runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-03-31:
Men vi har også fra de undersøgelser, der har været, eksempler på, at forbruget, når der er sket legalisering i andre lande, ikke er steget, og det er jo også en interessant oplysning.
Med en legalisering kan vi f.eks. få en bedre oplysningsindsats, få produkter, der, når de bliver solgt, er rene, og som er af en bedre kvalitet og ikke er farlige for de mennesker, som bruger dem, og samtidig kan vi kappe finansieringen til rockerne og banderne.
Vi har snakket om rockere og bander i månedsvis og i årevis, fordi det er et kæmpe problem, og de har gyldne dage med de indtægter, de får fra hashen.
I det øjeblik, vi legaliserer den, tørrer den indtægtskilde ud.
Så er det rigtigt, at der er andre måder, man så kan tjene penge på, når man er hardcore kriminel og organiseret kriminel.
Det er rigtigt, men alt andet lige tager vi en væsentlig del af deres indtægter fra dem – indtægter, som kommer i statskassen, indtægter, som kan bruges på forebyggelse, indtægter, som også kan bruges til at forbedre vores alle sammens fælles velfærd.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-31:
Tak for det, formand.
Det ligger i den socialdemokratiske dna at kæmpe for lige muligheder.
Uanset hvem man er, skal man have mulighed for at realisere sit potentiale, og derfor har vi et stærkt fokus på at løfte de mennesker og de familier, der ikke er så ressourcestærke som andre, og derfor kæmper vi for at få alle unge igennem vores uddannelsessystem, så alle er rustet til at gå ind i voksenlivet, hvad enten det så er med et svendebrev i hånden fra en teknisk skole, eller om det er et eksamensbevis fra gymnasiet.
I dag førstebehandler vi et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at igangsætte et lovforberedende arbejde, som skal munde ud i et lovforslag, der legaliserer cannabis i en 3-årig prøveperiode ved en model, hvor statskontrolleret salg er lovligt, og hvor danskerne får ret til at ryge, købe og opbevare cannabis til eget forbrug.
Socialdemokratiet er bekymret over de sundhedsmæssige effekter af forslaget, og vi er bekymret over den indvirkning, som det vil have på sårbare unge og deres indlæring, deres frafald på ungdomsuddannelser og udvikling af psykiske problemer, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
For sårbare unge med ringe trivsel i skolen, socialt eller derhjemme er også dem, der i højere grad risikerer at starte et hashforbrug i de tidlige teenageår, hvis cannabis bliver legaliseret, og for dem kan et hashmisbrug være fatalt i forhold til deres fremtid, deres uddannelse, arbejde og sociale og økonomiske position i samfundet fremover.
En langvarig og hyppig brug af cannabis vil derfor ofte hæmme en persons udvikling med hensyn til uddannelse og arbejde, hvilket er særlig væsentligt i forhold til unge og fastholdelse af uddannelse.
Det er den socialdemokratiske bekymring, som driver vores stillingtagen til det her beslutningsforslag.
Det betyder dog ikke, at Socialdemokratiet lukker ørerne for udviklingen og ny viden.
Vi er meget bevidst om, at andre lande og nogle amerikanske stater har indført legalisering eller afkriminalisering af rusmidler.
Det er ordninger, hvis samfundsmæssige konsekvenser vi løbende holder nøje øje med.
Men det ændrer ikke på, at vi ikke kan støtte det her lovforslag ud fra hensynet til de sundhedsmæssige konsekvenser og de unge, deres uddannelse og deres videre færd i livet.
Jane Heitmann (V), 2017-03-31:
Nu bliver jeg nødt til at starte med at sige, at hukommelsen i dansk politik jo kan være ualmindelig kort, og jeg bliver nødt til at sige til Alternativets ordfører, at vi i Venstre såmænd ikke var modstandere af medicinsk cannabis.
Vi kunne ikke bakke op om det forslag, som Alternativet i sin tid fremsatte, fuldstændig ligesom Lægeforeningen, der i øvrigt heller ikke bakkede op, men vi støtter bestemt medicinsk cannabis og glæder os over, at der er lovlige medicinske cannabispræparater på markedet, som vi jo selv i tidernes morgen har været bannerførere for og talt for at få indført.
Ordføreren nævner så Colorado, men lad os nu lige prøve at holde fast i fakta.
For fakta er jo, at der både i Colorado, men også i Washington, har været en generel stigning i forbruget af cannabis, efter at det er blevet legaliseret.
Hvis man kigger på tallene fra 2012-2013 i forhold til børn mellem 12 og 17 år, kan man se, at der var 11,2 pct., som røg cannabis en gang om måneden.
Det tal var steget til 12,6 pct. i 2013-2014.
Så jeg bliver bare nødt til at tilbagevise det, når ordføreren siger, at der ikke er sket nogen stigning, for det er der.
Det er sådan set det, der generelt kendetegner forbruget af cannabis i USA, nemlig en stigning.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-31:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Nu husker jeg, at ordføreren stod og sagde nogenlunde det samme her i salen for efterhånden halvandet år siden, tror jeg det er, da vi diskuterede medicinsk cannabis, men der ændrede ordføreren da heldigvis mening hen ad vejen.
Så der er lidt håb forude.
Nej, spøg til side.
Vi er jo, tror jeg, her i Folketinget enige om, at vi meget gerne vil basere vores politik på viden, og derfor ærgrer det mig måske også lidt, at ordføreren trækker Holland frem som eksempel, men ikke Colorado.
Nu nævnte jeg før, hvad erfaringerne fra Colorado viser, altså at der ikke er noget højere forbrug blandt de unge.
Så jeg vil bare gerne opfordre til, at vi måske alle sammen ligesom prøver at belyse både de positive og negative elementer og i det hele taget baserer vores argumenter på viden.
Men det, jeg egentlig gerne ville vende tilbage til, var sådan mere en kommentar i forhold til glidebaneargumentet, altså at det, når unge ryger cannabis, er en glidebane til de hårde stoffer.
Hvorpå baserer ordføreren den påstand?
For jeg tror faktisk, at jeg kan finde flere eksempler, der beviser, at det ikke er tilfældet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-31:
Jeg kan sagtens se argumenter for, men argumenterne imod er væsentlig tungere, sådan som vi i Socialdemokratiet i dag vurderer situationen.
Det er meget hypotetisk, når ordføreren siger til mig, at det ikke virker, som det er i dag
: Se bare, hvordan forbruget er, se bare, hvordan der er sket en stigning.
Lige så hypotetisk kan jeg jo sige: Hvordan ville det være, hvis vi ikke havde forbuddet?
Ville vi så ikke have et meget større misbrug?
Ville vi ikke se meget større skadevirkninger hos særligt sårbare unge?
Ville vi ikke se væsentlig flere unge, der skal have behandling i vores psykiatriske behandlingssystem?
Lotte Rod (RV), 2017-03-31:
Men når ordføreren er med på, at der er fuld tilgængelighed til det i dag, mener ordføreren så stadig væk, at man kan argumentere for, at forbuddet virker?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Kan ordføreren måske se en mulighed i, at hvis salget er statskontrolleret, vil man have mulighed for at gå ind og påvirke både pris, udbudssteder, aldersgrænse og indholdsstoffer, og at man på den måde faktisk også sammen med en rådgivning og en hjælp ud af misbruget bedre vil kunne hjælpe de unge end i dag, hvor der er fuld tilgængelighed?
Vi er helt enige om, hvor vigtigt det er at gøre mere for at hjælpe unge ud af misbrug.
Derfor skal mit spørgsmål til ordføreren være: Har ordføreren nogen sinde mødt en ung, som gerne ville ryge hash, og som ikke kunne skaffe det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-31:
Jeg er rigtig glad for at være socialdemokrat, og jeg er rigtig glad for den bredde, vi har, og de positioner, vi har i det danske samfund.
Jeg ved ikke, om jeg skal være glad for, at Alternativets ordfører bekymrer sig over de socialdemokratiske forskelligheder, vi kan have i så stort og så bredt et parti som det socialdemokratiske, for de rummes faktisk meget fint.
Jeg har i min ordførertale her i dag præciseret, hvor det er, Socialdemokratiet har sin primære bekymring.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-31:
Men det bliver jo en påstand, som netop ikke er dokumenteret.
Altså, det bliver jo en påstand, som ikke vil kigge til de erfaringer, der er fra Colorado, som jeg lige har refereret til, hvor man har set klokkeklart blandt 17.000 unge mennesker, at forbruget ikke er steget.
Så er det da bemærkelsesværdigt, at man bliver ved med at påstå, at det nok vil stige, hvis vi legaliserer det.
Her har man legaliseret det, her har man sagt til alle mennesker: Det er tilladt.
Signalet er, at det er tilladt, og alligevel er forbruget ikke steget blandt de unge.
Det er da bemærkelsesværdigt.
Det er jo ikke ukendt, at Socialdemokratiets egen overborgmester i København flere gange har bedt Folketinget om at få lov til at indføre en forsøgsmodel eller en Københavnermodel i København for at komme kriminaliteten i forhold til hashmarkedet til livs.
Jeg synes, det er bekymrende, at Socialdemokratiets gruppe på Christiansborg ikke lytter mere til deres egen overborgmester i landets største kommune, som jo er ham, der står med problemerne til daglig.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-31:
Jeg sagde netop afslutningsvis i min ordførertale, at vi holder meget nøje øje med de erfaringer, der bliver draget andre steder af de modeller, de nu lægger frem i de lande eller de amerikanske stater, hvor man laver en legalisering.
Jeg synes, vi løbende har fået underbygget, også via Sundhedsstyrelsens opmærksomhed her i Danmark, at risikoen er til stede, hvis man legaliserer det.
Jeg er fuldstændig på linje med det, ministeren sagde tidligere, altså at hvis ikke der er et forbud, ja, så er der ikke et forbud, så er der en åbenhed, og det betyder, at argumenterne i forhold til teenagere og andre ikke er til stede, i forhold til at de skal holde sig væk fra hash og andre rusmidler.
Og jeg ville meget gerne kunne fremlægge dokumentationen her, men mit klareste svar er, at det er underbygget i de anbefalinger, som ligger, og som ministeren også nævnte, fra Sundhedsstyrelsen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-31:
Tak til ordføreren.
Ordføreren siger i sin ordførertale, at hvis vi legaliserer cannabis, vil der komme flere unge, der ryger cannabis.
Det er ordførerens påstand.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge, hvad ordføreren baserer den påstand på.
For erfaringerne fra Colorado viser faktisk – man har spurgt 17.000 unge – at niveauet er fuldstændig præcis det samme, som det var før legaliseringen.
Så hvad er det for nogle fakta, hvad er det for en viden, som ordføreren baserer den påstand på?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-03-31:
Jeg er bare nødt til at bede om en uddybende bemærkning om det her med FN-konventionen.
Det er jo åbenlyst.
Det er ikke særlig teknisk, at en vedtagelse af det her forslag vil være direkte i strid med den konvention.
Det tror jeg alle er klar over.
Så er jeg bare nødt til at spørge, om det er SF's opfattelse, at vi kan være ligeglade med konventionerne og bare vedtage de forslag, vi har lyst til.
Eller skal vi ud og opsige den pågældende konvention?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-31:
Jeg beklager, men jeg giver det samme svar, som jeg gav til fru Jane Heitmann.
Jeg tror, det er muligt at finde løsninger, så man kan lave en forsøgsordning, hvor man dels sikrer afkriminalisering af området, dels får noget mere oplysning og måske også styr på, hvad det faktisk er for nogle produkter, der bliver solgt i det kriminelle miljø.
Jeg er bekymret over, at der findes produkter i det kriminelle miljø, som skader mere, end de havde gjort, hvis man havde haft styr på produktionen.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Årsagen til, at vi har bedt ministeren om at redegøre for det her alvorlige spørgsmål, er, at vi i det sidste halve til hele år har fået en mere og mere bekræftet fornemmelse af, at det går den rigtig, rigtig forkerte vej med regeringens handlingsplan 2020, som jo skulle give nogle markante reduktioner af det dårlige arbejdsmiljø, sådan at vi fik sikrere og sundere arbejdspladser.
Enkelte samråd i Beskæftigelsesudvalget har også bekræftet vores fornemmelser, for ministeren har stykvis prøvet at forklare, hvordan verden ser ud f.eks. på det psykiske område.
Det er jo dybt chokerende at høre, at der faktisk bliver flere og flere mennesker, der lever under et dårligt psykisk arbejdsmiljø og med store belastninger, at der bliver flere og flere, der lever på deres arbejdspladser med smerter på grund af muskel- og skeletproblemer, og der er noget, der tyder på, at hvis vi rigtigt går i dybden med statistikken, er antallet af alvorlige ulykker også stigende.
Det vil sige, at på de tre parametre, som ministeren og forligskredsen har sagt de har et mål om at nedbringe med henholdsvis 25 og 20 pct., går det stik modsat af, hvad der er planlagt.
Så fik vi da også, da ministeren var inviteret til forespørgselsdebat i går, en meget, meget klar melding fra ministeren om, at det er fuldstændig rigtigt, det går helt ad Pommern til med de mål, som er sat.
Og vi er to tredjedele af vejen frem mod 2020, så der skal jo snart begynde at ske en ændring af tingenes tilstand, hvis de mål skal nås.
Derfor har vi bedt ministeren om at redegøre for, hvordan han ser på situationen, og hvad der kan gøres for at rette op på den meget, meget alvorlige udvikling eller afvikling, der i øjeblikket er i gang.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-31:
Jeg har meget forståelse for det, spørgeren adresserer, og det er selvfølgelig noget, vi skal være opmærksomme på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-31:
Nu bruger jeg bare anledningen til at diskutere, hvordan vi beskytter borgernes ret til at sikre deres meget private og personfølsomme oplysninger.
Jeg siger bare, at vi har den mulighed for det nu, fordi vi faktisk er i gang med at implementere et ret vidtgående direktiv, som har mange gode elementer i sig.
Derfor synes jeg også, det er i orden at sige, at nu knæsætter vi det her, som har været et princip indtil videre, nemlig at man har nogle forskellige kriterier, der skal sikre, at det land, man så sender oplysningerne til, har en vis standard.
Så vil jeg høre ministeren, om han selv har nogle vurderinger af, hvad en sådan situation kunne være, eller hvilken type lande eller under hvilke omstændigheder det kunne være.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-31:
Jeg tror, det i den her sammenhæng er vigtigt at få sagt, at lovforslaget ikke i sig selv fører til, at der udveksles flere oplysninger med tredjelande.
Direktivet betyder, at alle EU-medlemsstater skal overholde de samme regler, når der videregives oplysninger til tredjelande.
Så er der nogle minimumskrav til niveauet for databeskyttelse i de tredjelande, som medlemsstaterne overfører oplysninger til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-31:
Vil ministeren prøve at sætte et par ord på en situation – det kan være en situation, der har været, eller en hypotetisk situation – hvor ministeren ville være tryg ved, at danske borgeres personfølsomme oplysninger blev videregivet til tredjeland?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-31:
Det må vi drøfte i det videre.
Det vil jeg ikke lige stå her og give tilsagn om.
Men jeg vil give et tilsagn om, at de bekendtgørelser, som skal udstedes i medfør af loven, vil blive sendt i høring med en normal høringsfrist, så de parter, der kender til det her, får god tid til at svare.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-31:
Tak for talen.
Jeg synes, at ministeren helt korrekt understregede to forhold.
Det ene forhold er, at det her er et uhyre omfattende og uhyre kompliceret stykke lovgivning.
Det er så at sige en bunden opgave, i hvert fald for alle os, der ønsker, at den parallelaftale eller særaftale, hvad man nu vil kalde den, om Europol falder på plads.
Og her i Folketinget, og nu kommer påsken også, har vi meget begrænset tid til at nå det her igennem.
Det var jo derfor, at jeg har annonceret et forslag, som går ud på at indsætte en revisionsbestemmelse, så vi siger, at efter en relativt kort årrække kigger vi lige på det her igen og ser, om vi har fået det hele med, også set i lyset af at der er rigtig meget i det her lovforslag, der overlades til bekendtgørelsesstof, og som vi altså ikke behandler direkte her i Folketingssalen.
Så i forlængelse af de fremragende punkter, som justitsministeren selv fremlagde i sin tale, vil jeg bare høre, om justitsministeren ikke vil være positiv over for et sådant forslag.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Det kan vi jo skrive sammen om bagefter.
Først vil jeg sige, at det jo er fint at erkende, at det er ravruskende galt, men hvorfor i alverden har forligskredsen så nægtet at lytte, når vi gang på gang har advaret om det her?
I 2011, 2015, 2016 og 2017 har vi advaret forligskredsen om, at det her ikke ville lykkes, men man har bare vendt ryggen til, og man har ikke engang villet inddrage de partier, der ikke er i forligskredsen.
Man har ikke lyttet til fagbevægelsens mange, mange gode råd.
Hvorfor har man ikke det?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-03-31:
Nu er det jo sådan – det er i hvert fald den måde, vi arbejder på i Socialdemokratiet – at vi lytter rigtig meget både til arbejdsmarkedets parter og også gerne til andre partier i Folketinget.
Men lige netop i den her sag kan jeg for det første sige, at de tal, der er kommet nu, bygger på den forskning, der foregår i det nationale forskningsinstitut, og der er vi i hvert fald nødt til at lægge vægt på, at det er nogle tal, som vi kan stole på stemmer.
For det andet synes jeg, det er forkert af spørgeren at sige, at vi overhovedet ikke har reageret i de andre år.
Og i den situation har jeg også lyttet til andre, bl.a. arbejdsmarkedets parter.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Er den her dramatiske, negative udvikling, som blev dokumenteret gennem tal i går, kommet fuldstændig bag på Dansk Folkeparti?
Nu hørte jeg i går en repræsentant for FOA udtale, at det altså ikke var raketvidenskab at regne ud, at vi er endt der, hvor vi er.
Er det raketvidenskab for forligskredsen?
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-31:
Jeg kan forstå, at hr. Christian Juhl lytter til alt, hvad der kommer fra Fagbladet 3F, men jeg har ikke sagt, at der skal bruges færre penge.
At journalisten så skriver, hvad han vil, og som passer i hr. Christian Juhls kram, er så mig uvedkommende, for jeg har også snakket om, at vi skulle væk fra den elevatortrafik, at vi skulle have et fast grundlag, men hvor det skulle ligge, kunne jeg ikke sige noget om.
Jeg tror ikke, der er nogen af os her i dag, der kan sige noget om, hvor niveauet for Arbejdstilsynet skal ligge, og hvor mange penge der skal tilføres Arbejdstilsynet.
Det tror jeg ikke der er nogen der kan.
Men jeg er ked af, at Fagbladet 3F ikke skriver, hvad jeg siger.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Jeg er ked af at sige det, men hr. Bent Bøgsted taler fuldstændig udenom.
Jeg forklarede om fire områder, hvor han har været med til at lave deciderede forringelser.
Jeg har prøvet at løbe dem ind – desværre med et meget langsommeligt Socialdemokrati ved roret – med nogle lappeløsninger.
Jeg vil også gerne have grundlæggende løsninger.
Men ikke engang nu, hvor hr. Bent Bøgsted har indflydelsen, bruger han den til noget som helst.
Hvordan tror hr. Bent Bøgsted at man kan få Arbejdstilsynet til at fungere uden flere penge?
Hvordan tror hr. Bent Bøgsted, at man kan få en arbejdsmiljøorganisation til at virke uden bedre uddannelse?
Hvordan tror hr. Bent Bøgsted man kan få det her til at fungere uden bedre rådgivning til virksomhederne?
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-31:
Det er da fuldstændig korrekt.
Forligskredsen har selvfølgelig også lyttet til arbejdsgivere, vi har lyttet til fagforeninger, og hvad de har sagt.
I forhold til det, som hr. Christian Juhl nævner her, skal vi lige huske på, at de tal, vi har her, er for 2012, 2013 og 2014, hvor hr. Christian Juhl jo sad som støtteparti for en tidligere regering, og der har, så vidt jeg ved, ikke været nedskæringer, medmindre hr. Christian Juhl har stemt for det.
De nedskæringer, som hr. Christian Juhl taler om, handler om, at der har været afsat en pulje; så er den udløbet, og så har der været afskedigelser.
Det er beklageligt, men sådan er det, når man har den her elevatortrafik i Arbejdstilsynet.
Det er også derfor, at vi i forligskredsen snakker om, at vi skal have et fast grundlag, at det hele tiden skal være den faste ramme, der skal arbejdes inden for.
Vi skal ud af den her elevatortrafik, hvor der bliver tilført et beløb; så bliver der ansat nogle, og når det så er udløbet, skal de afskediges igen.
Det skal vi selvfølgelig have stoppet.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Tak for det, og tak for ordførertalen fra Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg er lige ved at rykke hovedet, ej, håret af mig selv – det andet ville være farligt.
DF siger, at det ordner man i forligskredsen, og de har nu i 6 år sagt, at de ved bedst selv.
Men jeg har gang på gang, mens jeg har siddet her i Folketinget, sagt: Hvorfor kan vi ikke deles om den viden, vi har?
Man er sig selv nok.
Så hører man her Dansk Folkeparti – som har været med til at lukke bedriftssundhedstjenesterne, der kunne give rådgivning, som har været med til at skære ned på Arbejdstilsynet med 140 stillinger, som har været med til at svække arbejdsmiljøorganisationen på arbejdspladserne, som har været med til at svække uddannelsen af de folk, der har ansvaret for arbejdsmiljø og sikkerhed i virksomhederne – sige: Ja, det kunne vi jo ikke vide.
Er det fuldstændig forkert, når jeg siger, at jeg gang på gang har advaret Dansk Folkepartis ordfører om, at de her tiltag ikke slår til?
Naser Khader (KF), 2017-03-31:
Det Konservative Folkeparti støtter også lovforslaget.
Vi har noteret os, at der ikke er en stor difference mellem den måde, man behandler personoplysninger på i dag, og det, der ligger i direktivet.
Nogle steder udvides de registreredes rettigheder, og andre steder pålægges myndighederne en række yderligere forpligtelser.
Det afgørende er, at der er en fornuftig balance mellem myndighedernes muligheder for at bruge teknologien og samtidig at sikre sikkerheden for de registrerede.
Den balance synes vi er fundet.
Vi giver bl.a. de registrerede øget mulighed for information, indsigt, berigtigelse og sletning af personoplysninger.
Myndighederne forpligtes omvendt under visse omstændigheder til at orientere den registrerede om databrud.
På den måde kommer vi til at behandle den registrerede borgers data værdigt og sikkert.
Sidst, men ikke mindst, noterer vi os, at lovforslaget er en forudsætning for en samarbejdsaftale mellem Danmark og Europol.
Det er en aftale, som vi brændende ønsker os for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Med andre ord: Vi støtter forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-03-31:
Reaktionen er ikke bare at nedsætte et udvalg.
Reaktionen er sådan set, at vi mener, at der er behov for at tage en pause i de tiltag, som vi foretager.
Jeg kan se, at hr. Christian Juhl lige spørger, hvad meningen er med det.
Nej, tingene skal ikke stoppe.
Men vi kan bare se, at det, som vi troede virkede, og det, som jeg er sikker på rigtig mange i fagbevægelsen også har troet virkede, åbenbart ikke har virket. Der er sket rigtig mange ting.
Der har været nedskæringer.
Der har også været nedskæringer efter de her måletal.
Men vi er ikke sikre på, hvad der virker.
Derfor er det set fra vores side rigtig, rigtig vigtigt, at det, vi nu gør, bliver gjort rigtigt.
Hver en sten bliver vendt.
Alle forslag bliver undersøgt.
Og så skal vi gøre de rigtige ting fremadrettet.
For vi kan ikke leve med den situation, vi har i øjeblikket.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Jeg kan forstå, at svaret og reaktionen på den her dramatiske udvikling, som Socialdemokratiet nu tager ansvar for, er, at vi skal nedsætte et udvalg.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-03-31:
Jamen det kan jeg jo sige ganske kort: Jeg og vi føler et fuldt medansvar for, at tingene er gået i den forkerte retning.
Jeg synes, det fremgår meget tydeligt af det, som jeg selv siger, og af det, som står i det forslag til vedtagelse, som ligger til Folketinget.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Formanden for LO, Lizette Risgaard, kommenterede de her dramatiske tal i går med en udtalelse om, at hun håbede, det var et nødblus, der blev set fra kontorerne her på Christiansborg.