runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2023-10-13:
Tak for det.
Første skoledag er en meget stor dag for alle børn.
Jeg tror, at alle vi, der er i Folketingssalen her i dag, måske lige kan tænke tilbage på, hvordan vi selv havde det.
Jeg kan i hvert fald huske, at min første skoledag var med masser af sommerfugle i maven, og at man mødte op i skolegården og mødtes der med store forventninger.
Men nogle børn har altså brug for lidt længere tid i børnehaven og har bedst af måske at vente et år, inden de starter i skolen.
Med lovforslaget her sikrer vi, at det nu bliver lettere at give børnene endnu et år i børnehaven.
Jeg skal ikke gå helt i detaljer med lovforslaget, for den tidligere ordfører kom godt omkring det.
Men jeg kan sige, at vi fra Venstres side selvfølgelig bakker op om det her lovforslag, og jeg ved, at det har en stor betydning, måske især for de børn, som måske har haft lidt vanskeligheder i starten af livet, at børn nu får en bedre mulighed for at kunne få yderligere et år i børnehaven, og at man nu inddrager forældrene endnu mere i de beslutninger.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-10-13:
Overgangen fra daginstitution til folkeskole kan for mange børn være udfordrende.
Det er en tid, hvor børn skal tilpasse sig nye rutiner, indgå i nye venskaber og fællesskaber og danne nye relationer.
Samtidig begynder samfundet at stille flere og flere krav og have forventninger til dem.
Overgangen fungerer for langt de fleste, men for nogle børn kan overgangen være svær, og det kan få konsekvenser for barnets velbefindende og fremtidige muligheder, hvis barnet ikke er klar til at starte i skole.
Derfor er jeg glad for, at vi i dag behandler det her lovforslag, der skal gøre overgangen mere fleksibel ved at give flere muligheder for at starte et år senere i skole.
Med tiden er samfundet begyndt at få en voksende erkendelse af, at ikke alle børn er ens.
Det er en sund erkendelse.
Vi ser den afspejlet i folkeskoleudspillet fra i onsdags, hvor vi giver mere valgfrihed til eleverne.
Tiden med rigide rammer og one size fits all er forhåbentlig ved at være ovre.
Nogle børn har brug for mere tid til at udvikle deres sociale og følelsesmæssige kompetencer, før de kan drage fordel af skolemiljøet, og derfor er det vigtigt, at vi giver forældre og pædagoger mulighed for at vurdere, om et barn er klar til at begynde i skole, eller om det vil være i barnets bedste interesse at udsætte skolestarten.
En udsat skolestart vil give mulighed for, at børn, der har brug for det, kan få den ekstra tid og støtte, de behøver for at udvikle sig og trives bedre i skolemiljøet.
Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-13:
Tak for det.
Det, der er positivt, er, at lovforslaget lægger op til et mere ensartet grundlag for afgørelser for skoleudsættelser, samt at lovforslaget lægger op til forskellige perspektiver for dem, der arbejder med indstilling til udsat skolestart.
Men jeg kan stadig væk samtidig godt undre mig over, at der i de her tider med fokus på frisættelse og tillid til de professionelle opsættes nye proceskrav og mere bureaukrati frem for at lade det være op til de involverede parter.
Men jeg kan også ud fra høringssvarene læse, at den foreslåede ordning ikke omfatter børn i private pasningsordninger, og derfor vil jeg godt høre ministerens svar på, hvem der så får ansvaret for skoleudsættelse dér, og om der er en eller anden forskel.
Det fremgår jo i dag allerede af folkeskolelovens § 34, stk. 2, at kommunalbestyrelsen efter forældrenes anmodning eller med deres samtykke kan godkende, at et barns undervisning udsættes med et år efter undervisningspligtens indtræden, når det er begrundet i barnets udvikling.
Godkendelsen kan betinges af, at barnet optages i en børnehave.
Udsættelse af skolestarten med et år skal således ske i dag på baggrund af en konkret og individuel vurdering af barnet og være begrundet i barnets udvikling, men der er ikke fastsat retningslinjer for, hvordan den her vurdering skal foretages, og det er så det, man vil gøre op med nu, så der bliver ens retningslinjer.
Men jeg synes også, det står meget fint i loven i dag, at det også er en individuel vurdering.
Jeg synes måske også, at det er en lidt dyr og bureaukratisk affære, hvis man måske blot kunne have rettet nogle retningslinjer til i loven – måske uden at øge det her bureaukrati, som alle snakker om – når man tænker på den øgede udgift, der jo er på 321 mio. kr.
For Danmarksdemokraterne er det vigtigste ikke, at vi får flere og flere skoleudsættelser, fordi det skal være et mål i sig selv, men at det selvfølgelig er de rigtige børn, der får en skoleudsættelse, også ud fra en individuel vurdering og ud fra deres behov.
Jeg ser frem til den videre behandling af det her lovforslag, og det er i hvert fald vigtigt, at børn, der har brug for og behov for skoleudsættelse, også kan få det.
Det virker, som om der måske tidligere har været nogle barrierer omkring det her; det skal jeg ikke kunne udtale mig, men der er i hvert fald også nogle gode intentioner i det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
Tak til alle partier, der har været på talerstolen.
Alle er jo enige om, at børn skal have den bedst mulige start på skolelivet.
En dårlig start på skolelivet kan få betydning for resten af barnets skolegang, og for nogle børn er et ekstra år i børnehave lige præcis den forskel, der skal til, for at de bliver klar til skolen.
Det har der også været flere ordførere der har henvist til med konkrete eksempler.
Formålet med det her lovforslag er derfor at give børn, der har behov for det, bedre mulighed for at få udsat skolestarten med 1 år.
Som følge af udskrivelsen af folketingsvalg i oktober 2022 blev lovforslaget, som skulle udmønte den her aftale, ikke fremsat, og de afsatte midler blev derfor heller ikke udmøntet til kommunerne.
Forældrenes og dagtilbuddets viden om og kendskab til barnet er jo centralt i vurderingen af, om et barn er klar til at begynde i skole.
Det handler om social modenhed, selvhjulpenhed, barnets evne til at kunne udsætte egne behov og flere andre forhold.
Det samme gælder den viden, som den modtagne skole har om de rammer og ressourcer, der er i skolen til at understøtte barnet.
Det er vigtigt at sikre, at afgørelser om skoleudsættelse træffes på baggrund af al den tilgængelige viden og også den viden, der er tilgængelig på skolen.
Med lovforslaget foreslås det, at lederen af tilbuddet bliver ansvarlig for, at der udarbejdes en pædagogisk vurdering af barnet, hvis der er tvivl om, om barnet er klar til at begynde i skolen i det kalenderår, hvor undervisningspligten indtræder, altså det år, hvor barnet fylder 6 år.
Tak for ordet.
Astrid Krag (S), 2023-10-13:
Tak for det, formand.
Sidste sommer trådte en ny elevfordelingsmodel i kraft.
Det var en model, der bl.a. skulle tage livtag med den skæve elevsammensætning, vi ser i flere af landets store byer, ved at fordele ansøgere fra centralt hold, ikke alene på baggrund af transporttid og ansøgernes ønsker, men også på baggrund af forældrenes indkomst.
Men det lovforslag, vi førstebehandler her i dag, foreslås det at rulle en del af elevfordelingsmodellen tilbage permanent, nemlig forældreindkomsten som kriterie for elevfordelingen, mens det foreslås, at vi holder fast i muligheden for kapacitetsstyring, som er den del af aftalen, der skal modvirke, at lokale ungdomsuddannelser lukker rundtomkring i landet og især i landdistrikterne.
Det var jo et andet vigtigt formål med elevfordelingen.
Det er godt, at vi fortsat har greb om det, for vi skal have gode uddannelsestilbud i hele landet, også der, hvor der er lidt længere mellem husene.
Det er jo lidt en genudsendelse af den debat, vi havde, da vi midlertidigt fjernede det her kriterie, og derfor er der jo nok heller ikke på den måde de store overraskelser, i forhold til hvor vi hver især står.
Derfor bliver jeg selvfølgelig også nødt til at sige, at med lovforslaget her om en fjernelse af forældreindkomst som kriterie står vi fortsat med et uløst problem, som udfordrer vores samfundsmodel.
For en af de vigtigste årsager til, at Danmark er så godt, trygt, tillidsfuldt og rigt et land at leve i,
er, at vi har en meget høj sammenhængskraft.
Den bygger på tillid og tiltro til hinanden og i høj grad på, at vi kender hinanden.
Vi mødes på tværs af sociale baggrunde, på tværs af indkomstgrundlag, på tværs af kulturelle normer.
Det gør vi i klasseværelset og fra barnsben i børnehaven; det gør vi på fodboldbanen; det gør vi i brugsen; det gør vi også, når vi uddanner os.
Her møder vi mennesker, som lever et andet liv end os selv.
Det skaber sammenhængskraft i vores samfund, og det kan i øvrigt også for den enkelte løfte livsindkomsten, karaktererne på uddannelsen og fremtidsperspektiverne, når vi snakker om de her unge – vel at mærke uden at de stærkeste svækkes af den grund.
Det er det, som jeg tror forskerne kalder klassekammerateffekten.
Det er altså en effekt, som skaber frihed og muligheder for den enkelte, men samtidig giver os en sammenhængskraft som samfund, som er så utrolig værdifuld, og som kommer fra, at vi mødes på tværs og ikke kun går i klasse med nogle, der ligner os selv.
Det problem har vi jo så ikke fundet en løsning på på de gymnasier, hvor elevfordelingen er meget skæv, men der står i regeringsgrundlaget, at der skal laves en ny og langsigtet model, der skal modvirke en skæv elevsammensætning.
Vi har givet hinanden håndslag på, at problemet skal løses, selv om det her med forældreindkomst som et kriterie ikke bliver vejen.
Det er jeg rigtig glad for, og det arbejde er meget vigtigt.
Samtidig er vi i regeringen enige om at fjerne kriteriet om forældreindkomst, ikke bare midlertidigt, men også permanent, og derfor kan vi fra Socialdemokratiets side selvfølgelig støtte op om lovforslaget, som det ligger her.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
Jeg er også glad for at høre interessen for hhx og htx, som jeg synes nogle gange fylder lidt for lidt i den sådan gymnasiepolitiske diskussion.
Jeg har fuld forståelse for, at der også rejses kritik af det første år, hvor der bliver optaget på den nuværende elevfordelingsmodel, men nu er det bare sådan, at man som regel hører fra dem, der er mest utilfredse.
Langt, langt de fleste – 94 pct. af alle dem, der har søgt – er jo kommet ind på deres førsteprioritet.
Masser af steder i Danmark er det her slet ikke en diskussion, for der vælger man bare det lokale gymnasium, og der er ikke rigtig noget at rafle om.
Det siger jeg ikke for at negligere, at der også nogle steder er udfordringer; nogle steder har vi ikke ramt kapaciteterne rigtigt, og nogle steder kan man diskutere, om det er de rigtige uddannelser, der er omfattet, og der er også andre spørgsmål, som jeg synes er relevante.
Tak til de ordførere, der har været på talerstolen.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, ønsker regeringen ikke, at forældrenes indkomst indgår som et led i elevfordelingen.
Tilbage i februar sikrede vi derfor, at alle ansøgere til de gymnasiale ungdomsuddannelser blev fordelt efter reglerne for fordeling i afstandszoner.
Hvis der var flere ansøgere til en institution, end institutionen havde kapacitet til at optage, skulle de grundlæggende kriterier være ansøgerens prioriteter og ansøgerens transporttid.
Men med det her lovforslag sikrer vi, at forældreindkomst også fremover afskaffes som kriterium for elevfordeling, altså fra det skoleår, der starter næste august, og fremefter.
Det indebærer, at det grundlæggende fordelingskriterium ud over selvfølgelig ansøgerens prioriteter også fremover vil være transporttid, hvis der er flere ansøgere til en institution eller afdeling, end institutionen kan optage.
I forlængelse af det foreslås lovens bestemmelser om forældreindkomst ophævet, dvs. bestemmelserne om at indhente og anvende forældreindkomst, om inddeling i lav-, mellem- og højindkomstkategori på baggrund af forældreindkomst og om, hvad forældreindkomst består af.
Det foreslås derudover, at bestemmelser om opdeling af landet i geografisk sammenhængende zoner og om fordeling i fordelingszoner ophæves.
Og fordi forældreindkomst ikke længere kan benyttes som et målparameter til at opnå en balanceret elevsammensætning, foreslås mindre ændringer i bestemmelser om kapacitetsstyring og godkendelse af profilgymnasier.
Herudover foreslås en mindre justering af bestemmelse om håndtering af eftertilmeldere.
Det ændrer ikke ved de øvrige elementer i elevfordelingsmodellen.
Det er regeringens hensigt, at vi skal se på en mere langsigtet model, der modvirker den skæve elevsammensætning, for det er fortsat et problem, der skal løses – for de unges skyld, for gymnasiernes skyld og for samfundets skyld.
Men vi skal helst løse det med størst mulig opbakning fra de unge og deres forældre.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-13:
Tak for det.
Det er netop i forhold til at få en langsigtet model, men også i forhold til hele taxametersystemet.
Så hvornår er det, regeringen forventer der bliver handlet på det her område?
Det er jo nu sådan i forhold til de små gymnasier, at man har barberet udkantstilskuddet, altså den forhøjelse, man havde givet, væk i finansloven, og det rammer jo 32 gymnasier, i hvert fald indtil videre.
Det er jo en kæmpe udfordring for mange af dem, som måske også risikerer at lukke.
For der er jo ikke sat noget i stedet for i forhold til de problematikker, der er; der er jo stadig væk en kæmpe udfordring på det her område.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
Vi har ikke sat nogen dato på, hvornår vi fremlægger vores bud på en ny elevfordelingsmodel.
Jeg har også selv haft det sådan, at jeg godt lige ville se erfaringerne med augustoptaget her for at se, hvordan det fungerede første gang med den nye måde at styre det på, herunder med fastlæggelse af kapaciteter på nogle af de større og mere populære gymnasier.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-13:
Samtidig er udfordringen der jo bare stadig væk; det har jo ikke løst det.
Derfor vil jeg høre ministeren, om ministeren kan komme det lidt nærmere, så vi ikke står her igen om et år og der ikke er sket noget.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
Hvad der er sket, tør jeg ikke garantere for.
Så vil jeg også sige, at det at ændre måden, man fordeler gymnasieelever på, ikke er noget, man gør med få måneders aftræk.
Det kommer til at tage lidt længere tid, fra vi beslutter noget, og til det kan implementeres i virkelighedens verden.
Det gjorde det også, da man lavede den her elevfordelingsmodel.
Lotte Rod (RV), 2023-10-13:
Tiden er jo allerede løbet fra, at vi kan lave en elevfordelingsaftale, som kan gælde fra næste skoleår.
Men vil ministeren love at komme med en ny elevfordelingsaftale, som så i det mindste kan gælde fra skoleåret 2025?
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
Jeg tør ikke love noget, men det er rigtigt, som ordføreren siger, at der ikke kommer til at blive fordelt efter en ny model fra foråret 2024 med henblik på optag i august 2024.
Det forudsætter jo også, at vi er enige, og jeg har særlig en ambition om, at det er et lidt bredere flertal, der vil stå bag en ny elevfordelingsmodel, så vi også er sikre på, at den kan overleve lidt længere tid, for det er ikke holdbart, at der hele tiden bliver ændret på reglerne for, hvordan man bliver optaget på et gymnasium.
Lotte Rod (RV), 2023-10-13:
Men så betyder det vel også, at ministeren indkalder til forhandlinger om en ny elevfordelingsaftale i det her efterår, hvis det skal være realistisk, at vi når at lave en aftale, så den kan komme til behandling i Folketinget til næste efterår, og så den kan komme til at gælde fra 2025?
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
Igen vil jeg sige: Jeg tør ikke forpligte mig på en tidshorisont her.
Elevfordelingen er også knyttet til to andre politiske processer, jeg synes er vigtige.
Den ene er, at vi skriver i regeringsgrundlaget, at vi vil se på adgangskravet til gymnasiet, og den anden er, at vi gerne vil se på taxameterstrukturen på ungdomsuddannelserne, og de tre komponenter griber indbyrdes ind i hinanden.
Hvis man f.eks. i forbindelse med elevfordeling skal diskutere, hvad det vil have af konkrete konsekvenser for et specifikt gymnasium, hvis man skruer på den knap, så er det også relevant at se på, hvad det økonomiske grundlag, altså taxametrene, er, og hvor mange elever det er, der overhovedet kunne komme ind på gymnasiet i det konkrete område.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-10-13:
Tak for det.
Med den her aftale begynder man at fordele elever – og det gjorde man jo også før, men før var fordelingen ud fra indkomst – fra hhx og htx.
Hvorfor mener ministeren, at det er det rigtige at gøre, når de gymnasier ikke har de samme udfordringer og begge gymnasieelevorganisationer også mener, at de skal have frit gymnasievalg?
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
Men det mener jeg heller ikke nødvendigvis.
Det er jo en del af den her aftale, men jeg er ikke sikker på, at det ville skulle fremgå af en kommende elevfordelingsaftale.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-10-13:
Det er jeg egentlig bare glad for at høre, for jeg håber, at vi kan holde hhx, htx og hf uden for fordelingen, så vi kun laver fordeling, der hjælper de små ydergymnasier, sådan at man ikke har det som i dag, hvor det faktisk er sådan, at man fordeler elever – det kan man se, hvis man tager et smut til Aalborg – rundt blandt de store gymnasier.
Det giver ingen mening.
Det var jo ikke det, der var meningen med aftalen; meningen var at hjælpe de små gymnasier i udkanten.
Så jeg er glad for at høre svaret.
I politik skal man kunne gå på kompromis, og det er ingen hemmelighed, at det har Liberal Alliance gjort her.
Hele debatten om, at private skulle trække overskud ud af de forskellige velfærdsområder, var på sit højeste, og jeg synes også, at det var en ærgerlig debat, hvor man gjorde nogle velfærdsildsjæle til nogle velfærdsbaroner.
Helt overordnet er det godt, at vi ikke er endt der, hvor vi ville ødelægge muligheden, som vi har i dag, for at vælge et privat alternativ.
Lad mig starte med slå én ting fast.
Det er godt, at der er kommet øget fokus på kvaliteten på de interne skoler.
For der er mange skoler, hvor kvaliteten ikke er god nok.
F.eks. er der mange elever, der ikke har fået tilbud om undervisning i den fulde fagrække, og der er mange elever, der har oplevet, at de er blevet fritaget for fagene, uden at de selv har fået en individuel vurdering.
Dog er jeg bekymret for tilsynsmodellen, altså at man har opdelt det i det faglige og det sociale tilsyn.
Og det er aldrig optimalt, når en kommune skal føre tilsyn med sig selv.
Når man taler med fagpersonerne ude på behandlings- og specialundervisningstilbuddene, er de også bekymret for, at man deler behandlingen op for de udsatte børn.
For den er svær at dele op med tanke på den behandling, de giver børnene.
Der er jo tale om børn, der måske har haft ufrivilligt skolefravær i 3 år og har flere diagnoser.
Liberal Alliance så allerhelst, at der var et samlet tilsyn under socialtilsynet, som selvfølgelig skulle få tilført undervisningsfaglige kompetencer.
De har i forvejen fået tilført kompetencer til det økonomiske tilsyn.
At kommunalbestyrelsen skal godkende et tilbud, er også noget underligt noget.
For i teorien kan kommunen lukke et reelt velfungerende tilbud til fordel for et kommunalt tilbud ved at nægte at indgå en aftale.
Et af de gode punkter i aftalen er, at der kommer mere gennemsigtighed med økonomien i det private, offentlige og regionale.
Det er noget, Liberal Alliance helt generelt har kæmpet længe for.
Gennemsigtighed er altid godt.
Liberal Alliance støtter forslagene.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-13:
Jeg har i første omgang været optaget af, at det her lovforslag afspejler en politisk aftale, der er indgået, og hvor jeg også kan forstå, at lige præcis diskussionen om kvalitetsaftaler og tilsyn fyldte en del ved forhandlingsbordet.
Af respekt for det forhandlingsbord og den aftale, der er indgået, afspejler de her lovforslag selvfølgelig det.
Men derudover synes jeg ikke, der er noget problem med, at kommunen selv fører tilsyn med en institution, der ligger i kommunen.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-13:
Tak for det, formand.
Jeg vil egentlig gerne bruge dette øjeblik til at belyse tre forskellige områder i det her lovforslag, vi står med nu.
For det første er det nødvendigt, at vi som nation styrker vores eksklusive økonomiske zone og skaber de nødvendige rammer for at sikre realkreditfinansiering af danske havvindmøller.
Dette skridt er ikke kun afgørende for at fremme vores grønne dagsorden; det skal også være med til at katalysere væksten inden for vindenergiindustrien.
Ved at etablere solide finansielle værktøjer og mekanismer kan vi sætte gang i udviklingen af havvindmølleprojekterne.
For det andet er det vigtigt, at vi styrker vores finanstilsyn.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at tilsynet har de rette beføjelser til at kunne opdage og regulere ulovlige forhold i finansielle virksomheder.
Vi synes, at det er et godt initiativ at sikre, at Finanstilsynet har mulighed for at slå ned på kriminalitet, også når det handler om eksempelvis at vildlede investorer med misinformation.
Endelig, for det tredje, tager vi også et ansvar for at styrket Garantifonden.
Vi må sikre, at vi kan beskytte forsikringstagere og skadeslidte, selv i de sjældne tilfælde, hvor forsikringsselskaber går konkurs.
Det er afgørende, at vi skaber en økonomisk beskyttelse, der kan træde i kraft og sørge for, at ingen borgere eller virksomheder lider uforholdsmæssigt store tab i tilfælde af finansielle udfordringer.
Dette er en investering i vores samfunds økonomiske sikkerhed og stabilitet.
Disse tre ting, som jeg har valgt at tage med i talen her i dag, er ikke desto mindre vigtige for at kunne sikre større sikkerhed for Danmark og for danske forbrugere.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-10-13:
Først vil jeg sige tak til min politiske kollega fra Socialdemokratiet for ligesom at fortælle lidt om, hvor vigtig den her omstilling er for Danmark, så vi kan blive selvforsynende med grøn energi og ikke mindst komme ud på et erhvervseventyr, som vi også kan brede ud til udlandet, med vores kompetencer.
Og så vil jeg gerne sige tak til min kollega fra Venstre for en god teknisk gennemgang af lovforslagets tre punkter, så jeg kommer ikke til at gå så minutiøst til det.
Det her lovforslag er en vigtig del af regeringens strategi for at styrke positionen inden for havvind og understøtte den robuste finansielle sektor.
Vi har ambitiøse planer om at udvide Danmarks havvindskapacitet i de kommende år.
Dette kræver betydelige investeringer og en klar og tydelig retstilstand, som kan muliggøre realkreditfinansiering af havvindmøller.
Så det er simpelt hen så vigtigt, at vi får det her igennem.
Med det vil jeg sige, at vi fra Moderaternes side støtter dette lovforslag.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-13:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget handler jo, som også fru Lea Wermelin var inde på, helt overordnet om at sikre muligheden for realkreditfinansiering af vindmøller i Danmarks eksklusive økonomiske zone.
Det er store beløb til og en stor finansiering af de danske vindmølleparker, som kan sikres ved at give mulighed for realkreditfinansiering.
Det tager vi i SF overordentlig positivt imod.
Det er afgørende at fjerne de hindringer for grøn omstilling, som findes, og det gælder også i forhold til kapital og finansiering.
Der fremgår af høringssvarene et ønske om også at se på realkreditfinansiering af andre grønne institutioner i Danmarks eksklusive økonomiske zone.
Jeg kan også læse af høringssvarene, at det er Erhvervsministeriet egentlig åben over for, og der vil jeg bare meddele, at det er vi egentlig også i SF.
Det er af kæmpestor vigtighed for Danmark, at vi sørger for, at også finansieringsmulighederne og de private finansieringsmuligheder af vindmølleeventyret, også til havs, er mulige.
Dertil indeholder lovforslaget jo også en udvidelse af udpegningsperioden for sagkyndige ved påbud fra 6 måneder til 12 måneder og implementering af et EU-direktiv vedrørende forsikring af motorkøretøjer.
Det er forslag, vi tager positivt imod i SF, og som i begge tilfælde vurderes at styrke forbrugersikkerheden.