runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-19:
Det er i hvert fald hypotetisk.
Jeg er også rimelig tæt på den danske finanssektor, og er der noget, den danske finanssektor er meget opmærksom på, så er det at lytte til kunderne, og der er jo derimellem også nogle store kunder, nogle store institutioner eller organisationer, som skal afrapportere, med hensyn til hvor de står i deres miljø- og klimaindsats.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Ja, jeg har beskæftiget mig en del med det, så jeg kender godt til det, og det er jo rigtigt, at der kommer nogle krav om, at man skal redegøre for de aftryk, man har ude i verden, miljømæssigt, klimamæssigt, socialt osv.
Men igen er det ikke obligatoriske klimaplaner, der er ikke en plan i forhold til at sige, at vi i Danmark gerne vil leve op til Parisaftalen, og at vi faktisk også gerne vil leve op til Danmarks 70-procentsmålsætning.
Det er det ikke, og uden den slags planer risikerer vi jo, at man ikke gør sit i forhold til størrelsen.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-19:
Hvis man pålægger noget ekstra, er det jo noget ekstra.
Men det, jeg siger, er, at vi allerede er på vej i den retning.
Med hensyn til ESG står g'et for »governance« og dermed for »ledelse«, og vi kan også kalde det »due diligence« eller »rettidig omhu«, og e'et står for »environmental«, som dækker over både miljøet og klimaet.
Og der er klare regler og retningslinjer for, hvordan f.eks. de børsnoterede finansinstitutioner skal håndtere det, og hovedparten af de danske finansinstitutioner er børsnoteret eller har en størrelse, sådan at de lever op til det etiske kravsæt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Det er jo rigtigt, at der er ESG-krav, altså krav omkring miljømæssige, grønne og sociale tiltag, som man skal leve op til, og at der også er due diligence, altså rettidig omhu, kan man kalde det, i forhold til, hvordan virksomheder skal agere ude i verden og derhjemme, og der er nogle rigtig gode tiltag og forhandlinger, der pågår lige nu.
Det går meget langsomt, men det er i sagens natur ikke obligatoriske klimaplaner, og det er ikke noget, der har noget at gøre med, at man lever op til Parisaftalen.
Mit spørgsmål til ordføreren drejer sig om, at jeg godt kunne tænke mig at se den bank i Danmark – i hvert fald en bank af en vis størrelse – der åbent siger: Nej, vi vil ikke leve op til Parisaftalen.
Tværtimod hører vi jo en finansiel sektor, der siger, at det vil man gerne, at man gerne vil bidrage.
Hvis man vil leve op til Parisaftalen, må man jo i sin egen organisation lave en plan for, hvordan man kommer derhen.
Ergo kan jeg ikke forstå, at der skulle være tale om en masse ekstra byrder i forhold til det arbejde, man alligevel vil gøre.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-19:
Det kunne jo være interessant at vide, hvor mange det reelt drejer sig om af finansinstitutioner, hvor der ikke allerede er igangsat noget, eller hvor børsnoterede regler f.eks. gælder for, hvordan der skal reguleres og rapporteres – med al den lovgivning, der allerede stille og roligt bliver implementeret via EU.
Så som vi ser det i Liberal Alliance, er de fleste allerede reguleret.
De er allerede på vej.
Der er ikke ét finansinstitut, jeg kender til, der ikke har en ESG-plan.
Og sådan alt andet lige er der i den betragtning bedre og andre måder at regulere klimaet på.
Der er vigtigere opgaver for finanssektoren at varetage og sikre end at udarbejde yderligere klimaplaner, sådan som vi ser det.
Så vi støtter ikke det her forslag.
Jeg skulle også hilse fra fru Pernille Vermund fra Nye Borgerlige og fra fru Mona Juul fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de heller ikke støtter det her forslag.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-19:
Tak for det.
Konkret foreslås det, at alle finansielle institutioner skal fremlægge klimaplaner, hvori de redegør for, hvordan de vil bringe deres aktiviteter i overensstemmelse med Parisaftalens 1,5-gradersmål, IEA's klimaneutralitetsscenarie i 2050 og de danske 2030-målsætninger.
Den finansielle institution skal fastsætte et klimaneutralitetsmål for de finansierede absolutte udledninger fra alle sine aktiviteter senest i 2050.
Det foreslås, at den finansielle institutions klimaplan skal have et todelt fokus, dels på eksponering mod Danmark, dels på eksponering internationalt.
Med eksponeringen menes der investeringer, lån og andre finansielle ydelser til private og offentlige virksomheder og privatpersoner i henholdsvis Danmark og udlandet.
Forslaget vil medføre betydelige administrative byrder for finanssektoren, og det vil forventeligt medføre øgede omkostninger til drift, og de omkostninger må vi forvente bliver lagt over på forbrugeren, og de gør det dermed dyrere at være dansker.
I Danmarksdemokraterne er vi meget optaget af ikke at gøre det dyrere at være dansker.
Vi mener, det er rigelig dyrt i forvejen, og derfor kan vi ikke støtte forslaget, da det alt andet lige må forventes at gøre det dyrere at være dansker.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-04-19:
Altså, nu ser jeg jo både Danmark og regeringen som utrolig produktive og ambitiøse på klimamålene.
Jeg møder også et erhvervsliv, der er ambitiøse på klimamålene.
Vi ved alle sammen, at vi skal i mål.
Bare at gøre som de andre lande er jo ikke altid nødvendigvis den rigtige løsning.
Nu kommer der et direktiv fra EU lige om lidt, og jeg er sikker på, at vi i Danmark kommer i mål.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-19:
Det er rigtig godt med tro og håb osv.
Virkeligheden er, at Danske Banks udledninger som følge af deres investeringer svarer til cirka hele Danmarks udledninger.
Det er virkeligheden.
I går havde vi nogle diskussioner om forbrugernes rettigheder.
Mener ordføreren ikke, at det er rimeligt, at man som forbruger i danske pengeinstitutter har en mulighed for at vælge de institutter, der faktisk er mest vidtgående?
Og problemet nu er, at det er frivilligt.
Det vil sige, at de hver især kan lave en klimaplan og på den måde, de ønsker det.
Og som forbruger kan det være meget svært at gennemskue, om det her mål om neutralitet i 2050 rent faktisk er underbygget af handling.
Ved at få lovgivning, som man har i Frankrig og andre steder, om det her, så vil man som forbruger kunne sammenligne de forskellige pengeinstitutter og vælge dem, som rent faktisk har planer, og som man tror på lever op til det her og gennemfører dem.
Hvorfor skal forbrugerne ligesom holdes hen i det uvisse omkring det her?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-04-19:
Det vil jeg gerne svare spørgeren på.
Det mener jeg bestemt ikke forbrugerne bliver.
Der ligger nu forhandlinger i EU, vi løfter i flok, det batter, når flere lande går sammen, der kommer forordninger på det her område, som alle virksomheder inklusive den finansielle sektor skal indrette sig efter.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-19:
Undskyld, men Moderaternes fortrøstningsfuldhed og det med at føle i hjertet, at vi kommer i mål med alle mulige ting, er jo bare ikke altid helt nok.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvorfor det er, at man i Moderaterne ikke synes, at vi også på det her område burde være et foregangsland og vise, hvordan man rent faktisk kunne gøre det her, og så få alle andre med.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-19:
Hvad er det for nogle forhandlinger i EU, ordføreren taler om, som skulle sikre, at de danske pengeinstitutter skal levere den type klimaplan, som ligesom redegør for, hvordan man vil leve op til Parisaftalens mål?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-04-19:
Så jeg tænker, at det er inden for en overskuelig fremtid.
Nærmere kan jeg ikke komme.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Altså, jeg synes jo generelt, at det er vigtigt at besætte bestyrelser med brede kompetencepaletter og sikre, at instituttet er hjulpet af mennesker med bred erfaring, viden og forskellige kompetenceprofiler – det er netop argumenterne for at udvide bestyrelsen.
Her den anden dag modtog jeg på vegne af regeringen en række anbefalinger fra den nordiske techtænketank i forhold til børn og unges trivsel på sociale medier og på nettet, og det illustrerede ret effektivt for mig værdien i at samarbejde på tværs af Norden og de skandinaviske lande.
Lige nu har vi 1 medlem, der netop er udpeget, så vidt jeg er orienteret, på baggrund af de hidtidige anbefalinger og retningslinjer, og det medlem vil jo sidde i hvert fald i perioden.
Men jeg er åben over for at diskutere muligheden for også i fremtiden at have 1 medlem, der kommer fra et andet land i Skandinavien, men har egentlig, og det er jo derfor, vi har ændret det, set det som vigtigere, at kompetenceprofilen afspejlede det, instituttet havde allermest brug for.
De to ting udelukker dog ikke hinanden.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-20:
Det er gode argumenter for at udvide bestyrelsen fra 7 til 9 personer.
Jeg tror – vi var i hvert fald flere, der diskuterede det og havde den idé – at det er vigtigt, fordi der er et tæt samarbejde med de andre nordiske lande.
Derfor kom det også med i den oprindelige aftale.
Så kunne man måske have sagt, hvis man nu havde fastholdt det på 7 personer, at der også var andre kvalifikationer, og at så ville det være svært, men nu har man så ovenikøbet udvidet til 9.
Altså, mener ministeren ikke, at det er en vigtig dimension, og at det sådan set også en lille smule modvirker det, der altid kan opstå i bestyrelser, nemlig en vis fartblindhed, at der kommer nogen helt udefra?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Jeg er et utrolig historieinteresseret menneske.
Var jeg ikke endt på handelshøjskolen, var jeg endt på historiestudiet på Københavns Universitet.
Jeg besøger flittigt de kulturarvsinstitutioner og den kulturarv og de fortidsminder, vi har rundtomkring i landet.
Men jeg sidder jo også p.t. og forhandler finanslov sammen med bl.a. spørgerens kollegaer fra Dansk Folkeparti, og uden at være indiskret her i Folketingssalen vil jeg bare i al stilfærdighed påpege, at spørgerens store engagement i forhold til at ønske flere midler til fortidsminder og til bevaringen af kulturarv ikke er nået hele vejen ind til forhandlingsdelegationen fra Dansk Folkeparti.
Og hvis det nu var tilfældet, ville man jo fra spørgerens side kunne gøre en aktiv forskel for at fremme det, som han nu kritiserer regeringen for ikke at gøre en aktiv forskel i forhold til.
mere kvalificeret
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-20:
Tak for det.
Nu ved ministeren jo lige så godt som jeg selv, at når man som et lille parti kommer ind i en forhandling om en finanslov, er man nødt til nogle gange at fokusere på et enkelt emne, hvis man skal have en forhåbning om at få noget igennem i sådan en finanslovsforhandling.
Så det er ikke et udtryk for, at det ikke er noget, der ligger Dansk Folkeparti rigtig meget på sinde.
Regeringen har derimod fuldt flertal og ville derfor, hvis der var opbakning til det i alle partierne, kunne vedtage at afsætte de nødvendige midler til en prioritering af vores fælles fortidsminder.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Jamen det ligger mig stærkt på sinde, og jeg vil gerne gå yderligere i dialog med spørgeren om de fortidsminder og de bygninger og institutioner, som efter ordførerens opfattelse har det mest presserende behov.
Det er en klar ambition for den her regering, at kulturen skal fylde mere og være mere for flere mennesker, indgå i undervisningsformål, styrke vores oplevelsesøkonomi og i det hele taget involvere flere danskere.
Vores fortidsarv, vores bygninger og konstruktioner, også ude i naturen og i landskabet, er en vigtig del af det, og er der et behov for at prioritere det yderligere, ser jeg på det med åbne øjne, og jeg vil gå til det med et åbent sind.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-20:
Jeg kan nemlig huske, at den meget, meget anerkendte professor Peter Vuust lavede nogle undersøgelser om musik og hjernen, som vi var rigtig mange musikere der fulgte.
For kunne han bevise, at man f.eks. blev bedre til matematik af at gå til musik, så ville politikerne lytte, og så ville vi få nogle flere penge.
Vi hører jo stort set alle ordførere herinde anerkende, at kultur og kunst er vigtigt, og at det også er vigtigt i sig selv.
Så hvorfor er det, at vi ikke bare lytter til dem, der står med tingene hver eneste dag, nemlig kunstnerne selv?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Ja, og det glæder jeg mig til at gøre i samarbejde med de partier, der stemmer for lovforslaget.
Det gør vi jo netop også.
Jeg har brugt en ret stor del af mit arbejdsliv i det private erhvervsliv.
I det private erhvervsliv bruger man relativt betydelige ressourcer, afhængigt af hvilken branche man er i, på netop at bevæbne sig med den nødvendige viden for at vinde markedsandele.
Man bruger også ressourcer på at sørge for at kunne kommunikere med markedet, altså med kunder og interessenter, netop for at sikre, at den viden, man har – det, man kommunikerer – også bliver opfattet på den måde, man ønsker.
Kulturlivet tæller mere end 120.000 mennesker, der går på arbejde hver dag.
Det er det, alle andre laver i det her land, når de holder fri.
Vi sørger for, at det samlede kulturliv får adgang og én vidensportal, hvor man kan gå ind ad døren i forhold til at hente viden, nødvendig sparring og nogle gange ovenikøbet også betale for det.
Det er en god investering.
Det er også en investering, som kommer det her land til gavn kulturelt, demokratisk, dannelsesmæssigt og økonomisk.
Det er jo en terning med så mange sider, at jeg næsten ikke forstår, hvorfor Liberal Alliance ikke kan se sig selv i den for kulturlivet fremragende investering.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-20:
Det gør firmaer jo, fordi de er i fri konkurrence med nogle andre og der er noget, der hedder at gå konkurs.
Her snakker vi jo om, at vi faktisk ikke stoler på det, kunstnerne fortæller os.
For jeg har aldrig mødt en kunstner inden for noget felt, som ikke ved, at det, de laver, er megavigtigt, og som ikke er god til at formidle, hvorfor det er vigtigt.
Det, det jo handler om, er, at vi fra politisk side ikke lytter og ikke anerkender nok, at det er vigtigt, at vi prioriterer, men at vi i stedet for skal have en masse tal, der kan fortælle os, at det er rigtigt, hvad kunstnerne siger.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Jeg er jo lidt ked af, at ordføreren ikke observerede eller i hvert fald lyttede til, hvad jeg sagde før i forhold til viden og kærlighed.
Ingen af delene bliver mindre, når man deler det.
På samme måde er det jo netop for kulturen.
Vi har behov for, synes jeg, at dokumentere, illustrere og mangfoldiggøre den viden, der kan styrke vores kulturliv.
Jeg anerkender, at der er en uenighed her mellem Liberal Alliance på den ene side og regeringspartierne og store dele af de partier, der støtter lovforslaget, på den anden side.
Sådan må det være.
Men jeg håber nu trods alt og nærer håb om, at Liberal Alliance med tiden vil blive overbevist om, at instituttet trods alt, ligesom Idrættens Analyseinstitut, er, var og bliver en god idé.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-20:
Nej, de to ting udelukker jo netop ikke hinanden.
Men altså, jeg er glad for, at ministeren kan se værdien i det og kan se de positive muligheder, der ligger i det nordiske samarbejde, også for udvikling af et analyseinstitut for kulturen.
Og man kan sige, at ministeren jo så får mulighed for at omsætte det i praksis inden længe.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-20:
Tak for det.
Nu nævnte jeg jo i min tale det her med, at der på den seneste finanslov – og det er ikke bare den seneste, det er de mange foregående finanslove – kun er afsat 1,4 mio. kr. til restaurering af fortidsminder.
Det vil sige, at den kulturarv, der handler om alt det, vi kommer af, afsætter vi altså kun 1,4 mio. kr. til.
Nu opretter man så et analyseinstitut, der skal sidde og analysere kulturen.
Det afsætter vi 8 mio. kr. til.
Synes ministeren ikke, at der er en skævhed i den fordeling?
Der må jeg så korrigere ordføreren.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-20:
Det er bare i forlængelse af kommentaren fra hr. Søren Søndergaard.
Altså, det ærgrer også os, at man har taget bestyrelsesmedlemmet med nordisk baggrund ud, for jeg vil da bare bidrage med min egen erfaring på det her område.
Og jeg fandt jo ud af, at man gør rigtig meget i Sverige, man gør rigtig meget i Norge, og man gør rigtig meget i Nordisk Råd.
Der var rigtig mange meget nyttige rapporter, jeg aldrig havde hørt noget om, og det er jo lige præcis det, vi gerne vil bygge bro til, for at vi ikke skal sidde og opfinde den dybe tallerken hver især.
Jeg bragte selv nogle navne i spil, og et af dem er også kommet med i bestyrelsen, og det var faktisk efter forslag fra en dansk forsker, der sidder i et institut i, nu kan jeg ikke huske, om det var Sverige eller Norge.
Så de har jo givet plads til os, fordi de ønsker den synergi.
Jeg kan egentlig ikke se, hvad det skulle koste regeringen, men jeg tror, det er en rigtig god sikring af synergi og videndeling.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-20:
Nej, jeg mener ikke, at et dyrt, bureaukratisk statsligt analyseinstitut er en styrkelse af vores civilsamfund – det mener jeg ikke.
Kim Valentin (V), 2023-04-20:
Jamen formålet er jo netop også at gå ind og understøtte en del af alle de aktiviteter, der er i samfundet, så man ikke farer rundt i forskellige retninger, men netop får retning og viden om de dele, som virkelig skaber værdi ude i de små samfund.
Og jeg tror, at det netop er noget af det, som DF gerne vil slå sig op på, altså at der netop kommer energi ud til de små samfund.
Det er jo også en del af det, der ligger i, at man samler viden og får viden ud til alle de civilsamfundsinstitutioner, der er rundtomkring i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-20:
Vi har ikke brug for et dyrt, bureaukratisk analyseinstitut til at fortælle os, at vi skal prioritere vores kulturarv her i Danmark.
Vi har brug for en ansvarlig politisk ledelse, vi har brug for et Folketing og en kulturminister, der tager den her dagsorden seriøst og sætter den allerøverst.
Mogens Jensen (S), 2023-04-20:
Tak til ordføreren fra Nye Borgerlige – nej, Dansk Folkeparti, det er rigtigt, undskyld.
Ja, det er jo lidt svært at finde ud af iblandt.
Må jeg spørge ordføreren: Er det ikke rimeligt, når man nu stiller sig op på Folketingets talerstol og f.eks. siger, at der på finansloven kun gives 1,4 mio. kr. til at varetage kulturarven, at man har alle fakta med?
Altså, kan ordføreren bekræfte – jeg ved ikke, om han har læst finanslovsforslaget, som regeringen har lagt frem – at der jo bl.a. er afsat midler til at bevare Karen Blixens hjem og bopæl?
Jeg tror, at det er 3,2 eller 3 mio. kr.
Fregatten Jylland har fået en bevilling på 3,2 mio. kr., og der er bevillinger til Dybbøl Mølle.
Det er en lang række bevillinger, der faktisk har til formål at gøre lige præcis det, ordføreren siger.
Hvorfor nævner ordføreren ikke i sin tale, at regeringen rent faktisk afsætter penge til det her?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-20:
Det ville skuffe mig meget, hvis regeringen ikke også afsatte penge til de ting; men jeg vil sige, at det, at der afsættes nogle midler til ting, som er helt nødvendige og helt centrale for vores kultur, er jo ikke ensbetydende med, at det ikke er et kæmpe svigt, at der kun afsættes 1,4 millioner til restaurering af fortidsminder, som står og forfalder.
Altså, de to ting har jeg svært ved se har noget med hinanden at gøre.
Mogens Jensen (S), 2023-04-20:
Jamen undskyld, er Dybbøl Mølle ikke et fortidsminde?
Er Karen Blixen Museet måske ikke et fortidsminde?
Er fregatten Jylland ikke et fortidsminde?
Det vil jeg da gerne høre svaret på.
Og jeg tror, at ordføreren kan finde meget mere på finansloven, som understøtter dansk kulturarv.
Jeg synes bare, at det ville klæde ordføreren at komme med korrekte oplysninger og ikke stå og sige, at der kun er afsat 1,4 mio. kr. til at bevare vores kulturarv – for det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Anders Kronborg (S), 2023-04-20:
Tusind tak.
Jeg synes faktisk, det var et spændende kultursyn, der kom fra Dansk Folkeparti i ordførerens tale, også lidt skræmmende, synes jeg, og sådan helt nyt – ikke mindst, når ordføreren på talerstolen står og postulerer, at vi klatter pengene væk til gøgl.
Altså, mig bekendt er gøgl faktisk noget af det, der ikke som sådan er på finansloven, noget af det, der ikke modtager støtte.
Jeg ved, at ordførerens partiformand har stor veneration for netop gøglerkulturen og er aktiv i forhold til Bakkens Hvile og bruger meget tid på at italesætte den kultur.
Så bare lige inden man svinger sig for meget op i forhold til at sige, at vi klatter pengene væk til gøgl, kunne ordføreren så ikke fortælle, hvor det er inden for gøglerverdenen, at pengene bliver givet til de her gøglere?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-20:
Altså, når vi kan se – og det handler ikke så meget om kulturområdet – en kolossal vækst i antallet af offentligt ansatte inden for administration og øget bureaukrati, som ikke handler så meget om kernevelfærd, er det jo det, jeg forsøger at definere som gøgl, og jeg så hellere, at man brugte pengene på eksempelvis restaurering af vores fælles kultur.
Anders Kronborg (S), 2023-04-20:
Det synes jeg i høj grad er disrespekt, i forhold til at det, som ordføreren synes er dårligt, repræsenterer nogle mennesker, der faktisk tager deres fag og deres branche yderst seriøst.
Det er et af de fag, der har skabt kultur til hele landet, og hvor man har bygget cirkuskulturen op og i øjeblikket rejser land og rige rundt.
Synes ordføreren for Dansk Folkeparti virkelig ikke, at kulturinstitutioner som Bakken og forskellige cirkusser og omrejsende markedsfolk burde man tale lidt mere respektfuldt om, end ordføreren gør her?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-20:
Jeg har stor respekt for de folk, og hvis de sender mig en klage, skal jeg sende dem en meget stor undskyldning.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-20:
Tak for det, formand.
Hvad er vi som mennesker uden kunsten?
Hvad er vi som samfund uden kulturen?
Vi er fattigere.
Især er det vigtigt i krisetider, hvor vi bliver mindet om, at vi aldrig må tage et levende kulturliv for givet.
Derfor støtter vi oprettelsen af Kulturens Analyseinstitut.
Analyseinstituttet skal løse en vigtig opgave, en opgave om at skabe et fundament for forståelsen og videreudviklingen og en opprioritering af kunst og kultur i vores samfund – at skabe et overblik over og en indsigt i kunstens udbredelse og effekt, over kulturelle tilbud og muligheder landet over, og hvad der giver befolkningen i Danmark værdi, og hvad værdi overhovedet er for en størrelse i et kunst- og kulturperspektiv for den enkelte, for vores fællesskab, for folkeoplysning, dannelse og sammenhængskraft.
Tak for ordet.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Jeg må simpelt hen være ordføreren svar skyldig, men jeg vil love at gå på talerstolen under andenbehandlingen eller, hvis det foretrækkes, at orientere udvalget skriftligt.
Det tænker jeg i hvert fald der er behov for, så vi får opklaret det.
I forhold til ordførerens anden bemærkning under ordførertalen tænker jeg, at det er væsentligt, at vi i fællesskab evaluerer, om det, vi har besluttet, virker efter hensigten, når vi kommer længere frem i perioden.
Hvis formanden tillader det, vil jeg sige, at der jo er flere, der har en aftale ovre hos os i Kulturministeriet, og jeg vil, hvis I har lyst, invitere jer alle sammen derover.
Der vil være en lille forfriskning, i og med at jeg tænker, at det kollektive blodsukker her i salen er faldet en smule, i og med at vi er langt over frokosttid.
Så vi ses på Nybrogade nr. 2 lige om et øjeblik.