runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Jeg tror sådan set ikke, der er noget at sige til, at der er nogle tidsplaner, som er skredet en lille smule på grund af de meget usædvanlige omstændigheder, som vi har stået i de seneste måneder.
Tak for det.
For et halvt år siden blev et stort flertal af Folketingets partier enige om at lave en aftale om en klimalov.
Det er en aftale, som vi nu endelig tager hul på lovbehandlingen af, og det er noget, som vi i Socialdemokratiet har set meget frem til.
Med klimaloven får vi nye ambitiøse målsætninger for den danske klimaindsats.
I dag synes jeg det er værd at sende en stor tak til de organisationer, som lavede borgerforslaget og satte gang i debatten om en ny klimalov.
Og tak til de mange og mangfoldige aktører, som er kommet med gode input til processen.
I har en kæmpestor del af æren for, at vi nu står med et lovforslag, som ikke blot har bred politisk opbakning, men også har opbakning fra både ngo'er, landbrug, industri, fagforeninger og mange flere.
Det vidner om, at vi er kommet milevidt fra de lomborgske tilstande, som tidligere har præget den danske klimadebat.
Det ansvar er enormt klædeligt, både for Folketinget og for det danske samfund som helhed.
Det ansvar skinner også igennem i klimalovens målsætninger.
70-procentsmålet bliver langtfra nemt, men hvis vi lykkes med missionen, og hvis vi sikrer, at omstillingen sker på en måde, som både er socialt fair og understøtter et stærkt erhvervsliv, så kan Danmark blive et fantastisk eksempel til inspiration for resten af verden.
Vores internationale ansvar kommer også til udtryk i klimalovens globale søjle.
Og selv om 70-procentsmålet på alle måder er en hjørnesten i klimaloven, er det også enormt vigtigt at huske på den globale indsats.
Det gælder Danmarks store bidrag ude i verden, hvor vores knowhow om energisystemer og vores eksport af både grøn energi og teknologi hjælper andre lande til markante reduktioner, men det globale perspektiv er også vigtigt i analysen af vores eget forbrug i Danmark, og i forhold til hvilke aftryk vi sætter andre steder i verden.
Den globale klimastrategi og afrapportering er derfor også vigtige elementer i klimaloven, som Socialdemokratiet ser frem til at arbejde videre med.
Så alt i alt er det en virkelig god dag her i Folketingssalen, hvor vi understreger, at den ambitiøse klimaindsats er kommet for at blive.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg tager ordet i dag, fordi vi i Venstre synes, at regeringen og de partier, der stemmer for del B af lovforslaget, sender et utrolig uheldigt signal til dansk erhvervsliv.
I denne sag drejer det sig om 27 mio. kr. næste år.
Det skal dog nævnes, at både Dansk Erhverv og Dansk Industri vurderer, at byrden er større.
Selv om den pålagte ekstra byrde er ærgerlig, synes vi, at signalet til virksomhederne, der kæmper for at overleve, og til medarbejderne, der frygter en fyreseddel, er værre.
Det er et signal om, at vi herinde i boblen er tonedøve og ikke forstår, at det er blodig alvor på de danske arbejdspladser, og det sidste, virksomhederne har brug for, er at bruge tid og ressourcer på at implementere nye administrative byrder.
Vi synes, ministeren og de øvrige partier, der bakker op om lovforslaget, burde tage en dyb indånding, tænke sig om og erkende, at de i det mindste bør vente med at pålægge erhvervslivet nye byrder, til vi er ude af krisen, og som minimum burde det være muligt at finde byrdelettelser, der modsvarer de nye byrder.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Jeg giver ordføreren ret i, at det er en stor dag i dag – vi er startet på førstebehandlingen af en af verdens allermest ambitiøse klimalove, og det er en fornøjelse.
Og det er vigtigt, at vi nu kan vende os fra én stor krise til den næste, fordi det er den tid, vi er født i; det er det, vi er nødt til at håndtere.
Dog ser jeg allerede nu forsøg på at kompromittere vores 70-procentsmål.
DF vil gerne ned på 60 pct., og fra Venstre hørte jeg også forleden dag i salen en udtalelse om, at det måske var et foreløbigt mål.
Kan ordføreren overbevise mig om, at Socialdemokraterne også står urokkeligt fast?
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Jamen der er ikke noget ved coronakrisen, der har gjort, at klimakrisen er blevet mindre aktuel og mindre dybt seriøs, end den var før.
Og selv om klimaet får et pusterum lige i de her dage, skal forureningen og den overbelastning, som der er af Jordens ressourcer og af CO₂ i atmosfæren,
jo nok vende tilbage.
Så vi ser, at der absolut er samme grund til at være meget ambitiøse på det her område, og så er det selvfølgelig klart, at det jo kan være, at der er nogle redskaber, som er mere aktuelle – altså, eksempelvis er noget af det, vi har sat gang i på det seneste, bl.a. det her med Landsbyggefonden og store investeringer dér, og det bliver jo ekstra aktuelt på grund af den økonomiske situation, som vi står i.
Det samme gælder for lempelsen af anlægsloftet; det er jo også noget, der sætter gang i nogle grønne investeringer, som måske ellers ikke ville være kommet.
Og så kan det jo være, at der også er initiativer, der er mindre oplagte lige nu, end de var for et halvt år siden – det skal jeg ikke gøre mig klog på lige nu og her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Tak, formand.
I den her aftale om klimaloven, hvor vi jo rigtigt har besluttet os for 70 pct., er der også nogle pejlemærker for, hvordan vi skal nå derhen.
Vi er blevet enige om, at det ikke må føre til en stor social ulighed, vi er enige om, at det, som ordføreren siger, netop skal understøtte væksten og skabelsen af arbejdspladser og den slags ting, og det har for os været ret afgørende.
Men det, der jo er det interessante, er, hvis vi i løbet af de kommende 10 år konstaterer, at de pejlemærker ikke bliver efterlevet, hvis vi nu f.eks. i 2025-2026 kan se, at den sociale ulighed begynder at stige, eller vi kan se, at det her går direkte ud over nogle af de meget energiintensive virksomheder, og at de bliver nødt til at afskedige, eller hvad det måtte være, altså at de hensyn så at sige ikke bliver mødt.
Hvad er så egentlig vigtigst for Venstre?
Er det, at man fuldstændig ideologisk klippefast holder fast i, at vi bare skal ramme de 70 pct. i 2030, eller er det hensynet til den sociale balance, væksten, arbejdspladserne osv.?
Hvis man skal vælge mellem de to ting, hvad er så vigtigst, hr. Tommy Ahlers?
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Vi tror altså, at de hensyn går hånd i hånd, og det er også derfor, vi har valgt at skrive dem ind som nogle guidende principper, hvor målet ligesom er det, der står klart, og de guidende principper så er lagt ind som noget, vi skal holde øje med.
Vi har jo også, hvad skal man sige, taget bestik af, at det måske godt kunne ende i den situation, hvor vi så i aftalen skriver, at hvis vi ude i årene – og det er måske mere 2027-2028 – ser, at vi ikke kan gennemføre det her på den måde, vi har lagt det op, altså med en indenlandsk reduktion, så skal vi kigge på nogle af de andre reduktionsmekanismer, og det må vi så tage.
Men det kan vi altså først tage, når vi når derud.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Men – og det er jo det vigtige men, hr. Ahlers – det kan vi jo kun, hvis vi så er enige om det i kredsen.
Altså, nu er det bindende mål, som Venstre har sagt ja til, jo 70 pct., og skal man afvige fra det, f.eks. ved joint implementation eller CDM-projekter osv., så kræver det jo, at de unævnelige magter til venstre i Folketingssalen her bliver taget i ed på det.
Det er vel logikken i et forlig, og derfor vil jeg bare gerne vide her, inden vi nu bevæger os ind i den her proces, hvor vi har Venstre.
Kan vi være fuldstændig sikre på, at Venstre er villige til at ofre 70-procentskravet, hvis det her begynder at gå ud over dansk økonomi?
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Ordføreren kan være hundrede procent sikker på, at vi står vagt om de principper, vi har lagt ind her, men ordføreren kan omvendt også være hundrede procent sikker på, at vi ikke ser økonomi, økonomisk vækst, social balance som en modsætning til det at nå 70-procentsmålsætningen.
Vi ser det faktisk som en forudsætning, og det gør dansk erhvervsliv jo også.
For de ved godt i den situation, de står i, at de strategisk på den lange bane ikke har relevans i det marked, de er i, hvis de ikke viser, at de enten aktivt er med til at gavne den grønne omstilling eller de i hvert fald i deres egen produktion gør det på en bæredygtig måde.
Så derfor mener vi, at de to ting godt kan gå sammen.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Aftalen, der ligger til grund for det lovforslag, vi behandler i dag, blev indgået i december, og man må sige, at tiden har ændret sig meget siden december med coronakrisen, så forudsætningerne har jo også ændret sig.
Så derfor undrer det mig, at Venstre ikke forholder sig til, at der er ændrede forudsætninger.
Jeg kunne foreslå, at man eksempelvis udskød at behandle den her lov 1 eller 2 år, indtil vi har set og forstået de fulde konsekvenser af coronakrisen, eller at man måske eventuelt sænkede reduktionsmålet, og så kunne man hæve det på et senere tidspunkt.
Hvorfor er det så vigtigt for Venstre at haste det her igennem i en situation, hvor vi står i en dyb krise?
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Men den forudsætning, ordføreren lægger ind om, at vi ikke forholder os til det, synes jeg er forkert.
Selvfølgelig forholder vi os til det.
Det er også derfor, jeg siger, at det guidende princip om, at det her ikke må gå ud over dansk erhvervsliv, at det ikke må gå ud over økonomien eller konkurrencekraften,
står endnu skarpere nu.
Altså, vi er endnu gladere for, at vi fik det skrevet ind, og det er meget vigtigt at tage bestik af det, og derfor kan det også godt være, som Socialdemokratiets ordfører også var inde på, at den måde, vi så kommer til at arbejde med virkemidlerne på nu under den her krise og efter krisen, kommer til at se anderledes ud.
Men vi tror stadig, at målet er realistisk at nå, også fordi vi jo tror på, at vi får økonomien tilbage igen.
Det har vi et håb om, og når økonomien er tilbage igen, har vi også råd til mange af de ting, vi gerne skulle gøre her, og det vil gavne både dansk økonomi og dansk erhvervsliv.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Ja, vi håber jo alle sammen på, at økonomien kommer tilbage igen og så hurtigt som muligt, men derfor synes jeg stadig væk, at det ville være mere ansvarligt at vente og se, hvordan økonomien udvikler sig.
Men der er tilsyneladende et stort hastværk med den sag.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren, at en reduktion af den danske udledning på 70 pct. vil have nogen som helst betydning for klimaet?
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Ja, det mener jeg.
Det er derfor, vi gør det.
Men det mener jeg jo også er, fordi det – det står der også, og det er vi meget glade for kom med i loven – skal følges af en global strategi, både en global strategi for, hvordan man kan gøre det de steder, hvor vi sidder med, men også en global strategi for, hvad danske virksomheder kan gøre rundtomkring i verden.
Jeg tror jo egentlig på, at 70-procentsreduktionen er en lidt uambitiøs målsætning.
Jeg så gerne, at den havde været på 1.000 eller 2.000 pct. – eller måske endnu højere – for jeg tror, det er den udledning, som danske virksomheder kan være med til at vi reducerer rundtomkring i verden, når Vestas tager ud, når Novozymes tager ud, når Danfoss tager ud.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Tak for det.
Vi har siddet dag ud og dag ind og aften efter aften for at lave en klimaaftale om en reduktion på 70 pct.
Det har vi lovet kommende generationer, og det er det, vi står her og behandler i dag.
Derfor synes jeg, det er dybt uansvarligt, at DF så åbenbart bare løber fra aftalen og bruger coronakrisen som undskyldning for at løbe fra den grønne aftale, vi har lavet.
Derfor vil jeg faktisk bare gerne høre i dag: Kommer Dansk Folkeparti til at stemme ja eller nej til klimaloven?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Der findes varme drikke, der har et langt mindre CO₂-aftryk end produkter, der produceres så langt fra fædrelandets grænser.
I forhold til hvorvidt vi kommer til at stemme ja eller nej til den her aftale, må jeg, med al respekt for fru Mai Villadsen og Enhedslisten, sige, at det nok ikke kommer til at afhænge af, om vi kan blive enige med fru Mai Villadsen, men måske med sådan mere – hvad kan man sige – økonomisk velovervejede kræfter her i Folketinget.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Ja, og uanset om man påkalder sig de højere magter eller ej, er jeg glad for så klart og tydeligt et svar fra Venstre.
Tak for det.
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Jeg håber ikke, at nogen, hverken højere magter eller nogen i salen her eller i det danske land, vil forbyde et regeringsskifte, men lad det nu ligge.
Tak for spørgsmålet.
Vi går med i den her klimalov, fordi vi synes, det er det rigtige at gøre.
Det er da rigtigt at sætte et fast mål, som har den kadence og det årshjul, som vi nu skriver ind.
For vi tror jo, at det er på den måde, vi kan sørge for, at vi løbende har fokus på, at vi skal nå den her reduktion.
For det at nå reduktionen er jo ikke kun – hvad skal man sige – for at redde klimaet, men det er faktisk også, fordi vi synes, det er en god idé for dansk erhvervsliv, og det har dansk erhvervsliv også været ude at sige.
Så det står vi inde for.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Jamen det er klart, at vi er nødt til at bruge de redskaber, der kommer, og vi er nødt til at læse tiden og gøre vores omverdensanalyse og finde ud af, hvad der virker, hen ad vejen.
Men det er dejligt at få bekræftet, at Socialdemokraterne også står fast på 70 pct. CO₂-reduktion i 2030.
Vi glæder os utrolig meget til et spændende arbejde frem mod at give det nogle ben at gå på.
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Det lyder rigtig godt.
Jeg synes jo også, det er vigtigt at sige omkring 70-procentsmålsætningen, at der selvfølgelig ikke var nogen, der havde regnet med, at der lige ville komme en coronakrise.
Men vi måtte trods alt regne med, allerede da vi indgik aftalen, at økonomien ville have udsving; der ville ske udvikling i konjunkturerne hen ad vejen.
Og derfor synes jeg også, det er en kende useriøst, at man allerede et halvt år efter indgåelsen af sådan en aftale her vælger at slække på de fælles målsætninger, som vi har sat.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Tak for gode svar og en fin tale fra ordføreren.
Ordføreren er inde på det her med, at der jo er sket en del forsinkelser af regeringens planer omkring en klimahandleplan, og det står meget tydeligt i klimaloven, at der skal laves en klimahandleplan i 2020 med et 10-årigt sigte.
Ordføreren var også inde på, at man måske skal kigge på, hvad det er for nogle redskaber, der skal tages i brug nu set i lyset af coronakrisen.
Og så vil jeg bare spørge ordføreren, om Socialdemokratiet deler Klimarådets anbefalinger om at lave en strakspakke på klimaområdet, hvor man tager fat på nogle nødvendige beslutninger her og nu for simpelt hen at sørge for, at vi har kurs mod de 70 pct. i 2030.
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Altså, jeg synes, at der er mange gode ideer i Klimarådets forslag til en strakspakke, som man kan sige nok under alle omstændigheder var oplagte at tage med i klimahandlingsplansforhandlingerne.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Det var jo et både-og-svar fra ordføreren.
Først blev jeg glad, fordi jeg oplevede et ja – og bagefter blev der så måske trukket lidt tilbage på det.
Der er jo ingen tvivl om, at det er en stærk anbefaling fra SF, at man laver en samlet klimaakutpakke i det her forløb, som regeringen tilrettelægger, simpelt hen fordi vi jo også har brug for, at der ikke bliver lavet nogen investeringer i den fossile fremtid, når vi er i gang med at rykke Danmark mod en grøn fremtid, så man på den måde jo faktisk vil fordyre den grønne omstilling, hvilket jeg oplever at regeringspartiet synes ville være skidt.
For vi deler alle sammen den ambition, der også står i klimaloven, nemlig at det skal være en omkostningseffektiv omstilling.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Det er rigtigt.
Jeg engagerer mig meget personligt i politik, lige så vel som hr. Morten Messerschmidt gør.
Ligesom hr. Morten Messerschmidt er jeg eksempelvis også ret interesseret i modeindustrien, og det er, fordi både min farmor og mormor var syersker – jeg kommer jo ovre fra det vestjyske, fra Ulddanmark.
Og når vi snakker om industrierne i Danmark, håber jeg jo f.eks., at tekstilindustrien er en af dem, som vil blomstre op igen, ikke i en fast fashion-model, men med grøn mode som fortegn.
Og det er det, som jeg håber at den her lov også kan være med til at igangsætte, nemlig at vi bliver et foregangsland på forskellige områder, ikke kun i energisektoren.
Så jo, jeg kerer mig også om industriarbejdspladser i Danmark.
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Men jeg er helt enig i, at vi jo skal videre, og jeg synes sådan set, at de signaler, som der er blevet sendt, også er, at vi skal videre med klima, vi skal videre med genopretningen af dansk økonomi, og vi skal prøve at tænke de ting sammen på så god en måde som overhovedet muligt og realisere de synergier, som der er mellem de to formål.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Tak for det.
Først vil jeg egentlig bare kvittere for, at ordføreren står så klart fast på det 70-procentsmål, vi i fællesskab har aftalt.
Det var jeg meget glad for at ordføreren startede med at sige.
Så vil jeg gerne tage lidt forskud på de diskussioner, vi jo skal have i forbindelse med de handleplansforhandlinger, der kommer snart.
Klimarådet har jo for nylig i deres rapport anbefalet, at vi indfører en CO₂-afgift for Danmark – en CO₂-afgift, som jo vil bevirke, at virksomheders produktion kommer til i langt højere grad at koste, hvad udledningen egentlig påfører klimaet.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvor stiller Venstre sig i den diskussion?
Synes Venstre, det er en god idé, at man laver en sådan CO₂-afgift?
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Vi tror ikke, at tiden, med den situation, som dansk erhvervsliv står i lige nu, er til at gå ud og sige: Nu skal I høre, vi har løsningen – en CO₂-afgift på 1.500 kr., og den skal I bare betale, hvis I ikke kan omstille jer.
Det tror vi ikke er løsningen.
Løsningen er, som Socialdemokratiets ordfører også var inde på, at se det her som en mulighed for at se på, om vi i forhold til nogle af de ting, vi skal lave for at sætte skub i økonomien, ikke kan gøre det endnu mere grønt.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Jeg synes jo, man skal holde sig for øje, at det, Klimarådet anbefaler, er en indfasning af en sådan afgift og ikke, at det fra den ene dag til den anden vil koste 1.500 kr.
Der er tale om en indfasning.
Jeg mener jo, som ordføreren egentlig også sagde, at vi skal have en grøn genstart af samfundet, og det betyder offentlige investeringer, men for mig at se betyder det altså også, at dem, der udleder, skal betale ved kasse et, og det skal vi begynde en langsom indfasning af.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens overvejelser om.
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Vi kigger jo også både på det, som Klimarådet skriver, men selvfølgelig også på det, som de her 13 klimapartnerskaber skriver, og der må man jo bare konstatere, at det at indføre en høj CO₂-afgift ikke ligefrem er blevet omfavnet, selv om den bliver indfaset.
Men omvendt skriver de ikke, at det ikke kan lade sig gøre – de skriver: Det kan godt lade sig gøre, og her er vores forslag.
De har en masse andre forslag, og dem synes jeg vi skal lytte til.
For det guidende princip, vi skriver ind i klimaloven, om også at kigge på dansk erhvervsliv og ikke afvikle dansk erhvervsliv og kigge på konkurrencekraften, har aldrig stået skarpere, end det gør lige nu under så voldsom en økonomisk krise som den, der rammer dansk erhvervsliv.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Tak for en engageret og god tale fra ordføreren.
Hvis vi spoler tiden nogle år tilbage, var ordførerens parti jo selv i regering under den tidligere klimalov – det er jo ikke sådan, at vi ikke har haft en klimalov, vi har bare haft en klimalov, hvor reduktionsmålet stod i lovbemærkningerne, og spørger man de kloge jurister, er lovbemærkninger lige så retligt bindende som det, der står i lovteksten – og alligevel var det sådan, at ordførerens eget parti valgte at fravige reduktionsmålet.
Jeg synes bare, at det ville være fantastisk, hvis ordføreren ville give den garanti til generationerne, som står og lytter til os, alle de unge mennesker, som har en forventning om, at når et bredt spekter af Folketingets partier vedtager 70 pct.s klimagasreduktion i 2030, selv om regeringsmagten skulle skifte – og gud forbyde det – så vil Venstre stadig væk stå vagt om reduktionsmålet.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Før paradigmeskiftet var det sådan, at når man kom til Danmark, var det at være flygtning reelt det samme som at være indvandrer.
Man kunne vente sig til permanent at være her, uanset hvad man gjorde ved sin livssituation – om man brugte sin evne til at arbejde eller ej.
Efter paradigmeskiftet er det meget sværere, og derfor kan man ikke sammenligne de to ting, og derfor er det her det største angreb, vi har set på paradigmeskiftet indtil videre, og egentlig de facto den største lempelse af udlændingepolitikken, den her regering har været med til at gennemføre.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Tak til fru Marie Krarup.
Jeg beder alene om ordet, fordi jeg synes, at fru Marie Krarup slog en sådan lidt dyster tone an og til at starte med sagde, at det handlede om flygtninge- og udlændingepolitik.
Men faktum er jo, at det er de selvforsørgende kursister, vi taler om her, og det vil sige, at den gruppe, det drejer sig om, jo ikke er flygtninge.
I den gruppe, det drejer sig om her, er størstedelen af dem andre europæere, og det er folk, der er her for at arbejde.
Anerkender fru Marie Krarup ikke det?
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Jeg sagde, at det drejer sig om udlændingepolitik.
Det drejer sig om flere forslag på det udlændingepolitiske område, hvor resultatet er, at vi gør Danmark mindre dansk og mere fremmed, og at vi bruger flere penge på fremmede og færre på danskere.
Det er derfor, det er en sørgelig dag.
Med hensyn til lige præcis det her forslag er det jo rigtigt, at det ikke henvender sig til flygtninge, men det henvender sig til indvandrere.
Men vi synes stadig væk, at det er bedre at bruge flest ressourcer på danskere frem for på indvandrere.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Men er fru Marie Krarup ikke enig i, at hvis folk fra de største nationaliteter – det er folk fra Rumænien, Polen, Ukraine, Indien, Filippinerne, Tyskland, Kina, Litauen, Storbritannien og Bulgarien – lærer dansk, mens de er her, når de er her for at arbejde, og de her er i arbejde, gør det jo ikke Danmark mindre dansk?
Det gør jo ikke Danmark mindre dansk, at de taler dansk, mens de er her, under deres ophold.
Altså, det her er vel trods alt ikke sådan en trussel mod fædrelandet?
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Vi bruger på den her måde færre ressourcer på danskere og flere ressourcer på udlændinge.
Vi servicerer udlændinge, så det bliver nemmere for dem at være her og komme hertil.
Det er ikke ting, som vi i Dansk Folkeparti ønsker, så jeg er uenig med ordføreren på det område.
Og jeg forstår ikke Socialdemokratiets holdning på de her områder, og det gælder alle de lovforslag, vi skal behandle i dag på det udlændingepolitiske område, hvor jeg synes det ser ud til at Socialdemokraterne har skiftet mening og ikke er særlig interesserede i en stram udlændingepolitik eller i at forsvare danske arbejderes synspunkter, som Socialdemokratiet ellers traditionelt har stået for.