runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (DD), 2025-12-17:
Det er jo nok bedre, at hr. Steffen W. Frølund selv svarer på det her, men som jeg læser Liberal Alliances politik, er vi jo ikke uenige om målet.
Liberal Alliance ser bare hellere, at man bruger kernekraft som energikilde for at nå målet, hvor vi i stedet ser havvind, og derfor har vi ikke sådan specifikt udpenslet, hvad det måtte være i vedtagelsesteksten, men vi er enige om målet, og vi håber jo en dag, at vi kan få energiløsninger i Danmark, som er baseret både på moderne teknologier inden for kernekraft og en meget robust havvindsektor.
Vi ser dem ikke som hinandens modsætninger.
Måske når Liberal Alliance også dertil, måske om nogle få minutter, hvem ved?
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Ja, det kan jo være.
Ikke desto mindre er det jo en ekstremt central aftale.
Nu håber jeg jo meget og tror, at vi fortsat har en socialdemokratisk ledet regering efter det kommende folketingsvalg.
Vi får jo at se, hvad vælgerne siger.
Men der foregår jo sådan en opmarch, hvor man på en måde skulle forestille at være enige om at ville noget andet, og her er det jo så bare krystalklart, at man er totalt uenige om en meget, meget central aftale, der er indgået i den her valgperiode.
Så Danmarksdemokraterne er jo enige i, at det er en uenighed, der findes.
Det kan jeg jo høre.
Men vil man afvise et krav fra Liberal Alliance, hvis det skulle komme, om, at man skal droppe den aftale, hvis der bliver et nyt flertal efter næste valg?
Mads Fuglede (DD), 2025-12-17:
Ja ja, vi er utrolig glade for aftalen om havvind.
Vi synes, at det er en af de mest fornuftige ting, der er kommet ud af den nuværende regering.
Vi er meget, meget glade for den, og vi er også parat til at gå meget langt for, at den aftale bliver til virkelighed.
Nu taler man altid om aftalen som et oplæg til at give direkte statstilskud til en særlig energiform.
Vi ser egentlig det statstilskud som en garanti for, at man kan få billige lån til en slags investering i energi.
Vi mener, at de principper, der ligger bag havvindsaftalen, en til en kan overføres på den måde, man også ville skulle finansiere kernekraft på, som også kræver en høj førstegangsinvestering og nogle garantier for, at nogen vil købe strømmen.
Derfor nævnte jeg også CFD-princippet i min tale.
Samira Nawa (RV), 2025-12-17:
Mange tak for både talen og for redegørelsen.
Det er som altid rigtig interessant læsning, og i lighed med SF's ordfører vil jeg også gerne anerkende regeringen i almindelighed og også klima-, energi- og forsyningsministeren i særdeleshed for det, man har opnået på europæisk niveau.
Jeg bryder mig egentlig ikke så meget om at snakke om proces, men når processen bliver så langsommelig, at den måske fører til mindre gode beslutninger, så synes jeg alligevel, at det er nødvendigt også at hæfte sig ved processen.
For en af de aftaler, man kunne have fået tilføjet til redegørelsen, ville jo være aftalen om et 2035-mål, altså et ambitiøst 2035-mål, hvis nu regeringen og ministeren i bedre tid end i december måned havde indkaldt til forhandlinger, så vi alle sammen kunne have drøftet, hvad det er for et klimamål for 2035, som vi skal have.
Så vil ministeren ikke reflektere lidt over, at vi jo godt vidste, at vi havde den her vigtige opgave i 2025 med at få sat et mål for 2035, men at vi står her lige før juleferien og der stadig væk ikke er en aftale på plads?
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Det har lidt at gøre med den tak, jeg gav til Folketingets partier, for den forståelse, der har været for, hvor vigtig den internationale dagsorden har været.
Jeg ved, at der i hvert fald er ét parti til stede, som jeg så vil skynde mig at rose, nemlig Det Konservative Folkeparti, der offentligt, men også på interne møder har sagt, at de havde forståelse for, at det i det her halvår på grund af de opgaver, vi havde internationalt, både i forhold til COP'en og i forhold til de europæiske beslutninger, måtte have førsterang.
Sådan er livet nogle gange; man må prioritere, hvis der er politisk vilje til det.
Jeg landede en EU-klimaaftale efter et hårdt forhandlingsforløb på en nat.
Man kan nå meget, hvis der er politisk mulighed for at mødes, og det må vi jo afklare i de kommende dage om der så er.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Jeg læste det blå fundament ligesom ordføreren.
Jeg er optimist af natur, så jeg bladrede håbefuldt frem for at se, hvad LA og Venstre og Konservative og Danmarksdemokraterne og DF havde fundet på på det grønne område, og jeg har sjældent set så tynd en kop te – sjældent set så tynd en kop te.
Så jeg er helt enig med ordføreren; håbet var lysegrønt, lige indtil det blev slukket og blåsort i det blå fundament.
Men der er noget, jeg har lyst til spørge ordføreren om.
Jeg synes, der skal en klimaafgift på privatfly i det her land.
Og jeg havde den lidt besynderlig oplevelse, at transportministeren sådan set mente, at det var et sted mellem fjol og populisme og nok lidt smååndssvagt.
Så spurgte jeg så skatteministeren om, hvad skatteministeren mente om sådan et forslag.
Der oplevede jeg sådan set, at med det socialdemokratiske hjerte i behold var det en god idé.
Så nu vil jeg bare spørge klimaordføreren for Socialdemokratiet: Ønsker klimaordføreren for Socialdemokratiet en klimaafgift på privatfly?
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Altså, jeg har godt fulgt lidt med i den debat, og sådan rent politisk vil jeg sige, at det ikke ville være urimeligt overhovedet at der var det.
Jeg forstår også, at det ikke er lige så enkelt at gøre på samme måde, som andre passagerafgifter kan indrettes for den almindelige trafik, men det er en diskussion, som jeg gerne fortsætter med Signe Munk om, i forhold til hvordan det kunne gøre indrettes, hvis der skulle være sådan en, også på en måde, hvor det ikke er fuldstændig administrativt fjollet at indføre det.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Der er jo løsninger i andre lande, så jeg vil egentlig bare høre: Hvis viljen er der i Socialdemokratiet, kunne vi så ikke snart få en løsning?
For problemer er der jo nok af i den her verden, men mon ikke de kunne løsnes, hvis viljen var der.
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Og når jeg starter med at sige, som jeg gør om det politiske udgangspunkt, altså at jeg som sådan ikke ville synes, at det er urimeligt, er det præcis af de samme grunde, som fru Signe Munk nævner.
I forhold til den nærmere indretning af det tror jeg vi er på skatteministerens bord, som jeg forstår Signe Munk også tager den her diskussion med.
Og det ville være det rigtige sted at gøre det.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Også tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget i forhold til spørgsmålet om ulighed i udledninger.
Siden vi stod her sidst for et år siden, har Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og DR jo fremlagt en undersøgelse, der viser, at de 10 rigeste pct. har fire gange så stort et klimaaftryk som de 10 pct. med lavest indkomst.
Mener Socialdemokratiet, at man burde gøre noget målrettet for at sikre, at de danskere, der tjener mest og nu også dokumenteret udleder mest, bør bidrage mere til klimaindsatsen end helt almindelige danskere, der ikke tjener så meget og dermed ikke udleder så meget?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-12-17:
Først og fremmest er jeg simpelt hen meget uenig i, at vi har været fodslæbende i regeringen.
Jeg mener ikke, at det er et uambitiøst mål, vi har spillet ud med fra regeringens side.
Vi står i en situation, hvor vi kender udledningerne i 2035, og de udledninger, der er tilbage, er jo i sektorer, hvor vi allerede har indgået store klimaaftaler.
Der skal også være mulighed for, at det kommer ud og virker.
Og så er der jo også det, at det mål, vi har spillet ud med, kommer til at være et af verdens absolut højeste.
Så jeg synes, det måske er lidt en overdrivelse at sige, at det ikke er så ambitiøst.
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Jeg tænker også, at på nogle områder, hvor der bliver pålagt afgifter og andet, ender det også med at være nogle af dem, der så har et stort forbrug, der betaler en del af dem.
Men vi skal også passe på, at vi ikke får indrettet politikken på en måde, hvor man skal have en ekstrem overvågning af, hvad den enkelte forbruger hver især.
Det tror jeg også vil være problematisk, og det er et samfund, som jeg heller ikke tror vi har lyst til at have.
Men selve det at pege på, at der her er en ulighed i, hvordan forskellige grupper i samfundet belaster klimaet med det forbrug, de har, er jo fuldstændig rigtigt.
Det er vel så også en af grundene til, at det er godt at blive ved med at have et progressivt skattesystem, hvor man sørger for, at det også er dem med de bredeste skuldre, der bærer det tungeste læs og betaler mere af den sidst tjente krone.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Når man ser på, hvordan vi f.eks. har indrettet vores flyafgifter – ikke kun i forhold til privatfly, som Signe Munk var inde på, men også i forhold til den afgift, der er blevet lavet – er det jo ikke progressivt.
Altså, nu ved vi også fra den undersøgelse, jeg nævnte før, at de rigeste danskere i forhold til gennemsnitsindkomst flyver tre gange så meget som almindelige danskere.
Ville det ikke være en idé at sætte ind der og lave en afgift, der var progressiv, så dem, der flyver mest, måske også betaler mest for den sidst købte flybillet?
Det er jo også i forhold til at fastholde opbakningen til den grønne omstilling og også vise, at god socialdemokratisk politik er, at dem, der tjener mest, også skal holde mest for, fordi de har råd til det.
Måske kunne det også betyde, at endnu flere danskere vil kunne se retfærdigheden i, at man skal bidrage efter, hvilke muligheder man har, og hvor meget man udleder, når man indfører en afgift og andet.
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Lige det er der vel faktisk et godt eksempel på.
Selv om det jo absolut ikke er alle i Folketinget, der synes, at det er en god idé, så er der indført en afgift på at flyve.
En stor del af provenuet fra det går jo tilbage til nogle af de mennesker i vores samfund, der ikke har så store indkomster, i form af en forhøjet ældrecheck.
Den vil igen til januar blive udbetalt.
Eksempelvis Dansk Folkeparti er jo modstandere af det.
Men det er jo faktisk en måde at lave en omfordeling på, som jeg synes er rigtig god.
Rejser man så oftere, og rejser man langt, kommer man også til at betale den afgift oftere.
Jeg vil godt sætte spørgsmålstegn ved, om det er rigtigt at begynde at indføre en registrering af hver enkelt borger, og hvordan man f.eks. vælger at rejse.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Nu drejede samtalen sig over på alt det her med fly og flyafgifter osv.
Jeg ved ikke, om ordføreren er klog på, hvad status er nu, men i fald der mangler penge, hvem skal så holde for?
Er det den der ældrecheck, regeringen gerne vil give, selv om jeg ikke synes, at det rigtig havde noget med det grønne at gøre?
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Jeg kan ikke give hr. Frederik Bloch Münster en opdateret status på, hvad provenuet er på det, men man kan være forvisset om, at det ikke kommer til at betyde, at skulle den være mindre, så bliver ældrechecken mindre.
Det er, som det er på andre områder; så vil man skulle finde en anden finansiering eller dække det ind på anden vis via det økonomiske råderum.
Men i forhold til om der helt grundlæggende er en fejl i, hvordan det bliver beregnet, tror jeg heller ikke, at hr. Frederik Bloch Münster vil kunne sige i dag, at det bare er helt forkert, fordi der et enkelt år måske ikke er det provenu, der oprindelig var beregnet.
Det ville i øvrigt ikke være første gang, det skete her i Folketinget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Tak for svaret.
Så vil jeg egentlig også gerne høre en anden ting.
Nu har vi jo lige lavet en god finanslovsaftale, hvor vi har sat elafgiften ned til EU's minimumssats de næste 2 år.
Men hvordan ser ordføreren på perspektiverne i forhold til at gøre den her afgiftslettelse permanent?
For det ville jo rent faktisk give nogle gode synergieffekter, i forhold til at dem, der skal sætte vedvarende energi op, får nogle forbedrede rammevilkår, der også permanent vil gøre det billigere at være forbruger, men også vil tilskynde forbrugerne til at bruge den grønne strøm.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Tak for talen og også et rigtig fint fokus på den europæiske grønne omstilling.
Der er ingen tvivl om, at den er vigtig.
Jeg tror sådan set også godt, jeg forstår, hvorfor ordføreren lige sætter spotlyset der, for det er jo mildest talt en fodslæbende omgang, Venstre leverer i den her regering på klimaområdet.
Derfor vil jeg bare høre, hvorfor det er vigtigt for Venstre, at der i 2035 kommer så lavt et mål som det, regeringen har spillet ud med, på 82 pct.
Hvorfor er det vigtigt for Venstre, at tempoet i den grønne omstilling falder?
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Jeg deler meget glæden over den de facto afskaffelse af elafgiften de næste 2 år, hvilket jo virkelig kommer helt almindelige danskere til gode og øger den økonomiske lighed i Danmark.
Rigtig mange familier vil opleve, at de får en meget konkret og mærkbar besparelse.
Det, der så har kunnet findes finansiering til i forbindelse med finansloven, har været den her afskaffelse de kommende 2 år.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-17:
Jeg er også med på, at der her er flere ministre inde over det.
Men når man så kigger på, hvorfor man skal bruge det, kan man trods alt også se, at ministeren for grøn trepart også er interesseret i det med CO 2 -reduktionen, og det er landbruget selvfølgelig også.
Jeg spurgte egentlig også om det på samrådet, men jeg husker ikke helt, at jeg fik et svar på det fra hverken ministeren selv eller kollegaen.
Men hvordan ser ministeren på muligheden for rent faktisk at have lidt mere fleksibilitet i forhold til så at bruge den mængde af Bovaer, der skal bruges, for at sikre sig mere mod, at man utilsigtet kan komme til at give overdoser til kvæget?
Jeppe Bruus (S), 2025-12-17:
Selvfølgelig kan jeg forstå, at man bliver bekymret, når det er sådan nogle ting, man får at vide.
Vi har også lige haft halvanden times samråd, og jeg håber også, at det står klart for spørgeren, at vi tager det her meget alvorligt.
Men jeg er simpelt hen nødt til at sige, at det, når det drejer sig om stort set alle de spørgsmål, der bliver stillet her, ikke er mit ressort.
For det ligger jo hos fødevaremyndighederne, som ligger i et andet ministerie og også hos min gode kollega Jacob Jensen.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-17:
Men det er jo bare sådan, at jeg, når jeg har set og hørt alle de historier, der nu er kommet om kvæg, hvor landmanden oplever store problemer med det, og der så også begynder at komme meldinger om, at landmændene selv og deres medarbejdere faktisk også bliver syge af det, så bliver noget bekymret for, om vi mangler nogle undersøgelser om det her.
Man kan se på kemikaliedokumenterne om det her, hvor der jo er flere forskellige, der er tilgængelige.
Der står bl.a. i dem fra USA, at det er giftigt ved inhalation, at det kan give øjenskade, og at det kan have konsekvenser for ens reproduktion.
I dem fra EU står der også, at det kan være irriterende over for huden, give øjneskader, og at det er mistænkt for at skade fertiliteten, mens man i den danske udgave – det synes jeg i hvert fald jeg kan se – slet ikke har den samme risikovurdering af det.
Jeg ved ikke, om ministeren måske også kan bekræfte, at det her produkt kemikalielovgivningsmæssigt er klassificeret som farligt i EU og i USA, og så kan jeg jo godt blive lidt bekymret for det.
For nu har vi også siddet til et samråd, hvor vi har hørt om, at det her er blevet undersøgt rigtig, rigtig grundigt af EFSA.
Men mig bekendt har de mandat til at arbejde med dyrene, miljø- og fødevaresikkerheden, mens de ikke har mandat til at arbejde med menneskers arbejdsmiljø, hvorfor der ikke ligger nogen EFSA-undersøgelser om netop arbejdsmiljøet, den menneskelige indånding af støv, reproduktionen for mennesker, en sikker håndtering i et staldmiljø, krav om værnemidler.
Det viser nogle af de oplysninger, man nu her får tilsendt, og så bliver jeg bare bekymret.
Jeg ved også godt, at ministeren og ministerens kollega har sagt, at der skal undersøges mere, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Men ministeren kan vel godt forstå, at man bliver bekymret, når det er sådan nogle ting, man nu får at vide.
Jeppe Bruus (S), 2025-12-17:
For nogle uger siden drøftede jeg et lignende spørgsmål med hr. Søren Egge Rasmussen, men jeg drøfter naturligvis også meget gerne igen brugen af Bovaer, og det har vi også lige gjort i halvanden time på et samråd.
For der er jo selvfølgelig en alvorlig sag med de henvendelser, der har været.
Når det er sådan, at landbrugere beretter om, at der i forbindelse med fodring med fodertilsætningstoffet Bovaer har været udfordringer, tager jeg det dybt alvorligt, og det gør mine gode kollegaer i Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri og hele regeringen også.
Derfor tog vi for nogle uger siden også initiativ til at drøfte emnet med ordførere fra landbrugsaftalen, og vi har faktisk også lidt senere i dag et opfølgende møde.
Jeg vil gerne understrege, at det er vigtigt for regeringen, at anvendelsen af nye klimavirkemidler hverken går ud over dyrenes sundhed eller dyrenes velfærd, og landbrugerne har mulighed for at undtage køer fra fodring med Bovaer, hvis koen udviser symptomer på baggrund af fodringen med Bovaer, f.eks. hvis der er nedsat trivsel hos koen, reduceret ædelyst eller reduceret mælkeydelse.
Det kræver alene en tro og love-erklæring.
Vi følger det her tæt – det gør mine kollegaer, som har ansvaret for fødevaremyndighederne – og vi har selvfølgelig også et stort fokus på at undersøge problemet nærmere.
Så vil jeg gerne minde om, at Bovaer er godkendt på baggrund af en grundig risikovurdering i EU på samme måde som andre fodertilsætningsstoffer, og at det bruges i mere end 25 lande, og at mange danske landbrugere også bruger Bovaer uden problemer.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-17:
Tak for det.
Mener ministeren, at den fortsatte brug af Bovaer er vigtigere end menneskers og kvægs helbred?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Det lyder godt.
Det kan jo være, at det kan blive til en julegave til næste jul til fru Dina Raabjerg eller andre fra Det Konservative Folkeparti.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-17:
Så vil spørgeren lægge op til at ønske en god og glædelig jul og glæde sig over, at vi i 2026 dykker mere ned i det her spørgsmål, så vi kan sikre, at skatteborgernes penge bliver brugt lige præcis det til det, skatteborgernes penge skal bruges til.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Jeg har ikke nogen sådan principielle udfordringer med, at man gør det mere tilgængeligt.
Selvfølgelig vil det jo altid være sådan, at der er en grænse, og det er vigtigt, at de oplysninger, man udleverer, er proportionelle, altså at det svarer til det formål, man skal bruge dem til, og at man ikke sender mere end det, som er sådan højst nødvendigt.
Men jeg synes da, det er en problemstilling, som vi skal prøve at gå dybere ned i, når vi har noget mere konkret omkring, hvad der kan lade sig gøre i den sammenhæng.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-17:
Tusind tak for det.
Det er jo almindeligt kendt, at man som kommune, når man f.eks. arbejder med at optrævle socialt snyd, kan lave forskellige opslag i registre og faktisk også sammensætte algoritmer, der kan trække data, når bare det er tydeligt, hvad man gør i sin algoritme.
Her kunne det at få viden ind udefra, altså det, der foregår uden for kommunen, jo være med til at gøre, at der er sager, der kommer på en liste, som får kommunen til at undersøge det nærmere.
Ser ministeren en mulighed for, at man kunne gøre mere af det tilgængeligt?
Jeppe Bruus (S), 2025-12-17:
I forhold til mængderne og doseringen af Bovaer har jeg faktisk været ude at besøge producenter og landmænd, der bruger det, og jeg har netop haft en gennemgang af, hvad der er dosis, og jeg skal ikke stå her og kloge mig på, om man så kan skrue det lidt længere ned, og hvilke konsekvenser det har.
Vi følger den her udvikling meget, meget tæt.
Vi har jo også allerede i dag gjort det nemt for en landmand, der oplever, at der er symptomer hos sin besætning, eller som har mistanke om, at der er det, at undtage den, og vi undersøger selvfølgelig de tilfælde, der har været.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-17:
Tak for det.
Jeg vil selvfølgelig også benytte lejligheden til at ønske ministeren rigtig glædelig jul, når vi kommer dertil.
Det kan godt være, at ministeren ikke er ekspert ned i doseringsmængder og alt muligt andet, men jeg er egentlig mere interesseret i at vide, om ministeren er indstillet på – selvfølgelig også med de anbefalinger fra undersøgelserne, der måtte komme – at man kigger på at få mere fleksibilitet i forhold til mængden af Bovaer og andre metanreducerende stoffer, så man når den målsætning, som man gerne vil nå.
For så vidt jeg kan se, er landbruget jo faktisk i mål med det, der lå tilbage fra landbrugsaftalen.
Så jeg tænker ikke, at det er den store katastrofe, hvis man skruede en lille smule ned for det her og sikrede sig, at kvæg og mennesker ikke blev syge.
Jacob Jensen (V), 2025-12-17:
Altså, vi har aftalt i den aftalekreds, som hr. Kristian Bøgsteds parti desværre valgte ikke at være en del af, at der er en suspension af CO 2 -afgiften i 2026 og i øvrigt også i 2027.
Det er jo det, der er aftalt politisk, og det er jo det, der selvfølgelig bliver en del af den implementering af vores aftale, som vi er i fuld gang med, og som vi i øvrigt har et møde om her senere i eftermiddag.
Jeg havde håbet, at hr. Kristian Bøgsted rent faktisk havde taget et ansvar.
Man tager jo ikke et ansvar bare ved at blive valgt til Folketinget.
Man tager et ansvar ved at blive valgt til Folketinget og så indgå nogle aftaler, nogle kompromiser, sådan at man kan sidde i en aftalekreds og være med til, når den aftale skal implementeres, at påvirke den implementering.
Det valgte hr. Kristian Bøgsteds parti ikke at gøre i modsætning til andre partier.
Det beklager jeg, men det er nu engang, sådan det er.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-17:
Ministeren bliver ved med det ansvar.
Jeg vil også tage ansvar, men jeg vil tage et ansvar på en anden måde, end ministeren gjorde.
Alle herinde i Folketinget vil gerne tage ansvar; det er derfor, vi sidder herinde.
Lad os lige slå det fast.
At Alternativet kunne have været, at den var der, ændrer jo ikke på, at fiskerne leger bank for staten lige nu.
Det var også en del af aftalen, at den blev udskudt, så jeg vil godt høre ministeren: Har ministeren egentlig sendt en skriftlig garanti ud til fiskeriet om, at CO 2 -afgiften for 2026 er nulstillet, så der ikke er nogen fiskere, der kommer til at betale afgift i 2026?
Jacob Jensen (V), 2025-12-17:
Jeg er bare nødt til at sige, hvad udgangspunktet var.
Udgangspunktet var, at der var en aftale om, at der skulle indføres en CO 2 -afgift – det var der.
Det var, at de skulle betale CO 2 -afgiften uden at få kompensation.
Nu er det rigtigt, at vi så, fordi vi indgår en aftale midt i året, aftaler, at de skal have kompensation for 2025, og det er det, som vi laver en ordning for.
Det tager selvfølgelig den tid, det tager, sådan at vi kommer til at give den kompensation, som vi har aftalt i en bred kreds af partier i løbet af første kvartal af 2026.
Det er det, der i hvert fald lægges op til.
Så udgangspunktet var jo, at de skulle betale en CO 2 -afgift, men fordi vi er nogle, der tager et politisk ansvar, sikrer vi, at den kompensation rent faktisk kommer til at ske, og at CO 2 -afgiften i øvrigt i de efterfølgende år bliver suspenderet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-17:
Vi kan godt gå i petitesser med diskussionen af det, det kan vi sagtens.
Så siger vi, det ikke er »vi«.
Men så har regeringen og aftalepartierne lovet fuld refusion for CO 2 -afgiften.
Men det ændrer ikke på, at fiskerne begyndte at betale den afgift den 1. januar 2025, og ministeren står nu og siger, at vi skal ind i første kvartal 2026, inden man kan søge om at få det tilbage.
Det har de færreste fiskere råd til at skulle blive ved med at gå at lege.
Jacob Jensen (V), 2025-12-17:
Jeg er nødt til at rette to ting.
Når det er sagt, er det heller ikke rigtigt, når spørgeren her siger, at vi har lovet dem, at de skal have kompensation for CO 2 -afgiften i 2025.
Vi har taget et ansvar for at sikre, at den kompensation kommer til at ske både i 2025, og at man så suspenderer CO 2 -afgiften i de efterfølgende år.