runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jamen det er da dejligt at høre Socialdemokratiet snakke sig varm på europapolitikken, for når jeg sådan har fulgt europadebatten igennem de sidste par år, synes jeg, at der langt hen ad vejen har været en tendens til at trække sig tilbage til sådan en mere nationalpolitisk tilgang – op med grænsebommene; man vil ikke snakke kvoteordninger i forhold til flygtninge etc. etc.
Og det, som jeg har lyst til at spørge Socialdemokratiet om, er selvfølgelig, hvordan vi i fællesskab kan få europadebatten meget højere op på dagsordenen, selvfølgelig også i forhold til et perspektiv, der handler om det valg, vi står over for til næste år, hvor vi skal have valgt nogle gode folk ind i Europa-Parlamentet.
Så hvordan vil Socialdemokratiet være med til at sikre, at ambitionsniveauet bliver løftet, når vi snakker europapolitik?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Jamen europapolitik er jo mange ting.
Jeg er selv for grænsekontrol, og jeg synes jo, det er helt naturligt, at man i et land ved, hvem der kommer ind i ens land – selvfølgelig.
Altså, der er også paskontrol i Kastrup Lufthavn, når man kommer fra ikke-Schengenlande.
Så for mig er grænsekontrol helt naturligt.
For mig er det også naturligt, at vi får et meget stærkere fokus i Europa på lønmodtagerrettigheder, for jeg synes, vi må erkende, at arbejdskraftens fri bevægelighed og det indre marked har betydet, at mange helt almindelige lønmodtagere har oplevet, at deres arbejdsmiljø, deres løn og deres almindelige vilkår er blevet sat under pres.
Der synes jeg, markedet har fået lov til at bestemme for meget; der vil jeg gerne have lønmodtagerrettigheder højere op på dagsordenen.
Når vi så taler klima, er svaret jo entydigt, at vi har behov for mere Europa, og det har vi også, når det f.eks. handler om indsatsen imod skattesnyd og spekulation.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg sidder og smiler lidt for mig selv ved forvirringen ovre hos hr. Kristian Thulesen Dahl og fru Britt Bager over den vedtagelsestekst, der er kommet fra oppositionen.
Jeg tror, forvirringen opstår, fordi fru Mette Frederiksen og Socialdemokratiet her klart siger nej til en række af de forslag, der er fra Dansk Folkeparti på udlændingeområdet.
Og det synes jeg er godt.
Jeg er glad for, at vi er enige om, at det er uværdigt at give folk penge for at efterlade deres familier i konfliktzoner som en del af den forhandling om et paradigmeskift, der kører mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Så er jeg jo enig med statsministeren i, at vi har brug for mere udenlandsk arbejdskraft som en anden del af udlændingepolitikken.
Og så er vi vel i fællesskab alle tre enige om, at det er godt at integrere flygtninge på arbejdsmarkedet og at man skal beholde integrationsgrunduddannelsen.
Og derfor står det her jo egentlig bare tilbage som et eksempel på, at udlændingepolitikken ikke er et fasttømret hele, hvor nogle er enige om alting.
Derfor er mit spørgsmål: Hvorfor er det, at vi skal snyde os selv for velfærd, for muligheden for at gøre de intentioner om flere sygeplejersker eller pædagoger til virkelighed, der ligger i at give virksomhederne mulighed for at hente mere arbejdskraft der, hvor de måtte kunne finde den?
Hvis Socialdemokraterne synes, det er okay at hente udenlandsk arbejdskraft i Europa på den ene side af grænsen, forstår jeg ikke, hvorfor man så ikke må hente den i Ukraine eller lige på den anden side af EU's grænse.
Det vil jo bidrage til vores velfærd, det vil gøre det muligt at gøre nogle af de gode tanker til virkelighed.
Men vi snyder os selv, når vi forhindrer virksomhederne i at få den arbejdskraft, de har brug for.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
For vi bliver nødt til at have styr på, hvor mange der kommer til Danmark.
Så er der en uenighed omkring igu'en.
Nuvel, det klarer vi nok.
Spørgsmålet om udenlandsk arbejdskraft er jo meget mere alvorligt, end igu'en er.
Det er jo trods alt en relativt lille aftale for et begrænset antal mennesker.
Og det, jeg grundlæggende ikke forstår, er, at man igennem 3 år siger til de unge mennesker, der heldigvis vælger at tage en erhvervsuddannelse og blive håndværkere: Vi skærer på jeres uddannelse; vi gør jeres muligheder for at blive dygtigere ringere; og så tager vi lige arbejdskraft ind – ikke den højt specialiserede, ikke til det akademiske arbejdsmarked, men faglært arbejdskraft.
Det er det, der er vores anke.
Når det går godt, handler det om at gøre gode tider bedre for alle i det her samfund.
Så lad os bruge højkonjunkturen til at få dem ind på arbejdsmarkedet, der i dag står uden for, men ikke gennem udlændingepolitik.
Jeg er grundlæggende imod, at man til lønninger, der er lavere, end hvad mange danske håndværkere går til, skal kunne importere arbejdskraft fra rigtig mange tredjelande.
Jeg er grundlæggende virkelig uenig og imod.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Det vidste jeg egentlig godt på forhånd.
For allerede i dag er der steder i den offentlige sektor, hvor man har svært ved at rekruttere.
Og det er jo det, der et eller andet sted, synes jeg, gør, at det er usammenhængende.
Man siger: Jamen der må gerne rekrutteres i EU – også uden en beløbsgrænse – men der må ikke rekrutteres lige der, på den anden side af EU's grænse, selv om det er der, arbejdskraften findes.
Men det koster jo ikke nogen noget.
Fru Mette Frederiksen og Socialdemokraterne har selv været med til at bruge penge fra uddannelsesbesparelser, f.eks. på et politiforlig.
Havde man i stedet for valgt at invitere udenlandsk arbejdskraft, kunne man helt have undgået de uddannelsesbesparelser, som vi nu i fællesskab i dag udtrykker os skeptiske over for.
Og derfor er det jo et spørgsmål om at vælge mellem enten en udenlandsk kollega mere på arbejdspladsen eller besparelser på ens børns uddannelse.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Vi skal holde fast i, at de virksomheder, der har behov for højt specialiseret arbejdskraft, skal kunne få den til Danmark.
Det vil vi gerne være med til at holde fast i.
I dag er beløbsgrænsen på de der godt 400.000 kr., og jeg føler mig egentlig ret sikker på, at hvis en virksomhed virkelig gerne vil hente en medarbejder fra den anden side af jordkloden, så må det også være muligt at udbetale en ordentlig løn.
Så er der et andet element i det her, og det er, at vi også skal have landet til at hænge sammen.
Og det er jo derfor, vi i Socialdemokratiet siger, at der er en grænse for, hvor mange udlændinge der kan komme til Danmark, fordi vi skal kunne følge med som samfund.
Og det er godt, det kommer frem nu inden et valg, synes jeg.
Jacob Mark (SF), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge til pædagogers tid.
Nu snakkede fru Mette Frederiksen meget om sygeplejerskers tid, hvad der også er rigtig vigtigt, og om tiden i vores samfund, hvor tingene haster af sted.
Jeg har spurgt om det før, men jeg har fundet ud af, at hvis man spørger fru Mette Frederiksen nok gange om det samme, så skifter Socialdemokratiet lige pludselig holdning.
Sådan var det f.eks. med uddannelsesloftet.
Så nu prøver jeg også med minimumsnormeringer, som jeg har spurgt om før.
For godt en uge siden var der en pædagog, der delte et skilt på sin Facebook, hvor der stod: Kl. er 14.00, og lige nu er jeg alene med 25 børn.
Det blev sådan en kampagne.
Den blev delt rigtig mange tusind gange og liket 8.000 gange, og rigtig mange andre pædagoger gjorde det samme.
Dagen efter, tror jeg det var, kom der sådan en normeringsopgørelse, der viste, at der er milevid forskel på, om man bor i Vesthimmerlands Kommune, der har de dårligste normeringer, eller man bor i en anden kommune, der har bedre normeringer.
Jeg synes, det er helt afgørende, at vores børn har tid sammen med kompetente voksne.
Så kan Socialdemokratiet forestille sig, at man efter et valg indfører en minimumsnormering, der sikrer, at der er voksne nok til vores børn både ude i vuggestuerne og i børnehaverne, så der er tid til børnene?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Altså, alle børn har selvfølgelig behov for ordentlig voksenkontakt, og derfor skal vi have løftet vores velfærdssamfund ind i fremtiden.
Det har vi muligheden for at gøre i fællesskab, fordi vi modsat regeringen ikke bruger alle pengene på skattelettelser og ikke hele tiden bliver ved med at søge at finde penge til skattelettelser.
Når man ikke gør det, har man råd til at ansætte flere sygeplejersker, og så vil vi jo også have råd til at sikre en velfærdsøkonomi, der kan følge med den demografiske udvikling.
Men jeg synes også, det er vigtigt i diskussionen omkring pædagogerne at sige, at vi har nogle børn – ikke mindst de mest udsatte, dem med de sværeste opvækstbetingelser – hvor vi har behov for noget ekstra tid.
Og så er der nogle børn, der har det så godt, at der kan vi måske klare os med en mere almindelig normering.
Så jeg tror, at vi også skal have en kvalitetsdiskussion ind i det og et udsatte børn-element ind i den diskussion.
Jacob Mark (SF), 2018-10-04:
Problemet er bare, at den generelle og almindelige normering er dårlig, altså at det er alle børn, der oplever, at der ikke er tid nok til dem.
Jeg får lyst til at sammenligne det med folkeskolen.
Og så er det jo ikke så bureaukratisk, at man ikke derude kan bestemme, hvordan man tilrettelægger undervisningen, og om man kan lave holddeling.
Hvorfor er det så forskelligt fra en vuggestue og en daginstitution?
Hvorfor er det, at man ikke også, ligesom i folkeskolen, kan sige, at den fremtidige rød-grønne blok vil sikre, at der ikke er nogen pædagog, der skal stå alene med 24 børn eller 25 børn klokken kl. 14.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Jeg tror, at det, vi skal gøre først, er at få vendt den politiske og økonomiske prioritering, så vi får skabt et rum for, at vi kan investere i velfærdssamfundet igen.
Mit bud er, at der må være nogle af landets pædagoger, og at der må være nogle af landets sygeplejersker og nogle af landets skolelærere, der, når de har set annoncerne med statsministeren om alle milliarderne til velfærd, tænker: Gad vide, hvor alle de der penge er gået hen, for det, vi mærker hos os, er jo det, hr. Jacob Mark beskriver i dag, nemlig at der er pædagoger, der oplever at stå alene med for mange børn.
Der er nattevagter på plejehjem, der oplever at stå alene med mange borgere.
Der er sygeplejersker, der oplever at løbe for stærkt.
Så jeg tror, at det, vi skal gøre i fællesskab, er i det hele taget at begynde at fokusere på velfærden igen.
Anders Johansson (KF), 2018-10-04:
Tak for det, og tak for en god ordførertale.
Jeg vil faktisk sige, at det indtil videre er dagens bedste tale.
Jeg vil spørge lidt ind til de her mange initiativer, som Socialdemokratiet fremlægger i øjeblikket, og lidt til finanslovsforslaget.
Så vidt jeg har kunnet læse mig frem til, foreslår Socialdemokratiet, at man skal følge det demografiske træk, og det koster 23,5 mia. kr. om året i 2025.
Man vil fjerne kontanthjælpsloftet, man vil fjerne omprioriteringsbidraget, og så er der en lang række andre initiativer.
Nu er der et yderligere initiativ om 1.000 flere sygeplejersker.
Det lyder jo alt sammen meget godt, men det lyder måske også lidt for godt til at være sandt.
Så mit spørgsmål er egentlig ret simpelt: Hvor skal pengene komme fra?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Vi har ikke noget loft over, hvor mange der skal vælge den ene eller den anden type skole.
Vi har til gengæld to andre forslag.
Det første er, at også fri- og privatskoler skal begynde at påtage sig et større ansvar for den samlede gruppe af børn i Danmark.
Hvis vi nu er helt ærlige over for hinanden, må vi sige, at ikke mindst integrationsopgaven i dag bestemt ikke er forbeholdt alle skoler – lad mig sige det sådan – og at der ikke mindst er nogle folkeskoler, der får lov til at løfte en meget stor opgave.
Det ønsker vi at alle skoler skal løfte i fremtiden, også fri- og privatskoler, og det er vi villige til at stille lovkrav om.
Det andet, vi ønsker, er at stoppe den overbetaling, som den her regering har indført, til privatskolerne.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere ordføreren for talen.
Ordføreren siger i talen, at det vigtigste er børnene, og at det er vigtigt, at man som barn kan realisere sine egne drømme – det er jo svært at være uenig i – men jeg synes ærlig talt, at det klinger noget hult, når man holder det op imod den politik, som Socialdemokratiet står for, når det kommer til skoleområdet.
For sandheden om børn, der får lov til at realisere deres egne drømme, er den, at der i dag er 121.000 skoleelever, som vælger noget andet end folkeskolen, og som vælger de frie skoler.
Det er det, de gør, når de realiserer deres egne drømme og har det frie valg.
Socialdemokratiet siger så, at det vil man lægge loft over.
Det er kun 10 pct., og det vil sige,
at cirka halvdelen af dem, som i dag vælger den frie skole, som, hvis Socialdemokratiet får lov til at bestemme, fremover skal have lov til at vælge den frie skole.
Derfor er mit spørgsmål: Hvem er det så af den halvdel af de 121.000 skoleelever, som i dag har valgt den frie skole, som skal tvinges ud af den skole, som de allerhelst selv vil gå i?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Tak, og tak både for historien om Gudrun og for historien om bikinien, som vist var en lettere omskrivning af den der historie med, at hvis man holder en tale, skal man huske, at den skal være så lang, at den dækker det meste, men så kort, at den fastholder interessen.
Så kan man jo vurdere, om en 10-minuttersordførertale her i Folketinget gør det, men lad det nu ligge, det må andre vurdere.
Mit spørgsmål retter sig selvfølgelig til udlændingepolitikken og til det, som vi jo har kaldt et paradigmeskifte – man kan kalde det sund fornuft osv., statsministeren var inde på det i tirsdags – altså at når man kommer til Danmark og får hjælp, skal man være her midlertidigt, og når muligheden for at vende tilbage er til stede, skal man også vende tilbage til sit fædreland og være med til at genopbygge det.
Jeg synes jo, der har været lidt forskellige meldinger fra Socialdemokratiets side i forhold til det her såkaldte paradigmeskifte og den her kursændring, og derfor er jeg interesseret i at få at vide fra fru Mette Frederiksens side, om man er enig med Dansk Folkeparti i, at et midlertidigt ophold i Danmark reelt også skal være midlertidigt, og at man har pligt til at vende tilbage, når muligheden for det er der, og om Socialdemokratiet kan foreslå initiativer, der i virkeligheden så kan sikre, at vi også kommer dertil.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Det korte svar er ja, og jeg vil meget gerne knytte præcis begrebet sund fornuft til ideen om, at man, hvis man er flygtning og kommer til Danmark, nyder vores beskyttelse, og der i hjemlandet igen opstår fred, så selvfølgelig vender tilbage og gør, hvad man overhovedet kan, for at være med til at genoprette sit oprindelige fædreland.
Jeg synes, det er sund fornuft, og det vil i øvrigt også give os muligheden for at hjælpe andre mennesker, der så måtte have et beskyttelsesbehov på et senere tidspunkt.
Så det korte svar er ja.
Hvordan gør vi det så i praksis?
For jeg vil meget gerne være med til at diskutere, hvordan vi i den periode, hvor flygtninge så er her, i virkeligheden koncentrerer vores indsats om de mennesker, så de faktisk kan vende tilbage, samtidig med at vi jo lige så godt kan sikre, at de også bidrager, mens de er her.
Jeg synes jo, at et af de største problemer, der er med den fejlslagne integration i dag, er, at vi ikke har stillet krav nok.
Når mennesker er i Danmark, skal de arbejde, og de skal bidrage, og de skal forsørge sig selv. Men det korte svar er: Ja, det er sund fornuft, og vi skulle have gjort det for lang tid siden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Tak for det.
Nu kan jeg jo forstå på det forslag til vedtagelse, der er fremsat i debatten foreløbig, at man ikke ønsker at røre ved igu'en eksempelvis, så man ønsker fortsat også – går jeg ud fra – at flygtninge, der er her på midlertidigt ophold, får ret til dagpengesystemet.
Det kan jo siges at være lidt af en selvmodsigelse, når man samtidig siger, at folk kun skal være her midlertidigt.
Hvorfor skal man så have dem ind i vores dagpengesystem?
Men når Socialdemokratiet ikke vil røre ved sådan noget som det, kan fru Mette Frederiksen så fortælle et eller andet om, hvad man kan gøre i praksis for at sikre, at et midlertidigt ophold reelt også bliver midlertidigt?
Hvad kan Socialdemokratiet foreslå af initiativer, der rent faktisk gør, at vi når derhen, hvor vi så er enige om at vi skal hen?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Der er to ting til det.
For det første er der jo med hensyn til igu'en lavet en trepartsaftale på det her område, og jeg synes, det er positivt.
Det er jo ikke mig, der står bag den trepartsaftale, det er statsministeren.
Jeg forstår også, at regeringen ønsker at fastholde igu'en, så her er der altså lidt uenighed, der går på kryds og tværs af Folketingssalen.
Jeg synes jo, det er positivt, at arbejdsmarkedets parter har givet et tilsagn om at løfte den opgave og sikre, at der er flere flygtninge, der kommer ind på arbejdsmarkedet.
Med hensyn til det konkrete om, hvad vi kan gøre, drejer det sig jo i virkeligheden om en mere grundlæggende, fundamental ændring af vores flygtningepolitik.
For de facto er flygtninge i Danmark jo blevet til indvandrere hen over tid, og derfor tror jeg, at det mest afgørende i virkeligheden er at få vendt hele vores udlændingepolitik, så den kommer til at basere sig på midlertidighed, når det handler om flygtninge.
Det vil være fornuftigt.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Mange tak.
Tak for en på mange måder fin tale.
Jeg vil følge lidt op på det, hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte om her, for jeg synes ikke rigtig, at fru Mette Frederiksen svarede helt klart på det.
Hvis Socialdemokratiet skulle komme til magten, vil I så afskaffe igu'en – ja eller nej?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Altså, vi har ikke nogen tradition i Socialdemokratiet for at opsige de store, brede politiske forlig, som vigtige dele af det danske samfund hviler på.
Det gælder på forsvarsområdet, og det gælder også, hvad angår dansk økonomi.
Og velfærdsaftalen tilbage fra 2006 er jo en væsentlig forklaring på, at der overhovedet er et økonomisk råderum, vi kan diskutere i Folketingssalen i dag.
Så vi kommer ikke til at opsige det forlig, men det skal jo ikke forhindre os i at erkende, at vi har en udfordring, som ikke bliver løst.
Jeg møder mange lønmodtagere, især sådan i slutningen af 50'erne, som jo på det tidspunkt i deres liv har været på arbejdsmarkedet i, lad os sige 40 år, og som hver eneste dag kan mærke, at nu kan kroppen ikke mere.
Så er der nogle, der siger, at så kan de få et arbejde henne i Silvan og lave noget andet, men det holder jo ikke, for det skal også være muligt, når man har leveret den indsats i det her samfund, man skal, at trække sig tilbage på en ordentlig måde.
Så der er et ja til at løse de konkrete udfordringer, der er.
Jeg foregiver ikke, at jeg har svaret; dem håber jeg vi kan finde i fællesskab.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-04:
Jamen det glæder mig at høre.
Det, som jo er den store udfordring, er, at der lige præcis ligger en aftale, og den kritik, der rejses, er måske først og fremmest en kritik af regeringen, men jo også en kritik af de aftaleparter, der er, og udtryk for et ønske om, at det bliver muligt frit at forhandle efter et valg.
Hvis den her aftale får lov at stå hen over et valg, vil Socialdemokratiet jo være bundet af de almindelige forligsregler og dermed ikke kunne forhandle frit med Enhedslisten og andre partier om at ændre aftalen.
Jeg vil derfor høre: Er det ikke sådan, at Socialdemokratiet gerne vil frigøre sig, sådan at man faktisk kan forhandle med Enhedslisten, SF og Alternativet om i fællesskab at lave en ny aftale?
Er det sådan, at Socialdemokratiet er indstillet på at opsige aftalen, inden vi går til valg?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Først vil jeg ligesom spørgeren glæde mig over, at vi i fællesskab fik forhindret regeringen i at forringe tilbagetrækningsalderen.
Det gode spørgsmål at stille i dag
er jo, om regeringen stadig væk har den plan liggende i en skrivebordsskuffe – det kan vi vende tilbage til.
Den velfærdsaftale, der blev lavet tilbage i 2006, synes vi på mange måder var en god aftale, men den hvilede jo på en bestemt præmis, nemlig at der stadig var en efterløn.
Så går der 5 år, og så afskaffer et flertal i Folketinget, som hverken Enhedslisten eller Socialdemokratiet var med i, selvfølgelig ikke, de facto at afskaffe efterlønnen.
Derfor vil jeg gerne i dag sige, at der er lønmodtagere, som er kommet i klemme, og som kommer i klemme.
Og jeg tror ikke på – det vil jeg gerne sige – at alle kan arbejde, til de er i slutningen af 60'erne og om nogle år i starten af 70'erne.
Der er så stor forskel på, hvor hårdt vores arbejdsliv er, og nedslidning er så skævt fordelt.
Sagen er jo den, at vi i fællesskab i kraft af en række forskellige beslutninger, hvor vi har været enige i nogle og uenige i andre, har tilvejebragt et økonomisk råderum i årene fremover.
Det er et økonomisk råderum, som, hvis man prioriterer rigtigt, kan dække det demografiske træk, altså det, at vi får behov for flere velfærdspenge, fordi der bliver flere ældre.
Det er til gengæld ikke et råderum, der gør, at der er råd til skattelettelser, og det er heller ikke et råderum, der gør, at man kan tillade sig at slå ud med både arme og ben og love en masse.
Men hvis man holder sig til det, vi synes er det vigtigste, nemlig at styrke velfærden, er der råd til med det økonomiske råderum at dække det demografiske træk.
Det er det, der ligger til grund for vores 2025-plan.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-04:
Fru Mette Frederiksen var i sin tale inde på, hvordan tid kan forekomme uendelig lang, f.eks. under en socialdemokratisk ordførertale.
Det synes jeg ikke var tilfældet, så tak for talen.
Hvad der til gengæld kan forekomme uendelig langt, er, hvis man har været 40 år på arbejdsmarkedet og føler sig godt slidt og træt og ikke har mulighed for at komme på pension.
Vi kunne her sidste år sammen glæde os over, at det lykkedes at stoppe regeringens forsøg på at lade pensionsalderen stige yderligere.
Nu har debatten rejst sig igen her hen over sommeren, for fra næste år stiger pensionsalderen jo helt konkret.
Derfor vil jeg godt høre, om det ikke er sådan, at kritikken – den nye kritik – har gjort indtryk på fru Mette Frederiksen, sådan at der kan gives tilsagn om, at Socialdemokratiet vil arbejde for, at pensionsalderen ikke kommer til at stige yderligere.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Det vil jeg love dig at det gør.
– undskyld!
Først undskyld til Folketingets formand.
Selv efter snart 20 år i huset kan man komme til at begå fejl, hvad angår tiltale.
Jeg vil gerne til fru Britt Bager sige, at det gennemsyrer hele vedtagelsesteksten, at vi skal have et Danmark i balance.
For noget af det, som jeg kan mærke for alvor udfordrer bl.a. vores landdistrikter – for alvor udfordrer landdistrikterne – er besparelserne på uddannelserne.
Det er så tungt i de områder, hvor de unge skal rejse længere efter uddannelse, end man gør i de store byer, at vi har en regering, der skærer ned på gymnasierne, der skærer ned på erhvervsuddannelserne, der skærer ned på vores velfærdsuddannelser.
Så det gennemsyrer vedtagelsesteksten, at vi skal have et Danmark i balance.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Det var så et klart svar.
I vil bevare igu'en efter et valg.
Det var dejligt at høre, at I bakker op om det.
Nu kritiserede fru Mette Frederiksen jo statsministeren for ikke at nævne »Et Danmark i bedre balance« i sin tale.
Hvordan kan det være, at »Et Danmark i bedre balance«, som fru Mette Frederiksen tilsyneladende går så højt op i, ikke står i vedtagelsesteksten fra oppositionspartierne?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Jeg synes egentlig, det var rimelig klart – i al respekt – men det kan jo være, at spørgsmålet har været skrevet før.
For i den her sag har vi jo faktisk valgt at bakke regeringen op.
Regeringen har lavet en aftale med arbejdsmarkedets parter om en særlig uddannelse for flygtninge.
Det synes vi er et positivt tiltag, og det bakker vi op om, og det vil vi også gøre efter et valg.