runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2019-11-22:
Ja, det ser jeg faktisk for mig.
Jeg tror, at det er et sammensurium af alle mulige andre ting.
Jeg tror, at noget af det væsentligste, vi skal gøre i vores politiske arbejde, er at prøve at være ærlige om, hvad det er for nogle motiver, der driver os, og prøve at være ærlige om, hvad det er for nogle beslutninger, vi træffer, og hvad konsekvenserne af dem er, og hvilke forventninger man kan have.
Det er noget af det, jeg selv prøver at bestræbe mig utrolig meget på på retsområdet, nemlig at sige: Vi kan ikke få ventetiden væk, men hvis vi tager os sammen, kan vi få det til at virke og bevæge det den rigtige vej.
Og det tror jeg er den måde, vi skal lave politik på.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-22:
Debatten i dag har været ret klar, i forhold til at det her jo, som ministeren selv siger, er en revisionsbestemmelse af postlisterne.
Så det handler ikke om, hvorvidt vi i Folketinget skal vedtage, om der skal være postlister eller ej, men det handler om, om vi skal fjerne revisionsbestemmelsen.
Ikke desto mindre er vi en række partier – faktisk alle andre end de to magtpartier Venstre og Socialdemokratiet – som stemmer nej til det her lovforslag; ikke fordi vi ikke ønsker at fjerne revisionsbestemmelsen, men for at sende et klart signal til regeringen om, at der er en lovgivning her, som trænger til den evaluering, som jo ligger i den oprindelige lovbestemmelse, og som man ikke er kommet igennem med i sidste regeringsperiode, og som der set fra mit perspektiv, set udefra, helt rimeligt også lægges et pres på at få lavet fra befolkningens side.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-22:
Det var korte svar.
Skal det så forstås sådan, at regeringen altså ikke ønsker mere åbenhed for borgerne, at regeringen ikke ønsker mere åbenhed for journalisterne, og at regeringen ikke ønsker mere åbenhed for Folketinget, altså at man overhovedet ikke ser noget behov for at ændre noget som helst i offentlighedsloven?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-22:
Nej og nej.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-22:
Tak for det.
Lovforslaget her er en genfremsættelse af det tidligere L 176.
Her var Radikale Venstre imod, fordi vi ønsker en større ændring af offentlighedsloven, og det ønsker Radikale Venstre stadig.
Der blev med ændringen af offentlighedsloven i 2012 iværksat en forsøgsordning med postlister.
En postliste er en fortegnelse over dokumenter, der den pågældende dag er afsendt eller modtaget af en myndighed.
Ved en revision af offentlighedsloven var det tænkt, at der skulle tages nærmere stilling til postlister på baggrund af netop det forsøg, hvor der er fremlagt en række modeller, og derfor revisionsbestemmelsen.
Da forligskredsdrøftelserne i sidste periode om ændring af offentlighedsloven som bekendt desværre ikke førte til ændringer, herunder ændringer om postlister, foreslås det så med lovforslaget, at revisionsbestemmelsen ophører, sådan at man ikke tager stilling til postlister.
Og det synes vi er ærgerligt.
For der blev fremlagt forskellige modeller for postlister, herunder i forhold til en afvejning, netop af ressourcehensyn, og når der alligevel er behov for en ændring af offentlighedsloven, kan vi lige så godt tage spørgsmålet om postlister med i købet.
Så kan det være, at der er nogle, der vil forsøge at gøre sig lidt vittige og sige: Nåh, var Radikale Venstre ikke en del af aftalen i 2012?
Og der vil jeg sige: For det første er det jo blevet klart, at undtagelserne til aktindsigt er anvendt i højere grad, end det var tilsigtet.
Det er i hvert fald det, man nogenlunde kan udlede af Ombudsmandens rapport fra 2016.
Og for det andet er det jo altid tilladt at blive klogere, og det vil vi opfordre endnu flere til.
For det haster med en ændring af offentlighedsloven.
I år kom der en nedslående rapport fra EU's antikorruptionsenhed, GRECO, vedrørende bl.a. offentlighedsloven.
Og det er første gang, vi får kritik på internationalt plan for vores offentlighedslov; for de undtagelser, der forhindrer offentlig adgang til informationer.
Særlig på rapportens side 20 ses en skarp replik om anvendelsen af de mange undtagelser til aktindsigt, som vi stærkt opfordrer til at der bliver gjort op med, og til at der lyttes til antikorruptionsenheden.
Det håber Radikale Venstre selvfølgelig kunne give anledning til, at der blev indkaldt til drøftelser om, hvordan vi imødekommer den bekymring, som GRECO rejser.
Det vil styrke tilliden til os som land.
For åbenhed avler tillid og lukkethed det modsatte, og tilliden til politikere er måske ikke allerstørst.
Derfor vil vi tage livtag med den stadig mere lukkede måde, magten forvaltes på.
Så lad os trække mørklægningsgardinerne fra.
Det kommer vi til at have en rigtig god drøftelse af ved den kommende forespørgselsdebat i januar, som jeg har noteret mig der er indkaldt til, og derfor vil jeg se frem til ligeledes på det tidspunkt at drøfte spørgsmålet.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-22:
Jeg tror ikke, at åbne postlister giver merværdi.
Det, der bliver sagt, er, at der kan være mere åbenhed.
Ja, det kan der.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-22:
For jeg sagde, at selvfølgelig lytter man altid til kritik.
Den anden del, jeg sagde, var, at man har brugt rigtig meget energi på at forhandle en revision af offentlighedsloven, og man har ikke kunnet nå til enighed, og derfor har vi ingen planer om at lægge op til en ny forhandlingsrunde.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-22:
Jeg synes, at det med, at man er meget åben og villig til at lytte, var et meget positivt svar.
Det vil jeg kvittere for, og vi skal nok komme med en masse forslag, som vi håber at ordføreren og ordførerens parti kunne være villige til at lytte til.
Derfor ville jeg høre, hvad det så kunne være for nogle steder i offentlighedsloven, ordføreren måske kunne være åben for at kigge en ekstra gang på.
Er der nogle steder, hvor man synes, at der kunne man godt kigge en ekstra gang på nogle ændringer i offentlighedsloven, ud over det, der lige er lagt op til i dag?
Jeppe Bruus (S), 2019-11-22:
Jo, altså, alle input gør altid indtryk, ligegyldigt hvor de kommer fra.
Så kan de jo gøre større eller mindre indtryk, men man skal selvfølgelig altid være åben og lytte til, hvad det er, der bliver sagt, og det er jo ingen hemmelighed, at der gennem årene har været kritik af offentlighedsloven.
Det ændrer jo bare ikke ved bl.a. den kritik, der også kommer fra Dansk Journalistforbund, som nærmest ønsker, at der slet ikke skal være nogen lov, og uhindret adgang til alle dokumenter.
Der må man også bare sige, at der faktisk her er et behov for, at man kan have nogle arbejdsgange, hvor papirer kan bevæge sig imellem forskellige led for så at ende i et endeligt resultat, som bl.a. er noget betjening af ministeren.
Derfor er det jo et udtryk for en balance, og den balance mener vi sådan set er i orden, og så lytter vi selvfølgelig, og det har vi også gjort undervejs i de forhandlingsforløb, der har været, bl.a. med Det Radikale Venstre, uden at man jo så i virkeligheden har kunnet finde et fælles fodslag, da man sad og forhandlede det her, før det valg, vi havde den 5. juni.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-22:
Tak for det.
Når man vælger at revidere én paragraf, er det jo et udtryk for et valg af det, og man kunne også vælge at revidere flere paragraffer, hvis man havde lyst til det.
Der kom i sensommeren en rapport fra GRECO, EU's antikorruptionsenhed, som gav en noget betydelig kritik af den danske offentlighedslov i forhold til de mange undtagelser, der er fra at give aktindsigt.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om det ikke gør stort indtryk på ordføreren, når EU's antikorruptionsenhed GRECO siger, at der altså er nogle ret betydeligt ting, vi måske skulle tage og kigge på.
Det kan vel ikke være noget, der styrker tilliden til Danmark som land, at vi bliver udsat for kritik af vores offentlighedslov i forhold til at være åbne som land.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Det skulle egentlig være hr. Jan E. Jørgensen, der er Venstres offentlighedsordfører, men han er på tjenesterejse, og derfor vil jeg nu sige det, han ville have sagt.
Men det er jo sådan her fra Folketingets talerstol, at man ikke bare kan slippe for spørgsmål, så alle er velkomne til at spørge om, hvad de har lyst til, inden for det her emne.
Så man skal ikke holde sig tilbage, blot fordi det er mig og ikke hr. Jan E. Jørgensen, der taler.
Forslaget, vi behandler, er en genfremsættelse af L 176, der blev fremsat tilbage i februar måned, men som bortfaldt på grund af udskrivelsen af valg.
Lovforslaget handler, som Socialdemokraternes ordfører også har redegjort for, om at ophæve revisionsbestemmelsen i offentlighedslovens § 44, således at der ikke længere er krav om revision af lovens § 16 om postlister.
Der har som bekendt været indført en forsøgsordning med obligatoriske postlister hos fire udvalgte myndigheder.
Forsøgsordningen blev evalueret af et ekspertudvalg i 2017, som understregede, at spørgsmålet om, hvorvidt der skulle indføres en permanent ordning med åbne postlister, beror på en politisk beslutning.
Der har siden været forligskredsdrøftelser om en ny offentlighedslov, hvorfor revisionen af postlistebestemmelsen blev udskudt fra 2017 til 2018, og da forhandlingerne om offentlighedsloven – beklageligvis – strandede uden en ny aftale i sidste valgperiode, ser vi ikke nogen grund til at udskyde revisionen af postlistebestemmelsen endnu en gang.
Vi støtter derfor en ophævelse af kravet om revisionsbestemmelse.
Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at ophævelsen jo ikke ændrer ved adgangen til administrativt at indføre postlister.
Det er Venstres holdning i den her sag, eller for at sige det meget kort: Vi står naturligvis ved det lovforslag, vores regering fremsatte for få måneder siden, og derfor støtter vi også det identiske forslag, som den nuværende regering har fremsat.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-22:
Derfor har vi ikke fundet anledning til at revidere offentlighedsloven.
Der er jo meget energi i at diskutere offentlighedsloven.
Offentlighedsloven er jo udtryk for en balance mellem på den ene side offentlighedens helt legitime adgang til at kunne kontrollere de processer, der foregår, og på den anden side det helt legitime behov, der er for at få nogle beslutningsprocesser og nogle arbejdsgange i ministerierne, som også kan fungere, og den spændende diskussion kommer vi jo faktisk også tilbage til i januar, hvor der – tror jeg – vil være en forespørgselsdebat i Folketinget.
Det, som vi behandler i dag, handler jo alene om, om en paragraf skal revideres, og det er så det, som det her lovforslag handler om at fjerne.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-22:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren mener, at den offentlighedslov, der er i dag, er fin og velfungerende, eller om ordføreren ikke mener, at der skal være noget mere åbenhed.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-22:
Tak for det.
Det her lovforslag er jo en genfremsættelse af et forslag, der blev fremsat af den daværende konservative justitsminister, og som ikke nåede at blive færdigbehandlet, på grund af at vi havde et folketingsvalg.
Det følger jo af offentlighedslovens § 16, at man administrativt kan fastsætte regler om, at myndigheder løbende opgør postlister med den post, der altså kommer ind og ud, og som så offentliggøres på myndighedernes hjemmeside, og som en del af offentlighedsloven er der også en § 44, som hedder, at man skal revidere paragraffen om de her postlister.
Hen over årene har man så udskudt den her revisionsparagraf et par gange, og det lovforslag, som så her bliver genfremsat, handler altså om, at man ophæver den her revisionsparagraf, § 44.
Dermed ændrer man jo ikke ved den anden paragraf – det bliver lidt teknisk – den sådan set skulle revidere, nemlig den mulighed, der er for administrativt at indføre de her åbne postlister.
Jeg tror sådan set, det er det, og ikke overraskende støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-22:
Tak for det.
Ordføreren var jo for nylig en del af en regering, hvor det indgik i regeringsgrundlaget, at man ville foretage en betydelig ændring af offentlighedsloven.
Og ordføreren gav jo også lige til kende – og det vil jeg kvittere for – at man på beklagelig vis måtte konstatere, at forhandlingerne om en ny offentlighedslov var strandet.
Og så vil jeg høre, om det stadig er Venstres ambition, at man vil ændre offentlighedsloven, som det kom til udtryk i bl.a. regeringsgrundlaget, som man var en del af – altså om man stadig har de ambitioner.
For så kan vi jo godt samle et flertal, hvis det er på beklagelig vis – må man forstå på ordføreren – at der ikke er sket noget med offentlighedsloven.
Kunne ordføreren og ordførerens parti være villige til at optage nogle reelle drøftelser af det?
For så kunne der jo egentlig være et flertal for at komme igennem med noget.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Vi er store fortalere for gennemsigtighed.
Det vil vi da generelt gerne være med til at forbedre, men det bliver ikke her i Folketingssalen i dag, og hvis vi melder klart ud i forbindelse med den her sag, så bliver det heller ikke mig, der kommer til at sige det.
Det ville være mærkeligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-22:
Jeg synes jo godt, at vi kunne arbejde for meget mere gennemsigtighed og åbenhed, end der er i dag, og jeg vil da bare beklage, at Venstre har den holdning, for der kommer ikke til at ske noget med det her.
Alle ved jo, at der er en stemmeaftale, og at den kun kan ændres, hvis det er, at Venstre og Socialdemokraterne vil noget.
Så udsigten til at få nogle forandringer igennem i forbindelse med offentlighedsloven er jo lig nul.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Jeg tror, at man skal behandle offentlighedsloven samlet.
Jeg forstår godt den politiske strategi i at spørge, om vi ikke kunne tage et element ud.
Den har jeg også selv praktiseret, når jeg havde en sag, jeg meget gerne ville have igennem som ordfører.
Men jeg synes, at det mest rimelige er at diskutere den samlede offentlighedslov, og der er det jo regeringen, der har taktstokken, må jeg desværre tage ned.
Vi ville ønske, at vi havde den i Venstre, men det har vi ikke, og derfor er det regeringen og justitsministeren, som må på banen, hvis der skal ske noget i forhold til revision af, diskussion om, forhandlinger om offentlighedsloven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-22:
Det er jo tydeligt, at der er forskellige holdninger til offentlighedsloven herinde, og at det kan være en svær ting at nå sammen om; det har jeg forstået – der var forhandlinger, der kuldsejlede, osv.
Men de åbne postlister tænker jeg er en bid, som vi godt kunne tage ud og måske blive enige om.
Så jeg vil egentlig bare spørge Venstre, om man, hvis nu vi prøvede at samle opbakning til et beslutningsforslag om åbne postlister, ville støtte det.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Jeg forstår godt spørgsmålet, og det er vel også affødt af hr. Simon Emil Ammitzbølls-Billes nye parti.
Det er jo helt fair.
Jeg kan ikke svare klart på det spørgsmål i dag.
Det må jeg være ærlig at sige.
Men jeg er sikker på, at vi får en anden lejlighed til at drøfte det og til at drøfte offentlighedsloven.
Der møder vi beredvilligt op og skal nok svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-22:
Det er jo helt korrekt, at ordføreren sagde, at man støttede lovforslaget.
Det hørte jeg godt.
Men jeg synes også, at jeg hørte, at der blev sagt fra Folketingets talerstol, at man havde haft en intention om at ændre det, men det kunne man så ikke komme igennem med i forhandlingerne.
Hvis man i den sætning bl.a. er Venstre, havde Venstre vel en intention om at ændre den.
Det er så derfor, at min interesse kredser om, om det stadig væk er Venstres holdning at ændre den.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Det, jeg sagde, og det siger jeg gerne igen, var, at det lovforslag, der blev fremsat af den tidligere regering, som vi var en del af, står vi naturligvis ved, og det støtter vi så her i dag.
Så kan man jo sagtens starte et større undersøgelsesarbejde om, hvorfor offentlighedsloven ikke blev ændret, og hvorfor man ikke kom igennem med ændringer af offentlighedsloven.
Jeg har svært ved her i dag at svare præcist på det spørgsmål, for selv om jeg var medlem af regeringen, var jeg ikke med til de drøftelser.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-22:
Det er bare om de der postlister, hvor ordføreren lige sagde, at der havde været nogle forhandlinger under VLAK-regeringen, og at man der desværre ikke kunne komme igennem med nogen forandring.
Vil det sige, at Venstre går ind for, at der skal være nogle forandringer i forhold til de postlister i offentlighedsloven?
Det må vel være sådan, at har der været nogle forhandlinger, der ikke endte sådan, kan vi vel snart få identificeret, hvilket parti der forhindrede det.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Nej, er det ærlige svar at give.
Jeg tror, at hvis man skal snakke om sådan noget som offentlighedsloven og også om, hvordan man skal lave om på nogle ting, skal man have et færdigt bud på, hvor det skal være henne.
Det havde vi nogle overvejelser omkring, da vi sad i regering, og de lå også til grund for de forhandlinger.
Men når jeg svarer nej, er det, fordi – og det kan man selvfølgelig kritisere mig for – jeg simpelt hen ikke er inde i, præcis hvad det er for nogle forslag.
Men det er vores faste ordfører på området, hr. Jan E. Jørgensen, så jeg er sikker på, at hvis du spørger ham, vil han svare på det.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-22:
Det var i hvert fald ikke lige det svar, jeg havde håbet på.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det, ordføreren sagde, med, at der kunne være nogle ting, man skulle kigge på.
Kunne ordføreren sige, hvad det var for nogle steder, som Venstre ville være interesseret i at kigge på i offentlighedsloven, hvis man skulle ændre lidt på den?
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Altså, vi synes jo, der er et fagligt og sagligt grundlag for at holde mere øje med den nuværende regering end med den tidligere.
Men det er jo ikke et overraskende synspunkt; altså, vores politik er den samme, og derfor kan det godt være, at man skal kigge på, om der er nogle steder, hvor man kunne gøre noget anderledes.
Og for at være helt ærlig, tror jeg ikke, det er det, der står øverst på Venstres liste lige i øjeblikket, men hvis den nuværende regering ønsker at indkalde til drøftelser omkring det, møder vi naturligvis op.
Vi står på det, der stod i vores tidligere regeringsgrundlag, men man må også bare tage ned, at det jo ikke lykkedes at få lavet en revision.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-22:
Tak for det.
Med virkning fra den 1. januar 2015 blev der iværksat en forsøgsordning med obligatoriske postlister, og postlisteudvalget afgav også en rapport i 2017.
Af offentlighedslovens § 44 kan man læse, at justitsministeren er forpligtet til at komme med et lovforslag om revision af § 16, om de åbne postlister, i folketingsåret 2018-19, men da partierne bag aftalen om en ny offentlighedslov ikke kan blive enige om at ændre offentlighedsloven, er revisionen af postlistebestemmelsen blevet udskudt ad flere omgange i 2017 og i 2018, og af den her grund foreslås det nu at ophæve revisionsbestemmelsen.
Det er en kendsgerning, at der i dag foreligger et stort og veldokumenteret materiale, der gennem årenes løb har vist, at der er mange positive erfaringer med at etablere og håndtere åbne postlister, samt at styrelsen af åbne postlister ikke behøver at volde de store administrative eller ressourcemæssige vanskeligheder.
Det kan jo bl.a. udledes af en række danske kommuner, der har åbne postlister i dag, ligesom både Sverige og Norge i en årrække har haft en praksis – en meget velfungerende praksis – i forhold til postlisteordninger.
De positive erfaringer fremgår også af den evalueringsrapport, der kom i juli 2017.
Evalueringen skulle jo netop danne grundlag for en stillingtagen til, i hvilket omfang ordningen skulle gøres permanent.
I rapporten anbefaler ekspertudvalget således, at en eventuel ordning som minimum skal omfatte samtlige departementer, men at det i sidste ende jo altid vil være en politisk beslutning, der skal afgøres herindefra, og det er jo derfor heller ikke overraskende, at ekspertudvalget har afstået fra at tage direkte stilling til dette spørgsmål.
Forarbejdet i form af flere forsøgsordninger, evaluering heraf samt konkrete danske og nordiske erfaringer fra eksisterende postlisteordninger er nu tilendebragt, og det eneste, der mangler, er jo en snarlig og aktiv stillingtagen til udformningen af den fremtidige postlisteordning.
Men vi kan jo så konstatere, at det ikke bliver til noget.
Princippet om offentlighed i forvaltningen er jo et grundlæggende princip i det danske samfund.
Man skal kunne agere vagthund og finde ud af, hvad der foregår hos dem, der forvalter magten i samfundet.
Og det betyder for Dansk Folkeparti, at journalister og borgere skal kunne søge aktindsigt, så der bl.a. kan ske en kontrol af, hvad der foregår, også bag de tykke mure inde i ministerierne.
I Dansk Folkeparti stemte vi nej til offentlighedsloven og kan konstatere, at de partier, der står bag offentlighedsloven, ikke ønsker at revidere reglerne om åbne postlister, som oprindelig var vedtaget, og derfor kan jeg også meddele, at Dansk Folkeparti, som det forholder sig nu, agter at stemme nej til lovforslaget.
Så må det vel også betyde, at regeringen ikke ønsker at ændre noget som helst i offentlighedsloven, når man ikke vil bibeholde en revisionsbestemmelse i lovgivningen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Nu handler meget af det her jo om, at man i 2016 valgte at give partierne 52 mio. kr. mere om året.
Det er jo nogle af dem, vi fra Nye Borgerliges side vil rulle tilbage.
Nu hører jeg så SF sige: Vi vil hellere bruge pengene herinde på politikerne, end at vi måske bruger pengene på sosu-assistenter, på sygeplejersker og på andre ting.
For det er jo det, der gør, at man, når man putter 52 mio. kr. mere herind på Christiansborg, ikke kan bruge pengene ude i samfundet.
Så er det SF's holdning, at det er bedre at polstre herinde end at bruge pengene ude på den grundlæggende kernevelfærd?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-22:
Jeg har lige fået stukket en tale ud fra vores gruppeformand, Jacob Mark, som desværre ikke kan være her i salen i dag.
Den lyder sådan her: I SF mener vi, at det er vigtigt med gruppestøtteordningen, og vi var også med til at afsætte yderligere et beløb til gruppestøtte, da vi ændrede reglerne sidst.
Det var vi, fordi vi mener, at det er vigtigt, at folketingsmedlemmerne fagligt kan blive klædt på og få juridisk og faglig hjælp i deres daglige arbejde.
Folketingets opgave er at kontrollere regeringen.
Regeringsapparatet er blevet stadigt større og mere professionelt.
Spørgsmålene og ideerne fra vores medborgere er også blevet stadigt flere, fordi det er nemmere at komme i kontakt med de folkevalgte.
Derfor støtter SF heller ikke grønthøsterbesparelsen på gruppestøtten, som Nye Borgerlige foreslår; ligesom vi heller ikke har støttet grønthøsterbesparelserne ude i det omkringliggende samfund.
Vi synes, det er en dum og unuanceret måde at spare på, og tiden er ikke inde til at svække folketingsmedlemmerne og folketingsgrupperne – tværtimod.
Vi er dog åbne for at kigge på, om vi har indrettet gruppestøtten på den rigtige måde.
Med ændringerne sidst fortsatte vi med den tildelingsmodel, som gør, at de store partier vinder mest på fordelingsmodellen, fordi der gives meget i forhold til mandater.
Det er ikke nødvendigvis rimeligt, for der må vel også være stordriftsfordele her: flere folketingsmedlemmer til at løfte og flere rådgivere, som kan arbejde sammen.
Man gjorde reglerne for, hvordan man kan bruge pengene, mere lempelige.
Man kan nemmere bruge penge på at kommunikere om folketingsgruppens arbejde, men hvis reglerne er blevet for lempelige på en måde, som gør, at pengene nærmest kan bruges til at føre valgkamp imellem valgene, mener vi at vi skal indsnævre det.
I sådan en drøftelse diskuterer vi altid gerne – også med Nye Borgerlige – om der er steder, hvor man kan bruge pengene bedre, og hvis der er det, gør vi det gerne i SF.
Men at lave en grønthøsterbesparelse på partiernes mulighed for at få rådgivning og ekspertise i deres arbejde med at kontrollere regeringen synes vi er et skridt i den forkerte retning.