runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-09:
Som det måske er ministeren bekendt, er vi nogle, der igennem længere tid har arbejdet i noget, vi kalder en Hærvejskomité, for en parallelmotorvej op midt igennem Jylland, som netop skulle være med til at aflaste E45, som jo i meget høj grad også er en blodåre for millionbyen, der ligger i Østjylland, hvor pendling og varetransport foregår, men vi har også en europæisk korridor, der går op igennem Europa og videre op til Hanstholm og Frederikshavn.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Der er jo aktuelt ved at blive lavet en vvm-undersøgelse af en ny midtjysk motorvej.
Måske skal man i øvrigt være ret forsigtig med at kalde den netop det, fordi man kan fristes til, især hvis man er historisk interesseret, at tro, at den så i givet fald skulle ligge direkte oven på den meget historiske Hærvej, og det skal den jo så ikke.
Men der er en vvm-undersøgelse i gang.
Jeg må også sige, at ud fra hvad jeg ved, er det ikke sådan, at den i tilstrækkelig grad vil aflaste E45, til at man ikke også skal investere i den del af den jyske vejforbindelse.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-09:
De analyser, vi har fået lavet, viser faktisk, at det er muligt, også ved at lave lidt tilkoblingsanlæg, i hvert fald at skubbe problemstillingen nogle år ud i fremtiden.
Når vi kalder det hærvejsmotorvejen, er det, fordi den ligger midt i Jylland, og essensen er jo nok, at vi skal kalde det en midtjysk motorvejskorridor, en parallelmotorvej.
Det er billigt at lave den midt i Jylland, fordi der ikke er så meget vand.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Jeg ved også, at komiteens navn jo er ældre end de aktuelle diskussioner, og derfor har man valgt at holde fast i sit navn, og det er nok også meget fornuftigt.
Jeg er enig i, at der vil ske en aflastning af E45, men efter min umiddelbare vurdering vil det ikke være en tilstrækkelig aflastning til, at man ikke også skal investere i E45, hvis man vil forhindre trængsel.
Og jeg noterer mig selvfølgelig også, at den tidligere regering jo også tænkte i de baner.
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er ekstremt interessant, også lidt set i lyset af hr. Carsten Kissmeyers tidligere spørgsmål, fordi det jo i høj grad også er et spørgsmål om, hvilke prioriteringer partierne på Christiansborg tager med ind til forhandlingsbordet.
Når jeg er særlig optaget af det her, er det, fordi kapacitetsudfordringen på Vejlefjordbroen jo ikke er en ny udfordring.
Det er sådan set også noget, som var en kendt udfordring, da man lavede en aftale i marts måned.
Da materialiserede sig jo ikke i væsentlig grad noget omkring dette projekt og de udfordringer, der er der.
I den daværende aftale var der kun en opfordring til, at der indledes dialog med Vejle Kommune om »løsningsmodeller og anvendelse af alternative ruter ved trængsel på Vejlefjordbroen«.
Som jeg tidligere har sagt - faktisk så sent som i forbindelse med mit tidligere svar - er det min ambition at skabe stabile rammer for de kommende 10 års infrastrukturinvesteringer, og derfor vil jeg med udgangspunkt i et blankt kanvas søge en så bred politisk aftale som muligt om de fremtidige investeringer i infrastrukturen.
Det betyder selvfølgelig også, at hvis det er sådan, at hr. Carsten Kissmeyers spørgsmål skal tages som et udtryk for, at det er en af Venstres prioriteringer, så vil jeg selvfølgelig meget, meget gerne vide det, fordi det så selvfølgelig er noget, jeg noterer i min lille bog.
Jamen det er så noteret, men det vil selvfølgelig også være interessant, hvis det er sådan, at Venstre har andre konkrete ideer til, hvordan man kan styrke Vejlefjordbroen.
Det vil jeg bestemt også se frem til at høre nærmere om.
Marie Krarup (DF), 2019-10-09:
Skal det ikke lyse på en eller anden måde?
Oplæsning af spørgsmålet først.
Hvordan vil ministeren sikre, at mistanken om snyd ved eksamen i gymnasierne som f.eks. omtalt i artiklen »Hver tiende elev bryder reglerne til eksamen« ikke rokker ved tilliden til eksamensresultaterne i studentereksamen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-09:
Tak for det.
Og også tak for spørgsmålet om snyd i gymnasiet.
Også jeg bliver rystet, når jeg læser den artikel, og vi ved jo godt, at der er også ganske store udfordringer med at få hånd om den her problemstilling.
Det er selvfølgelig spørgsmålet om, at snyd ved prøverne er alvorligt, fordi det underminerer vores eksamenssystem, hvis det er sådan, at eleverne snyder til eksamen.
Vi skal kunne stole på, at de resultater, eleverne leverer, også afspejler det faglige niveau, de faktisk har.
Prøven og den efterfølgende karakter skal være en objektiv vurdering af det faglige niveau, og alle skal have lige vilkår.
Det gælder ikke kun på de gymnasiale uddannelser, det gælder jo sådan set på hele uddannelsesområdet.
Vi skal så selvfølgelig også passe på ikke at mistænkeliggøre alle elever på de gymnasiale uddannelser.
Der er der jo selvfølgelig en eller anden balance, man skal finde.
Langt de fleste vil jo faktisk gerne overholde reglerne og vise, hvad de kan, ved prøven.
Til de få, som snyder med fuldt overlæg, vil vi som regering sende et meget klart signal om, at snyd accepteres ikke.
Efter årsskiftet fremsættes lovforslag om at forbyde markedsføring og formidling og/eller salg af opgavebesvarelser m.v. til eleverne.
Regeringen vil også gerne se på, om der skal yderligere tiltag til ud over det lovforslag.
Det kan f.eks. være tekniske løsninger eller nye prøveformer.
Jeg vil slutte af med at anerkende, at vores institutioner gør et stort arbejde for at sikre gode og sikre prøvesituationer med lokale løsninger, og fra centralt hold skal vi jo så hjælpe dem på de områder, hvor de lokale løsninger ikke slår til.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-10-09:
Jamen jeg kan bekræfte, at vores tilgang er et både-og.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
På den korte bane har jeg som sagt bedt Rigspolitiet om at finde ressourcer, tilføre ressourcer til Midt- og Vestjyllands Politi, sådan at man kan håndtere situationen.
Selv hvis vi var godt i gang med forhandlinger om flerårsaftalen, ville der givet være behov for initiativer på den korte bane.
Oven i det står så, at man jo kan have det håb, når systemet har virket stykke tid, at dem, som bliver udsat for straffen, faktisk retter ind efter den, og det vil sige, at ressourcepresset tager af.
Det kan vi jo ikke vide, men det går jeg ud fra er et lønligt håb, man ...
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Målet for os er at lave det, som regeringen har døbt en nærhedsreform, som skruer ned for detailstyringen og op for fagligheden, men også op for ledelsen og op for selvbestemmelsen generelt i den offentlige sektor og selvfølgelig også i vores ældrepleje, som står for så stor en del af det.
Og når jeg møder social- og sundhedsmedarbejdere, assistenter, hjælpere, som siger – uanset om de arbejder i den private eller den offentlige sektor – at de føler, at de næsten kan hænge hjernen på knagen, når de møder på arbejde, fordi alt er beskrevet i minutter og sekunder, så er der altså et rum til forbedring.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Jamen det er jo fint med en dialog, og så kan man næsten allerede nu se for sig – og det tror jeg vi begge to og alle sammen kan – hvad landbrugssektoren vil sige til ministeren om det.
Så jeg vil sige, at hvis ministeren har sådan en positiv tilgang – nu vælger jeg at se helt bort fra den polemiske del af det, som vi var inde på tidligere, for det rækker tiden ikke til – så er der behov for, at man ligesom får nogle konstruktive briller på og ser på, hvordan man bedst muligt kan hjælpe ved generationsskifte, også i landbruget.
Det her handler jo ikke om at trække penge ud til private sektorer og alt mulig andet til en masse dyre private ting.
Det her handler om at have et klart erhvervsmæssigt fokus.
Så vil ministeren tage imod ...
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Jeg må dog sige, at når det handler om det her, er det svært at komme uden om baggrunden for den skattelettelse, som den tidligere regering valgte at give.
Det er også svært at komme uden om, at den er meget målrettet, den er meget skæv, og den var meget, meget dyr, og den blev betalt af bl.a. besparelser på unges uddannelser.
Det er der så et flertal der er uenige i nu.
Det er jeg glad for der er blevet taget imod.
Det gælder også landbruget, og jeg ser frem til at få den her dialog.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Så vil jeg godt bede om, at vi prøver sådan lige at skille det en lillebitte smule ad.
For det er derfor, jeg har et klart markeret fokus på landbruget.
Nu svarer ministeren også i forhold til nogle af de rigeste osv.
Jeg tror, de fleste er klar over, at landbrugssektoren og landmændene typisk er sådan i en ret presset situation.
Så jeg synes ikke, at svaret er dækkende for det.
Så lad os lige prøve sådan i de her par runder nu at holde et klart fokus på landmændene.
Set bagud har der jo ikke været særlig mange generationsskifter.
Vi ved alle sammen, at der er en høj gennemsnitsalder, og kigger vi ind i fremtiden, kommer der mange nu.
Det er derfor, jeg så også beder om, at vi lige får lidt perspektiver på det.
Når man hæver arvebeskatningen igen, vil man jo trække penge ud af landbrugene, og så vil de penge komme til at mangle til nyinvesteringer, og dermed hænger tingene ikke helt sammen med, at vi også gerne vil have, at vi kan få moderniseret og fortsat nyinvesteret i landbruget.
Så lad os lige se en lille smule hen over det svar, som ministeren havde nu, som jeg ikke skal gå længere ind i nogen polemik om – det kan vi tage ved en anden lejlighed – men prøve at få et klart fokus på det, jeg sådan set spørger om.
For vi har jo alle sammen en klar interesse i, at vi ikke lægger hindringer i vejen for et generationsskifte i landbruget, for det bliver der kort og godt brug for, som vi allerede har markeret i spørgsmålet.
Så kan vi komme lidt tættere på det?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Den tidligere regering valgte jo at give nogle af landets rigeste en meget stor skattelettelse.
Den skattelettelse er skæv og i øvrigt også resultatet af en meget målrettet kampagne over for den tidligere regering fra nogle af landets rigeste familier.
Den tidligere regerings milliardskattelettelse blev bl.a. betalt af store besparelser på unges uddannelser.
Som bekendt er Danmark jo et lille land, hvor dansk erhvervsliv hver eneste dag kæmper en hård kamp for vækst og arbejdspladser.
Man kan sige det lidt populært: Vi lever af én ting, nemlig uddannelse.
Derfor er skattelettelsen, som blev givet, ikke bare pivskæv, men er også den forkerte medicin for Danmark.
I en tid, hvor konkurrencen om væksten og arbejdspladserne kun bliver større, er der brug for flere og ikke færre investeringer i uddannelse.
Alene i 2020 koster de besparelser, den tidligere regering havde planlagt på uddannelsesområdet, 700 mio. kr. at annullere.
At massive skattelettelser især kommer nogle af landets rigeste til gode, er en forkert vej for dansk økonomi.
Det er Det Økonomiske Råd i øvrigt også enig i.
Rådet har ad to omgange sagt, at skattelettelsen ikke er vækstfremmende.
Den skæve skattelettelse blev gennemført af et meget snævert flertal.
Nu er der så et nyt og i øvrigt meget større flertal, som hellere vil bruge pengene på at investere i fremtiden og de unges uddannelse, så dansk erhvervsliv kan stå endnu bedre rustet i deres daglige kamp for vækst og arbejdspladser.
Regeringen har i øvrigt inviteret erhvervslivet til en konkret dialog om, hvordan vi kan finde den præcise model for den her ordning.
Jeg er i øvrigt glad for, at invitationen er modtaget meget positivt, og jeg ser frem til, at vi får en konstruktiv dialog med erhvervslivet om, hvordan vi bruger pengene bedst, så vi får den bedste styrke til dansk erhvervsliv, når det handler om det vigtige, nemlig hvordan de i fremtiden kan fortsætte med at vinde vækst og arbejdspladser.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Det er jeg enig i.
Og jeg er ikke enig i præmissen om, at der er blevet siddet på hænderne.
Jeg vil også gerne have, at det her går stærkt.
Men vi bliver også nødt til at sikre, at de greb, vi så griber til, faktisk er virksomme, og at det er nogle, som kan bruges inden for de juridiske rammer, som der nu engang er.
Der er noget af det, som man, som jeg forstår det, er stødt på i tidligere sammenhænge, hvor man jo også har prøvet at gribe fat i det her.
Men vi skal have håndteret vanvidskørsel.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Altså, jeg synes, det er fint med ord om, at nu er nogen ved at undersøge noget, og der kommer noget ind på bordet på et tidspunkt, og så kigger vi på det; der er nogle problemer med at konfiskere osv.
Kan man ikke gøre noget nu i forhold til at konfiskere de her køretøjer?
Uanset om det er et leasingfirma, eller det er nogen som helst andre, der ejer de køretøjer.
Er ministeren ikke enig i, at konfiskation er et vigtigt middel her?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Det er også noget af det, som vi helt konkret ser på hvordan kan lade sig gøre.
Der er nogle forskellige komplikationer knyttet til det – det har jo også været undersøgt tidligere af andre regeringer – og man er stødt på barrierer for det.
Men noget af det, som vi faktisk ser på, er, om man på en eller anden måde kan komme uden om det uvæsen.
Og så må jeg bare lige vende tilbage og sige, for det kunne jeg ikke nå at kommentere før, at jeg i øvrigt er enig med spørgeren i, at det jo er en skærpende omstændighed, når vi så oven i købet konstaterer en række tilfælde, hvor vanvidsbilisterne er bandetilknyttede og kører i puljebiler og på anden måde viser foragt for vores retssystem.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Spørgsmålet til skatteministeren lyder: Hvordan forventer ministeren at Socialdemokratiets forslag om arvebeskatning vil ramme landbruget, når man forventer, at næsten hvert andet landbrug skal have nye ejere inden år 2030?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Vi lytter rigtig gerne og har jo altså også sendt en invitation til et dialogmøde.
Så den dialog tager jeg løbende.
Men jeg tror, det er vigtigt at holde fast i, at det her var en meget, meget skæv skattelettelse.
Den er især betalt af besparelser på unges uddannelser.
Konsekvensen har været forringelse af unges uddannelser.
Dem ønsker et nu meget bredt flertal i Folketinget at rulle tilbage.
Den ordning, vi så diskuterer nu, er faktisk en ordning, som er bedre, markant bedre end den ordning, som var ...
Erling Bonnesen (V), 2019-10-09:
Jeg kan forstå, at skatteministeren holder en lille smule fast i sine polemiske vinkler på det.
Men der er i hvert fald så også et klart signal om, at man så godt vil lytte.
Men jeg synes, det er værd lige at markere, at det her jo ikke handler om at trække penge ud af erhvervet til private fornøjelser.
For så er det klart, at der skal være lighed i det.
Dermed synes jeg sådan set også, at jeg ret hurtigt har fået returneret på den vinkel, som ministeren prøver at lægge på det – at vi bare vil tilgodese nogle bestemte grupper med mange penge osv.
Det handler det jo ikke om.
Mit fokus er at sikre, at vi stadig væk kan hjælpe bedst muligt til også at have landbrug i fremtiden, og der er der jo nogle summer, der skal overdrages.
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Ja, vi står fuldkommen ved det, vi har sagt.
Danskerne og den almindelige lønmodtager vil ikke opleve højere skatter på deres lønseddel på den socialdemokratiske vagt.
Når man så diskuterer højere afgifter på tobak, skal jeg bare lige have det helt på det rene – det kan godt være, at det er mig, der har misforstået noget – men jeg har forstået, at Venstre vil hæve afgifterne med det dobbelte af, hvad den nuværende regering vil.
Så har jeg også ladet mig fortælle, at statsministerens – apropos – udspil om, at vi skulle nedbringe plastikforureningen, eksempelvis ved at hæve afgiften på bæreposer og engangsservice, er noget, der nyder bred opbakning, også ovre på den side, som hr. Torsten Schack Pedersen tilhører.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Så lad os da bare tage det sidste.
Det var egentlig det, der ville have været så befriende, altså hvis skatteministeren ville have stået her i dag og indrømmet: Ja, det var at gå for langt, da landets nuværende finansminister sagde, at 95 pct. af danskerne ikke ville opleve skattestigninger.
Og skatteministeren kan jo pakke det ind og sige, at de ikke oplever det på lønsedlen, altså på den direkte indkomstskat, men det gør de på en lang række andre områder.
Hvad med de 23 pct. af danskerne, der ryger, og som regeringen også vil hæve cigaretafgifterne for?
Stå nu ved det.
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Statsministeren er i alle henseender en stor inspirator, ikke bare for regeringen, men også for landet, og det kan vi alle sammen være meget glade for.
Jeg kan ikke bekræfte det, der står i spørgsmålet, og det kan jeg ikke, fordi regeringen vil sikre, at de almindelige lønmodtagere ikke skal opleve højere skatter på deres lønseddel på den socialdemokratiske vagt.
Så er det rigtigt nok, at vi jo lige her tidligere har haft en diskussion om at tilbagerulle en meget stor og skæv skattelettelse til nogle af landets rigeste, som den tidligere regering gav.
Det er én ting.
Det er også rigtigt nok, at vi har valgt at fastholde beskatningen på fri telefon, og det betyder jo, at man ikke gennemfører en skattelettelse, den er ikke gennemført endnu.
Så er det rigtigt nok, at vi har valgt at pålægge afgifter på nogle plastikposer af miljøhensyn.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Det vil sige, at når der i Socialdemokratiets forslag var en lang række skattestigninger som højere skat på plastikposer og højere skat på fri telefon, så er det efter skatteministerens opfattelse noget, som ikke rammer 95 pct. af danskerne, og at det kun er 5 pct. af danskerne, der bliver ramt af de skattestigninger?
Det må jeg sige at jeg virkelig har svært ved at se sammenhængen i.
Jeg havde jo egentlig håbet, at skatteministeren havde taget statsministerens ord fra åbningstalen til sig og ville sige, at det handlede om tillid, at vi som politikere skal være ærlige om det, vi gør, sige tingene, som de er, og derfor tog jeg faktisk det her som et konkret eksempel på, at skatteministeren kunne få en lejlighed til at sige, at okay, det var måske skåret lidt skarpt til, for når cigaretafgifterne skal sættes i vejret, når plastikposerne skal være dyrere, når generationsskifteskatten skal hæves, når aktieindkomstskatten skal hæves og alt muligt andet, så er det, når vi gør det op, langt mere end 5 pct. af danskerne, og det måske var lige kækt nok af landets nuværende finansminister at komme med den udtalelse, altså være ærlige omkring det og sige, at den vist lige fik lidt for meget gulvviolin.
Så kunne skatteministeren ikke lade sig inspirere lidt af statsministeren og tage lidt mere ærlighed ind omkring konsekvenserne af regeringens politik?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Kan ministeren bekræfte, at det ikke var korrekt, når finansministeren som politisk ordfører for Socialdemokratiet i maj 2019 udtalte, at Socialdemokratiets økonomiske politik ikke vil betyde skattestigninger for 95 pct. af danskerne?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Jeg tror dog alligevel, det er vigtigt, at man stadig væk ser, hvad der ligesom var perspektivet bag den her meget store og meget skæve skattelettelse, som den tidligere regering valgte at give, og hvem det var, der betalte regningen.
Det var uddannelsesområdet, som med store omprioriteringsbidrag har været med til at betale den her regning.
Det ønsker et flertal nu at rulle tilbage.
Nej, det gør det bestemt ikke.
Der er en tæt dialog med dem.
Så tror jeg også, man må sige om den ordning, som ligger specifikt her, at når vi taler om landmænd, der vil generationsskifte om 10, måske 15 år, så vil den ordning, de vil se, jo faktisk være en ordning, som er bedre end den, der var tilbage i 2015.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Jeg synes, det er godt at række hånden ud og få en bred opbakning til vigtige initiativer i Folketinget.
Jeg må så også bare sige, at jeg synes, ens tålmodighed bliver sat lidt på prøve, når man som minister og politiker siger, at vi nu må have nogle andre til at vurdere, hvad der skal til her.
Lad mig lige repetere, at den her betjent, jeg talte om før, meget klart skrev, at det, der er brug for, er at konfiskere køretøjerne.
Det er det eneste, de her mennesker har respekt for.
Vil ministeren konfiskere de køretøjer, som vanvidsbilisterne kører i?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at vanvidskørsel er helt uacceptabelt på alle mulige måder, uanset hvilken samfundsmæssig målestok vi lægger ned over det.
Det, som jeg har gjort, er, at jeg har bedt Rigsadvokaten og Rigspolitiet om at komme op med nye værktøjer, som vi kan bruge.
I det arbejde har de inddraget politibetjente og anklagere, som til daglig beskæftiger sig med den her problemstilling.
Og vi kigger helt fordomsfrit på, hvad der kan være af løsninger her.
Jeg forventer, at jeg inden længe her i løbet af efteråret kan præsentere en samlet pakke, som kan styrke den indsats, som vi har brug for mod vanvidskørsel i en pakke, hvor jeg jo også rækker hånden frem til bl.a. Dansk Folkeparti, for at vi kan få grebet ind over for det her.
Inger Støjberg (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Det er en interessant diskussion, og vi kan jo få lejlighed til at forfølge den, når vi skal til at forhandle et nyt politiforlig.
For noget af det, som er kvaliteten ved det danske politi, er også, at vi har et enhedspoliti.
Og hvis man begynder at lave et vejpoliti og andre former for politi, risikerer vi, at det enhedspoliti og de store fordele, der er forbundet med det, går tabt.
Jeg siger ikke, at det under ingen omstændigheder kan tænkes relevant, men der er bare meget kvalitet i, at vi har et enhedspoliti.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-09:
Det er jo åbenlyst, at vi har en ressourceudfordring her, og det er jo også det, mit forrige spørgsmål handlede om.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren er indstillet på at skele til Tyskland, hvor man jo har en særdeles velfungerende BAG-ordning til kontrol med den tunge trafik på vejene.
En dansk udgave af sådan en ordning kunne oprettes i regi af Færdselsstyrelsen, der i forvejen er ansvarlig for de regler, der skal kontrolleres på området.
Og det kunne give et ensartet, fornuftigt kontroltryk på de danske veje, så det rygtedes ude i Europa, bl.a. i forhold til de mange lastbiler fra Østeuropa, at når man kommer til Danmark, er der styr på tingene, og der er ikke noget med at snyde på vægten.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Ja, det er jeg, og det er jo også derfor, vi har sagt – og det tjener i øvrigt også den tidligere regering til ære – at der skal være en stigning i bevillingerne til indsatsen på transportområdet.
Men har flere gange i forskellige sammenhænge sagt, at der skal mere kontrol med ulovlig cabotagekørsel, og at der skal mere kontrol på tungvognsområdet i det hele taget, og det betyder, at vi også i år har den største – når man lige undtager 2015 – økonomi til rådighed, og at vi til næste år får en endnu større økonomi til rådighed for kontrollen på tungvognsområdet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-09:
Jeg spørger videre, om ministeren er vidende om, at der i kølvandet på færdselsuheld med lastbiler impliceret er eksempler på, at politiet end ikke har kontrolleret takografen for at se, om uheldet skyldtes manglende overholdelse af reglerne for køre-hvile-tid.
Og er ministeren enig i, at tungvognskontrollen er et meget specialiseret område, der kræver ganske særlige kompetencer og en særlig indsigt hos dem, der udfører kontrollen?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Jeg er fra ende til anden enig med spørgeren.
Jeg er også enig i, at det øgede antal kontroller jo ikke må gå ud over kvaliteten af kontrollen.
Hvis det nu var sådan, at man havde sagt, at man skrev antallet af kontroller op uden at give flere ressourcer, så kunne man godt have den bekymring, at man ville være nødt til at gå på kompromis.
Men sandheden er jo, at det seneste år, i 2019, hvor man har skrevet antallet af kontroller betydeligt op, først til 16.400 og nu til 17.000 – og som vi forventer at kunne nå – er der også sket en ressourcemæssig stigning.