runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2024-04-17:
Jeg må sige, at det er det mest nedslående svar, som uddannelses- og forskningsministeren kunne give.
Jeg ved ikke, hvor meget ministeren kommer på de midt- og vestjyske kanter, men der er immer væk et stykke vej fra Skive til Holstebro, hvis man vil tage en læreruddannelse.
I Skive er læreruddannelsen f.eks. det eneste mellemlange videregående uddannelsestilbud, der er.
Ser man til Holstebro, er der et væld af uddannelser, og det er jo sådan set fint.
Men det betyder jo, at unge mennesker eller dem med lidt ekstra arbejdserfaring, som gerne vil skifte spor, men også har to børn, et realkreditlån og måske endda to biler, nærmest møder en mur af uoverstigelige højder, når de skal ud på landevejen for at tage en læreruddannelse et andet sted, nu fremadrettet i Holstebro, hvis VIA University College holder fast i deres beslutning.
Vi ved jo, at nærhed i uddannelsestilbud betyder ganske meget for, at man tager en uddannelse, og jeg håber, at ministeren vil holde fast i, at vi har en fælles ambition om, at flest mulige, både unge og dem med erhvervserfaring, tager en velfærdsuddannelse, for det har vores velfærdssamfund brug for.
Jeg vil også sige, at en beslutning, som ministeren her bakker op om, er en beslutning, der skaber rystelser i et lokalsamfund, og det er hos alle lige fra præsten til de lærerstuderende, som ønsker, at læreruddannelsen både i Nørre Nissum og Skive fortsætter, men det er jo også i det lokale erhvervsliv og kommunerne.
Derfor må jeg bare spørge ministeren om noget.
Når ministeren nu faktisk synes, at det virker fint nok at lukke læreruddannelserne i Nørre Nissum og i Skive, er ministeren så ikke længere optaget af, at vi har et bredt uddannelsestilbud i hele Danmark, også selv om vores ungdomsårgange bliver mindre, hvilket vi jo unægtelig har noget svært ved at gøre noget ved?
Christina Egelund (M), 2024-04-17:
Det er desværre en generel udfordring for hele landet, at søgningen til uddannelse til lærer, pædagog, sygeplejerske og socialrådgiver de senere år er faldet markant.
Det er en af grundene til, at vi gerne vil lave en reform af de uddannelser, så søgningen til den vej i det hele taget løfter sig.
Det ændrer så ikke på, at vi står i en situation med meget faldende årgange, og at der vil komme mere af det de næste år; det vil være en stigende tendens, og det betyder, at studerende i de kommende år er en knap ressource.
Det er aldrig nemt, når uddannelsestilbud står til at lukke.
Jeg har så også forstået det sådan, at professionshøjskolen VIA gør, hvad den mener er mest ansvarligt, for at det også i fremtiden kan understøttes, at det er muligt at uddanne sig til lærer i Vestjylland, og det gør de, ved at læreruddannelsen i Skive samt det fysiske udbud i Nørre Nissum samles på VIA's campus i Holstebro.
Jeg er fuldstændig enig i, at det ikke er nogen ideel situation, men jeg noterer mig, at VIA's bestyrelse faktisk forsøger at sørge for, at der også fremover, hvor ungdomsårgangene bliver endnu mindre, end de er i dag, vil være et kvalitetsudbud af læreruddannelsen i Vestjylland.
Det er ikke en beslutning, som man bliver populær på, men det kan som ansvarlig bestyrelse godt være den rette beslutning at træffe.
Derfor er det heller ikke på nuværende tidspunkt en beslutning, som jeg har tænkt mig at gå i rette med, men jeg vil selvfølgelig følge situationen tæt i de kommende måneder, hvor der er høringsfaser og helt sikkert offentlig debat om det her spørgsmål.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-17:
Jeg tror sådan set godt, at hr. Peter Skaarup hørte svarene første gang, men jeg forstår også godt, at man kommer lidt på glatis, hvis man ikke selv har set den udsendelse, hvor ens egen spidskandidat til europaparlamentsvalget står og siger, at nu skal der lukkes for spontanasyl på linje med det, som DF mener.
Og når man så samtidig, som hr. Peter Skaarup oplever det ofte hernede, bliver skoset af DF'erne for, at man ikke mener, man skal træde ud af konventionerne, så kan jeg godt forstå, man står og sveder lidt og gerne vil stille det samme spørgsmål flere gange.
Men ja, vi går ind for at fastholde retsforbeholdet.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-17:
Jeg kan sådan kun høre det, som om ministeren gerne vil tale udenom, og kan ministeren ikke sige, hvad det var, der blev svaret ja til?
Altså, bliver der svaret ja til, at Danmark fortsat skal have et retsforbehold, så vi selv kan bestemme vores udlændingepolitik, og så vi ikke kommer ud i, at EU-landene sådan på vores vegne fordeler og siger: Nu skal I tage så og så mange asylansøgere i Danmark og så og så mange familiesammenførte, hvis det er det?
Og vil man fortælle Moderaterne, at det altså er et forkert spor, man er inde på der?
Og vil man stå fast på, at vi ikke bare fra dag et skal have asylansøgere ved den danske grænse, men behandle deres asylansøgninger i Rwanda?
Vil man stå fast på, at det skal være sådan?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-17:
Jeg svarede allerede til sidste spørgsmål ja til begge dele, der blev spurgt til.
Men det er da sjovt, at hr. Peter Skaarup har så svært ved at forholde sig til, at hans egen spidskandidat til europaparlamentsvalget står og siger noget helt andet end det, som Danmarksdemokraterne uge efter uge svarer i forbindelse med beslutningsforslag hernede i salen.
Måske er det, fordi man sveder lidt over, at man ikke engang i sit eget parti har styr på det.
Og så kommer man og siger, at der mellem tre partier i regeringen er nuancer – ja, det er da klart.
Selvfølgelig er der forskel på, hvad vi mener.
Men at der ikke engang inden for ens eget parti er en sammenhæng mellem det, man siger herinde, og det, man siger i EU-debatten, er da et helt nyt niveau.
Christina Egelund (M), 2024-04-17:
Det er jo rigtigt, at regeringen viderefører den aftale, som vi har lavet med bl.a. også spørgerens parti om at sikre uddannelsesudbud i hele Danmark, og der flyder også masser af penge ud ad de kanaler for at understøtte og holde hånden under uddannelsesudbud i hele Danmark.
I forhold til, om udbuddet så skal ligge i den ene eller den anden eller den tredje by, vil jeg sige, at jeg tror, at den samlede ambition, vi er nødt til at have, er, at der selvfølgelig skal være en mulighed for at uddanne sig til lærer i Vestjylland.
Og som jeg læser den beslutning, som er truffet af bestyrelsen på VIA, er det sådan set den ambition, man på en ansvarlig måde forsøger at tage på sig.
Signe Munk (SF), 2024-04-17:
Men jeg må bare sige, at Midt- og Vestjylland er ret stort, og derfor er der brug for et bredt udbud af uddannelser, også læreruddannelsen.
Det var sådan set det, der lå bag den politiske aftale, som blev lavet, før Moderaterne blev etableret som parti.
Men så vil jeg bare høre: En del af problemet er jo også, at der er en ringere finansiering til de mindre uddannelsestilbud end til de større uddannelsestilbud i det taxametersystem, vi har i dag, og en del af problemet her for VIA University College er altså også økonomi.
Så vil ministeren i det mindste ikke være villig til at se på at hæve grundtilskuddet og tilskud til de mindre hold for at kunne styrke, at vi har mindre uddannelsestilbud som f.eks. læreruddannelsen i Skive og Nørre Nissum?
Christina Egelund (M), 2024-04-17:
Det hænger præcis sammen.
Jeg er en til en enig i det, som ministeren for byer og landdistrikter har sagt, nemlig at det er dyrere at drive uddannelser uden for de fire største byer, og derfor er det en samlet regering, der står bag præcis det, som der argumenteres for, nemlig et forhøjet regionalt taxametertilskud til de her uddannelser.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-17:
På det førnævnte samråd i Udvalget for Landdistrikter og Øer den 13. marts sagde ministeren for byer og landdistrikter også, at det nogle gange bare er dyrere at drive uddannelsesinstitution der, hvor der er færre mennesker, end der, hvor der er mange mennesker.
Skal det afspejle sig i den måde, man tildeler ressourcer på?
Det helt klare svar fra mig er: Ja, det skal det.
Det hænger ikke sammen med det, som ministeren siger her, og der er en dyb bekymring herfra over, at der er færre, der kommer til at uddanne sig til lærer på baggrund af den her beslutning.
Christina Egelund (M), 2024-04-17:
Spørgeren sagde i sin indledning, at man var ked af den her beslutning.
Det er jeg sådan set også, så det må ikke misforstås på den måde, at jeg bare synes, det er alle tiders.
Det er jo konsekvensen af en udvikling, som er overalt i samfundet, nemlig at vi går ind i nogle år med endog meget små ungdomsårgange.
Så er jeg jo enig i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at man også kan uddanne sig til f.eks. lærer, også lokalt.
Det mener jeg absolut har en stor betydning for livet også uden for de fire største byer.
Det gør man jo, som der også refereres til her, bl.a. ved at strukturere uddannelseslandskabet samlet set på en anden måde og selvfølgelig også ved økonomisk at holde hånden under nogle af de her institutioner.
Det tredje ben – det, der handler om, at der er studerende – skal jo så bare også følge med.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-17:
Men var det virkelig nødvendigt at lukke hele to uddannelser, altså hele to uddannelsestilbud, i den her runde?
Det synes jeg lyder af rigtig, rigtig mange.
Nu har vi jo også netop besluttet, at vi vil lave en sektordimensionering af universiteterne, så der er nogle, der ikke længere skal på universiteterne.
De skal vælge en anden vej.
Og læreruddannelsen er da en attraktiv vej.
Burde man ikke have lidt mere is i maven også fra regeringens side?
For de studerende er jo på vej.
Christina Egelund (M), 2024-04-17:
Det synes jeg hænger fint sammen.
Vi står jo fuldstændig ved det, som er blevet aftalt tidligere, og som vi viderefører nu, nemlig at hvis man etablerer nye uddannelsestilbud også på det her område uden for de fire største byer, følger der flere penge med, og de penge er der heldigvis også nogle, der griber.
Det ændrer bare ikke på, at vi jo er nødt til at tale om den her problemstilling på en realistisk måde.
Der er ikke meget ved at have en uddannelse, som ikke har nogen studerende.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-17:
I Danmarksdemokraterne er vi kede af det her, der sker, ikke kun i Nørre Nissum og Skive, men også andre steder rundtomkring i landet, hvor det er varslet, at der er uddannelser, som står til at lukke.
Vestjylland er jo et sted med meget store afstande, som den forrige spørger sådan set også var inde på.
Jeg har selv lige siddet og prøvet at undersøge det
: Hvis nu f.eks. man skal fra Skive til Holstebro eller fra Nørre Nissum til Holstebro, er der over en times transport, og det er jo med det offentlige.
Nogle skal måske have en bil for at kunne komme rundt.
Det er nogle store afstande.
Derfor er det jo også drønnødvendigt, at vi gør, hvad vi kan for at sikre, at der er nogle lokale uddannelsesudbud.
For det er i hvert fald vores bekymring i Danmarksdemokraterne, at der er nogle, der ikke uddanner sig, hvis der ikke er de her lokale uddannelsestilbud.
Hvis de skal med bus og tog i over en time eller med bil, tager det altså bare tid.
Ministerens svar undrer mig også, fordi min kollega fru Betina Kastbjerg jo på et åbent samråd i Udvalget for Landdistrikter og Øer den 13. marts i år faktisk spurgte ministeren for byer og landdistrikter, om regeringen var villig til at holde hånden under uddannelsestilbud, der udfordres af svingende ungdomsårgange.
Hvordan hænger det sammen med det svar, som uddannelses- og forskningsministeren netop er kommet med?
Hvad er ministerens holdning til at holde hånden under professionsuddannelser i land- og yderområderne, når ungdomsårgangene svinger, og hvad mener ministeren om, at det muligvis ikke vil være muligt at læse til lærer i Nørre Nissum eller Skive fremover, hvis uddannelserne sammenlægges i Holstebro?
Christina Egelund (M), 2024-04-17:
Men det er jo aftalt, at man øger taxameteret og laver et regionalt taxametertilskud til de udbud, der ligger uden for de store byer.
Og selvfølgelig betyder penge noget; det er jeg helt med på.
Der er noget med, at omkostningen pr. elev selvfølgelig, hvis det er en mindre institution, alt andet lige er større.
Det er der aftalt i aftalen omkring udflytning af studiepladser.
Jeg tror bare apropos det her med at være realistisk, at man også er nødt til at kigge på, uanset hvor mange penge man sender den vej og gør alt muligt, at vi ikke kan stampe flere unge mennesker op af jorden end dem, der er, og det er jo den strukturelle udfordring, som man er nødt til også at forholde sig til.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-17:
Tak for det.
Nu har vi jo haft et par samråd omkring Kærshovedgård, og jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, heller ikke fra ministerens side, at det jo simpelt hen er et samlingssted for udvisningsdømte, som har begået narkokriminalitet, og man ved, at der er konfiskeret masser af narkotika derude.
Finder ministeren det ikke lidt mærkeligt, at der på konferencen var et punkt, der hed »Narkomarkedet i 2024: Status og tendenser«, og så nævner man slet ikke Kærshovedgård, som er arnested for så mange kriminelle omkring narkotika?
Finder ministeren ikke det lidt underligt?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Nej, det er ikke nogen overraskelse, at Alternativet stemmer imod her.
Og jeg kan garantere Alternativet for, at i Danmarksdemokraterne kommer vi ikke til at synes, at det er en god idé at skære ned på reglerne for at få endnu flere endnu hurtigere igennem systemet og tildele dem det fineste, man kan få her i landet, det danske pas, for at spare nogle penge.
Tværtimod mener vi, at den rigtige vej at gå er at sige: Vil man have det danske pas, må man også betale nogle af omkostningerne for at få det pas.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Er det sådan at forstå, at Socialdemokratiet her, når man nu lemper udlændingepolitikken, for så vidt angår familiesammenføringområdet, er bundet til noget, som man ikke kan lide, med det lovforslag, vi behandler her i dag?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Næh, uden at jeg kan lægge hovedet på blokken, vil jeg sige, at hvis vi havde haft en socialdemokratisk etpartiregering stadig væk, tror jeg sådan set vi også havde brugt en del tid på at finde ud af, hvordan vi kunne sørge for, at reglerne ikke som i dag straffer herboende danskere, som ikke har særlig meget uddannelse, hvis nogen overhovedet, og som dermed har sværere end en læge ved at dokumentere, at vedkommende kan dansk.
Den uretfærdighed tror jeg vi havde rettet op på uanset hvad.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-18:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg lægger mig lidt i slipstrømmen af Dansk Folkeparti i forhold til de her data, der ligger bag, altså hvordan I er nået til det beløb, I er på nu.
Hvilke data ligger til grund for, at vi lige havner på det beløb?
Det kunne jeg også godt tænke mig at vi tager med i det videre arbejde.
Her og nu er jeg også lidt nysgerrig på det her med sprogkravet, for hvordan forestiller man sig det skal kontrolleres?
Er det arbejdsgiveren, der skal til at dokumentere, at medarbejderen kan dansk godt nok, eller hvordan forestiller man sig det?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Altså, der er blevet svaret på det mange gange.
Det vil jo bare blive kontrolleret på samme måde, som det bliver i dag.
Man skal fortælle, hvad for en arbejdsplads man har været på, og der vil være nogle parametre og nogle kriterier, der afgør, om man lever op til det, nemlig at det er en arbejdsplads, der gør, at man kan tale det dansk, der skal til, for at man kan lære sin ægtefælle dansk.
Så det er der jo egentlig ikke noget odiøst ved.
Men jeg vil da opfordre ordføreren til at spørge ind til det under udvalgsbehandlingen, hvis man gerne vil have et mere teknisk svar.
Det kan jeg ikke give heroppe fra talerstolen i dag.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-18:
Er det en arbejdsplads, hvor man reelt har talt dansk, eller er det en arbejdsplads, hvor man måske har talt andre sprog?
Det vil jo indgå i det.
Men det tager vi med videre, tak.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Jeg er helt overbevist om, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at lave en lovgivning, som gør, at vi slår ned på det, man kunne kalde snydearbejdspladser i det her tilfælde, altså nogle steder, hvor man ikke taler dansk, hvorfor man dermed ikke kan lære sin ægtefælle at tale dansk.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Men trækker det virkelig i den rigtige retning, at man nu halverer den bankgaranti, der skal til for at opnå familiesammenføring?
Alt andet lige er det jo godt at have en garanti for, at man kan præstere noget økonomisk, hvis man gerne vil have en ægtefælle til Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Jo, vi synes i Venstre, at det er helt rimeligt, at man, hvis man skal have en familiesammenføring, også skal stille en garanti til samfundet, fordi man siger, at ens ægtefælle ikke kommer til at ligge samfundet til last, og i fald det måtte ske, er der stillet en garanti, som der så kans trække på.
Hvis ikke jeg husker helt galt, er grænsen blevet hævet tidligere, og nu går vi så tilbage til noget, der minder om det, der var niveauet, da vi oprindelig indførte det.
Hvis man kigger på tallene, er det ikke sikkerhedsstillelsen, der har været den dominerende årsag til afslag, men jeg er helt enig med hr. Peter Skaarup i, at det er et vigtigt princip, og derfor skal vi også fastholde det, og sikkerhedsstillelsen lander på omkring 57.000 kr. med forslaget her, som jeg husker det.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Vi er bundet til at levere det, vi har aftalt med vores regeringspartnere i Moderaterne og Venstre.
Det står i regeringsgrundlaget.
Det her er en udløber af noget, som vi har fortalt danskerne om at vi vil levere, allerede i november-december 2022.
Så det er det, der menes med det.
Det her er jo et lovforslag, som repræsenterer summen af det, tre regeringspartier kunne blive enige om.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg hørte hr. Frederik Vad bruge udtrykket, som jeg lige skrevet ned her, i forbindelse med det her lovforslag, nemlig at vi er bundet til at levere her.
Kan ordføreren uddybe, hvad det er, man er bundet til levere i forbindelse med det her lovforslag?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Tak for det.
Hvis man kigger tilbage i tallene fra 2001, var der 15.370, der søgte om familiesammenføring, og hvis man kigger på, hvilke lande der slog ud som oprindelseslande, var det lande som Somalia, Tyrkiet, Irak, Afghanistan osv. Spoler vi tiden frem til sidste år, altså 2023, så var det kun omkring 3.000 mennesker, der søgte familiesammenføring, altså ca. 3,1 pct. af den samlede gruppe mennesker, som fik opholdstilladelse i Danmark det år, og det er en succeshistorie, og den succeshistorie kommer Socialdemokratiet altid til at stå vagt om.
For det er vigtigt, at det i et lille land som Danmark er svært at få familiesammenføring.
Men når det så er sagt, har vi igennem de sidste år set eksempler på skøre og skæve regler, som har gjort det svært for nogle helt bestemte mennesker i vores samfund at blive familiesammenført, og det her lovforslag, L 157, har til formål at rette op på nogle af de skævheder.
Forslaget består af flere dele, men de tre væsentlige vil jeg fremhæve her.
For det første vil vi ændre på sprogkravet for herboende danskere, der gerne vil familiesammenføres.
For vi har set eksempler på, at der har været nogle – det har typisk været faglærte og ufaglærte mænd i 40'erne og 50'erne – som ikke har kunnet dokumentere, at de opfyldte sprogkravet, fordi de måske har forladt skolen i 7. klasse, eller fordi de har smidt deres skolepapirer væk, fordi de er fra en tid, hvor fysiske skolepapirer var det, man fik udleveret.
Vi vil nu ændre ved den regel, sådan at det, hvis man har arbejdet og har haft beskæftigelse i 5 år og kan dokumentere, at dansk har været det sprog, man har fungeret på, så kan erstatte det sprogkrav, der er gældende i dag.
Den anden del af lovforslaget handler om at lave en ny ordning for udlandsdanskere.
Vi ligestiller udlandsdanskere med udenlandske arbejdstagere.
Den tredje søjle i det her lovforslag handler om, at vi halverer den økonomiske garanti, der skal stilles, for at kunne få familiesammenføring.
De her regler bliver ikke en ladeport for familiesammenføringer til Danmark.
Det er det vigtigt for mig og for Socialdemokratiet at understrege.
Hvis vi kigger på tallene fra 2023, som jeg nævnte før, så ser vi, at det ud af de 96.000 opholdstilladelser, der blev givet på forskellige ordninger, kun var 3.000 opholdstilladelser, som blev givet på baggrund af familiesammenføringer, og at der i 2023 var tale om 570 afslag på familiesammenføring.
Herunder blev de 130 afslag givet, fordi den herboende ikke levede op til sprogkravet, og de 40 afslag blev givet, fordi man ikke kunne stille den økonomiske garanti, som vi i dag kræver.
Til gengæld kommer det til at gøre en forskel for nogle af de mennesker, der er her i landet.
Det er bl.a. noget af det, som B.T. og Ekstra Bladet har afdækket, hvor en mand på et slagteri, som gik ud af skolen meget tidligt, ikke har kunnet få sin asiatiske kone til Danmark, fordi vedkommende ikke kan dokumentere at have afsluttet skolen.
Det er derfor, vi nu ændrer på de her forhold, og det synes vi i Socialdemokratiet er klogt.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Jeg vil godt spørge hr. Frederik Vad og måske også ministeren om, hvorfor man har sat beløbsgrænsen ned.
Altså, det kom hr. Frederik Vad slet ikke ind på i sin tale, som jo var en af de historiske, der overgår til videre efterkommere i Danmark – ligesom alle de andre.
Men jeg vil godt høre, hvorfor man har gjort det.
Det forstår jeg altså ikke helt, for der var sådan set sund fornuft i, at man skulle stille den her garanti, og jeg synes egentlig, det er lidt uvedkommende i forhold til det, som forslaget ellers går på.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er i forhold til det med, at vi alle sammen kender historierne om, at man ikke kan få sin udenlandske ægtefælle til Danmark, og der har været meget polemik om det; holder man sig inden for konventionerne?
Og det er ikke på grund af noget i forhold til Dansk Folkeparti, men jeg spørger bare, for det er det, der mange gange har været sagen, og som er det overalt i verden.
Nu taler vi jo meget om den thailandske kone, og det gjorde hr. Frederik Vad også, men er det bare sådan for alle?
Jeg er overvejende positiv, men jeg vil godt have nogle spørgsmål afklaret.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Tak for det.
Jeg har endnu ikke holdt en tale herinde, der går over i historien.
Det vil jeg gerne starte med at sige.
Og så vil jeg sige i forhold til fru Pia Kjærsgaards spørgsmål, at vi jo har set med den her økonomiske garanti, man skal stille, at det er et ret højt beløb, og det synes vi i Socialdemokratiet er glædeligt.
Men der har jo også været eksempler på, at der er nogle, som har haft svært ved at kunne leve op til at betale det beløb.
Hvis der var tale om rigtig, rigtig mange, ville jeg være dybt bekymret, men det, vi kan se i dag, er, at den gruppe, der får afslag på grund af den økonomiske garanti, er så relativt lille, at vi egentlig synes, at vi er landet fornuftigt på en landingsbane sammen med Moderaterne og Venstre i forhold til det her.
I Socialdemokratiet er vi jo i forhold til regeringsgrundlaget bundet til at skulle levere noget her, og jeg synes, at det er landet fornuftigt.
Så vil jeg bare sige i forhold til konventionerne, at det går jeg ud fra at der er styr på.
Ellers må ordføreren spørge ministeren.
Og det sidste spørgsmål kan jeg simpelt hen ikke huske – det kan være, at ordføreren kan opridse det.
Jo, det var det med MENAPT-landene, og det kommer jeg tilbage til i mit andet svar.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Jamen det kan være, at vi kan få nogle tal på det.
Det kan vi så gå videre med i udvalgsbehandlingen.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Det, vi kan se, hvis vi kigger på en topti over de lande, hvor man får familiesammenføring fra i dag, og hvor det ikke er flygtninge, for de hører jo under et andet regelsæt – det er vigtigt at understrege – er jo, at det er lande som Filippinerne og Thailand, der dominerer dér, modsat for 25 år siden, hvor det var Somalia, Afghanistan, Irak og Tyrkiet, der lå i toppen.
Så vi er ikke så bekymrede for, om det her skulle rokke ved grundpillerne i den stramme udlændingepolitik, som Socialdemokratiet står vagt om.