runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2024-12-03:
Altså, det første spørgsmål kan jeg afvise hundrede procent.
Det kommer ikke til at ske.
Og til det andet spørgsmål, i forhold til hvor det kommer fra, vil jeg sige, at det ikke kommer fra branchen.
Det er da sjovt nok ikke branchen, som synes, at efterskolerne bare skal have deres egen efterskolebus, når de skal på skiferie.
De synes jo, man skal bruge en vognmandsvirksomhed.
Det er ikke branchen, som synes, at plejehjemmet selv skal køre deres beboere rundt.
Altså, de synes jo, at de skal bruge en busvognmandsvirksomhed.
At kalde det liberaliseringer kan man vel godt; det er jo ikke et fyord i min optik.
Men jeg vil nok nærmere bare kalde det sund fornuft.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-03:
Jeg vil gerne citere den henvendelse, der er kommet.
Der står: »Vi er dybt bekymrede for, at det vil føre til omgåelse af reglerne, skævvridning af konkurrencevilkår, sikkerhedsproblemer og forringede arbejdsvilkår.«
Gør det ikke indtryk på ministeren?
Så vil jeg dertil tilføje, at der også i brevet står, at man faktisk ikke fra den samlede branches side forstår behovet for det her lovforslag, og at man i branchen ikke mener, at det er blevet efterspurgt.
Så man er oprigtigt nysgerrig og kunne godt tænke sig at vide, hvorfra behovet for det her lovforslag kommer, hvis en så bred en repræsentation fra branchen ikke ser behovet for det.
Så hvor kan ministeren spore det behov tilbage til, andet end at det måske er en del af regeringens plan om at liberalisere busmarkedet på en måde, som branchen i hvert fald ikke er enig i?
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-03:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi ikke imod regelforenkling
, men vi er meget bekymret over effekterne af det her forslag, særlig når man lytter til kritikken fra den samlede branche.
Vi er samlet set bekymret for, at det her lovforslag vil føre til en omgåelse af reglerne og til skævvridning af konkurrencevilkår og medføre sikkerhedsproblemer og forringede arbejdsvilkår for buschauffører.
Det er vi som sagt ikke alene om.
Vi forstår helt principielt ønsket om at lave en regelforenkling, men det er ikke det, vi ser som den primære effekt af det her lovforslag.
Vi ser et forslag, som bruger regelforenkling som anledning til at liberalisere busmarkedet på bekostning af sikkerhed, ordnede arbejdsvilkår og fair konkurrence.
Uden klare definitioner og afgrænsninger risikerer vi at skabe usikkerhed og skævvridning i busbranchen, og det mener vi ikke er i nogens interesse.
Derfor kan vi i udgangspunktet ikke stemme for det her lovforslag, og vi opfordrer regeringen til at genoverveje de foreslåede ændringer og sikre, at loven beskytter både sikkerheden og arbejdsforholdene i busbranchen langt bedre.
Vi ser frem til arbejdet i udvalget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Jeg står her i dag som suppleant for den konservative ordfører, fru Mai Mercado, og hun skriver: Lovforslaget består af to dele.
Vi tager det nemmeste først.
Lovforslaget giver mulighed for at forlænge tilladelser til sygetransport med 18 måneder.
En række tilladelser udløber, og der er igangsat et arbejde med evaluering af taxaloven.
Den del bakker vi fint op om.
Resten af lovforslaget består af tre elementer, der har til formål at fjerne, forenkle og ændre krav til transportvirksomheder i Danmark, og det lyder godt og enkelt, men høringssvarene viser, at det måske er lidt mere kompliceret end som så.
Nummer 1 er restancekravet.
Det foreslås at fjerne restancekravene for virksomheder og transportledere i godskørselsloven og buskørselsloven, og den del er o.k.
Nummer 2 er forenkling af chaufførvikarvirksomheder.
Det her punkt tilsigter, at man ikke længere skal have gods- eller buskørselstilladelse for at opnå godkendelse til at drive chaufførvikarvirksomhed, og en række krav udgår.
Her er høringssvarene mere blandede.
3F er skeptiske, i forhold til om det vil medføre social dumping.
Danske Speditører vurderer, at der i dag stilles mange krav, og at ordningen ikke giver den fleksibilitet, som det var hensigten.
Så vi kommer til at stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen for at få belyst konsekvenserne yderligere.
Så er der nummer 3, som er forenkling af krav i buskørselsloven.
Buskørsel defineres som personbefordring med dansk indregistreret motorkøretøj indrettet til befordring af flere end ni personer, og der er tre krav, som udgør tilladelseskravet, hvoraf et skal være opfyldt.
Det er transportministerens vurdering, at den nuværende definition udgør unødvendige administrative byrder, og det foreslås at ændre loven.
Men høringssvarene er ekstremt kritiske her, og man fornemmer en samlet branche, der protesterer, og de protesterer højt.
Man fornemmer samtidig så igen, at ministeriet ikke er helt enig, og det har så fået høringsparterne til at komme med nogle meget konkrete anbefalinger.
De anbefalinger og de forslag kommer vi til at tage med i den videre drøftelse i udvalgsbehandlingen.
Derfor er Mai Mercados endelige melding, at vi er nødt til at få boret lovforslagets konsekvenser mere udførligt ud, før vi tager endelig stilling til det samlede forslag.
Peter Have (M), 2024-12-03:
Tak for det, formand.
Jeg havde en hel masse argumenter stort set magen til dem, som lige er blevet sagt.
Men der er nogle ting, jeg gerne lige vil holde fast i, og det er, at det er vigtigt, at vi holder fast i, at der er ordnede løn- og arbejdsforhold, og det er vigtigt, at vi sørger for, at chauffører og chaufførvikarer får de rigtige lønninger, selv om vi fjerner en overregulering.
Det er også godt for os, at vi kan skabe en fleksibilitet i branchen uden at gå på kompromis med medarbejdernes rettigheder.
Så vil jeg også bare lige anerkende Dansk PersonTransport, DI Transport, Dansk Erhverv og 3F Transport, der ønsker nogle klare definitioner og afgrænsninger, ligesom det er en god idé at lave en evaluering af loven.
Det er alt sammen noget, vi vil tage med ind i den videre lovbehandling.
Vi støtter forslaget.
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
Nej, man kan aldrig helt vide det, for et flertal i Folketinget kan fjerne en lov, de kan gøre, lige hvad de vil.
Men har man lavet en aftale på tværs af mange partier, binder aftalen, for jo flere, du involverer i det og binder dig til, jo mere binder det.
Men det er rigtigt, at det altid vil være det flertal i Folketinget, der er, og som folket har sammensat, som afgør, hvad lovene er, men de vil være bundet af de aftaler, de har indgået, og det er jo det, den her aftale sikrer.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-03:
Tak, og tak til ministeren.
Ministeren undlod at nævne den kollektive henvendelse, der har været fra 3F Transport, DI Transport, Dansk Erhverv og Dansk PersonTransport, som har henvendt sig sammen til udvalget med bekymringer over effekten af det her lovforslag.
Vil ministeren ikke kommentere på de bekymringer, der er blevet rejst der, såfremt ministeren har set de bekymringer?
Jeg berørte det også i min tale i forhold til arbejdsvilkår, i forhold til risikoen for social dumping og nogle af de andre spørgsmål, der bliver rejst i henvendelsen.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Jeg synes ikke, at jeg har antydet, at vi ikke anerkender det.
Jeg synes faktisk, det er en rigtig, rigtig fin aftale, der er indgået, og som dækker rigtig meget af den her problemstilling.
Vi mener blot, at det at få lovgivet omkring retssikkerheden er den brik, der mangler, og det kan vi også godt se på de interessenter, vi omgiver os med, som efterlyser det, og som siger, at lige nu kan erhvervsdrivende ikke helt vide, hvad de kan regne med, hvis der kommer en pandemi.
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
For Venstre har det været utrolig vigtigt at sikre retssikkerheden for virksomhederne og sikre, at der er mulighed for kompensation.
Vi kæmpede for kompensation igennem hele coronapandemien, og vi mener også, at hvis det samme sker igen, skal der også være kompensation.
Det er en måde at sikre, at de fremtidige generationer af politikere har noget at stå på, når de bliver ramt af det samme, hvad de forhåbentlig aldrig gør, som vi blev.
Så hvordan kan det være, at De Konservative slet ikke anerkender, at vi rent faktisk har reageret på de undersøgelser, vi har lavet?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Tak, formand Bonnesen.
Tak til alle og især måske til jer, som jeg kan forstå vil støtte forslaget.
Jeg startede tidligere i behandlingen med at sige, at retssikkerheden for erhvervslivet ligger os meget på sinde.
Derfor synes jeg også, det er lidt ærgerligt, hvis der er partier her, som tilsyneladende vælger ikke at tage det fulde skridt.
For vi tog jo et vanvittig godt skridt tilbage i det forrige folketingsår med den her aftale, som vi har talt så meget om.
Man kan jo sige, at der er gjort et rigtig stort og grundigt forarbejde, men vi mangler loven om retskravet.
Forud for coronapandemien, havde virksomheder og selvstændige krav på erstatning fra det offentlige, hvis de blev påført et tab.
Men pandemien krævede en ændring i epidemiloven, og så blev retskravet fjernet.
Så havde vi sådan set en aftale om, at der skulle forhandles retfærdige vilkår for erhvervslivet, når vi var ude af pandemien.
Det er så bare ikke sket, og midt i 2023 blev forhandlingerne helt afblæst.
Vi har blot forsøgt at imødekomme det med en model for, hvordan det kunne se ud.
Vi mener, der skal indføres processuelle regler, der skal sikre en politisk stillingtagen til konsekvenserne af et tvangsindgreb efter epidemilovens kapitel 6 – ikke kroner og øre, men en proces for hvordan.
Det synes vi ærlig talt hører hjemme i et retssamfund.
Det skylder vi de danske virksomheder, der hver dag arbejder for Danmark.
Tak for ordet, og tak for debatten.
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
Det er ikke for at hænge mig enormt meget i ord, men det betyder faktisk noget, fordi vi har en aftalepraksis, hvor vi lever op til de aftaler, vi indgår.
Sådan er det ikke med erklæringer.
Man kan lave alle de erklæringer, man vil, men man binder ikke hinanden.
Aftalepartier binder hinanden.
Man kunne også have lavet et forlig; der binder man også hinanden.
Det er bare vigtigt for mig, at vi sikrer erhvervslivet, og derfor er det også vigtigt for mig, at Radikale Venstre også anerkender, at der er en aftale.
Jeg håber også, at Radikale Venstre vil stå ved aftalen.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-03:
Jeg hæfter mig ved, at vi i det mindste er enige om, hvad det er, vi gerne vil, nemlig at sikre dansk erhvervsliv, også i forbindelse med en nedlukning endnu en gang.
Det synes jeg er vigtigt.
Jeg tror faktisk, det var regeringen selv, der startede med at kalde det en hensigtserklæring.
Beklager, hvis man føler sig stødt af ordvalget.
Jeg synes, det ville være fornuftigt at tage det skridtet videre, sådan som det her beslutningsforslag lægger op til.
Jeg synes også, at jeg har gjort det meget klart, hvad jeg kan se af fordele, og hvilke balancer jeg mener der skal findes i sådan et eventuelt lovforslag.
Det synes jeg sådan set ikke strider imod det, at man også har en aftale, som vi alle sammen er med i.
Som jeg har sagt hele tiden, er vi glade for den aftale, der er lavet.
Jeg ved nærmest ikke, om jeg skal tage det sidste som en fornærmelse.
Jeg synes, at jeg har sagt det meget, meget klart.
Vi er rigtig glade for den aftale, så jeg ved faktisk ikke lige helt, hvorfor man spørger på den måde.
Det synes jeg næsten er lidt upassende.
Men jeg synes, at det er rigtig godt, at vi har en aftale.
Vi så gerne, at man tog det skridtet videre med det her beslutningsforslag, som vi ser som en overbygning til den aftale.
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
Det bekymrer mig noget, at ordføreren bliver ved med at snakke om, at det er en hensigtserklæring.
For Venstre har i hvert fald været med til at indgå en aftale.
Det er en aftale om politisk håndtering af kompensation ved fremtidige epidemier.
Den binder alle de partier, der er en del af den.
Det er korrekt, at det sagtens kan være, at der er mange af de her partier, der ikke er der til den tid.
Men der er givetvis nogle af dem, som stadig væk er her, når vi bliver ramt af en epidemi.
Derfor binder aftalen.
Derimod kan lovforslag blive vedtaget og blive afskaffet.
Om 10 år har folk glemt, hvad det er, vi står og siger her, og så kan de afskaffe det igen.
Så hverken lovforslag eller aftaler er i sig selv en sikkerhed.
Det, der er det sikre, er, at vi er nogle partier, der står på mål for det, og det gør vi jo gennem en aftale, som vi alle sammen har sat vores underskrift på.
Derfor bekymrer det mig, at ordføreren bare siger, at det er en hensigtserklæring.
Det er ikke en hensigtserklæring.
I mine øjne er det en aftale, for vi skal sikre en kompensation for erhvervslivet, hvis Danmark lukker ned igen.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-03:
Ja, jeg synes, at det er det, der er det vigtige, og det er også derfor, jeg var glad for, at vi i det mindste fik lavet den hensigtserklæring, altså fordi jeg faktisk synes, det var et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Nu var jeg selv med under forhandlingerne i sidste periode, jeg sad også som erhvervsordfører der og forhandlede derfor rigtig meget både i Erhvervsministeriet og i Finansministeriet under nedlukningen.
Det er korrekt, at vi asfalterede, mens vi kørte, og det kunne være fedt, hvis man i fremtiden skulle asfaltere lidt mindre, og at der var noget, der ligesom rammede det ind, mens man kørte fremad.
Det tror jeg alle ville have gavn af.
Det synes jeg vi kunne gøre lidt bedre.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Så fru Katrine Robsøe er enig i, at det, vi taler om, er at få sat nogle regelsæt op og nogle processer, så en kommende regering vil have nemmere ved at navigere på et tidspunkt, hvor vandene kan være oprørte?
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-03:
Ja, det gør indtryk, og det er også derfor, at vi gerne ser, at vi tog det skridtet videre her.
Men det er også vigtigt for mig igen at understrege, at det for Radikale er vigtigt, at man ville have fleksibiliteten til at kunne tage stilling til, hvad der ville give bedst mening, for det må til enhver tid være det siddende Folketing, der kan agere ud fra det.
Hvordan forholder ministeren sig til, at der mangler 900 mio. kr. i kandidatreformen, hvis økonomien bag 20 pct. erhvervskandidater skal hænge sammen?
Christina Egelund (M), 2024-12-04:
Jeg bliver nødt til først og fremmest, måske også en lillebitte smule tørt, at slå fast, at aftalen om universitetsreformen er fuldt finansieret.
Der mangler ikke 900 mio. kr.
Det ville også være et stort problem, hvis der gjorde det.
Der er tilsyneladende opstået en misforståelse i forhold til reformøkonomien, altså den samlede reformøkonomi, efter at jeg i et folketingsspørgsmål er blevet bedt om at redegøre for de økonomiske konsekvenser i en hypotetisk situation, hvor 4.000 studerende tager en erhvervskandidatuddannelse, og under nogle præcise forudsætninger, som spørgeren har givet.
Det spørgsmål kan man kun besvare med et regneeksempel, og beregningerne i det pågældende svar skal således ikke tages for hverken mere eller mindre end netop det, altså et regneeksempel.
I reformøkonomien bag aftalen om en universitetsreform er der ikke på forhånd indregnet virkninger på provenu og beskæftigelse ved flere erhvervskandidatstuderende.
Det skyldes, at udbredelsen af erhvervskandidatordningen afhænger af, at studerende indgår i et ansættelsesforhold med en arbejdsgiver, hvilket der jo ikke på forhånd kan stilles en garanti for.
Derfor er det ikke muligt på forhånd at lave et skøn over aktivitetsomfanget på ordningen.
Samme tilgang blev anvendt ved både etableringen og udvidelsen af erhvervskandidatordningen i 2017 og 2018, så det er der sådan set ikke noget nyt i.
Når vi laver politiske aftaler og indgår forlig, er det jo helt vanlig praksis, at der ikke er et finansieringskrav forbundet med det, hvis udgiftsskønnene senere ændrer sig.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-04:
Det undrer mig alligevel, at ministeren simpelt hen nærmest ikke anerkender, at der mangler penge i den her reform.
Det står sort på hvidt i forbindelse med spørgsmål 359 i Uddannelses- og Forskningsudvalget.
Og ja, der har vi bedt om et regneeksempel på det, hvis man rent faktisk kunne opfylde det, som hele aftalekredsen går rundt og taler om er ambitionen, nemlig 20 pct. erhvervskandidater.
Og jeg må gå ud fra, at når man har skrevet i aftalen, at det er målet , og også har skrevet, at det skal være 1-årige, hvis det er, at man ikke kan få dem ind som erhvervskandidater, så har man finansieret, at de kan komme ind som erhvervskandidater.
Så mangler der ikke 900 mio. kr., hvis det er, at det ikke lige går?
Jeg skal bare høre ministeren, om det egentlig hele tiden har været regeringens plan, at det skal være 1-årige i stedet for de her erhvervskandidater, for det må jo være sådan, vi skal forstå økonomitabellen i hvert fald.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg er ret rystet over, at regeringen har lavet en så underfinansieret en aftale.
Det er ikke for meget at forlange – og jeg tror faktisk, at der også vil være partier, som har indgået den aftale, der vil være meget enige – at man er sikker på, at man ikke bare sender en regning videre til næste generation på op mod 900 mio. kr., hvis den ambition, man egentlig har aftalt, faktisk skal blive til virkelighed.
Prøv at tænke på, hvis det rent faktisk skal lykkes at oprette de her erhvervskandidatuddannelser.
Derfor synes jeg også, det er fair, at man i Folketinget spørger om at få vished for, hvor det egentlig er, ministeren mener, at de 900 mio. kr. skal findes henne.
Det er ikke småpenge, og enten må de 900 mio. kr. jo skulle findes ved f.eks. at forkorte endnu flere uddannelser eller ved bare at sende regningen videre til næste generation.
Hvad er det for en kasse, som ministeren bare lige har til at finansiere det her?
Christina Egelund (M), 2024-12-04:
Har Radikale Venstre med den indignation, der lægges for dagen her, så interesseret sig for en hypotetisk og fiktiv manglende finansiering af erhvervskandidatordningen, da man indførte den i 2017?
Nej, det har man selvfølgelig ikke, for det er jo sådan her, man gør med de aktivitetsbaserede ordninger.
Dem har vi masser af i det her samfund, altså ydelser, som man ikke på forhånd har finansieret.
Man siger ikke: Nå, men nu vedtager vi politisk, at der er plads til at have et eller andet nominelt antal su-modtagere, og når der ikke er flere af dem, har vi ikke flere penge.
Det er jo ikke sådan, det fungerer med aktivitetsbaserede ordninger.
Sådan er det også med erhvervskandidatordningen.
Det tror jeg sådan set også godt at spørgeren ved, for spørgeren er en erfaren uddannelsespolitisk ordfører.
Det, man skal forstå, er, at det er sådan, man regner.
Og det burde ikke være nyt for spørgeren, for det var også sådan, man gjorde det, da man indførte erhvervskandidatordningen, og det var også sådan, man gjorde det, da man justerede den tilbage i 2018.
Jeg kan så betrygge spørgeren i, at den dag vi opnår vores politiske mål om, at 20 pct. af de kandidatstuderende skal gøre det, altså være kandidatstuderende på en erhvervskandidatordning, så løber vi ikke tør for penge, og så skal vi nok finansiere det.
Alt andet ville jo være, synes jeg, sådan relativt uforskammet.
Jeg har også både hørt, hvad der er sagt, og jeg har også læst, hvad der er skrevet, i forhold til de konkrete vanskeligheder, der er for at opnå de ambitioner, som vi har sat os.
Når jeg så siger, at det er en stor og omfattende reform og på den måde også dvæler ved det, er det også for at sige, at ja, der er nogle meget konkrete ting, i forhold til hvordan man får ønsket om at opnå 20 pct. erhvervskandidater til at blive til virkelighed, og det er også for at sige, at der også er noget andet i reformen, som sådan set er i fuld gang med at blive implementeret på en meget fin og ordentlig måde.
Men selvfølgelig hører og læser jeg, hvad der bliver sagt og skrevet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-04:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at universitetsrektorer og studerende nu fastslår, at det i praksis er urealistisk at opfylde de politiske ambitioner for universitetsreformen med de krav til øget arbejdsudbud og økonomi, som ligger i universitetsaftalen fra 2023?
Christina Egelund (M), 2024-12-04:
Tak for det.
Jamen det lytter jeg selvfølgelig til.
Jeg lytter altid gerne til dem, som skal være med til at implementere en stor reform og har noget på hjerte, og det gør jeg også i den her sag.
I forlængelse af det og af den årsag har jeg startet en dialog med både erhvervsliv og universiteter og studerende for at blive klogere på, hvad det er sådan meget konkret, man finder vanskeligt, og hvorfor.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vi jo her er i gang med en omfattende og også en ret ambitiøs reform.
Derfor er det også vigtigt at huske, at implementeringen af reformen fortsætter frem til 2032.
I forligskredsen er vi optaget af, at reformen implementeres ordentligt, og at vi bruger de erfaringer, der gøres undervejs.
Derfor ligger det i den politiske aftale, at partierne bag reformen vil følge implementeringen af det nye kandidatlandskab tæt.
Vi er også enige om, at der skal udarbejdes en erfaringsopsamling, når de første dimittender træder ud på arbejdsmarkedet.
Kandidatudvalgets afrapportering giver det første egentlige bud på, hvordan ambitionerne i aftalen vil kunne nås, men ikke på, hvordan de nødvendigvis skal nås.
Det har dygtige folk på tværs af landets otte universiteter og i dekangrupper arbejdet videre med hvordan man kan gøre til virkelighed, og de har også gjort sig tanker om, hvor der er behov for justeringer.
Det er et kæmpe arbejde, som er sat i gang, og jeg ser frem til at blive klogere på, hvad man når frem til på tværs af universiteterne.
Selv om universitetsrektorerne har ønsket sig alternative modeller, særlig hvad angår erhvervskandidater, er de også trukket i arbejdstøjet.
Jeg hæfter mig ved, at de tilkendegiver, at de loyalt vil arbejde for at leve op til reformens målsætninger, og det vil jeg sådan set også gerne benytte lejligheden her til at kvittere for.
Som ordfører for et parti, som ikke har haft lyst til at tage ansvar for forandringer, så er det jo sådan set meget prisværdigt at interessere sig detaljeret for, hvornår vi diskuterer hvad.
Vi har sagt meget klart, og jeg vil gerne gentage det her, for jeg ved også, at det ligger de andre partier i forligskredsen på sinde, at selvfølgelig skal de studerende, der søger ind til næste år, vide, hvad det er, de søger ind til.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-04:
Jeg synes, at der mangler lidt anerkendelse af den melding, der er kommet fra landets universitetsrektorer og fra de studerende.
Har ministeren slet ikke læst, at universitetsrektorerne bl.a. skriver, og jeg citerer, »at det ikke er realistisk at kunne indfri alle de politiske ambitioner inden for reformens nuværende rammer«?
Det står på side 82, lagt aktivt ind af landets universitetsrektorer for rent faktisk at gøre opmærksom på, at det her ikke hænger sammen.
Den reform, man har lavet, kan ikke bare lige implementeres med de rammer, man har lavet, i forhold til hvor stort et arbejdsudbud og hvor meget økonomi der skal findes på det her område.
Derfor vil jeg bare høre, om ministeren slet ikke anerkender, at den her rapport jo har samlet al den gode vilje, der har været fra landets rektorer, til at få det her til at kunne blive til virkelighed, men at de også siger meget klart til aftalekredsen bag den her reform, at med den aftale, man har lavet, kan det ikke lade sig gøre.
Jeg er selvfølgelig glad for det, hvis ministeren ikke bare mener, at det her kan fortsætte fuldt ud, som det gør, og som det står skrevet i den aftale, der egentlig ellers er lavet.
Det synes jeg også kun ville være på sin plads at genbesøge, når der kommer så klare meldinger fra de mennesker, der egentlig oprigtigt har forsøgt at se, om det her kunne lade sig gøre.
Derfor vil jeg også bare gerne vide: Hvornår mener ministeren egentlig at universiteterne og dermed også de studerende og kommende studerende skal kunne have en klar melding på, hvad de præcis skal implementere i forhold til erhvervskandidatordningerne?