runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Lovforslaget sikrer derfor, at udenlandske hunde af en race, der er forbudt i Danmark, ikke skal aflives, man kan få lov til at rejse hjem.
Lovændringen kommer jo som en reaktion på en ganske konkret sag, hvor en italiensk borger havde bragt sin hund, A-Iceberg, ind i Danmark.
Hunden rejste jo på gyldigt hundepas, racen var tydeligt angivet i passet, og ingen oplyste ejeren om, at den hund, han kom med og førte ind i Danmark via Københavns Lufthavn, faktisk er ulovlig i Danmark.
Hunden blev senere konfiskeret af politiet, og sagen satte fokus på den horrible danske hundelov.
Resultatet af vedtagelsen af den lov, vi behandler i dag, betyder, at Guiseppe endelig kan få sin hund hjem til Italien.
Det glæder vi os utrolig meget over i Enhedslisten.
Men jeg synes, at det er så ærgerligt, at vi ikke benytter chancen til grundlæggende at ændre den danske hundelov og en gang for alle få fjernet det raceforbud, der blev indført i 2010, for resultatet af hundeloven er, at man afliver raske og gode hunde, selv om de aldrig har udvist aggressiv adfærd.
Hundeloven koster uskyldige hunde livet, uden at den fjerner årsagen til, at der findes aggressive hunde.
Derudover er der elementer i hundeloven, som simpelt hen ikke er et retssamfund værdigt, f.eks. den omvendte bevisbyrde, der betyder, at en hundeejer kan blive pålagt at bevise, at hunden ikke indeholder en af de forbudte racer, hvilket praktisk talt kan være umuligt.
At kunne være sammen med sin hund er for rigtig mange mennesker forbundet med stor livskvalitet.
At sidde på et internat i mange, mange måneder adskilt fra sin ejer er ikke anstændig dyrevelfærd.
Da raceforbuddet blev indført, vidste man udmærket godt, at det ingen effekt ville have på antallet af aggressive hunde eller på skambidning, for eksperter sagde det klart og tydeligt, nemlig at en øget fare for skambidning ikke kan knyttes til bestemte hunderacer.
Det blev bekræftet i evalueringen af hundeloven i 2013, hvor Københavns Universitet, som stod for evalueringen, kunne konstatere, ar raceforbuddet ikke havde haft en effekt i forhold til antallet og omfanget af skambid.
Jeg synes, at raceforbuddet i hundeloven er et pragteksempel på tåbelig lovgivning, der rammer de forkerte og ikke løser nogen problemer overhovedet.
Så ud over at give udlændinge mulighed for at tage deres hunde med ud af Danmark, burde vi lave en mere grundlæggende revision af hundeloven, hvor vi fjerner raceforbuddet og erstatter det med en model, der går efter de uansvarlige hundeejere, fordi farligheden ifølge eksperter ikke er knyttet til race, men derimod til hundens opdragelse, opvækst og hundeejerens adfærd.
Der er jo ingen tvivl om, at farlige hunde skal aflives, men de skal aflives, fordi den specifikke hund er farlig, ikke fordi vi bare synes den ser forkert ud.
Med disse ord vil jeg sige, at Enhedslisten støtter lovforslaget, og vi håber meget snart at kunne behandle et lovforslag, der sikrer danskere de samme rettigheder, som vi i dag giver udlændinge, nemlig en mulighed for at være sammen med deres hund.
Tak for ordet.
Erling Bonnesen (V), 2017-10-24:
Når vi kigger tilbage på de slemme skambidssager, der var, med børn osv., så var der jo en god grund til, at man for år tilbage tog hundeloven op og så fik strammet op på de her ting.
Der var, så vidt jeg husker det, også en observationsliste, hvor man holdt ekstra øje med en række forskellige hunderacer.
Så havde vi evalueringen her for ca. 2 år siden, og der fik vi så fjernet observationslisten.
Nu kører vi så med forbudslisten, som er på de her 13 racer, og den lovgivning står vi i Venstre fuldstændig bag, ligesom vi også står bag det her lovforslag, som er til behandling nu.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Men nu diskuterer vi jo hundeloven i dag, og det er derfor jeg spørger ind til, hvilken effekt den her lov har haft i Danmark.
For nu laver vi jo en rigtig god undtagelse for udenlandske hunde, men det ændrer ikke på, at danskere stadig skal leve med de her regler.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at bekræfte, at evalueringen af hundeloven viste, at den ingen effekt havde haft på bidskader.
Erling Bonnesen (V), 2017-10-24:
Der var en evaluering ca. 2 år tilbage, som jeg husker det.
Den var lavet på baggrund af de ændringer, der blev lavet tidligere igen, og den evaluering har så landet de regler, som vi har nu.
Så bliver der lagt op til den her ganske lille lovændring, og der er sådan set ikke lagt op til andre ændringer på området.
Det får vi så at se om ikke der er bred opbakning til – det håber jeg da der er.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Er ordføreren enig med mig i, at evalueringen af hundeloven viste, at loven ingen effekt har haft overhovedet på antallet af bidskader i Danmark, og at vi derfor står med en lov, som i forhold til at løse et problem med skambid og bidskader ikke har haft nogen effekt overhovedet, men til gengæld har medført hundredvis af ulykkelige sager om aflivning af danske hunde, der aldrig har gjort nogen noget?
Erling Bonnesen (V), 2017-10-24:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler, omhandler en mindre justering af hundeloven, og justeringen har til formål at gøre reglerne lidt mere smidige.
Lovændringen betyder, at hunde af forbudte racer ikke nødvendigvis skal aflives, hvis de indføres til Danmark.
Det kan f.eks. være i de tilfælde, hvor en udenlandsk turist ikke er klar over, at en bestemt hunderace er forbudt i Danmark.
Det er et meget voldsomt indgreb at aflive et hund, og derfor er det selvfølgelig fornuftigt, at vi får set på og justeret de her regler.
Lovforslaget er ikke en udvanding af den eksisterende lovgivning, der forbyder en række hunderacer.
Det er kun i særlige tilfælde, at politiet kan vælge at undlade at aflive en hund af ulovlig race, og det er forudsat, at ejeren er uvidende om, at hunden er ulovlig i Danmark, og det er ligeledes en forudsætning, at hunden ikke er indført til Danmark i erhvervsmæssigt øjemed.
Lovforslaget giver samtidig politiet bemyndigelse til, at en hund af ulovlig race anbringes i pension, indtil den så udføres af Danmark igen.
Politiet kan derudover også give ejeren påbud om, at hunden skal være i snor eller bære mundkurv, og de udgifter, som opstår, i forbindelse med at hunden eventuelt skal anbringes i pension, kan politiet kræve at ejeren afholder.
Lovændringen gør lovgivningen mindre firkantet, så udlændinge på grund af manglende kendskab til den danske hundelov ikke kommer i klemme.
På den baggrund støtter Venstre det her lovforslag.
Karina Due (DF), 2017-10-24:
Jeg vil sige det på den måde, at vi førhen i Danmark har oplevet rigtig mange grimme tilfælde af alvorlige bid.
Det var på den baggrund, at vi fik lavet forbudslisten.
Vi kan se, at det har hjulpet.
Så i Dansk Folkeparti ser vi ikke nogen grund til at ændre forbudslisten.
Der er så få hunde tilbage i Danmark af de racer, så vi ser ikke nogen grund til at ændre det.
Vi vil nødig tilbage til de tilstande, der var dengang.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Men nu er det jo os, der laver reglerne.
Det er jo os, der har besluttet, at de her hunderacer er ulovlige.
Det er Folketinget, ikke Enhedslisten.
Er det her ikke en god anledning til at få ændret hundeloven og få fjernet de her forbudte hunderacer, som blev sat på listen i 2010, sådan at den ulykkelige situation ikke opstår, hvor hunde, der aldrig nogen sinde har gjort nogen noget, skal aflives?
Karina Due (DF), 2017-10-24:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Det er en ulykkelig situation at stå med en hund, der skal aflives, men reglerne er sådan i Danmark, at der er 13 racer, der er forbudt i Danmark, og hvis det er sådan, at man gør sig kriminel ved at anskaffe sig en hund af disse racer, så er der ikke rigtig noget alternativ.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det er en dybt ulykkelig sag, der har udløst den her lovændring.
Men desværre er hundeloven jo grundlag for mange, mange ulykkelige sager i Danmark med danske hundeejere og danske hunde.
Er ordføreren ikke enig med mig i det?
Karina Due (DF), 2017-10-24:
Tak for det, formand.
Den kom til Danmark sammen med sin italienske ejer.
Ejeren kendte ikke til den danske forbudsliste og kom hertil med alle papirer i orden, hvor også hundens race var oplyst.
Han blev ikke konfronteret med forbuddet i lufthavnen og er derfor havnet i en situation, som nu er fuldstændig fastkørt – fastkørt, fordi reglerne i dag ikke giver mulighed for dispensation fra aflivning.
Det er den situation, vi nu prøver at løse med L 56.
L 56 afhjælper en situation, der ikke er rimelig, men i den perfekte verden var den her situation aldrig nogen sinde opstået.
Hvis vi nu i Danmark havde 100 pct. kontrol med alle pas inklusive. dyrepas, var A-Iceberg aldrig blevet lukket ind i Danmark.
DF bakker naturligvis op om L 56, men jeg vil samtidig understrege, at vi bør arbejde på at undgå en ildebrand og ikke på at slukke den.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Tak for den erkendelse.
Der er stadig væk 2.500 virksomheder, der de næste 3 år ikke får besøg af Arbejdstilsynet.
Der er 500 af de 3.000, der har certifikat, der får et såkaldt undersøgelsesbesøg.
Hvorfor skal Arbejdstilsynet, når de alligevel er ude på virksomheden, så ikke give påbud om alle de ting, som de ser er i strid med loven?
Hvorfor skal nogen af tingene bare skulle skubbes til hjørne, og man siger: Det må I prøve at diskutere med jeres certificeringsorganisation?
Hvorfor skal man tage de særhensyn, når forligspartierne i den politiske aftale har besluttet, at alle virksomheder i fremtiden skal behandles ens.
Det bliver de jo ikke på den her måde.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Så Liberal Alliance vil se positivt på et ændringsforslag fra Enhedslistens side, som fjerner raceforbuddet fra 2010?
Carsten Bach (LA), 2017-10-24:
Liberal Alliance er altid positive over for at diskutere og debattere alle forslag, også dem fra Enhedslisten, og det er fuldstændig korrekt, som jeg også angav i min tale, at det her forbud ikke er blevet vedtaget med Liberal Alliances stemmer.
Og i det samarbejde, vi har i regeringen, ligger det Liberal Alliance meget på sinde at få ryddet op i rigide regelsæt som f.eks. den omtalte hundelovgivning.
Laura Lindahl (LA), 2017-10-24:
Med det her lovforslag vil man samle den sikkerhedsmæssige lovgivning om offshoreanlæg i offshoresikkerhedsloven under Beskæftigelsesministeriet, og det har vi meget svært ved at have nogen politiske indvendinger imod, og Liberal Alliance kan støtte forslaget.
Jeg synes selvfølgelig også, at det bliver spændende at følge nogle af de elementer, som de foregående ordførere har været inde på, i det kommende udvalgsarbejde, hvor vi så bliver lidt klogere på den konkrete udmøntning.
Men forslaget støtter vi.
Hans Andersen (V), 2017-10-24:
Tak for det.
I Venstre er vi meget optaget af, at der er god sikkerhed på danske arbejdspladser, og at hverken medarbejdere eller miljø udsættes for en sikkerhedsmæssig risiko i forbindelse med arbejdet.
Det gælder, uanset om arbejdspladsen ligger på land eller er offshore, og for at håndhæve sikkerheden mest hensigtsmæssigt er der nødt til at være en overskuelig lovgivning.
Det foreslås dermed at flytte reguleringen af sikkerhedszoner fra kontinentalsokkelloven til offshoresikkerhedsloven, som i forvejen regulerer sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter.
Det giver mening, fordi vi på den måde samler al sikkerhedsmæssig regulering på området.
Reglerne om sikkerhedszoner i kontinentalsokkelloven har et sikkerhedsmæssigt formål og bør derfor varetages af Arbejdstilsynet sammen med de øvrige krav til sikkerhed i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter.
Arbejdstilsynet får med lovforslaget en samlet myndighed over sikkerheden på området.
Det gælder bl.a. offshoresikkerhedslovens anvendelsesområde og definitioner, sprogligt konsistente tilretninger og enkelte direktivbestemmelser.
Og på den måde understøtter forslaget en mere overskuelig lovgivning til fordel for miljø og ansatte offshore.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-10-24:
Tak for det, formand.
Lovforslaget virker egentlig sådan meget enkelt og simpelt, selv om der er skjult en hel del i det.
Det går jo på, at man flytter ressort fra energi-, forsynings- og klimaministeren til beskæftigelsesministeren vedrørende offshore olie- og gasaktiviteter.
Det gælder også det med sikkerhedszoner, der flyttes fra kontinentalsokkelloven til offshoresikkerhedsloven.
Det er også helt fint at samle det der, og alt andet lige kan vi selvfølgelig støtte en sådan lovgivning.
For det er bedst, at man har det samlet ét sted.
Jeg kan sådan set kun tilslutte mig det, som Leif Lahn Jensen sagde, nemlig at vi selvfølgelig også skal sikre, at det ikke får nogen negative konsekvenser for Arbejdstilsynet, at man flytter det.
Jeg har ikke lige overblik over, hvor stort et arbejde det giver for Arbejdstilsynet, når det bliver flyttet fra det ene ministerium til det andet, men det kan være, ministeren, når ministeren på et tidspunkt kommer på talerstolen, kan sige lidt om, hvilken betydning det vil få for Arbejdstilsynets indsats.
Men som sådan kan vi støtte forslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-10-24:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget er at samle al sikkerhedsmæssig regulering af offshore olie- og gasaktiviteter ét sted.
Derfor foreslår man at flytte reguleringen af sikkerhedszoner omkring offshoreanlæg fra energi-, forsynings- og klimaministeren til offshoresikkerhedsloven, som ligger hos beskæftigelsesministeren.
Da der i forvejen i denne lov ligger sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold i forbindelse med de her aktiviteter, synes jeg bestemt, det giver god mening.
Det betyder så også, at Arbejdstilsynet fremover vil stå for at administrere bestemmelserne, kontrollen og diverse ting, og det er vi socialdemokrater meget trygge ved.
Og hvis man ikke overholder reglerne om sikkerhedszoner og der sker alvorlige ulykker, vil det også følge de straffeforanstaltninger og de straffemæssige ting, der står i den lov.
Det synes vi også er sund fornuft.
Der er ikke tale om, at erhvervslivet pålægges nye materielle krav, men kun om en tydeliggørelse af gældende regler, som vi også kan læse i høringssvarene.
Så alt i alt støtter vi forslaget og synes, det er meget fornuftigt.
Når det så er sagt, er jeg bare nødt til lige at pointere en enkelt ting.
Det er, at i det lovforslag, vi har her, vil der blive pålagt Arbejdstilsynet mere arbejde.
Det vil der også i den næste lovgivning, vi står med, og derfor er jeg nødt til igen her fra talerstolen at sige til regeringen og også til Dansk Folkeparti, som sidder med i finanslovsforhandlingerne: Lad nu være med at pålægge Arbejdstilsynet flere opgaver og samtidig spare på dem.
Det synes jeg ikke er o.k., og derfor vil jeg håbe, at man lytter hertil og dropper de besparelser, man har til hensigt at foretage over for Arbejdstilsynet.
Det er selvfølgelig noget helt andet, men jeg er bare nødt til sige det her, for de bliver pålagt flere opgaver i den næste lovgivning, og derfor er det også vigtigt at sige ved denne lovbehandling.
Men ud over det støtter vi lovforslaget og synes, det er meget fornuftigt.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-10-24:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne sende en oversigt over til fru Maria Reumert Gjerding, hvor ordføreren kan se, med hvilken begrundelse hunde er blevet aflivet i Danmark, i det omfang vi kan tilvejebringe den information, så den er så præcis som muligt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Er hunde, der ikke har gjort nogen noget, blevet slået ihjel som følge af raceforbuddet under hundeloven?
Effekt: Ministeren må så godt komme med sin udlægning af den effekt, der har været, hvis min udlægning er forkert, og så må ministeren gerne uddybe, hvorledes man kan føre den her bevisbyrde for, at hunden ikke indeholder en forbudt hunderace.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-10-24:
Tak for det, og tak for spørgsmålene.
Altså, det ligger regeringen meget på sinde, at også danskere har mulighed for at have et godt forhold til deres hunde, og det står den her lov på ingen måde til hinder for.
Det er det også for udlændinge, der kommer hertil, men det kan være få tilfælde som det, vi har set i sommer, som gør, at man uforvarende kan være kommet til det. Nu synes jeg, at det er svært at tale om uskyldige hunde, fordi det som regel er mennesker, man taler om som skyldige eller uskyldige, fordi man har en bevidsthed om, at det, man foretager sig, er forkert.
Jeg kan heller ikke genkende billedet af, at det kan være vanskeligt at løfte bevisbyrden, og endelig tror jeg, at revisionen af hundeloven tilbage for et par år siden er lidt mere nuanceret, end fru Maria Reumert Gjerding giver udtryk for.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-24:
Tak for det.
Med det her lovforslag sikrer regeringen udenlandske hunde og udlændinges rettigheder, og det synes jeg kun er fint, men hvad med danskerne?
Ligger deres rettigheder og deres mulighed for at være sammen med deres hund slet ikke regeringen på sinde?
Jeg vil egentlig gerne bede ministeren om at bekræfte tre ting: at der er uskyldige hunde, der er blevet slået ihjel som følge af hundelovens hunderaceforbud, som blev indført i 2010, altså hunde, der aldrig har gjort nogen noget, som alene ser forkerte ud; at det kan være stort set umuligt at løfte den bevisbyrde, som politiet pålægger hundeejerne; og at hundeloven ingen effekt har haft i forhold til skambid.
Orla Østerby (KF), 2017-10-24:
Tak for det.
Det her er jo en justering af hundeloven, som grunder i historien om den italienske hund.
Det kunne lige så godt have været et hvilket som helst andet land, den var kommet fra.
Den her justering gør jo, at en hundeejer, som uforvarende er kommet ind i Danmark med en race, som er en af de 13 racer, der er forbud imod i Danmark, får mulighed for at få sin hund med tilbage til sit hjemland – underforstået at det er i privat øjemed, som er det, vi behandler med det her lovforslag.
Den nuværende lov giver ikke mulighed for det, og det betød dermed, at den pågældende hund skulle aflives.
Det gav jo – i hvert fald i Danmark – en opmærksomhed om den her sag og gjorde, at der var nogle, der var nødt til at tage action på det.
Og det er vel ret rimeligt, at den pågældende ejer får mulighed for at få hunden tilbage igen, når vedkommende er kommet ind med hunden uden at kende reglerne i Danmark.
Man kan spørge sig selv, hvor meget man kan komme med til Danmark uden at kende reglerne, men det er sådan, det her bliver fortolket.
Og i Det Konservative Folkeparti er vi enige i det, og vi giver opbakning til lovforslaget.
Trine Torp (SF), 2017-10-24:
Ja, der er jo ikke mange hunde, som får den ære at forårsage lovændringer i det her Ting, men det er jo sådan set det, der er sket i dag.
Grundlæggende set
er vi i SF skeptiske over for det raceforbud, som er i hundeloven.
Det er ikke påvist, at det har virket efter hensigten, og ingen kan vist sige, om der er kommet flere eller færre hundebid, efter det trådte i kraft.
Derimod har det i stedet skabt triste historier som den her sag om den italienske A-Iceberg, der er grunden til, at vi overhovedet har et lovforslag på bordet i dag.
Måske skulle vi i stedet for se i øjnene, at det er forkert at gå efter hundene, når det i virkeligheden handler om ejernes evne til at have hund på en måde, der er ansvarlig over for andre hunde og mennesker, der kommer i nærheden af hundene. Så vi støtter altså lovforslaget om at kunne undtage aflivning af hunde, som privatpersoner fra udlandet har haft med uden at vide, at hunderacen var på en forbudsliste, men vi mener egentlig, at det kun er en lappeløsning på en lov, der ikke virker efter hensigten.
Vi skal være trygge ved de hunde, vi møder på gaden, og farlige hunde skal aflives.
Men hvis vi skal farlig hundeadfærd til livs, skal vi stille krav til hundeejerne og give politiet muligheder for at gribe ind, før skaden sker.
Andreas Steenberg (RV), 2017-10-24:
Radikale Venstre har, siden hundeloven blev vedtaget,
Der er stor debat ude i samfundet om lige præcis den paragraf, fordi der er mange, der oplever, at de i hvert fald er bange for, at en hund kan blive aflivet, selv om den ikke har gjort noget galt, og selv om det er en fredelig hund, som ejeren er glad for.
Det her lovforslag laver så en undtagelse fra den paragraf i forhold til udenlandske hunde.
Nu bliver loven lavet om, så den hund ikke skal aflives, og sådan at udlændinge i nogle tilfælde ikke får aflivet deres hund, hvis de besøger Danmark.
Det synes vi i Radikale Venstre er helt logisk, men vi kunne også godt tænke os, at man havde en lidt dybere diskussion af, om man måske kunne udvide den fleksibilitet til hunde generelt, for efter vores opfattelse kan der også opstå situationer, hvor hunde, der ikke er farlige eller ikke har gjort noget galt, kan ende med at blive aflivet, og det synes vi vil være synd for dem, der ejer hunden, og selvfølgelig også for hunden selv.
Så vi støtter lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2017-10-24:
Tak for det.
Jeg skal ikke redegøre for hele sagen igen, det er gjort allerede.
Jeg kan bare nævne, at Alternativet forventer at stemme for det her forslag, sådan at hunde, der er endt i Danmark, af diverse grunde, kan få lov til at komme hjem igen.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-24:
Mange tak.
Lovforslaget er jo godt gennemgået af de foregående ordførere, og vi er langt hen ad vejen enige om, at det kan give god mening at samle den sikkerhedsmæssige regulering, så det er i samme lov og under samme ministerium.
Men vi har også en bekymring for, om Arbejdstilsynet bliver pålagt flere opgaver – og det har andre ordførere også sagt – uden at få flere ressourcer, og måske oven i købet, som det er blevet nævnt, bliver de beskåret 24 årsværk, men får alligevel pålagt flere arbejdsopgaver.
Så grundlæggende støtter vi i Alternativet intentionen bag forslaget, men ønsker i udvalgsarbejdet at følge, om der bliver gjort noget i forhold til Arbejdstilsynets ressourcer på det her punkt.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Jeg har det selv sådan, at jeg sådan set er valgt til at blande mig i tingene og til at tage stilling til tingene, ikke til at overlade det til ministre, og jeg er i princippet ligeglad med, om det er en borgerlig eller en socialdemokratisk eller for den sags skyld en minister med en helt tredje farve.
Det er vigtigt, at Folketinget er det sted, hvor man tager beslutningerne, og derfor mener jeg, at det er en uskik at bemyndige ministre til at tage stilling til de her ting, som kan handle om liv og død.
Det er jo ikke bare nogle tekniske handelshindringer i forhold til et marked; det er jo reelt redskaber, som skal sikre mennesker i deres hverdag.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-24:
Man kan jo altid diskutere, hvor man er mest tryg ved beslutningerne ligger henne.
Jeg tror, der er grænser for, hvor mange detaljer vi skal tage stilling til i Folketinget, og jeg synes, det her ligger på et detaljeniveau, hvor vi er trygge ved, at det bliver ministerens afgørelse.
Christian Juhl (EL), 2017-10-24:
Som bekendt er lobbyvirksomhederne i EU jo rimelig stærke.
Lad os nu sige, at et eller andet italiensk elevatorfirma synes, at der er nogle snærende regler i det her, og at det ville give dem en konkurrencefordel på det danske marked, hvis de fik slækket på nogle af reglerne.
Det får de så overbevist EU om, og lad os sige, at det så kan blive gennemført med en borgerlig minister ved roret, fordi han synes, det er vigtigt for markedet, at de her elevatorer kommer ind på markedet, så vi kan spare nogle penge.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-24:
Det er et lovforslag, som skal skabe en lidt mere smidig lovbehandling for bl.a. elevatorbranchen, og det er jo en branche, hvor det går meget op og ned, og derfor er vi glade for, at vi kan gøre noget godt for den.
Alt i alt synes vi, det her er en ret teknisk ændring.
Vi ser ikke umiddelbart, at det får nogen store konsekvenser ude i virkeligheden,
men det gør nok arbejdet herinde lidt nemmere.
For vores vedkommende har vi ikke noget behov for, at alt skal over vores bord, og vi har tiltro til, at ministeren kan forvalte den bemyndigelse, som vi giver ham med lovforslaget her.