Karina Adsbøl (DF), 2018-10-09:
Tak for det.
Mange børn er af den ene eller den anden årsag anbragt uden for hjemmet og vokser op i en plejefamilie.
Det ville jo være ønskværdigt, at vi som samfund opprioriterede at hjælpe sårbare familier, f.eks. gøre mere brug af familiecentrene og forebyggende indsatser og dermed forebyggede flere anbringelser af børn og unge.
Når et barn eller en ung bliver anbragt uden for hjemmet, har vi et ansvar for at sikre kvaliteten i plejefamilieanbringelsen og at understøtte den indsats, plejefamilien får.
Indsatsen skal målrettes det enkelte barns behov, og vi skal sikre, at børn, der anbringes uden for hjemmet, bliver anbragt i den plejefamilie, der passer bedst til deres behov og udfordringer.
I Dansk Folkeparti mener vi også, at når børn skal anbringes, skal det ske på et fuldt dokumenteret grundlag, og her kan vi desværre konstatere, at der er en række fejl og mangler.
Vi ønsker også, at kommunerne skal dokumentere, hvilke indsatser de har forsøgt, inden de anbringer et barn, og her tænker vi specielt på forebyggelsesparagraffen i serviceloven, samt opkvalificeringen af indsatsen til barnet og familien efter en anbringelse.
Det skal sikre, at der tages hånd om familien efterfølgende, og at de ikke bliver efterladt på perronen.
Dansk Folkeparti ønsker også at drøfte aflønning af plejefamilier, selvfølgelig i respekt for arbejdsmarkedets parter.
Vi ønsker selvfølgelig også en drøftelse af netværksplejefamilier.
Det er noget, vi værdsætter meget i Dansk Folkeparti, altså at et barn kan blive tæt ved sit netværk, herunder også, som den tidligere ordfører var inde på, at man i forhold til matching sikrer den rette match, i forhold til hvor et barn skal anbringes.
Så skal vi sikre, at der er stabilitet og kontinuitet i anbringelsen, og se på anbringelsessituationens betydning for barnets biologiske forældre og familie og øvrige netværk samt plejefamilie.
Her kunne man også overveje, om man skulle stille krav om, at der hver gang skal være foretaget en forældrekompetenceundersøgelse.
Det og mange andre ting ønsker vi drøftet i de kommende satspuljeforhandlinger.
I 2017 sad vi så rundt om bordet i ministeriet, og her indgik vi en aftale.
Den bestod af mere kvalitet i plejefamilier og en bedre opvækst for det anbragte barn.
Og her blev vi i satspuljekredsen enige om, at der var behov for et løft af plejefamilieområdet for at sikre mere kvalitet i plejefamilieanbringelserne, så børnene får den indsats, de har brug for.
Derfor aftalte vi, at der skulle indføres nye plejefamilietyper, og at der skulle udvikles et koncept i godkendelsen af plejefamilier, som skulle sikre en mere ensartet godkendelse på tværs af de fem socialtilsyn, sammen med et nyt nationalt vidensbaseret grundkursus til plejefamilier.
For at ruste plejefamilier til den svære start og minimere risikoen for sammenbrud intensiveres støtten til plejefamilier i begyndelsen af en anbringelse, og der skal udvikles et tæt opstartsforløb for plejefamilier.
Og her vil jeg bare indskyde, at det kan være lige så vigtigt løbende at give den indsats, der er behov for, i forhold til når et barn kommer op i teenageårene.
Der kan det godt være at der også er brug for en ekstra indsats.
Kommunerne skal være forpligtet til at tilbyde en plejefamilie et intensivt opstartsforløb, når et barn er i pleje.
Og der indføres så også et krav om, at kommunerne skal have en særlig funktion, hvor typisk en familieplejekonsulent skal stå for at give plejefamilierne løbende supervision, råd og vejledning.
Samtidig afsatte vi midler til en pulje, der skal fremme samarbejdet mellem døgninstitutioner og plejefamilier.
Det er så den del af den aftale, som ligger i det forslag, vi behandler i dag, og som det fremgår af lovforslaget, lægges der op til, at socialtilsynet godkender alle nye plejefamilier ud fra den nye typologi og løbende indplacerer eksisterende plejefamilier i de nye kategorier i forbindelse med et driftsorienteret tilsyn.
Og det skal finde sted minimum en gang årligt.
Kommunernes mulighed for at godkende en plejefamilie fjernes.
Dog kan kommunerne stadig væk godkende netværksplejefamilierne.
Lovforslagets hovedelementer er, at der indføres nye typer plejefamilier, som ud over netværksfamilier bliver almene plejefamilier, forstærkede plejefamilier og specialiserede plejefamilier.
Så er der en afskaffelse af konkret godkendte plejefamilier, tilrettelæggelse af støtten til plejefamilier og en mere ensartet godkendelse og et nyt vidensbaseret grundkursus.
Og så sker der det, at vi også indfører skattefri dækning af netværksplejefamiliernes øvrige omkostninger uden forevisning af dokumentation.
Det synes vi jo i Dansk Folkeparti er rigtig godt, og det er også et skridt hen ad vejen, men det er ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti ønsker mere på det her område, som vi også aftalte i satspuljekredsen, og derfor ser vi frem til at forhandle det i de kommende forhandlinger.
Men så er der lige to ting i forhold til det lovforslag.
Den ene er, at vi ønsker en revisionsbestemmelse – jeg kunne ikke lige se, om der er det i lovforslaget, men det kan ministeren jo svare på, når ministeren kommer på talerstolen – i forhold til at vi følger, om det også bliver implementeret i praksis og fungerer efter vores intentioner.
Den anden ting er, at jeg godt vil have en uddybning i forhold til den bemyndigelse, vi giver til ministeren, for i Dansk Folkeparti er vi altid skeptiske over for at give ministre bemyndigelser.
Så det vil også være noget, vi stiller spørgsmål til i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.