runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jamen det er jo heller ikke kun – for at svare på det første først – naturnationalparkerne.
Vi har f.eks. også vedtaget forbud mod brug af visse sprøjtegifte.
Altså, der gøres jo også andre ting.
I forhold til Aalborg Portland vil jeg sige, at det billede deler jeg ikke rigtig.
Altså, det er klart, at hvis man ser meget isoleret på det, og hvis man ikke ønsker cementproduktion overhovedet, er det meget enkelt, og hvis man i øvrigt også ser stort på, at den bliver flyttet syd for grænsen, er det også meget enkelt.
Aalborg Portland står for 20 pct. af den branches eller sektors udledning, men skal jo levere 25 pct. af bidraget til det her.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Ja, naturnationalparker og urørt skov er jo superfint, men naturnationalparkerne kommer kun til at vedrøre 0,6 pct. af vores areal, så det er jo et meget lille skridt.
Nu, når vi skal reducere vores CO 2 -udslip og en rigtig stor del af de planer, vi har, faktisk er skrivebordsplaner, som ikke er ført ud i virkeligheden, og som man ikke helt ved om virker, hvordan kan vi så holde til at give lempelser til Aalborg Portland og deres CO 2 -afgift?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Det korte svar er, at det er, fordi vi synes, det er et lidt stort arbejde at sætte i gang, hvis Frie Grønne så ikke kommer og stemmer for deres eget forslag, når det skal til afstemning.
Nej, det var for sjov.
Jeg synes, at vi i forvejen har gjort meget for at sikre biodiversiteten, og jeg er helt enig i, at det er et afgørende fokusområde, for vi kan jo se, hvordan insekterne mangler plads og udfoldelsesmuligheder, og det samme gør naturen i øvrigt.
Vi har vedtaget en lov om naturnationalparker over hele Danmark.
Der kommer til at være urørt skov; der kommer til at være gode muligheder for både smådyr og større dyr for at udfolde sig.
Det er jo et enormt vigtigt bidrag, og det synes jeg egentlig er vigtigere, end at vi har endnu en lovgivningsøvelse herinde.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Og tak til ordføreren.
Nu har vi jo lige haft naturens folkemøde i Hirtshals, hvor der fra alle sider blev udtrykt bekymring i forhold til tilbagegangen i naturen.
Og der er også en bred enighed om, at naturen mangler plads.
Derfor har vi jo i Frie Grønne fremsat et forslag om en bindende biodiversitetslov på lige fod med vores klimalov.
Og der vil jeg godt høre ordføreren: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke kan gå ind for sådan en lov og prioritere, at vi faktisk giver naturen plads?
Et andet spørgsmål er om det nye projekt med havvindmøller i Esbjerg, som jo er fantastisk: Hvor stor rolle kommer naturen til at spille dér?
Hvor meget hensyn tager man, og kan vi risikere, at klageadgangen bliver afskaffet også dér?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Nogle af de mennesker i Danmark, der har mindst, er jo bl.a. nogle af dem, der er på forskellige overførselsindkomster.
Derfor synes jeg, det er enormt positivt, at andelen af folk, der er på f.eks. kontanthjælp, er faldet voldsomt i den her regeringsperiode.
Rigtig mange er kommet i arbejde og har fået grundlaget for at få et godt liv, som ikke er præget af fattigdom – hvor deres børn ser deres far og mor tage af sted om morgenen og komme hjem om aftenen og have haft en arbejdsdag; hvor de kan holde sommerferie igen og leve som deres kammerater.
Det i kombination med boligpolitik, elevfordeling på gymnasier ...
nå, nu bliver jeg afbrudt.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Det er rigtigt, at tobaksafgiften er det, der primært driver stigningen i ulighed og fattigdom, men selv om man fraregner tobaksafgiften – siger Finansministeriet – stiger uligheden, og regeringens politik gør de fattigste i Danmark endnu fattigere, også uden tobaksafgiften.
Så det, jeg synes er interessant, er, at man er gået til valg på, at de borgerlige skabte for meget fattigdom, og at det skulle man gøre op med, og man så efterfølgende selv gør de fattigste i Danmark endnu fattigere.
Hvordan har det påvirket livet hos de fattigste i Danmark, at de er blevet endnu fattigere?
Er det sådan, at det faktisk bare er ligegyldigt, at regeringen har gjort dem endnu fattigere, eller anerkender man, at det faktisk er noget, der har gjort deres liv sværere, og at man måske skulle føre en politik, der gør danskerne rigere?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Det mest konkrete svar, jeg kan give på det – og det skal ikke lyde, som om jeg bare synes, at det er positivt, men det er det, der er den ærlige forklaring på den stigende økonomiske ulighed – er jo, at vi er et bredt flertal herinde, der har vedtaget at hæve tobakspriserne.
Og det er jo isoleret set rigtigt, at det øger uligheden i forhold til den økonomiske udgift, der er forbundet med det, men omvendt øger det forhåbentlig ligheden, i forhold til at vi i fremtiden vil se, at folk uanset deres uddannelses længde, og uanset hvilket postnummer de bor i, får en levealder og får nogle gode år som pensionister, der minder mere om hinandens end det, vi ser i dag, hvor der er en enorm skævhed i det.
Og for at svare så direkte som muligt er det nok det bedste svar, jeg kan give på det.
Så synes jeg i øvrigt, at det der med at reducere ulighedsdiskussionen til en enkelt markør, som handler om økonomi, er lidt svært, for jeg synes også, at folkesundhed, social mobilitet og livsmuligheder i øvrigt spiller en rolle i den sammenhæng.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Tak for det.
Regeringen bryster sig af at være økonomisk ansvarlig, og jeg spurgte for noget tid siden Finansministeriet, hvad konsekvenserne af regeringens samlede økonomiske politik er.
Og der fik jeg det svar, at regeringens samlede økonomiske politik havde gjort alle indkomstgrupper i Danmark fattigere undtagen den næstrigeste indkomstgruppe.
Altså, ikke ferrarisegmentet, men mercedessegmentet var blevet rigere, men alle andre var blevet fattigere.
Og uligheden var steget – den er steget i den her valgperiode, fordi regeringens politik primært rammer de fattigste i Danmark hårdest.
Man har altså gjort de 10 pct. fattigste danskere endnu fattigere.
Og det er, på trods af at man gik til valg på det modsatte.
Jeg har prøvet at få svar fra en række ministre den seneste tid på, hvordan det har gjort livet dårligere for de fattigste i Danmark, at regeringen har gjort dem fattigere, og jeg har ikke kunnet få svar.
Det er jo en tradition i dansk politik, at de svære spørgsmål bliver sendt videre fra ministrene til den politiske ordfører, så jeg vil se, om jeg kan få svar fra den politiske ordfører.
Hvordan har det påvirket livet for de fattigste i Danmark, at regeringens politik har forarmet dem?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Altså, jeg troede, K stod for Konservative.
Nu er det både for kære og for krammere og for knæ, og jeg vil sige, at hvis vi er helt nede på De Konservatives knæ, synes jeg, vi skal diskutere det i forhandlingerne.
Vi har intet ønske om at gøre op med det frie valg – intet!
Jeg er grundlæggende tilhænger af det frie valg og ønsker for enhver i vores velfærdssamfund, at man kan vælge frit.
Jeg vil bare så gerne af med bureaukratiet.
Og det, vi i hvert fald skal være ærlige om, er, at jo flere hegnspæle, der kommer ind i de her aftaler på børneområdet, på skoleområdet, på ældreområdet, jo mere bureaukrati og jo mindre frihed.
Men vi må se, om ikke vi kan finde en balance, især hvis I er gået helt ned på knæ.
Det kan vi ikke have.
Der skal vi have jer op fra igen, tænker jeg.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Det er jo noget, som isoleret set øger den økonomiske ulighed, men som samlet set og set i en helhed øger ligheden sundhedsmæssigt og giver folk bedre liv.
Derudover har nogle af de andre angreb, som der indimellem har været fra blå side i forhold til skattepolitikken, jo f.eks. gået på det finansbidrag, der er med til at finansiere Arnepensionen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Og det sidste er mægtig fint, men det ændrer jo ikke på, at regeringen i de seneste 3 år har forsømt muligheden for at gøre Danmark til et meget mere velstående land.
Det ændrer heller ikke på, at hvis man ser på uligheden i samfundet, er den steget.
Og det ændrer heller ikke på, at alle indkomstgrupper er blevet fattigere under den her regering, og at den laveste indkomstgruppe er den, der er blevet mest fattig under den her regering.
Så jeg tænker bare, at der må ligge nogle tanker bag.
Gør der det?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jo, det vil jeg da gerne.
Tak for velkomsten først og fremmest.
Jeg kan ikke genkende billedet.
I forbindelse med eksempelvis aftalerne om »Danmark kan mere« gør vi jo en konkret forskel for folk i beskæftigelse ved at hæve beskæftigelsesfradraget, vi øger fagforeningsfradraget, vi gør på alle mulige måder, hvad vi kan, for at hjælpe almindelige mennesker.
Og nu, hvor vi er hårdt ramt af inflation, er det også en målrettet hjælp, vi forsøger at yde til de danskere, der har allermindst.
Folkepensionisterne har vi foreslået at hjælpe med en ekstra varmecheck.
Det er dem, der har allermindst, og som har de allerdårligste forudsætninger for at kunne tilvejebringe midler på andre måder.
Derfor er det jo det, der er vores fokus, samtidig med at vi i en tid, hvor inflationen er problemet, er nødt til at være meget varsomme med at pumpe penge ud i økonomien.
Det er også derfor, at det er et finansieret oplæg, der er lagt op til, og at vurderingen jo helt klart er, at det ikke vil puste til inflationen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Mange tak for det, formand.
Tak til ordføreren, og velkommen på talerstolen som politisk ordfører.
Regeringen fører jo en økonomisk politik, som rammer alle indkomstgrupper på en rigtig træls måde, sådan at både rig og fattig taber på regeringens politik.
Vil ordføreren ikke sætte et par ord på de eventuelle tanker, der måtte ligge bag at føre sådan en politik?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Tak, formand.
Det er en god tradition i Folketinget, at vi en gang om året spørger statsministeren, hvad statsministeren kan oplyse om den indenrigs- og udenrigspolitiske situation, og det gør vi således også i år.
Og på vegne af ordførerne og partierne ser jeg frem til en god debat.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Ordførerens postulat om, at der skulle være politikere på jasiden, der fortæller, at krigens gang i Ukraine vil blive påvirket af et ja eller et nej, er godt nok noget af en stråmand.
Det har jeg simpelt hen ikke hørt nogen sige, men ret mig gerne, hvis jeg tager fejl.
Jeg har simpelt hen ikke hørt nogen sige det.
Når vi skal til den her afstemning, er det jo, fordi det er en udløber af det nationale kompromis, som er en udløber af Putins invasion, og at hævde andet ville jo være forkert.
Det nationale kompromis blev indgået ca. 14 dage efter Putins invasion.
Årsagen til, at vi fem partier sætter os sammen, er jo den invasion.
Så selvfølgelig er der en sammenhæng.
Desværre – var det bare så nemt.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Nu nåede jeg ikke helt at gøre mit svar færdigt før, men det var Enhedslistens sådan lidt tøvende, positive nye orientering mod NATO, jeg ville have været inde på – tiden løber.
I forhold til Afrika kan der jo være masser af projekter, som ville være relevante i forhold til at sikre en stabilisering af Europa, sikre sig i forhold til migrationsstrømme og sikre, at skibe ikke bliver udsat for pirateri, som det naturligvis vil være i dansk interesse at bidrage til at beskytte mod.
Derudover var der jo forleden møde blandt EU's forsvarsministre omkring fremtidige mulige indsatser i Ukraine.
Det kan være alt fra minerydning til at hjælpe ukrainerne med at beskytte deres land, beskytte korntransporter fra Ukraine osv.
Det kan vi ikke deltage i aktivt i dag.
Trine Torp (SF), 2022-05-23:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil stille et spørgsmål om noget, ordføreren ikke selv var inde på i sin tale, nemlig om ordføreren mener, at vi gør nok for at bekæmpe den mistrivsel, vi ser hos børn og unge.
Når jeg spørger, er det jo, fordi regeringen sammen med SF, Enhedslisten og Radikale i forståelsespapiret har skrevet, at vi skal have en national handleplan for mental sundhed, der kan fremme børn og unges trivsel, og den handleplan har vi altså stadig væk til gode at se.
I foråret blev der fremlagt en national sundhedsprofil, som viser, at hver tredje unge kvinde og hver femte unge mand mellem 16 og 24 år mistrives.
Vi hører om lange ventetider i PPR, vi hører om rigtig lang ventetid på psykologhjælp, og derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om han ved, om regeringen har planer om at sætte gang i den her nationale handleplan.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jeg er enig med fru Trine Torp i, at det selvfølgelig er meget væsentligt at tage det alvorligt, når der er mange børn og unge, der mistrives.
Men jeg synes egentlig også, at vi i fællesskab allerede har taget initiativer i den retning.
Vi har sikret gratis psykologhjælp.
Vi har på finansloven prioriteret, jeg tror, det var 600 mio. kr. til psykiatrien.
Og vi har jo derudover i det hele taget holdt hånden under den økonomiske politik, også i forhold til de offentlige velfærdsinstitutioner, så der er bedre rum til at finansiere de indsatser, der måtte være nødvendige.
Endelig er det her jo komplekst, og jeg tror f.eks., at en årsag til mistrivsel blandt mange unge kan være, at der ikke er nogen, der signalerer, at der er brug for dem.
Når der f.eks. er omtrent 50.000 unge, der står uden for både uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet, er det jo, fordi der er nogle, der har fået lov til at sejle deres egen sø, og som jeg er sikker på vil få en meget bedre tilværelse, hvis der var nogle, der fik gang i dem.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Men lad os nu prøve at skære polemikken væk og så forholde os til det konkrete og se på de igangværende aktioner.
De handler jo bl.a. og i høj grad om at sikre EU's handels- og ressourceinteresser i Afrika.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Ja, jeg synes, at signalværdien er et reelt argument i en tid, hvor Putin opfører sig, som han gør, få 100 km herfra.
Vi vil, hvis vi bevarer forsvarsforbeholdet, være det eneste EU-land, som har det her forbehold, og vi vil se, at nabolande, der ikke er medlem af EU, kan bidrage til EU's forsvarsarbejde, fordi de ikke aktivt har et forbehold.
Det kunne f.eks. være Norge, som jo kan bidrage, men det har vi aktivt taget stilling til at vi ikke kan, ikke vil og ikke må.
Det synes jeg er en hæmsko, og jeg er ikke i tvivl om, at det da sikkert også er noget, som Putin kunne bruge i sin nationale propaganda ved at sige: Se her, der er lande, som ikke mener, at det er så afgørende, om man har det her forbehold eller ej.
Det er sådan set bare der, jeg vil hen.
Og ja, det er muligt, at man kan finde steder, hvor der er sket fejl.
Det kan man jo i alle slags samarbejder, men trods det er Enhedslisten jo eksempelvis stadig væk positive omkring NATO.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Tak for det, og tillykke til ordføreren med posten som politisk ordfører.
Ordføreren siger i talen, at et vigtigt argument for at stemme ja er at sende et klart signal til Putin, men mon ikke det vigtigste signal, vi kan sende, trods alt er det, vi gør i fællesskab med at donere våben til den ukrainske regerings legitime frihedskamp og genindføre hårde sanktioner i forhold til Rusland?
Ordføreren nævner også, at en grund til at stemme ja skulle være, at vi skulle styrke kampen for frihed og demokrati.
Der skal jeg bare spørge ind til ordførerens opfattelse af de missioner, der er i Afrika, f.eks. missionen i Mozambique, hvor man forsvarer EU's handels- og ressourceinteresser i forhold til udvinding af gas, som jo altså også er til skade for den grønne omstilling, eller de aktioner, der er i Mali, hvor vi ved at EU-trænede tropper har været under kommando af Wagnergruppen eller har bidraget til overgreb på civile.
Er det den type af frihed og demokrati, vi skal støtte?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jeg troede, der var to spørgsmål, altså forespørgslen om en grøn krammer og forespørgslen om det andet, og så kunne jeg ikke nå det andet, men det kommer så nu.
Sådan som jeg har forstået det, har f.eks. Holmegaard og Dansukker jo den udfordring, at med de energimængder, de skal bruge, kan man ikke klare det udelukkende ved at elektrificere dem.
Men til gengæld er det afgørende ikke nødvendigvis, om de har behov for gas.
Det er så mere et problem, hvad det er for noget gas, de bruger, og der kan vi jo bevæge os væk fra naturgas og over mod biogas, og så kan vi stadig væk gøre det på en grøn måde.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Jo, det var en gennemgang af, hvad vi kan.
Men det konkrete spørgsmål går på gasledningen til Lolland.
Det er jo den, det handler om.
Skal vi ikke sætte den på pause og få lavet nogle genberegninger?
For vi har også brug for den arbejdskraft.
Skal vi til at bruge den arbejdskraft på at etablere ny gas, som vi skal bruge lige nu til at udbygge elnettet og gøre os uafhængige af russisk gas?
Det er det, jeg spørger til.
Der er nye beregninger på det.
Jeg vil virkelig håbe, at der kan komme en reel grøn krammer fra Socialdemokraterne her.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jamen jeg vil indlede med den grønne krammer, for det vil jeg da gerne imødekomme.
Jeg har, før jeg blev politiker, en fortid i Dansk Metal, hvor det altid var utrolig interessant at besøge både underleverandørvirksomheder, men også større produktionsvirksomheder, som er nogle af dem, der fylder meget i offentligheden, altså Danfoss, Grundfos og alle de andre energiteknologiske virksomheder, som jo er med til virkelig at fremmane den grønne omstilling, ikke mindst i Danmark, men i høj grad også ude i verden.
Lad os sige, at man f.eks. installerer grundfospumper i et kæmpestort infrastrukturprojekt i Kina.
Det er jo et sted, hvor Danmark – for at drage en parallel til amerikanernes retorik – kan slå over sin vægtklasse, for der kan man virkelig bruge langt mindre energi, end man ellers havde gjort.
Og ofte er det energi, der ville være tilvejebragt fra kulkraftværker og andre fossile energikilder.
Så der kommer gerne grønne krammere herfra, og jeg synes, at vi har gjort meget for at øge forskningsdelen og i øvrigt også omstillingen af vores egen energiforsyning.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg har lært oprigtigt at sætte pris på statsministerens grønne krammere, for det er nemlig rigtigt, hvad statsministeren sagde; de er udtryk for, at man er presset frem på banen af nogle partier, bl.a. mit eget.
Så jeg tænker, om ikke også jeg kunne få sådan en grøn krammer af den nye politiske ordfører hos Socialdemokraterne.
Det ville være et nybrud, tror jeg.
Lad os prøve: Tænketanken Kraka har nemlig lige fremlagt nogle nye beregninger, som viser, at elektrificering faktisk er den billigste løsning til sukkerfabrikkerne på Lolland-Falster.
Så mit første spørgsmål til ordføreren er: Kunne vi ikke starte lidt forfra med det?
Det er mere gas, der nu skal bruges på et tidspunkt, hvor vi skal gøre os uafhængige af gas.
Det har vi besluttet.
De to beslutninger står i stærk modsætning til hinanden.
Skulle vi ikke prøve at regne om?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Det er en fælles ambition, som vi også fortsat ønsker at realisere.
Trine Torp (SF), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg er enig i, at det her er komplekst og derfor heller ikke kan løses med en pulje til hverken det ene eller det andet, men netop med en handleplan.
For det her handler jo både om behandling og om alt det, vi ikke bare kan behandle os ud af, men også om nogle af de grundlæggende strukturer, vi har i vores samfund, som skaber mistrivsel.
Derfor er det også væsentligt, at vi får gang i at lave den her handleplan, så vi netop kommer rundt om både behandling, forebyggelse, tidlige indsatser, når man oplever mistrivsel, og også udvikling af de udviklingsmiljøer, som børn og unge skal trives i.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Personligt vil jeg ikke have de fjerneste problemer med at sige nej til nogle af de EU-missioner, jeg ikke mener Danmark bør deltage i, eller som jeg overhovedet ikke mener burde finde sted.
Og jeg kan kun komme med den opfordring til mine kollegaer i Folketinget, at de også fastholder deres sunde fornuft og kritiske sans.
Kan der komme et pres?
Ja, det kan der jo på mange områder.
Der kan også komme et pres fra vælgerne om, at når der er inflation, skal man sende ufinansierede checks ud til vælgerne, og der har man også et ansvar for at sige: Det gør vi ikke, det er uansvarligt.
Malte Larsen (S), 2022-05-23:
Det er måske, fordi det er det, som nogle af os gennem rigtig mange år i kommunale byråd og andre steder har oplevet – at virkeligheden ikke er så rosenrød, som ordføreren her siger, og at alting ikke er, som det er i Vejle med de ganske glimrende demografiske og andre forudsætninger, som vi har med at gøre lige præcis der.
Må jeg spørge ordføreren: Er der nogen steder i den offentlige sektor, som Liberal Alliance i dag kan garantere at de ikke ønsker at lave besparelser og nedskæringer eller effektiviseringer på, hvis det står til Liberal Alliance, og kan hr. Alex Vanopslagh eventuelt nævne nogle af de velfærdsområder, som Liberal Alliance vil friholde?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Radikale Venstre har ikke truffet beslutninger om, at aktieskatten skal stige, mens vi har støttet den her regering.
Jeg fornemmer ikke, at det kommer til at blive udtrykt i taknemlighed fra ordføreren – lad det nu ligge.
Men virksomhederne er afsindig vigtige.
Der var mange ting, jeg ikke fik med i min tale i den taletid, jeg havde.
Når jeg valgte at prioritere Europa og verden, så er det, fordi vi står i en helt ekstraordinær situation, som også er vigtig for dansk erhvervsliv og danske virksomheder.
Kim Valentin (V), 2022-05-23:
Godt, jamen så kan jeg oplyse om, at aktieskatten stiger både i år og næste år, og derfor kunne man jo så gå ud fra, at Radikale er med til at sætte den ned igen, lige så snart det kan lade sig gøre.
Men Europa og verden er da vores virksomheder, så der var masser af plads til at føre vores virksomheder ind i den tale.
Det var bare noget, man glemte, og det er jeg lidt skuffet over.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Det går Radikale ikke med på.
Derfor er det jo ikke blevet til noget.
Og virksomhederne var ikke med i talen, for den handlede om Europa og om verden, som er så afsindig vigtig, også for dansk erhvervsliv, altså i forhold til hvordan vi agerer derude.
Men hvis jeg havde haft endnu mere tid, så havde jeg talt om, hvor vigtigt det er for en sund økonomi, at vi har virksomheder, som har gode vilkår.
Kim Valentin (V), 2022-05-23:
Tak for det, og tak til formanden for Radikale Venstre for ordførertalen.
Jeg sad og ledte efter noget meget vigtigt for et borgerligt parti.
Det fandt jeg desværre ikke, så derfor må jeg italesætte det her – det er vores virksomheder.
Hvor var de henne i den tale?
De var helt væk, synes jeg.
Og vi har masser af dygtige virksomheder, som skal deltage i udviklingen af fremtidens samfund.
Jeg synes, det er helt essentielt, at de gode idéer, der er derude, underbygges af politik, der skaffer arbejdskraft og kapital.
Og det er det sidste, jeg vil tale om her.
For vi har en regering, der foreslår at sætte aktieskatten op gentagne gange, og det går Radikale med på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-23:
Der var heller ikke noget med om Lynetteholm, selv om ordføreren var inde på det Danmark, vi skal være.
Det bliver afsindig attraktivt.
Og videre er det blevet sagt: Lynetteholm vil også betyde et stort løft og grønning af infrastrukturen i Danmark.
Hvis nu det er sådan, at den her nye bydel bliver sådan, at alt er i cykelafstand, hvad skal København så med en trafikskabende havnetunnel?
Kan vi ikke blive enige om, at den bedste måde at lette trængslen på sådan set er ved at udbygge den kollektive trafik, ved at lave samkørsel og ved at lave cyklisme?
Hvorfor så ikke gøre det?
Er det ikke på tide, at vi stopper den her havnetunnel?
Ordføreren lagde vægt på, at der var unge, der krævede handling af de voksne.
Er det her ikke et emne, hvor man skulle handle lidt anderledes?