runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Nu fik vi jo så igen adskillige omveje.
For grundlæggende handler det jo om, hvordan man ser på den offentlige sektor.
Det må man jo sige, når man lytter til økonomi- og indenrigsministeren her og lytter til, hvordan han tænker om det, som hr. Henrik Dahl har sagt, altså at der, når det handler om det offentlige forbrug, »bliver skovlet penge ned i en vulkan eller sådan noget«, er det selvfølgelig meget muntert.
Men igen: Bag den her kampretorik er der jo en virkelighed, minister.
Den virkelighed er jo, at når man ser på regeringens økonomiske politik – det er den, som ministeren har hovedansvaret for at føre igennem, når der eksempelvis skal laves aktstykker med kommunerne her inden sommerferien – så betyder det noget.
Og vi forsøger bare at finde ud af, om ministeren er enig med sin partifælle i, at der altså bliver skovlet penge ned i en vulkan, når vi ser på, hvordan den offentlige økonomi er.
Det betyder noget.
For hvis man gør, som regeringen vil – og det håber jeg trods alt at ministeren vil være enig med mig i – så handler det ikke bare om at omfordele det offentlige forbrug, men det handler om at sænke det offentlige forbrug.
Når man sænker det offentlige forbrug fra de tidligere 0,6 pct. til de nuværende 0,3 pct., som man ønsker, så er vi forhåbentlig enige om, at der så er færre penge til offentligt forbrug.
Og når der er færre penge til offentligt forbrug, kunne det jo tænkes, at de færre penge også ville betyde, at der var færre offentligt ansatte, og at den offentlige sektor altså ikke bare er en vulkan, som man står og skovler penge ned i.
Helt konkret er det jo værd at bede ministeren forholde sig til, om ministeren bare vil være enig i det faktum, at det, at man har et offentligt forbrug på 0,3 pct. over for et på 0,6 pct., betyder, at der er 14 mia. kr. mindre om året.
Ja eller nej?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg synes bare, hr. Kaare Dybvad skal glæde sig over, at der er en proces i gang med at afklare, hvad det helt konkret er, det her handler om.
Det er ude på styrelsesniveau, det her foregår; det er i Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, at man tager stilling til ansøgningen.
Jeg kan godt svare yderligere skriftligt, hvis det er, men på stående fod og her og nu kan jeg ikke svare på, hvad det konkrete problem er; hvad det er, der ikke er konkret nok i ansøgningen.
Karina Due (DF), 2017-03-15:
Ja, for når man kigger på sagsbehandlingstiderne, kan man jo se, at det ikke kun er domstolene, der er meget, meget lang tid om at finde ud af, hvad de skal gøre ved sagerne.
I 2016 gik der 104 dage fra anmeldelse til sigtelse.
Det er trods alt et stykke tid, fra man får en anmeldelse om, at der er noget galt et sted, og at der er nogle dyr, der lider, indtil man overhovedet rejser sigtelse og tager stilling til, om der skal gøres noget.
Og fra der bliver rejst sigtelse, og til der bliver rejst tiltale, er der så gået 294 dage, altså næsten et år, og i al den tid har det kunnet fortsætte på samme måde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Som jeg indledningsvis sagde, har jeg anmodet om en udtalelse fra de her myndigheder.
For det her skal vi have ryddet op i.
Jeg har også bedt om, at Rigspolitiet oplyser mig om, hvorvidt de initiativer og anbefalinger, der er nævnt i arbejdsgruppens rapport den 4. november 2016, vil medføre en kortere sagsbehandlingstid i dyreværnssager.
For det er jo sådan set der, vi skal hen: at vi får gjort noget ved det, at vi får prioriteret det.
Så ved spørgeren og jeg udmærket godt, at politiet har mange opgaver og er presset på mange felter.
Men det her skal vi selvfølgelig have gjort bedre, og jeg ser frem til at få de svar, når de kommer her inden påske.
Karina Due (DF), 2017-03-15:
Tak for det.
Det sidste spørgsmål er jo meget i tråd med det forrige: Hvad agter ministeren at gøre for at få sagsbehandlingstiderne i dyreværnssager ned?
Jeg tror ikke, jeg har flere kommentarer til det her.
Hvad agter ministeren at gøre for at få sagsbehandlingstiden i dyreværnssager ned?
Tak for det.
Det sidste spørgsmål lyder: Hvad agter ministeren at gøre for at få sagsbehandlingstiderne i dyreværnssager ned?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Jeg er, som jeg sagde før, meget optaget af, at sagsbehandlingstiderne i straffesager er så korte som overhovedet muligt.
En hurtig behandling af straffesager er jo væsentlig, både af hensyn til muligheden for at opklare forbrydelsen og få straffet de skyldige, men også af hensyn til retsfølelsen og respekten for retshåndhævelsen – det synes jeg også er et vigtigt element i det her.
Så kan der selvfølgelig – og det skal jeg også være ærlig og sige her – være stor forskel på en straffesags kompleksitet og omfang, og derfor er det min holdning, at det som udgangspunkt bør være op til politi og anklagemyndighed at fastlægge den hurtigst mulige strafforfølgning i hver enkelt sag, og det gælder selvfølgelig også i dyreværnssager.
For at nedbringe den samlede sagsbehandlingstid i straffesager har Justitsministeriet iværksat en række konkrete tværgående projekter, som skal skabe en mere smidig og effektiv arbejdsgang i hele straffesagskæden – altså hvornår man forsker, sigter og får bragt folk for domstolene – så vi får det gjort så godt som muligt.
Der er også fokus på at sikre en digital udveksling af dokumenter mellem myndighederne i straffesagskæden, mere effektiv forkyndelse for tiltalte og vidner til retsmøder samt en række tiltag til optimeringen af berammelse af straffesager.
Senest er der iværksat et arbejde med en større tværgående analyse af hele straffesagskæden for at forbedre og optimere sagsgang og processer imellem de enkelte myndigheder.
Derudover har jeg, som jeg var inde på i min besvarelse af spørgsmål S 845, bedt Rigspolitiet, Rigsadvokaten og Domstolsstyrelsen om en udtalelse om baggrunden for sagsbehandlingstiden i dyreværnssager, og når jeg modtager dem, vil jeg selvfølgelig se på, om det giver anledning til ændringer, og vil også meget gerne drøfte det.
Jeg tror, jeg skal anstrenge mig voldsomt for at erklære mig uenig i noget af det, spørgeren har sagt.
For det er simpelt hen helt utilstedeligt, når man behandler dyr på den måde, som vi har set.
Jeg skal også blankt erkende her, at jeg ikke kan de nærmere detaljer om den sag, der bliver nævnt her, eller ved, hvad der er foregået.
Men jeg er jo enig, og det er derfor, jeg har bedt om den redegørelse fra styrelsen.
For én ting er jo, at vi er enige om, at der skal ske noget og der skal ske en anmeldelse, men det er ikke nok.
Efterforskningen skal jo også for domstolene osv. osv., og det er den sagskæde, vi skal have kigget nærmere på.
Jeg er helt enig i, at det skal vi gøre bedre og det skal vi gøre hurtigere.
Karina Due (DF), 2017-03-15:
Jeg har set den opfølgning, vi har, på politiets indsats imod dyrevelfærdskrænkelser.
Der er en mængde gode punkter.
Der er temadage, der er uddannelse, efteruddannelse, der er erfaringsudvekslingsmøder, og der er dyrenetværk som nogle af punkterne.
Helt konkret mangler jeg nogle punkter, hvor vi kan få en garanti for, at sagsbehandlingstiderne bliver kortere, og jeg mangler en garanti i de her punkter for, at de forskellige politikredse vil prioritere de sager, der er, med dyrevelfærdskrænkelser.
Vi ved jo, at der er rigtig mange politikredse, der gør det ganske udmærket, og så er der altså en del politikredse, som simpelt hen ikke prioriterer dyrevelfærdskrænkelser som sager og derfor tager imod en anmeldelse og derefter lægger den i skuffen.
Det mener jeg ikke vi kan leve med.
Som eksempel kan jeg komme med en sag, den meget omtalte sag om cockerspaniels fra 2015.
Det er den største i danmarkshistorien.
91 vanrøgtede cockerspaniels blev fundet smurt ind i afføring i maj 2015, hvor de blev fjernet fra ejendommen, og endnu er der ikke faldet dom i den sag, altså næsten 2 år efter.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Det er vi nødt til at gøre bedre.
Vi kan ikke over for vores levende medvæsener forsvare, at der ikke sker noget i de her sager.
Og særlig problematisk er det jo, når vi taler hvalpefabrikker, at der under sagsbehandlingstiden ikke sættes en stopper for hvalpeavlen.
Så fortsætter man i det uendelige.
Er ministeren enig i det?
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Vi har ikke nogen aktuelle planer om at sænke selskabsskatten.
Og når jeg siger »aktuelle«, er det, fordi man aldrig skal afskrive sig, at der kan komme en situation, hvor det kan være relevant.
Skiftende regeringer har siden midten af 1980'erne sænket selskabsskatten i Danmark, hvor den lå oppe på 50 pct., til nu at ligge på 22 pct.
Skatten har været sat ned under borgerlige såvel som socialdemokratisk ledede regeringer.
Det har vi gjort, fordi vi i fællesskab har haft den erkendelse, at hvis vi skal have Danmark til at være et sted, hvor ikke bare danske virksomheder, men også internationale koncerner ønsker at investere og skabe arbejdspladser og dermed vækst, så skal vores selskabsskat være på et konkurrencedygtigt niveau.
Så skal det være sådan, at selskabsskatten afspejler, hvad det er, man får som selskab ved at investere i Danmark, herunder også at markedet, altså det danske hjemmemarked med 5,7 millioner danskere, ikke er så stort, som hvis man vælger at lægge sig i Polen eller i Holland eller i Tyskland.
Derfor har vi valgt at sige, at vi vil ligge konkurrencedygtigt i forhold til andre EU-lande.
Hvis der skulle ske noget i de andre lande, synes jeg, vi i Danmark skal overveje, om vi skal følge med.
Men på spørgsmålet om, hvorvidt vi har planer om det, og hvordan det skal finansieres, så er svaret: Nej, vi har ikke nogen planer, og jeg er endnu ikke begyndt at finansiere mine ikkeplaner.
Så der ligger ikke en konkret finansiering.
Der er jo to ting i det.
Det ene er, at selskabsskatten er ret væsentlig for en lang række koncerner, i forhold til hvor de ønsker at lægge deres investeringer.
Det andet, der er væsentligt, er også, at for nogle virksomheder er selskabsskat sådan set et mål at komme hen til.
Det er de virksomheder, som har høje afgifter; som har faldende indtægter; som har problemer med at få omkostningerne til at passe til omsætningen; og som ikke har overskud.
For dem er selskabsskat jo ikke noget, de frygter; det er noget, de håber på de på et tidspunkt kommer til at betale.
Så hvis vi skal forbedre erhvervslivets vilkår i Danmark, skal vi både kigge på det, der rammer ind før bundlinjen, og det, der rammer ind efter bundlinjen.
Derfor var det så lykkeligt, at vi fik fjernet PSO-afgiften.
Det er det største enkeltstående erhvervsfremmeskridt i Danmark igennem mange, mange år.
Men vi skal kigge på både afgiftsstrukturen og selskabsskattestrukturen i et internationalt perspektiv.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-15:
Jeg vil indlede med at erklære mig fuldstændig enig med ministeren i, at det var rigtig godt og et selvstændigt meget væsentligt initiativ, der blev taget i forhold til afskaffelse af PSO-afgiften.
Der er som altid mange fædre til en sejr og til en forbedring, men det er klart, at når man selv på et tidspunkt har været på den anden side og – i øvrigt også som finansministeren – siddet som skatteminister, men for mit vedkommende på et tidspunkt, hvor PSO-diskussionerne var på deres allerhøjeste, er det også noget, der glæder mig utrolig meget.
Jeg er også meget enig i synspunktet om, at selskabsskat er noget, som vi først og fremmest kigger ud i det øvrige EU på, og derfor undrede det mig også ganske meget, da ministerens ministerkollega, erhvervsministeren, som sidder lige bag ved ministeren, i en artikel med titlen »Regeringen går med tanker om at sænke selskabsskatten« luftede tanken om netop at sænke selskabsskatten primært på grund af det pres, der måtte komme fra USA, hvor den nyvalgte amerikanske præsident kom i tanke om at ændre selskabsskatten, men også på grund af Storbritannien, som jo på et tidspunkt må forventes at træde ud af EU og ud af det indre marked og i den forbindelse går med forskellige overvejelser om at beskytte sig selv imod selskabsflugt ved at sænke selskabsskatten.
Man må så forstå, at det er i den sammenhæng, at man går med – må man forstå – overvejelser om at sænke selskabsskatten, og det harmonerer ikke rigtig, synes jeg, med de ellers udmærkede argumenter, som finansministeren fremfører her.
Jeg er så i øvrigt meget glad for, at finansministeren fremfører, at der dels heller ikke er aktuelle planer om det, dels heller ikke er finansiering på trapperne til det.
Afslutningsvis vil jeg blot i den sammenhæng høre, om den tanke, der på et tidspunkt var om at lave selskabsbeskatningen i Danmark om til det, man kalder en ACE-model, så dermed også er noget, der ikke er aktuelt.
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Jeg har mange tanker.
Derfor synes jeg, det er klogt, at man tænker tanker, også om hvorvidt den danske selskabsskat er konkurrencedygtig i forhold til landene omkring os.
Det er klogt at tænke sig de tanker, også selv om man ikke har konkrete planer om at føre dem ud i livet, for vi skal nemlig holde øje med, hvad der sker omkring os.
Vi har, samtidig med at vi har de her overvejelser, stadig væk et ønske om at supplere den nuværende selskabsskat med muligheden for at lave et ACE-fradrag, der ligestiller egenkapital med lånekapital, for det vil nemlig være godt for investeringsklimaet i Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-15:
Tak for svaret.
Som sagt er det jo ikke sådan, at vi bliver utrolig uenige om, at der ikke er et aktuelt behov for at sænke selskabsskatten, og det er jeg faktisk meget tilfreds med ministeren også har slået fast, og derfor har jeg ikke yderligere.
Karina Due (DF), 2017-03-15:
Hvad er ministerens holdning til, at sagsbehandlingstiden i dyreværnssager i 2016 lå på 560 dage fra anmeldelse til afgørelse?
Tak for det.
Mit spørgsmål til ministeren lyder: Hvad er ministerens holdning til, at sagsbehandlingstiden i dyreværnssager i 2016 lå på 560 dage fra anmeldelse til afgørelse?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Jeg vil gerne begynde med at sige, at jeg er helt enig i, at sager om vanrøgt eller mishandling af dyr er dybt alvorligt, og det skal også behandles sådan.
Jeg tror, vi alle sammen bliver meget berørt, når vi ser de her sager.
Vi har set sager den seneste tid om vanrøgt af hunde f.eks. Det tror jeg rører os alle sammen.
Når vi så hører, at sagsbehandlingstiden i dyreværnssager i 2016 har været 560 dage, vil jeg også godt sige, at det lyder som en meget lang sagsbehandlingstid.
Jeg har grundlæggende den holdning, at sagsbehandlingstiden i straffesager skal være så kort som muligt.
Derfor har jeg bedt Rigspolitiet, Rigsadvokaten og Domstolsstyrelsen om at redegøre nærmere for baggrunden for sagsbehandlingstiden i dyreværnssager, og jeg forventer at modtage myndighedernes svar inden påske, og når svaret foreligger, vil jeg selvfølgelig se på, om det giver anledning til yderligere initiativer.
Karina Due (DF), 2017-03-15:
Tak for det.
Jeg anerkender det arbejde, der bliver gjort, og jeg er meget, meget glad for at høre, at vi har en justitsminister, hvis hjerte også banker for dyrene, så vi ikke glemmer dem i hele det her spil.
På sygehusene har vi en behandlingsgaranti – kunne ministeren forestille sig, at man havde en sagsbehandlingsgaranti inden for de her områder?
I dag har politiet også mulighed for midlertidigt at fradømme folk retten til at have med dyr at gøre, mens sagerne står på.
kunne man forestille sig, at der i de tilfælde, hvor en sigtelse læner sig op ad en alvorlig sigtelse, automatisk blev sat ind med sådan nogle sanktioner?
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-15:
Jeg læser spørgsmålet op.
Vil ministeren redegøre for, om det er regeringens politik at sænke selskabsskatten, og hvordan man i så fald planlægger at finansiere en sådan lettelse?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
For jeg kan ikke sige, hvorfor der ikke har været målt, eller om der ikke har været målt; det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Den anden del handler om, hvorfor man nedprioriterer, og det er et rigtig godt spørgsmål.
Altså, den eneste undskyldning, hvis man kan sige det, kan være i de tilfælde, hvor der er en række aktører, som skal deltage, og som kan være vanskelige at få til at deltage på meget, meget få dage.
Det kræver også, at der er anmeldelse og iværksættelse af nogle efterforskningsmæssige skridt, der måske skal færdiggøres, inden videoafhøringen kan finde sted.
Men alt andet lige skal der jo gå kort tid, og der kan være specielle ting i sagen, der gør, at det tager for lang tid.
Men det skal jo altså være undtagelsen og ikke reglen, og jeg vender meget gerne tilbage med et skriftligt svar på den del af det.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-15:
Mange tak til justitsministeren for det.
Det skriftlige svar vil jeg sørge for at få indhentet.
Nu står vi så med det her billede, hvor der er politikredse, der har adskillige ugers ventetid.
Nu har jeg fremhævet Nordjylland, fordi det er mit eget valgområde, og derfor har jeg naturligvis et særligt fokus der.
Men vi kan tage Midt- og Vestsjælland, hvor der er 8-10 ugers ventetid, hvilket er endnu mere grotesk.
Der er så lagt op til, det bliver lavere – eller det er allerede blevet lavere.
Men hvad er udsigten til, at man får bragt det her ned?
Hvornår kan man i Midt- og Vestsjælland og hvornår kan man i Nordjylland regne med at have mere anstændige ventetider på det her område?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Ja, altså, det er jo i hvert fald ikke acceptabelt.
Jeg er enig med spørgeren i, at det er lige uacceptabelt, uanset hvor det foregår, selvfølgelig er det det.
Det er også derfor, jeg har spurgt ind til det og bedt om inden udgangen af april at få en status på, om der er nogle, der ikke kan holde tiderne.
For det her er jo ikke en diskussionsklub, forstået på den måde, at når vi har nogle mål om afhøring af børn, skal de også bare overholdes.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-15:
Jeg synes godt, ministeren kunne være mere præcis om, om der er blevet målt på det her, eller der ikke er blevet målt på det.
For ministeren siger, at det burde man gøre, og at det plejer man at gøre, men hvordan har det fået lov at fortsætte i så lang tid, at der er den her lange ventetid?
Den er den ene ting.
Den anden ting er: Hvordan forklarer ministeren, at man ude i de pågældende politikredse med meget lang ventetid har foretaget de her prioriteringer?
For hvis vi er enige om, at sager, hvor der er børn involveret, må være de allermest alvorlige, hvad er det så, der kan gøre, at man nedprioriterer den her indsats?
Det synes jeg ministeren skulle svare på.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-15:
Tak for det, formand.
Vil ministeren kommentere indlægget »Gøgeunger«, bragt i magasinet Dansk Politi, første udgave i 2017 på side 44-45, med særligt fokus på at redegøre for regeringens planer for kadetordningen og uddannelsen af flere politibetjente?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Det er da en artikel, jeg er rigtig ærgerlig over.
Jeg synes også, det er rigtig ærgerligt, at man skal tale om det på den her måde, for jeg havde fornøjelsen af for præcis 2 uger siden at besøge politiskolen i Brøndby, hvor jeg havde fornøjelsen af at byde de første 55 politikadetter velkommen i politiet.
Det var en god dag.
Det var en ny begyndelse for de 55 nye kadetter, men også en ny begyndelse for politiet, der fik tilført en ny medarbejdergruppe.
Jeg er glad for politikadetordningen, som vi sammen etablerede med finansloven for 2017.
Jeg er glad for, at politiet får tilført vigtige kræfter til at løse helt konkrete opgaver som grænsekontrol, bevogtning, transport- og udsættelsesopgaver.
Lad mig også minde om, at politikadetterne gennemførte et optagelsesforløb, der svarer til optagelsen på politiets grunduddannelse.
Det er ikke 55 tilfældige studerende, vi giver politimyndighed om 6 måneder.
Dansk politi er et samlet politi, hvor forskellige medarbejdergrupper supplerer hinanden i opgavevaretagelsen.
Politikadetterne er et supplement til vores betjente.
En politikadet vil ikke kunne varetage de samme opgaver, som en uddannet politibetjent kan, og det siger også sig selv, da de gennemgår en meget kortere uddannelse.
Men politikadetter kan løse konkrete opgaver, og det medvirker til, at mange betjente vil kunne vende hjem til deres kredse og det vigtige arbejde, der venter der.
Jeg håber, at kadetterne så får mod på måske på sigt at bruge meritten som kadet og søge ind på betjentuddannelsen.
Jeg vil gerne kvittere for, at Politiforbundet går aktivt ind i udformningen af uddannelsen og byder kadetterne velkommen.
Derfor synes jeg også, det er ærgerligt med sådan en artikel, for jeg synes sådan set, at vi skulle omfavne det til alles bedste og spørge, hvordan vi bruger kræfterne bedst muligt.
Vi skal have et større og stærkere politi, det gavner danskernes tryghed og sikkerhed, og det må jo være målet med vores arbejde.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-15:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Når jeg valgte at tage lige præcis det her indlæg op efter at have læst bladet, så var det, fordi jeg jo faktisk synes, at indlægget på sin vis er meget repræsentativt for mange af de frustrationer, som jeg tror findes ude blandt mange af vores ansatte politibetjente, og at jeg faktisk synes, at det er rigtig vigtigt og væsentligt, at ministeren forholder sig til nogle af de her frustrationer, for vi kan sagtens diskutere regneark, vi kan sagtens kigge på det overordnede, men jeg synes også, at det engang imellem er vigtigt at forholde sig til, hvordan vores dygtige og gode medarbejdere har det.
Og der er nogle passager i det indlæg, som jeg synes er værd at tage fat i, f.eks. – og det er jo sandt, hvad der står: Overgangsordninger har det med at blive permanente.
Jeg tror, at kadetterne kommer for at blive.
Vi indgik jo sammen en aftale, der skulle uddanne nogle politikadetter, så vi hurtigt kunne få fjernet noget af det pres, der er på politiet, men jeg tror også, at vi måske har en fælles forventning om, at det er midlertidigt, at de vanskeligheder, man har, er forbigående.
Det vil tage nogle år, fordi vi mangler rigtig mange politibetjente.
Når vi får dem, skal kadetterne selvfølgelig også være politibetjente, så det her handler om noget helt midlertidigt.
Så vil ministeren ikke forholde sig til, om kadetordningen efter regeringens synspunkt er midlertidig, eller om den er kommet for at blive?
Vil ministeren kommentere indlægget »Gøgeunger«, bragt i magasinet Dansk Politi, første udgave i 2017 på side 44-45, med særligt fokus på at redegøre for regeringens planer for kadetordningen og uddannelsen af flere politibetjente?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Jamen jeg er sådan set ikke i stand til at erklære mig uenig i noget af det, spørgeren siger, for det er noget mærkeligt noget.
Normalt måler man jo på de her ting.
Altså, når man har nedskrevne mål, måler man på det, og derfor har jeg være lige så forundret som alle andre.
Det er ikke sådan, at vi hver dag går og holder øje med, at alle mål nu er opfyldt, for vi går selvfølgelig ud fra, at man opfylder de mål, der er i de kontrakter, vi har.
Og så måler man selvfølgelig på det.
Der kan selvfølgelig være tilfælde, hvor det ikke er muligt at overholde det inden for retningslinjerne, for det er forbundet med et større koordinationsarbejde, og der er en række aktører, der skal ind i det her.
Men det skal jo være undtagelsen og ikke reglen, når det sker.
Karina Due (DF), 2017-03-15:
Tak for det.
Vi ser jo også sager, desværre, hvor folk er blevet dømt for grov mishandling af dyr og er blevet fradømt retten til at have med dyr at gøre, og så er der ikke nogen opfølgning derefter.
De fortsætter med at have dyr og fortsætter med at få domme.
Og der er i mine øjne noget rivravruskende galt med vores system, hvis det er sådan, at man gentagne gange kan blive dømt for den samme lovovertrædelse uden at komme i fængsel, selv om det rent faktisk er en af mulighederne.