Sophie Løhde (V), 2023-05-09:
Beslutningsforslaget her fra Enhedslisten omhandler et forslag om ligestilling af kravene for opstilling til Folketinget og Europa-Parlamentet.
Enhedslisten fremhæver, at det er vigtigt, at kravene til, hvornår man i Danmark kan stille op til valg, er både rimelige og proportionale.
Og til det sidste kan jeg sige, at det er jeg helt enig i.
Hvis et parti i dag ønsker at opstille til Folketinget, skal partiet indsamle 20.195 vælgererklæringer.
Hvis et nyt parti ønsker at stille op til europaparlamentsvalget i dag, skal partiet indsamle 70.680 vælgererklæringer.
Kravet om de 2 pct. blev i sin tid fastsat, så det svarer til spærregrænsen ved folketingsvalg.
Derfor har Enhedslisten jo ret i, at det kræver flere vælgererklæringer at kunne stille op til europaparlamentsvalget, end det kræver at stille op til et folketingsvalg.
Det kræver nemlig også en langt større andel af stemmerne at opnå et mandat til Europa-Parlamentet, end det gør at opnå et mandat til Folketinget.
Mens vi i Danmark fordeler 175 mandater til folketingsvalg, skal der her i landet kun fordeles 14 mandater til europaparlamentsvalget.
Det kræver i gennemsnit ca. 7 pct. af stemmerne at opnå 1 af de 14 mandater til Europa-Parlamentet.
Det svarer til ca. 197.000 stemmer.
Der er alligevel et godt stykke i forhold til de 70.680 vælgererklæringer.
Når et parti skal indsamle vælgererklæringer, er det for at sikre, at et parti også har en eller anden grad af tilslutning fra vælgerne og dermed også en reel chance for at blive valgt.
Det er et grundlæggende krav at stille til nye partier, som vi skylder vælgerne.
Det er jo især risikoen for stemmespild, som vil være min bekymring, hvis vi fjerner eller slækker på kravene til, at en parti har en eller anden grad af tilslutning blandt befolkningen.
Enhedslisten nævner så reglerne omkring valgforbund som en løsning på den bekymring.
Valgforbund har jo til formål at modvirke, at de store partier bliver favoriseret, og at mindske stemmespild.
Men jeg synes ikke, det er det rette værktøj i den her sammenhæng.
Jeg synes, det er mest fair over for vælgerne, at et parti har en vis opbakning fra vælgerne, før partiet kan stå på stemmesedlen.
Enhedslisten nævner også, at andre EU-lande stiller færre krav til at blive opstillingsberettiget til europaparlamentsvalget.
Og ja, der gælder forskellige krav fra land til land, for der er forskel på den måde, som EU-landene har indrettet deres valgsystemer på.
For det kan godt være, at det er muligt at opstille til europaparlamentsvalg i Østrig ved f.eks. at indsamle 2.600 vælgererklæringer, som Enhedslisten nævner.
Men jeg kan så også forstå, at man samtidig skal stille op og indbetale et bidrag på 3.600 euro, som svarer til 26.800 kr.
Det skal man altså ikke i Danmark – det hører jeg heller ikke Enhedslisten foreslå.
Jeg synes ikke, at forslaget, vi behandler her i dag, i sig selv bidrager til at skabe mere opmærksomhed omkring europaparlamentsvalget.
Jeg synes generelt, det er positivt, at der er mange, der gerne vil oprette nye partier og ønsker at tage del i vores demokrati, men jeg synes også, at vi i Danmark generelt har nogle rigtig gode rammer for alle, der ønsker at danne et nyt parti.
Vi har bl.a. i Danmark en meget velfungerende vælgererklæringsportal, som understøtter nye partier på en, må man sige, meget enkel og meget effektiv måde.
Det er ekstremt nemt i Danmark at afgive en vælgererklæring derhjemme i sofaen fra mobiltelefonen.
I Østrig skal man fysisk møde op på kommunen for at kunne skrive under for partiet.
Derfor vil jeg blot her afslutningsvis sige, at efter regeringens opfattelse er kravene til at stille op til europaparlamentsvalget rimelige og proportionale, og vi ser derfor heller ikke noget behov for at ændre reglerne, som de er i dag, og vi kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.