runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2025-11-19:
Jamen det er jo netop hele essensen i det.
Frem for at man havde lagt det over i reserven, hvor der er en bred aftalekreds, vil ministeren give sig selv en bemyndigelse til noget, der er praksis i dag.
Men hvis det er praksis i dag, hvorfor så ikke lade praksis være praksis, frem for at man giver ministeren en bemyndigelse?
Vi ved godt, hvad der sker, når ministeren har en bemyndigelse.
Så er det måske ikke altid, at ministeren rækker ud til ordførerne; så er det ikke sikkert, at man får en dialog eller en debat om det i forhold til temaerne.
Så jeg vil bare spørge: Vil ministeren ændre det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-11-19:
Man kan sige, at ministeren jo får en bemyndigelse til det, som allerede er praksis i dag.
Det er sådan, at der i dag står i vedtægterne for DSI, at temaerne fastsættes ved årets finanslov.
I praksis har det dog været sådan igennem de senere år, siden satspuljen blev afskaffet, at det har været ministeren, der har oversendt forslag til temaer til ordførerne, som så har kunnet vende tilbage igen med andre forslag eller med opbakning til det.
Og det er så det, som der er bedt om en bemyndigelse til at gøre.
Karina Adsbøl (DD), 2025-11-19:
Jeg vil bare høre: Får ministeren mere magt med det her lovforslag, eller får ministeren mindre magt, i forhold til hvordan det er i dag?
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-19:
Tak for ordet.
Det starter tit hos en eller anden ildsjæl eller en frivilligforening; det er små lokale fællesskaber, hvor mennesker opdager et problem og ikke venter på en bevilling for at handle.
Det er dér, hvor der eksperimenteres; det er dér, hvor der prøves ting af; det er dér, de første beviser på, at noget virker, findes.
Måske er det en bedre måde at få folk ud af hjemløshed på, måske er det en smart måde at få flere udsatte unge ind på arbejdsmarkedet.
Udfordringen i dag er ikke manglen på gode idéer, for heldigvis findes der masser af innovative og sociale væsener her i landet.
Udfordringen er tit at give dem mulighed for at vokse.
Alt for mange initiativer ender som små pilotprojekter, selv når de leverer resultater – og det er så ærgerligt.
For når finansieringen ophører, dør indsatsen, og når en kommune finder en metode, der virker, forbliver den ofte i samme kommune.
Det er ressourcer, kunne have gjort en stor forskel, hvis systemet havde bedre mekanismer til at samle dem op.
Den Sociale Investeringsfond er tænkt som sådan en mekanisme, altså som et sted, hvor erfaringer kan testes, dokumenteres og bringes videre i større skala.
Det er en ganske glimrende idé.
Lovforslaget, vi behandler, handler så om rammerne for DSI.
Lovforslaget gør flere ting rigtigt; det gør formålsspecifikke kapitalindskud muligt, og det giver fonden en tydeligere forpligtelse til at dele sin viden – det er alt sammen meget fint.
Høringssvarene viser dog nogle mulige blinde vinkler og måske nogle optimeringsmuligheder.
Dansk Erhverv gør bl.a. opmærksom på, at mange værdifulde løsninger netop udvikles af private og selvejende aktører og ofte i samspil med frivillige kræfter.
Alligevel kan disse aktører ikke modtage midler via fonden.
De kan deltage, men kun hvis en kommune formelt står på som afsender.
Det offentlige ved nemlig ikke altid bedst, og det offentlige skal ikke stå i vejen for de private initiativer.
Ministeriet svarer, at dette input ikke er relevant for dette lovforslag.
Den Sociale Kapitalfond peger på de strukturelle forskelle i markedet.
DSI's drift finansieres af staten, mens private aktører skal dække alle omkostninger gennem afkast.
Det giver én aktør lavere omkostninger og dermed gunstigere vilkår, og på et område, hvor offentlige og private aktører skal samarbejde om udviklinen, skaber det en skæv balance.
Det ser vi også meget gerne at der bliver rettet op på, hvis de har ret i deres kritik, og det kan ministeren måske opklare.
Men alt i alt er det et fint forslag.
Vi skal have styrket initiativer som Den Sociale Investeringsfond, så vi kan få udrullet mange flere af de fantastiske sociale projekter, der findes i landet.
Og for at slutte i den endnu mere optimistiske tone: Måske ender de projekter, der har været gennem fonden, med at være det, der får Finansministeriet til at indse, at mange sociale indsatser har et stærkt forebyggende element, og at vi derfor skal investere mange flere penge i det her område; altså ,at det er gennem Den Sociale Investeringsfond, vi får skabt grundlaget for at overgå til trivselsøkonomi.
I udgangspunktet støtter Alternativet op om forslaget.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-19:
Jeg beklager forsinkelsen, men der plejer at være en ordfører fra Enhedslisten før mig.
Det er rigtig fint med tillid, men jeg tror også, de fleste ved, at i politik kan man ikke bare have tillid til folk; der er man også nødt til at have en eller anden form for håndfast aftale om, hvordan tingene fungerer.
Så vi kommer også til at stille en masse spørgsmål i udvalgsbehandlingen, for vi er ikke sikre på, at det her er en særlig smart vej at gå.
Så vi kan på nuværende tidspunkt ikke sige, om vi støtter eller ikke støtter forslaget, for vi har brug for at få svar på nogle spørgsmål.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-19:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores normale socialordfører, Tina Cartey Hansen.
Den Sociale Investeringsfond blev oprettet i 2018, da vores gode kollega fru Mai Mercado sad i ministerstolen.
Fonden er et vigtigt redskab til at udvikle indsatser, der både skaber bedre livschancer og bedre økonomi.
Den har et stort potentiale, som vi ikke føler at vi har set det fulde udbytte af endnu.
Derfor hilser vi i Det Konservative Folkeparti flere af elementerne i dette lovforslag velkommen, så vi kan få sat ekstra skub i fondens gode formål.
Muligheden for formålsspecifikke kapitalindskud giver mere målrettede investeringer i områder, hvor der er dokumenterede behov, f.eks. med hensyn til udsatte unge eller seniorer, og det er sund fornuft.
Vi ser også positivt på, at private investorer fremover skal betale et forvaltningshonorar, så det ikke længere alene er offentlige midler, der bærer administrationsomkostningerne.
Det skaber mere rimelige og bæredygtige rammer.
Når det er sagt, vil også Det Konservative Folkeparti gerne udtrykke en bekymring over den del af lovforslaget, der handler om, at ministeren får større kontrol med processen for fastsættelse af temaerne.
Den Sociale Investeringsfond blev jo netop etableret med et armslængdeprincip for at sikre en faglig tilgang og stabilitet på tværs af skiftende regeringer.
Den balance skal vi værne om.
Vi ser derfor gerne, at der i det videre udvalgsarbejde arbejdes for at sikre en klar dialog mellem ministeriet og fondens bestyrelse, så vi undgår unødig politisering af fondens investeringer.
Med de nuværende ændringer vurderer vi dog at lovforslaget samlet set styrker fondens arbejde, og vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-11-19:
Tak for det, formand.
Jeg må sige, at jeg har haft lidt svært ved at overskue, hvad det egentlig er, det her lovforslag indeholder.
For jeg kan forstå, at finansieringen både stammer fra en aftale, som LA ikke er med i, og så en del af det fra en aftale, som LA er med i, og det synes jeg faktisk gør det lidt svært.
For lovforlaget kan man sige, at man med det her formålsspecifikke kapitalindskud kan beslutte politisk, at midler kanaliseres direkte til de sociale områder, som man vurderer har størst behov.
Det er ligesom en måde at gøre offentlig kapital mere målrettet og mere strategisk på.
Det liberale ideal om at skabe værdi for pengene understøttes altså umiddelbart, hvis fonden kan investere i konkrete sociale projekter, som skaber en slags dobbelt bundlinje, altså hvor man både får en social impact og også får en økonomisk gevinst.
Så er det jo både samfundsmæssigt og økonomisk fornuftigt.
DSI kan også hjælpe med at modne nye låneindsatser, der ellers ville være vanskelige at finansiere, og det matcher også liberale principper om, at staten skaber rammer for innovation frem for at overtage alt selv.
Ved at indføre forvaltningshonorar fra private investorer, i stedet for at al administration betales af staten, skabes der også incitamenter for privat kapital til at deltage aktivt, hvilket kan udvide fondens rækkevidde og bæredygtighed.
Men jeg ser også nogle negativer, for når midlerne øremærkes politisk, kan det lægge pres på fonden til at følge politiske dagsordener snarere end udelukkende faglige og effektbaserede vurderinger.
Her giver man jo ministeren mere magt, og det bekymrer mig, om man så vil lægge et pres, for at de følger ministerens politiske dagsorden.
Hvis temaerne besluttes af ministeren og ikke via finanslov eller af aftalepartier, så kan det jo mindske den parlamentariske kontrol over, hvilke type projekter fonden prioriterer.
Det bekymrer os i LA.
Så er der delen omkring tilsyn.
Selv om ministeren får tilsynsrolle, kan det være uklart, hvor stærk kontrollen reelt er, altså hvor tæt ministeriet kan følge fondens investeringsbeslutninger og fremtidige likviditetsstyring.
Jeg har også brug for at blive klogere på bureaukratidelen i det her lovforslag.
Selv om fonden kan opkræve honorar fra investorer, kan det også skabe en barriere for små sociale aktører, som har svært ved at betale det her administrationsgebyr.
Der kan jeg være nervøs for, om det hæmmer diversiteten af sociale projekter , ligesom nye krav om rapportering, tilsyn og resultatformidling jo også kan medføre ekstra administrative byrder for fonden, som så trækker ressourcer væk fra selve investeringsarbejdet.
For jeg synes også, der er noget rimelighed i, at man selvfølgelig skal rapportere om de penge, man investerer osv. Men jeg har simpelt hen brug for at blive klogere, før Liberal Alliance kan tage stilling det her lovforslag.
Derfor kommer vi til at stille en række spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Astrid Carøe (SF), 2025-11-19:
Tak for det.
Lovforslaget her styrker Den Sociale Investeringsfond ved at give hjemmel til formålsspecifikke kapitalindskud, så midler kan målrettes politisk fastsatte temaer som f.eks. unge uden job og uddannelse.
Lovforslaget er en nødvendig forudsætning for, at aftalen om ungeløftet kan realiseres, en aftale, der skal hjælpe de ca. 43.000 unge mellem 15 og 24 år, der hverken er i uddannelse eller i job, gennem en bred indsats med fokus på fællesskab, beskæftigelse og uddannelse.
Den etablerer et nationalt partnerskab med kommuner, virksomheder og civilsamfund for at skabe konkrete jobåbninger og styrke lokale initiativer, og det er en aftale, vi i SF er rigtig glade for.
Aftalen indeholder bl.a. en udvidet indsats for unge med psykiske lidelser.
Målet er at give unge bedre muligheder for at mestre eget liv og blive en del af arbejdsfællesskabet.
Lovforslaget her giver mulighed for målrettede kapitalindskud, så midler kan rettes mod konkrete sociale udfordringer.
Det er positivt, fordi vi ved, at tidlig indsats og forebyggelse virker, så vi kan hjælpe de unge mennesker, der nu er på kanten af fællesskabet.
Et af de spørgsmål, vi i SF har, er den praksis, der er, for inddragelse af ordførerne fremadrettet.
Vi synes sådan set, det er fint at ændre Den Sociale Investeringsfond, så den ændres til den nuværende praksis, men der står ikke noget om, at ordførerne, socialordførerne og handicapordførerne, også skal inddrages.
Der står sådan set bare, at det er ministeren.
Det synes jeg vi skal se om vi kan få præciseret i lovbehandlingen.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-19:
I gamle dage var man typisk nervøs, hvis man skulle tage imod en check.
Man tænkte: Hvad er nu det for noget?
Er der dækning?
Jeg må nok hellere lige ringe til banken og få det undersøgt nærmere.
Det står noget anderledes til i dag.
Vi har desværre alt, alt for meget økonomisk kriminalitet.
Det er også det, politiforliget, der forhåbentlig indgås inden længe, skal forsøge at mane væk.
I økonomisk kriminalitet er det jo kontanter, bitcoin og lignende, der spiller en væsentlig rolle.
Med det her forslag dæmmer man i hvert fald op for, at vi kommer til at rejse med alt for mange kontanter.
Grænsen er på 10.000 euro, og i dag koster det 25 pct., hvis man har mere end 10.000 borgere med udenlands, og fremover bliver det 40 pct.
Ligesom den socialdemokratiske ordfører sagde det, tør jeg næsten også godt sige, at rejser man med så mange kontanter, er der nok et eller andet knas i systemet.
Det er da heller ikke forbudt, heller ikke efter forslaget, at rette henvendelse til myndighederne og redegøre for det, inden man smutter igennem paskontrollen.
Den næste del af forslaget går ud på, at ukurante og urealisable varer kan bortskaffes af myndighederne, når Toldstyrelsen har fastslået det skyldige beløb.
Det sker der heller ikke noget ved.
Jeg vil dog anbefale Toldstyrelsen at bevissikre sig, eksempelvis ved at fotografere og registrere de pågældende effekter, for er de først væk, er der altså en procesrisiko, der bliver til skade for dem, der har bortskaffet det, og det vil så være myndighederne.
Men med de bemærkninger er det jo ganske udmærket, hvis man ellers vil tage procesrisikoen i den pågældende sag.
For så vidt angår eSkatData, kan jeg bare henvise til det, min kollega sagde, nemlig at de ændringer, vi refererer til her, skulle gøre det nemmere for bankerne.
Venstre kan støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak for det.
Med den tankegang skulle man måske bare have ét stort lovforslag om året.
Så stemmer vi, og der er jo en flertalsregering; så kører det jo, og så er der ikke noget bureaukrati tilbage.
Så det må vi overveje.
Anders Kronborg (S), 2025-11-19:
Det er sådan en kommentar i den lidt mere muntre ende.
For jeg synes faktisk, at når ordføreren selv nævner, at der er ti elementer i det her lovforslag, så må man jo sige, at det her er slankning af bureaukratiet i den reneste form, for skulle vi nu have haft ti forskellige lovforslag, skulle vi have været ti gange på talerstolen, og ministeren skulle have haft ti forskellige taler.
Det havde jo været et bureaukrati uden lige for embedsværket.
Nu kan vi bare her efter førstebehandlingen sige, at vi splitter det op, og så er det kun en afstemning og ganske lidt bureaukrati, der går på det.
Med de ord vil jeg sige, at jeg godt tror, vi kan imødekomme at se konstruktivt på at splitte lovforslaget op.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-19:
Tak for det.
Vi behandler et forslag, der udmønter en del af iværksætterpakken, og som der netop blev redegjort for af Socialdemokratiets ordfører, går det jo ud på, at får man en vis grundløn, har små virksomheder også mulighed for at give indkomstskattefri aktier for resten af lønnen, sådan at forstå, at disse aktier først beskattes, når de engang sælges eller ordningen i øvrigt bliver afviklet.
Det kan Venstre fuldt ud tilslutte sig, og det har vi allerede gjort i iværksætterpakken.
Samtidig udmønter forslaget en del af aftalen »En ny kurs for dansk fiskeri«, hvor CO 2 -afgiften bliver suspenderet fra 2026-2028 og først indfaset fra 2029.
Det sikrer også lidt mere forudsigelighed og økonomisk tryghed for fiskerne.
Endelig fastsætter lovforslaget, at uddannelse af børn og unge under 30 år fortsat skal være momsfritaget.
Det skulle jo ellers pålægges moms efter de EU-domme, som netop blev nævnt.
Det kan omfatte musik, dans, sport og andre aktiviteter, og det sikrer, at børn og unge ikke rammes af de nye momsregler, og det synes vi er en ganske glimrende idé.
Selv om vi ikke fuldstændig kan kompensere for konsekvenserne af EU-dommene, er denne momsfritagelse for børn og unge et fornuftigt skridt, samtidig med at vi, som det blev nævnt, er i gang med at indføre en økonomisk kompensation med et nyt skattefradrag for dem, der ikke omfattes af fritagelsen i øvrigt.
Venstre kan støtte forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-19:
Tak for det.
Det fremgår af lovforslaget: »Det bemærkes, at selv om den foreslåede tilladelse er tiltænkt ikke-kommercielle aktører og onlinebingo, kan tilladelsen anvendes af kommercielle aktører og til udbud af alle typer onlinekasinospil inden for grænserne.«
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Men det er der jo så faktisk heller ikke, for det, vi jo gør her, er at sige, at man ikke engang behøver fysisk at være sammen, og at det ikke behøver at være alt overskuddet, der går til det almennyttige.
Så vi laver jo faktisk nogle lempeligere regler her, hvor vi så til gengæld siger, at der skal være en tilbagebetalingsprocent på 4 ud af 5 kr., og at det ikke må overstige 1 mio. kr.
Så har vi til gengæld en fuldstændig simpel, ubureaukratisk og billig model til lige præcis de her fællesskaber, og det er jo det, der gør, at jeg håber, at vi får slået ring om dem, så de også er her i fremtiden, selv om vi med den anden hånd har strammet reglerne for onlinespil.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
En af dem, der udbyder det her, er jo Radio Klitholm, som kommer fra mit eget område.
Jeg er selv med i radioen en gang imellem, og de er rigtig søde.
Det er i høj grad frivilligt drevet.
Mange almennyttige foreninger er også frivilligt drevet.
Det her er penge, som går tilbage til de ældre, som sidder og hygger sig, og som hører med der.
Er der overskud, kan det være, det går til en lokal fodboldklub eller andet.
Jeg ved ikke, hvad de går til i foreningerne, men igen vil jeg spørge, hvorfor der skal være den forskel på det.
Hvorfor skal der være langt strammere regler for en foreningsdrevet Radio Klitholm, end der er for en tilsvarende almennyttig forening i Hvide Sande?
Hvorfor kunne det ikke være de samme regler, man var underlagt?
Sofie Lippert (SF), 2025-11-19:
SF ønsker gode vilkår for danske iværksættere.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at vi ikke mener, at det var det, man faktisk skabte med aftalen for 2024.
Den rummer nemlig skattelettelser, der ikke havde noget med iværksætteri at gøre som hævelsen af progressionsgrænsen for aktieindkomstskatten.
Det var en skæv lettelse, og i dag står vi med endnu en af de skattelettelser.
At udvide medarbejderaktieordningen på den måde, regeringen foreslår, mener vi i SF ikke er vejen frem.
Løn skal først og fremmest være løn, og medarbejderaktier skal ikke være en genvej til at undgå skattebetalinger eller skattegrænser som topskattegrænsen eller den nye mellemskattegrænse.
Når vi samtidig ved, at provenuskøn kan ramme forbi, som vi så i sagen om realisationsbeskatning, er der grund til at være forsigtig.
SF kan selvfølgelig ikke stemme for den del.
Det kommer heller næppe som nogen overraskelse, at vi i SF heller ikke bryder os om suspenderingen af CO 2 -afgiften, som i vores øjne forsinker en grøn omstilling af fiskeriet.
Men vi har indgået et kompromis med regeringen.
Fiskeriaftalen rummer derfor mange gode elementer, som i nogen grad kompenserer for det.
F.eks. fik vi med aftalen indført et forbud mod fiskeri med bundslæbende redskaber i store dele af de danske farvande, hvilket både vil give gevinster for natur og klima.
Derudover lykkedes det os at sikre, at afgiften indfases i 2029 frem for i 2030.
Endelig ligger der i aftalen garanti for, at vi når de CO 2 -reduktioner inden for fiskeriet, som ligger i aftalen om en grøn skattereform.
Når det så gælder momsfritagelsen for undervisning til børn og unge, er vi helt anderledes positive.
Det er vigtigt, at det ikke bliver dyrere for børn og unge at gå til forskellige typer undervisning.
Generelt er kommende prisstigninger på motion ikke hensigtsmæssigt for hverken børn og unges eller voksnes sundhed.
Udfordringen ved initiativet i dette lovforslag kan dog være, at små aktører belastes af unødigt bureaukrati, men der er ingen tvivl om, at fordele opvejer ulemper.
SF kan ikke stemme for det samlede lovforslag, da det både indeholder elementer fra en aftale, vi er med i, og fra en, vi ikke er med i, dog omvendt af den tidligere taler.
Vi håber derfor, at ministeren vil dele forslaget op, så vi kan stemme for suspenderingen af CO 2 -afgiften og momsfritagelse for undervisning af børn og unge samt rækken af mindre ændringer.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-11-19:
Det er en kombination af tilbagebetalingsprocenten på 80 og så, at man ikke må have en spilleomsætning, der overstiger 1 mio. kr. De to krav tilsammen gør, er det vurderingen, at vi rammer lige præcis de små fællesskaber, som det er tiltænkt, og ikke nogen andre mere kommercielle aktører, som vi jo med den anden hånd faktisk ønsker et ret stramt greb om, fordi de netop udbyder onlinespil, som vi kan se en række udfordringer med i vores samfund lige nu.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-19:
Tak for ordet, formand.
Her har vi en pærevælling af et lovforslag, og der er mange dele, så her er et par nedslagspunkter.
Det er vi glade ved.
For det andet forbedres gældsinddrivelsen i SKAT.
Det er vi også glade ved.
For det tredje lappes der på det skøre påfund pludselig at skulle momspålægge undervisning, således at lovforslaget foreslår, at undervisning af unge under 30 år i f.eks. fitness, musik og dans fortsat skal være momsfritaget.
Det synes vi er godt.
Så er der et fjerde element, nemlig udmøntningen af en del af iværksætteraftalen.
Det handler alene om, at unge selskaber ikke har likviditeten til at betale i kroner og ører for at tiltrække det talent, der nogle gange skal til for at indfri deres store ambitioner.
Og det er en sund ting for samfundet, når nye virksomheder kan vokse sig store og derved heller ikke er så hårdt presset på likviditeten.
Så det er faktisk slet ikke et skattespørgsmål.
Det er et spørgsmål om at kunne aflønne med de værdier, man har, og det er et potentiale, man tit har som ung virksomhed.
Denne del af lovforslaget har dog problemer.
Vi mener simpelt hen ikke, at udmøntningen lever op til det aftalte i iværksætteraftalen.
For det første afsættes der færre penge til lempelsen end aftalt, der sættes nogle i vores øjne arbitrære grænser ind for, hvilke selskaber målt på alder og på omsætning, som er omfattet, og disse grænser flugter ikke med kendte kategorier fra f.eks. regnskabsklasser eller andet, der kunne lette kategoriseringen og bureaukratiet og administrationen.
Det er jo ikke for sjov, at man i iværksætteraftalen besluttede sig for at sikre bedre vilkår for medarbejderaktier, og derfor er det en ekstremt vigtig brik i et sund iværksættermiljø, som der er vækst og nye teknologier at hente fra.
Vi foreslår derfor, at regeringen stiller et ændringsforslag til denne del.
De mange andre elementer kan vi stemme for, men i forhold til den sidste del synes vi at regeringen må opfylde det aftalte.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Tak, formand.
Det her lovforslag er, som flere af kollegaerne allerede har været inde på, en slags opsamlingsheat med forskellige elementer fra forskellige aftaler.
Aftalen om en ny kurs for dansk fiskeri fra i år er Enhedslisten med i, og derfor stemmer vi naturligvis for de elementer, der har med det at gøre.
Vi støtter også forslaget vedrørende en momsfritagelse for uddannelse af børn og unge under 30 år.
Så er der jo også en række andre justeringer, som er indeholdt i lovforslaget, og vi kommer i udvalgsbehandlingen til at stille nogle spørgsmål, så vi grundigt kan tage stilling til de andre elementer, herunder også om vi kommer til at ønske, at det bliver nødvendigt med en opdeling af lovforslaget.
Men det er, hvad jeg kan sige indtil nu.