runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Jeg hørte skam godt hr. Dennis Flydtkjærs tale, og jeg vil faktisk også gerne komplimentere den.
For jeg synes, at den ud over at være meget saglig også indeholdt et klart ønske om at sætte sig ind ved et forhandlingsbord og finde fælles løsninger.
Når jeg nævnte, at hr. Dennis Flydtkjær godt kunne have nævnt det nu, så var det jo, fordi der kunne have været nogle, der følger den her debat, der ikke havde været med hele dagen.
Og jeg syntes bare, det var ærgerligt, hvis de ikke lige fik de vigtige pointer, som også var i hr. Dennis Flydtkjærs tale, med, og derfor nævnte jeg dem her.
Jeg er nødt til at sige, at det godt kan være, at det var sådan, det foregik, da hr. Ole Birk Olesen sad i regering, altså at alle rakte hånden op, og at man så brugte penge på, hvad der nu lige faldt folk ind.
Sådan er det ikke i den her regering, og sådan er det heller ikke med den her finansminister.
Det er jo også en del af sådan en debat i dag, at den ene side af Folketingssalen siger, at vi bruger for lidt, og at hr. Ole Birk Olesen siger, at vi bruger for meget.
Vi synes, vi ligger et fornuftigt sted.
Der er en finanseffekt på det her på 0, og det vil sige, at vi ikke puster til inflationen, men at vi kan prioritere nogle vigtige opgaver inden for psykiatrien, inden for klimaet og det grønne, inden for erhvervsuddannelserne, inden for retsvæsenet og politiet, for blot at nævne nogle af dem, og jeg står fuldt på mål for den her aftale.
Kan vi så se på, om vi kan bruge statslige medarbejdere klogere og bedre og i det hele taget i vores velfærdssamfund bruge vores medarbejdere bedre?
Ja, bestemt, og det er jo også det, vi som regering er i gang med med hele frisættelsesdagsordenen.
Det kommer jo ved siden af den her finanslov.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Jo, men de nøgne tal taler jo for sig selv, og en offentlig forbrugsvækst på 2,1 pct. er en meget høj offentlig forbrugsvækst, som ikke tyder på, at man har siddet og været karrige med at dele penge ud, da man havde de her møder.
Så er spørgsmålet bare, om regeringen ikke, i en tid hvor det er svært at besætte stillinger for både offentlige arbejdsgivere og private arbejdsgivere,
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Jamen jeg synes jo, vi har lagt os et fornuftigt sted.
Der bliver heldigvis flere børn og ældre i de kommende år, og derfor er det ret fornuftigt, at vi får flere pædagoger og lærere ud til vores børn, at der bliver flere, der kan være med til at yde pleje og omsorg til vores ældre, og at vi også har et sundhedsvæsen, som vi ønsker at ansætte flere i.
Så det at ansætte folk i det offentlige er for mig at se ikke et problem, hvis det er til en vigtig opgave, der skal udføres.
Til gengæld synes jeg, at vi skal skære ned på bureaukratiet, også i det offentlige og også i staten, og det er også en del af den her finanslov.
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Tak til ordføreren for et godt spørgsmål.
Vi så hellere, at man brugte pengene på at investere i mennesker, altså velfærd, gode idéer, uddannelse eksempelvis.
Så det er en rigtig ærgerlig prioritering.
Så vil jeg også gerne lige knytte en kommentar til det her med det økonomiske råderum, mest af alt bare til sådan almen oplysning til os, der sidder herinde, men også folk, der måtte følge med.
Det er faktisk noget, vi selv konstruerer i Folketinget.
Og vi kunne jo sådan set godt sige, at vi i en årrække kører med et lidt højere underskud på de offentlige finanser, hvilket kunne være fint nok inden for budgetlovens rammer, eksempelvis ved at øge underskuddet fra minus 0,5 pct. af den strukturelle offentlige saldo til 1 pct.
Det ville være fint inden for budgetlovens rammer, og dermed ville vi få et højere økonomisk råderum og dermed også flere penge til det, vi i virkeligheden på længere sigt har brug for.
Det er faktisk en spændetrøje, vi selv laver herinde.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-09-07:
Tak for det, og tak til finansministeren for at gennemgå hovedtrækkene i det store, tunge forslag til finanslov.
Jeg vil også gerne kvittere for de positive ting, der jo er i forslaget til finanslov.
Som ministeren måske vil vide, er noget af det, vi i virkeligheden er kritiske over for, det, der ikke er til stede i det.
Jeg brugte også i min taletid et par minutter på at kommentere på finansministerens formulering om de stigende udgifter på det specialiserede socialområde.
Jeg har også noteret mig, at ministeren siden hen har udtalt, at han er rigtig ked af, at han kom til at sige det på en måde, der lød kritisk over for de mennesker, der lå bag, og også, at netop det specialiserede socialområde er en afgørende del af vores velfærdssamfund.
Oven på den tilkendegivelse er det så fra ministerens side påtænkt, at man tilfører nye nødvendige mængder af ressourcer til det her område, som jo har et kæmpestort efterslæb, fordi det har været udsat for besparelser igennem mange år?
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Jeg synes, at spørgerens spørgsmål taler rigtig godt ind i den form for skandale, er det jo i virkeligheden, der var for ikke så lang tid siden, omkring, hvordan vi beregner det gap, vi har frem til 2025.
Vi lægger os op ad Klimarådet, som er de uafhængige faglige eksperter, som jo faktisk er nedsat til at vejlede Folketinget.
Og jeg mener, at der er grund til at kigge på, hvordan vi hjælper embedsværket med at få nogle mere retvisende måder at beregne det på, for der har jo været en diskussion af, om embedsværket i virkeligheden er blevet presset lidt af departementet.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-09-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale.
Især synes jeg, det er positivt at bemærke den konstruktive tilgang, der bliver afsluttet med.
Jeg tror, det er den måde, vi bedst kan udvikle vores land på.
Klimaet fylder rigtig meget i ordførerens tale, og det synes jeg er superfint.
Det er afgjort vigtigt, at vi får gjort noget i forhold til vores klima.
Jeg mener jo, vi har et land, der går forrest qua de beslutninger, den nuværende regering har truffet, og også den tidligere regering.
Derudover mener jeg også, det er afgørende, at vi husker de balancer, der ligger i forhold til det.
Når vi så snakker klima, er det jo afgørende, når vi skal have vindmøller og solceller osv. sat op, at der også er nogle mennesker til at gøre det.
Der ser jeg en stor, stor udfordring i forhold til arbejdskraften og i forhold til det lave optag, der er på vores erhvervsuddannelser i øjeblikket.
Hvad mener Alternativet i forhold til erhvervsuddannelserne?
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Tak til ordføreren for et godt spørgsmål.
Jeg er glad for, at ordføreren bifalder den konstruktive tone, som jeg også synes at vi her i salen generelt er gode til at holde.
Jeg er ikke enig i, at den grønne omstilling står og falder med manglen på faglærte.
Det er en del af det, men først og fremmest falder den på mangel på politisk handling fra os folkevalgte og i særdeleshed regeringen.
Når det så er sagt, er der nogle sektorer, hvor der er mangel på bestemte typer faglærte.
Der er jeg meget glad for den investering, som regeringen lægger frem i finansloven.
Og nogle af de initiativer, som jeg selv ser som ordfører for ungdomsuddannelser ved siden af mit finansordførerskab, er bl.a. noget med at kigge på, om vi kan gøre det nemmere at skifte mellem ungdomsuddannelserne.
I dag er det engang imellem lidt svært at få meritoverførsel og skifte lidt smooth.
Men det handler også om sådan noget som at gøre det nemmere at gå fra en færdiggjort gymnasial uddannelse til en faglært uddannelse, eksempelvis.
Så der er en masse initiativer, jeg tror vi kan tage fat i sammen.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-09-07:
Tak for svaret.
Det er glædeligt at høre.
Jeg er så lidt overrasket over at høre, at ordføreren ikke mener, at der er mangel derude.
Jeg snakker i hvert fald med rigtig mange virksomheder og kan efterhånden også se i tallene, at der er mange steder, hvor man mangler hænder.
Så jeg synes, vi står med en stor udfordring her.
Et andet emne, jeg godt lige vil omkring, er land og by og Danmark i balance.
Det fylder rigtig meget for mig.
Jeg kommer selv fra Jylland.
Man vil nok ikke kalde det Udkantsdanmark, men området uden for de store byer.
Hvordan ser Alternativet, at vi bedst kan udvikle Danmark uden for de store byer og skabe et Danmark i balance?
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Tak til ordføreren for et godt spørgsmål.
Jeg har lige en præcisering af det, jeg sagde før: Jeg sagde ikke, at der ikke var mangel på bestemte typer faglærte.
Så det har vi brug for.
Der er vi jo tilbage ved den diskussion om, at kommunerne i dag ikke har de økonomiske værktøjer til at investere i deres egen velfærd, fordi vi fra Folketingets side af har lavet en økonomisk spændetrøje.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-09-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for en virkelig god tale.
Vi er jo på mange måder rundet af det samme håb og den samme afgrundsdybe bekymring for, at vi ikke handler hurtigt nok, men også af den samme vilje til at rykke på det her.
For vi ved jo, at vi kan.
Vi ved godt, hvad vej vi skal gå, og vi ved, hvad for nogle redskaber der skal tages i brug.
Så det er vigtigt at få talt sig rent ind i det spor, hvad ordføreren også gjorde.
Jeg er fuldstændig enig i det her med, at der er brug for mere tid, og det med, at vi får gode liv igennem stærke fællesskaber og stærk fællesskabt velfærd.
Så hvad er ordførerens syn i virkeligheden på regeringens ønske og ambition om at lave skattelettelser for det her økonomiske råderum frem for at styrke velfærden og dermed også grundlaget for, at vi kan leve gode liv og have tid til det, som er vigtigt?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Så ordføreren mener altså, de blev fremlagt fysisk her i Folketingssalen som ændringsforslag til finansloven – det må vi så slå op.
Spørgsmålet er så: Kommer man i år til at fremlægge ændringsforslag på præcis 6 mia. kr. her i Folketingssalen som ændringsforslag til finansloven?
Det er en spændetrøje, man lægger ned over sig for ikke at sende regningen videre til de kommende generationer.
På den anden måde kunne vi bare beslutte, at vi vil køre med et underskud på 3 pct. i forhold til EU.
Det kunne vi bare gøre, men det er jo en regning, man så sender videre.
Så man kan godt overforbruge, hvis ikke man vil være ansvarlig og passe på de kommende generationer.
Jeg ved, at Alternativet har en dagsorden om, at der ikke skal være økonomisk vækst i samfundet.
Jeg kunne godt tænke mig – med de inflationsrater, som vi har nu, på de 3½-4 stykker – at høre, hvad det har af konsekvenser.
Hvad har det af konsekvenser for samfundets økonomi og for den enkelte økonomi, hvis ikke vi vækster som samfund, samtidig med at der er en inflation?
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Hvad angår det første, vil jeg sige, at staten ikke er en husholdning.
Du kan sagtens som stat køre med økonomisk underskud en årrække.
EU-Kommissionen har sådan set selv sagt, at de ikke længere anbefaler, at lande styrer efter en strukturel offentlig saldo.
Så det kan vi sådan set sagtens lave om i Danmark.
Når det kommer til økonomisk vækst, vil jeg sige, at jeg tit oplever, at det er et begreb, der bliver brugt sådan lidt fluffy.
Økonomisk vækst er defineret som bruttonationalproduktet, altså en stigning i det, og det kan have noget at gøre med det økonomiske råderum, men det har det ikke som sådan.
Så jeg tror ikke helt, jeg forstår ordførerens spørgsmål.
Det kan være, ordføreren vil uddybe, hvordan bnp skulle hænge sammen med vores råderum.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Det er sådan, at hvis du ikke vækster og gør et samfund konstant rigere, samtidig med at der er en inflation, så gør du det relativt fattigere sammenlignet med lande, som ellers vækster.
Og det vil sige, at Danmark på sigt vil blive relativt fattigere, og at folk vil blive relativt fattigere og have færre penge at bruge, på grund af at du har et samfund, som ikke vækster.
Det vil sige, at statskassen vil få færre penge, fordi den også bliver underlagt inflation, når der er inflation i verden.
Det er den måde, det hænger sammen på.
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Tak for et godt spørgsmål.
Jeg elsker at diskutere økonomisk politik.
Tiden her er begrænset, så jeg kan ikke gå i dybden med det, men jeg mener faktisk, at det, ordføreren siger, faktuelt er forkert.
Sidste år, 2022, steg bnp med 3,4 pct., og danskernes realindkomst faldt, i gennemsnit.
Så der er ikke nødvendigvis nogen sammenhæng.
Det er ikke sådan, at en stigning i bnp årsagssammenhængsmæssigt medfører højere realindkomster.
Jeg tror, man skal være opmærksom på, at bruttonationalproduktet ikke betyder, at realindkomsterne nødvendigvis stiger.
Det er andre ting, der gør det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Nye Borgerlige har en økonomisk plan, hvor man finder 6 mia. kr. på de offentlige udgifter hvert eneste år.
Sidste år fremlagde Nye Borgerlige ikke konkret, hvor man ville finde de 6 mia. kr.
Det vil sige, at til den her er det så to gange 6 mia. kr., altså 12 mia. kr., som man mangler at finde finansiering på.
Har man tænkt sig i år at fremlægge konkrete forslag, altså helt ned til konto, hvor man finder de her 12 mia. kr. fra?
Eller har man også droppet sin økonomiske politik, ligesom man har droppet de ufravigelige krav på udlændingeområdet om, at voldsparate og voldsmænd skal udvises?
Pernille Vermund (NB), 2023-09-07:
Jeg ved ikke, om ordføreren var i salen, da vi behandlede dette års finanslovsforslag i vinter, men der fremlagde vi faktisk forslag til besparelser for 6 mia. kr. Så det passer ikke, at vi ikke i forhandlingerne sidste gang kom frem med de besparelser.
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Jeg håber, at danskerne oplever, at de har en socialdemokratisk ledet regering i den forstand, at ud over at der i den grad er styr på økonomien, så investerer vi de steder, hvor det er allervigtigst: i vores psykiatri, i vores velfærdssamfund, i forhold til klima og den grønne omstilling, i forhold til tryghed og sikkerhed.
Betyder den her finanslov, at vi løser alle problemer?
Nej, desværre ikke, men den er et rigtig vigtigt skridt på vejen.
Det er jeg stolt af, også som socialdemokrat, at kunne være en del af, og jeg tror, at alle de tre partier, der er en del af regeringen, er stolte af, at det er det, vi kan præsentere.
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Nu sagde finansministeren, at finansieringsforslag altid blevet taget velkomment imod, og der tror jeg jeg bliver nødt til at hjælpe finansministerens hukommelse lidt på gled.
For jeg synes, jeg kan huske adskillige finanslovsforhandlinger, hvor Enhedslisten er kommet med glimrende finansieringsforslag, som så er blevet hældt ad brættet.
Men hvis det er udtryk for en ny kurs, vil jeg da bare gøre opmærksom på, at det jo kunne være de skattelettelser, der lå i sidste års finanslov i forhold til virksomhedsarvinger og ejendomsspekulanter.
Der er spørgsmålet om beskatning af kapitalindkomst på lige fod med arbejdsindtægt, og der er jo også spørgsmålet om, at vi kunne beskatte den overnormale profit, som f.eks. elmellemhandlere har skovlet ind i perioden her med inflation.
Det ville jo være med til at kunne øge ligheden, og det ville ikke puste til inflationen.
Det er derfor, jeg ikke helt forstår, hvorfor Socialdemokraterne har den modvilje mod at omfordele i samfundet, altså bruge midler på velfærd frem for på skattelettelser.
For når finansministeren nævner investeringer i sundhed og psykiatri, hænger det jo sammen med, at regionerne selv har meddelt, at de mangler 2,5 mia. kr. bare for at kunne levere det samme, som de gjorde sidste år.
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Det er fuldstændig rigtigt, at jeg sagde i min tale her, at ud over at komme med forslag til, hvordan man kan bruge penge, så må man også meget gerne medbringe forslag til, hvordan man kan skaffe penge.
Så gammeldags indstillet er jeg nu engang som finansminister.
Jeg synes, at det skal følges ad.
Det betyder ikke, at hvis der kommer noget, som vi i fællesskab kan blive enige om, så er døren lukket i forhold til det.
Jeg håber da, at man vil komme med noget, som vi i fællesskab kan finde enighed om.
Og så vil jeg bare sige, at vi har som regering og også som socialdemokratisk ledet regering i den grad investeret med det, vi har lagt frem, i velfærd og også lagt en retning for det, bl.a. med 5 mia. kr. ekstra til sundhed, 3 mia. kr. ekstra til psykiatrien og en række andre ting, bl.a. i forhold til erhvervsuddannelserne.
Så det kan jeg i den grad godt stå på mål for.
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Men der var jo engang, hvor vi havde en fælles dagsorden sammen med Socialdemokraterne, som hed: velfærd før skattelettelser.
Det er åbenlyst nu, at den dagsorden har Socialdemokratiet ikke længere, for når finansministeren siger, at der skal investeres i sundhed, og at der kommer 5 mia. kr., så er det jo noget, finansministeren siger, samtidig med at der bliver indgået budgetaftaler ude i regionerne og i kommunerne, som konkret betyder, at det bliver sparet – altså at der bliver fyret personale, at der bliver dårligere velfærd, og at der også bliver et dårligere sundhedsvæsen.
Der kunne regeringen jo vælge at sige, at her er det nødvendigt at investere i vores velfærd og i vores sundhedsvæsen frem for at bruge pengene på skattelettelser.
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Det, vi lægger op til, er meget store investeringer i vores sundhed og i vores sundhedsvæsen – 5 mia. kr. ekstra i de kommende år.
Hvad angår psykiatrien, er det 3 mia. kr. ekstra.
Det er et sted, hvor det virkelig også er brug for det.
Vi investerer i erhvervsuddannelserne.
Vi tager ansvar.
Det er rigtigt, at der var engang, hvor vi lavede aftaler med Enhedslisten, og hvor man kom konstruktivt ind i forhandlingslokalet.
Det håber jeg vil ske igen fra Enhedslistens side.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Det er det, jeg elsker ved at være i Folketinget: Danmarksdemokraterne klager over nogle ting, som regeringen har taget ud, fordi de ved, at de skal have det med ind i forhandlingslokalet.
Det hele er skuespil, og det er rigtig sjovt at være en del af.
Mit spørgsmål går lidt på den finanspolitiske effekt, som er 0,0, men jeg synes også, at der, når jeg kigger på budgettet, er afsat ret store reserver, altså 5,2 mia. kr., til det ene initiativ og 2,1 mia. kr. til det andet, og det er alt efter, hvordan de bliver udmøntet.
Jeg vil spørge, om nogle af de midler, der er afsat, er påtænkt den skattereform, som kommer, og om der, når det drejer sig om de reserver, som det nu er pålagt at sætte ind, er lagt et skøn over deres finanspolitiske effekt.
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Det er rigtigt, at der i den her finanslov også er nogle reserver, og det skal der også være, når vi er færdige med forhandlingerne.
For det er, ligesom det er i ens privatøkonomi, meget godt lige at have en opsparing til uforudsete udgifter, altså hvis vaskemaskinen går i stykker eller man skal have en ny tørretumbler, eller hvad det nu måtte være.
Nu har vi ikke så mange vaskemaskiner og tørretumblere herinde i Finansministeriet og omegn, men i overført betydning er det jo, for at vi har noget at stå imod med, så det hele ikke er brugt, hvis der kommer uforudsete udgifter.
De indregnes i den samlede finanseffekt på helt sædvanlig vis, så finanseffekten på de 0,0 indeholder også de reserver, der står.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Men der er jo forskel på, hvordan reserven er, og der er også forskel på, hvordan pengene bliver konteret.
Nogle af dem bliver jo konteret til regeringens politiske initiativer, altså nye ting, og ikke til at dække uforudsete omkostninger.
Andre, f.eks. de 5,2 mia. kr., bliver konteret til nye initiativer på de forskellige ministres ressortområder og heller ikke – kan man sige – som en bufferzone på det.
Det er derfor, jeg spørger ind til de midler, altså om det f.eks. er nogle af de midler, nogle af de reserver, som skal kunne bruges til skattereformsforhandlinger.
Eller hvor kommer de midler så fra?
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Den her forhandling i Folketingssalen handler om finansloven og ikke om en skattereform, og jeg vil sige, at det, der ligger, også for så vidt angår reserver i finansloven, er indregnet efter gældende regler, sådan at den samlede finanseffekt af den her finanslov er neutral.
Det vil sige, at vi ikke kommer til at puste til inflationen, samtidig med at vi kan investere i rigtig mange vigtige ting.
Det synes jeg er klogt og ansvarligt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg tager ordet meget, meget kort, og det er med en undren, kan man sige.
Når det nu efterhånden er vedtagen politik, at vi regner med det demografiske træk, så undrer det mig, at det ikke ligesom bliver indregnet i udgiftslofterne.
Det er noget, jeg ikke skal forstyrre finansministeren med nu, men som jeg kommer til at stille et skriftligt spørgsmål om.
Det kunne jo være en god måde at gøre det på, når vi nu efterhånden meget bredt i Folketinget, også fra Venstres side og fra Moderaternes side, anerkender, at det er den måde, vi arbejder på nu.
Jeg har faktisk ikke hørt nogen partier i nyere tid sige, at det ikke er den vej, vi går.
Så det ville jeg bare lige sige heroppefra, og så må I have en god aften!
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Tak for det.
Det er jeg jo fuldstændig enig i.
Der er lige nu igangværende forhandlinger om at nå 2025-målet, som godt nok står noget i stampe, men hvor der også er en uenighed, i forhold til hvad det egentlig er, der skal til for at opnå målet for de tilstrækkelige reduktioner i 2025.
Der har regeringen jo sagt, at det er 0,5 mio. t.
Klimarådet siger 2 mio. t.
Hvad er efter Alternativets opfattelse det rigtige mål, der skal nås i 2025?
Karina Adsbøl (DD), 2023-09-07:
Jeg er udmærket godt klar over det med erhvervsuddannelserne, og det er rigtig godt; og det har vi selv kæmpet for i Danmarksdemokraterne.
Jeg spurgte konkret til udkantsgymnasierne og i forhold til udkantstilskuddet, som er givet, og der svarer ministeren udenom.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig også at høre finansministeren: Hvordan er det egentlig, at den enkelte borger oplever, at Socialdemokratiet er med i regeringen nu?
For det, jeg oplever i øjeblikket, er, at folk på Facebook skriver: Undskyld, vi er her.
Da Socialdemokratiet sad i regering, lovede de guld og grønne skove på det specialiserede velfærdsområde, og de lovede også en ældrelov, og man må bare sige, at det mangler vi fortsat.
Nicolai Wammen (S), 2023-09-07:
Nej, jeg kan på ingen måde anerkende, at det her finanslovsforslag er et, der skal føre til dårligere uddannelser i hele Danmark.
Det her er et finanslovsforslag, der giver en historisk, kæmpe saltvandsindsprøjtning i vores erhvervsuddannelser, som vil komme hele Danmark til gavn og glæde.
Det havde måske været en god idé også lige at nævne det, når man kom ind på uddannelsesområdet, for det er en hjørnesten i den her finanslov, som jeg i den grad er stolt over.
Så bliver der spurgt i forhold til gymnasier og besparelser derude lokalt, og om det er noget, man vil kunne snakke om i en finanslovsforhandling.
Som jeg også sagde til hr. Dennis Flydtkjær: Hvis det er noget af det, Danmarksdemokraterne tager med ind til forhandlingsbordet, så vil vi da naturligvis gerne snakke med Danmarksdemokraterne om det.
Karina Adsbøl (DD), 2023-09-07:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne følge op på hr. Dennis Flydtkjærs spørgsmål i forhold til prioriteringer netop i landdistrikterne.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi et sammenhængende Danmark, og derfor vil jeg godt høre, om ministeren ikke bare kan bekræfte, at regeringens finanslovsforslag svækker de unges uddannelsesmuligheder i hele landet, og at regeringens finanslovsforslag ikke viderefører netop det midlertidige tilskud på 15,5 mio. kr.
Som hr. Dennis Flydtkjær sagde, betyder det jo, at gymnasierne mister 0,5 mio. kr., og det har jo stor betydning for de små gymnasier, og nogle risikerer måske endda at skulle dreje nøglen om.
Så hvad er egentlig baggrunden for de prioriteringer, og vil regeringen være med til at sikre de små gymnasiers overlevelse netop i landdistrikterne?
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal sige til Tønder Gymnasium, til Vejen Gymnasium, til Grindsted Gymnasium, til Varde Gymnasium, som mister midler som følge af regeringens prioriteringer.