Jesper Petersen (S), 2023-11-09:
Tak for det.
Vi går fra dyrevelfærd til en redegørelse om udenrigspolitikken og en diskussion om den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi her, hvor verden og de geopolitiske forhold jo er under tydelig forandring i de her år.
Med sit forfærdelige angreb på Ukraine udfordrer Rusland direkte den internationale sikkerhedsorden og ikke mindst den fredelige tilstand mellem lande, som Europa har nydt godt af efter så mange og så skrækkelige krige i vores historie.
Man kunne ikke bare handle sig til et mere demokratisk sindet Rusland; Europa lod gassen flyde til sig, men rørene ledte ikke demokrati, frihed og respekt for mindre nabostater den anden vej.
Et andet forhold, der skal tages højde for, er jo, at Kina er blevet en voksende magt, og de søger at øge den yderligere og påvirke den internationale orden efter deres billede.
Det er et land, der ikke er demokratisk, som nægter sin befolkning basale frihedsrettigheder, og som i international sammenhæng f.eks. ikke fordømmer det åbenlyse russiske brud på FN-traktaten, som invasionen af Ukraine er.
Danmark møder og indgår i en mere usikker verden.
Det er en verden med flere magter, der konkurrerer og slet ikke alle deler vore værdier.
Derfor skal vi nu alligevel kæmpe for dem, kæmpe for fred, frihed, demokrati, menneskerettigheder, bæredygtighed, ligestilling og andre centrale værdier, vi står for og mener er vigtige for os og for menneskeheden.
Vi skal ikke blot forfægte dem, men søge at gavne dem så godt og så effektivt som muligt ud fra en erkendelse af de egentlige forhold.
I kortform er det i den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi omsat i begrebet pragmatisk idealisme.
Det indebærer også en tilgang og en arbejdsform med mere ligeværdige partnerskaber i forhold til udviklingslande eksempelvis, hvor vestlige lande ikke altid har så mange point på kontoen, som vi kunne ønske, og som nogle måske også har troet.
Det indebærer også et styrket diplomati og en styrket udenrigstjeneste, som regeringen har foreslået det, altså at vi arbejder for at få flere venner, så at sige, og samtidig udbygger forbindelserne med de lande, som Danmark er allieret med, og som deler vore værdier.
Danmark skal til stadighed være en stærk og troværdig allieret og arbejde for at gavne de organisationer og alliancer, som vores sikkerhed, økonomi og internationale gennemslagskraft beror på, i FN, EU, NATO og i en række af de internationale organisationer, Danmark indgår i, som land og med sine parlamentarikere.
Fredsdividenden giver desværre ikke afkast mere.
Tværtimod vil vores sikkerhed i bred forstand koste mere de kommende år.
Med 2030-planen og de øgede bevillinger til forsvaret, der er besluttet, leverer Danmark fra nu de 2 pct. af bnp til forsvar, som er aftalt med de andre NATO-lande.
I en årrække indgår også flere midler til Ukraine i den opgørelse.
Ud over de politiske, økonomiske og militære bidrag, Danmark stiller med i vores alliancer, har vi nogle forcer i kraft af et stærkt erhvervsliv med særlige kompetencer, ikke mindst i kraft af hvad vi kan bidrage med på det grønne område over en bred kam.
Med teknologi, produkter og myndighedssamarbejde kan vi gøre os gældende.
Det slås fast i strategien, at Danmark skal holde fast i USA som vores vigtigste allierede, og samtidig skal vi rykke tættere på vores allierede, ikke mindst i EU.
Det er et EU, der skal spille en mere aktiv rolle, hvis demokratiske værdier skal stå stærkt i verden, også fremover.
Så sent som i går kunne man jo konstatere stor glæde i de lande, der i kraft af gode fremskridt nu kan indlede optagelsesforhandlinger i forhold til det EU, de aktivt søger at blive en del af.
Andre lande gør også fremskridt og opnår f.eks. kandidatstatus.
At se georgiske flag sammen med EU's stjerner på billeder sendt fra Tblisi i går under stor festivitas var et dejligt syn.
Den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi gør det klart, at sikkerhed har mange facetter.
Det er et vigtigt budskab og med betydning på en lang række politikområder.
Vi skal gøre vores samfund mere modstandsdygtigt og robust på en række fronter.
Det handler om energi- og forsyningssikkerhed, om værdikæder, essentielle dele af den moderne økonomi og den teknologiske udvikling.
Det handler om at beskytte kritisk forskning og viden mod spionage og misbrug.
Vi skal kunne skærme os imod cyberangreb og imod misinformation og manipulation af valg osv.
Det kræver teknologiske forholdsregler og regulering, og som socialdemokrat vil jeg sige, at det også i bredere forstand fordrer en demokratisk modstandskraft, der bl.a. handler om oplysning, uddannelse, offentlig samtale, stærke civilsamfund og den sammenhængskraft og tillid, som også kommer af et udbygget og solidarisk velfærdssamfund.