runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2022-05-23:
Tak for det, og tak til hr. Morten Messerschmidt for talen.
Jeg vil fortsætte med diskussionen om vores EU-forbehold, for det er jo rigtigt, at det rigtig meget har handlet om, hvad der kunne ske.
Nu fik vi på foranledning af min kollega, hr. Rasmus Stoklund, skåret ud i pap, at Frederik Waage, professor i jura, har sagt, at man ikke kan lave en overstatslig hær, for det vil grundloven forbyde, og det har hr. Morten Messerschmidt bekræftet i dag.
Så man kan sige, at den danske lov forbyder, at man kan lave en egentlig EU-hær.
Er hr. Morten Messerschmidt bekendt med den irske protokol, som jo også er juridisk bindende og en del af traktatgrundlaget, hvor der står, at Lissabontraktaten ikke giver bestemmelser om oprettelse af en europæisk hær?
Så heller ikke fra EU's side kan man, om jeg så må sige, lave en europæisk hær.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-23:
Jeg kunne godt tænke mig at stille hr. Morten Messerschmidt et spørgsmål, som jeg tror vi alle sammen herinde er en smule nysgerrige over.
Det er nemlig spørgsmålet om, hvem Dansk Folkeparti peger på som statsministerkandidat.
Det er jo, fordi vi lige nu har én statsministerkandidat, der i hvert fald rigtig gerne vil det, og så en, der i hvert fald på Folketingets talerstol i dag ikke helt kunne finde ud af, om han ville det.
Det er en, der har været det, og så er der garanteret også nogle andre, der måske kunne have ambitionerne.
Så hvem er egentlig formand for Dansk Folkeparti, hr. Morten Messerschmidts, statsministerkandidat?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Det er et utrolig spændende spørgsmål.
Det kedelige svar er jo, at så længe der kun er én kandidat, er der jo ikke så meget at vælge mellem.
Jeg kan sige så meget, at det ikke kommer til at være hr. Bjørn Brandenborgs kandidat, jeg støtter.
Jeg ved ikke, om det var det, der ligesom lå i spørgsmålet, altså at det var det, man fiskede efter.
Så god er verden nok ikke, når man ser på, hvad det er, I render og laver.
Så lige nu er der jo kun én borgerlig statsministerkandidat, og så er valget jo sådan set både kedeligt, men dermed også nemt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-23:
Tak for svaret, som mere handlede om, hvordan det måske i hr. Morten Messerschmidts øjne kunne svække Danmarks engagement i NATO, at vi også er med i andre sammenhænge, og trods alt ikke så meget om en svækkelse af NATO.
Der vil jeg bare spørge: Forventer hr. Morten Messerschmidt, at det bliver NATO, som skal løfte ansvaret for stabilitet i Europas nærområder?
Er det et scenarie, som hr. Morten Messerschmidt anser for sandsynligt, altså at det primært bliver gennem NATO, at vi kan bidrage til at sikre stabile nærområder til Europa?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg vil sige, at svækkelsen af NATO går to veje.
Den ene handler om, at danske tropper, fly, fregatter osv. kun kan være et sted ad gangen, og at Danmark i dag som i de forgangne årtier internationalt er fuldstændig engageret i NATO og FN.
Det tror jeg de fleste anerkender.
Hvis vi f.eks. skal sætte en fregat ind ved Østafrikas kyst for at bekæmpe pirater under EU-mandat, så skal den fregat jo komme et sted fra.
Vi har fem, og så kan man jo selv vælge, hvor man skal tage den fra – er det fra territorialhåndhævelsen ved Grønland, er det fra piratbekæmpelsen vest for Afrika, er det fra territorialforsvaret i Danmark?
Hvor skal det være?
Det er jo det, der direkte vil føre til en svækkelse.
Ud over det er der selvfølgelig de mange og stærke kræfter i EU, som taler om det, som Stoltenberg netop advarer imod, nemlig strategisk autonomi, hvor man ønsker, at EU skal løsrive sig fra NATO-alliancen, fra briterne og amerikanerne – for NATO er jo heldigvis andet end amerikanerne.
Det er meget amerikanerne, men det er ikke kun amerikanerne; briterne må man ikke glemme.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-23:
Jeg vil også stille et spørgsmål om EU-forsvarsforbeholdet og egentlig også gøre det lidt bredere, for det går jo ikke, at hr. Morten Messerschmidt føler sig overset og ikke føler, at han får nok spørgsmål og nok modspil i forbindelse med den her dagsorden.
Derfor vil jeg også gerne give mulighed for at tale om noget af det, som hr. Morten Messerschmidt godt kan lide, nemlig NATO, for jeg kan forstå, at EU i hvert fald er skidt.
Mit spørgsmål er: Hvad er det, der risikerer at svække NATO?
Er det, at Danmark måske bliver det 21. land, der deltager i forsvarssamarbejdet både i EU og NATO, eller er det andre ting, som f.eks. at USA kunne overveje at trække sig fra sit engagement i NATO?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Det tror jeg ordføreren har ret i, og jeg synes egentlig også godt, man nogle gange må stille nogle strammere krav til virksomhederne om at tage nogle flere lærlinge og oprette elevpladser.
Som jeg lige husker det, er der 7.000 unge i dag, der står og mangler en elevplads.
Erhvervslivet er jo rigtig gode til at komme at sige det, når de gerne vil have bedre vilkår, lavere skatter, mindre bureaukrati osv. – det lytter vi meget, meget gerne til – men ret og pligt må jo altså også følges lidt ad.
Jeg synes, det er ærgerligt, især i en tid, hvor vi hører, at der mangler arbejdskraft, at man så ikke tager nogle flere elever ind og sørger for, at de også kan få olie og jord, eller hvad det er, under neglene.
Nej, der er jo masser af NATO-missioner, som vi er skeptiske over for, altså både fremadrettet og retrospektivt.
Så det er ikke sådan, at bare NATO kalder, siger vi javel og er klar til at sende tropper af sted.
Men man kan sige det sådan, at den del af EU-traktaten, som hr. Alex Vanopslagh så gerne vil have Danmark med i, er vi modstandere af, fordi vi synes, at når vi sender tropper af sted, er det bedre, at det sker i en alliance, hvor vores vigtigste og stærkeste allierede på militærområdet kan være med, og det er altså briterne og amerikanerne.
Det er ikke Cypern og Malta.
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg er ked af, at jeg ikke har hørt om det initiativ før.
Når jeg ikke er formand for Dansk Folkeparti og fører nejkampagne, har jeg den fornøjelse at være med til at drive en forretning på Dyrehavsbakken, hvor vi har rigtig mange smede, virkelig dygtige folk, og hvor jeg har fået en enorm respekt for både den fysiske power – der kan man sige, at jeg selv er lidt udfordret – men også den tekniske snilde, der skal til.
Hvis det virkelig er rigtigt, og det har jeg ikke grund til at mistro, at det, man møder på uddannelsen, er 40 år gammelt, så matcher det overhovedet ikke den virkelighed, som der i dag er for faglærte.
Så det vil jeg meget gerne at ordføreren kan føre mig mere ind i, og så vil vi gerne arbejde med det.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-23:
Tak for det.
Her den 10. maj lancerede en række af ungdomsfagbevægelsens organisationer lærlingeoprøret, og det var 250 lærlinge på det tidspunkt – det er endnu flere i dag – der havde skrevet under på, at det simpelt hen står for skidt til ude på erhvervsuddannelserne.
Der er slidt værktøj, og der er genbrugsmaterialer.
Vi snakker 40 år gammelt udstyr, som intet har med den virkelighed, de skal ud i på arbejdspladserne bagefter, at gøre, hvor man jo har nye, opdaterede materialer.
Nogle af dem oplever sågar at bruge de samme maskiner, som deres fædre gjorde, da de gik på samme uddannelse.
Synes ordføreren ikke også, ligesom vi gør i SF, at det skriger på handling, hvis vi gerne vil have, at endnu flere tager en erhvervsuddannelse i fremtiden?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Det er der, problemerne begynder, kan man sige.
Men det går faktisk rigtig godt sådan på det personlige plan.
Jeg kender jo hr. Søren Pape Poulsen som en mand, der godt kan finde ud af det selv, når ting skal meldes ud.
Jeg tror altså, at han vil betakke sig for, at jeg på en eller anden måde bliver støttepædagog til det.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Så kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti i hvert fald indtil videre peger på hr. Jakob Ellemann-Jensen som statsministerkandidat.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Synes hr. Morten Messerschmidt så, at formanden for Det Konservative Folkeparti lurepasser lidt, og befinder han sig måske i virkeligheden bedst i det flyverskjul, hvor han har gemt sig nu, eller burde han kravle op, frit frem, ikke som på talerstolen, men frit frem, så alle kan se og høre, om han har lyst til at være statsministerkandidat?
Hvad tænker hr. Morten Messerschmidt om det?
Astrid Carøe (SF), 2022-05-23:
Det tænkte jeg nemlig nok, for jeg ved jo, at Dansk Folkeparti også tidligere har haft stor en interesse i at forbedre erhvervsuddannelserne, og jeg er helt enig med ordføreren i, at det, som de unge kommer ud og møder, særlig nu, hvor vi ikke mindst skal bruge flere faglærte til den grønne omstilling, er enormt teknisk, og samtidig ved vi jo, at vi kommer til at mangle faglærte i fremtiden.
Lige nu er det sådan, at der ikke er nok, der søger ind på erhvervsuddannelserne, og der er også alt for mange, der falder fra, inden de bliver færdige med deres uddannelse, og helt ærlig er der jo ikke meget at sige til det, hvis det er det, de møder derude, med så dårligt udstyr og dårlige maskiner.
Derfor vil jeg godt bruge mit andet spørgsmål til at høre, om Dansk Folkeparti også er klar til, at vi poster nogle penge ind i det her, for jeg tror ikke, vi kan gøre det uden.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Jeg mener egentlig ikke, at diskussionerne om retsforbeholdet og forsvarsforbeholdet kan sidestilles.
Der var tale om en klar suverænitetsafgivelse, når det kom til retsforbeholdet.
Der er ingen suverænitetsafgivelse i at afskaffe forsvarsforbeholdet – det giver bare Danmark mere suverænitet, suverænitet til at vælge til og fra.
Men jeg skal egentlig bare høre, om jeg har forstået det korrekt, at det egentlig ikke er de enkelte missioner, der er i EU-regi, som ordføreren er imod, og at ordføreren heller ikke er imod, at Danmark skal deltage i dem, men at problemet ene og alene er, at det er EU, der har arrangeret det, og at hvis nu det var NATO, var det egentlig fjong.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Det synes jeg er meget centralt.
Men det er klart, at der også vil være nogle, f.eks. ældre, som måske ikke er i stand til selv at træffe et frit valg.
Nu hørte jeg, at en af de tidligere ordførere nævnte den meget tragiske sag fra Østjylland med den efterhånden kendte Else.
Jeg er ikke sikker på, at hun var i stand til at træffe et andet valg.
Derfor tror jeg også, det er meget vigtigt, at de pårørende bliver en større del af det.
Jeg har bl.a. noteret mig, at Venstre går ind for, at pårørende får en større ledende funktion på landets plejehjem.
Det synes jeg er ekstremt vigtigt.
Man er nødt til også at respektere, at der er nogle ældre, der er der, hvor de ikke kan træffe det frie valg, men hvor der så er nogle andre end staten og os politikere, der skal gøre det for dem, og det kunne f.eks. være familien.
Kim Valentin (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Messerschmidt til det med det frie valg, for ordførertalen omhandlede en hel del andre ting.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Så nej, jeg synes sådan set, det er klog klimapolitik, og det er det, vi sidder i lokalet for at lave, og ikke erhvervspolitik.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Det, jeg har sagt igennem den her valgkamp om en EU-hær, er fuldstændig konsistent og enslydende.
Det er japartierne, der har insisteret på, at en EU-hær betyder noget overstatsligt, altså for hele tiden at kunne sige, at det ikke kommer.
Men japartierne har jo ikke patent på at definere, hvad Dansk Folkeparti skal mene.
I forhold til NATO tror jeg altså, at ordføreren lige er nødt til at tune ind på, hvad det præcis er, Stoltenberg siger, for han udtrykker ønske om, at EU's militære ambitioner ikke kommer i konkurrence med NATO, men han advarer jo netop samtidig om, at det kan ske.
Jeg så et glimrende interview med Lotte Mejlhede på TV2 News den anden dag – jeg kan sende det til hr. Rasmus Stoklund, for jeg har det på min telefon – hvor Stoltenberg meget klart siger, at det vil være en udfordring, hvis EU udvikler et egentligt militær med en stående militærkommando i konkurrence til NATO.
Der synes jeg, at hr. Rasmus Stoklund skulle konsultere sine EU-kollegaer nede i Bruxelles i forhold til at høre, at det er der nogle af dem der ønsker.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for at bekræfte, at det ikke kan føre til en EU-hær, hvis vi afskaffer forsvarsforbeholdet den 1. juni.
For det er jo det, der er kernen i det her.
Der kommer ikke til at være en EU-hær, hvor nogle i Bruxelles eller andre steder kan træffe beslutning om, hvor danske soldater skal sendes hen.
Det er alene Folketinget, der kan træffe den beslutning.
Nu hørte vi hr. Morten Messerschmidts vedtagelsestekst, og her blev det nævnt, at man ville være i konkurrence med NATO, hvis man udvidede forsvarssamarbejdet i EU.
Hvordan harmonerer det med, at man jo fra NATO's side tværtimod omfavner det her?
Generalsekretæren har talt varmt for, at landene i Europa nu tager et større ansvar for deres egen sikkerhed, og ingen har på noget tidspunkt sagt, at EU-forsvarssamarbejdet står i modsætning til NATO, og ofte vil det jo være de lidt blødere missioner, som EU vil tage sig af, hvor NATO tager sig af de hårde missioner, altså dem med større militær magt.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Nej, det, jeg synes er interessant, er spørgsmålet: Hvad lægger man i begrebet en EU-hær?
Altså, i dag er der ved at blive oprettet en stående militær enhed på 5.000 mand.
Jeg kan forstå – for I har givet et interview til DR for få timer siden – at regeringen endnu ikke har meddelt, om Danmark så skal deltage i den eller ikke skal deltage i den, hvis det bliver et ja den 1. juni.
Hvis man laver en stående militær enhed med 5.000 mand, som skal agere under en EU-militærkommando, så vil jeg betragte det som en EU-hær.
Det, som hr. professor Frederik Waage forholder sig til, er, om den EU-hær kan blive overstatslig.
Det tror jeg ikke man kan finde noget som helst sted at jeg har forudset.
Det er klart, at det at gå ind i et overstatsligt element vil kræve en aktivering af § 20.
Så det, DR sætter op, er et falsk modsætningsforhold, hvilket hr. Rasmus Stoklund i øvrigt kan forvisse sig om, hvis han går ind og ser den udsendelse af Deadline, hvor der var en debat mellem professor Frederik Waage og undertegnede.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jeg vil tro, at hr. Morten Messerschmidt kender programmet »Detektor« bedre end de fleste, for hr. Morten Messerschmidt bliver jo jævnligt inviteret til at deltage i det.
En af dem er: Afskaffer vi forsvarsforbeholdet, er der en risiko for, at vi får en EU-hær.
Det er jo en påstand, hr. Morten Messerschmidt har turneret med.
Gør det indtryk på hr. Morten Messerschmidt, at en række lang række juridiske eksperter, bl.a. professor Frederik Waage i artiklen »'Frustreret' professor vil aflive misforståelse i debatten om forsvarsforbeholdet«, igen og igen fortæller, at der ikke er noget, der taler for eller skaber juridisk grundlag for, at vi kunne få en EU-hær, hvis vi afskaffer forsvarsforbeholdet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-05-23:
Så må vi bare tage en snak med hinanden om, hvad det så er for et problem, vi vil løse.
Vil vi så løse det ved den her fordeling, eller skal vi bare være ærlige om, at der er noget helt andet, der skal til?
Da jeg stillede statsministeren det spørgsmål i spørgetimen, fik jeg faktisk det svar omkring udfordringen med tvang, altså hvis der er en etnicitetsgruppe, der er meget tung, og social kontrol osv.
Og så sagde jeg, at hvis der er det, så kunne statsministeren jo lukke nogle.
Det førte så til, at jeg kunne læse i nogle omegnsaviser, at jeg lige pludselig ville til at lukke nogle gymnasier.
Hvis man virkelig vil den store fordeling, kan man jo diskutere, om vi skal til at have nogle gymnasier, vi bygger meget større, så der er plads til flere, f.eks. til at blande folk på en anden måde.
Det tror jeg da ville være bedre end den her tvangsfordeling.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Man kan sige, at Ukrainekrigen jo har vist, at USA stadig væk vil Europa.
Jeg tror, at der de første par måneder blev givet 20 mia. dollar til Ukraine, og 16 af dem kom, som jeg husker det, fra USA.
Så man må sige, at amerikanerne virkelig har vist, at man stadig væk er loyal i forhold til det.
Bl.a. fordi briterne jo altså har kastet los og forladt EU, er det så vigtigt, at den nye militære oprustning, der skal ske, sker inden for NATO og ikke uden for NATO.
Vi har meddelt ministeren, at vi ikke agter at stemme for den del af aftalen.
Den del af aftalen, der handler om at holde hånden under landgymnasierne, altså økonomisk at sikre, at der er et demografisk grundlag for dem, står vi hundrede procent på mål for.
Men det, som især har været diskuteret i forhold til de store byer, altså ghettogymnasierne osv., kommer vi ikke til at stemme for.
Tværtimod synes vi, at regeringen skulle indkalde til nye forhandlinger, hvor jeg da håber, at Venstre vil være med.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-23:
Tak for det.
Nu til noget helt andet, som også plejer at ligge Dansk Folkeparti nært, nemlig velfærd.
Regeringen havde jo foreslået en velfærdslov på et tidspunkt, altså sådan en lov, der skulle sikre, at når demografien udvikler sig og vi får flere og flere ældre, skal der også følge mere personale med, så man stadig væk kan opretholde en god ældrepleje.
Det forslag er trukket, fordi Radikale Venstre og Konservative og Venstre ikke ville være med til det alligevel, så derfor bliver det sådan set ikke til noget.
Men jeg er alligevel lidt nysgerrig på, om Dansk Folkeparti ville have stemt for sådan et lovforslag, hvis det var sådan, at det var kommet så langt, at vi kunne fremsætte lovforslaget og også komme til at behandle det her i Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Det undrer mig virkelig, at det undrer hr. Alex Vanopslagh, for for 6 år siden anbefalede hr. Alex Vanopslagh jo, at man stemte nej til at fjerne retsforbeholdet og omdanne det til en tilvalgsordning.
Og dengang var argumentet fra japartierne jo også, at så ville det være op til Folketinget fra sag til sag at afgøre, hvor Danmark skulle med – en til en det, som japartierne og hr. Alex Vanopslagh siger i dag på forsvarsområdet.
Det underlige er, at for 6 år siden kunne hr. Alex Vanopslagh godt se, at det var et problem, at det store folketingsflertal, der ønsker mere EU, fik lov til at skalte og valte på retsområdet, men i dag har han ikke noget problem med at lade det store flertal, der ønsker mere EU, skalte og valte på forsvarsområdet.
Så der synes at være en eller anden inkongruens.
Men jeg vil godt sige, at det har en kæmpe betydning for os, at det er EU, der står for de her missioner, ganske enkelt fordi vi mener, at det er langt bedre for de danske tropper at have briter, amerikanere og canadiere i NATO-alliancen med – ikke nødvendigvis kun helt ned i skyttegraven, men også i øret i forhold til efterretninger, i forhold til cyber osv.
Der er EU bare af en helt anden mindre og derfor ikke særlig attraktiv størrelse, i forhold til hvad vi har i NATO.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Tak for det.
Hr. Morten Messerschmidt bruger meget tid på at tale imod at afskaffe forsvarsforbeholdet, hvad jeg egentlig synes er lidt mærkeligt – altså at man ikke vil afskaffe et forbehold, som primært tjener det formål, at det lægger begrænsninger på, hvad vi må i Folketinget.
Altså, hvis vi afskaffer forsvarsforbeholdet, kan vi jo vælge både til og fra.
Jeg havde forleden en debat med Dansk Folkepartis tidligere formand hr. Kristian Thulesen Dahl, hvor jeg fik det indtryk, at man i Dansk Folkeparti egentlig godt kunne synes, at det er en god idé at deltage i piratbekæmpelse ud for Somalias kyst, at det er en god idé at hjælpe med våbenembargoen mod Libyen, at det er en god idé at hjælpe med at stoppe flygtningestrømmene i Middelhavet, sådan som EU også har gjort det i forsvarssamarbejdet, at det er en god idé med de fredsbevarende styrker i Bosnien, muligvis, men alene fordi det er EU, der har arrangeret det, ønsker man ikke, at Danmark skal deltage.
Jeg vil bare høre: Er det, som DF's modstand mod at fjerne forsvarsforbeholdet handler om, at de enkelte missioner vil man egentlig gerne deltage i, hvis bare det ikke var EU, men at fordi det er EU, nægter man at være med?
Er det det, som modstanden handler om?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Det vil jeg meget gerne medvirke til.
Altså, det er nyt for mig i dag.
Jeg har hørt fru Sofie Carsten Nielsen nævne det flere gange, men jeg har ikke set datagrundlaget for, at det her skulle kunne fungere med en elektrificeret løsning eller en ptX-løsning.
Hvis det er tilfældet, vil vi meget gerne kigge på det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Det sidste er jeg enig i, og der er jo netop kommet nye beregninger, der viser, at elektrificering faktisk er en mulighed.
Det var noget af det, som vi ikke kunne få, dengang det blev forhandlet, så måske kunne vi sammen faktisk blive enige om at efterspørge et egentligt beslutningsgrundlag for det.
For det ville jo netop være teknologi eller løsninger, man også kunne eksportere, modsat en helt gammeldags gasledning.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Vi synes, at det er ekstremt vigtigt – i forhold til sukkerfabrikken og generelt på Lolland og andre steder uden for de store byer – at der er industriarbejdspladser, og jo især hvis man kan gøre det på en mere klimavenlig måde.
Det er ikke sådan, at det står skrevet i sten, at det skal være den gasledning, der er vedtaget nu, hvis der økonomisk eller sikkerhedspolitisk er bedre alternativer.
Så er vi helt åbne over for at kigge på det.
Det vigtige for os er dels at sikre en grøn omstilling, der sker på markedsvilkår, altså hvor vi også kan tjene penge på det, så at sige, ved at sælge og eksportere teknologi, dels at sikre, at sukkerfabrikken og andre tunge industrivirksomheder kan blive ved med at ligge i Danmark og ikke bare flyttes til Polen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Tak for det.
Der skal nok komme EU-spørgsmål fra andre i Radikale Venstre.
Det er godt, at ordføreren efterlyser det, for det går vi også op i.
Men jeg vil spørge til gasledningen til Lolland.
Det er vi enige om, det bakker Dansk Folkeparti også op om, og der mangler arbejdskraft til den udbygning af elnettet, som vi har brug for lige nu.
Vil Dansk Folkeparti være indstillet på enten at udskyde gasledningen til Lolland eller kigge på andre modeller?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Ja, altså et lovforslag, som ordføreren beskriver, ville vi gerne være med på, men det var ikke det, regeringen fremlagde.
Men i forhold til det, vi tilbage i 2019 gik til valg på, nemlig at der inden for ældresektoren skal være økonomi, der følger med den demografiske udvikling, i takt med at vi jo bliver ældre og ældre og medicinen bliver mere og mere raffineret, men dermed også dyrere, så absolut ja – det er en mærkesag for os.
En af de første, jeg tog et møde med, da jeg var blevet formand for Dansk Folkeparti, var formanden for Ældre Sagen, hr. Bjarne Hastrup, og det var et meget bevidst valg.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-23:
Så kan man da næsten heller ikke tale mere udenom.
Undskyld.
Men velfærdsloven handlede jo netop om at sikre, at når der bliver flere ældre, sørger vi også for, at der er personale til stadig væk at kunne hjælpe folk med at komme på toilettet til tiden, at man stadig væk kan få den hjælp, der er brug for undervejs.
Så vi taler sådan helt konkret om ældrepleje og netop den udfordring, at der kommer flere og flere ældre, som også på et tidspunkt vil få brug for mere hjælp, og kommunerne har brug for en eller anden sikkerhed for, at de også kan langtidsplanlægge, når nu prognosen er, som den er – den er nogenlunde sikker.
Ville Dansk Folkeparti have stemt for sådan et lovforslag?