runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Da jeg i min nytårstale, for hvad der efterhånden føles som en evighed siden, sagde, at vi skal forberede os på scenarier, vi ikke havde forestillet os for bare få år siden, må jeg indrømme, at jeg selv er blevet overrasket over, hvor hurtigt den forudsigelse blev gjort til virkelighed.
I de seneste knap 8 uger har vi bedrevet et intenst forsvar for kongeriget Danmark, og jeg vil egentlig gerne her i dag benytte anledningen til at takke Folketingets partier, i hvert fald de fleste partier, for deres opbakning i den her svære situation vores land og for vores kongerige og for vores kontinent.
Det er min vurdering, at vi står et bedre sted for nu, for vi sejler stadig væk i et meget, meget uforudsigeligt farvand, og derfor kan situationen ændre sig pludseligt.
Så meget desto mere er det vigtigt, at vi ikke står alene.
Vi er medlem af verdens stærkeste forsvarsalliance, NATO, vi er medlemmer af EU, og i det hele taget har kongeriget både tætte og meget, meget nære allierede, der er klar til at stå op for os og for vores kollektive sikkerhed.
Det gælder i Norden, det gælder i Europa, og det gælder også lande uden for EU.
Men også her er det sammenholdet, der skal styrkes for vores kontinent i den kommende tid.
Jeg oplever en beslutsomhed, og jeg oplever en vilje, og jeg oplever en handlekraft – og den bliver vigtig.
Og det er også en handlekraft, vi har her i Danmark.
I morgen vil regeringen præsentere en række tiltag, der skal øge dansk forsvars kampkraft.
Vi skal opruste massivt for at passe på Danmark, og vi skal opruste massivt for at undgå krig.
Det kommer til at kræve hastighed, og med hastighed følger der også en større risiko for fejl; det håber jeg alle i Folketinget vil være klar til at acceptere.
Men det er ikke kun militær oprustning, vi har brug for i Danmark nu.
Vi har også brug for demokratisk oprustning.
Vi har allerede set udenlandsk propaganda i Europa; propaganda, som bliver taget i brug for at påvirke valg i demokratiske lande.
Det ønsker vi selvfølgelig ikke i Danmark.
Derfor er jeg også glad for, at et flertal her i Folketinget vil forbyde udenlandske donationer til politiske partier.
Tak til Danmarksdemokraterne, til SF, til De Konservative, til Enhedslisten, til De Radikale og til Alternativet for at stå op for vores demokrati og passe på det, også i handling.
Regeringen vil nu forberede et lovforslag, som vi glæder os til at fremlægge her i Folketingssalen.
Jeg ønsker alle i Grønland en god valgkamp.
Tak for et tæt, og tak for et tillidsfuldt samarbejde og dialog både med de nordatlantiske folketingsmedlemmer, med naalakkersuisut og Færøernes landsstyre.
Det ser jeg frem til at fortsætte.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-18:
Mange tak, tak for ordet.
Bølgerne er gået højt, og der er sket meget siden sidst.
Mange af demokratiets og diplomatiets spilleregler er udfordrede, og 2025 går nok over i historien som det år, hvor danskernes viden om Grønland har nået nye højder.
Vi ved meget om Danmark i Grønland, men danskerne ved desværre ikke så meget om vores land.
Og det er måske den ene ting, som vi trods alt har at takke Trump for.
Når 2025 er ovre, ved enhver dansker nok en lille smule mere om Grønland, end de gjorde, da året startede, og det er godt.
Vi taler tit om at anerkende os fra Grønland som mennesker og som ligeværdige, men hele 82 pct. af grønlænderne oplever, at der ikke er en ligeværdighed i rigsfællesskabet.
Vores egen betegnelse for os er inuk i ental og inuit i flertal.
Inuk betyder menneske, og nogle kalder Grønland for Inuit Nunaat, menneskenes land.
Det er det, som vi er vokset op med, og det synes jeg er ret smukt, og det er værd at ære.
Igennem generationer har vi desværre også oplevet en forskelsbehandling.
Vi har oplevet, at der er blevet set ned på os, og derfor er vi også et stolt folk, som er vant til at kæmpe for vores rettigheder.
Privilegier tilkæmper vi os ved at arbejde dobbelt så hårdt, og vi kæmper for vores ret til et sæde ved bordet, når vores land skal drøftes.
Respekt er en vigtig forudsætning for ligeværdigheden, og derfor vil jeg også i dag spørge statsministeren, hvordan statsministeren vil arbejde for, at flere grønlændere oplever, at der er en ligeværdighed i rigsfællesskabet, og hvilke konkrete initiativer statsministeren vil tage for at sikre det.
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Tak for spørgsmålet, og først og fremmest tak for et godt samarbejde i den her meget turbulente tid, som jeg oplever at have med mange i det grønlandske samfund, men selvfølgelig i hverdagen her i København med de to folketingsmedlemmer, som er valgt i Grønland, herunder spørgeren.
Det sætter jeg meget, meget stor pris på, og jeg er sikker på, at det har haft en positiv betydning for, hvor vi står nu.
Og jeg siger nu, fordi tingene kan forandre sig igen.
De her tal, der er kommet frem igennem den senere tid, har selvfølgelig også gjort indtryk på mig.
Jeg har altid været bekendt med, at der har været racisme mod grønlændere i Danmark, men jeg tror, at det har overrasket mange, hvor mange der har oplevet enten racisme eller en forskelsbehandling eller været i en situation, hvor man ikke har følt sig ligeværdigt behandlet.
Og man må bare sige, at ethvert godt samarbejde og enhver god relation bygger på nogle meget, meget grundlæggende værdier, herunder respekt for hinanden.
Jeg synes i al beskedenhed, at det er lykkedes igennem de senere år at få opbygget et meget mere respektfuldt politisk rum i rigsfællesskabet, og det mener jeg også har båret frugt.
Men det er jo helt rigtigt, at det ikke kun er i det politiske rum eller i det direkte samarbejde, men at det jo er som to lande og som to befolkninger – og hvis vi taler rigsfællesskabet er det tre lande og tre befolkninger – at vi skal kunne det.
Jeg tror sådan set, det er rigtigt, at den diskussion, der har ramt os udefra, har været med til også at skubbe på noget positivt.
Der er en stigende bevidsthed, og der er en stigende opmærksomhed, og den skal vi bruge til noget positivt.
Vi har i fællesskab arbejdet sådan specifikt omkring racisme.
Vi har tidligere også i fællesskab arbejdet med skole, uddannelse og oplysning.
Alle gode idéer til, hvad vi kan gøre mere, vil jeg se positivt på, men jeg vil selvfølgelig lige præcis i dag være tilbageholdende med at gå ind i for mange konkrete diskussioner i respekt for, at der er udskrevet valg i Grønland, men jeg er sikker på, at vi kan fortsætte et samarbejde om at udbrede det; som spørgeren mange gange har sagt: Lad nu være med kun at have fokus på det historiske og den gamle del af det grønlandske samfund, men hav også fokus på alt det, der sker i Grønland i dag, for Grønland er også et moderne samfund, der har en masse at tilbyde resten af verden. Så lad os endelig fortsætte det samarbejde.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-18:
Mange tak.
Jeg vil også gerne starte med at kvittere for det gode samarbejde og måske særlig her i den sidste tid.
Det har været en meget usikker tid, og det er ekstremt vigtigt, at vi er nogle, der i begge ender har lyst til at bygge den her bro imellem landene.
En ligeværdig relation, det ses også på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område, og på grund af den massive interesse, som Grønland har oplevet, er det også vigtigt, at vi investerer i forsvaret af Grønland, og det har vi gjort med en ny aftale.
Ofte ser vi også, at mange udenrigspolitiske sager uden for Arktis har en spillover i Arktis.
Det ser vi bl.a. også med krigen i Ukraine, som jo faktisk er årsagen til, at de syv arktiske lande står i solidaritet med Ukraine og netop har valgt at sætte arbejdet i Arktisk Råd på pause.
Derfor følger vi jo også med i de udviklinger, der er, og inden længe overtager vi i fællesskab formandskabet for Arktisk Råd, hvor Grønland kommer til at spille en ledende rolle, fordi vi nu engang er det arktiske område i rigsfællesskabet.
Regeringen har også oprettet en særlig forsvarsfond, som vi kommer til at høre mere om, og jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan forestiller statsministeren sig at forsvaret af Grønland kommer til også at fylde i den kommende tid?
Mange tak.
I forhold til selvstyreaftalen og selvstyreloven, som jo er ret afgørende for det samarbejde, der er mellem Grønland og Danmark i dag, er der meget fokus på ligeværdighed.
Ligeværdighed er derfor også noget, som vi arbejder rigtig meget for.
For at kunne have en ligeværdighed er det også vigtigt, at der er fokus på respekten, på tilliden og på dialogen mellem de to lande, og noget af det, vi ser i selvstyreloven, er også, at Grønland kun kan hjemtage store områder ad gangen.
Der er åbningen af Fødevareministeriets kontor i Nuuk jo sådan set et ret godt eksempel på, at lad prøve lidt at nytænke, hvordan vi har et selvstyre, og hvordan vi giver Grønland plads til at stå mere i egen ret.
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Jeg er glad for, at selvstyreloven kommer op i dag.
For jeg har måske fornemmelsen af, at det ikke er alle folketingsmedlemmerne, der har læst selvstyreloven, ud fra nogle af de udtalelser, der har været igennem den seneste måned eller halvanden.
For selvstyreloven er jo krystalklar i sin formulering om, at Grønlands fremtid defineres af Grønland og grønlænderne, og der er i selvstyreloven i øvrigt også en meget præcis beskrivelse af, hvordan fremtidige relationer skal udvikles.
Så det er på mange måder en forudseende lov, men det er selvfølgelig også en lov, der kan forandres hen ad vejen, hvis der opstår nye ønsker, nye interesser og nye behov.
Der gik jo et ret grundigt arbejde forud for selvstyreloven, altså før 2009, og hvis der efter et valg er et ønske fra naalakkersuisut om at se på f.eks. det, der bliver nævnt her, altså omstændighederne for hjemtagne områder og for nye områder, der skal hjemtages, så vil vi som regering selvfølgelig – selvfølgelig – være åbne for at kigge på det.
Anna Falkenberg (SP), 2025-02-18:
Jeg vil faktisk gerne starte i dag med at give ros til statsministeren og regeringen for håndteringen af den her alvorlige situation, vi er kommet i i kongeriget.
Det er en situation, som vi bliver nødt til at agere i sammen.
Der er selvfølgelig rigtig meget, der handler om Grønland-Danmark-relationen i de her dage, og det er jo også selvklart, at det skal det selvfølgelig gøre.
Men der sker jo også rigtig mange ting på Færøerne som en ringvirkning af den diskussion, der foregår mellem Danmark og Grønland, og det er rigtig vigtigt, at vi navigerer sammen i den her situation.
Jeg vil gerne, som jeg har gjort før, tage fat på den tale, statsministeren holdt tilbage i 2023, hvor statsministeren siger, at vi har et rigsfællesskab, og det håber statsministeren at vi har i mange år endnu, og at der skal være et ligeværdigt samarbejde mellem de tre lande, tre folk og tre nationer.
Det her er en udtalelse, som har ført til rigtig mange gisninger på Færøerne om, hvad statsministeren egentlig mente med det her udsagn, og især i disse dage, hvor den færøske regering faktisk forbereder og sidder til forhandlinger med de færøske partier om en reform af forbindelsen mellem Danmark og Færøerne.
Nogle udlægger teksten som, at statsministeren lægger op til et samarbejde uden for grundloven og dermed gør op med den enhedsstat, der har været.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre statsministeren: Skal et fremtidigt samarbejde mellem Færøerne og Danmark ske inden for eller uden for grundlovens rammer?
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Helt grundlæggende skal vi overholde grundloven i alt, hvad vi gør.
Jeg havde et møde så sent som i den her weekend med lagmanden og har i det hele taget bestræbt mig på at have en meget, meget tæt, ikke bare dialog, men koordination og et meget, meget tæt samarbejde både med naalakkersuisut og lagmanden i den situation, vi befinder os i.
Og jeg har en fortløbende diskussion også med lagmanden omkring det dansk-færøske forhold.
Og jeg håber, at det, at den procedure er blevet sat i gang, understreger, at der ikke er en politisk uenighed mellem Færøerne og Danmark.
Så når skiftende i øvrigt færøske regeringer og mange færøske politikere og andre har sagt, at de ønsker større selvstændighed på f.eks. WTO-spørgsmålet, eget medlemskab, og det kan også være spørgsmål omkring Nordisk Råd, så er der ikke en politisk modstand hos den siddende danske regering.
Tværtimod.
Hvad angår Nordisk Råd, har jeg skrevet et brev til mine nordiske kollegaer og sagt: Vi støtter Grønland og Færøerne, hvad angår medlemskab og dermed ligeværdighed i forhold til Nordisk Råd, og vi har nu igangsat det her § 6-udvalg, altså tvistløsningsnævnet.
Vi har også hele tiden sagt fra den her regerings side, og det gælder også mig selv som statsminister, at vi jo godt kan lide det rigsfællesskab, vi har.
Vi sætter det højt.
Jeg tror selv mere på alliancer, end jeg nogen sinde har troet på det før.
Altså, lad os forestille os, at Danmark – nu tager jeg bare Danmark – ikke var med i EU og NATO i den her verden, og det er også en hilsen til alle jer, der stadig væk går og drømmer om, at vi skal melde os ud af de internationale fora.
Det ville være en kæmpe fejl – en kæmpe fejl!
Så jeg tror på værdien af alliancer og på sammenhold på tværs af landegrænser, og det gør jeg faktisk også, hvad angår rigsfællesskabet.
Men vi har jo valgt at have en åbenhed i forhold til ønsker, der er, og politiske krav om forandring og modernisering, og det diskuterer vi så, for mit vedkommende direkte med lagmanden, men selvfølgelig også gerne med spørgeren.
Her vil jeg i respekt for den igangværende valgkamp i Grønland være meget, meget tilbageholdende med at sige noget, men jeg kan hæfte et par ord på det, der ligesom går forud for, hvor vi er i dag.
For jeg er glad for det samarbejde, der også er etableret på det forsvars- og sikkerhedspolitiske område.
Jeg er meget glad for den Arktispakke, som blev aftalt for ikke ret lang tid siden og i det, jeg forstår har været et meget, meget godt samarbejde mellem naalakkersuisut og den danske forsvarsminister og dermed Folketinget og regeringen her.
Nu kommer spørgeren ind på: Hvad sker der, når vi overtager formandskabet for Arktisk Råd?
Ja, der bliver spillereglerne jo i hvert fald anderledes, fordi det er det, vi har aftalt i fællesskab, og for mig som statsminister er det helt naturligt, at det selvfølgelig er Grønland, der står i spidsen for rigsfællesskabet, når det handler om Arktisk Råd, fordi det netop er Grønland, der udgør den arktiske del af rigsfællesskabet.
Mona Juul (KF), 2025-02-18:
Jeg vil bare lige sige, at der blev tilsluttet en kommerciel landvindmølle sidste år og sidste år igen, så det går ikke sådan superhurtigt, vel?
Det gør det virkelig ikke.
En af de ting, som jeg har bidt mærke i, er, at vores klimaminister gav et langt interview her i Finans den 5. februar, hvor han måske reelt prøvede at forklare, hvorfor det ikke rigtig er lykkedes, og hvorfor ambitionerne skal skrues alvorligt ned i forhold til havvind, landvind og solceller.
Det gør mig meget bekymret, at man begynder at ændre på målsætningerne.
»I formidlingen af politik glemmer folk nogle gange det, der står med småt,« siger han og sender en hilsen til de forligspartier, der har kritiserer regeringens manglende resultater: »Hvis ikke man har været klar over den præmis, så er man jo dum.«
« Så har man altså været dum som vælger eller forligsparti, hvis man ikke hele tiden har vidst, at regeringens ambitioner og aftaler ikke bliver til noget.
Ud fra den præmis er jeg jo glad for, at vi i Det Konservative Folkeparti trods alt har tvivlet og været lidt kritiske i forhold til regeringen og de aftaler, vi har lavet.
For ministeren bruger ordet dum om de forligspartier, der med rette har kritiseret de manglende resultater.
Det synes jeg ikke er fair.
Det synes jeg ikke er en ordentlig måde at samarbejde på.
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig at vi gjorde; det er ikke et tillidsbaseret samarbejde, og det skal vi have, for det her er alvorligt.
Jeg tror ikke, at statsministeren behøver at kommentere på det.
Jeg har bare behov for at sige, at det accepterer vi simpelt hen ikke.
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Jeg synes bestemt også, vi skal have et tillidsfuldt samarbejde, og jeg hører jo, at de politiske ambitioner er intakte.
Så vi må bruge endnu mere, jeg skulle til at sige energi, på at få det her til at virke, når det faktisk er det, vi ønsker os.
Og selvfølgelig synes jeg, at vi skal tale ordentligt til, om og med hinanden, hvad enten vi i øvrigt arbejder sammen politisk; nogle gange er vi jo også politiske modstandere.
Lad os aftale det, skulle jeg til at sige.
Altså, vi vil jo gerne – det er i hvert fald det, vi har sagt fra regeringens side – sikre, at de næste udbud faktisk ikke kommer med tomme kuverter, altså at der ikke er tomme kuverter, men at vi får havvind op at køre.
Og så er det selvfølgelig også vigtigt at sige, at en gang imellem vil vi jo så skulle træffe nogle beslutninger på det her energiområde, som har nogle lokale konsekvenser.
Det skal vi tage hensyn, men vi kan ikke blive selvforsynende med grøn energi i Europa, uden at der også kommer noget mere vedvarende energi op at stå.
Pelle Dragsted (EL), 2025-02-18:
Man siger vist, at der er årtier, hvor intet sker, og at der så er uger, hvor årtier sker, og det må vel siges at være det, vi oplever lige nu, ikke mindst efter den weekend, vi har set i München.
For tre ting står vel nu sådan relativt klart.
Det er for det første, at vi ikke kan regne med Trumps USA som en troværdig allieret for Europa og Danmark, for det andet, at Trump vil gennemtvinge en beskidt fred hen over hovedet på ukrainerne, hvor de skal afgive land til Putin og deres naturressourcer til USA, og det tredje, at Trump åbenlyst – det viste Vances tale vel med al tydelighed – har en plan om at underminere europæiske retsstater og demokratier og fremme autoritære kræfter, Putinvenlige kræfter, i Europa.
Det er jo alt sammen ekstremt alvorligt, og jeg synes, det er tydeligt, at vi er nødt til at vikle os ud af den afhængighed af USA med Trump i spidsen, og det vil helt sikkert kræve investeringer, både i forhold til at kunne støtte Ukraine der, hvor USA svigter, men også at kunne forsvare vores demokratier i bredeste forstand.
Men der er i mine øjne så også en helt afgørende ting, vi ikke må glemme, og det er, at forsvaret for demokratier ikke kun handler om militæret, men også om en stærk velfærd og om social tryghed og tillid.
For vi ved, at autoritære kræfter – det har vi set med Trump og mange andre steder – næres af social utryghed og af mennesker, der føler sig svigtet og sat af.
Derfor bliver jeg også bekymret, når jeg hører politikere, også fra regeringen, der taler om, at investeringer i vores sikkerhed skal betales med nedskæringer på velfærden.
Det mener jeg er ekstremt farligt, og jeg er sikker på, at det vil være den største gave, vi kan give til de antidemokratiske kræfter, der truer os både fra øst og fra vest.
Er statsministeren enig i, at en stærk velfærd også er en del af det, jeg tror statsministeren kaldte demokratisk oprustning?
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Ja, det er jeg faktisk enig i.
Jeg er ikke nødvendigvis enig i alt, hvad der blev sagt i de 2 minutter, men i konklusionen eller den sidste sætning om, at det at have en social balance i tingene og et stærkt velfærdssamfund er en lige så vigtig del som de andre elementer.
Lige nu bruger jeg selvfølgelig mange kræfter på at tænke i, at okay, vi er blevet bragt i og vi er i en meget, meget svær situation, og hvad der er det rigtige at gøre, både konkret handlingsmæssigt, men også for at udvikle os.
Hvis jeg sådan kigger på både Danmark og Europa, ser jeg jo behovet for oprustning, forsvar og sikkerhed og Ukraine, som ligesom er én kategori, arbejdspladser, konkurrenceevne og vækst, som er en anden kategori, grøn omstilling og god energi, som er en tredje kategori, velfærd og en social balance, som er en fjerde kategori, og så som en femte kategori, der er mindst lige så vigtig, altså at få styr på migrationen.
Så det er i mine øjne de fem kategorier, og midt inde i det er der så forsvaret for vores demokrati, og min bedste vurdering er, at vi stadig væk helt undervurderer det.
Jeg har selv kigget meget på det rumænske valg, og det tog ingen tid, før der nærmest var et russisk statskup af et europæisk valg.
Så hurtigt kan tingene gå, og der er stærke kræfter, som ikke mindst benytter sig af sociale medier til at underminere vores demokratier.
Vi ser det jo alle steder nu, altså fake news, påvirkningskampagner, algoritmer.
Pelle Dragsted (EL), 2025-02-18:
Det er jeg glad for at statsministeren siger.
Det er selvfølgelig lidt uklart, præcis hvor tungt spørgsmålet om velfærd og social tryghed vejer i den her femsidede ting.
Men når jeg spørger om det her, er det jo, fordi den analyse, som jeg oplever det, ikke deles af alle i regeringen.
Udenrigsministeren har jo kaldt på, at vi i en situation, hvor vi skal bruge rigtig mange penge på rigtig meget, skal sænke selskabsskatten for milliarder kroner og så effektivisere velfærden.
Sådan tror jeg han kalder det, og det vil sige flere penge til store selskabers aktionærer og færre til ældre og børn og andre, der er afhængige af vores velfærd.
Forsvarsministeren kan ikke se for sig, at vi får råd til en retfærdig pension, når vi skal investere i vores forsvar.
Tror statsministeren, at det vil være muligt her i Danmark at føre en politik, som beskytter velfærden, skaber tryghed for de mennesker, der har de hårdeste arbejdsliv, samtidig med at der investeres i forsvaret, og kan den balance findes sammen med Moderaterne og Venstre i den regeringskonstellation, der er nu?
Der er givetvis ting, som vi er uenige om.
En ting, vi er enige om, er dog, at vi skal have et forsvar, som fungerer.
Statsministeren har ret i, at der er nogle andre ting, der skal vælges fra.
Det siger sig selv.
Hvis man skal bruge flere penge på noget, skal man bruge mindre på noget andet, men spørgsmålet er, hvad det er, der skal vælges fra, og der kommer spørgsmålet jo: Er det velfærden, eller kunne det f.eks. være de 13 mia. kr., som regeringen har valgt at give i skattelettelser til LEGO-familien, eller nogle af de andre store skattelettelser, der er blevet givet gennem mange år?
Det er jo i den her situation, når økonomien bliver stram, at prioriteringerne bliver vigtige, og der er mit spørgsmål til statsministeren bare: Tror statsministeren, at de prioriteringer, hvis der skal være en social balance i dem, er mulige at foretage sammen med højrefløjen her i Folketinget, altså sammen med de to partier fra højrefløjen, som sidder i regeringen, eller ville det være nemmere at få den rigtige sociale balance sammen med partier, som man historisk har samarbejdet med?
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Men udfordringen er bare, at vi ikke historisk har samarbejdet med Enhedslisten på forsvarspolitikken, fordi Enhedslisten aldrig har villet tage ansvar på det her område.
Jeg er i øvrigt meget, meget glad for samarbejdet med Enhedslisten, jeg er også glad for den måde, Enhedslisten har håndteret de seneste par uger på, men tillad mig at være lidt direkte: Enhedslisten har jo aldrig været et parti, der er gået ind i det forsvarslokale og sagt: Vi skal gøre det, der skal til for at forsvare Danmark.
Det har Enhedslisten simpelt hen ikke gjort, og det tror jeg heller ikke kommer til at ske fremadrettet, og derfor foretrækker jeg egentlig at have den her diskussion med de partier, der kommer til at tage det ansvar.
Der er kun dilemmaer foran os.
Der er kun svære beslutninger foran os nu.
Men kan vi gøre det i Danmark?
Selvfølgelig!
Det har vi vist masser af gange før – masser af gange på tværs af generationer og på tværs af tid – og det kommer vi også til nu, men det bliver svært.
Og så kommer der en prioriteringsdiskussion derefter.