runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Det afslørede en ministerbestilt evaluering af au pair-ordningen fra 2019.
Den viste, at ordningen havde udviklet sig fra at være en kulturudveksling til at muliggøre og legitimere systematisk udnyttelse af au pairer som billig arbejdskraft.
Men lad mig da også med det samme slå fast, at der er familier, som oprigtigt er interesseret i reel kulturudveksling, og som behandler deres au pair med respekt og efter alle regler.
Men af evalueringen fremgår det, at værtsfamiliernes motivation for at få en au pair først og fremmest er at få assistance i hjemmet, altså at få udført arbejdsopgaver, og at au pairerne i høj grad kommer til at tjene penge til deres familier i hjemlande som Filippinerne, Kenya og Thailand, og nogle gange endda deres til egne børn.
Det er ikke ligegyldigt, hvad vi erstatter au pair-ordningen med.
Velstillede familier vil blive ved med at efterspørge assistance i hjemmet.
Derfor bør vi erstatte au pair-ordningen med en såkaldt familiehjælperordning på danske løn- og arbejdsvilkår, sådan som fagforbundet FOA har foreslået.
Først og fremmest skal familiehjælperne ikke lønnes med lommepenge.
I stedet for 4.850 kr. og dermed en timeløn på 37 kr. skal de have en rigtig løn.
Her er det oplagt at pege på husassistenternes løn, da der tale om tilsvarende arbejde.
Konkrete forslag til ændringer er, at familiehjælperne skal sikres et minimumstimetal på mellem 25 og 30 timer for at få en løn, de kan leve af, og mulighed for at kunne bijobbe hos andre, hvad der ikke er tilladt i dag.
Flere af dem er så gammeldags, at de alligevel ikke efterleves.
Hvorfor skal vi blande os i den slags?
Derfor har Enhedslisten og SF fremsat et beslutningsforslag, som vi har udarbejdet i tæt samarbejde med fagforbundet FOA.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Det lægger op til, at man etablerer en ny opholds- og arbejdsordning for familiehjælpere, der skal erstatte den nuværende au pair-ordning, og der opstilles en række forslag til, hvordan sådan en familiehjælperordning kan udformes.
Forslagsstillerne anfører som begrundelse for forslaget, at man ved at etablere en lovreguleret arbejds- og opholdsordning vil kunne sikre bedre aflønning og arbejdsvilkår for de personer, der i dag opholder sig i Danmark på au pair-ordningen.
Dermed sikres det ifølge forslagsstillerne, at disse personer arbejder i overensstemmelse med almindelige danske løn- og ansættelsesvilkår, og forslagsstillerne ønsker, at det arbejde, som en au pair varetager, skal betragtes som et almindeligt arbejde.
Det er vigtigt for regeringen, at au pair-ordningen fungerer efter hensigten og er på ordentlige vilkår, og at ordningen er til gavn for både au pair-kvinder og værtsfamilier.
Jeg tror også, det er vigtigt at have for øje, at au pair-ordningen aldrig har været tænkt som en erhvervsordning og derfor heller ikke for mig at se bør sidestilles med en erhvervsordning.
Forslagsstillerne argumenterer for, at de opgaver, som en au pair udfører, skal betragtes som almindeligt arbejde, men jeg synes, det er svært at komme i tanke om et almindeligt arbejde, hvor arbejdstageren indgår som en del af familien og bl.a. får betalt en række forsikringer, danskundervisning og rejseudgifter, ligesom arbejdstageren bor hos arbejdsgiveren og får betalt kost og logi af selv samme arbejdsgiver.
Det er vigtigt at anerkende den betydning, som man har som au pair, og jeg tror, at jeg før har sagt, at det er vigtigt også at kunne gå til justeringer af au pair-ordningen på en måde, som er holdbar og langsigtet, og det er jeg ikke overbevist om at den løsning, der bliver foreslået her, er.
For mig at se virker det, som om man vil etablere en lavtlønserhvervsordning for tredjelandsstatsborgere, og det kan jeg ikke tilslutte mig.
Jeg stiller mig tvivlende over for, om der overhovedet vil være aftagere til sådan en ordning, fordi udgiftsniveauet selvfølgelig vil være på en anden måde og sammensat anderledes end for au pairer.
Antallet af ansøgninger på au pair-ordningen har dykket siden 2019, hvor udgiftsniveauet steg, bl.a. på grund af danskundervisning, og det har således været faldende på den måde, at der i 2010 blev meddelt 2.500 opholdstilladelser for au pairer.
I 2020 og frem til 2022 blev der meddelt under 700 opholdstilladelser årligt, og senest i 2023 blev der meddelt 536 opholdstilladelser.
Så jeg føler mig ikke overbevist om, at ordningen med at lave en ny lavtlønserhvervsordning for tredjelandsstatsborgere, er den rigtige vej at gå, så folk kan komme og arbejde for, ja, i hvert fald under det, som vi har på vores almindelige beløbsordning, som er 487.000 kr., og også under det, som er på den beløbsordning, som er på 375.000 kr.
Jeg tror som sagt ikke, det er den rigtige vej at gå, og jeg kan egentlig ikke forstå, at det skulle være løsningen, hvis man ser det fra venstrefløjens side.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Jeg kan jo for så vidt godt anerkende ministerens argumentation om, at den her ordning, vi så foreslår, kan der også være noget at udsætte på.
Så hvad er ministerens alternativ til det?
Altså, er ministerens alternativ virkelig, at vi bare skal fortsætte med officielt at legitimere social dumping, hvad det så åbenlyst er, når det kommer til au pair-ordningen?
Så kan jeg godt give ministeren ret i, at det jo ikke er, fordi den ordning, vi så har udarbejdet i samarbejde med FOA, lige kan være svaret på alt, men kan vi blive enige om, at i dag er ordningen kun social dumping, og at det ikke har noget med kulturudveksling at gøre?
Vi har så foreslået den her ordning, og hvis ministeren synes, den ordning er dårlig, hvilke andre ordninger kunne ministeren så se for sig?
Nu kan vi jo konstatere, at Norge har afskaffet sin ordning ud fra de samme erkendelser, så hvornår følger Danmark med?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Jeg går ikke ind for en afskaffelse af au pair-ordningen, men jeg anerkender selvfølgelig, at der er problemer, og at der er nogle familier, som ikke kan finde ud af at behandle folk ordentligt.
Jeg synes også i al rimelighed, at de ændringer, som vi lavede løbende, har gjort, at der er færre af den type sager, og også, at ordningen bliver brugt mindre.
I forhold til idéen om en erhvervsordning, hvor vi regner med 30 timer – nu kan jeg ikke huske, præcis hvor meget man får som familiehjælper og overenskomstmedlem – vil jeg sige, at hvis man siger, at det f.eks. er 150 kr. i timen, så snakker vi om en erhvervsordning, hvor man kan komme ind, hvis man tjener 200.000 kr. om året.
Det kan jeg ikke forestille mig at Socialistisk Folkeparti og hr. Karsten Hønges medlemskollegaer i 3F f.eks. synes er en god idé.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Det er måske også derfor, jeg sådan i spænding ventede på, hvad der så kunne være alternativet.
Jeg anerkender, at der kan være fingre at sætte på det forslag, vi har, men det er så langt bedre end den au pair-ordning, der er, som bare er offentligt legitimeret social dumping.
Og det er vel næppe ministerens eller Socialdemokratiets politik at lave socialhjælp til overklassen og den højere middelklasse, som er dem, der benytter au pair-ordningen i dag.
Så i stedet for at sige, at den ordning, som vi her lægger frem, ikke rigtig duer, kunne man sige, hvad det så kunne være.
Skal vi så bare afskaffe ordningen fuldstændig uden nogen erstatning?
Det var da en mulighed, men er det regeringens politik?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Det vil jeg gerne anerkende, og så vil jeg håbe, at det så også bliver løst.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Nu var ordføreren jo ikke til stede i salen, da jeg gennemgik lovforslaget slavisk og teknisk oppe på talerstolen som den første ordfører.
Min kommentar til fru Rosa Lund handlede sådan set om en principiel diskussion om, hvorvidt folk, der har lovligt ophold her i landet, egentlig ikke udgør noget problem for samfundet.
Det gør en række mennesker, som har lovligt ophold her i landet, og som aktivt promoverer værdier, som er undergravende.
Jeg vil gerne have ordføreren til at bekræfte noget.
Når ordføreren rejser den problemstilling, som fremgår af høringssvarene fra flere sider, bl.a. Dansk Flygtningehjælp, om det her med overførsler af de forskellige rater i forbindelse med repatrieringsydelsen, vil ordføreren så ikke anerkende, at ministeriet faktisk har givet udtryk for, at det skal løses, og at det skal løses, før lovgivningen egentlig kan sættes i gang? Der er en opmærksomhed på, at lige præcis de spørgsmål vedrørende bankkontoer nok skal blive løst.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Men sådan kan det gå, når ens parti bliver lidt større og andre partier bliver lidt mindre.
Jeg er vant til, at jeg har lidt over 20 minutter, før jeg skal herop, og nu har jeg kun lige over 10 – men tilbage til det vigtige.
Det her er jo førstebehandlingen af et lovforslag til ændring af repatrieringsloven, hjemrejseloven og udlændingeloven.
De tidligere ordførere har allerede gennemgået en del af detaljerne omkring det, så det vil jeg undlade og så egentlig bare sige, at vi kan se, at det er et forslag, som styrker og forenkler reglerne, og det er en skærpelse af, hvem der har ansvaret i de forskellige faser af en hjemsendelse.
Derfor kan vi sige, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Tak for det – det er to skridt frem og to skridt tilbage.
Men sådan er det jo.
Jeg tænker ikke, at jeg vil gøre så meget ud af lovforslaget; mine gode kollegaer fra de forskellige partier har allerede været inde på de forskellige tiltag i lovforslaget.
Dog vil jeg sige, at jeg synes, det er godt, og jeg synes, det er vigtigt, at vi med det her lovforslag er med til at smidiggøre og forenkle sagsbehandlingen på udlændingeområdet.
Det er et vigtigt område, og derfor er det rigtig vigtigt, at vi har sådan en type lovforslag, hvor vi kan gå ind og smidiggøre nogle af de her regler.
Jeg er også glad for, at lovforslaget bl.a. overfører kompetencen til at træffe afgørelser om opholdstilladelse på grund af udsendelsesændringer fra Udlændingestyrelsen til Hjemrejsestyrelsen.
Det giver sådan set bare meget mere mening, at de vurderinger ligger hos Hjemrejsestyrelsen.
Så indeholder lovforslaget også en masse andre elementer, bl.a. i forhold til repatrieringshjælpen og tilvejebringelse af hjemmel til, at kommunerne kan få adgang til borgernes indkomst- og ydelseshistorik i indkomstregisteret til brug for vurdering af, hvilke udlændinge der skal modtage en dedikeret vejledningssamtale om muligheden for at modtage støtte, og det er sådan set ret vigtigt.
Så Moderaterne bakker selvfølgelig også op om lovforslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Dette lovforslag har til formål at forenkle og smidiggøre de danske myndigheders sagsbehandling på udlændingeområdet.
Konkret består lovforslaget af følgende fire elementer: Adgang til indkomstregistret i forbindelse med dedikeret vejledning om repatrieringsordningen, ændring af ydelsesstruktur og udbetalingstidspunkt for hjælp til repatriering, fastsættelsen af indrejseforbud for overskridelse af en udrejsefrist og tydeliggørelse af reglerne om vurdering ved afgørelser om afslag på forlængelse af opholdstilladelse.
Jeg vil gerne begynde med at sige, at vi i Danmarksdemokraterne mener, at forslaget viser nogle gode takter omkring, at ikkeintegrerbare udlændinge i størst muligt omfang skal repatrieres.
Det mener vi er godt, både for udlændingen selv og for den danske stat.
At der skal betales økonomisk støtte, for at udlændingen gør dette, er en økonomisk byrde, som vi må bære på kort sigt, men som selvfølgelig vil ende med at være en gevinst for Danmark på lang sigt, når disse udlændinge ikke længere opholder sig i landet.
At udlændinge i dag tager imod støtten og rejser tilbage til deres hjemland for så senere at vende tilbage til Danmark uden at betale støtten tilbage, er dybt problematisk og en udfordring, der skal løses.
Dette lægger lovforslaget også op til.
Dog er der fortsat udfordringer med udbetaling af den anden rate af støtten grundet bl.a. hvidvaskningsloven.
Det er en udfordring, som Danmarksdemokraterne vil opfordre ministeren til at løse hurtigst muligt.
Derudover forsøger forslaget om adgang til indkomstregisteret i forbindelse med dedikeret vejledning om repatrieringsordningen at løse nogle af de administrative udfordringer, som kommunerne oplever med at identificere målgruppen for den dedikerede vejledning om repatriering.
Det mener vi i Danmarksdemokraterne er meget fornuftigt
Når alt dette så er sagt, mener vi fortsat, at regeringen skal styrke ordningen omkring flygtninge endnu mere, end regeringen gør i dag, så flere flygtninge kan forlade Danmark frivilligt.
Derfor ser vi i Danmarksdemokraterne gerne, at kommunernes indsats rettet mod flygtninges frivillige repatriering bliver styrket yderligere.
Jeg kan meddele, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
Tak for ordet, formand.
I 2021 var vi meget uenige med den daværende S-regering og aftalekredsen om de nye regler for repatriering, hvor S-regeringen med støtte fra flere partier lempede på hjemrejsepolitikken ved at friholde 30.000 ud af 60.000 arbejdsløse udlændinge fra vejledning i hjemsendelsessamtaler.
Det var vi fra konservativ side selvfølgelig meget imod
, og derfor fremsatte vi selv et beslutningsforslag, hvorefter man kun kunne fritages fra vejledning i hjemrejse, hvis man havde haft lovligt ophold i Danmark i mindst 15 år og højst havde været på kontanthjælpslignende ydelser i op til 3 måneder ud af de seneste 3 år og havde bestået danskprøve 3 eller lignende.
Det var fuldstændig i tråd med de krav, som vi i øvrigt normalt stiller på udlændingeområdet.
Når det er sagt, synes jeg, at det her lovforslag indeholder mange gode og vigtige elementer i forhold til at gøre repatrieringsordningen bedre.
Her tænker jeg bl.a. på ændring af ratesystemet, hvor der bliver større fokus på at forhøje incitamentet til, at man bliver i hjemlandet, og på at skabe en større gennemsigtighed i forhold til de forventede udbetalinger.
Det Konservative Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2024-02-22:
Det her lovforslag indeholder en bred vifte af store og små ændringer i forhold til repatriering af flygtninge, udbetaling af ydelser, udsendelse af personer, indrejseforbud og udrejsefrister.
Det er altså en ægte klassiker, har jeg lyst til at sige, fra udlændinge- og integrationsministeren, eller fra ministeriet.
Det er et bunkelovforslag, hvor man som folketingsmedlem kan finde elementer, man kan støtte, og elementer, man ikke kan støtte.
Det siger sig selv, at regeringen ved at samle vidt forskellige ændringer i samme lovforslag kan stille nogle af os folketingsmedlemmer i en lidt vanskelig situation.
For hvordan skal man stemme til et lovforslag, som indeholder elementer, man er for, og elementer, man er imod?
Vi kan selvfølgelig altid bede om at få lovforslaget delt op; når der er sådan et bunkelovforslag her, kan vi jo bede om, at det så skal deles op i fire-fem lovforslag, og det virker også lidt fjollet på en eller anden måde.
Jeg tror egentlig godt, at ministeren ved, hvordan os folketingsmedlemmer, som ikke har et helt embedsapparat i ryggen, har det med de her bunkelovforslag.
Enhedslisten er principielt af den opfattelse, at flygtninge og indvandrere, der selv har et klart ønske om at vende tilbage til deres oprindelsesland, fortjener en økonomisk håndsrækning fra det danske samfund, så de kan etablere sig i oprindelseslandet.
Når man læser bemærkningerne til det her lovforslag, får man desværre ikke indtrykket af, at det er hovedformålet med repatrieringsydelsen, altså at hjælpe flygtninge og indvandrere.
Et centralt element i lovforslaget er de dedikerede vejledningssamtaler, der, som der står i bemærkningerne, og jeg citerer, »er et vigtigt element i forhold til at få flere personer med lovligt ophold til at gøre brug af repatrieringsordningen og rejse frivilligt hjem.«
Enhedslisten er ikke enig i præmissen om, at det skulle være et selvstændigt mål at få personer med lovligt ophold i Danmark til at forlade Danmark, og vi er ikke enige i strammerflertallets regler om, at kommunale sagsbehandlere skal være forpligtet til ved samtaler med udenlandske borgere at vejlede dem om mulighederne for at forlade Danmark.
Vi mener, at vi i stedet skal arbejde for at integrere og hjælpe flygtninge og indvandrere, der bor her i landet.
Vi skal gøre det lettere for dem at føle sig velkomne i Danmark, f.eks. ved at lempe reglerne for at få permanent ophold eller lempe reglerne for at få statsborgerskab.
Det burde ikke være ny viden for mine kollegaer her i salen, at det er Enhedslistens politik.
Hvis nogle af dem helt af sig selv ønsker at rejse til oprindelseslandet, vil vi gerne være med til at give dem repatrieringsstøtte, men vi vil gerne være sikre på, at de selv ønsker at rejse og ikke er blevet presset til det.
Vi kan i Enhedslisten derfor ikke støtte det her bunkelovforslag.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Fru Rosa Lund sagde, at Enhedslisten ikke mener, at hvis man har et lovligt ophold her i Danmark, skal man opfordres til at overveje at forlade landet.
Men er fru Rosa Lund ikke enig i, at mange af dem, som smadrer det danske samfund rundtomkring ved at promovere undergravende værdier, f.eks. hvis man råber jihad på gaderne, eller hvis man sylter børnesager i socialforvaltningen, fordi dem, der er i skudlinjen, har den samme baggrund som en selv, godt kan have lovligt ophold, selv om de bidrager til den type aktivitet?
Det er vel ikke kun folk på et ulovligt opholdsgrundlag, som undergraver vores samfund hver eneste dag?
Rosa Lund (EL), 2024-02-22:
Det har hr. Frederik Vad fuldstændig ret i.
Skal vi så også bare sige til dem, at de skal rejse et andet sted hen?
Jeg tror ikke, at det egentlig er sådan, et demokrati fungerer, hr. Frederik Vad.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Ordføreren bruger ordet hudfarve – det var interessant.
Det er jo det, man altid hører; det er kun fru Rosa Lund og ligesindede, der tager det ord i munden.
Mener fru Rosa Lund, at nogle af dem, der f.eks. går i Københavns gader og råber, at problemet nede i Mellemøsten skal løses med jihad, kunne have gavn af en samtale og en opfordring til at overveje den her repatrieringsordning, hvis de lever op til kravene?
Rosa Lund (EL), 2024-02-22:
Jeg har ingen som helst chance på Jorden for at vide, hvilket opholdsgrundlag de mennesker, der råber det, har, og derfor kan jeg heller ikke stå her på Folketingets talerstol og lave sagsbehandling.
Jeg synes generelt, at det er en uskik, at vi i Folketinget laver konkret sagsbehandling af konkrete personer.
Derfor mener jeg jo også, at f.eks. Indfødsretsudvalget burde fungere på en helt anden måde, end det gør i dag.
Det burde heller ikke være ukendt for hr. Frederik Vad.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Tak for det.
Nu er det jo sjældent, at jeg skriver mine taler hjemmefra, og det har jo den pointe, at man kan replicere direkte på det, der bliver sagt, og reflektere over det, der bliver sagt.
Jeg synes, at det er nogle lidt specielle eksempler, som bliver nævnt af hr. Frederik Vad.
Det kan godt være, at der sidder socialrådgivere med anden etnisk baggrund, som misbruger deres position, men det er nok ikke dem, der boner ud i indkomstregistret, som man nu vil give kommunerne adgang til.
Dermed er det nogle helt underlige eksempler at bruge i forbindelse med et forslag, der handler om nogle helt andre.
Det handler måske snarere om at identificere dem, der har stået uden for arbejdsmarkedet i lang tid og ikke bidrager økonomisk til samfundet.
Så man må i hvert fald sige, at den her ordning måske mere drejer sig om det, som hr. Frederik Vad plejer at kalde Socialdemokratiets udlændingepolitiske ben nummer et.
Så vidt jeg husker, er der tre ben i Socialdemokratiets nye udlændingepolitik, og så vidt jeg ved, er det kun en malkeskammel, der plejer at have tre ben.
Men det her handler så om det første ben, som handler om at bidrage til arbejdsmarkedet.
Nå, men jeg har lige et par generelle ord om selve lovforslaget.
Når folk er her på et lovligt grundlag og i øvrigt ikke har begået kriminalitet, synes vi overhovedet ikke, at det hører nogen steder hjemme at opsøge dem og bede dem om at rejse et andet sted hen.
Et af de vigtigste problemer bliver fremhævet af Dansk Flygtningehjælp, der i deres høringssvar siger, at vi allerede har store problemer med at udbetale repatrieringshjælp til, så vidt jeg husker, Syrien og Iran, men der er også problemer med Afghanistan og Rusland.
De problemer vil kun blive endnu større, hvis man gennemfører det her lovforslag.
Derfor er deres vurdering, at det her vil medføre mere bureaukrati og mere mistillid til ordningen blandt dem, der ellers kunne være i målgruppen for ordningen.
Så selv hvis man sad med det mål at skulle repatriere så mange som muligt, synes jeg, at man må være en lillebitte smule loren over for det her forslag, når nu Dansk Flygtningehjælp, som er nogle af dem, som kender mest til den her gruppe, siger, at det her sandsynligvis vil få den effekt, at der er færre, der vil bruge ordningen, fordi de vil blive mere bekymret for, om den danske stat også vil leve op til aftalen og rent faktisk overføre de penge, som er aftalt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
Efter at jeg hørte først ministeren og nu hr. Frederik Vad, tror jeg, at regeringen og ministeren skal være glade for, at man kan sætte en socialdemokratisk ordfører på talerstolen til at sige det, der egentlig burde siges.
Det var det, ministeren frafaldt, og det er jeg faktisk både irriteret og skuffet over.
Det må jeg sige.
For den socialdemokratiske ordfører sagde jo egentlig nogenlunde det, som jeg sagde, nemlig at man sådan set ikke kunne støtte det her forslag.
Så var der nogle lidt svævende betragtninger, og så indrømmede man fra ordførerens side, at der var uenighed i de tre regeringspartier.
Der har Moderaterne og Venstre så åbenbart vundet det her slag.
Det kommer nok også på et eller andet tidspunkt om noget andet.
Så har jeg måske et lidt ledende spørgsmål, men ministeren vil jo ikke selv svare: Hvorfor svarer ministeren ikke bare sådan?
I stedet svarer man direkte forkert og faktisk en anelse arrogant over for mig, vil jeg have lov at sige.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Vi har jo forskellige roller heroppe.
Jeg repræsenterer Socialdemokratiet, og ministeren repræsenterer et regeringskollektiv bestående af ministre fra tre regeringspartier.
Jeg synes måske, at fru Pia Kjærsgaard er lidt heftig i sin udlægning af, hvordan ministeren svarede hende.
Som jeg engang sms'ede til fru Pia Kjærsgaards sidekammerat, ved fru Pia Kjærsgaard godt, hvordan man debatterer her i salen, og der går jo to på hr. Mikkel Bjørns og min alder på én 40-årsjubilar her i salen.
Men altså, vi har forskellige roller, og jeg har det bare sådan lidt, at det ville være hyklerisk at stå heroppe og påstå, at Socialdemokratiet synes, at det er en fantastisk ordning, når vi indtil nu har ment det modsatte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
Så mangler jeg bare lige at høre – det var ordføreren også inde på – at der faktisk burde være indkaldt til nogle forhandlinger, og det vil jeg bare have bekræftet.
Er det ikke noget, man burde have gjort?
Det kunne være en evaluering, eller hvad man skal kalde det.
Jeg vil ikke sige forhandlinger, men man kunne i hvert fald lige indkalde os for at høre, hvor vi står nu, om vi kan gøre det anderledes, om vi kan gøre det bedre, eller om vi helt skal skrotte det.
Det sidste er nok det, jeg er tilhænger af.
Men jeg må nok sige, at jeg måske har lidt nemmere ved at få pulsen op end ministeren, og det er nok det, der gør sig gældende.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Som man også kan finde talrige citater om, er det sådan, at de ting, vi for få år siden syntes var problematiske, synes vi stadig væk er problematiske, f.eks. arbejdstiden.
Så ja, Socialdemokratiet står der, hvor vi altid har stået i det her spørgsmål.