runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magni Arge (T), 2019-03-12:
En væsentlig oplysning her var i hvert fald, at mødet skal finde sted engang i april, for jeg går ud fra, at det så også betyder, at valget ligger lidt senere end det.
Jeg var ellers interesseret i at høre, om det havde gjort indtryk på dig, at selv Bárður Nielsen havde givet så klart udtryk for det ønske, der er fra færøsk side, hvad det her angår.
Jeg har et andet spørgsmål, og det var også oppe at vende her i weekenden hjemme på Færøerne.
Det er angående hjemmestyrelovens § 7.
Den handler om at sikre Lagtinget indflydelse på udformning af love og bestemmelser, som vedrører Færøerne.
Som jeg forstår det, tolker de danske myndigheder og de færøske myndigheder § 7 forskelligt.
I Danmark mener man, at det er nok at sende forslag til betænkning hos færøske myndigheder, mens Færøernes styrelsesordning forudsætter, at forslagene skal forelægges Lagtinget til behandling.
Det færøske landsstyre har så rakt hånden ud og anbefalet, at I sætter jer sammen for at afklare en fremtidig procedure, som begge parter kan føle sig trygge ved.
Er det en sag, som du vil imødekomme, og ser du også sådan på den sag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Tak for det.
Jamen der kommer ikke noget udspil, for det her er jo et samarbejdsprojekt, og uden at jeg nu skal være for polemisk og blande mig i færøske interne forhold, må jeg bare helt stilfærdigt sige, at det har været lidt svært at løbe det i gang.
Det var der almindelig opbakning til, og hvis man på et tidspunkt vil lave historieskrivning om det, så vil man finde ud af, at det tog lidt tid at få løbet det i gang og få skabt et engagement om det, også i Tórshavn.
Men vi er i gang, og derfor er der et arbejde i gang mellem lagmandens kontor, mit kontor og landsstyreformandens kontor, hvor vi kigger på de her ting.
For jeg både anerkender og forstår fuldt ud den færøske ambition.
Det gør jeg, men jeg anerkender og forstår også fuldt ud den danske grundlov og de rammer, den sætter – og et rige er ét rige.
Derfor handler det jo om at gå ind i det her med en høj grad af pragmatisme og måske også en gang imellem lægge lidt af symbolikken væk og så gå efter de konkrete resultater.
Det er min tilgang til det.
Den første lejlighed, der bliver til at gøre status over, hvor langt vi er nået, er på det næste rigsmøde, som finder sted her i løbet af relativt få uger, i starten af april.
Jeg kan ikke huske de præcise datoer, men det er i starten af april i Grønland, hvor landsstyreformanden, lagmanden og jeg selvfølgelig vil bede vores respektive stabe om at give os en status over, hvor langt det her arbejde er kommet.
Magni Arge (T), 2019-03-12:
Tak, fru formand.
Nu har vi flere gange diskuteret spørgsmålet om, at Færøerne har brug for udenrigspolitisk frihed til at forhandle og indgå aftaler med andre lande i eget navn og mulighed for at deltage selvstændigt i forskellige mellemstatslige organer, som bl.a. beskæftiger sig med handel og fiskeri.
Og behovet vokser for hver dag, der går, for Danmarks interesser kalibreres i forhold til EU, mens Færøerne må finde egne veje i internationale handels- og fiskeripolitiske sager.
I weekenden var statsministeren, som vi hørte, til landsmøde på Færøerne hos søsterpartiet Sambandspartiet, og som jeg forstod det, udtrykte selv den særdeles konservative leder af Sambandspartiet de samme ønsker, om end hans ordvalg måske var lidt mere varsomt.
Og hvad går det ud på?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jeg har ambitioner om at opretholde det udmærkede, gode fortrolige og tillidsfulde samarbejde, jeg har med Kim Kielsen, og som jeg i øvrigt har haft med den til enhver tid siddende grønlandske landsstyreformand, og de her spørgsmål er jo anliggender fra regering til regering.
Fuld respekt for, at det bliver taget op her, men når vi forhandler med Grønland, gør vi det med Grønlands regering, og vi har et godt samarbejde, og jeg noterer mig med tilfredshed, at miljø- og fødevareministeren sammen med formanden for landsstyret jo sidste år indgik en fælles aftale om oprydning.
Så jeg har ikke det billede, som fru Aleqa Hammond har, af, at det her er konfliktfyldt.
Jeg har et billede af, at vi har et godt samarbejde, som vi skal holde fast i, og i øvrigt også et godt samarbejde om ikke altid kun at kigge bagud, men også at kigge fremad, også i forhold til at se på, hvilke muligheder amerikansk tilstedeværelse i Grønland giver.
Det er jo derfor, vi både hos Kim Kielsen og jeg selv har taget det her letter of intent positivt ned.
Det er derfor, vi følger det her udbud af søtransporten ind til Thulebasen, og det var også derfor, jeg for et øjeblik siden sagde, at når vi forlænger forsvarsforliget, vil det også være helt, helt naturligt, at man kigger på de her spørgsmål igen.
Aleqa Hammond (NQ), 2019-03-12:
Har man indsendt en klage til FN, kan det ikke trækkes tilbage, og derfor skal FN også handle derefter.
I Grønland er der forståeligt nok en forventning om, at vi bør blive kompenseret for at stille vores land til rådighed for amerikanernes militære aktiviteter.
Indtil nu er vi blevet forskånet for krigshandlinger i forbindelse med USA's tilstedeværelse, men hverken for tvangsflytninger, atomuheld eller forurening af vores dyrebare natur.
Det må være på sin plads, at der skal arbejdes for en ny aftale mellem Grønland, Danmark og USA som tre ligeværdige parter, der alle vinder noget på samarbejdet.
Magni Arge (T), 2019-03-12:
Nu gik mit spørgsmål på § 7 i hjemmestyreloven, og det er trods alt en lov, som jeg går ud fra at både regeringen og Lagtinget og landsstyret efterkommer, og det handler ikke så meget om private virksomheders investeringer i hospitalssektoren, så det skal jeg ikke kommentere videre på.
Men jeg kan høre, at statsministeren er meget engageret og interesseret.
Vil det så betyde, hvis nu statsministeren kommer til at fortsætte efter et kommende folketingsvalg, at vi så vil se en dynamisk bannerfører for udviklingen af et dynamisk forhold og en udvikling af forholdet mellem Færøerne og Danmark, hvor man måske vil se, at på den ene side vil folketingsrepræsentationen og blokstøtten komme i spil, og på den anden side vil vi se, at Færøerne vil udvikle sig til at være en selvstændig nation i et gensidigt samarbejde?
Så vil jeg lige gøre lidt reklame for, at her kl. 14.00 begynder der en høring ovre i Landstingssalen, som handler om verdensmålene i nordatlantisk lys, og der kan alle få lejlighed til at orientere sig, bl.a. med Aksel Johannesen omkring verdensmålene og Høgni Hoydal omkring den nye fiskerireform, og hvordan tingene fungerer på Færøerne, og hvor aspirationerne ligger fremover.
Morten Østergaard (RV), 2019-03-12:
Det virker nærmest, som om statsministeren ikke har glædet sig, men det er godt, at vi ulejliger ham med lidt flere spørgsmål her.
Jeg vil fortsætte lidt i samme boldgade, for jeg bed mærke i i starten, at statsministeren er glad for energiaftalen og for de andre resultater, der er opnået.
Men da det kom til en meget afgørende del af ambitionen om at blive et land, som netto udleder nul CO 2 , og da det kom til landbruget, måtte statsministeren jo med rette henvise til andre aktører end regeringen for at pege på resultater.
Der blev rimeligt, synes jeg, henvist til Arla, som jo har sat en ambition om at reducere deres CO 2 -udledning pr. kilo mælk med 30 pct. i 2030, og Danish Crown, som har sat en ambition om at halvere deres CO 2 -udledning i 2030 forhold til 2005.
Og så er der jo så regeringen.
Da vi foreslog, at man skulle sætte sig mål for, hvordan man nedbringer landbrugets CO 2 -udledning, fordi det er klog grøn omstillingspolitik, og fordi vi er forpligtet på det i EU, lød der jo et ramaskrig.
Vi foreslog at udtage landbrugsjord i stort omfang, sårbare lavbundsjorde, og så hørte vi regeringens klimaminister sige: Nej, nej, for vi har ingen svar på, hvad vi skal gøre ved landbruget.
Nu tror jeg ikke, at Danish Crown som sådan er afskrækket ved tanken om at tage livet af dyrene.
De lever vel nærmest af det.
Men pointen er bare, at på et afgørende område er regeringen uden svar.
Man halser efter et erhvervsliv, som viser vejen.
Man stiller glad og gerne op, når der er pressemøder, og det forstår jeg godt, for der er grund til at bakke op om det.
Men spørgsmålet er, om man ikke kunne gribe bolden og komme i gang i regeringen og måske finde nogle løsninger som f.eks. det, som Landbrug & Fødevarer foreslog sammen med Danmarks Naturfredningsforening, nemlig at udtage de her sårbare lavbundsjorde.
Derfor er mit spørgsmål: Har regeringen overhovedet et mål for at nedbringe landbrugets CO 2 -udledning i 2030?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Vi er jo i gang.
Vi har øget bevillingerne til forskning.
Vi har i den tørkepakke, vi lavede sidste år – og hr. Morten Østergaard må kigge et andet sted hen, hvis han synes, at ambitionsniveauet skulle have været højere, for vi ville gerne have lavet en mere ambitiøs tørkepakke –
afsat ressourcer til jordomlægning.
Vi har taget det her fælles initiativ fra Danmarks Naturfredningsforening og Landbrug & Fødevarer pænt og offensivt ned.
Vi har sådan set tilkendegivet, at de tanker, der ligger bag det – altså det om på den ene side at skabe mere fleksibilitet for de jorde med den store bonitet mod så til gengæld på den anden side at tage de lavtliggende jorde ud, som har dårlig bonitet, og hvor miljøpåvirkningen er større – er en rigtig vej at gå.
Så skal ressourcerne jo findes.
Altså, jeg minder bare om, at da vi sidste år oven på tørken sad og diskuterede landbrugets vilkår, sagde man på venstrefløjen, at vi ikke måtte bruge én krone af råderummet på det her.
Altså, jeg udelukker ikke, at vi fremadrettet også bliver nødt til at se på råderummet, hvis vi skal finde de ressourcer, der f.eks. kan understøtte den her strukturomlægning i dansk landbrug.
De der mere vidtløftige forslag om at halvere den danske grisebestand – er det ikke Enhedslisten, der har sådan en tanke? – eller udtage en tredjedel af jordene i det danske landbrug, og det er vist Det Radikale Venstre, der har sådan en tanke, abonnerer vi ikke på.
Og når vi ikke gør det, er det, fordi tingene er nødt til at ses i en helhed.
Vi har et landbrugserhverv, som vel understøtter 160.000 arbejdspladser i Danmark, og det er i hele fødekæden fra det primære landbrug og hele vejen op og også ind i vores forskningstunge virksomheder.
Vi har et af de landbrug i hele verden, der har det lempeligste CO 2 -aftryk.
Vi har en eksport af agromaskiner, som også er miljørigtige, så man kan dosere tilførelse af kemikalier og alt muligt andet miljøskånsomt, fordi vi har et levedygtigt landbrug.
Derfor er vi nødt til at insistere på at finde den balance mellem at have en grøn ambition og sørge for, at vi også har et levedygtigt og konkurrencedygtigt landbrug.
Det er også derfor, at den rigtige måde at gøre det her på er et partnerskab med branchen.
Lotte Rod (RV), 2019-03-12:
Tak for det.
Selv om man lige om lidt kan blive en lille smule deprimeret, når man ser, at hele kortet deroppe bliver rødt og de fleste bare stemmer nej, så får jeg alligevel lyst til at sige to ting.
For det første har jeg den dybeste respekt for de mange mennesker, som har knoklet og virkelig gjort en fantastisk indsats for det her borgerforslag og i det hele taget hver dag knokler for at redde liv på en måde, som jo faktisk kommer til at få den kommende valgkamp til at ligne en badeferie.
For det andet ved jeg jo godt, at selv om de fleste prikker deroppe om lidt bliver røde, er der flere af jer, som er i bevægelse, og derfor tror jeg også, at når vi mødes igen om 10 år og diskuterer det her, så vil det være helt naturligt, at man går ind for automatisk organdonation, og så vil man spørge sig selv, hvorfor i alverden det tog så lang tid.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-12:
Nej, det synes regeringen ikke.
Nationalbanken er i dag bankernes bank, og det er den rolle, som vi synes Nationalbanken skal udføre; ikke at den skal konkurrere med alle de andre banker og have indlånskonti for borgerne.
Vi synes, at det er rigtigt, at det private marked leverer de indlånskonti til borgerne, som de har brug for.
Der er selvfølgelig masser af udfordringer i den finansielle sektor, men de udfordringer, vi diskuterer i øjeblikket – Danske Banks sag i Estland og udbytteskandale osv. – har jo ingenting med det her at gøre.
Det har jo ikke noget at gøre med, at borgere har penge stående i Danske Bank, at der har været hvidvask i Estland.
Så jeg har egentlig svært ved at se, hvilken udfordring det skulle være svar på.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-12:
Jeg har jo nærmest før hørt ministeren sige det, han har stået og sagt her, og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre: Når der nu internationalt også bliver talt for det her – eksempelvis direktøren for IMF, Christine Lagarde, har jo snakket om, at vi bliver nødt til at begynde at se på det her – synes regeringen så ikke, at det kunne være fornuftigt netop at begynde at gå det spadestik dybere, end man gjorde med den rapport fra Nationalbanken?
At man gik lige det politisk dybere spadestik nedad, og lige fandt ud af, hvad der ligger i det her nu, hvor vi har talt om det fra forskellige internationale organisationer.
Altså være lidt på forkant i stedet for på bagkant.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-03-12:
Tak for det.
Deleøkonomi er jo blevet utrolig populært, og der er rigtig mange fordele ved det.
Det kan give bedre udnyttelse af ressourcerne, mere frihed til borgerne, udvikling af nye forretningsmodeller, og i flere tilfælde kan det skåne klimaet.
På boligområdet er der også en stor fordel for turismeerhvervet, men der skal være klare regler, og der skal være lige vilkår mellem de nye og de etablerede former, og alle skal betale den retmæssige skat.
Gældende lovgivning tager ikke højde for denne slags aktiviteter.
Når vi ser en ny udvikling i samfundet, er det vigtigt, at lovgivningen følger med.
Det er netop det, som er ønsket med dette lovforslag.
Derfor foretages der de ændringer, som tidligere ordførere allerede har nævnt, og der er lagt en evaluering ind, således at det kan vurderes, om reglerne lever op til hensigten, eller om der er behov for ændringer.
Denne evaluering vil ske i 2022.
Liberal Alliance synes, det er et godt forslag, og vi støtter det.
Pelle Dragsted (EL), 2019-03-12:
Som det er fremgået, er det her lovforslag dels en udløber af den aftale, der er indgået i Folketinget, men jo altså også af forhandlinger mellem ministeriet og Airbnb, fordi man har været bekymret over den udlejning, der er foregået der, og den manglende mulighed for at inddrive skattebetaling.
Man kan sige, at det er en aftale, hvor man på en måde belønner Airbnb med et vist antal dage, som folk kan udleje deres bolig til korttidsudlejning i, og til gengæld har man så den forventning, at Airbnb fremadrettet vil indberette brugernes indtægter til skatteforvaltningen.
Det er jo resultatet af, at Airbnb som udgangspunkt har været ret modstræbende med hensyn til at levere de her oplysninger til skatteforvaltningen i modsætning til mange andre selskaber i platformsøkonomien, som faktisk har opført sig ordentligt.
Vi bryder os i Enhedslisten principielt ikke om at belønne virksomheder for ikke at ville samarbejde eller for at være besværlige i samarbejdet.
Det synes vi er et lidt mærkeligt princip, man på en eller en måde stadfæster her.
Vi synes måske heller ikke, at der er blevet gået helt grundigt nok til værks i forhold til at finde andre muligheder for at sikre de her skatteoplysninger, altså at se på, om der er faktisk er håndtag i de internationale aftaler, som ville give os mulighed for at få de samme oplysninger.
Det kunne f.eks. være, som man har gjort det i tilfældet med Uber, at henvende sig til andre landes myndigheder for at få oplysninger – i Ubers tilfælde drejede det sig om den pirattaxakørsel, der har været.
Det har man gjort i en dialog med de hollandske myndigheder i det tilfælde, og det havde måske også været en vej at gå i forhold til Airbnb.
Man kunne også overveje – som andre lande og byer overvejer at gøre det – om man i højere grad skulle give en licens til dem, som ønsker at udleje deres bolig, mod at det blev sikret, at man fik de oplysninger, der skulle til.
Så der var andre veje at gå end den her, om jeg så må sige, belønning af Airbnb for ikke frivilligt at ville opgive de her oplysninger.
Vi står jo også stadig væk tilbage med problemet i forhold til platformsøkonomier.
Altså, en ting er beskatning af de indtægter, der er ved udlejning af boliger, noget andet er beskatning af selve virksomheden.
Men det er jo en anden diskussion, som netop bl.a. er blevet taget i EU-regi, og som fortsætter i OECD i den her tid.
Så er der også en anden udfordring med forslaget her, og det er altså det her loft på 70 dage.
Der synes vi fra Enhedslistens side ikke, at man har fundet den rigtige balance.
Vi er fuldstændig enige i de ting, der er blevet sagt om deleøkonomi, nemlig at det er positivt, at man kan leje sin bolig ud, og vi har også alle sammen glæde af, at man gør det i andre lande.
Men det skal ske på en måde, hvor der også bliver taget hensyn til naboerne, til de pågældende bykvarterer, til os, der bor her – vi skal også have ordentlige vilkår.
Merete Dea Larsen (DF), 2019-03-12:
Det lovforslag, vi skal behandle her i dag, er jo en udmøntning af den aftale, som vi har lavet om platformsøkonomien.
Jeg tror på, at loven kommer til at have en positiv effekt, når nu den automatiske indberetningsløsning kommer i funktion.
Det er den løsning, der skal sørge for, at det bliver indberettet automatisk til skattemyndighederne, når man udlejer sin bolig i kortere tidsrum.
Det bliver sådan, at man kan udleje sin bolig i 30 dage om året, hvis ikke man ønsker at anvende en af de her platforme, som automatisk indberetter.
Anvender man derimod en udlejningsformidler, kan man forhøje det op til 70 dage.
Det er et højt tal, også efter vores mening, men det var det kompromis, vi kunne komme frem til.
Derudover medfører lovforslaget, at de borgere, der ønsker at udleje i kortere tidsrum, ikke længere behøver at have kommunens tilladelse til at fravige en bopælspligt på adressen.
Loven er ikke helt uden udfordringer ifølge os i Dansk Folkeparti.
Efter at vi havde indgået den politiske aftale, lavede regeringen en undtagelse til loven – en undtagelse, den i første gang ikke fik vendt med os, der var en del af aftalen.
Regeringen har siden hen taget aftaleparterne med til bordet, og også Dansk Folkeparti er endt med at sige ja, mod at vi får en evaluering væsentlig hurtigere, end der ellers var lagt op til.
Årsagen til, at vi ønsker en hurtigere evaluering, er, at vi allerede nu kan se de store udfordringer, der kommer med den undtagelse, som der er kommet ind.
Det er den her undtagelse, der siger, at enkeltværelser er undtaget fra reglen.
Vi ser for os en mulig ladeport af udlejninger, der går imod intentionen med den her pakke, der er lavet.
Det er i hvert fald noget, vi fra Dansk Folkepartis side vil prøve at se om vi kan finde en løsning på.
Jeg ser på den baggrund frem til en dialog om, hvordan vi kan udmønte aftalen i samme ånd, som den er indgået.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-12:
Der er jo det dejlige, at når man kommer så sent i forløbet af ordførere, behøver man ikke gennemgå hele forslaget igen.
Det er gjort så rigeligt på nuværende tidspunkt, så jeg vil gå direkte til holdningerne til det her forslag.
Vi er meget skeptiske over for det her forslag, for vi synes egentlig ikke, at man regulerer på den måde, man skal, netop fordi man holder enkeltværelser ude af den samlede regulering osv., hvad høringssvarene jo peger på.
Det er noget, som Alternativet faktisk synes vi burde kigge hinanden i øjnene og se på, selv om der er et forlig.
Det kunne jeg høre at nogle af forligsparterne også havde lidt oppe at vende.
Nu er der nogle meget tydelige høringssvar, så lad os nu kigge på dem i udvalgsarbejdet og se, om man lige skulle genbesøge det her.
For ja, det deleøkonomi er fantastisk, og jeg har selv nydt at bo, også når jeg var ude at rejse, på værelser, jeg havde lejet, eller på couchsurfing: på folks sofaer.
Nu ved jeg ikke lige, om jeg er så bange for, at det larmer for meget, når folk går ind og ud af opgangen, men der er i hvert fald en frygt for, at priserne stiger og stiger, og at man presser det, man normalt omtaler som almindelige mennesker, dvs. folk med ikke store indtægter, ud af bykernerne.
Det er klart, at det er en af de store svagheder.
Det er jo det, vi skal ind og gøre noget ved.
Vi skal ind og lave en ordentlig regulering af det.
Jeg synes egentlig, da jeg så det første forlig, man havde lavet, at det så meget fornuftigt ud.
Så er der bare kommet nogle ændringer, der gør, at vi siger: Vagt i gevær, det her er ikke helt godt nok.
Så jeg håber, vi kan diskutere det i udvalgsbehandlingen, så vi får den helt rigtige form for regulering af noget, som faktisk er godt, så længe det foregår inden for ordnede forhold.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Hold da op et humør.
Det er da helt utroligt.
Helt ærligt, jeg tager det her lidt for alvorlig til, at jeg tænker, at den rigtige måde at lave en ny dansk straffelov på er ved lige at lave copy-paste af Ukraine og så lige lave noget Google Translate, og så putter vi en ukrainsk bestemmelse ind i den danske lovgivning – eller af Island for den sags skyld.
Altså, hallo, fru Pia Olsen Dyhr har selv været minister.
Lad os da tage det her alvorligt.
Jeg er da ked af, hvis man ikke kan bygge en konflikt op med mig, fordi min justitsminister har sagt det, han har sagt, og fordi min ligestillingsminister har sagt det, hun har sagt, og fordi jeg har gentaget det her i dag – at sex skal hvile på frivillighed.
Ja, læs det som samtykke.
Sådan må det være, og vi skal lave en straffelov, som bedre i sine ord og sine bemærkninger afspejler det.
Det skal vi gøre.
Så det er vi enige om, konflikten er afblæst.
Det er da dejligt.
Så har vi da gensidigt samtykke her om, at vi skal gøre det, altså kigge på straffeloven.
Så tror jeg bare, at den ansvarlige måde at gøre det på, når vi skal tage alle hensyn – jeg havde en udmærket ordveksling med fru Pernille Skipper om det der med, hvornår det glider over og bliver omvendt bevisbyrde – er at bede indsigtsfulde folk om at lave et godt forberedende arbejde, så vi får kvalitet i lovgivningen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-03-12:
Statsministeren har det åbenbart sådan lidt kreativt med tal.
Fred være med det.
Pointen er jo i forhold til det her med børnene, at der ifølge Danmarks Statistik mangler 4.800 pædagoger, voksne derude.
Jeg synes, det er snyd, når statsministeren siger, at vi godt kan tælle dem, der er på barsel, med.
Og ledere, der ikke har kontakt med børnene, tæller statsministeren også med.
Men fred være med det.
Det er i hvert fald tydeligt, at det ikke er en prioritet for regeringen.
Så vil jeg gerne spørge til det her med samtykke.
For jeg kan høre, at justitsministeren er klar.
Det sagde justitsministeren på kvindernes internationale kampdag i Vega.
Ligestillingsministeren er klar.
Statsministeren siger så, at han lige henviser til Straffelovrådet.
Straffelovrådet har jo lavet en betænkning tidligere, for 4 år siden.
I spørgsmålet om samtykkelovgivning kan statsministeren jo bare kigge til Ukraine, Belgien, Tyskland, Sverige, UK, Cypern, Luxembourg, Island.
Islandsk lovgivning minder meget om dansk.
Hvor lang tid vil statsministeren så vurdere at der skal til, for at vi har samtykkelovgivning i Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jamen det er rigtigt, at der kom 0,5 mia. kr.
Det er godt nok også rigtig mange penge, hvad?
Jeg står ikke og snyder med nogen tal.
Jeg snyder ikke med nogen tal.
Det er sådan, at der er 3,1 børn i vuggestuealderen pr. voksen og 6,2 i det, man kunne kalde børnehavealderen, fra 3 år til skolestart.
Så er det rigtigt, at det så er de mennesker, vi giver løn af hinandens penge til at løse den opgave.
Derfor er der da mange steder, der skal sættes ind.
Når vi kan se, at der i nogle kommuner frem for andre kommuner er et massivt sygefravær, er det da også et sted, vi skal tage fat.
Jeg ved godt, at der skal være folketingsvalg og alle skal hive checks frem og sådan noget.
Jeg er bare nødt til at insistere på, at det her også handler om andet end penge.
Jeg ved ikke, hvis jeg skrev den check ud i dag, hvor man lige ville finde de der 4.000 pædagoger henne.
En anden dag er det så 1.000 sygeplejersker.
Vi er jo i gang med at fjerne arbejdsløsheden.