runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-12-07:
Tak for det, formand.
Her 3 måneder senere virker det lidt, som om det er gået i regeringens glemmebog og forhandlingerne står lidt stille, måske også på grund af de netop overståede finanslovsforhandlinger.
Ikke desto mindre er det noget, der bekymrer mig ganske meget, for der er brug for reformer, hvis vi skal afhjælpe den mangel på arbejdskraft, vi ser i øjeblikket, der er brug for reformer, hvis vi skal sikre vores velstand, og der er brug for reformer, hvis vi skal sikre vores velfærd, hvis vi skal have flere mennesker i arbejde, og hvis vi skal kunne sikre, at det kan betale sig at arbejde.
I forhold til det sidste havde jeg en interessant oplevelse her i kommunalvalgkampen, hvor jeg for rundt i det ganske land.
Et af de steder, jeg besøgte, var det tidligere Lindøværft, hvor bl.a. Fayard huserer nu og har værft.
Der kom jeg forbi, fordi deres fællestillidsmand, Bjarne, havde skrevet til mig og bedt mig om at holde fast i Venstres forslag om at løfte topskattegrænsen.
Det, han sagde, var: Den grønne omstilling kræver en ekstraordinær indsats fra alle håndværkere; når året går på hæld og udendørsarbejdet bliver trist, gråt, vådt og koldt, skal man virkelig trække på de sidste batterier for at finde den sidste energi til at yde den ekstraordinære indsats.
Det er Bjarne ikke den eneste der tænker.
Jeg får mange af den slags henvendelser, og det er fra sygeplejersker, det er fra lastbilchauffører, det er fra flittige mennesker rundtomkring i hele Danmark, som betaler topskat.
Det leder frem til mit spørgsmål: Er statsministeren ikke enig med Venstre i, at vi skal give de her mennesker en håndsrækning, sådan at vi sikrer, at det også for dem kan svare sig at yde den sidste ekstra indsats på arbejdet, og sådan at vi kan gøre noget ved den mangel på arbejdskraft, som mange arbejdsgivere råber op om?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Nej, det har jeg ikke.
Altså, det er grundloven, der er rammen for, hvordan Folketinget sammensættes, og det gælder også de 4 nordatlantiske mandater.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-12-07:
Tak for det, og tak for de rosende ord.
Det her har været diskuteret.
Og der er også røster her i Folketinget, som har talt for, at man fra f.eks. færøsk side bør beslutte, at man altid støtter dem, der vinder valget i Danmark.
Det vil sige, at man respekterer danskernes valg og siger: Vi vil ikke tippe resultatet; vi støtter dem, som vinder, uanset hvad.
Så afmonterer man selvfølgelig sig selv; man bliver mindre politiker og mere sådan en slags repræsentant, men man vil undgå at havne i en situation, hvor en person valgt på Færøerne kan fratage det danske flertal dets sejr.
Og det er som sagt tanker, som også er fremført her i Folketinget af visse medlemmer.
Har statsministeren nogen tanker om den idé, at de nordatlantiske medlemmer altid burde støtte dem, som vinder?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg hæfter mig først og fremmest ved, at spørgeren allerede har tilkendegivet, at spørgeren mener, at den her regering skal fortsætte og jeg skal fortsætte som statsminister, og det håber jeg jo så gør sig gældende, hvis og såfremt det her tænkte eksempel skulle udspille sig efter et valg og der i øvrigt ville være opbakning til regeringens fortsatte virke.
Der er jo mange ubekendte i den ligning.
Og en naturlig konsekvens af, at vi er et rigsfællesskab, er jo altså, at der er nordatlantiske mandater i Folketinget.
Det er ikke noget, vi har nogen planer om at ændre på, og jeg må også sige, at jeg synes, at det i det daglige arbejde, i øvrigt under skiftende regeringer og skiftende nordatlantiske medlemmer, fungerer godt.
Og jeg synes, må jeg bare sige, at de fire nordatlantiske medlemmer bibringer Folketinget noget rigtig, rigtig vigtigt, nemlig et fokus på de forhold, der gør sig gældende, specifikt hvad angår Færøerne og Grønland, men også i forhold til rigsfællesskabets samlede virke.
Så jeg har ikke nogen problemer med eller på anden vis forslag til ændringer af det vilkår, vi arbejder under.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-12-07:
Tak for svaret.
Nej, det er klart, at det formelle er, som det er.
Men det er også et grundlæggende politisk princip, at vælgere og skatteydere er de samme personer.
Og selv om Færøerne og Danmark økonomisk set på mange måder er forbundne kar, har vi hver vores økonomi og hvert vores skattesystem.
Og når jeg stemmer for finansloven, som jeg selvfølgelig vil gøre, så lægger jeg byrder på de danske vælgere, men ikke på mine vælgere, for de betaler jo ikke skat i Danmark.
De kommer ikke til at straffe mig for noget, som jeg gør her, for de mærker ikke konsekvenserne af de byrder, jeg lægger på vælgerne gennem finansloven.
Det vil jeg selvfølgelig ikke gøre, men en person, der er mere slet end mig, ville kunne gøre det; der er mulighed for det.
Og det vil ikke ramme vedkommendes vælgere.
Jeg ved godt, at statsministeren forholder sig til det formelle, men kan hun se det politiske problem i det?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Altså, man forbereder sig på mangt og meget som statsminister, men det lykkes altid hr. Sjúrður Skaale at stille et spørgsmål, man umuligt kan have forberedt sig på, og det gælder også det her.
Det første, jeg gerne vil sige, er, at jeg jo slet ikke synes, at VAR burde være i fodbold
Og det er nok det vigtigste, jeg kan sige i forhold til det her, for fodbolden skal ligesom have lov til at stå for sig selv, og det skal det politiske også.
Det er jo sådan ifølge vores grundlov, at der er 179 medlemmer af det danske Folketing, og at de udgør et mandat hver, og vi har nu engang de spilleregler, vi har i forhold til regeringsdannelse, som vi har ifølge vores grundlov, og jeg udelukker ikke nogen mandater i den sammenhæng.
Og jeg kommer hverken til at gisne om et valgresultat, eller hvad der måtte ske, efter at der har været afholdt et folketingsvalg på et tidspunkt.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-12-07:
Tak for det.
Tiden går, og nu er der kun halvandet år til valget.
Jeg vil sige, at jeg under statsministeren 4 år mere på posten ud over de halvandet.
Hun er jo en dygtig kvinde, og vi har et godt samarbejde, men jeg vil ikke have det så godt med det, hvis det sker på den baggrund, som blev forudsagt i Altinget sidste tirsdag.
Den dag offentliggjorde netavisen det vægtede gennemsnit af november måneds meningsmålinger, og resultatet viste 88-87 til blå blok.
88 mandater valgt i Danmark ville give blå blok en valgsejr, men næppe regeringsmagten.
For det er meget sandsynligt, at valgene i Grønland og Færøerne ville udløse mindst tre røde og højst ét blåt mandat.
Resultatet ville altså blive 90 til de røde og 89 til de blå.
Nordatlanterne ville konvertere de blås sejr til et nederlag.
og så kommer VAR og siger: Nej, der var ikke mål alligevel, vi annullerer det.
Sådan kan nordatlanternes rolle jo være, og man er nogle gange virkelig irriteret på VAR.
Jeg synes som sagt, det er godt, hvis regeringen kan fortsætte, men jeg synes, det er lidt uretfærdigt, og at det måske endda grænser til at kunne kaldes lidt udemokratisk.
Jeg tænker i hvert fald, at man på Færøerne ikke ville bryde sig om det, hvis der var en side, der vandt valget, men at der så kom et mandat, som var valgt i Danmark, og gav sejren til taberne.
Som billedet er lige nu, ville statsministeren selvfølgelig vinde på det, men hun kan også tabe på det.
Hvad mener statsministeren sådan overordnet principielt om, at vi nordatlantere, som ordningen er, kan komme flyvende syd over Atlanten og give sejren til dem, som har tabt et valg i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Ja, jeg deler faktisk den vurdering.
Der var en vittig sjæl, der sagde til mig for noget tid siden, at der efterhånden nok er flere danske børn, der har været i Thailand, end der har været i rigsfællesskabet, og det tror jeg er rigtigt.
Vores rigsfællesskab er noget meget unikt.
Det er en stor del af vores fælles historie, og det er en meget, meget stor del af vores nutid, og nu har vi lige været inde på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske, og der spiller Arktis og dermed rigsfællesskabet en både afgørende og vigtig rolle.
Og derudover er vi jo, også på det personlige plan, dybt filtreret ind i hinanden i rigsfællesskabet qua studier, arbejde, familiære relationer og venskabsrelationer.
Så hvad vi kan bidrage med fra vores side i forhold til at højne kendskabet til og viden om rigsfællesskabet, bidrager vi gerne med.
Og tak for roserne i forhold til den netop indgåede finanslovsaftale, også på det her område.
Helgi Abrahamsen (SP), 2021-12-07:
Det er vigtigt, for at vi har et levedygtigt rigsfællesskab, og det er kun så stærkt, som vi selv gør det til.
Vi som rigsfællesskab har behov for mere viden om hinanden.
Det gælder især for vores unge og børn.
Efter min mening er det især børn og unge i Danmark, der ved for lidt om Færøerne og Grønland, og det er i så fald naturligt, for Danmark er det store land i rigsfællesskabet.
Derfor er vi meget glade for, at regeringen sammen med støttepartierne med finansloven for 2022 vil bevilge 3 mio. kr. til et projekt, vi har udarbejdet sammen med DUF, med titlen »Ungefællesskaber på tværs af Færøerne, Grønland og Danmark« , og derfor vil jeg spørge statsministeren: Deler statsministeren min bekymring om, at de unge i Danmark ved for lidt om Færøerne og Grønland, og hvordan mener statsministeren ellers vi kan gøre op med denne informationsasymmetri?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-07:
Jeg forstår godt, at dette beslutningsforslag bliver fremsat.
For det er bl.a. problematisk, at nogle sager bliver forberedt i Familieretshuset, og når de så når familieretten, skal sagerne nærmest behandles forfra, fordi behandlingstiden er så lang, at der derfor er brug for en ny vurdering af forældrenes og barnets situation.
Der bør dog laves en analyse af konsekvenserne af dette forslag.
Så vi ser frem til den videre drøftelse, og vi ser ligeledes frem til ministerens tilbagemelding på de anbefalinger, som kom i forbindelse med høringen af det familieretlige system, og som udvalget har bedt ministeren svare på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-12-07:
Vi ved også, at der stadig væk pågår diskrimination og marginalisering af grønlændere i Danmark.
Spørgsmålet til os alle må være, hvordan vi kan arbejde hen imod en fremtid, hvor herboende grønlændere behandles ligeværdigt og vi stopper den marginalisering, der er.
Et borgerforslag om en handlingsplan mod hadforbrydelser i Danmark bliver drøftet nu her i Folketinget.
Derfor vil jeg høre, om statsministeren er rede til at lave en styrket indsats for at gøre op med den diskrimination, der sker – også af grønlændere, der bor i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Nu skal jeg jo ikke gå ind i en diskussion af, hvad det er, der bliver breaking news i danske medier, og relevansen af den måde, man udvælger, hvad der går i breaking, og hvad der ikke gør, hverken i forhold til rigsfællesskabet eller danske anliggender.
Men jeg kan sådan set godt forstå det, der ligger til grund for spørgsmålet, nemlig hvorfor der ikke er en større interesse i de danske medier for noget, der er så vigtigt for hele rigsfællesskabet, nemlig rigsfællesskabet i sig selv, men også de vilkår, der måtte være i alle dele af rigsfællesskabet.
Jeg har ikke mulighed for at gå ind og pålægge danske medier, at man skal interessere sig for rigsfællesskabet.
Det har jeg ikke nogen mulighed for eller noget ønske om at gå ind i en konkret diskussion af, men vi har jo som rigsfællesskab en meget, meget stor interesse i, at der er et kendskab, og at der er en viden.
Vi har haft lejlighed til at diskutere det tidligere, bl.a. i forhold til skolen og vores undervisningssystem, som jo er et oplagt sted at starte, for at være sikre på, at alle, der vokser op som børn og unge i rigsfællesskabet, ved, hvad rigsfællesskabet er, men også kender de tre dele.
Men jeg kan ikke gå ind i en konkret mediediskussion.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Det er jo rigtig, rigtig ærgerligt.
Det var jo også en konservativ minister, der stod i spidsen for at få indført det her system, men jeg ved ikke, om det nødvendigvis har noget med det at gøre.
Jeg synes jo, det er rigtig ærgerligt, at man netop ikke vil gå ind og kigge på det, som vi faktisk sad og drøftede, da vi forhandlede, men hvor man så bare endte med at putte flere penge i et system, som åbenlyst ikke fungerer.
Ordføreren taler rigtig meget om barnets tarv, og mener ordføreren så ikke reelt set, at det også er at varetage barnets tarv, at det har sin familie og begge sine forældre?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-07:
Tak for ordet.
Tak til Nye Borgerlige for at bringe forslaget op.
Det er nemlig et vigtigt område, som kræver politisk fokus.
I Det Konservative Folkeparti følger vi også udviklingen tæt i forhold til afviklingen af de sagspukler, der er oparbejdet i Familieretshuset.
Og det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi undrer os over, hvorfor aftalen om Familieretshuset, herunder økonomien i aftalen, ikke er blevet implementeret, som det er blevet lovet i ministeriet, da aftalen blev indgået.
Er det f.eks. dårlig ledelse eller en overimplementering?
Det er for mig stadig uklart.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at den lange sagsbehandlingstid er kritisabelt og uholdbart for familierne, og derfor er Det Konservative Folkeparti også med i den aftale, der blev indgået sidste år, om at lave en midlertidig løsning og en reducering af implementeringen i en periode for at nedbringe ventetiderne i Familieretshuset.
Samtidig blev der også indlagt en evaluering af Familieretshuset.
Derfor er det også svært for os i dag at støtte beslutningsforslaget her, da vi mangler at se resultatet af vores aftale fra sidste år og evalueringen af Familieretshuset.
Det ville være noget underligt at være med i en aftale og så efterfølgende uden at kende den fulde virkning af aftalen løbe fra den og beslutte noget andet midt i perioden.
Samtidig skal vi også huske på, at intentionen med Familieretshuset bl.a. var, at fokus hovedsagelig skal være på barnet, og at der skal være en konfliktmægling i forhold til forældrene, hvilket domstolene ikke udfører.
Så det arbejde med at opnå bedre samarbejde og lavere konfliktniveau mellem forældrene går tabt ved blot at flytte § 7-sagerne, som det her foreslås.
Forslaget her kommer en postgang for tidligt i forhold til vores aftale og evaluering af Familieretshuset.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Christina Thorholm (RV), 2021-12-07:
Men forslaget går jo på, at man tager alle § 7-sager over til domstolene, og det virker jo paradoksalt, fordi det kun er en mindre andel af sagerne, der bliver behandlet der.
Det at belaste domstolene med alle § 7-sager, hvor nogle af dem kan klares med rådgivning og dialog, mener jeg bliver en unødig belastning af domstolene – og det kommer ikke barnet og familien til gavn
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Hvis man opnår den her dialog med forældrene osv., sådan at det ikke er en højkonfliktsag, så har man jo også mulighed for at nedskalere, altså sådan at det ikke er en af de sager, der skal ryge direkte til domstolene.
Men jeg håber, at ordføreren også er enig i, at i de sager, hvor det er så højspændt, at man ikke kan have en dialog, og hvor det fyger rundt med beskyldninger, og hvor det faktisk ender med, at den ene person ikke ser sine børn i nogle gange op til flere år, er det eneste rigtige at gøre at sikre, at der kommer en afgørelse hurtigt, sådan at man kan få løst konflikten, i stedet for at man trækker den i langdrag.
Christina Thorholm (RV), 2021-12-07:
Processen har varet for længe, men der er tilført flere ressourcer – effekten af det vil vi gerne se.
Jeg har nogle tal på, at der er 6.750 § 7-sager, og af dem er der en tredjedel, der går til familieretten.
Resten blev afgjort ved rådgivning eller ved henlæggelse af sagen.
Så det er jo en mindre del af sagerne, der i dag har behov for at komme til domstolen.
Ved at overføre § 7-sagerne fra Familieretshuset til domstolene kommer vi til at belaste domstolene helt afsindigt, fordi der jo er mange flere sager end dem, som reelt set bliver behandlet af domstolene.
Jeg mener, at dialog og proces er vigtigt og er en bedre løsning for mange familier, end at en domstol går ind og træffer beslutningen.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Jo, men det gør de jo allerede i dag.
De bliver belyst i Familieretshuset, og så bliver de afgjort i familieretten, altså de her højkonfliktsager, § 7-sager.
Så det, som man gør med det her beslutningsforslag, er, at man skærer alt det væk, som ligger i Familieretshuset, altså den sagsbehandling, der ligger i Familieretshuset, som tager helt umanerlig lang tid, og som faktisk tit gør, at når sagen så kommer over i familieretten, er tingene forældet; og ret tit kan de nok også konstatere, at sagen ikke er oplyst ordentligt, og så må man starte forfra.
Og i al den tid, der går, er der et barn, der ikke ser enten sin mor eller sin far, hvilket så til sidst også i nogle sager desværre ender med, at barnet mister den ene forælder, fordi man så efterfølgende vurderer, at nu er der gået så lang tid, at barnet måske ikke længere er tilknyttet den forælder.
Helt ærligt: Mener Radikale Venstre ikke, at vi har ventet længe nok, og at der er brug for at handle nu?
Christina Thorholm (RV), 2021-12-07:
Ingen tvivl om, at der er problemer i forbindelse med implementeringen af den nye reform på familieretsområdet ved skilsmisser – det udtrykker forældre og advokater, og det ses desværre også på børnene.
Senest har vi haft en høring på Christiansborg vedrørende det familieretlige system, og her kom der nogle interessante anbefalinger, som vi mener vi skal arbejde videre med.
Reformen havde til formål at sikre hensynet til barnet, og at barnet blev sat i centrum.
Familieretshuset oprettede en særlig børneenhed, der kan yde støtte til børn, der er berørt af de særlige familieretlige problemer.
Vi mener, at det er for tidligt at tilskrive reformen den mindskede tilfredshed, da der har været ganske store udfordringer i form af et langt større antal komplekse sager, end der var taget højde for.
Der har været for få ressourcer til at afholde møder om de komplekse sager, hvilket har medført en lang ventetid.
En egentlig vurdering af reformens betydning for forældrenes tilfredshed og børnenes trivsel må derfor efter vores mening vente til det kommende år, hvor der formentlig vil være bedre overensstemmelse mellem ressourcer og behov.
Der er tilført flere ressourcer, og opfølgningen af tredje kvartal viser, at der er en reduktion i behandlingstiden både i § 6- og § 7-sagerne.
Vi vurderer, at børnene i den givne situation er under et massivt pres, som påvirker deres trivsel, på grund af de lange ventetider og det høje konfliktniveau i nogle familier, når sagerne trækker i langdrag, og det er uacceptabelt for børnene.
Det skal vi forholde os til.
Derudover er vi meget bekymrede for det stigende antal børn, som ikke har samvær med samværsforældrene.
Men samværsområdet blev i sin tid fjernet fra domstolene og lagt i hænderne på et administrativt system, fordi domstolene ikke løste opgaven tilfredsstillende dengang.
Vi ser forslaget om flytning af § 7-sagerne fra Familieretshuset til familieretten som ét forslag til at imødegå den utilfredshed, der er med Familieretshuset, men vi vil afvente behandlingen, og så vil vi bede ministeren om at komme med forslag til håndtering af § 7-sagerne, jævnfør anbefalingerne i den høring, der har været.
For os er det vigtigt at vurdere effekten af de øgede midler, som der er tilført Familieretshuset i forhold til nedbringelse af sagsbehandlingstiden, og vi vil først se den endelige effekt i 2022, men vi mener, at det er godt, at sagerne bliver behandlet i Familieretshuset i dialog og proces, og at det er bedre, end at sagerne afgøres ved en domstol.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-07:
Ja, men jeg må jo også tro på ministeren, når hun siger, at hun har undersøgt det ved domstolene, og de siger, de ikke kan tage byrden på sig.
Altså, jeg bliver nødt til at have undersøgt det mere grundigt, med hensyn til hvilke udfordringer der er i forhold til bare at lægge det over i familieretten.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Så er det ærgerligt, at ordføreren ikke tog telefonen i går, for
så kunne jeg godt have forklaret ordføreren, hvad der er op og ned i det her.
For det er jo sådan set derfor, vi lader pengene og midlerne følge med over i familieretten.
Og når fagpersoner selv siger ret entydigt, at det her er en opgave, man godt kan løfte, at det her er en opgave, man godt kan klare, og at det er den eneste rigtige vej at gå, så mener jeg selvfølgelig, at det er dem, vi skal lytte til.
De har i øvrigt sagt det ret længe, også da vi sad og forhandlede det her familieretlige system, hvor man så desværre endte med bare at poste flere penge i systemet, som det er i dag, i stedet for at lave det om.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-07:
Jeg er enig i, at vi bliver nødt til at kigge videre på det her.
Det er måske blevet meget klart her i debatten, at der er forskellige opfattelser af, om det her kan lade sig gøre.
Vi har nogle eksperter ved høringen, der siger: Jamen det er det bedste at gøre.
Og dem vil vi selvfølgelig gerne lytte til.
Men så har vi samtidig ministeren, der siger, at hun har undersøgt, om man kan levere det videre til familieretten, og dér er man så kommet frem til den konklusion, at det vil øge ventetiden i familieretten, så det ikke er muligt.
Så vi bliver ligesom nødt til først at finde ud af, hvad der er op og ned i det her.
Så jeg ser frem til at få et mere tydeligt svar på, hvad ventetiden er, og hvad op og ned egentlig er – altså noget lidt mere konkret.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Tak for det, og også tak til ordføreren.
Jeg prøvede at ringe til ordføreren i går, fordi ordføreren havde skrevet og spurgt, hvordan og hvorledes med det her forslag, men kom desværre ikke igennem.
Men tak for den positive modtagelse fra SF, og tak for også at anerkende, at der er behov for at få gjort noget ved det her.
Så jeg håber rigtig meget på, at SF holder fast, og at SF på et tidspunkt, forhåbentlig i løbet af udvalgsbehandlingen, vil kunne støtte op om det her forslag, fordi det er et helt rigtigt skridt på vejen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-07:
Jeg tror, det er vigtigt at understrege, at da den her aftale omkring Familieretshuset blev lavet, var det netop for at have fokus på barnet og barnets tarv frem for udelukkende et fokus på forældrene.
Det er jo det, der er intentionen bag det her forslag, og det er ikke det, vi er fra Konservatives side vægter.
Jeg synes, det er vigtigt, at der netop foregår en form for konfliktmægling imellem forældrene i Familieretshuset, som netop kan imødegå det her stigende konfliktniveau.
Det er jo også skadeligt for barnet, hvis der er konflikt mellem forældrene.
Jeg mener bare ikke, at det på nuværende tidspunkt er den rigtige løsning at gøre det her.
Vi skal se, hvordan den aftale, vi indgik sidste år, udspiller sig, når den er færdigimplementeret, og så skal vi også have lavet en evaluering af Familieretshuset, før vi ligesom kan tage stilling til, om det er, som det skal være, eller om der er noget, der skal ændres.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Man kunne også vende det om og spørge, om det ikke kunne være rigtig smart, hvis man startede med, at der faldt en afgørelse om, at det eksempelvis skulle være en 7-7-ordning – bare for at tage et eksempel – så man sikrede, at der lå en afgørelse fra domstolene om, at barnet skulle se begge sine forældre.
Hvis der så efterfølgende stadig er konflikter, kunne man så tage den med forældrene.
For kan ordføreren ikke godt bekræfte mig i, at der, hvor konflikten som oftest ligger, er i konflikten om, hvem der skal have barnet som bopælsforælder, og hvem der skal være samværsforælder, og hvordan samværet i øvrigt skal fordeles?