Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Tak for det.
Først og fremmest tak til spørgerne for spørgsmålet.
Det er vigtigt for mig at slå fast, at vi med denne regering både sikrer gode skoler og uddannelser og samtidig fører en økonomisk politik, hvor vi bruger skatteborgernes penge på en ansvarlig måde.
Vi påtager os med andre ord det, der typisk er en borgerlig pligt, nemlig at være de voksne.
Danmark har et ekstremt højt skattetryk, og vi ligger i den absolutte top af lande i verden, der båndlægger borgernes penge gennem skattebetalinger.
Derudover er det et faktum, at SR-regeringen var gået helt til grænsen i den økonomiske politik.
Den efterlod en økonomi uden en sikkerhedsmargen til budgetlovens underskudsgrænse.
Det var man nødt til at forholde sig til og tage ansvar for.
Derfor indførte V-regeringen i 2016 omprioriteringsbidraget på undervisnings-, uddannelses- og kulturområdet, som vi i VLAK-regeringen har videreført.
Det var fornuftigt og ansvarligt at indføre omprioriteringsbidraget i den givne situation, da V overtog regeringsansvaret.
Omprioriteringsbidraget er én måde at sikre et løbende fokus på at effektivisere og realisere produktivitetsforbedringer.
Samtidig frigør de penge, som kan bruges, hvor behovet er allerstørst.
Her kan jeg f.eks. nævne oprettelsen af den ny forberedende grunduddannelse, fgu'en, som giver en stor gruppe unge mennesker en bedre vej til uddannelse og job.
Men regeringen anerkender også, at omprioriteringsbidraget kan ramme uforholdsmæssigt hårdt på de områder, hvor der i forvejen er udfordringer med søgningen.
Derfor har vi indgået en aftale med Dansk Folkeparti om at annullere omprioriteringsbidraget på erhvervsuddannelserne fra 2019 og frem.
Det kan også godt være, at andre uddannelsesområder kræver andre helt særlige tiltag.
Jeg har eksempelvis noteret mig, at der er et ønske om at kigge på forholdene for udkantsgymnasier, der er udfordret af lav søgning, og jeg er i og for sig enig i, at dette kan vise sig relevant på længere sigt.
Ministeriet vil derfor følge dette område tæt for at overveje, om der er behov for tiltag.
Vi bruger mange penge på uddannelse, og historisk mange unge tager en uddannelse.
I 2019 er der afsat 18,2 mia. kr. til ungdomsuddannelser, 15,7 mia. kr. til videregående uddannelser og 20,8 mia. kr. til SU, heraf 5,1 mia. kr. til SU på ungdomsuddannelserne.
Derudover bruger kommunerne omkring 42 mia. kr. på folkeskolerne.
I samme periode er elevtallet i folkeskolen faldet, bl.a. på grund af mindre årgange.
Den samlede udgift for en elev i folkeskolen er således steget fra 2014 til 2017.
Det er kommunerne, der fastsætter forbruget til folkeskolen, og det varierer meget, hvordan der prioriteres.
I eksempelvis Odense og Fredericia bruger man ca. 69.000 kr. pr. elev.
Begge kommuner ligger således pænt under landsgennemsnittet på ca. 75.000 kr. pr. elev, og de er i øvrigt ledet af socialdemokrater.
Jeg vil dog straks gribe til at forsvare disse, fordi det er sådan, at der ikke nødvendigvis er nogen sammenhæng mellem, hvor mange penge der bliver brugt på den lokale folkeskole og det faglige niveau, som skolerne præsterer.
Samlet set bruger vi alt ca. 10 pct. af de samlede offentlige udgifter på uddannelse.
Omprioriteringsbidraget er et redskab, der kan bidrage til en mere effektiv offentlig sektor, og det tvinger os til at tænke over, hvordan vi får mere kvalitet for de mange skattekroner, som hårdtarbejdende borgere i dette land lægger i den offentlige kasse.
Jeg anerkender, at det ikke er en nem opgave at effektivisere, men det kan lade sig gøre.
Alle, som har haft en ledelsesopgave med at effektivisere i det private eller i det offentlige, ved, hvor vanskeligt det er.
Men det er også et vilkår i begge sektorer, som ledere må tage på sig.
Det kan ikke altid gå i retning af flere penge, for så vælter samfundsøkonomien på et tidspunkt.
Fra 2022 bliver pengene i sektoren, men det bliver politikerne, der prioriterer, hvilke udfordringer der skal løses.
Regeringen ønsker, at alle børn og unge får en uddannelse af høj kvalitet.
Vi skal derfor holde et vågent øje med udviklingen, og vi skal arbejde vedvarende for, at vores skoler og uddannelsesinstitutioner leverer god undervisning, at eleverne trives, og at der er gode studiemiljøer.
Det fokus har vi i høj grad i regeringen.
Vi har gennemført nogle vigtige reformer, bl.a. gymnasiereformen og reformen af det forberedende område.
Vi har præsenteret et udspil om at få endnu flere unge til at vælge en erhvervsuddannelse og gennemføre den.
Og senest har vi, som jeg nævnte før, indgået en aftale med DF om at annullere omprioriteringsbidraget på erhvervsuddannelserne fra 2019 og frem.
Begge udspil forhandler regeringen for tiden.
Lad mig slutte af med at gentage, at vi har stærke og sunde skoler og uddannelser i Danmark, og at det er og bliver ved med at være et af regeringens allervigtigste indsatsområder.
Tak for ordet.