runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2020-05-05:
Og tak til Radikale Venstres ordfører for meldingen om at kunne finde fælles fodslag på en eller anden måde i den her sag – det er jeg sikker på at vi godt kan.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke har noget problem med at bekræfte, at vi mener det, vi gjorde før valget.
Og jeg kunne godt læse i avisen forleden dag, at I var utålmodige.
Det forstår jeg godt, men I skal jo ikke være i tvivl om, at vi står ved det, vi har sagt.
Så jeg har en forståelse for jeres utålmodighed, men jeg ville også være fuldstændig klar og sige: Det er jo den vej, vi skal.
Men – og det er ikke et men, som handler om, at nu skal vi lige snakke udenom – det er et men, som handler om, at vi altså står lige midt i en coronakrise.
Det er svært at lave planer på den måde.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Jamen vi støtter jo også forslaget, men jo længere vi kan rykke regeringen frem på banen, desto bedre.
Det er jo det, vores fælles bestræbelser består i.
For et par dage siden havde vi i Enhedslisten, SF og Radikale Venstre et fælles indlæg om netop luftforurening og miljøzonerne, og vi har jo også haft en god efterfølgende drøftelse med regeringen.
Så uden at afsløre for meget synes jeg, at vi er i gang med en god proces, og jeg synes også, at vi presser sådan, som man skal som støtteparti.
Men jeg synes også, at jeg modtager nogle signaler fra regeringen om, at det her ikke er noget, man prøver at forhindre skal ske, men vi har ikke fundet pengene endnu, og jo mere vi kan få regeringen til at forpligte sig i et fælles betænkningsbidrag til at finde de penge, så det kan ske så hurtigt som muligt, desto bedre.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Jamen selvfølgelig tak for støtten til Radikale Venstre – rigtig godt!
Det eneste, jeg sådan vil sige til det, er, i forhold til om vi skal genbekræfte det, vi en gang har besluttet, eller om vi skal prøve at få noget om finansieringen med, og om vi skal prøve at få noget om en tidshorisont med.
For når man har besluttet sig for noget, må næste skridt være at sige: Så gør vi sådan, og så bevæger vi os fremad.
Men blot at genbekræfte, hvad vi en gang har besluttet, det synes jeg ikke mit temperament er til.
René Christensen (DF), 2020-05-05:
Jeg tror bare, det er nogle andre redskaber, der skal til.
Jeg tror, man skal kigge meget mere på, at det skal være mere attraktivt at have en elbil.
Hvad er det f.eks. for nogle elafgifter, vi har, når man bruger det til at lade sin elbil op?
Hvor nemt er det at lade sin elbil op, når man er ude og køre osv. osv.?
Jeg tror sådan set, at både befolkningen og teknikken arbejder i den retning, og selv om vi mener noget inde på Christiansborg, tror jeg, at vi kommer til at opleve, at bilparken kommer til at ændre sig markant fremadrettet.
Og der tror jeg, at i stedet for at lægge nogle restriktioner ned over det, som straffer borgerne, så skal man hellere lægge nogle gulerødder ud.
Og der er afgifterne på at lade sin elbil op eksempelvis et redskab til det.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
På H. C. Andersens Boulevard gjorde man jo i første omgang det, at man altså flyttede måleapparatet tilbage fra vejen.
Jeg forestiller mig jo ikke – og det tror jeg ikke nogen af de partier, som stod bag betænkningsbidraget i sin tid, gjorde – at det her skal foregå sådan fra den ene dag til den anden.
Det bliver under alle omstændigheder med en eller anden form for overgangsperiode, hvor folk kan indrette sig, også i forhold til køb af biler og sådan noget.
Men det er klart et forsøg på at presse på en udvikling, som en del af det at nå den 70-procentsreduktion i 2030, som vi jo mere eller mindre alle sammen går ind for.
René Christensen (DF), 2020-05-05:
Nu skal man jo passe på, at det ikke kommer til at løbe ud af en eller anden tangent.
Vi er bestemt fortalere for det kommunale selvstyre.
Det er kun, fordi at når man taler om det her i forhold til mange danske familier, så er det dyreste, de køber, deres hus.
Det andetdyreste, de køber, er deres bil.
Og det her vil være et meget, meget stort indgreb i den frihed, der er i at eje et køretøj og kunne bevæge sig frit rundt i samfundet.
Og man må jo sige, at der er lavet en aftale om, at man i København har den her mulighed.
Og der har man selvfølgelig også de største udfordringer.
Vi kender jo alle sammen de målinger, der er lavet på H. C. Andersens Boulevard.
Altså, det har man jo også været nødt til at gøre noget ved.
Men derfor synes vi også, at det er Folketinget, der skal træffe de her beslutninger, også fremadrettet.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Det er selvfølgelig ærgerligt, at Dansk Folkeparti ikke vil støtte forslaget.
Jeg gør hr. René Christensen opmærksom på, at Dansk Folkeparti faktisk indgik i det ret massive flertal i Københavns Kommune, som foreslog at udvide kommuneplanen fra december 2019 med både forslaget om miljøzoner, men også forslaget om at lave nulemissionszoner.
Så det er lidt ærgerligt, at I ikke bakker jeres lokale byråd op.
Så forstod jeg ikke helt bemærkningen om den demokratiske udfordring i, at et forholdsvis lille antal byrødder – 10 ud af et byråd på 19 – kunne beslutte sig for at lave sådan en miljøzone.
Ja, okay, sådan er det lokale demokrati.
Sådan er det jo, hvis man overlader demokratiet til kommunerne; så foregår det jo på den måde.
Det er også i det tilfælde 10 byrådsmedlemmer, der kan beslutte, at man vil indrette sig med kollektiv trafik, med busruter og hvad for nogle linjer og hist op og kom her ned.
Så jeg kan ikke helt forstå, at det skulle være en udfordring, som hr. René Christensen kaldte det.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
Det er jeg da glad for at få afklaret, så vi ikke sådan skal have mere debat om, at det er 98 forskellige virkeligheder, for det er vi jo fuldstændig enige i.
Nu er det sjældent, at Enhedslisten og Venstre er enige om ret meget, men her er vi i hvert fald enige om det.
Så det var godt, vi fik det afklaret.
Mit spørgsmål er så bare: Hvis kommunerne selv skal bestemme, hvem skal så være omfattet af det?
Lige nu er det jo så de her fem største byer, men hvad så, hvis det ser helt forskelligt ud med Enhedslistens forslag?
Lad os sige, at der er nogle af de kommuner, der så siger: Det vil vi da gerne have, for vi har langt mellem husene, vi er en stor landkommune; der er ikke det store problem.
Hvad vil Enhedslisten så gøre ved det?
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Jamen det er jo rigtigt, hvad ordføreren siger, at hvis der ikke var nogen fælles nationale standarder, ville man jo få 98 forskellige standarder.
Det er klart, at det er helt umuligt, og det ligger overhovedet ikke i forslaget, vil jeg sige til hr. Erling Bonnesen.
Selvfølgelig skal der være fælles krav og standarder.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
I Venstre kan vi bestemt lide det lokale selvstyre, og at kommunerne selv kan få størst mulig indflydelse.
Men vi skal også nogle gange afbalancere det lidt.
Som jeg forstår det nu, siger Enhedslisten, at der skal fastsættes nogle ens standarder nationalt – der altså gælder hele landet – og så må kommunerne ud over det, de desværre er tvunget til nu, selv bestemme, om de vil have det eller ej.
Så er det, jeg tænker, at det skal man da så også prøve at tænke lidt over i ministeriet, når der skal ses på det her: Hvad er sådan sundhedseffekterne af det, og hvordan får man mest muligt miljø for pengene?
Hvordan falder det rigtigt ind i det?
For der er da forskellige, kan vi så sige, udfordringer rundtomkring, og som jeg i hvert fald har læst mig til det, er det lige præcis i de store byer, der er de største udfordringer, og så må vi jo sige, at vi er startet rigtigt.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Der er jo ikke nogen modsætning imellem det og at opstille nogle fælles standarder.
Det bliver noget med at stille nogle krav til de køretøjer, som det handler om.
Det gør vi jo allerede i de miljøzoner, der er i dag, til de tunge køretøjer, ikke?
Og i det betænkningsbidrag, vi deltog i der fra april sidste år, nævnte vi jo konkret, at personbiler f.eks. skulle leve op til Euro V-normen osv.
Så der er jo ikke nogen modsætning i at opstille fælles standarder, fælles krav til de miljøzoner, der indrettes.
Det her handler jo om at lade kommunerne bestemme, om de overhovedet vil det, om de synes, der er et problem lokalt.
Det har man syntes i København – også på andre kommuners vegne, skriver de i deres kommuneplan, men det er lige meget – og det vil man sikkert synes i en række andre større byer.
Der er byer, hvor man ikke føler, det er et problem, og så vil de formentlig ikke indrette sig med en miljøzone.
Det synes jeg da også må være i tråd med Venstres normale holdning til det kommunale selvstyre, altså at lade kommunerne selv bestemme.
Men det står jo som sagt ikke i modsætning til at have nogle fælles krav og standarder.
Mette Gjerskov (S), 2020-05-05:
Jeg synes, vi skal holde fast i, at det godt nok er rigtigt, at det ikke er i Miljøministeriet alene, at man bekæmper corona.
Men det, vi taler om, er jo en regering, som samlet står og skal bringe os igennem en krise, lige så vel som vi i Folketinget skal.
Hold nu fest!
Uret siger 7 sekunder.
Nå, men ja, vi kan jo godt finde fælles fodslag – det er jeg ret sikker på vi kan – men jeg tror ikke, at vi kan komme med faste tidspunkter lige nu.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Har jeg ikke svaret to gange allerede?
Nå, det har jeg måske ikke.
Nå, undskyld, nu sad jeg i sådan et mode, hvor jeg tænkte: Nu lytter jeg bare til hende, og så tager jeg det til efterretning.
Fru Mette Gjerskov, jeg ved ikke, hvad jeg skal svare på dit spørgsmål.
Men jeg vil sige til regeringens støttepartier, og jo også til de blå, at vi bare er utålmodige, for at der sker noget.
Og jeg fornemmer også, at der sker noget, men det er jo klart, at i det øjeblik, vi får en fornemmelse af, at nu bliver der altså nølet lidt eller trukket i land, så vil vi jo være der igen med læserbreve og beslutningsforslag og samråd, og jeg ved ikke hvad.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Tak for det.
Nu nævner ministeren jo sådan et eksempel, hvor det er en bedrift med en udvidelse på 11-12.000 slagtesvin.
Hvis det er 10.000 slagtesvin, vil det svare til den kvælstofudledning, der er fra et bysamfund på 6.000 indbyggere.
Og vi har jo at gøre med nogle industrisvinebrug, der har over 100.000 slagtesvin.
Det vil svare til, at man i en kommune ligesom skal forholde sig til, om der er noget, der kan udvides, så det svarer til et bysamfund på 60.000 indbyggere.
Og det allerstørste svinebrug i Danmark producerer over 230.000 slagtesvin.
Hvis det var et bysamfund, ville det svare til 140.000 indbyggere, som skulle have et renseanlæg til at håndtere deres toiletvand.
Og det, som kommunerne bliver pålagt, er, at de udelukkende kan sige ja – hvis det er sådan, at nogle firkantede regler er ens.
Kan ministeren ikke se, at de opråb, der kommer fra kommunerne, er værd at lytte til, når kommunerne betragter sig selv som bare et gummistempel og ikke har nogen indflydelse?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-05-05:
[lydudfald]
virkelig godt forslag, der er kommet her, fordi det frisætter kommunerne, så de kan lave de bedste lokale løsninger for deres borgere.
Vi vil gerne respektere det kommunale selvstyre.
Ifølge Aarhus Universitet døde der i 2017 137 mennesker bare på grund af luftforurening fra biler.
Når vi tænker på, hvordan vi reagerer på coronakrisen og de dødsfald, den skaber, kalder det her også på en handling.
Vi ved, at selv om luftforureningen falder år for år, er den der stadig væk, og der er derfor mange mennesker, der dør.
Vi ved også, at når man går rundt med en klapvogn eller barnevogn i byen, er det rigtig usundt for barnet, fordi det netop er i højde med bilernes udstødningsrør.
Det er klart værst i de store byer, men også i Aalborg, på Vesterbro, kan man, når man går der i myldretiden, mærke, hvor grim luften er.
Og jeg må tænke på, hvordan det er for de mennesker, der har lejlighed ud til sådan en gade.
Når de åbner vinduet for at få frisk luft, får de i virkeligheden en luft ind, der er mere usund end den, de lukker ud.
Luftforureningen var skyld i 460 for tidlige dødsfald i København sidste år – nogle af dem var også på grund af brændeovne.
Men det er mange dødsfald, og det foranlediger også 440.000 sygedage.
Så det er også dyrt.
Jeg håber, at vi med det her B-forslag kan give kommunerne ret til at lave nulemissionszoner, som vil betyde, at man kan få områder, hvor der er meget få biler, og så man i stedet for kan få naturen ind i byen.
Vi kan få træer, der kan vokse op og omdanne noget CO₂.
Vi kan få områder, hvor der er mindre støj, og vi ved, at støj også er sygdomsfremkaldende.
Vi kan få områder, hvor der er trivsel.
Jeg ser naturkorridorer for mig, hvor der bliver lavet rigtig gode forhold for cyklister med sikre cykelstier, så vi også på den måde kan fremme sundheden.
Jeg synes, vi skal give kommunerne ret til at træffe de her beslutninger, så de på lige fod med store byer i andre europæiske lande kan lave emissionsfrie zoner eller miljøzoner.
Vi har her mulighed for at vedtage et beslutningsforslag, som kan gavne klima, natur, trivsel, velfærd og styrke det lokale demokrati.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-05:
Mange tak.
Det er over 4.000 danskere, som dør af luftforurening.
Vi har jo selv skrevet i et betænkningsbidrag for et år siden, at vi skulle indføre miljøzoner hurtigst muligt, hvis der kom et rødt-grønt flertal.
Et år er ganske vist kort tid i politik, men det er for lang tid til at være hurtigst muligt.
Det her ender vel med en fælles betænkning, der bekræfter, at regeringen mener det samme efter et valg som før et valg.
Det er ikke nødvendigt for mig.
Jeg synes ikke, at det her er nogen løftebrudsregering.
Jeg synes faktisk, det er en regering, der holder sine løfter.
Så det er ikke nødvendigt at få det bekræftet.
Men regeringen kunne måske godt have brugt det år på at finde ud af, hvad det her koster, så vi ikke skulle stå her i salen og have den her debat uden nogen vigtige tal.
Jeg vil gerne lægge en kæmpe stor bunke utålmodighed oven i den bunke utålmodighed, der allerede er fremkommet fra flere partiers side, således at utålmodigheden med at få det på plads efterhånden vel nærmest må antage bibelske dimensioner.
Jeg håber, at den her debat betyder, at miljøzonerne bliver indført hurtigere, end det var planen, for det ser ud til at være gået lidt i stå.
Så tak for at rejse den her debat.
Det kan i hvert fald ikke få det til at gå langsommere.
Jeg håber, at det får det til at gå hurtigere.
Alternativet støtter forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Der går jo en historie om nogle aarhusianske flykapere, der låser sig inde i flyet, og så smider de en seddel ud, hvorpå der står: Vi er gidsler, vi forlanger våben og løsepenge.
Hvis en kommune gjorde det umuligt at komme ind i kommunen, ville den jo skabe et tilsvarende problem for sig selv, for skatten bliver lagt der, hvor pendlerne bor.
Så det tror jeg ikke man vil gøre.
Altså, helt alvorligt, de her trafikproblemer skal selvfølgelig løses på et højere niveau, men vi er jo enige i, at de skal løses, så derfor vil vi selvfølgelig gerne se et forslag en anden gang, hvor der så er taget hensyn til de lidt overordnede trafikproblemer, som der også kan være i større byer.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Lige nøjagtig pendling udgør jo et kæmpestort problem for en helt stribe byer rundtomkring, ikke mindst vores hovedstad her.
Men der er jo også en række større og mellemstore byer rundtomkring.
Der synes jeg faktisk, det er ganske rimeligt, hvis en kommune kan sige, at nu laver vi en miljøzone her, så hvis du, kære pendler, vil køre ind i vores kommune og arbejde her, så må du anskaffe dig en bil, som lever op til de normer, som så i øvrigt er besluttet på nationalt plan.
Det må ligesom være mekanismen i det, og det kan jeg ikke se der er noget som helst urimeligt i, eller at man på den måde tørrer det af på en anden kommune.
Man tørrer det af, om jeg så må sige – jeg synes, det er et kedeligt udtryk – ved at stille krav til de pendlere, som benytter sig af muligheden for at arbejde i den pågældende by.
Jamen jeg skal jo ikke rippe op i betalingsringe og den slags, men netop i de store byer er pendling jo en realitet, og hvis man ikke har et planlægningsniveau, der går ud over kommunerne, så kan Kommune A altså godt ende med at tørre problemer af på Kommune B, så Kommune B pludselig skal finde sig i rigtig meget trafik eller løse nogle parkeringsproblemer, som egentlig hører hjemme et andet sted.
Derfor synes jeg, at netop på trafikområdet er en lidt større og mere overordnet planlægning altså på sin plads på grund af spørgsmålet om pendling.
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der længere er i tvivl om, at det er et forslag, der handler om at give kommunal hjemmel til at indføre skærpede miljøzoner og nulemissionszoner.
Vi debatterede jo også luftforureningen for 2 uger siden, og det kommer nok heller ikke som nogen overraskelse, at SF synes, at der sker for lidt på det her område.
Luftforureningen medvirker til 4.200 for tidlige dødsfald om året i Danmark.
Det er meget, meget alvorligt.
Det synes jeg også er blevet understreget i debatten her.
Flere steder ønsker man altså lokalt at beskytte borgerne bedre mod luftforurening, bl.a. i København, hvor jeg selv er valgt.
Jeg synes, det er enormt frustrerende at opleve, at når man faktisk har et ønsket om at beskytte borgerne mod luftforureningen og man lokalt gerne vil lave en skrappere lovgivning, så må man ikke for Folketinget.
Det er i min optik en skændsel, og det burde vi ændre omgående.
Jeg synes, vi har haft en rigtig fin debat nu her, og alle, der indtil videre har haft ordet, og sådan kommer det nok også til at fortsætte, understreger jo, hvor stort et problem luftforureningen er.
Men jeg synes også, at der engang imellem falder nogle bemærkninger, som falder mig en lille smule for brystet.
Det er f.eks., når hr. Erling Bonnesen frit citeret siger: Alle partier ønsker så ren luft som overhovedet muligt.
Det synes jeg godt nok lige er at stramme den lidt, og jeg synes, at det lidt er at forklejne de uenigheder, som vi også har herinde.
For hvis alle partier ønskede sig så ren luft som overhovedet muligt, ville vi jo alle sammen gå ind for fuldstændig bilfri byer.
Partierne stiller sig forskelligt, og det gør vi jo, fordi vi har nogle forskellige afvejninger af, hvordan vi gerne vil indrette vores samfund.
Jeg håber også, at vi kan fortsætte ad den vej.
Og jeg håber også, at vi kan få en tidshorisont ind i den betænkning og gerne en, hvori der står, at vi i næste samling har tænkt os at leve op til den betænkning, som vi har afgivet i fællesskab.
Jeg synes, at danskerne har ventet længe nok på renere luft, og vi er meget utålmodige.
Forslaget her er rigtig godt, og Socialistisk Folkeparti kommer til at stemme for.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag, som giver muligheden for at diskutere miljøzoner og luftkvalitet i vores større byer.
Vores miljøordfører, Mette Abildgaard, kunne desværre ikke være her i dag, så jeg har lovet at viderebringe vores konservative position, men hun tager selvfølgelig den eventuelle videre udvalgsbehandling.
Vi Konservative har løbende været med til at skærpe miljøzonerne i vores større danske byer, så vi løbende stiller skrappere krav til både persontransport og den tungere transport, i takt med at teknologien har gjort det muligt.
Det skal vi selvfølgelig fortsætte med, for luftforurening er skyld i alt for mange dødsfald hvert år.
Vi er faktisk også villige til at gå skridtet videre og give kommunerne mulighed for at søge dispensation for at lave skærpede miljøzonekrav for personbiler i de enkelte kommuner.
Det er faktisk også en del af det element, som vi jo diskuterer her i dag.
Vores konservative borgerrepræsentationsgruppe i Københavns Kommune har også ytret et ønske om at have lige præcis den mulighed.
Vi er åbne over for det, selvfølgelig under visse betingelser i forhold til indfasningstid og muligheden for dispensation for helt særlige køretøjer.
Og så skal det ikke give et stort kludetæppe af forskellige regler.
Men det andet element i forslaget fra Enhedslisten går på, at kommunerne skal have mulighed for at indføre totale nulemissionszoner, og det er vi ikke parate til, fordi vi gerne vil se de differentierede miljøzoner i funktion først.
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Som jeg også prøvede at sige i min tale, lytter jeg selvfølgelig, når kommunerne rejser en problemstilling.
Og det synes jeg også vi anerkender i regeringen ved så at sige, at når vi har de undersøgelser fra andre lande – den hollandske undersøgelse, men også andre undersøgelser – som er blevet sendt til os, og som vi har bedt Sundhedsstyrelsen om at kigge på, hvor de anbefaler, at vi rent faktisk får lavet den grundige gennemgang, så siger vi, at selvfølgelig skal vi have gjort det.
Men det med at have nationalt fastsatte beskyttelseskriterier og beskyttelsesniveauer mener jeg sådan set er fornuftigt.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Det er nemlig rigtigt, og jeg vil egentlig også bare bekræfte det, som jeg også selv sagde, altså at det jo netop er den del omkring nulemissionszoner, som vi slår os lidt på i det her forslag.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Tak for det.
Luftforurening er jo et stort problem.
Det er der allerede mange ordførere, der har sagt.
Det svækker helbredet for mange mennesker, og det slår desværre også mange mennesker ihjel.
Når samfundet så alligevel har tolereret luftforurening i et vist omfang, var det jo ikke, fordi der var noget godt at sige om den; det var jo udelukkende, fordi fordelene ved motoriseret transport var så store, at man godt kunne acceptere en del af ulemperne.
Men nu findes der jo reelle alternativer til benzin- og dieseldrevne køretøjer, og så må synet på luftforurening selvfølgelig også ændre sig.
Det er ikke i samme grad som tidligere et onde, man må tåle.
Og derfor bør transportarbejde i fremtiden jo også i langt højere grad løses af køretøjer, der ikke forurener luften, eller som forurener den meget mindre, end de gør i dag.
De her teknologiske gennembrud, der er sket, åbner jo også muligheden for, at man kan se nærmere på nulemissionszoner.
Jeg tror dog først, man bør indføre dem, når der er lavet en grundig analyse af behovet for transport i de zoner, hvor man overvejer at indføre dem.
Når vi så alligevel ikke kan støtte forslaget, er det på grund af en skepsis over for den kommunale model.
Vi er jo sådan set et parti, som er tilhænger af kommunalt selvstyre.
Men trafik og transport hænger jo sammen i nogle naturlige enheder, der er større end kommuner, og der kan jo altså opstå nogle uheldige situationer, hvor kommune a tilrettelægger sine zoner helt uden at tage kommune b i betragtning, hvor de samlede problemer i en transportregion, der hænger sammen, så kan blive meget mere komplekse, end godt er, hvis kommunal egoisme få lov til at råde.
Så det, der er i forslaget her, er altså nogle gode tanker, som vi gerne vil arbejde videre med, men der er også noget, der hedder overordnet trafikplanlægning, og der bør modellen altså ikke være kommunal, sådan som det bliver foreslået her.
Og så skulle jeg hilse fra Nye Borgerliges ordfører, som er blevet syg, og sige, at Nye Borgerlige heller ikke støtter forslaget.
Tak for ordet.