have ladet være inde i det samlede billede af pension, når det endda hedder Arnepension.
Men det gjorde man ikke, for der er en politisk agenda, og det eneste, regeringen bidrager med i »Danmark kan mere I« og finansloven, er at udligne det træk, som man har lavet på arbejdsudbuddet, på Arnepension.
Og det er bare ikke godt nok, for det kommer virkelig til at koste i den sidste ende, og vi kommer til at miste arbejdspladser på det, desværre.
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
Jeg er uenig i ordførerens beskrivelse: at Arnepensionen bare kom ud af det blå.
Arnepensionen var da et velforberedt forslag, som den her regering er gået til valg på, og som man heldigvis har fået flertal for at gennemføre.
Og hvis man ser på regeringens initiativer, vil man se, at der er taget masser af initiativer, og jeg nævnte dem også lige før, bl.a. i forhold til ikke at modregne i pensionen, hvis partneren har arbejdsindkomst.
Så jeg synes, det ikke er helt rigtigt at sige, at regeringen bare skyder alt til hjørne i kommissioner, når det handler om at øge arbejdsudbuddet.
»Danmark kan mere I« øger jo arbejdsudbuddet.
Så den beskrivelse er jeg uenig i.
Men jeg synes også, der skal være en social balance.
Altså, når det er, at man får offentlige ydelser, skal der selvfølgelig være en social balance i det, og det mener vi ikke der ligger i det her beslutningsforslag.
Jens Rohde (KD), 2021-11-26:
Jeg skal beklage, jeg er kommet lidt sent ind i salen, men der er mange forhandlinger i dag, og der sker meget rundtomkring på Borgen.
Altså, det er meget fint, at man står og siger: Vi kan ikke støtte det, og nu kigger vi på kommissioner, og vi afventer det der.
Men når det kommer til sådan noget, der handler om at øge arbejdsudbuddet, skal det altid puttes ned i kommissioner, og hvad ved jeg, på trods af at vi står i en situation, hvor samfundet og arbejdsgiverne og det offentlige skriger på arbejdskraft – skriger på arbejdskraft!
Så hver gang der kommer et initiativ, som rent faktisk øger antallet af arbejdstimer, arbejdsudbuddet derude, skal det altid ned i kommissioner.
Hvorfor det?
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
Tak for ordet.
Vi skal jo igen behandle et beslutningsforslag om at afskaffe modregningen i folkepensionens grundbeløb som følge af arbejdsindkomst.
Jeg kan forstå, at forslagsstillerne har stillet det her beslutningsforslag før, og siden dengang er der egentlig ikke noget, der har ændret sig synderligt i Socialdemokratiets position.
Jeg vil gerne indledningsvis anerkende intentionen bag beslutningsforslaget, nemlig at belønne de ældre borgere, som tager en ekstra tørn og stadig har lyst og har helbredet i orden til at fortsætte deres arbejdsliv, også selv om de har nået pensionsalderen.
Samtidig står vi jo også i en situation, hvor danske virksomheder mangler hænder, og derfor er det jo kun godt, hvis ældre medborgere vil tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet, give en hånd med og stille deres erfaring og viden til rådighed for det danske arbejdsmarked.
Men ligesom sidste gang forslaget blev behandlet her i salen, afventer vi jo stadig væk en rapport fra Kommissionen om tilbagetrækning og nedslidning.
Kommissionen skal gennemgå pensionssystemet, bl.a. med henblik på at styrke mulighederne for, at seniorer, der kan og vil, kan blive længere tid på arbejdsmarkedet, og derfor ser vi frem til, at kommissionen fremlægger resultatet af sit arbejde.
Grundlæggende er vi i Socialdemokratiet af den opfattelse, at velfærdssamfundet skal agere sikkerhedsnet for dem, som af den ene eller den anden årsag har brug for fællesskabets hjælp, og det handler om at finde en balance mellem at øge incitamenterne til at arbejde og at hjælpe dem, som har brug for en ekstra hånd.
For det er ikke rigtig sådan, velfærdssamfundet hænger sammen, og der kan jeg frygte, at der ikke er en ordentlig balance i det beslutningsforslag, som forslagsstillerne har fremsat.
Som forslagsstillerne også er bekendt med, har vi allerede taget nogle skridt, som vil gøre det mere attraktivt for seniorer at fortsætte deres arbejdsliv efter pensionsalderen.
Senest har vi i regeringens udspil »Danmark kan mere I« foreslået at droppe modregningen i pensionen på grund af partnerens arbejdsindkomst, ligesom vi også har foreslået at forhøje seniorpræmien betydeligt.
Socialdemokratiet kan derfor ikke, heller ikke i den her omgang, støtte beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Jeg kan desværre ikke knytte et par bemærkninger til, hvad forventningerne er til det arbejde, men jeg kan sige, at for regeringen vil balancerne også være vigtige her.
Vi er tilhængere af, at kompleksiteten skal reduceres; vi er tilhængere af, at der skal være en gulerod for pensionister, der vælger at arbejde; vi er også tilhængere af, at der skal være en social balance.
Det konkrete forslag, vi behandler i dag, vil have en, synes vi, lidt skæv social balance, fordi det vil være dem med de højeste indtægter, som vil få mest ud af det.
Særlig hvis man vil finansiere det på nogle af de måder, der er skrevet i beslutningsforslaget – f.eks. at gribe ind over for seniorjobordningen – vil man få et, synes vi, lidt skævt kryds, hvor der bliver taget fra nogle af dem, der ikke har så meget, og givet til nogle af dem, der har nok.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-26:
Jeg anerkender til fulde, at det er nogle tiltag, der reducerer kompleksiteten, lige så vel som det forslag, vi stiller her, vil være med til ydermere at nedbringe kompleksiteten.
Så vidt jeg kan forstå, er der nedsat den her kommission, som skal barsle i foråret 2022, og som – så vidt jeg kunne forstå på den tidligere behandling her i salen – også skal se på det her med kompleksiteten.
Kan ministeren knytte et par ord til, hvad forventningerne er til det arbejde?
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
Altså, jeg er stolt af Arnepensionen.
Jeg er stolt af, at vi har givet mennesker, der har arbejdet mange år på det danske arbejdsmarked; der er nedslidte; der har haft svært ved at få mulighed for at trække sig tidligere tilbage på alle de her andre seniorordninger, som har været, en ret til at trække sig tilbage.
Det synes jeg kun er et velfærdssamfund som det danske værdigt.
Jeg har ikke problemer med, at man så også kigger på, om der er nogen steder, hvor man kan give nogle incitamenter for dem, der så kan arbejde, til at arbejde mere og længere.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-26:
Tak til ministeren for at møde op her og kommentere på beslutningsforslaget.
Ministeren har mange betragtninger, som jeg sådan set kan være enig i, og som jeg synes er relevante.
Vi ser måske forskelligt på dele af det her, men der er et sted, hvor jeg måske kunne ønske at vi kunne finde noget fælles fodslag.
Det er i forhold til kompleksiteten, der er på det her område.
Det, jeg hører fra mange, der står og selv skal navigere rundt i de her regler, er, at det er hamrende uigennemskueligt.
Det er svært at navigere i, der er mange forskellige regelsæt, og der er mange paragraffer at navigere ud fra.
Kunne vi ikke have et fælles ønske om at forsøge at forsimple det her, så det blev lidt mere anvendeligt for de mennesker, det drejer sig om, og som skal finde rundt i den her jungle?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-26:
Ja, det vil vi da i høj grad.
Altså, vi vil jo gerne deltage i, at folk uddanner sig, og det er egentlig også det, jeg beskriver, når jeg beskriver jobrettede aktiviteter: at der ikke er nogen grund til at uddanne sig, hvis ikke der er et formål med det, altså et job i den anden ende.
Så det vil vi da i høj grad.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Hvor lang tid mener Konservative så er lang tid nok?
Altså, hvor lang tid skal man maks. være hamrende syg i systemet?
Så nævner Konservative det her med, at der skal være en indsatsgaranti, og at det kunne man måske kigge på.
Og man nævner virksomhedspraktik og de der forskellige dele.
Altså, hvad med rent faktisk at bruge en af de ordninger, vi ved har hjulpet rigtig meget, giver noget selvværd, giver noget uddannelse, giver nogle muligheder?
Jeg synes, det er en kæmpe fejl, man har lavet tidligere.
Vil Konservative være med til, at vi kigger på faktisk også at se uddannelse på den her borgers betingelser som en mulighed fremover?
Jens Rohde (KD), 2021-11-26:
Det er sådan et forsamlingshustrick, og det hopper jeg ikke på.
Nej, selvfølgelig er det ikke det.
Men alle initiativer, der kan fremme arbejdsudbuddet, ser vi meget velvilligt på, og så må man gå ned i det og så se proportionaliteten i det, og om det også har den effekt, som vi gerne vil have.
Det er derfor, jeg siger, at jeg har det principielle synspunkt, og så anerkender jeg, at noget skal ned i nogle regneark bagefter.
Men jeg undrer mig bare over, at man kan tage så mange initiativer på venstrefløjen og i regeringen og lave det helt store nummer med Arnepensionen – det er ikke, fordi jeg politisk er uenig i Arnepensionen, det er ikke det, jeg siger – og bare lige gøre det sådan.
Jeg sad jo som en del af støttepartierne, da det blev forhandlet på plads, så jeg ved godt, hvordan tallerkenen blev vendt dengang.
Det undrer mig bare, at det kan man godt.
Men hver gang der kommer noget, især fra borgerlig side, der så prøver at fremme arbejdsudbuddet på skat eller modregning af pension og sådan noget, så må det ligesom henlægges til en kommission, og der siger jeg bare, at det bliver ikke ved med at gå i længden.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-26:
Der er ingen tvivl om, at hvis man er hamrende syg og ikke kan arbejde, så bliver man nødt til eventuelt at få en førtidspension og få det afklaret så hurtigt som muligt, men der er jo altså også bare mange mennesker, for hvem det afklaringsforløb er længere end 2 år.
Så har jeg personligt en holdning om, at vi bliver nødt til at simplificere reglerne i hele beskæftigelsesindsatsen.
Jeg tror, at jeg, sidst jeg fik spørgsmålet, kom frem til, at der var lavet 26.000 forskellige love på hele det her område.
Så det kan jo godt være, at der også er et behov for at få ryddet lidt op i det her, så det bliver en lille smule mere enkelt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Men jeg synes jo, at vi generelt har et problem på beskæftigelsesområdet med kompleksitet.
Jeg vil så sige, at det, som regeringen har foreslået – nemlig at hvis man har en ægtefælle eller en partner, skal der ikke modregnes i de tilfælde – trods alt vil reducere kompleksiteten, for så vil modregningen være nul i de tilfælde, og det er da lidt lettere at forholde sig til, end det er nu. Og det håber jeg at vi vil kunne blive enige om her i løbet af det kommende stykke tid, når vi skal forhandle det udspil, vi kommer frem med.
Jens Rohde (KD), 2021-11-26:
Helt principielt har jeg det synspunkt, at folkepensionen burde være en ret.
Det er jo noget, man betaler til igennem et langt liv; det er ikke en social ydelse, som jeg synes den socialdemokratiske ordfører gjorde det til.
Det burde være en ret, vi har, uanset hvad vi så laver efterfølgende –
sådan burde det jo faktisk være – også uanset hvad ægtefællen laver, for man skal jo aldrig tage initiativer, der forhindrer folk i at yde en ekstra indsats, hvis de har lyst til det, selv om de har retten til det andet.
Så alene på grund af dette principielle synspunkt – det ved jeg godt man så skal have puttet ned i nogle tal – vil vi meget gerne støtte op om De Konservatives forslag.
Jeg tror også, at jeg har lovet fru Mette Abildgaard, at jeg vil støtte op om det, da vi havde vores store åbningsdebat.
Jeg synes, det er fremragende.
Vi er nødt til at tage alle de initiativer, vi overhovedet kan, for at fremme vores arbejdsudbud i det her land, for alternativet er, at arbejdspladser flytter ud af landet, fordi virksomheder flytter ud af landet.
Derfor er det mig en gåde, at venstrefløjen konsekvent i forhold til de her forslag gør det til et spørgsmål om lighed og ulighed ud fra en ideologisk betragtning og gør arbejdsudbudsfremmende initiativer til noget, som man skal smide ned i en kommission, helst ikke komme for tæt på, betvivle effekterne af og så fremdeles, mens man gladeligt uden at putte det ned i en kommission tager initiativer, der trækker arbejdskraft og hænder ud af arbejdsmarkedet.
Enhver bør kunne sige sig selv, at det ikke hænger sammen i længden.
Derfor støtter vi meget varmt op om det konservative forslag her, og vi håber, at vi også kan komme frem til det, som hr. Bent Bøgsted også nævnte, nemlig ægtefæller osv. – alle de initiativer, vi kan finde.
Som jeg forstår det, er det jo sådan, at grunden til, at den beløbsgrænse ligget der, er, at det er der, man bliver modregnet.
Vi støtter op om alle initiativer, der fremmer arbejdsudbuddet i det her land på den bedst mulige måde.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-26:
Ordføreren anerkender jo, at vi står med temmelig store udfordringer som land i forhold til arbejdsudbud.
Og det er jo et godt udgangspunkt.
Det er en udfordring, som kun er blevet markant større, siden sidst det her beslutningsforslag blev behandlet i salen.
Det er en af to grunde til – og det skal jeg nok komme ind på senere – at vi genfremsætter det.
Det udspil, der er kommet fra regeringen, anviser korrekt de her 10.400, eller hvor meget det er.
Det kunne være meget mere, hvis ikke man havde medtaget forslag, som faktisk reducerer arbejdsudbuddet ganske betragteligt, for det ligger der jo også i det, regeringen spillede ud med i »Danmark kan mere I«.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren kan pege på forslag ud over det, der allerede er bragt på bordet, der har en højere selvfinansieringsgrad end det her, altså hvor pengene i højere grad kommer retur til statskassen, i og med at der kommer en ændret adfærd som konsekvens af den ændring, man laver.
Det er nemlig en af de store fordele ved det her forslag.