runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Altså, jeg synes ikke, det er helt rimeligt, at det er Jyllands-Posten, der skal afgøre den diskussion, vi har her, og det er også derfor, jeg inviterer til det møde på fredag, hvor vi kan lægge tingene frem.
De kan nok lave deres udregninger, men jeg synes jo sådan set, det må være os politikere, der så skal vurdere, hvad der er rigtigt.
Den tidligere regering placerede jo skolen i Herning bl.a. også med henvisning til balancen mellem landsdelene, og hvor vi skal placere arbejdspladser.
Altså, det var jo også en del af argumentet, at det er så krævet ind i den nuværende regerings regeringsgrundlag.
Hvad angår det med Jyllands-Posten og beregninger, så må vi vende tilbage til det.
Det kræver lige, at jeg har det materiale, de har lagt til grund.
Med hensyn til politiforliget og det, der står om, hvad der skal ske i 2018, så tror jeg, det kommer meget an på, hvordan vi opfatter det – altså om det skal stå klar i 2018, eller hvor langt man skal være kommet med det i 2018.
Det er i hvert fald noget, vi kommer til at diskutere mere og snakke mere om.
For uanset hvilken løsning vi vælger, uanset om vi vælger at bygge nyt eller at ombygge noget eksisterende, så er det, der skal laves, så omfattende, at man simpelt hen ikke kan nå at bygge det om.
Derfor er det jo vigtigt, at vi får en forventningsafstemning med hinanden, for en ting er, hvad vi går efter, men en anden ting er, hvad der kan lade sig gøre i den virkelige verden.
Det kræver, at det kan lade sig gøre.
Altså, det er jo mange, mange ting, der skal laves om, også ved eventuelle eksisterende bygninger.
Det er jo også et stort våbenlager.
Det er jo virkelig meget, der skal ske, og derfor er det ikke bare sådan, at uanset om man vælger den ene eller den anden løsning, kan det bare lige nå at blive færdigt.
Men der er da noget af teksten, som jeg ved at man i forligskredsen tolker forskelligt, og derfor er det godt, at vi får et møde, hvor vi kan diskutere, hvordan man tolker det.
Der kan vi jo starte.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-07:
Mener ministeren stadig, at de økonomiske omkostninger for virksomhederne, altså lærlingelønnen, skal sættes ned for at sikre flere praktik- og lærepladser, som ministeren og Liberal Alliance tidligere har argumenteret for?
Mener ministeren stadig, at de økonomiske omkostninger for virksomhederne, altså lærlingelønnen, skal sættes ned for at sikre flere praktik- og lærepladser, som ministeren og Liberal Alliance tidligere har argumenteret for?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Det er korrekt, at jeg som undervisningsordfører for Liberal Alliance har argumenteret for, at det ville skabe flere praktikpladser, hvis virksomhedernes økonomiske omkostninger ved at have elever var mindre, og det mener jeg stadig er korrekt.
Og derfor er jeg glad for, at den nye trepartsaftale fra august 2016 indeholder en række økonomiske incitamenter, der gør det mere attraktivt for virksomhederne at ansætte elever.
Bl.a. etableres der to nye bonusordninger, og lønrefusionen forhøjes, så det samlet set bliver billigere for virksomheder at have elever sammenlignet med i dag.
Vi har et system i Danmark, hvor elevlønnen fastsættes i de overenskomster, der aftales af arbejdsmarkedets parter, og det er derfor ikke et anliggende for mig som minister at fastsætte elevlønnens størrelse.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-07:
Tak for svaret, og tillykke med den nye ministerpost.
Årsagen til, at jeg spørger, er jo, at ministeren tidligere, f.eks. i en artikel fra den 4. september 2013, har argumenteret for, at lærlingelønnen skulle ned på samme niveau som det, der gælder for hjemmeboende SU-modtagere.
I 2013 var det så mellem 1.300 og 2.900 kr. om måneden før skat, svarende til 10-20 kr. i timen
Jeg mener ikke helt, vi kan tørre det af på arbejdsmarkedets parter; jeg mener også, vi politisk må have en holdning til det.
For det fremgår af erhvervsuddannelsesloven, at lærlinge og elevers løn mindst skal udgøre det, som er fastsat ved kollektiv overenskomst inden for uddannelsesområdet.
Altså, vi henviser til de kollektive overenskomster, og dermed er det jo også politiseret, om vi mener det er rimeligt og i orden, og det er også derfor, jeg synes, det havde været rimeligt, at Liberal Alliances undervisningsordfører havde haft holdninger til det.
Og det er derfor, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge igen: Mener ministeren stadig, at de omkostninger burde sættes ned, ved at lærlingelønnen blev sat ned?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Der er en sammenhæng mellem de samlede omkostninger ved at have en elev – og det er faktisk også det, som jeg har sagt tidligere – og så antallet af praktikpladser, og også hvilke elever der kommer ind og får en praktikplads.
Og der har arbejdsmarkedets parter jo en forpligtelse til i deres forhandlinger at have øje for, at der både bliver nok praktikpladser, men også, at alle kommer med, og det vil sige, at elever, som i dag har svært ved at komme ud og få en praktikplads, har mulighed for at komme ud og være med.
Det er det ansvar, de skal tage på sig, og det kan jeg ikke regulere, og det skal jeg ikke regulere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-07:
Det er absolut heller ikke Jyllands-Posten, der skal bestemme, hvilken beslutning vi træffer.
Jeg giver jo justitsministeren en mulighed for at sige, om de oplysninger, Jyllands-Posten fremkommer med, er rigtige eller forkerte, og så fortælle hvorfor.
Jeg synes egentlig, det er fair nok, at man får en chance for at blive foreholdt de oplysninger, som jo altså kommer til offentlighedens kendskab gennem pressen.
Så det vil jeg gerne have en uddybning af.
Jeg synes, det ville være helt fint, hvis ministeren sagde, om det var forkert eller rigtigt.
Så vil jeg gerne spørge, hvordan regeringen har tænkt sig at overholde politiforliget, altså aftalen om, at en ny skole skal stå klar i 2018 – det var det, der blev aftalt, og det er der, vi stadig væk regner med at man selvfølgelig går i gang med at uddanne nye politielever i Vestdanmark.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Det var en masse ting om det, der foregår i folkeskolen.
Det var ikke svaret på spørgsmålet, så jeg vil spørge helt klart og tydeligt igen: Er det ministerens holdning, at når vi tager pædagoger ind i folkeskolen, vil det føre til et enormt kvalitetstab?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Der er allerede pædagoger i folkeskolen, og de udfører et vigtigt fagligt arbejde.
De varetager børnenes alsidige udvikling.
Det gjorde de før folkeskolereformen, og det gør de også efter folkeskolereformen, men det har ikke været tanken med folkeskolereformen eller i det hele taget, at pædagogerne skulle varetage en primær undervisningsopgave.
Det har været tanken, at det har været lærernes ansvar, og det er ordføreren jo også helt klar over, da hun har siddet med i de forhandlinger.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-12-07:
Jeg er sådan set enig i, at folk skal have deres frie valg.
Jeg har ikke noget imod friskoler.
Jeg synes sådan set, det er vigtigt, at vi værner om friskolernes frihed til at drive skole på et holdningsbaseret grundlag eller et trosbaseret grundlag og ud fra en særlig pædagogik osv.
Det er hele meningen med friskoletraditionen, at der skal være frihed til forskellighed, også i den måde, man driver skole på.
Så det er sådan set ikke så meget det, det handler om.
Friskolerne skal være frie.
Men på samme måde, som jeg mener at friskolerne skal være frie, mener jeg også, at folkeskolen skal være folkets skole og hele folkets skole.
Jeg mener, at det skal være det naturlige valg for de fleste.
Jeg mener, der er en meget, meget stor styrke i, at folkeskolen er hele folkets skole, og at børn, som er forskellige og har forskellig baggrund, kan møde hinanden dér på kryds og tværs, kan lære af hinanden på kryds og tværs.
Det vil jeg sådan set gerne værne om, og det er jo det, som jeg gerne vil høre om ministeren er enig i.
Altså, er der en grænse for, hvor mange elever der kan fravælge folkeskolen, for at man så stadig væk kan tale om, at man har en folkeskole, som er hele folkets skole?
Og hvor går grænsen bare sådan cirka?
Nu nærmer vi os jo en situation, hvor det er en ud af fem elever i grundskolen, der går på en friskole.
Ministeren virker ikke bekymret over den udvikling, der har fundet sted over en del år, hvor flere og flere har valgt at gå på friskole.
Vi nærmer os nu som sagt, at det er en ud af fem.
Ministeren virker ikke bekymret, men hvad, hvis det bliver en ud af fire, hvis det bliver en ud af tre?
Er der et eller andet sted, hvor ministeren også vil blive bekymret for, om vi stadig væk kan tale om, at folkeskolen er hele folkets skole?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Først vil jeg kreditere Socialdemokratiet for, at man også er begyndt at bruge udtrykket folkets skole.
Det har vi gjort i Liberal Alliance i en del år efterhånden.
Selve formålet med det er jo, at folket skal føle, at det er deres skole, for det, der er afgørende for, at rigtig mange forældre har lyst til at have deres barn i skolen, er, at de selv kan præge rammerne, og at de føler sig tilpas der.
Så tusind tak for det.
Kan man lave et kvotesystem for, hvor mange der skal vælge hvad?
Nej, det kan man jo ikke, for så er der ikke længere noget frit valg.
De fleste går i folkeskolen, og derfor har vi jo alle sammen en særlig optagethed af folkeskolen, og hvordan den har det.
Nogle gange er vi lidt for optaget af den, så går der for meget system i den, og så skræmmer vi faktisk forældrene væk fra skolen.
Noget af det, som jeg er optaget af, er, at folk igen kan mærke, at det er deres skole.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-12-07:
Jeg tror nærmest, jeg talte om det modsatte.
Men jeg taler meget varmt for, at vi værner om folkeskolen som en skole for høj og lav, og at det er hele folkets skole med en bred tilslutning i samfundet, hvor elever, der kommer fra forskellige baggrunde kan møde hinanden og lære af hinanden.
Jeg fik ikke noget konkret svar fra ministeren
på, om ministeren også synes, at der er en grænse, så lad mig prøve at spørge anderledes: Hvis nu vi forestiller os, at udviklingen fortsætter, så der også i de kommende år vil være flere og flere, der vælger friskoler, og færre og færre, der vælger folkeskolen, har ministeren så en holdning til, om det vil styrke eller svække kvaliteten i fremtidens folkeskole?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
I det øjeblik, man sætter en grænse, siger man også, at der er nogle, der ikke må vælge.
Og jeg gad godt vide, om man i Socialdemokratiet har sådan en grænse.
Spørgsmålet er så, hvad man skal gøre, for at folkeskolen bliver attraktiv og mange forældre gerne vil have deres børn der.
Der tror vi jo i regeringen på, at det, det handler om, er at give lidt friere rammer, så man lokalt føler, at det er vores skole.
Og det er noget af det, der skal til, for at flere har lyst til at være i folkeskolen.
Man kunne også have den indstilling, at man skal straffe de frie skoler ved at tage noget økonomi fra dem.
Det tror vi ikke er vejen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-12-07:
Altså, jeg vil slet ikke blande mig i de enkelte forældres frie valg, men jeg mener godt, man kan have det synspunkt, samtidig med at man har et synspunkt om at ville værne om folkeskolen som hele folkets skole.
Der fornemmer jeg lidt, at ministeren mener, at de to ting er modsætninger.
Det mener jeg ikke.
I regeringsgrundlaget står der jo, at regeringen ønsker at øge tilskuddet til de frie skoler yderligere.
Og der kan jeg jo godt være lidt bekymret for, at det vil føre til en yderligere styrkelse af den udvikling, der har været, hvor flere og flere har valgt friskoler og færre og færre folkeskolen.
Jeg kan være nervøs for, at det vil svække kvaliteten i fremtidens folkeskole, hvis den udvikling fortsætter.
Hvad er ministerens holdning?
Hvis man øger tilskuddet, vil det så få flere eller færre til at vælge friskolerne til på bekostning af folkeskolen?
Og hvad er ministerens sådan ideelle koblingsprocent, for fra næste år kommer den jo til at være 75 pct., og regeringen vil øge den yderligere.
Derfor synes jeg også, det er interessant at høre, hvad ministerens ideelle koblingsprocent er.
Skal den være 76 pct., skal den være 80 pct., 90 pct. eller måske 100 pct.?
Hvad er ministerens drømmescenarie.
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
I forhold til det første, om jeg vil værne om folkeskolen: Ja, det vil jeg.
Hvis man kender en lille smule til mit arbejde de sidste 5 år, ved man også, at folkeskolen uden sammenligning – altså uden sammenligning – er det tema, jeg har brugt mest krudt på.
Det gjorde jeg som ordfører, og det vil jeg selvfølgelig i den grad gøre som minister.
Det bliver også fremadrettet det tema, som jeg kommer til at bruge mest energi på.
Men i forhold til ordførerens spørgsmål om koblingsprocenten vil jeg sige, at jeg tror, vi skal prøve at kigge på, hvordan flere familier, som har børn med særlige behov, kan få nogle af de rammer, som alle mulige andre familier har, til frit at vælge skole, og det vil være et tema for os i fremtidige forhandlinger.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-07:
Mener ministeren, at det er rimeligt og i tråd med internationale retningslinjer, hvis Forsvaret køber våben fra en virksomhed som israelske Elbit, der flere gange er sat i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne, og bør Forsvaret ikke sikre sig, at potentielle leverandører overholder menneskerettighederne?
Jeg vil gerne spørge, om forsvarsministeren mener, at det er rimeligt og i tråd med internationale retningslinjer, hvis Forsvaret køber våben fra en virksomhed som israelske Elbit, der flere gange er blevet sat i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne.
Og bør Forsvaret i det hele taget ikke sikre sig, at potentielle leverandører overholder menneskerettighederne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-12-07:
Når Forsvaret anskaffer våben, sker det under hensyntagen til de gældende nationale love og regler samt Danmarks internationale forpligtelser, og det er også tilfældet, når vi køber våben fra Elbit.
Som også den tidligere forsvarsminister har redegjort for i forbindelse med besvarelse af samrådsspørgsmål AX, AY og AZ og forsvarsudvalgsspørgsmål nr. 148 og 273, er der ikke nogen restriktioner, hverken nationalt eller i EU-regi, mod import og handel med våben med Israel eller Elbit Systems.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-07:
Så vil jeg også gerne høre forsvarsministeren bekræfte, om det ikke er korrekt, at FN's menneskerettighedsobservatør i Palæstina har frarådet, at man handler med Elbit, fordi de har aktiviteter i de besatte områder, som er ulovlige, som er i strid med menneskerettighederne.
Det handler bl.a. om, at de tjener penge på den besættelsesmur, der er blevet bygget, og som netop bliver opfattet som overtrædelse af menneskerettighederne.
Er det ikke korrekt, at der er meget, meget skarp kritik fra FN's side, og at der på det grundlag er en lang række virksomheder og banker, som har sagt, at de ikke vil handle med Elbit?
Jeg kunne på den baggrund godt tænke mig at spørge forsvarsministeren, om man har udbedt sig en særlig redegørelse fra det her israelske våbenfirma, hvor man beder dem om at forklare deres menneskerettighedsprofil.
For der er rigtig mange andre aktører, både i FN og sådan set også i EU, og en lang række investeringsselskaber og virksomheder, som ikke vil indkøbe fra det her firma, fordi man siger, at de handler i strid med menneskerettighederne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-12-07:
Jeg er ikke oplyst om, at der er nogle FN-sanktioner mod Elbit Systems.
Jeg kan derimod oplyse, at FN selv har indgået en kontrakt med den engelske virksomhed Thales om at levere Hermes 900-droner fra Elbit Systems til støtte for FN-missionen MINUSMA i Mali.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-07:
I 2012 rapporterede FN's særlige menneskerettighedsrapportør i Palæstina og anbefalede, at man ikke handlede med Elbit Systems.
Jeg vil gerne igen spørge forsvarsministeren: Har Forsvarsministeriet på noget tidspunkt gjort sig den ulejlighed at bede det her dybt, dybt kontroversielle israelske våbenfirma om at komme med en redegørelse for deres menneskerettighedsprofil, før Forsvaret går ud og bruger en meget stor mængde skattepenge på at indkøbe våben fra en producent, der er dybt, dybt kontroversiel?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-12-07:
For mig er det jo afgørende, at der ikke er nogen sanktioner mod det firma, og jeg synes, det er tankevækkende – og det burde spørgeren også interessere sig lidt for – at FN selv køber materiel fra den her virksomhed til brug for missionen i Mali.
Det er dog tankevækkende, at FN selv benytter den her virksomhed.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-07:
Jeg kan udlede af forsvarsministerens svar, at nej, Forsvarsministeriet har ikke gjort sig den ulejlighed at bede producenten om at redegøre for sine menneskerettighedsforhold, på trods af at det helt grundlæggende er det, man bør gøre, hvis man har en politik for ansvarlige indkøb.
Det overholder Forsvaret så tilsyneladende ikke.
Det er endnu ikke for sent at fortryde, kan man jo sige.
Det sidste, jeg vil spørge forsvarsministeren om, er: Har forsvarsministeren mødtes med Elbit i dag, hvor de er i København?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Ministeren mener, at familier skal have et frit skolevalg, og at det ikke er politikerne, der skal gøre sig til dommer over, om den enkelte familie vælger en fri- eller privatskole eller en folkeskole.
Det er, uanset om man er fra Liberal Alliance, eller om man er socialdemokrat.
Det vil jeg ikke gøre mig til moralsk dommer over.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om det fører til et kvalitetstab – ja eller nej.
Så det vil jeg gerne have et kort svar på bagefter.
Så vil jeg lige se ud i fremtiden, fordi det jo er sådan, at skolepædagogerne faktisk er ret nervøse for, hvad deres fremtid bringer med den ny minister.
Skal pædagogerne ud af folkeskolen?
Skal skolepædagogerne være færre i fremtiden, eller skal de yderligere inddrages i det, der er hverdagen på skolerne?
Men først det korte spørgsmål: Er det kvalitetstab – ja eller nej?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Jeg synes, at man i Socialdemokratiet skal overveje, om det er godt for skolen og den måde, den fungerer på, at fyre op under en fagkamp imellem faggrupper, sådan som ordføreren gør her.
Det er meget vigtigt, at de faggrupper, der er i skolen, kan komme til at arbejde godt og grundigt sammen, og at man kan bruge de kompetencer og de kvalifikationer, som de forskellige faggrupper har.
Så jeg synes ikke, at man skal lægge i kakkelovnen til en fagkamp imellem de forskellige grupper, men sørge for, at man kan varetage undervisningsopgaven på bedst mulig vis lokalt ude på skolerne.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Nu spørger jeg faktisk meget pænt, om ministeren synes, at det er et kvalitetstab eller ej, og så siger hun, at jeg ikke skal lave nogen fagkamp.
Vi har en minister, som har sagt de mest skrækkelige ting om skolepædagoger.
Men så kan jeg jo spørge: Hvad er det, ministeren vil med skolepædagogerne i fremtiden?
Hvilke visioner har man for, at man skal lave nogle ting i den del, som der er besluttet i folkeskolereformen?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Man skal tage udgangspunkt i de fagkompetencer, som pædagogerne har, og det, pædagogerne er rigtig gode til, er at have øje for børns alsidige udvikling, og det er det, man skal arbejde med.
Lærerne har det primære ansvar for undervisningsopgaven, og det er det, man skal bygge videre på der.
Jeg synes ikke, at man skal opfordre til fagkamp, det kommer der ikke noget særlig godt ud af.
Man skal derimod tage udgangspunkt i, hvad det er, vi har behov for.
Hvad er godt for børnene?
Hvordan skaber vi den gode undervisning og den gode skoledag?
Jan Johansen (S), 2016-12-07:
Mener ministeren stadig, at det er en dårlig idé med mere bevægelse og nye aktiviteter i skolen, og at der ikke er noget bevis for, at det kan være godt for børnenes læring?
Tak for det.
Mener ministeren stadig, at det er en dårlig idé med mere bevægelse og nye aktiviteter i skolen, og at der ikke er noget bevis for, at det kan være godt for børnenes læring?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Jeg mener, at sport og bevægelse og det at være aktiv og prøve sine egne grænser af ved praktisk aktivitet er meget vigtigt for børns udvikling.
Det er også vigtigt for folkesundheden generelt og for at forebygge f.eks. diabetes og andre livsstilssygdomme, men jeg mener ikke, det nødvendigvis er i skolen, det sker bedst.
Vi bliver nødt til at respektere, at skolen kun er en del af børnenes liv, og at der skal være plads til fritid og familieliv.
Det er her, børn udvikler sig til hele mennesker og aktive samfundsborgere.
Skolens opgave er at undervise elever, så de bliver fagligt dygtige.
Der skal være en høj faglig kvalitet i undervisningen, som kommer eleverne til gode og sikrer, at alle elever bliver så dygtige, som de kan, og at de bliver klædt godt på til deres videre færd i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet.
En løbetur i skolegården eller et hoppediktat kan måske i nogle tilfælde være det rigtige pædagogiske og didaktiske virkemiddel, men det er helt afgørende, at det sker ud fra en faglig didaktisk overvejelse fra lærerens side.
Det er vigtigt, at det sker på en måde, så det understøtter og ikke forstyrrer undervisningen, og der er heldigvis også flere eksempler på, at det er tilfældet.
Jan Johansen (S), 2016-12-07:
Jeg kan så konstatere, at ministeren har den samme opfattelse, som hun havde som menigt folketingsmedlem, nemlig at det er en meget dårlig idé, at man lægger nogle aktiviteter ind og bevæger sig mere i folkeskolen.
Det skal man gøre uden for folkeskolen.
Så vil ministeren arbejde imod den folkeskolereform, som ministeren står på mål for nu?
Det kan jeg næsten høre på ministerens svar at hun vil.
Har jeg ret i det?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Det var heller ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde, at børn bevæger sig rigtig meget, og at det meste af deres bevægelse foregår uden for skolen.
Men der kan også sagtens foregå bevægelse i skolen, og det synes jeg er fint.
Det kan også ske i timerne, hvis det sker på en måde, der understøtter den gode undervisning i stedet for at forstyrre den.
Det er meget vigtigt.
Jan Johansen (S), 2016-12-07:
Jeg konstaterer stadig væk, at ministeren snor sig udenom.
Jeg må bare sige, at med den nye folkeskolereform, som ministeren har været meget imod – ikke som minister, har jeg hørt, men man har meningen endnu, kan jeg høre – er vi rykket godt.
Den nye PISA-undersøgelse viser jo, at vi er kommet et godt stykke ad vejen i den retning, hvor vi gerne vil hen.
Nu kommer jeg fra Fyn, og i Svendborg har de faktisk stor erfaring med bevægelse og aktivitet.
Derfor vil man i Svendborg nu også tage børnehaven med og give tre kvarters bevægelse om dagen.
Ændrer det ikke opfattelsen hos ministeren til, at det godt kan ske i skolen og ikke kun kan ske uden for skolen?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Jeg synes, at jeg faktisk ret tydeligt sagde, at det er ganske udmærket at bevæge sig i skolen, og det bør man gøre.
Så der er ikke nogen grund til at fortolke det anderledes, for det er, hvad jeg sagde, og det er det, jeg mener.
Jeg Med hensyn til PISA tror jeg nok, at de forskere, der har lavet undersøgelsen – og de fleste forskere i det hele taget – vil sige, at vi må vente til næste gang, der kommer en PISA-undersøgelse, med at sige, hvordan det står til med folkeskolereformen.
Den har simpelt hen haft for lidt tid til at virke, før PISA-undersøgelsen blev lavet, til at man kan sige, at der er en evident sammenhæng.
Jan Johansen (S), 2016-12-07:
Jeg vil stadig væk spørge ministeren, om hun synes, det er en dårlig idé med mere bevægelse og aktivitet i skolen, som skolereformen netop lægger op til.
Mener ministeren stadig væk, at der ikke er nogen beviser for, at det gør, at børnene får en bedre læring?
Så vil jeg gerne spørge til allersidst: Når ministeren ikke længere har ministerbilen, vil hun så vende tilbage til den gamle retorik og sige, at det hele er noget skidt?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Jeg tror, jeg har svaret så godt, som jeg overhovedet kan, på det med bevægelse.
Det er godt og vigtigt, at børn bevæger sig, også i skolen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-12-07:
Hvad er ministerens holdning til de seneste års stigning i antallet af elever på fri- og privatskoler, og ser ministeren gerne, at denne udvikling fortsætter?