runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mona Juul (KF), 2021-05-11:
Tak for det, og tak til ministeren.
Når ministeren går så hårdt efter at spørge, hvor det var, Konservative og Venstre – nu blev der primært lagt vægt på Venstre her i den afsluttende debat – var henne i forbindelse med 2025-målet, så tænker jeg, at det her virkelig er politik, når det er værst.
Hvordan dælen kan ministeren på 1 time ændre mening i forhold til det, der er blevet nævnt i forhandlingerne fra start til slut?
Jeg havde opfattelsen af, at vi ventede på regeringen; at vi ventede på, at regeringen ville flytte sig.
Der var næsten ikke nogen partier, der ikke stod et andet sted, end regeringen gjorde.
Hvad var det helt præcis, der gjorde, at ministeren kunne ændre helt op til 8 pct. ekstra på 2025-målet, som vi ikke havde mulighed for at deltage i en drøftelse af?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Vi er ikke der endnu, hvor vi kommer til at genåbne den del af vores energi- og industripakke, som vi lavede for under 1 år siden – snart 1 år siden, men under 1 år siden.
Men det skal vi på et tidspunkt, og der må vi jo gå til de forskellige virkemidler, der er åbne.
Det er klart, at det jo er afgørende, hvad vi egentlig har af muligheder i forhold til EU.
Jeg vil sige, at det faktum, at der er nogle lande, der arbejder for noget, jo ikke er det samme, som at det kan lade sig gøre, al den stund at vi jo selv arbejder for en del ting på europæisk plan lige nu, vel vidende at det ikke kan lade sig gøre.
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Tak for det.
»Det kommende er bjerge i flammer af livslyst og sangfugle der vil synge spinkelt og stærkt om jordens genopstandelse.
Det kommende er torden af stemmer udråbt over byens før giftdrivende afgrunde med styrken fra summen af alle sanser.
Vi erobrer vor planet på ny, bryder de stivnede cementdatamaters billeder af os.
Vi er den nye klarhed vundet i kampen mod maskinerne, vi er den nye skaberkraft der skaber skønhed og evighed af ruinerne fra det gamle i teknologien, i naturen, i videnskaben, i kunsten i enighed, i byen, i verdensrummet.
Det kommende er det nye/gamle, det fremmede/selvfølgelige/kendte, erkendelsen af helets sammenhæng fundet i venskab og ord mellem stjerner og folk fra verden«.
Michael Strunge, »Livets Hastighed«, 1978.
Når jeg tog det med, var det – ud over for sådan lige at sparke lidt liv i debatten – fordi det er umådelig vigtigt, når vi diskuterer de her store samfundsforandringer, som vi jo alle sammen selv skal være en motor i, at vi tør tale til drømmene, at vi tør skabe noget fantastisk, at vi tør tro på, at vi kan skabe noget fantastisk, at vi ikke kun taler til frygten, at vi ikke kun skælder ud, men at vi tør drømme de store drømme og tør sige dem, men at vi samtidig forstår, at det hele afhænger af, at vi får alle med, og at vi kan lave kompromiserne.
Hvordan hænger det så sammen?
Det kan jo godt virke som en anakronisme, som en selvmodsigelse, at man står her og taler om drømme og synes, at Michael Strunge er fantastisk, og at man står her og synes, at hr. Tommy Ahlers tale var god, og at fru Signe Munks tale var fantastisk.
Hvordan kan man det?
Jo, det kan man, hvis man har siddet i Europa-Parlamentet, og når jeg nævner det, er det, fordi det har ministeren.
I Europa-Parlamentet kan man høre nogle fantastiske taler, hvor der virkelig er et historiens vingesus på, de store drømme.
EU er skabt af de store drømme, og det kan man mærke, og selv om bølgerne også kan gå højt, og selv om der er den samme sturm und drang som i hr. Morten Messerschmidts maleri over stuen, der jo næsten virker som en afbildning af Goethes »Den unge Werthers lidelser« fra 1774, så kan man alligevel godt lave kompromiserne.
Det er jo det mest fantastiske.
I det hus, hvor forskellene er enorme – der er 27 forskellige lande, 24 forskellige sprog, vidt forskellige kulturelle baggrunde, historiske baggrunde, økonomiske baggrunde, geografiske baggrunde; det betyder noget, når man forhandler landbrugspolitik, skulle jeg hilse og sige – lykkes det alligevel som oftest at lande brede forlig mellem De Grønne, mellem Kristendemokrater, mellem Liberale og Socialdemokrater.
Det er det, der gør det smukt, hr. Morten Messerschmidt, altså at man trods de store forskelle og selv om man tør bevæge sig derud, hvor drømmene får luft under vingerne, så er i stand til at lande brede kompromiser.
Og det er det, der er opgaven her.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-11:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at hr. Jens Rohde har tabt sit hjerte i Bruxelles, og det er jo en ærlig sag.
Jeg efterlod det her og vendte hjem til det, da jeg kom tilbage fra Parlamentet til Folketinget her, men når hr. Jens Rohde taler så varmt om det brede forlig for det brede forligs egen skyld, vil han så ikke uddybe det lidt, gerne med reference til sit europæiske engagement?
Altså, er der ikke noget underligt over at lave et bredt forlig uden de partier, som har givet tilsagn om, at man er enig i det, der var regeringens udgangspunkt?
Altså, det udspil, regeringen kom med, kunne jeg godt se mig selv i.
Alligevel vælger regeringen at lave et forlig, som er det diametralt modsatte, i hvert fald helt anderledes end det, som de spillede ud med, og laver det så med venstrefløjen.
nej, nej, altså pluralis genitiv – at forstå, hvad det er, der ligger bag?
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Man skal jo altid være en lille smule varsom med at motivforske, men den øvelse kan man jo gøre selv.
Den tror jeg ikke jeg behøver at gøre heroppe fra Folketingets talerstol.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-11:
Nå, så lad mig spørge om noget andet, når vi ikke kan motivfortolke i fællesskab.
Det kunne der ellers komme noget meget festligt ud af, og måske skulle hr. Jens Rohde med hjem om middagsbordet også.
Når nu Kristendemokraterne melder sig ind i det her røde delforlig, betyder det så også, at Kristendemokraterne melder sig ind i selve klimaaftalen om reduktionsmålet i 2030?
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Ja, det gør det, naturligvis.
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
Som ministeren ved, har jeg altid tasken fuld af nye forslag til at forbedre energipolitikken.
Det tror jeg ministeren efter 2 års rigtig godt samarbejde er bekendt med.
For ministeren sagde jo ganske rigtigt, at vi har en ambition om at udfase olie- og gasfyr hjemme hos danskerne.
Men det er jo også en ambition, hvor vi godt ved, at vi ikke kommer af med gasfyrene med de milliardstore tilskudspuljer, vi har afsat.
Tidligere når vi har haft diskussionen, har der jo været en diskussion om, om EU-lovgivningen står i vejen, men tilsyneladende er der altså lande i Europa, som sætter sig det mål.
Så vil ministeren være med på at se på det og implementere det i dansk lovgivning, så vi kan sende naturgasfyrene helt på pension?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Nu sagde fru Signe Munk, at hun altid havde nye idéer med.
På trods af at jeg gerne vil starte med at kvittere for det gode samarbejde, kan man vist ikke helt kalde det en ny idé, heller ikke fra fru Signe Munk.
Jeg mener ovenikøbet også, det lykkedes at få skrevet ind i den aftale, vi lavede før jul – jeg mener, det var finanslovsaftalen; der blev lavet en del aftaler før jul, så jeg kan ikke lige hundrede procent huske, hvad for en af dem det var – hvor vi forpligtede os til at undersøge, hvad der var af muligheder for det på europæisk plan.
Så vidt jeg er orienteret, er det ikke tilladt i forhold til det indre markeds regler at forbyde en bestemt opvarmningsteknologi, som det teknisk set er.
Men der er ikke nogen tvivl om, at vi jo deler en fælles ambition om at få udfaset olie- og gasfyr.
Så vi ser selvfølgelig i alle retninger.
Jeg vil bestemt også se ind i de oplysninger, som fru Signe Munk havde med i dag.
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
Men det, der er så fantastisk, er jo, at imens vi har fået jer til at tænke over det, er der andre lande, der rykker.
For i Østrig har man faktisk også sat en stopdato for både olie- og gasfyr.
Derfor er det jo interessant at få afdækket.
Så vil jeg bare høre ministeren: Hvis det nu ikke kan lade sig gøre at lave et stop på dansk grund, vil ministeren så være klar til at sætte en meget høj afgift på, hvis man nyinstallerer et gasfyr?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Nej, så er vi da ikke i mål.
Altså, det er jo kun i forhold til 2025-målet.
Undskyld mig, men det var faktisk præcis derfor, vi tog nogle lidt lange, grundige diskussioner om det der 2025-mål.
Det var derfor, vi ikke bare lige bed til bolle fra den ene dag til den anden.
For det var lidt vigtigt, at vi alle sammen var enige om, at uanset hvor ambitiøst et 2025-mål vi sætter os, nytter det jo ikke noget som helst, hvis vi ikke ved, hvordan vi kommer videre til 2030 og endda videre til 2050 derefter, hvor vi jo skal være klimaneutrale.
Altså, den værste af alle verdener og det, vi vil undgå, er, at vi træffer nogle beslutninger for at lave reduktioner på den korte bane, som betyder, at vi blokerer for os selv i forhold til at lave de rigtige reduktioner på den lange bane.
Men jeg er i øvrigt enig i, at økologien er et stort potentiale.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Tak for endnu en anerkendende tale, og så må vi jo se, hvor langt vi kan drive det i en beretning sammen.
Det, der lige får mig til at rejse mig og stille et spørgsmål, er, at ordføreren siger, at man ikke i Venstre er så meget for, at vi skal pålægge erhvervslivet krav.
Det kan jeg heller ikke se vi gør med det her forslag, fordi det jo netop er frivilligt.
Så mener Venstre ikke, at det er inden for skiven, i forhold til at vi i hvert fald undgår, at der er virksomheder, som skal leve med øgede regler eller ekstra omkostninger, fordi det netop er et frivilligt mærke?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Det er klart, at vi synes, der er rigtig meget godt i det her.
Vi vil bare være sikre på, at erhvervslivet ikke får flere byrder ved forslaget, og vi skal også være sikre på, om det lige helt præcis er den her mærkningsordning, vi skal ind på.
Skal vi til at have en kontrolinstans?
Hvad er det, som vi helt præcis gerne vil?
Det er jo det, vi bare gerne vil diskutere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Jamen det er jeg helt sikker på vi når frem til at diskutere.
Jeg savner måske en uddybning af, hvad det er for nogle byrder, som Venstre tror det her forslag kan risikere at påføre virksomheder, for der er jo slet ikke lagt op til, at det er et tvangsmærke som det, man indfører i f.eks. Norge.
Så jeg tror, at jeg måske savner noget lidt mere uddybende om Venstres position i forhold til det, altså hvad det er for nogle farer, man ser.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Jamen det er ikke sikkert, at der er farer ved ordførerens beslutningsforslag, men det vil vi blot være sikre på at der ikke er.
Det er lige den ene korte ting.
Jeg kan jo forstå, at erhvervsministeren allerede har igangsat et arbejde, og vi skal finde en god måde at understøtte det på, sådan at vi finder en god løsning.
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Tak for det.
Jeg kan bare ikke lade være med at følge op på det spørgsmål, der kommer fra SF, når det er, at ordføreren for Venstre siger det her med byrder for erhvervslivet.
Det har konsekvenser for især børn og unge mennesker.
Derfor ville jeg bare lige give Venstres ordfører en mulighed for at kunne svare, at det selvfølgelig er vigtigere for Venstre end en eventuel byrde, der kunne være.
Nu ved jeg godt, at SF gav muligheden for, at Venstre kunne svare på, om der egentlig var tale om byrder, men selv hvis det var sådan, at der var tale om, at her skulle erhvervslivet faktisk løfte en opgave, ville Venstre så ikke mene, at det var det værd, når det kommer til vores trivsel og vores velbefindende for børn eller unge?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
I Venstre bekymrer vi os også rigtig meget om trivsel og om børnenes trivsel især.
Det er klart, at det jo også er derfor, at jeg står heroppe og egentlig omfavner det her beslutningsforslag, hvilket jeg også håber man hører jeg gør.
Vi ønsker bare ikke mere bureaukrati i Danmark og slet ikke på et givent tidspunkt, hvor erhvervslivet har det svært.
Så vi skal bare ikke gå ad den bureaukratiske vej.
Det tænker jeg heller ikke Enhedslisten eller andre ønsker.
Og vi kan jo alle sammen starte med os selv, hvis det var sådan, at vi skulle begynde at kigge på vores valgplakater eller et eller andet andet, i forhold til hvad vi render rundt og laver en gang imellem.
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Jeg kan afsløre, at mine valgplakater ikke er retoucherede, selv om man nogle gange godt kunne få lyst til det,
men det er så med et glimt i øjet, at den kommentar kom der.
Jeg vil bare gerne lige spørge igen, og måske mere præcist: Hvis det ville være en opgave for erhvervslivet, som de skulle løfte, ville Venstre så alligevel være klar til, at erhvervslivet skulle løfte en opgave, hvis det var til fordel for børn og unges trivsel?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Det kan jeg jo ikke stå og svare på her på talerstolen, for hvad begynder ordføreren lige pludselig præcist at foreslå?
Skal vi til at have en kæmpe kontrolindsats?
Skal erhvervslivet nu til at have et tvangsmærke?
Er vi ovre i tvang?
Vi er ikke for tvang.
Vi er glade for Doves reklamer, hvor de hylder de naturlige kroppe og alt sådan noget.
Vi elsker frivillighedens vej, og vi har jo set, hvordan bloggere gør en masse for at understøtte de her initiativer.
Det hilser vi velkommen, og det er vi rigtig glade for, og det vil vi gerne finde en måde at støtte på.
Det er derfor, jeg står heroppe og er ret positiv over for det her beslutningsforslag.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-11:
Tak for ordet og for at sætte fokus på børns og unges mentale trivsel.
Det er bestemt et samfundsproblem, at børn og unge oplever at skulle leve op til det uopnåelige på grund af digital retouchering.
Derfor er jeg glad for, at der er opmærksomhed på det i debatten, og at jeg får lov til at diskutere emnet i dag.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at jeg synes, der er tale om et meget sympatisk forslag, som der ligger nogle gode intentioner bag.
Det er klart, at det bekymrer mig, at flere børn og unge oplever at have et dårligere mentalt helbred.
Det skal vi selvfølgelig gøre noget ved.
Derfor er jeg grundlæggende enig i, at vi som samfund skal understøtte opmærksomheden på problemstillingen.
Vi har i dag allerede en regulerende lov.
Ifølge markedsføringsloven må erhvervsdrivende ikke anvende vildledende eller urigtige billeder, såfremt det forvrider forbrugerens adfærd.
Derudover skal der udvises god markedsføringsskik, som indebærer hensyntagen til børn og børn, herunder deres sårbarhed, mangel på kritisk sans og godtroenhed.
Derfor ser vi positivt på at etablere en frivillig mærkningsordning, som kan understøtte den eksisterende lov på området.
Som forslagsstilleren er klar over, findes der allerede et nonprofitmærke, der anerkender fotos og reklamer for ikke at være digitalt retoucherede.
Forbundet for Influenter & Bloggere er også opmærksomme på problemstillingen i forhold til at udarbejde etiske retningslinjer.
Vi ved også, at Børns Vilkår er opmærksom på, hvad der kan gøres ved problemet.
Vi mener, det er meget positivt, at frivillige initiativer bemærker børn og unges trivsel, og det hilser vi meget velkommen.
Selv om Venstre har sympati for formålet, er vi i tvivl om, om dette beslutningsforslag helt rammer skiven.
Derfor ønsker vi at diskutere det i udvalget, så vi sammen kan finde en god løsning.
Erhvervslivet skal ikke påtvinges øgede krav med kunstig frivillighed, men vi ønsker stadig at give dem mulighed for det gode initiativ.
Derfor ønsker vi at finde en løsning, der kan imødekomme alle parter, således at den frivillige mærkningsordning får mere opmærksomhed, end det er tilfældet nu.
Derfor hilser jeg også ministerens forslag velkommen, så vi eventuelt kan lande det her beslutningsforslag i en beretning, som de fleste partier kan se sig selv i.
Konkluderende vil jeg sige, at Venstre meget gerne vil se på muligheder, der kan hjælpe børn og unges mentale trivsel.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Tak for ordet.
Jeg kan oplyse, at skaberne af No retouch sidder her i Folketingssalen oppe på tilhørerrækkerne, og jeg tror bestemt ikke, at de føler, at grundlaget er til stede for, at man bare kan gå i gang med det her.
De appellerer nemlig til – jeg har samarbejdet med dem om det her forslag – at vi ligesom stiller os bag det og giver det noget vægt og noget opmærksomhed i forhold til børn og unge.
Så jeg skal bare høre, om det, ministeren siger, når han siger, at vi skal lave en beretning – det synes jeg egentlig er positivt i sig selv – er, at det kunne være en beretning, som etablerer et fundament for, at vi går i gang med at lave sådan et offentligt mærke på linje med det, vi har, f.eks. Ø-mærket, som jo fremhæver, at her er noget uden sprøjtemidler, og som er et positivt mærke.
Kunne det være en del af beretningen, eller er det en afvisning af selve idéen om, at det offentlige ligesom skal forestå den her opgave?
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Nu kan det være, jeg har forstået det skævt, men jeg forstod det primært sådan, at beslutningsforslaget handlede om, at regeringen skulle tilvejebringe grundlaget for, at man kunne lave et frivilligt mærke.
Men det kan være, at jeg har misforstået det.
I hvert fald er det vores oplevelse, at man inden for de juridiske rammer godt kan lave en frivillig mærkningsordning.
Så kan det være, der er nogle andre omstændigheder, der gør, at det alligevel er besværligt.
Eller måske taler vi forbi hinanden, i forhold til hvad det er for et grundlag, der skal være gældende.
Mit udgangspunkt har bare været: Er der noget, der står i vejen for, at man kan det?
Juridisk er der i hvert fald ikke.
Så er det klart, at hvis vi skal kunne kontrollere det her – nu er vi allerede langt inde i snakken – så skal vi jo også have en eller anden form for kontrolprioritering her.
Men det er ikke der, vi skal starte.
Jeg tror, vi skal starte med at finde ud af, om vi er enige om problemet.
Det tror jeg vi er.
Er vi enige om, hvad der er for nogle mangler?
Det tror jeg ikke vi er, for jeg oplever lidt, at vi snakker forbi hinanden om, hvorvidt grundlaget er til stede.
Der tror jeg, at vi skal starte med at blive enige om, hvad der mangler.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Det lyder rigtig godt, for så har jeg jo stadig væk et håb om, at vi kan komme videre ad den her vej.
Jeg synes i hvert fald, det gør indtryk på mig, at Norge som et land, vi sammenligner os med, jo faktisk går i gang med det her.
Københavns Kommune har også tidligere undersøgt det, men opgav det, fordi det ville betyde noget for økonomien i reklamekontrakter osv.
Det var simpelt hen for besværligt at gå i gang med det, og derfor faldt det.
Så jeg mener faktisk, at det her er en dagsorden, som spirer derude, og jeg synes, det er et kæmpeproblem, når vi har børn og unge, som er så optaget af et perfekthedsideal, som de i virkeligheden ikke kan leve op til.
Men jeg ser frem til et udvalgsarbejde om det så.
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Det gør jeg også.
Jeg tror i virkeligheden, at det også fyldte lidt i dag, da partilederne havde debat her i Folketingssalen om hele spørgsmålet: Får vi håndteret techgiganter og sociale medier som den megatrend, det er, tilstrækkeligt samlende og med blik for, hvad det er for nogle problemer, det kan skabe – alle de positive ting ufortalt, som der også ligger i det?
Her mener jeg, at vi som Folketing i det hele taget har en opgave i at komme frem til den fælles analyse.
En af de ting, der er min analyse, er, at trivsel er et sted, vi risikerer at tabe vores børn og unge, hvis ikke vi gør noget.
Hvilken model vi skal vælge for at løse det, må vi drøfte med hinanden, men det er vi åbne for at gøre.
Malte Larsen (S), 2021-05-11:
Mange tak.
Hjemme hos os er der for nuværende fire teenagere i hjemmet, så diskussionen her er ganske nærværende.
Mine fire teenagere bliver konstant bombarderet med glansbilleder og idealer, som det kan være meget svært at leve op til.
Det håndterer de selvfølgelig forskelligt, også selv om de jo nok godt ved, at det er glansbilleder, og at man måske ikke i samme høje grad skal forsøge at leve op til de billeder, man ser.
Forslagsstillerne her ønsker at indføre en frivillig mærkningsordning, hvormed eksempelvis reklamer kan gøre opmærksom på, at personer på billeder ikke er retoucherede, altså at deres udseende ikke er manipuleret.
Forslagsstillerne ønsker dette gjort inden årets udgang.
Jeg har den største forståelse for, hvor vigtigt det er at beskytte vore børn og unge mennesker fra unaturlige og misledende idealer om udseende og lignende.
Vi lever i en digital tidsalder, hvor særlig unge mennesker konstant udsættes for redigerede udgaver af sandheden.
Det gør de både i reklamer, men i høj grad også på sociale medier, hvor bloggere og influencere udstiller et glansbillede af deres eget liv.
I Socialdemokratiet mener vi, at den kritiske sans for netop manipulerede billeder bør være en helt central del af den digitale dannelse af ungdommen.
Som idé er en mærkningsordning som denne jo også rigtig god.
Som det nævnes i fremstillingen, har andre mærkningsordninger skabt gode forandringer på andre områder.
Det noterer vi os med interesse.
Det er en retning, som vi i høj grad sympatiserer med.
Men vi støtter ikke forslaget, som det foreligger.
Men som ministeren også nævnte, diskuterer vi gerne forslaget i udvalget, og måske kan vi, som ministeren sagde, være i stand til at lande en fælles beretning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Tak for en fin ordførertale, og også tak for anerkendelsen af forslaget.
Det, som jeg vil spørge til, er det, som ordføreren siger om, at det jo står erhvervslivet frit for ligesom at løfte barren selv.
Tror ordføreren, at der vil være flere, der har lyst til at løfte barren, hvis vi ligesom er frontløbere på et mærke, end hvis erhvervslivet bare selv skal løfte den her opgave?
Altså, vil det give noget positivt, at vi ligesom sætter os i front for det?
Malte Larsen (S), 2021-05-11:
Jeg er i hvert fald rimelig overbevist om, at de signaler, vi sender herfra, lytter man også til ude i erhvervslivet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Jamen det lyder jo rigtig godt, for jeg synes, at det, vi egentlig har brug for, er at vise vores børn og unge nogle positive kropsbilleder af helt almindelige mennesker, og det tror jeg altså vi kommer længst med, hvis vi også etablerer et mærke.
Men nu må vi jo se, hvad vi så kan gøre sammen i en beretning.
Jeg har i hvert fald en optimisme omkring det.
Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Hvis der sidder folk fra Kommissionen og lytter med, kan jeg kun bekræfte, at vi har haft en god dialog med Kommissionen, og jo særlig her under corona i forhold til en meget, meget effektiv behandling af hjælpepakker osv.
Så det er ikke noget, der ligger sådan mange måneder frem i tiden.
Men alt det er jo med alle de forbehold, der altid er omkring sådan noget.
Så det er forventningen, og det gør jo så, at vi kan sætte gang i den drøftelse, der skal være i aftalekredsen, når den her dialog med Kommissionen er tilendebragt.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Nå, men det er godt.
Det er så bare sjældent, at jeg har hørt, at Kommissionen skulle være så lang tid om det.
Men hvis man virkelig har kontaktet dem for et år siden og det så tager et år, så må det jo være svære sager.
Men jeg vil gerne spørge ind til det her med lokalaviserne igen, som også er noget, vi er meget optaget af for tiden.
Vi er bekymret for de her medieørkener.
Og vil det her forslag ikke netop kunne skabe en platform for en opblomstring for lokalaviserne, hvis man nu anskuer det fra en lidt anden vinkel end bare fra plejerdagsordenen , som jeg kan høre at ministeren gør?