runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Det er min faste og fulde overbevisning, at det havde været sværere og formentlig også dyrere.
Det er virkelig bekommet et land som Danmark vel, at vi har så velorganiseret et arbejdsmarked, som vi har.
Der er jo flere, der har brugt billedet med, at coronakrisen også er et forstørrelsesglas for både vores styrker og vores svage punkter.
Der har det klart vist sig, at vores velorganiserede arbejdsmarked er en styrke, men det er jo også klart en lup på en svaghed, at vi kan se, at organiseringen på både arbejdsgiver- og lønmodtagerside har været faldende over en årrække.
Det mener jeg helt klart også er en diskussion, vi skal have i fællesskab her.
Birgitte Vind (S), 2021-05-17:
En ting er bare sikker, og det er, at det jo er et enormt stort arbejde, vi har kastet os ud i, og jeg kunne lige se, at Roger Buch, som er kommunalforsker, men også, at en fra VIVE har udtalt sig i dag til Avisen Danmark om, at det jo er meget, meget omfattende med det, vi allerede har sat i gang.
Og sætter vi mere i gang, skal vi jo finde ud af, hvad det er, vi skal sætte i gang, og hvorfor?
Altså, hvis vi siger ja til alle 98 kommuner, har vi jo ikke mulighed for at evaluere og følge op på det hele – det siger næsten sig selv – og det er jo det, der har været udfordringer ved frikommuneforsøgene, nemlig at vi ikke fra statslig side har kunnet følge det op og træde i karakter over for det, man har erfaret derude i kommunerne.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Tak til Dansk Folkepartis ordfører for den positive imødekommelse.
Jeg kan i hvert fald sige, som ordføreren også godt ved, at det også er noget af det, der betyder noget for Venstre, altså at man netop bl.a. ikke fjerner retssikkerheden og for den sags skyld også det frie valg, og der mener jeg jo sagtens, at man kan hegne tingene ind, så man også sikrer det fremadrettet.
Der, hvor jeg bare synes, at det her forslag er anderledes, er i forhold til, at vi tager imod de henvendelser, der kommer fra kommunerne.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Det tror jeg da at ordføreren har en pointe i.
Men jeg skal, når det drejer sig om den henvendelse, som ordføreren, fru Anni Matthiesen, har fået, ikke kunne sige, hvorfor den kommune ikke har søgt at bruge udfordringsretten.
Jeg er helt enig i, at frikommuneforsøg i sig selv ikke er dårligt, men det kan det blive.
Det kan det blive, hvis det er, at det er på bekostning af borgerne, og det handler jo for Dansk Folkeparti i hvert fald om at finde den rette balance.
For det kan jo godt være, at der her er nogle skæve regler, som er demotiverende for kommunerne i forhold til at udvikle noget, men jeg vil som socialordfører også gerne have hånd i hanke med det.
For tillid er jo også noget, man skal gøre sig fortjent til, og der har jeg somme tider en bekymring i forhold til noget på socialområdet, hvor jeg oplever, at man ligesom underminerer servicelovens intentioner.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Jeg er helt, helt enig.
Der er jo også områder, hvor vi simpelt hen skal træde varsomt, og derfor tror jeg også på, uanset om vi taler om det frie valg eller vi taler om retssikkerheden, at det er noget af det, som det er vigtigt at man rammer aftalen ind med.
Så er der også en anden ting, som jeg rigtig gerne vil drøfte med de andre partier, også i forhold til eventuelt at kunne nå frem til en fælles beretning, og det er, at jeg, hvis jeg ser tilbage i tiden, uanset om det er i vores egen regeringstid eller den nuværende regerings tid, så måske ikke synes, at vi er dygtige nok til at sikre, at det, der kommer ud af frikommuneforsøgene, rent ud sagt også bliver til virkelighed eller efterfølgende bliver spredt ud.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Det har ordføreren fuldstændig ret i.
Når det drejer sig om mange af de midler, som vi på et tidspunkt har sat af både i socialt regi, og det kan være i frikommuner, til at afvikle og prøve nye virksomme indsatser, og at indsatserne virker, og det kan være i forhold til, at metoder virker, eller andet, så har vi simpelt hen ikke en føling med implementeringen af det, og heller ikke i forhold til hvad der i praksis har virket
Og det mener jeg jo at vi skal sikre herindefra, altså at ministeren selvfølgelig skal sikre og har et ansvar for at se på, hvordan det, der bliver sat i værk, også virker, og om der er nogle af de der rigtig gode løsningsmuligheder, man skal implementere andre steder.
Det har ordføreren fuldstændig ret i.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Jeg har egentlig blot lyst til at sige tak, for at SF også er positivt indstillet.
Jeg hører egentlig det, ordføreren siger, som om SF godt kunne være med på f.eks. at udarbejde en fælles beretning.
Er det korrekt?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-17:
Det er fuldstændig korrekt, og det synes vi i virkeligheden ville være den bedste vej her.
Det er klart, at som forslaget ligger lige nu, er det ikke endeligt klar til at blive udmøntet.
Så vi skal i gang med et større arbejde, i forhold til hvordan det her kan lade sig gøre.
Men i SF er vi helt klart med på idéen om at lade idéerne komme nedefra, og at det er kommunerne, der fortæller os, hvad de kunne have brug for, og hvad de godt kunne have lyst til og i virkeligheden også kan se noget potentiale i at arbejde videre med ud fra frikommunetanken, og så skal vi på en eller anden måde finde ud af at systematisere det og også sikre, at man holder øje med det arbejde, der foregår derude, og at man samler op på de resultater, der er, men også at der ikke bare gives frit spil.
Så vi synes en beretning ville være den rigtige vej, og det ville jo være rigtig dejligt, hvis vi kunne få så mange som muligt med på den.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Jamen tak.
Jeg kan sagtens på Venstres vegne sige tak til, at vi forsøger at lave en fælles beretning om det, for jeg synes faktisk, at det er trist, hvis der er kommuner derude, der her og nu gerne vil i gang med et forsøg, men så skal vente.
Og lad mig give et eksempel.
Hvis nu Vejle Kommune gerne ville i gang med forsøg på klimaområdet, kunne det så ikke være noget, som den socialdemokratiske ordfører sagtens kunne se ville være fornuftigt?
Klimaområdet er jo et område, som vi her på Christiansborg om nogen taler om vigtigheden af at tænke ind i det hele, og der synes jeg, at det ville være ærgerligt, hvis så f.eks. Vejle Kommune skulle vente 2-3 år på at kunne komme i gang.
Birgitte Vind (S), 2021-05-17:
Tak for det.
Nu er vi jo lige knap kommet i gang, og der er oven i købet en af kommunerne, der har bedt om, at vi lige træder lidt på bremsen på grund af corona, men debatten er jo sådan set i gang i salen allerede i dag, og det er det, vi skal.
Vi skal alle sammen snakke med hinanden om, hvad det er, vi gerne vil, og hvad vi kan stå på mål for.
Så helt konkret til, hvornår vi tager det næste skridt: Altså, jeg håber jo, at vi måske oven i købet efter i dag kunne lande en fælles beretning over, at vi har fælles ambitioner om afbureaukratisering og gerne vil den her vej sammen, men at vi også gør det klogt og i det rigtige tempo.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Tak for ministerens tale.
Der er faktisk rigtig mange af de ting, som ministeren siger i talen, som stemmer fuldstændig overens med det beslutningsforslag, som vi faktisk fremsætter fra Venstres side.
Ministeren sagde bl.a.: Vi ved ikke bedst her på Christiansborg – det skal være lokalt, at tingene bliver forankret.
Ministeren sagde også, at der skal gives plads til at træde et skridt tilbage og tænke nyt.
Det er jo netop det, vi gør med det her beslutningsforslag; at turde tænke nyt.
Og så kan det godt være, at vi ikke synes, at vi skal træde et skridt tilbage, men måske faktisk træde et større skridt frem.
Er ministeren ikke enig i, at når man nu på forhånd fra regeringens side har valgt syv kommuner og på forhånd har valgt nogle bestemte områder, som der skal laves forsøg på, så er det jo faktisk, fordi regeringen understreger, at regeringen åbenbart ved bedst?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Nej, det kan man ikke anklage os for, al den stund at vi faktisk har så få hegnspæle, der sikrer borgernes ret.
Men ellers blander ikke bare vi os udenom og Folketinget blander sig udenom, men vi har jo fået de konkrete kommuner med på, at det skal byrådene og kommunalbestyrelserne også.
Nu kan jeg ikke huske, i hvilken af de tre kommuner de nævnte, at de har det her i gang på ældreområdet.
Men idéerne om afbureaukratisering og om nye måder at gøre tingene på, hvor de ældres behov, de pårørende og de faglige vurderinger fra medarbejderne kommer helt i front, er jo vældig godt i gang derude.
Og et af stederne ved jeg at de har indsamlet idéer på toiletterne – det er jo ikke meget fred, man får som offentligt ansat.
Og det er jo det, der er hele pointen her.
Altså, i forhold til det her med oppefra og ned eller det her med en enkelt regel, man kan få lov til at søge om, altså friinstitutionsforsøg, kan vi bare se – og det har vi jo kunnet se igennem årene – at det jo ikke er det, der rykker for alvor.
Så ville vi jo ikke stå, hvor vi står i dag.
Så nu prøver vi at gøre det på en ny måde.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Det, jeg er ked af, er egentlig, at man ikke tør at slippe kommunerne fri og give dem lov til selv at melde ind, i forhold til hvor de godt kunne tænke sig at lave forsøg.
For jeg kan jo oplyse ministeren om, at jeg har fået flere henvendelser fra kommuner, der spørger: Hvorfor kan vi ikke få lov til at lave nogle forsøg på f.eks. beskæftigelsesområdet, på klimaområdet eller måske på landdistriktsområdet?
Og der må jeg jo så svare: Fordi regeringen har besluttet, i hvilke syv kommuner og på hvilke områder der skal laves frikommuneforsøg.
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jamen jeg synes da, at det er helt fantastisk, hvis der allerede på baggrund af velfærdsaftalerne med syv kommuner på tre centrale velfærdsområder har bredt sig en stor energi og interesse derude for at være med.
Og som jeg også sagde i min besvarelse, sparker Venstre jo for så vidt en åben dør ind.
For det er klart, at vi skal følge op på de her frihedskommuner, som jeg tror at der er nogle der har kaldt dem, og de erfaringer, de gør, og udbrede dem.
Og så er det oplagte jo at kigge på, om der også er andre områder, hvor vi kan gå lige så radikalt til værks.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Jeg tror, ministeren sagde det, men fru Birgitte Vind sagde det i hvert fald også, nemlig at vi slet ikke er færdige med velfærdsaftalerne.
De syv kommuner, der nu er i gang, er kun første skridt, så jeg kunne da godt tænke mig at spørge: Hvornår tager regeringen så skridt nummer 2?
Tak for det.
Jeg kan love, at jeg nok også skal gå i front i forhold til at få lavet noget fælles tekst.
I hvert fald kan jeg se, at der er ting, der skal justeres, i beslutningsforslaget, for alene datoen passer jo ikke mere.
Det er lidt tid siden, vi fremsatte det.
Der står jo, at den 1. maj skulle regeringen have det her på plads, så det er vi nok nødt til at ændre på.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-17:
Jeg synes, at frikommuneforslag er interessante, og hvis formålet er en afbureaukratisering af statslige regler, er der rigtig meget at komme efter.
Frikommuner kan være et velkomment input til den proces, dog er det jo vigtigt, at de forsøg, der iværksættes, bliver implementeret systematisk, og det er ikke altid, det kommer til at ske.
Vi skulle måske starte med det, vi har direkte mulighed for at påvirke her og nu.
Når Venstre f.eks. ønsker at åbne for grønne initiativer på Vejlekanten – det syntes jeg lød godt – kunne man måske forestille sig, at Venstre og vi kunne komme med forslag til at dispensere for budgetlovens anlægsramme, sådan at hvis man investerede i grønne initiativer, kunne man på den måde få iværksat dem.
Det må vi se om kan ske.
Men tilbage til velfærdsområderne, som jo er det, forslaget mest handler om.
Som Dansk Folkepartis ordfører sagde, er det jo et spørgsmål om en afvejning mellem retssikkerheden for borgerne og en mulig trang hos kommunerne til at løse opgaverne billigst muligt og dermed måske under passende standard, og lige netop den afvejning er jo svær at lave i forsøgsområder, fordi der dér meget tit ikke er helt reelle forsøgsbetingelser.
Men alt i alt er der jo basis for en fælles beretning, som alle partier indtil nu har gjort sig til talspersoner for, så jeg ser virkelig frem til det arbejde, vi kommer til at lave med det i udvalget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-17:
Vi støtter beslutningsforslaget fra Venstre.
Vi mener, at Danmark trænger til at have noget mere politisk pluralisme på den måde, at vores kommunale enheder kan udvikle sig i mere forskellige retninger, end de kan i dag med den meget strenge centrale styring der er.
I bund og grund lider politik jo i sådan et centralt styret land som Danmark under den kæmpe fejl, at det ikke kan lade sig gøre sådan for alvor at eksperimentere med andre måder at drive politik på end den, som er besluttet på Christiansborg.
Det vil sige, at alle de positive ting, vi ser ude hos aktører på et frit marked, ikke findes i politik.
Aktører på et frit marked kan jo tilbyde forbrugerne det, de vil, og hvis de lykkes med det, får de meget store overskud, og hvis de ikke lykkes med det, går de fallit.
Der sker en eksperimenteren med, hvordan man bedst muligt kan give forbrugerne det, de gerne vil have.
Sådan er det ikke i politik i Danmark.
Det er ikke sådan, at man for alvor kan få et andet politisk system ved at flytte fra Københavns Kommune til Frederiksberg Kommune.
De ligner meget hinanden, selv om der er forskelle.
Og det er sådan set en fejl ved politik, at man ikke ligesom kan eksperimentere med at gå forskellige veje, så man kan se, hvilken vej der er bedst.
Et land som Schweiz har en meget udpræget grad af selvstyre i kantonerne.
Der er forskellige indkomstskatteniveauer og forskellige selskabsskatteniveauer, og der er forskellige ydelser til folk på overførselsindkomst osv. – og det har man sådan set ret stor succes med i det land.
Jeg synes, og vi synes, at vi skal finde vores måde at gøre det på her i Danmark.
Jeg synes, det er et meget beskedent og spædt forsøg, som vi nu gør med nogle frikommuneforsøg en gang imellem, og det her forslag fra Venstre er et skridt yderligere i den retning.
Og de små forsøg tager vi gerne med, men vi burde have endnu større ambitioner.
Men fordi det er et skridt i retning af noget mere politisk pluralisme i Danmark, stemmer vi for beslutningsforslaget fra Venstre.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Tusind tak til Liberal Alliances ordfører.
Og ja, ordføreren har nemlig forstået det, jeg også ser i det her, altså det der med at huske på, at vi er forskellige, og at det er kommunerne også.
Og der er det, at vi for ofte her på Christiansborg rent ud sagt vil mase alle ned i den samme tragt – så tusind tak for opbakningen.
Tak for det, formand.
Jeg har siddet og noteret undervejs, og det ser i hvert fald ud til, at vi kan lande en fælles beretning i udvalget, og det vil jeg se frem til at arbejde videre med.
Jeg må sige, at jeg personligt simpelt hen har den her grundlæggende tro på, at når vi er frie, får vi også det bedste ud af det.
Måske var det også det, der var med til at få mig til at stille op til politik, for nu måtte jeg også ind og prøve på at ændre på nogle ting.
For det er rigtigt, som Liberal Alliances ordfører også sagde, at vi jo er forskellige, og kommunerne er jo også forskellige.
Og det er forskellige ting, de måske lige i de her år brænder for, alt afhængigt af hvem der sidder i byrådene, eller – for den sags skyld – hvem der er ansat på rådhusene eller rundtomkring i institutionerne.
Så kan det jo være forskellige ting, man har lyst til at kaste sig ud i, og det er egentlig også derfor, at vi fra Venstres side foreslår, at vi tager det her skridt yderligere, så vi giver endnu større frihed og giver plads til, at kommunerne faktisk kan lade tingene vokse nedefra med deres engagement.
Så tusind tak.
Jeg skal huske her til sidst at hilse fra Det Konservative Folkeparti, som også er positive over for det her beslutningsforslag.
Og så glæder jeg mig til udvalgsarbejdet efterfølgende.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Tak for talen, minister.
Den viser jo da tydeligt, at SF og Socialdemokraterne sender på samme kanal, når vi taler om det her.
Jeg synes alligevel godt, at ministeren kunne være lidt mere konkret, i forhold til hvad vi så gør ved det.
I forbindelse med det om analyser, som ministeren nævner, står jeg her med en meget omfattende analyse, som 3F fik lavet for et par år siden af det private firma Implement Consulting Group.
Den viser, at på bundlinjen bare i store tal, hvis vi lægger det hele sammen, sparer man alene inden for 3F's område, selvfølgelig i samspil med arbejdsgiverne, samfundet for over 2 mia. kr. om året ved at håndtere konflikter, inden de blusser op.
Så er det ikke bare et spørgsmål om at komme i gang med at gå i den her retning?
For det er jo en god forretning for samfundet at have henholdsvis de her overenskomstbærende forbund og arbejdsgiverorganisationer.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Det har hr. Karsten Hønge fuldstændig ret i, og jeg er ikke et sekund i tvivl om det, den rapport viser.
Den gælder jo kun, som jeg husker det, for 3F's område, og den er lavet og udfærdiget inden coronakrisen, hvor vi jo virkelig har brugt trepartsværktøjet aktivt og stærkt og i virkeligheden vist, hvor kæmpestor en gevinst det er midt i en krisetid at have et arbejdsmarked, der både på arbejdsgiver- og på lønmodtagerside er indstillet på både at tage ansvar, men jo også at omstille sig, men den viser, at det har været med til at spare Danmark for rigtig, rigtig mange penge.
Jeg er heller ikke uenig med hr. Karsten Hønge i, at vi har et grundlæggende – og det burde også være bredt – ønske i Folketinget om at øge organiseringen af overenskomstbærende fagforeninger.
I forhold til hvilke præcise greb vi skal bruge, er jeg ikke helt så overbevist om, at det rigtige er det, som SF foreslår i beslutningsforslaget, men vi hilser debatten velkommen og er enige i, at vi, som hr. Karsten Hønge udtrykker det, sender på samme frekvens eller kanal, eller hvordan han nu formulerede det.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Det er et meget fint oplæg til mit næste spørgsmål, som ganske enkelt er: Ville det med bare en rimelig sandsynlighed overhovedet have været muligt for regeringen at trække os igennem coronakrisen, uden at vi havde fagbevægelsen, som har legitimitet i baglandet, og uden arbejdsgiverorganisationerne, som har legitimitet i baglandet, og at formå at lave de her 15 trepartsaftaler?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Ja, så absolut.
Det ligger jo i, at man sætter skolerne fri.
Så er der da forhåbentlig en skolebestyrelse, som tager fat på ledelsen og siger: Ved I hvad, det er godt nok en dårlig måde at bruge pengene på.
Eller også bakker de ledelsen op i, at det er den rigtige måde at bruge pengene på.
Og de forældre, der har valgt folk til at sidde i den skolebestyrelse, må jo så tage ansvaret.
Det er nærdemokrati.
Det er, når beslutninger bliver truffet der, hvor ydelsen ligger.
Men det kræver, at politikerne er villige til at gå det skridt tilbage og acceptere det her nærdemokrati.
Og det er nok der, det tit svigter.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-17:
Det er jeg meget enig med ordføreren i.
Det er ikke kun guld og grønne skove, der kommer i kommunerne; det er ikke altid de bedste beslutninger.
Jeg siger absolut heller ikke, at Aarhus Kommune udelukkende træffer de gode beslutninger.
Men jeg vil da godt lige prøve at vende tilbage til det eksempel, ordføreren nævner, med at give pengene helt ud til skolerne og fjerne alle proceskrav.
Er det så okay for ordføreren, hvis den pågældende skole vælger at ansætte ti ledere?
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Spørgsmålet, som Enhedslistens ordfører stillede til mig, må jeg vist først vende med finansordføreren i Venstre, inden jeg begynder at udtale mig, tror jeg.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-17:
Jamen det vil jeg betragte som temmelig klogt, for ellers kommer det nok ingen vegne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Hver gang politikerne ønsker at lave de her løsninger med frikommuneforsøg, eller hvor man siger, at nu sætter vi folk fri, ender det som regel med, at det bliver endnu mere bureaukrati, endnu mere administration og nogle løsninger, som reelt set ikke gavner borgerne derude på sigt.
Jeg tror, det var Schlüter, der lavede det første forsøg på at skære bureaukrati væk, og siden har hver eneste regering haft deres eget lille projekt, som de kunne køre frem med, og hvor de kunne sige: Nu sker der noget, nu afbureaukratiserer vi.
Den her regering har så frikommuneforsøgene som deres lille talisman, de kan sætte foran, og hvor de kan sige: Se, vi rykker, og vi rykker den rigtige vej.
Det har man så gjort nu i 30-40 år.
Men når jeg kigger på det, og jeg tror, når borgerne kigger på det, kigger de ikke ind i et system med mindre bureaukrati og mindre administration og færre regler og krav.
Tværtimod går det den forkerte vej.
Tværtimod sætter de bare endnu mere bureaukrati og administration på.
Så hvis man vil noget, og det vil vi faktisk rigtig gerne i Nye Borgerlige, skal man sætte institutionerne fri, og så skal man lade pengene følge borgerne uden om regionerne, uden om alle de kommunalpolitikere og djøf'ere, der sidder ude i kommunerne, for der er alt for mange led på vej ud, inden pengene kommer ud til borgerne.
Og i hvert eneste lille led sidder der nogle mennesker og tapper de her penge med dokumentationskrav, evalueringer og høje lønninger.
Send nu pengene direkte ud til borgerne.
Hav noget tillid til det, vi kalder nærdemokrati.
Skolebestyrelserne.
Hvad har skolebestyrelserne reelt set af indflydelse og magt?
Hvad har skolelederen reelt set af indflydelse og magt på skolen i dag?
Er de ikke bare blevet en forlænget arm af kommunen?
Det samme gælder på plejehjemmene.
Der er så mange dygtige ledere derude, der er så mange dygtige medarbejdere.
I Nye Borgerlige tror vi, at de kan levere den bedste kernevelfærd, hvis vi sætter dem fri og pengene følger med borgerne derude.
Det vil være den frie tanke, og den vil vi gerne støtte.
Men at give flere penge ud til kommunerne tror vi ikke på kommer til at lette noget som helst.
Det har historien desværre vist – det skete heller ikke under den tidligere regering – altså at det er den vej, vi kommer.
Anni Matthiesen (V), 2021-05-17:
Tak til Nye Borgerliges ordfører for ordførertalen – spændende, spændende.
Jeg skal bare lige sådan høre, om det egentlig er Nye Borgerliges politik at nedlægge kommunerne.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Tænker man, at pengene skal sendes direkte fra staten og ud til borgerne, eller hvordan skal det forstås?
Tak for forklaringen.
Det er også godt nok lige at vide, at det ikke er, fordi Nye Borgerlige vil nedlægge kommunerne helt, men egentlig sende pengene direkte ud til borgerne.
En anden ting, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, er det, at man jo trods alt har nogle gode erfaringer fra nogle af de frikommuneforsøg, der er lavet bl.a. også tidligere på beskæftigelsesområdet.
Mener Nye Borgerlige slet ikke, at det nogle gange er en god idé at prøve noget nyt, f.eks. her at sætte kommunerne fri og lade tingene vokse nedefra?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Men det er jo det, vi gør i den ægte form i Nye Borgerlige, ved at vi lader pengene følge borgerne.
Så vokser det netop op ude på institutionen og ikke hos en eller anden konsulent inde i kommunen.
Under den sidste regering, hvor man øgede kommunebudgetterne derude med, var det 2,3 eller 2,5 mia. kr., gik der op mod 435 mio. kr. af dem til øget centraladministration og ledelse.
Så når man giver flere penge og flere ting ud til kommunerne, bliver de ikke brugt til gavn for borgerne, så bliver de brugt på øget administration.
Det er det, vi vil væk fra.
Vi vil have pengene direkte ud til borgerne, helt ud i den borgernære kernevelfærd.