runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Men hvis det, vi kan læse på Altinget.dk og Avisen.dk, om, at der ingen kontrol er med enkeltmandsvirksomheder, står til troende, og hr. Leif Lahn Jensen accepterer, at han af ministeren får at vide, at han bare kan lægge sig fladt ned, at der er ikke noget at komme efter, for EU-kommissæren siger, at den går ikke, vi fjerner det, så har vi tusindvis af arbejdere, der kommer til Danmark og siger, at de er enkeltmandsvirksomheder.
Vi aner ikke, hvor de er, men det gør vi, hvis nu vi holder fast i, at de skal anmeldes i RUT-registeret.
Det må vel være rimeligt, at vi ved, hvor arbejdskraften er.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Det, jeg hører der bliver sagt, er, at når man laver en forskelsbehandling af udenlandske tjenesteydere, går man imod EU-retten, og det vælger jeg at tro er sandt, og det er jo så det, jeg forsøger at fortælle med de her holdninger.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Tak, formand.
Hr. Leif Lahn Jensen siger: Vi skal gå lige til grænsen.
Jamen hvis ikke Socialdemokratiet vil være med til at afprøve, hvor grænsen er, finder vi aldrig ud af, hvor den er.
Der er endnu ikke nogen i EU, der har sagt, at det her er i strid med EU-retten.
Det kan godt være, at der er nogle jurister herhjemme, der siger, at det nok er i strid med EU-retten, at det nok er lige på kanten og alt det der, men lad os så få afprøvet, hvor kanten går, vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Lad os se, hvad de så siger, hvis vi vedtager det her.
Jeg kan ikke se, at det skulle være til hinder for arbejdskraftens fri bevægelighed, at man lægger et depositum, som man får tilbage, når man har udført arbejdet, hvis man ellers overholder de danske regler.
Hvis ikke man overholder reglerne, får man jo en bøde, og så er man sikker på, at staten får pengene.
At tage betaling for at administrere en ordning, er vel heller ikke imod EU-retten?
Der er ikke nogen i EU-retten, der har sagt, at danske arbejdsgivere ikke skal betale for nogle ordninger, de hører under her.
Det er kun her i forbindelse med RUT-registeret, at man siger: Nej, de skal søreme ikke betale, de skal have fri adgang.
Er det ikke helt misvisende?
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Forskelsbehandlingen handler om, at der skal være fair og lige konkurrence for dem, der kommer hertil og arbejder, og så dem, der er her allerede.
Og hvis man begynder at stille stramme krav op, så der sådan set er en reel barriere for at komme hertil og arbejde i Danmark sammenlignet med dem, der er her allerede, så er det en forskelsbehandling.
Og det er jo dem, jeg er optaget af at få fat i og få sørget for, at de ikke er her i Danmark.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Så vil jeg også høre ordføreren, om han mener, at det her lovforslag, vi behandler, er et godt politisk håndværk, og om ikke opholdskravet vedrørende dagpenge kunne være lavet bedre, så vi netop kunne sikre alle de der danskere bedre, de 1.750 danskere, som er rejst ud, og som jo sådan set bare gerne vil gøre det rigtig godt og komme ud og søge noget andet arbejde.
Kunne det ikke sagtens være lavet meget bedre, end det egentlig er gjort?
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Jamen det er jo fuldstændig korrekt, at der, som man også kan læse af både spørgsmål og svar til det her lovforslag, er både danskere og tredjelandsborger, der vil blive omfattet af reglerne fremadrettet, når det her lovforslag er fuldt implementeret.
Det handler om, at vi har indgået en skatteaftale med Dansk Folkeparti, hvor vi jo letter skatten, ikke kun for bankdirektører, som Socialdemokratiet gerne vil have det til at være, men for alle mennesker, der er i arbejde i Danmark, og det er jo med henblik på at bidrage til vores alle sammens velfærd.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Jeg skal bare have ordføreren til at bekræfte, at opholdskravet vedrørende dagpenge betyder, at 1.750 danskere mister deres dagpenge, og at man har lavet den besparelse, fordi man i en forhandling ville give skattelettelser til andre danskere bl.a. bankdirektører.
Er det korrekt?
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Tak for det.
Forespørgerne i dag vil gerne vide, hvad det betyder for den danske arbejdsmarkedsmodel, at vi foreslår at indføre et optjeningskrav.
I Venstre mener vi, at optjeningskravet er et rimeligt krav, der understøtter den danske model.
For i Danmark har vi et af verdens bedste og mest fleksible dagpengesystemer.
Det er et system, som vi har udviklet på i mange år og bygget op over mange år, og vi mener i Venstre, at det sådan set står godt og stærkt, og vi må også konstatere, at der i øjeblikket er færre, der mister retten til dagpenge.
Det er jo bygget op ved at være delvis betalt af medlemmerne, men jo også betalt af os alle sammen via skatten.
Så finder vi det afgørende, at de mennesker, der søger mod Danmark, gør det med henblik på at arbejde og bidrage til det danske samfund og ikke, fordi vi har et attraktivt dagpengesystem.
Og vi synes, det er rimeligt, at man skal have opholdt sig i Danmark i 7 ud af de seneste 8 år for at få ret til dagpenge, når dette lovforslag, vi taler om, er fuldt implementeret.
Ligesom ved tidligere lejligheder, hvor vi har drøftet det her lovforslag, skal jeg understrege, at der jo er en lang række undtagelser; undtagelser, hvis man arbejder i EU, Norge, Schweiz, Island, hvis man er udstationeret af sin virksomhed fra Danmark – ja, der er en lang række undtagelser, så man ikke er omfattet af reglerne om 7 ud af 8 år.
Så er der jo selve forespørgslen og spørgsmålstegnet ved, om det sådan set forringer dagpengesystemet – altså hvordan dagpengesystemet skal bestå efter en sådan regel er indført.
Jeg mener ikke, at det ændrer afgørende på opbakningen.
Så handler det om, om den faglige organisering bliver forringet af det her forslag.
Det mener jeg ikke.
Og man må forstå spørgsmålet i forhold til lønudviklingen, som om at det her måske vil forringe lønmodtagernes muligheder for at få en ordentlig løn for det arbejde, man laver i Danmark.
Der må jeg bare sige, at jeg stadig væk er optaget af og tilhænger af, at løndannelsen foregår i en forhandling imellem arbejdsmarkedets parter, og det skal bestemt ikke være et anliggende for Folketinget.
Så det skulle være mine kommentarer til denne forespørgselsdebat.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Jamen det kan godt være, at han stemmer på Enhedslisten fremover, det skal jeg ikke kunne sige noget om.
Vi vil også kæmpe hårdt for at begrænse tilgangen af borgere fra tredjelande, fra Mellemøsten, fra Afrika.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Vi vil også kæmpe hårdt for, at den fremskrivning af udlændinge, der står til at være tæt på en million i 2060, bliver mindre.
Jeg ved godt, at Enhedslisten gerne ser, at halvdelen af Danmarks befolkning er udlændinge.
Den holdning har vi ikke i Dansk Folkeparti.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Jeg tror helt ærligt ikke, at Hans Erik Simonsen har en opfattelse af, at han kan betale husleje eller købe sine daglige fornødenheder til familiens overlevelse på det der præk, som ordføreren kommer med nu, undskyld mig ordet, for det er det jo.
Det er jo den logik, der ligger i det.
Det er forfærdeligt.
Jeg må bare sige, at Hans Erik Simonsen har truffet den rigtige beslutning.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti har en skrap udlændingepolitik.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi gør, hvad vi kan, for at begrænse flygtninge og indvandring til Danmark.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi gør, hvad vi kan, for at begrænse flygtninge og indvandreres udnyttelse af det danske velfærdssystem, hvis det er det, de kommer til Danmark for.
Vi tager imod flygtninge, der opfører sig ordentligt og gør en indsats for Danmark, men vi skal også sikre, at de ikke kommer til Danmark på grund af økonomi.
Det er det, Dansk Folkeparti hele tiden har stået for, og det er vi godt nok ikke klar til at give køb på, fordi der er en konvention, der siger, at vi ikke må forskelsbehandle.
At vi så skal droppe hele vores udlændingepolitik på grund af nogle konventioner, det gør vi ikke i Dansk Folkeparti.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Hvis ordføreren synes, det er vigtigt at få afklaret det her spørgsmål om tilbagebetaling, så kan ordføreren trygt regne med et flertal herovrefra til at udsætte behandlingen af lovforslaget, indtil vi har fået styr på det.
Det vil jeg da bare lige sige.
Jeg synes, det er en fantastisk logik.
Dansk Folkeparti vil gerne ramme alle udlændinge, sådan at de ikke kan få dagpenge i Danmark, medmindre de har været her i mange, mange år.
Det kan man ikke på grund af konventionerne.
Så straffer man danskerne i stedet for.
Hvordan rimer det med hele Dansk Folkepartis tilgang?
Nu straffer man en hel masse danskere for at ramme udlændingene.
Hvad vil man egentlig sige til de der danskere, f.eks. til hr. Hans Erik Simonsen, rejsemontører, som blev citeret i Børsen i går?
Han er 58 år, og han mister sin dagpengeret, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Han kan først få den igen, når han fylder 65 år.
Han siger: Jeg har stemt borgerligt hele mit liv.
Hvad vil Dansk Folkeparti sige til hr. Hans Erik Simonsen?
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Nu er det her forholdsvis nyt, og jeg har ikke noget tal på det endnu.
Det kommer an på, hvordan og hvorledes det kommer til at foregå.
Men ministeren er jo klar over, hvad jeg her har sagt, og hvor tallet ligger henne.
Og hvordan det kommer til at se ud, har jeg ikke nogen forudsætninger for at kunne sige i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Man vil kigge nærmere på det, journalisten skrev, og det vil man nu undersøge, og det er sådan set det samme.
Så jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti vil komme med et ændringsforslag.
Vil Dansk Folkeparti presse regeringen til, at de folk skal have de penge tilbage, hvis det f.eks. er 600.000 kr.?
Det er klart, at hvis det er mange, mange flere millioner, er det måske anderledes.
Men hvis det f.eks. er 600.000 kr., så må man jo svare på, om man vil komme med et forslag, eller vil man presse regeringen, for det er jo sådan set det, der er ret interessant.
Det er ikke, om man bare vil tænke over det eller undersøge det, for det kan man jo altid gøre.
Vil man gøre noget ved det?
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Jeg husker udmærket den samtale med journalisten.
For noget af det, som jeg sagde, kom jo på baggrund af et svar på et spørgsmål, som hr. Finn Sørensen havde stillet til ministeren, om det her, hvor der blev nævnt et tal på 600.000 kr., hvilket også fremgik af det, journalisten fortalte mig.
I den forbindelse sagde jeg: Det er da rimeligt at se på det, hvis der er nogle, der uretmæssigt, kan man sige, har betalt til en a-kasse uden at kunne udnytte den.
Og hvis det er 600.000 kr., er det jo et lille beløb.
Jeg sagde også til journalisten, at vi skal have undersøgt til bunds, hvor meget det reelt drejer sig om.
Det har jeg ikke nogen forudsætning for at sige, for det er jo i den tid, man har været berettiget til dagpenge.
Man skal ikke kigge 30 år tilbage og se på, hvad man har indbetalt, men det er i den tid, hvor man egentlig kunne have været berettiget til dagpenge.
Det er sådan noget, der skal undersøges, før man kan tage endelig stilling til den slags, og det sagde jeg også til journalisten.
Men hvor meget journalisten har skrevet er jeg ikke herre over.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Jeg er jo nødt til at referere fra Politiken for nogle dage siden.
For der kom det jo frem, at i forhold til nogle af dem, som har betalt til den her forsikring i årevis, var der nogle, der mente, at de skulle have det tilbage, hvis man så laver den her lov, som jeg kan høre man holder fast i.
Så siger ordfører hr. Bent Bøgsted: Det er sådan set rimeligt nok; det er et forslag, vi godt vil kigge lidt nærmere på om kan lade sig gøre.
Det siger han.
Så er jeg bare nødt til at spørge: Har ordføreren og Dansk Folkeparti besluttet, om de vil give de penge tilbage?
Har man talt med ministeren?
Kommer man med et ændringsforslag?
Eller er det bare bluff og et forsøg på at sige lidt til nogle vælgere, fordi man egentlig i bund og grund synes, at det her er et vanskeligt forslag?
Kommer man med et forslag?
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Jeg synes, der er foregået et grundigt arbejde med det her lovforslag, og det arbejde foregår altså stadig væk.
Der skal afgives betænkning på onsdag, som det fremgår af køreplanen.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet nu har fortrudt opbakningen til lovforslaget og de grundlæggende principper om, at der er et optjeningsprincip i forhold til dagpenge i Danmark.
Det beklager jeg, men jeg mener sådan set, at lovforslaget er fornuftigt og gennemarbejdet.
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Vores tilgang til det her lovforslag handler om, at vi mener, det er fornuftigt og rimeligt, at man har haft en fast tilknytning til Danmark og bidraget til fællesskabet i en længere årrække, inden man er berettiget til dagpenge – til fulde dagpenge.
Så det vil være svaret.
Jeg tror, jeg må holde fast i, at vi finder, at det er rimeligt, at man skal bidrage til det danske samfund, og når man har bidraget i 7 ud af 8 år, finder vi sådan set, at det er rimeligt til at få sine dagpenge.
Jeg har ikke indgået i forhandlingen af den skatteaftale, jeg har ikke siddet med ved bordet, så jeg kan ikke redegøre i detaljen for den økonomiske årsag til det, men jeg kan konstatere, at det lovforslag, vi nu laver, bidrager med penge til at lette skatten for mennesker i arbejde.
Det er jeg sådan set tilfreds med.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-07:
I forlængelse af præcis det vil jeg spørge om noget.
Ordføreren siger, at man skal have bidraget i længere tid til kassen, før man skal være berettiget til at få dagpenge.
Det er tydeligvis ikke nok, at man har bidraget i 1 år, som er den periode, hvor man så har optjent dagpengeret og også betalt skat.
Det er så nok, at man har bidraget i 7 ud af de seneste 8 år.
Hvad er det økonomiske regnskab bag det her?
Jeg kan forstå, at der er noget rimelighed i det, men er der også lavet nogle beregninger på det her?
Har I regnet ud, hvornår man har betalt sin forsikring rigeligt?
Hvorfor er man havnet på 7 ud af de seneste 8 år?
Hvorfor er det mere rimeligt end 1 år?
Det er simpelt hen ikke noget, som jeg på noget tidspunkt har hørt antydningsvis besvaret, men jeg vil meget gerne høre ordførerens holdning til den sag.
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Jo, men det er jo også derfor, vi siger, at det handler om, at man skal have haft en tilknytning til Danmark – med de undtagelser, der er lagt ind i lovgivningen – i 7 ud af 8 år, når det er fuldt implementeret
Og det er jo med henblik på, at man skal have bidraget, ikke kun med sit kontingent, men også med sin skattebetaling, til vores fælles samfund, for at være berettiget til dagpenge.
Og det synes vi er rimeligt og fornuftigt.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-07:
Jo, men netop den her a-kasse har jo over for Beskæftigelsesudvalget nævnt det ene eksempel efter det andet på mennesker, der netop har bidraget, som hr. Hans Andersen efterlyser, i årevis, men som så tager til udlandet, uden for EØS-området.
Og når de så vender tilbage, fordi de har været derude i lige mere end 1 år, bliver de ramt af det.
Det er jo det, der er problemet – ikke, at de ikke bidrager, for de her mennesker har bidraget i årevis og kommer til det igen bagefter og har også gjort det, mens de har været væk, ved at indbetale kontingent.
Det er jo det, der er problemet.
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Det er den argumentation, vi har, og som vi står på i forhold til diskussionen om optjeningsprincipper.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-07:
Således belært om grænserne, skal jeg nok vare mig!
Men jeg synes jo, det var stærk kost, vil jeg sige til hr. Hans Andersen, Tænk, at en ordfører fra et regeringsparti overhovedet kan antyde, at mennesker tager hjem for at få dagpenge, og siger, at de hellere skulle tage at komme hjem for at få arbejde.
Ja, det er jeg da stensikker på at de gør.
Men har hr. Hans Andersen slet ikke forstået princippet i, at når man f.eks. tegner en forsikring på sit hus, så gør man det altså ikke, fordi man håber på, at huset brænder.
Sådan hænger det jo ikke sammen – nu tegner jeg en forsikring, og så håber jeg på, at huset brænder.
Det er jo ikke derfor, de her mennesker har tegnet en arbejdsløshedsforsikring.
De kommer selvfølgelig hjem for at få arbejde, men det sker jo, at arbejdet ikke er der.
Og Beskæftigelsesudvalget har bl.a. haft besøg af den a-kasse, der især har medlemmer, som har en længere uddannelse – den, der hedder CA – og de fortæller, at de inden for den senere tid har haft 1.549 medlemmer, som inden for de sidste år har arbejdet uden for EØS-landene, og de vurderer, at 23 pct. af deres medlemmer vil blive ramt af det.
Altså, det er jo mennesker, der har arbejdet hele tiden, men de kan da godt i en periode være ramt af ledighed, når de kommer hjem.
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Jeg vil sige, at når vi har ændret på reglerne for, hvordan man er stillet som dagpengemodtager, og hvilke regler der skal gælde for, om man bliver optaget i dagpengesystemet, så har vi jo gjort det og lagt det frem.
Derfor kan man forholde sig til det, og så kan man jo opsige sit a-kassekontingent, hvis man ikke længere ønsker at være medlem på de betingelser, der nu gælder fremadrettet.
Torsten Gejl (ALT), 2018-12-07:
Det er sket, men det har så ikke været med Alternativets hjælp.
Det er ikke noget, som vi har bidraget til skulle ske.
Hvordan kan det, at man førhen har lavet noget, der er forkert, bruges som argument for igen at gøre noget, der er forkert?
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Der er tidligere blevet ændret i dagpengereglerne.
Senest er der sket en ændring, der handler om, at de nu er på 2 år med mulighed for at optjene ekstra år.
Det er jo nogle gange sket med brede flertal, andre gange med et lidt smallere flertal.
Men det er jo sket i Folketinget, hvor vi har sagt, at vi ændrer vilkårene.
Det er jo den forsikringsordning, der ligger i dagpengene.
Og et flertal i Folketinget kan sådan set vedtage, at reglerne gælder fremadrettet.
Torsten Gejl (ALT), 2018-12-07:
Jeg spurgte også ministeren om det her eksempel med Lise Frikke Møller, som overvejer at blive i USA, hvis regeringens forslag om opholdskrav bliver vedtaget.
Og så laver regeringen det pludselig om.
Jeg ved ikke, om jeg må bruge ordet bondefangeri for formanden, men jeg kan da i hvert fald spørge: Hvor er hæderligheden henne, når det er sådan, at man indfører det her med tilbagevirkende kraft, så det kommer fuldstændig bag på folk, der er taget til udlandet under fuldstændig andre forudsætninger?
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Jeg tror, at det for de allerfleste mennesker, hvis de ønsker at rejse ud i verden, handler om at arbejde eller uddanne sig og blive klogere, og at det, når man så vender hjem igen, ikke er et spørgsmål om, at man skal hjem på dagpenge.
Man skal jo hjem og arbejde.
Altså, jeg har ikke hørt om mennesker, der søger hjem for at gå på dagpenge.
Så mit svar er, at jeg sådan set tror, at folk fortsætter med at tage ud i verden og komme hjem igen og arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Jo, men igen må jeg jo sige, og det tror jeg også Heidi vil sige, at det kan hun da ikke betale sin husleje med, det kan hun da ikke købe mad for, når hun ryger ned på den der integrationsydelse, og en endnu lavere ydelse pr. 1. januar.
Hvad skal hun bruge den snak til?
De er jo netop bekymrede, når de læser sådan en udtalelse fra Heidi, fordi de frygter, at det fører til, at højtuddannede, velkvalificerede mennesker ikke tør flytte tilbage til Danmark, og at de slet ikke tør rejse ud.
Hvordan har ordføreren det med, at de store erhvervsorganisationer synes, det er noget bras, man har lavet her?
I dagbladet Politiken var der her den 5. december, det var i onsdags, seks interviews med mennesker, danske statsborgere, der bliver ramt af det her.
En af dem hedder Heidi Andersen.
Hun er 30 år, og hun har studeret og arbejdet i Kina, men flyttede i 2016 til Danmark.
Det betyder, at hun ikke har været her længe nok til at bevare sin dagpengeret, hvis det her bliver vedtaget.
Så siger Heidi til Politiken: Havde jeg vidst tilbage i 2012, at dette var betingelserne, var jeg aldrig rejst ud.
Havde jeg vidst, at de penge, jeg har betalt ind til en a-kasse siden januar, var penge ud ad vinduet, så havde jeg naturligvis aldrig meldt mig ind i en a-kasse.
Hvad vil ordføreren egentlig sige til Heidi?
Hvordan forklarer ordføreren Heidi logikken og fornuften i det lovforslag, ordføreren har været med til at lægge frem her i salen?
Jeg tror, at fagforeningsformanden for 3F i Kastrup, Henrik Bay-Clausen, afspejler sine medlemmers holdninger, og de holdninger er helt klart, at der skal være rimelighed, og at den rimelighed skal bestå i, at når man går på den samme arbejdsplads, har samme overenskomst, er medlem af den samme fagforening, og man bidrager på lige fod til det danske samfund, fordi man betaler skat på lige fod med alle mulige andre på den arbejdsplads, så skal man også have de samme rettigheder.
Det mener den fagforening, fordi den kan se, hvor skadeligt det vil være, hvis man gør forskel på folk.
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Hr. Finn Sørensen beretter fra lufthavnen og nævner et par medlemmer, må man forstå, af 3F.
Så skal jeg bare spørge, om hr. Finn Sørensen ikke tror, at medlemmerne af 3F synes, at der bør være lidt rimelighed til, og at de måske synes, at det med at have adgang til dagpengene også handler om, at man har bidraget til fællesskabet.
For det er jo ikke således, at a-kassekontingentet alene betaler ens dagpenge.
Fællesskabet, altså os alle sammen via skatten, har også bidraget til dagpengene.
Jeg tror, at et medlem af 3F sådan set synes, at det er rimeligt, at man ikke blot kan komme som tredjelandsborger og få adgang til dagpengene, uden at der er krav om, at man har været her en vis periode.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-07:
Det er først og fremmest svært for mig at forholde mig lige præcis til den konkrete sag, da vi jo prøver at sige, at man ikke skal lave sagsbehandling her i Folketingssalen eller for den sags skyld i Folketinget af enkeltpersoner.
Det kan være, at jeg har svaret på den henvendelse, og det er jo altid et svar, der hedder: Jeg kan ikke svare på den konkrete situation.
Men så fortæller jeg alligevel om, hvordan reglerne er.
Sådan er det jo, man svarer.
Så i det tilfælde kan man jo stille det som et udvalgsspørgsmål.
Men præmissen er jeg simpelt hen ikke enig i.
Kunne man så heller ikke lave om på dagpengesystemet i forhold til at sætte det ned, i forhold til hvor lang tid man kan være på dagpenge?
Skiftende flertal har jo her i Folketinget sat dagpengeperioden ned fra 7 år til 4 år – sådan som jeg husker det – og fra 4 år til 2 år.
Derfor mener jeg simpelt hen ikke, at det kan være på den måde, at man ikke politisk må ændre på de regler, der gælder for dagpengeområdet.
Det må man gerne.
Torsten Gejl (ALT), 2018-12-07:
Lise Møller Frikke overvejer at blive i USA, hvis regeringens forslag om et opholdskrav bliver vedtaget.
Hun siger: »»Det er jo vores økonomiske sikkerhedsnet, som pludselig forsvinder. Min mand og jeg har betalt til a-kassen i de sidste fire år, fordi vi fik at vide, at vi kunne medregne arbejdet i USA til at få dagpenge, når vi kommer hjem.
Og så laver regeringen om på spillereglerne midt i det hele – som en tyv om natten.
Det er ikke fair«, siger Lise Møller Frikke«.
Kan ministeren ikke godt forstå, at man føler, at det er voldsomt unfair, når man er taget til udlandet for at søge viden og for at søge arbejde i god tro og har fået at vide, at man kan medregne sin indtægt der, og så bliver man isoleret i udlandet i en situation, hvor man faktisk tvivler på, om man overhovedet har noget sikkerhedsnet, når man kommer hjem igen til Danmark?