runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-04:
Tak for det.
I dag diskuterer vi forebyggelse af sexchikane og det forhold, om de mange hændelser kalder på mere lovgivning.
Det er rigtig vigtigt.
Lad mig slå fast: Sexistisk adfærd er uacceptabel.
Alt for ofte bliver sexistisk adfærd bare kaldt humor og god stemning.
Men alle ved godt, at der er forskel på et kompliment og en sexistisk kommentar.
Vi skal ikke normalisere sexisme; vi skal have en åben dialog om det.
Det kan vi godt.
Det skader ikke mand og kvinde.
Det gør det ikke sværere at være mand.
Det her er ikke for sjov; vi anerkender problemet og mener, at der skal tages action.
Der har gennem årene været alt for mange overgreb, som er helt uacceptable.
Det er alvorlige sager, som der ikke bliver slået hårdt nok ned på.
Jeg bliver meget berørt af kvinder, som føler, at det er skamfuldt at tale om.
Ingen skal bære rundt på disse oplevelser alene.
Overgreb og befamlinger er de værste.
Som mor til døtre, som er studerende og i fuld gang med at tegne deres karrierer, kan jeg da godt være bekymret.
Der er vel ingen forældre, som har lyst til, at deres børn skal udsættes for sexisme.
Det er bare ikke i orden at undertrykke ansatte på den måde.
Og det er heller ikke i orden, at de, som undertrykker, kan beholde deres magtfulde positioner.
Det skal være slut.
Vi gider det bare ikke mere!
Folk skal selvfølgelig opføre sig ordentligt.
Man må heller ikke køre for hurtigt, snyde med skatten eller tage af kassen – det siger sig selv.
Nu handler det om at rette skytset mod nu og fremtiden, så vi sikrer, at det får konsekvenser for de mænd og kvinder, der ikke kan opføre sig ordentligt, ligesom vi alle sammen har et ansvar for, at retssikkerheden i processen ikke sættes over styr.
Sexchikane skal bekæmpes, men det er først og fremmest en kulturforandring, der skal til.
Ministeriets redegørelse lægger i hovedsagen op til at løse udfordringen gennem dialog, hvilket er positivt.
Det er en mere realistisk tilgang end at forsøge med lovgivningstiltag, som nogle ellers kan være fristet til, fordi det viser handlekraft.
Her tror vi på, at det er en kulturforandring, der skal til.
Og det skal ske i trepartsdrøftelser for at finde fælles løsninger på, hvordan kulturen på arbejdspladsen kan ændres.
Vi støtter derfor forslaget til vedtagelse fra Venstre.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Tak for det.
Hvor er jeg dog glad for at høre, at ordføreren også synes, at det her virkelig er et stort problem, og at ordføreren også kan se det her med, at det skal blive nemmere at være kvinde på det danske arbejdsmarked, og at det ikke gør det sværere at være mand.
Det synes jeg er så fedt – tak for det!
Det, jeg vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren ikke er bekymret, med hensyn til om den her kulturændring kan ske af sig selv.
Nu er snakken om det døet ud i medierne, og måske er den også døet ud omkring frokostbordet på arbejdspladserne, så hvordan holder vi liv i de her snakke, hvis vi ikke gør noget herindefra, altså hvis man ikke har tænkt sig at sige, at arbejdsgiverne skal have det ansvar og at vi skal lave noget lovgivning?
Hvad tænker ordføreren om det?
Er ordføreren ikke bekymret for, at det dør ud?
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-04:
Jeg er ikke bekymret for, at det her kommer til at dø ud.
Jeg mener, at det her er noget, der skal ske ude i virksomhederne, og jeg noterer mig de 14 initiativer, som regeringen vil sætte i værk, for vi har god lovgivning på det her område.
Så det, det handler om, er jo en kulturforandring.
Og hvordan skaber man den?
Det gør man jo ved hele tiden at italesætte den.
Jeg tror ikke på, at vi skal have mere lovgivning, men jeg tror på, at vi som rollemodeller herinde selvfølgelig skal blive ved med at tale om det – det er jeg helt enig i.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Rigtig mange kulturændringer i vores samfund er faktisk gennem årene sket gennem lovgivning, og det kan være et ret godt middel til at ændre en kultur, selv om det er lovgivning, fordi man så opfordrer folk til at få snakket om nogle ting, de måske ellers ikke ville have snakket om, eller gjort nogle ting, de ellers ikke ville have gjort.
Anerkender ordføreren, at en kulturændring kan fremmes og ske lidt hurtigere, hvis man får lovgivningen med, og at lovgivning kan skabe den kulturændring, der efterspørges?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Mange tak for det.
Og mange tak for ordførertalerne.
Jeg synes, det har været en rigtig, rigtig god debat med rigtig mange interessante input, som jo i virkeligheden vidner om, at den her diskussion først lige er startet.
Som jeg sagde i min indledende tale, vil vores debat i dag også indgå i de drøftelser, som jeg på regeringens vegne skal have med parterne, når vi sætter os til bordet i trepartsforhandlingerne.
Vi er ikke færdige med at tale om seksuel chikane – faktisk kan man sige, at vi kun lige er begyndt.
I næste uge skal vi behandle et beslutningsforslag fra Enhedslisten om arbejdsgiveransvar, og det ser jeg også frem til.
Jeg kan dog ikke helt udelukke, at jeg kommer til at gentage nogle af mine pointer fra i dag om, at vi i virkeligheden langt hen ad vejen håber på, at det er nogle af de spørgsmål – særlig dem, der knytter sig til arbejdsgivers ansvar, og som også har været drøftet i dag – som parterne også selv er i stand til at aftale sig frem til nogle gode og fornuftige rammer omkring.
Afslutningsvis håber jeg selvfølgelig også, at det står klart for alle, at den her dagsorden er vigtig for mig – den er vigtig for mig som beskæftigelsesminister, og den er ikke mindst vigtig for mig som minister for ligestilling.
Tak for en spændende debat i dag.
Og tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Vi har i dag en debat om seksuel chikane, og jeg har ikke hørt nogen herinde, som synes, det er i orden.
Så der burde reelt set ikke være stor debat om det.
Så bliver der sneget en debat om sexisme ind, og der er vi absolut ikke enige.
Mange af de ting, vi hører, og nogle af de sager, vi hører om, er i min optik ikke automatisk sexisme, men det kan handle om meget andet.
Det kan handle om magtmisbrug, det kan handle om egoister, det kan handle om kejtede typer, som forsøger at lægge an, det kan handle om manglende selvværd og manglende pli, opdragelse og dannelse.
Det kan handle om en lang række andre ting.
Det kan også handle om sexisme, men jeg synes, at vi i den her debat mangler at få en klarere rammesætning af, hvad sexisme er.
For sexisme er jo fordom og diskrimination baseret på køn.
Og hvis vi vil det til livs – og jeg synes, det ville være fornuftigt at komme sexismen til livs – skal vi starte her.
Så skal vi starte herinde i Folketinget, hvor vi har ansvaret for landets love.
For der foregår diskrimination baseret på køn.
Tag servicelovens § 109.
Så sent som for ganske få måneder siden valgte Folketinget kun at tildele kvinder gratis psykologhjælp ved krisecentre – og ikke mænd.
En klokkeklar diskrimination: Kvinder har brug for psykologhjælp, mænd har ikke.
Før man tager et opgør med den juridiske diskrimination, der sker herinde i Folketinget, er det altså en smule arrogant, hvis man vil være moralens vogter for alle mulige andre ude i samfundet.
Og så har vi den liste, og så gør vi op med den.
Så tager vi det ansvar på os og gør op med den sexisme, der kommer inde fra Folketingssalen.
Det synes jeg vil være et vigtigt skridt.
Så kan det være, at folk derude vil tage det langt mere alvorligt.
Lad mig også bare lige gøre klart, hvad sexisme ikke er.
Det er ikke automatisk sexisme, hvis en chef truer en medarbejder med at ødelægge dennes karriere, hvis man ikke vil have sex.
Det kan lige så godt være rent magtmisbrug.
Det behøver slet ikke at handle om sex, det behøver ikke at handle om diskrimination baseret på kønnet.
Det kan handle om den enkelte person, det kan handle om den person, der udøver det.
Det kan bare være den kejtede mand, som forsøger at lægge an på folk, og som mangler lidt opdragelse og pli og måske ikke har den store erfaring med det med kvinder.
Men vi skal altså ikke automatisk gøre det til, at der foregår en eller anden strukturel sexisme.
Vi bliver nødt til at skille de her to ting ad.
Så lad os starte med at gøre op med den sexisme, som sker her fra lovgivernes side i Folketingssalen.
Det ville være det rigtige sted at starte.
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-04:
Nu kan jeg jo ikke stå her på talerstolen og beslutte, hvem der skal fyres og ikke fyres.
Nu er det så i forsvaret, og jeg er jo ikke forsvarsordfører, så jeg har ikke fulgt den sag tæt nok.
Der er ingen tvivl om, at det her altså er en ledelsesopgave, og hvis ikke man tager sin ledelsesopgave og sit ansvar alvorligt nok, er der nogle andre, en bestyrelse eller andre, der må tage den opgave at afskedige de mennesker, hvis ikke de tager det her alvorligt.
Men først og fremmest er det en kulturforandring, og sådan nogle ting tager også tid, og der er det jo godt, at I som unge kvinder er rollemodeller, og at vi som lidt ældre kvinder også er rollemodeller og siger, at nu er nok nok, at vi ikke vil finde os i det.
Men vi skal også kunne være i samme rum, og vi skal kunne være sammen med hinanden.
Vi skal kunne begå os med hinanden på en måde, som gør, at vi undgår, at sådan nogle situationer her opstår.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig ulykkelig sag, og det er godt, at den kommer frem i lyset.
Sådan nogle sager skal frem i lyset.
Sådan noget skal jo ikke ske, sådan noget må ikke ske, men det her handler om et ledelsesansvar, og det handler om, at ledelsen åbenbart ikke tager sin opgave alvorligt nok.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-04:
Tak for det.
På forsvarsområdet har man jo for en gangs skyld været en lille smule på forkant.
Vi har lige haft diskussionen om seksuelle krænkelser herinde og i mediebranchen.
Forsvaret tog hul på den for alligevel lidt over et år siden og har faktisk lavet nogle initiativer.
Bl.a. er der mange steder det, de kalder nultolerance, og det lyder jo rigtig godt; det synes jeg i hvert fald.
Men så ser vi jo f.eks. en sag som den, hvor en kvindelig ansat i forsvaret bliver udsat for seksuel chikane af en overordnet, går til den overordnede, får påtalt problemet og bliver afvist.
Så går hun til endnu en overordnet og bliver igen afvist, og til sidst ender det med, at den omtalte kvindelige medarbejder får at vide, at hun må finde et andet sted at være.
Hvordan synes ordføreren at det harmonerer med begrebet nultolerance?
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-04:
Jeg anerkender, at lovgivning er rigtig vigtig, også på det her område, men jeg anerkender også, at vi har en lovgivning, som jeg faktisk synes virker rigtig godt.
Jeg kan være meget bekymret for ordførerens eget forslag om indirekte objektivt ansvar, for det mener jeg ikke er vejen at gå.
Jeg mener, at vejen at gå lige nu og her for det første er at vente på den undersøgelse, der kommer, men for det andet handler det også om at tage nogle drøftelser med parterne derude.
Det handler om at have fokus på det her område, og det synes jeg bestemt der er kommet, bl.a. via nogle af ordførerne herinde i Folketingssalen, og det skal vi blive ved med at have.
Men vi skal, som jeg ser det, ikke have mere lovgivning nu og her.
Nu handler det om kulturforandringer; det handler om, at ledelsen tager deres ansvar, og det handler om, at vi som mennesker på arbejdspladser rundtomkring respekterer hinanden og opfører os ordentligt.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-04:
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Når det er et ledelsesansvar, betyder det så, at den leder, som afviser klagen og afviser at gøre noget ved problemet, bør blive fyret?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Tak for det.
Jeg synes altid, det er lidt sjovt, hvorledes Socialdemokratiet og nogle af centrum-venstre-partierne kritiserer boligpolitikken i de store byer.
Altså, faktum er jo, at i København, Aarhus, Aalborg, Odense og de andre store byer har der jo oftest – i hvert fald i nogle af dem – været et socialdemokratisk styre baseret på venstrefløjen.
Så derfor må de jo have ansvar for den forfejlede boligpolitik, der er blevet ført på det område.
Og så har man så travlt med at kritisere alle mulige andre for, at det bliver for dyrt at bo der.
Og så forsøger man nu med sådan en konstruktion her, hvor man vil give mere til den almene boligsektor.
Den almene boligsektor er grundlæggende forfejlet, for det handler ikke om at støtte folk, som har brug for billige boliger, men det handler om en venteliste – og du kan have været overlæge, og du kan have stået på ventelisten i mange år, og så har du adgang til en billig bolig.
Så på den måde er hele konstruktionen omkring den almene boligsektor
dybt, dybt forfejlet.
Tilmed kan vi se, at i mange af de områder, hvor de er, løfter de ikke et ansvar for at sikre, at der ikke er utryghed og andet i områderne.
Så vi er ikke tilhænger af den måde, som den almene boligsektor er indrettet på.
Derfor er vi absolut heller ikke tilhænger af at give dem mere fordelagtige vilkår.
Egil Hulgaard (KF), 2020-12-04:
Tak for ordet.
Vi er i Det Konservative Folkeparti ikke meget for, at kommunerne får mulighed for at forære værdier væk.
Og vi synes sådan set, at det er et godt princip, at kommunen skal passe på borgernes penge, også kommunens borgeres penge.
I det her tilfælde tales der om, at man kan fravige en tillægskøbesum på en eksisterende almennyttig bolig.
Men den almennyttige bolig er jo blevet etableret på baggrund af en byggeret, som man så har aftalt en pris for at man har fået.
Og det er vi i udgangspunktet imod at vi gør.
Der bliver også argumenteret for, at vi skal skabe flere blandede boligområder.
Men det er jo ikke det, der sker, når vi sådan snakker om, at der skal bygges flere almene boliger i et i forvejen alment boligområde.
For så bliver det altså ikke mere blandet af, at man bygger flere almene boliger.
Jeg ved godt, at der også i forslaget bliver foreslået, at man kan lave private boliger og boliger i den her forbindelse.
Det er jo formentlig ikke det, der kommer til at ske.
Det er jo netop, som det bliver nævnt her af ordføreren fra talerstolen, i hvert fald et godt bud, at det, der kommer til at ske, er udnyttelse af tagetager og deslige.
Når det er sådan, at det alligevel var en del af ghettopakken i sin tid, så var der jo et formål med det, nemlig at man ville skabe mere blandede boligområder.
Der var formålet jo netop, at der skulle laves private boliger eller erhverv i et område, der var belastet – der er belastet – som netop kan være med til at skabe et område, som er blandet.
Det forslag har også en solnedgangsklausul, så vi netop indrammer den her mulighed for, at kommunerne kan afskrive værdier.
Det er sådan, at de værdier, vi snakker om her, og de byggeretter, vi snakker om, jo netop er dyre.
Det er der jo en grund til; det er et attraktivt sted at bo – mens ghettoområderne jo typisk ikke er attraktive steder at bygge.
Der bliver man nødt til at gøre noget særligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-04:
Vi er meget for fællesskaber, og det er jo de fællesskaber, som folder sig ud i en boligforening, hvor der ikke er nogen, der tjener på, at kommunen vælger ikke at få en indtægt fra den her tillægskøbesum, men i stedet for prioriterer, at der kan opføres flere almene boliger til gavn for alle beboere i den kommune.
Det er vi sådan set glade for, og det fællesskab har vi det fint med at vi her fra Folketingets side styrker med det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-04:
Så lovforslaget rummer jo ikke det, som Enhedslisten siger.
Men selv hvis det var sådan, som Enhedslisten siger, så har vi altså fået udstillet, at Enhedslistens tale om, at Enhedslisten synes, at et flertal skal kunne gøre hvad som helst, ikke er korrekt; Enhedslisten synes, at et flertal skal kunne give gaver til den almene boligbevægelse, men ikke til en erhvervsmand, som flertallet måtte have lyst til at give gaver til.
Vi er imod begge dele, men Enhedslisten er kun imod, at man giver gaver til folk, som Enhedslisten ikke kan lide, mens man er for, at der gives gaver til folk, som Enhedslisten kan lide.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-04:
Det synes jeg ikke at man skal gøre.
Det er ikke en del af Enhedslistens erhvervspolitik, at vi vil fremme erhvervslivet på den måde.
Her er det så et spørgsmål om at give kommunen tilladelse til at fremme et alment byggeri, og det har sådan set stor betydning for en kommune, at der er almene boliger, som står til rådighed.
Der er indimellem borgere, som kommer i en livssituation, hvor de har brug for en bolig, og hvor det er en fordel, at kommunen kan anvise til en almen bolig.
Jeg tror, den betydning, almene boliger har, er meget overset.
Jeg har en svigermor, som blev enke for nylig, og hun stod med et 140 m² stort parcelhus, hun gerne ville ud af, og det var simpelt hen lykken, at der i den lille by uden for Silkeborg var almene boliger, som hun kunne blive skrevet op til, så hun kunne få en bolig der, og så var der en børnefamilie der kunne købe hendes parcelhus og flytte ind.
Det er den slags flyttemønstre, som er supergode af have, og som vi skal prioritere.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-04:
Jeg skal høre, om Enhedslisten synes, det er en god idé og at det skal være tilladt, hvis et flertal i en kommune – og flertallet her synes jo, det er en god idé – vil forære en kommunal grund under markedspris til en erhvervsmand, som er en god ven af det regerende flertal.
Synes Enhedslisten, det skal være lovligt?
For det vil et flertal i kommunen gerne gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-04:
Næh, jeg synes, det er helt fint, at kommunen, hvad skal man sige, fremmer den udvikling, som et flertal i et byråd synes er væsentlig.
Og hvis et flertal i et byråd synes, at der skal være almene boliger, og at man gerne vil understøtte økonomien omkring det ved ikke at bruge tillægskøbesummen, synes jeg, det er helt fint og en god prioritering i forhold til at komme frem til, at der er flere almene boliger til gavn for de borgere, der bor i den kommune.
Det er vigtigt, at der er almene boliger, så de flyttemønstre, som typisk er der over tid, kan være rigtig gode, og der bidrager de almene boliger supergodt.
Egil Hulgaard (KF), 2020-12-04:
Men er det ikke, fordi kommunen forærer til noget, som ordføreren egentlig mener er et godt formål?
Så kommunen må gerne forære til et område, hvor ordføreren synes det er et godt formål, men når kommunen forærer væk til noget, der er et dårligt formål, må kommunen ikke?
Er det ikke en glidebane at rette i vores forvaltningsskik på det her område?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-04:
Jamen vi har det fint med det, når man fra kommunens side gør det bedre at folde det ud, der sker i et fællesskab, og en boligforening er jo et fællesskab, hvor alle kan blive skrevet op til at stå på en venteliste til at opnå en bolig.
Og hvis det er sådan, at en kommune fraviger den her tillægskøbesum, gør man økonomien bedre i en boligforening, og det kan så være til gavn for de lejere, der bor der i dag, og det kan være til gavn for de lejere, der kommer til at bo der om 40 år, uden at der er nogen, der tager profit ud af det, og det har vi det helt fint med.
Egil Hulgaard (KF), 2020-12-04:
Jeg er bare lidt nysgerrig efter at høre, hvordan ordføreren ser på, at man giver kommunerne lov til at forære værdier væk.
Hvad er Enhedslistens holdning til det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-04:
Jeg synes, det er meget væsentligt, at vi har attraktive boligområder, hvor der er plads til friarealer, hvor der er grønt, hvor der er plads til, at børn kan lege, og hvor der er plads til, at man kan mødes.
Så der er ikke sådan en facitliste til det her.
Jeg tror bare, at vi over tid har givet alt for meget plads til biler, og det er jo også det diktat, man ramler ind i, når man skal bygge i den almene sektor, nemlig hvor mange parkeringspladser der skal være.
Jamen jeg går meget ind for demokrati, som kan folde sig ud i et byråd, og som kan foldes ud i en boligforening.
Det har jeg det fint med, også ud fra mine 8 års erfaring i Aarhus byråd.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Nu er jeg bebyrdet med den erfaring at have siddet i kommunalbestyrelsen i Aarhus, og dér fremførte Enhedslisten oftest et argument imod fortætning af byerne, man ønskede ikke mere fortætning.
Jeg ved godt, at her ligger der også noget, hvor man kan bygge ovenpå, men der ligger også et fortætningselement i det her lovforslag, som jeg ofte hørte Enhedslisten var imod, fordi der skulle sikres grønne arealer og andet.
Hvordan synes ordføreren at det her harmonerer med det synspunkt, som jeg ved Enhedslisten har?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-04:
Så fik ministeren 30, 40, 50 sekunder til at gå med at diskutere et synspunkt, som jeg ikke har givet udtryk for, for jeg har i den her debat ikke sagt, at boligorganisationer støtter Socialdemokratiet.
Jeg har sagt, at man er venner af Socialdemokratiet; jeg har sagt, at Socialdemokratiet støtter boligorganisationer.
Men jeg har ikke sagt, at boligorganisationer støtter Socialdemokratiet.
Det, jeg gerne vil diskutere, er: Der er jo ikke noget i reglerne om, at der skal lægges en tillægskøbesum til kommunen, som forhindrer, at man udbygger resterende arealer på almene boligorganisationers områder.
Der er bare ikke sådan den store lyst til at gøre det, når man ikke kan score kassen på det.
Og det, som loven her gør, er at give boligorganisationer mulighed for at score kassen på at have købt en billig grund, fordi den kun skulle anvendes til et begrænset formål – score kassen på, at denne grund nu kan sælges videre, fordi den kan bruges til et større formål.
Det er det, der er bevæggrunden for lovforslaget, og ikke at der i de nuværende regler ikke er en mulighed for at udnytte ledig kapacitet på arealerne.
Man skal blot lægge en tillægskøbesum til kommunen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-12-04:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren nu bakker fra det synspunkt, der var tidligere, hvor man sammenlignede eksempelvis en erhvervsmand fra Venstre, der giver støtte til Venstre, med en boligorganisation.
Der er jeg glad for, at man trods alt nu kan se, at det så pinagtigt ud.
Men jeg vil sige i forhold til det med tillægskøbesummen, at den væsentligste grund til, at de grunde, der er blevet bygget på, er billige, handler om, hvornår de boliger er blevet opført.
Altså, da Lejerbo byggede deres afdeling i Strandgade på Christianshavn, kostede en grund dér ikke særlig mange penge, men det gør den i dag.
Og det er den væsentligste grund til, at mange af de her grunde blev købt billigt – det var, fordi grundene eksempelvis i København ikke kostede lige så meget i 1980'erne, som de gør i dag.
Og nogle steder kan det simpelt hen ikke lade sig gøre, fordi byggepriserne er høje og tillægskøbesummen er høj, og derfor giver vi dem den mulighed nu.
Jeg tror ikke, at der er nogen kommuner, der kommer til at mangle de her penge.
Hvis vi hen over de sidste 10 år ser på, hvor stor en kommunal tillægskøbesum der er kommet ind med den her form for ordning, er det et meget lavt beløb.
Nu kan jeg ikke huske det præcise beløb, men det er et meget lavt beløb, det er næsten ingenting.
Det bliver ikke brugt i dag, for det er meget svært at bygge eksempelvis taglejligheder inden for de 26.000 kr. pr. m², man må bygge for som almen boligorganisation og samtidig betale både tillægskøbesum og en meget høj byggepris, hvilket der er i øjeblikket.
Så jeg tror, at alternativet til at vedtage det her er, at der ikke kommer nogen penge eller kun meget få penge ind.
Nu kommer der så heller ikke nogen penge ind, kan man sige, så på den måde mener jeg, at det er nogenlunde det samme.
Men jeg kan selvfølgelig godt skaffe de præcise tal til ordføreren.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Det kan jeg sagtens acceptere.
Som jeg bare lige husker det, stod der, at det ikke havde nogen økonomiske konsekvenser.
Det er jo en lidt anden forklaring at sige, at man ikke har kunnet beregne, at det har nogle økonomiske konsekvenser.
Jeg synes, der er en nuanceforskel på de to ting.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget andet.
For de vil jo mangle de penge til velfærd, eller hvad de nu vil bruge pengene på.
Må de så hæve skatten?