runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Jeg bliver faktisk lidt ærgerlig, hr. Carl Valentin, over den her debat, hvor man fremstiller et billede af, at der på den ene side er de gode, og på den anden side er der de onde.
Jeg synes faktisk, den her debat har været konstruktiv, god.
Jeg sagde selv på Folketingets talerstol, da jeg var oppe og præsentere vores synspunkter, at vi vil gå meget konstruktivt til værks i udvalgsarbejdet.
Jeg kunne godt tænke mig i den forbindelse at spørge hr. Carl Valentin om noget.
Nu snakker han jo meget om sit eget forslag, men lad os nu antage, at hele Folketinget var bag hr. Carl Valentins beslutningsforslag og vi fik det stemt igennem: Ville problemet så være løst i morgen?
Det, jeg hører ansvarlige partier sige i Folketinget, er, at de anerkender den her meget, meget vanskelige problemstilling, og at vi skal gå konstruktivt til værks.
Det konstruktive arbejde vil jeg gerne invitere Alternativets ordfører med ind i.
Vil ordføreren det, eller vil han bare holde skåltaler af populistisk karakter?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-12:
Jeg tror, at det er den største udstilling af regeringens uformåen, jeg nogen sinde har set.
Man vil have et parti, som har 1 mandat i Folketinget, til at løse det problem, som regeringen og Fødevareministeriet med alle dets embedsmænd og alle de eksperter, man står og siger man har, ikke kan løse.
Kan spørgeren ikke godt se, at det ikke er godt nok?
Altså, hvis ordføreren vil præsentere nogle fugle i hånden, så svar på spørgsmålet: Hvornår stopper det med, at høns brækker brystbenet?
Hvad er målene?
Det er jo et mål uden mål: en årrække.
Er det ikke fugle på taget?
Hvor er de fugle i hånden?
Kom med dem – fortæl, hvornår Socialdemokraternes mål er i forhold til at få stoppet, at 85 pct. af danske æglæggende høns brækker eller frakturerer brystbenet, når de lægger æg.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Hr. Torsten Gejl må meget have mig undskyldt, for det, hr. Torsten Gejl beder mig om at svare på, fremgår jo ikke engang af SF's beslutningsforslag.
Det her er jo ikke noget, hvor jeg kan stå her på talerstolen og sige, at det er i morgen, at vi får det her løst, selv om jeg rigtig gerne ville have, at det blev i morgen, det blev løst.
Men nu kommer hr. Torsten Gejl jo på talerstolen lige om lidt.
Alternativet ville ikke gå på talerstolen ved det sidste beslutningsforslag – det håber jeg de vil den her gang, for så kan jeg jo spørge hr. Torsten Gejl, hvordan han vil løse det her; om han vil aflive 3,5 millioner høns i morgen.
For så har vi løst problemstillingen.
Men det ville jeg da meget håbe at der var.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg sad lige og tyggede på de der meget alvorlige kommentarer.
Ministeren og de foregående ordførere har allerede gennemgået forslaget her meget indgående, så det skal jeg ikke gentage, men blot sige, at vi er på samme linje, og at vi i Venstre også afviser forslaget med henvisning til de allerede igangsatte initiativer på området med henblik på at få gjort en indsats for de forbedringer på området, der skal til.
Det er jo, som der allerede er blevet gennemgået og redegjort for fra ministerens og foregående ordføreres side, vigtigt, at vi holder fokus på sagen og får undersøgt godt og grundigt, hvilke initiativer der kan sættes i værk for at løse det her rigtigt og præcist, og vi skal selvfølgelig ikke jage vores fjerkræproduktion ud af landet – det ville være fuldstændig tudetosset.
Og så skal jeg i øvrigt hilse fra Nye Borgerlige og Liberal Alliance og sige, at de også afviser forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
I Enhedslisten synes vi, at vi står med et meget alvorligt problem.
Det er jo ret vildt, at stort set alle høns i EU kommer fra – hvad skal man sige – de samme avlslinjer, og at det problem, man har, åbenbart er det samme i alle EU-landene.
I Danmark er det så med 3,5 millioner høns, vi har et alvorligt problem med brud på brystbenet.
Jeg synes, det er godt, at SF har fremsat det her beslutningsforslag og kommer med nogle forslag til, hvordan vi kan komme videre.
Jeg undrer mig lidt over, at ministeren i så høj grad har afvist forslaget og sagt, at en ændret opvækst for hønsene, inden de begynder at lægge æg, ligesom skulle være noget, som så kunne skabe andre problemer – altså, at det, hvis man har nogle naturlige forhold for de kyllinger og de kommer til at lægge æg på et senere tidspunkt, så skulle medføre, at der kunne blive fjerpilning osv.
Det kommer ministeren godt nok til at svare på i den udvalgsbehandling, vi får.
Vi er da nødt til at se på, om ikke man er kommet dertil, hvor der er nogle produktionshøns, som bliver presset for meget, og vi er nødt til at finde ud af, om man med de avlslinjer, man har nu, kan finde løsninger, hvor man kommer frem til, at der ikke sker brud på brystbenet.
Så står vi også over for noget andet, som forslagsstillerne skitserer her, nemlig at vi sådan set er nødt til at avle nogle andre høns frem, hvis vi vil spise æg med en god smag i munden.
Det kan jo ikke nytte noget, at det, uanset hvilke æg der vælges nede i supermarkedet, bygger på dårlig dyrevelfærd.
Det er meget muligt, at vi står over for, at æg ikke bare er sådan et discountprodukt i store bakker, men en delikatesse, som er produceret af nogle høns, som har en ordentlig dyrevelfærd, og som lægger færre æg.
Det er meget muligt, at det her er indgangen til, at det er det, der sker.
Man kan jo ikke bare sige, at det er noget, man løser i løbet af nogle år.
Jeg har meget svært ved at se, at man med den dyrevelfærdslov, der er vedtaget i Folketinget, bare kan lade det her passere.
Jeg er godt klar over, at vi ikke har nogen bekendtgørelser, der ligesom udmønter den dyrevelfærdslov, så derfor er der ikke noget brud på eksisterende bekendtgørelser.
For man er ikke begyndt at løse opgaven med at indrette bekendtgørelserne efter den lovgivning, vi har.
Det er en af de opgaver, som ministeren bør prioritere.
Nogle gange er der små problemer, der hurtigt løses i Folketinget, og så er der store problemer, der bliver rejst, som man ikke formår at løse – og det er jo ikke den prioritering, der burde være.
Så i Enhedslisten er vi helt med på at afsøge, hvad der kan gøres yderligere for at nå frem til, at der også for æglæggende høns i Danmark er god dyrevelfærd.
Jeg synes, at det har været en lidt for hård afvisning af forslaget, som jeg har oplevet indtil nu her i Folketingssalen, og derfor må vi have noget mere dokumentation frem via udvalgsbehandlingen.
Man kunne godt have strammet det endnu mere og sagt, at der skulle være en eller anden dato for, hvornår dyrevelfærdsloven skal gælde for æglæggende høns i Danmark.
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Tak for det.
Og tak til hr. Søren Egge Rasmussen og Enhedslisten for opbakningen.
Jeg kan også sige, at vi sådan set også synes, at man godt kunne have strammet det mere.
Men vi har faktisk forsøgt at lave et forslag, som er så pragmatisk, at vi tænkte, at der kunne være opbakning til det fra regeringen.
Og alligevel bliver det så hældt ned ad brættet, og det ærgrer mig en lille smule – for at sige det mildt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Enhedslisten og hr. Søren Egge Rasmussen tænker om, at vi har haft en ny dyrevelfærdslov så længe nu, uden at vi har fået opdateret bekendtgørelserne.
Er det ikke ret grotesk, at vi har en regering, som så længe ikke har leveret på den lovgivning, som vi jo faktisk har vedtaget i fællesskab?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Jo, det er helt korrekt, at det er underligt, at det arbejde ikke er kommet til det niveau, hvor regeringen med sit parlamentariske grundlag som minimum kunne drøfte, hvordan man kom helt i mål i forhold til lovgivningen
Det er jo en opgave, som man kunne tage trinvis.
Altså, man kan jo tage det for hver enkelt dyregruppe, så det er jo ikke, fordi man skal have løsningen for samtlige typer husdyr samtidig; man kunne jo sådan set starte i et hjørne.
Så jeg undrer mig også over, at den opgave ikke er kommet videre hen imod en løsning.
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Så vil jeg være sød og i hvert fald lige takke for den ene ting, ordføreren sagde, som jeg syntes var god, nemlig at han faktisk kom med et konkret forslag til, at man skulle kigge på fodersammensætningen.
Jeg synes så måske, man kunne overveje, om det ikke var erhvervet selv, der skulle være med til at finansiere oprydningen efter de problemer, man selv har skabt, og ikke nødvendigvis skatteborgerne.
Men uanset hvad er jeg glad for, at Konservative i hvert fald prøver at komme med nogle bud på, hvordan man kan løse det her.
Noget, jeg syntes var lidt mærkværdigt, som jeg lige vil spørge ordføreren om, var det her med, at han refererede til, at det faktisk var meget naturligt, at høns har brud på brystbenet, og så refererede han til en oprindelig art, hvoraf 10 pct. har brud på brystbenet.
Er det ikke udtryk for en rimelig syg avlskultur, når problemet er blevet så stort?
Per Larsen (KF), 2022-05-12:
Grunden til, at jeg bragte eksemplet med de røde junglehøns op, er, at det bare illustrerer, at der altså faktisk er en problemstilling fra naturens side.
Så kan man sige, at fjerkræholderne selv er skyld i det, men de har jo givetvis ikke selv vidst det.
Det er jo en forholdsvis ny problemstilling, der er kommet op til overfladen, og som man er begyndt at undersøge, og derfor kan man sådan set ikke gå ind og laste den enkelte hønseavler og sige, at de skulle have gjort noget andet.
Det, at der så gennem tiden er kommet nogle avlslinjer, hvor man selvfølgelig hele tiden har satset på så høj en ægproduktion som muligt og også så små høns som muligt, giver jo så givetvis den konsekvens, at det bliver forstærket, og at man kommer op på den der uacceptabelt høje procent af brud.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
Tak for det.
Og mange tak til SF for at fremsætte det her forslag, som har til formål at passe bedre på vores produktionsdyr – i det her tilfælde hønsene.
Det er jo uhyggelig læsning, at 85 pct. af alle høns, uanset om de er konventionelt eller økologisk avlet, har brud på brystbenet.
Det, at man kan avle på en høne, tidligere end den er moden nok til at lægge æg, er dyrplageri, og det er forkasteligt.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti rigtig, rigtig glade for de initiativer, som regeringen har taget på det her område, og vi er også rigtig, rigtig glade for ministerens indsats nede i EU.
Så det læner vi os op ad, og vi håber, at vi med udgangspunkt i det her forslag også fremover vil kunne lægge et yderligere pres på regeringen.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-12:
Tak, formand.
Alternativet støtter selvfølgelig det her forslag om initiativer, der handler om at stoppe det, at 85 pct. af danske høns får fraktur på brystbenet, når de lægger æg.
Noget af det er i gang.
Det kan man jo bare tage ud og så vedtage resten.
Så jeg synes, at det er en dårlig undskyldning for ikke at støtte forslaget.
Sådan noget plejer vi jo at kunne løse.
Jeg har selv brugt rigtig lang tid på at gøre danskerne opmærksom på det her problem og ført kampagner for at sørge for, at de høns ikke skal have den her smerte.
Men jeg synes stadig væk ikke, at vi har fået noget.
Vi har stillet rigtig mange spørgsmål til ministeren.
Jeg synes ikke, at vi har fået nogen svar fra regeringen på de centrale ting.
Det er spørgsmål, vi har stillet her i salen.
Så et andet spørgsmål kunne være, om regeringen ville være med til at præcisere dyrevelfærdsloven, så hønsenes knoglebrud uden tvivl er omfattet af den.
Jeg vil også gerne høre, hvor langt branchen egentlig er kommet efter det branchemøde, der blev afholdt den 1. november 2021, altså hvilke konkrete tiltag der er iværksat.
Kunne man forestille sig, at ministeren var ansvarlig for en mærkningsordning, når problemet er løst?
Kan vi speede det op?
Der er stadig væk spørgsmål, der blæser i vinden her, men i hvert fald vil vi i Alternativet sætte pris på, at der kommer tempo på.
Man kan ikke have et mål om, at noget skal ske inden for en årrække, for en årrække kan være meget lang.
Så jeg synes, at der skal mere progression på.
I det øjeblik, man sætter et mål, er det jo sådan, at man har noget at arbejde efter og korrigere efter.
Så det, at det bare er en årrække, synes jeg er for løst.
Vi begynder at komme dertil, hvor man kunne begynde at anbefale danskerne at spise lidt færre æg, ikke for at jage hele ægproduktionen ud af Danmark, men for lige så stille at begynde at lægge lidt pres på.
For ægproducenterne skal nok mærke den reaktion og få snakket med ministeren og måske få det her arbejde lidt op i tempo.
Tak, formand.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Det her er en meget, meget alvorlig problemstilling.
85 pct. af de danske æglæggende høns har brud på brystbenet, og jeg hører kun Alternativets ordfører stille spørgsmål.
Han er på ingen måde selv hverken præcis, konkret eller initiativrig.
Så nu spørger jeg meget præcist Alternativets ordfører: Hvornår og hvordan vil ordføreren stoppe brystbensbrud på høns?
Det var i hvert fald fugle, der fløj fuldstændig væk fra hånden.
Fru Marie Bjerre svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Jeg spørger fru Marie Bjerre til historieskrivningen: Var det en fejl, at hr. Jakob Ellemann-Jensen i 2018 ikke ville afsætte penge til et klimamærke?
Det er et ja eller nej-svar.
Per Larsen (KF), 2022-05-12:
Tak for det, formand, og også tak til SF og hr. Carl Valentin for at bringe det her emne på banen, for det er bestemt et meget vigtigt emne, som vi skal tage ganske alvorligt.
For det er jo skrækkeligt, at det foregår på den måde, og at det efterhånden er kommet dertil, at langt hovedparten af hønsene får de her frakturer.
Men det er ikke et nyt problem.
Når man kigger tilbage, kan man se, at SEGES skriver, at urmoderen til hønsene, den røde junglehøne, også havde de her brud.
Så brystbenet er simpelt hen skrøbeligt fra naturens side, kan man konstatere, når man iagttager, at det har fundet sted altid.
Hvad kan man så gøre ved det?
Hvis vi kunne lovgive os ud af det, ville jeg selvfølgelig gerne have, at vi bare stemte det igennem, men det kan vi desværre ikke.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få omfanget af problemet bragt ned og få det løst, sådan at vi med god samvittighed kan blive ved med at spise æg, men det tager jo desværre lang tid.
Vi kan jo læse, at der med hensyn til at ændre de der avlslinjer, og inden man får sig avlet frem til noget andet, tales om både 10, 15 eller 20 år, inden det slår igennem og vi måske så når målet.
Men det kunne jo godt være, at der var andre muligheder.
Det er jo sådan, at mineraliseringen, altså opbygningen af skelettet hos hønsene, kan påvirkes på mange måder.
Der indgår jo forskellige mineraler, altså magnesium, calcium og fosfor, og andelen af D-vitamin har også indflydelse på, hvordan knogleopbygningen arter sig.
Så jeg ville sådan set foreslå, at man satte noget forskning i gang for at finde ud af, om man kunne gøre noget, så vi kunne få noget evidens.
Frem for bare at sige, at nu øger vi hønsenes alder eller gør noget på anden måde, kunne vi sætte nogle midler af, så vi kan få prøvet det af og finde ud af, hvordan hønsene så reagerer.
Så synes jeg, at ministeren skal have stor ros for at have taget det op i EU, for det ene æg, man måske typisk spiser til morgenmad, er jo slet ikke nok at se på.
Der spises jo rigtig, rigtig mange æg.
Der bruges æg i masser af ting.
Jeg ved ikke engang, hvor mange æg der produceres i EU, men det er jo voldsomt, voldsomt mange, og man skal selvfølgelig have problemet løst, sådan at vi har den samme konkurrencesituation i hele EU.
Det kan ikke nytte noget, at vi laver nogle særregler i Danmark, som så forhindrer, at vi kan have en rentabel produktion, og at vi så ender ud i, at vi måske skal til at importere æg fra andre lande, hvor de måske bruger nogle andre metoder.
Vi bakker hundrede procent op om, at det her problem skal løses.
Det skal også løses så hurtigt som overhovedet muligt, men det vil være hensigtsmæssigt, at vi får noget evidens for, hvad det er, man kan gøre i forhold til avl og i forhold til forsøg med forskellige metoder til at fremavle de her høns og mineralisere med henblik på deres knoglevækst.
Det skulle være mine ord.
Vi kan jo desværre ikke stemme for forslaget, som det ligger her.
Kathrine Olldag (RV), 2022-05-12:
Tak, formand.
Jeg vil ikke bruge tiden heroppe på at diskutere, hvem der kom først med hvilke forslag.
Den slags petitesser synes jeg egentlig at sagen er alt for vigtig til.
Så jeg bliver også nødt til at kreditere regeringen, selv om det ikke altid er let for en radikal, og sige tusind tak for at have taget initiativ til, at arbejdsgruppen nu skal i gang med at finde ud af, hvordan vi gør det her.
Jeg misunder vitterligt ikke arbejdsgruppen dens opgave, for som debatten også afspejler, er det ekstremt kompliceret at finde ud af, hvordan man klimamærker.
Der er noget, der handler om, hvilken CO 2 -udledning der finder sted i produktionen af varen.
Der er også noget, der handler om CO 2- udledningen i transporten af varen.
Der ville det måske også intuitivt være hurtigt at konkludere, at det er bedre, hvis noget er produceret i Danmark, end hvis det transporteres langvejsfra, men nu er det reelt sådan, at f.eks. tomater, der er dyrket i danske drivhuse, udleder væsentlig mere CO 2 i produktionen end tomater, der bliver importeret fra Spanien.
Så det her er ikke bare lige plug and play.
Derfor bliver det utrolig spændende at følge med i gruppens arbejde.
Grunden til, at vi laver det her, er jo, at vi bliver nødt til, hvis vi skal nå vores 70-procentsmålsætning, at tage forbrugerne med ind i opgaverummet, med ned i motorrummet.
Vi skal hver især som individer også kigge på vores vaner, vores køremønstre, vores transport, vores huse og deres isolering og varmekilder, hvor vores strøm kommer fra, hvilke biler vi kører i, men vi skal bestemt også kigge på, hvad det er for noget mad, vi spiser.
Der er det jo fantastisk, at vi har fået kostråd, som inddrager klimaet i anbefalingerne, og at vi nu også er på vej til at få et klimamærke.
Jeg kunne personligt godt drømme om, at klimamærket også kom til at omfatte andre produktgrupper og forbrugsgrupper som elektronisk udstyr, tøj osv.
Jeg ved godt, at vi så ville sætte arbejdsgruppen på en væsentlig større opgave, og det er måske ikke lige nu, vi skal det, for det her kommer til at være super kompliceret for dem.
Derfor bakker vi selvfølgelig varmt op om det generelle arbejde og vil rigtig gerne være med til at skrive en progressiv beretning, så vi her kan lægge et højt ambitionsniveau.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Det her er nemlig rigtig vigtigt.
Jeg er enig i, at sådan et klimamærke ikke er plug and play, som ordføreren siger, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvilken politisk tilgang Radikale Venstre har til sådan et klimamærke.
Er ordføreren enig i, at et klimamærke også på sigt skal kunne differentiere inden for produktkategori, altså at svinekød ikke bare er svinekød, en agurk ikke bare er en agurk, for der er noget, der er mere klimavenligt end andet, der er noget svinekød, der er mere klimavenligt end noget andet svinekød, ligesom Klimarådet anbefaler det?
Og er ordføreren også enig i, at sådan et klimamærke skal gå på klimadata og ikke alle mulige andre hensyn?
Kathrine Olldag (RV), 2022-05-12:
Min mavefornemmelse siger mig, inden arbejdsgruppen er gået i gang – det er jo dem, vi skal lytte til i den her sammenhæng, synes jeg – at det vil være utrolig vanskeligt at adskille inden for produktkategori, også fordi der sker teknologiforandringer, f.eks. i forhold til transport.
Så hvis man har grise, der er transporteret langvejsfra i modsætning til danske grise f.eks., betyder det så noget, når vejtransporten omlægges, når vi begynder at have elektriske lastbiler eller lastbiler, der kører på brint osv.?
For det vil jo så også betyde noget for udenlandske grises klimaaftryk i danske kølediske.
Så det der med at sidde i den anden ende og administrativt skulle holde styr på, hvad undermærkningen inden for hver fødevarekategori ville betyde, tror jeg bliver yderst vanskeligt.
Men jeg vil meget, meget gerne se et bud på det, for det kunne da være ret fedt.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Jeg forstår godt kommentaren fra ordførerens side, og Klimarådet siger sådan set også, at det skal være på sigt, at man gerne skal kunne differentiere inden for produktkategori, og derfor vil jeg egentlig også bare høre, om ordføreren er modstander af, at man på sigt arbejder hen imod, at man skal kunne differentiere inden for produktkategori, eller i hvert fald undersøge, hvordan man kan gøre det.
Kathrine Olldag (RV), 2022-05-12:
Det vil vi rigtig gerne være med til, men jeg deler også SF's ordførers indbyggede skepsis over for, at vi skal passe på med ikke at greenwashe, og der er også noget lobbyisme i det her, vi skal holde lidt øje med.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
Tak for det.
Så derfor er det jo også, for at man – kan vi sige – stadig væk kan leve op til forskellige gode råd og kan spise varieret, altså at man i dag har lyst til det og i dag til det, så der er jo ingen, der er i tvivl om, at danskerne, som danskerne er flest, også gerne vil tilgodese klimaet.
Men så er det jo også nødvendigt, at man hen ad vejen når frem til – og det kan man ikke fra dag et med det første mærke, men med version to eller tre osv. – at man kan begynde at få set på, at man i dag vil have wienerschnitzel, og at man selvfølgelig skal kunne vælge det mest klimavenlige kød til det.
Så er ordføreren ikke enig i, at man skal passe på, at man ikke får givet det her slagside, og at vi, når vi nu er enige om, at vi skal have et klimamærke – og det synes jeg er godt – så også skal sørge for at få det faktabaseret, men at det heller ikke skal bruges sådan aktivistbaseret?
Men så skal det bruges til at hjælpe forbrugerne til en hurtig oplysning.
Kathrine Olldag (RV), 2022-05-12:
Jeg har aldrig helt forstået, hvad det der »aktivistbaseret« betyder.
For vi går jo på talerstolen her med en dagsorden og et politisk ønske om at ændre noget, så et eller andet sted er al politik vel grundlæggende en form for aktivisme, altså aktivt at skabe en ændring.
Nå, det må være semantik.
Men uagtet hvad er det her et klimamærke.
Det her er ikke en vegetardagsorden for Radikale Venstre.
Det her handler om, at jeg som forbruger, som den, der gerne aktivt vil deltage – undskyld, der kom det der »aktivisme« igen – i den grønne omstilling, skal kunne vælge et klimavenligt produkt i køledisken, og det er nogle gange kylling, og det er nogle gange gris, og lige præcis klimamærket her giver os jo muligheden for at vælge.
Et eller andet sted glædes mit liberale hjerte i det her jo også over, at der er nogen, der tager mig ved hånden og viser vejen.
Det synes jeg er dejligt.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
Hvis man som forbruger står dernede og siger, at man i dag vil have plantebøf, så er det da godt, hvis man kan se på forskellige plantebøffer og selvfølgelig vælge den mest klimavenlige.
Det må da være logisk, lige såvel som det er, hvis man siger, at man i dag vil have wienerschnitzel.
Så skal man selvfølgelig kunne vælge det mest klimavenlige kød.
Er det ikke naturligt?
Kathrine Olldag (RV), 2022-05-12:
Jo, jeg har aldrig forstået fidusen i plantefars.
Nu har jeg været vegetar i 15 år, og jeg laver det selv.
Men bortset fra det vil jeg sige: Jo, i den bedste af alle verdener, men jeg ved også godt, hvad det er for en svær opgave, den her arbejdsgruppe står over for.
Så hvis det er, vi starter med at have et generelt klimamærke for den samlede produktkategori, vil vi også være glade for det.
Hvis vi bare kan komme i mål med det i første omgang, tror jeg også, at vi er nået et langt stykke af vejen.
Men vi må gerne sætte ambitionsniveauet lidt op.
Det synes jeg også kunne være rart.