Karin Liltorp (M), 2023-05-23:
I er nok ikke i tvivl om, at vi arbejder hen imod en 70-procentsreduktion af CO 2 i 2030, og overordnet kan vi jo nå det her mål ad flere veje.
Man kan sørge for, at den energi, man bruger, er CO 2 -neutral; man kan rydde op efter sig ved at lagre CO 2 i undergrunden; man kan forbruge mindre energi; og man kan reducere udledningen af drivhusgasser, f.eks. i landbruget; og der er fokuseret på alle de grene i regeringens klimapolitik.
For at starte med det meget positive forventer vi at nå både 2025- og 2030-målet, og det er da fantastisk.
Det skyldes de mål, der er indskrevet i regeringsgrundlaget, samt de klimaaftaler, der er vedtaget på tværs af de fleste partier her i salen, og det er de aftaler, regeringen har fokus på at implementere.
Med hensyn til mere grøn energi er vi allerede det sidste halve år gået fra mål til handling i forhold til flere af de her aftaler.
Det betyder, at vi nu har banen klar til produktion af power-to-x, som inden længe skal kunne bidrage til brændstof til flytrafikken og til den tunge industri, og som I nok også alle ved, forhandler vi lige nu om 9 GW havvind, en massiv investering og udbygning af grøn energiproduktion, som vil føre til, at vi vil have rigelig med grøn el både til os selv, til produktion af nye grønne brændsler og til at hjælpe Europa af med russisk gas og olie.
Udbygningen af havvind vil alene kunne forsyne mere end 10 millioner husstande, hvilket er meget mere, end vi selv kan forbruge i de danske hjem.
Netop inden for produktion af grøn energi kan vi nok godt tillade os at sige, at vi er med helt fremme på verdensplan, og det er vi, fordi vi agter at udnytte de unikke ressourcer, vi har, til en udbygning af havvind.
Men de unikke ressourcer skal ikke udnyttes med et snæversynet fokus på en nedbringelse af CO 2 -udledningen.
Det skulle være en sjov bemærkning.
Der er vi helt enige med Klimarådet.
Der er brug for at tænke i tiltag, som kan sikre, at forsyningssikkerheden også er på det høje niveau, vi allerede kender i Danmark, selv om vi skridt for skridt bevæger os væk fra de kraftværker, der kører på sorte energiformer, som kan producere uanset vejrforholdene.
Og heldigvis er der en rivende udvikling i gang, en udvikling, som vi i regeringen selvfølgelig også er meget opmærksomme på.
Med relativt enkle tiltag kan vi således bevare den høje forsyningssikkerhed, vi kender i Danmark, selv når hele den danske energiproduktion stammer fra vedvarende energikilder, og det synes jeg da også er fantastisk.
Ifølge IPCC-rapporten om klodens tilstand er det dog ikke nok, at vi producerer grøn energi, men vi skal gøre endnu mere for at reducere CO 2 -udledningen i atmosfæren, og her kommer ccs, CO 2 -fangst og -lagring uundgåeligt til at spille en rolle.
Vi skal nemlig sørge for, at den CO 2 , vi udleder, fanges og sendes tilbage i jorden, hvor den ikke gør nogen skade, og i den forbindelse er Danmark også rigtig godt med.
Ja, vi er faktisk mere end godt med.
For vi har givet tilladelse til, at virksomheder kan begynde at lagre den CO 2 i vores undergrund.
Alt tyder nemlig på, at vores undergrund er velegnet til formålet, og heldigvis er der rigtig mange investorer, der er klar til at gå i gang.
De første projekter indikerer endda, at man opnår den reduktion, som man forventer, så selv om teknologien er forholdsvis ny, er det måske ikke så usikkert et kort, som nogle frygter.
Og den næste gren handler jo om at bruge mindre energi og reducere udledningen af drivhusgasser, og som det også allerede er nævnt, skal vi kigge på landbruget, som står for en meget stor del af udledningen.
Landbruget har heldigvis vist sig at være utrolig tilpasningsdygtigt, og de vil gerne den grønne omstilling, så jeg tror på, at vi i fællesskab med dem kan finde gode løsninger.
Den tunge transport er også en udfordring, og vi skal prøve at finde det rigtige niveau for at drive omstillingen.
Den seneste vejafgift er et skridt på vejen, men det har bestemt ikke været uproblematisk for branchen.
Så har man jo heldigvis på EU-niveau besluttet, at fossile biler skal udfases senest i 2030, og der har Danmark presset på, for at det skulle være endnu tidligere.
Men det var det kompromis, man kunne blive enige om.
Så skal vi også fokusere på energieffektivisering, som det også er nævnt.
Vi skal nemlig implementere direktivet for energieffektivisering samt bygningsdirektivet, når det er forhandlet endeligt på plads i EU.
Vi kan gøre mere, for at vores bygninger bliver mere energivenlige, og det har EU's direktiver fokus på, og generelt skal vi bare bruge energien mere effektivt.
Det sikrer vi bl.a. ved at elektrificere vores forbrug, ved at køre i elbiler frem for biler med en forbrændingsmotor eller ved at skifte oliefyret ud med en energivenligere varmepumpe.
Det kan alt sammen bidrage til at reducere vores energiforbrug.
Sidst, men ikke mindst, skal jeg nævne den globale klimaindsats.
For uanset hvordan vi vender og drejer det, får vi altså ikke reddet klimaet i verden alene.
Danmark gør allerede en stor indsats og har været en storeksportør af grønne løsninger, og det er altafgørende, at vi får de store økonomier med i den grønne omstilling, og her tænker jeg bl.a. på lande som Indien og Kina.
I Indien har vi senest haft et meget vellykket eksportfremstød, og her ser vi tydeligt gevinsterne af, at vi i Danmark har så mange virksomheder, der er teknologiske frontløbere, og som kan vise en grønnere vej ude i verden, en grønnere vej, som netop bliver efterspurgt, fordi den også skaber vækst og fremskridt.
Danmark skal være et grønt foregangsland, men for at være en inspirationskilde for andre kræver det, at vi finder løsninger, som de fleste kan se sig selv i.
For som klimaloven også foreskriver, skal vi tage hensyn til danske virksomheders konkurrenceevne og den sociale balance.
Vi skal sætte den grønne barre højt, men samtidig skal vi have alle godt og sikkert med ind i den grønne fremtid, en fremtid, der indeholder mange muligheder, og hvor vi passer godt på klimaet.
Derfor skal løsningerne findes i samarbejdet med de forskellige aktører i branchen og med befolkningen.
Der er ingen tvivl om, at det kræver en stor indsats, og at det bliver dyrt, men eftersom vi alle sammen er enige om, at vi skal gøre, hvad der skal til, er jeg jo ikke i tvivl om, at vi nok skal nå i mål.
Men så vil jeg sige, at man selvfølgelig også skylder at fortælle, hvad det er, man selv vil, og hvilke konsekvenser det har for danskerne.
Så jeg glæder mig til at høre jeres input.
Tak for ordet.