runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Eriksen (M), 2023-05-26:
Jeg hører ikke, at der er nogen her, der har stået og sagt, at der ikke bliver begået fejl på det her område.
Det ved jeg ikke hvor spørgeren har fra, for det gør der, og det er et kæmpe problem.
Det er ikke i orden, og vi skal styrke retssikkerheden.
Så vil jeg endvidere gøre spørgeren opmærksom på, at sygehuse ikke bliver straffet.
Det, man gør på sygehuse, er, at når der er begået en fejl, går man ind og kigger på, hvorfor den fejl er begået, så man netop ikke begår den igen.
Og jeg er egentlig meget overrasket over, at Liberal Alliance, som er et blåt, liberalt parti, går ind for mere bureaukrati.
Man siger: Vi laver bare en bodsordning, og så kommer der bare nogle regninger.
At det ikke skulle skabe mere bureaukrati, er jo fuldstændig utopi at tro.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Jamen så vil jeg da gerne spørge Moderaternes ordfører: Har ordføreren sat sig ind i alle de skandaler i alle de kommuner, som har været fremme?
Har ordføreren sat sig ind i analyserne af, hvad det er, der ligger til grund for de fejl og lovbrud?
Har ordføreren gjort det arbejde, som hun selv efterspørger?
Rosa Eriksen (M), 2023-05-26:
Nej, det har jeg ikke, for det stoler jeg på at der er en Socialstyrelse og en Ankestyrelse som gør.
Jeg vil gerne minde spørgeren om, at en politikers arbejde ikke er at behandle enkeltsager; det er jo misforstået.
Vi er den lovgivende magt.
Vi skal sørge for, at vores socialrådgivere er ordentligt klædt på til at varetage de her opgaver.
Det kan jo tyde på, at der er et problem med det, og det bliver vi nødt til at rette op på, og det gør vi med barnets lov, hvor vi også giver en pose penge med til efteruddannelse.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Jamen for mig at se behøver det faktisk ikke at være hundrede procent skolevægring.
Det kan være alvorlige trivselsproblemer, som netop gør, at man kan sige, at man nu bliver nødt til at gøre noget andet for at hjælpe det her barn.
Vi ser rigtig tit, at mange børn i lang tid har passet ind i almindelige tilbud, men at de så lige pludselig begynder at få nogle alvorlige trivselsproblemer med angst og begynder ikke at kunne sove om natten og ikke at kunne stå op osv.
I de perioder synes jeg godt man også kan få kompensation for tabt arbejdsfortjeneste, altså bare for at skrue lidt ned.
Så har vi i øvrigt også nogle forældre, der stadig væk kan være på arbejdsmarkedet, mens de samtidig er derhjemme for i højere grad at støtte deres barn.
Anni Matthiesen (V), 2023-05-26:
Jeg er helt enig i, at vi skal prøve på at fjerne de der siloer, men det er også mere i respekt for, at man i Folketingssalen selvfølgelig ikke kan begynde at love noget på en anden ministers vegne.
Jeg vil godt vende det der med det midlertidige om og så spørge ind til, hvor længe man skal have været væk fra skolen.
Altså, skal der være noget dokumentation for, at der nu er et barn her, der reelt har skolevægring?
Hvor mange dage, hvor mange uger og hvor mange måneder skal der til, for at forældrene så er berettiget til at få godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Nej, men det er heller ikke bevæggrunden for det her forslag, så den kan vi bare parkere.
I virkeligheden handler det her meget mere om at skabe en smidigere overgang for unge, fordi vi også ved, at unge i virkeligheden bliver senere modne.
Mange normalt fungerende unge bor jo som sagt derhjemme og får den støtte, de har brug for til det.
Men der er også nogle gange en kæmpestor ulighed i, hvad det er for en hjælp, man kan få.
Jeg kender en del unge mennesker, som har stået med en børne-BPA, altså en hjælper, døgnet rundt og overgår til voksenbestemmelserne, 15 timers ledsagelse og hjemmepleje, hvor man kan blive puttet til samme tid hver aften og hjulpet op til samme tid hver morgen.
Det er ikke et værdigt ungeliv.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Man skal jo også tage hensyn til de individuelle forhold under voksenbestemmelserne, og det vil sige, at principielt er der smidighed til at gøre de her ting ordentligt.
Dermed er det jo ikke sagt, at det også bliver gjort ordentligt i alle tilfælde.
Vi ved, hvor mange sager der tilbagevises, eksempelvis fra Ankestyrelsen, og det giver jo en idé om, at selv om man principielt kan det inden for lovgivningen, er det altså langtfra det samme, som at man også som borger oplever, at bestemmelserne bliver brugt på den måde.
Og der vil jeg igen nævne, at jeg synes, at specialplanlægning i den sammenhæng er helt afgørende.
Hvis ikke man har nogen former for faglig beskrivelse af, hvad der er god praksis, hvordan skulle det så også på nogen måder være ensartet på samme måde, som det f.eks. er i skolesektoren og sundhedssektoren?
Sara Emil Baaring (S), 2023-05-26:
Tak for ordet, formand, og tusind tak til SF for at støtte beslutningsforslaget, så vi kan drøfte overgangen fra barn til voksen for unge mennesker med et handicap.
Beslutningsforslaget indeholder flere elementer, som ministeren så fint redegjorde for lige før, så det vil jeg skåne jer for.
I Socialdemokratiet bakker vi op om intentionen om at sikre en tryg og forudsigelig overgang fra ung til voksen for mennesker med et handicap.
Ministeren har i flere medier og her på talerstolen tilkendegivet, at ministeren ønsker at få set på hele det specialiserede socialområde, herunder ikke mindst hvordan vi får luget ud i bureaukratiet og simplificeret reglerne.
For alle, der går fra det 17. til det 18. år og bliver myndig, er det en stor omvæltning.
Tilfører du den her omvæltning et handicap, der indbefatter hjælp og støtte, kan det være en endnu større udfordring.
Derfor er det vigtigt, at vi sikrer, at unge mennesker er forberedt på den her overgang.
Fra 2020 pålagde Folketinget kommunerne, at den unge og dennes familie skulle inddrages i planlægningen af overgangen fra det fyldte 16. år.
I Socialdemokratiet mener vi ikke, at man automatisk skal videreføre hjælpen.
Vi tror på, at den rette forberedelse og planlægning samt medinddragelse er den rette vej frem.
Alle unge mennesker, der fylder 18 år, skal blive myndige, og derfor giver det også en naturlig mening, at de unge mennesker går fra børnebestemmelserne til voksenbestemmelserne.
Alle unge skal hjælpes til at leve så selvstændigt og myndigt et liv som muligt, også unge mennesker med et handicap.
Ministeren har været på talerstolen og så fint redegjort for de bagvedliggende grunde.
Disse grunde bakker vi i Socialdemokratiet op om, og Socialdemokratiet støtter intentionen bag forslaget, og vi vil meget, meget gerne indgå i et arbejde på at finde flere løsninger på de gode overgange.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Tak for det.
Og tak for at bringe ekstra glimmer ind på en dejlig fredag.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre med de mange fine intentioner, man har på de unges vegne, for at sikre, at de bliver en realitet for de unge mennesker, og at vi ikke kommer til at se en masse situationer, hvor de står uden hjælp, eller kommer til at se, at deres livsomstændigheder bliver forringet så væsentligt, at de kommer til at blive institutionaliseret i eget hjem og skal have faste puttetider resten af livet?
Hvad vil Socialdemokratiet gøre, for at man kan sikre, at disse unge mennesker kan leve på lige fod med andre?
For sådan som det fungerer nu, fungerer det ikke specielt godt.
Sara Emil Baaring (S), 2023-05-26:
Tak for spørgsmålet, og tak for en reminder om glimmeret.
Jeg tror, det er vigtigt, at man går ind og kigger på det her.
I vores regeringsgrundlag har vi skrevet det her med, at vi ønsker et styrket fokus på mennesker med handicaps mulighed for job og uddannelse.
Det er jo også en hel del af det, der ligger i det med det 18. år, altså at man går fra at være barn til voksen og til myndig.
Altså, vi skal ligesom få tænkt alt det her sammen, og det er også overgangen, der skal være en del af det.
Så må jeg sige, at da jeg sad på den anden side i 2020 og ikke var i Folketinget, blev jeg oprigtig glad, da der kom det her pålæg til kommunerne om, at familien og de unge mennesker skulle inddrages, så man netop fik den gode overgang.
Og så vidt jeg kan se i papirerne, skal der faktisk ligge en evaluering af det halvvejs inde i 2024, og den forventer jeg mig meget af, for jeg hører faktisk gode eksempler på, at der netop er opstartet et godt overgangsarbejde.
Så hvis vi kan få skubbet på for mere af det, tror jeg, at det er løsningen og vejen frem.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Det løser jo ikke udfordringen, at man får 15 timers ledsagelse og skal have det passet ind med at passe et studie og eventuelt en fritidsaktivitet og det at være sammen med vennerne i fritiden.
Hvordan kan man det på 15 timer?
Og hvordan kan det give mening, at man kan gå fra en fuld BPA-ordning, som er vurderet efter børnebestemmelserne, til lige pludselig at få så stor en forringelse, bare fordi man bliver 18 år?
Det er der altså ikke noget i det her lovforslag, ordføreren henviser til, der løser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Jamen som sagt er jeg faktisk imod.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er nogen god idé.
Jeg synes, at man som borger med handicap har ret til at blive voksen.
Og hvis der så er dele af voksenbestemmelserne, der ikke er gode nok, er jeg selvfølgelig åben over for at drøfte det.
Og det ændrer jo ikke på, at jeg fuldstændig anerkender det, der er intentionen bag det, ordføreren siger, altså at skabe en smidig overgang.
Men jeg mener, at den rigtige måde at gøre det på er, at man forbereder den overgang i god tid, og det er jo præcis det, der er intentionen bag loven fra 2020, altså at man skal forberede det ved 16-årsalderen, sådan at man grundigt og ordentligt kan forberede overgangen.
Så vil jeg bare anfægte det her, der bliver sagt, om, at ordføreren tror, at vi vil blive overrasket.
Det kan vi jo simpelt hen ikke lave lovgivning på baggrund af.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Tak for det.
Det er rigtigt, at vi behandlede et lovforslag, og jeg tror da, vi vil blive noget overrasket, når vi kender resultaterne af lige præcis det.
Min oplevelse er i hvert fald – ud fra, hvad jeg hører; det kan være anekdotisk viden – at der ikke er så meget, der har ændret sig, og at man faktisk i en del tilfælde kommer til at stå helt uden hjælp, fordi man ikke har taget sig af, hvad der skal ske, når man aldersmæssigt når voksenbestemmelserne.
Nu har jeg jo haft noget samarbejde med ministeren tidligere, og tidligere har ministeren ikke været så bange for at gå ind i projekter.
Kunne vi overveje at lave et ungeforsøg og i virkeligheden give mere frihed til unge?
Det er jo ikke regler på regler; det er mere frihed og bare at kunne videreføre en lang række ydelser efter børnebestemmelsen over i voksenlivet.
Det vil være et projekt at se, hvad der sker.
Bliver de unge mere glade af det?
Hvad mener kommunerne om det?
Giver det dem i virkeligheden mindre bureaukratisk pres?
Det kan jeg svare hurtigt på: Nej, det er faktisk ikke nogle eksempler, jeg har oplevet, heller ikke i min tid som kommunalpolitiker, eller da jeg arbejdede på socialområdet.
Jeg har i virkeligheden kun set en anden udvikling, der gør, at hullerne i nettet bliver større og større, og at tingene handler mere om økonomi.
Vi bruger for mange penge på alt det bureaukrati, der er, i forhold til at man vil styre økonomien; alle de der BUM-modeller, hvor man køber af hinanden internt i kommunerne, koster rigtig mange penge.
Alle de revisiteringer og dokumentationskrav, som kommunerne kræver af borgerne, tager da utrolig lang tid, og den ekstra revisitering, man laver i den nye kommune, kunne man jo spare og så lade borgerne beholde den hjælp, de har fået tildelt.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-05-26:
Først vil jeg sige tak til SF's ordfører for en rigtig god tale, som omkranser problemets omfang.
Noget af det, som jeg undrer mig dybt over, er det store flertal herinde i Folketinget, der tidligere er blevet enige om en beretning, hvor man rent faktisk forpligter regeringen til at indkalde til nogle forhandlinger, men hvor der så, når der kommer et folketingsvalg og en ny regering, som sidder med et flertal, ikke sker noget.
Altså, vi har været valgt siden den 1. november, og jeg ved godt, at det har taget lidt tid for regeringen at finde sine ben og finde sammen i den nye konstellation, men der sker ingenting.
De her forhandlinger kommer ikke.
Og når man spørger ind til det hos regeringen, får man sådan et tåget svar, så man reelt ikke ved, om det er, fordi vi nu har en ny konstellation med en flertalsregering, hvor man kan beslutte tingene selv, og så bliver vi andre ligegyldige.
Det i hvert fald lidt min hypotese her.
Hvad er SF's hypotese, i forhold til at vi ikke bliver indkaldt til forhandlinger?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Den kan jeg såmænd også meget godt dele.
Jeg vil så sige, hvis jeg skal tale ud fra noget selvoplevet, at der måske også er en forskellig praksis på de forskellige områder – jeg sidder på tre forskellige områder under tre forskellige ministre, og der er forskellige praksisser, i forhold til hvordan de inddrager os.
Jeg vil også sige, at da vi havde et samråd med ministeren i starten af året, var jeg faktisk rigtig glad; jeg var lettet, og jeg synes, ministeren forstod problematikkerne.
Jeg synes, ministeren var tydelig og klar, i forhold til hvad det er for nogle problematikker, vi har med at gøre – hvor meget spildtid vi bruger på bureaukrati, i stedet for at vi mere kan bruge tro og love-erklæringer over for borgerne eller vi havde nogle nationale standarder, der skulle gøre op med kommunelotteriet.
Så jeg var faktisk meget forhåbningsfuld på det tidspunkt, og derfor bliver jeg enormt trist, når det lige pludselig kan ændre sig på den her måde.
Jeg havde også et fremragende samarbejde med bl.a. Venstre i sidste periode om lige præcis det her beslutningsforslag.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-05-26:
Tak til SF's ordfører for svaret.
Jeg må bare sige, at jeg håber, at både SF og Danmarksdemokraterne og vi alle sammen snart bliver indkaldt til nogle drøftelser i Social-, Bolig- og Ældreministeriet.
Jeg tror, regeringen ville gøre det så meget nemmere for sig selv, hvis man rent faktisk indkaldte os til en dialog, ikke i et offentligt forum, men i et lukket rum, hvor vi kan sidde og snakke frit og åbent om tingene, så vi kan finde konkrete løsninger for de her mennesker, som sidder i det her hver dag og er stavnsbundet – i hvert fald i det her tilfælde – til en kommune, som de ikke kan flytte fra.
Vi skylder dem at gøre noget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Det er jeg meget enig med spørgeren i.
Og i virkeligheden er det her med at være demokratisk dygtig jo også at repræsentere alle dem, der er valgt for danskerne, og det er vi alle sammen jo.
Vi repræsenterer alle danskerne.
Så må jeg sige, at det er en bred regering med et snævert flertal, men det er jo først bredde, når man begynder at invitere bredt, så alle dem, som repræsenterer vores befolkning – det må jo være det, der i sidste ende er vores allerfornemste opgave – kunne respektere beslutningerne.
Vi fortsætter med anden del af det forslag, der blev behandlet sidste år, og hvor der blev landet en beretning.
Når man fylder 18 år, er det jo en kæmpestor festdag, både for forældrene og for børnene.
Nu bliver børnene myndige; de kan stemme, de kan gå i byen, køre bil uden deres forældre – juridisk set være fri af deres forældre.
Jubelen hos de unge mennesker er bare ikke til at tage fejl af, for nu skal de erobre verden og flytte så langt væk fra deres forældre som overhovedet muligt.
Kigger man på det gennemsnitlige unge menneske i Danmark, bliver de boende hjemme hos mor og far, til de fylder 21, så helt fri af deres forældre er de nu nok ikke helt klar til at være.
For det er alligevel meget rart at bo hjemme lidt endnu, indtil man er klar til at flytte hjemmefra og være rigtig voksen.
Nogle flytter tidligt, andre flytter sent, og begge ting er faktisk helt okay, for overgangen fra barn til voksen er en stor mundfuld.
Men fylder du 18 år og har et handicap, bliver du behandlet som en rigtig voksen lige med det samme, og din fødselsdagsgave bliver ofte en forringelse af den hjælp, du var berettiget til, før du var 18 år.
For nu er de unge mennesker med et handicap jo rigtige voksne efter lovgivningen.
Unge, der skal leve med handicap, skal ikke sidde derhjemme og have begrænset deres muligheder.
Der bør i vores velfærdssamfund være rum og plads til, at man fortsat kan have et aktivt og indholdsrigt liv, mens man får den hjælp, man har behov for, uanset om man er 18 eller man er 20 år.
Vi ved, at det styrker overgangen fra barn til voksen, og så er det med til at sikre, at lige præcis de unge mennesker, der er med i de beslutninger, der handler om deres eget liv, står meget stærkere.
Vi sætter ikke spørgsmålstegn ved overgangen, når det gælder helt almindelige sunde, raske unge mennesker, for her er der både tid, rum og plads til at modnes.
Men det kan ikke være rigtigt, at unge mennesker med handicap ikke har samme mulighed for at tilpasse sig overgangen fra barn til voksen.
Børnebestemmelserne har fokus på trivsel og udvikling, mens voksenbestemmelserne har fokus på uddannelse, beskæftigelse og forsørgelse, og selvfølgelig bør disse ting tænkes sammen.
Vi må aldrig stoppe forudsætningen for at udvikle sig uanset alvoren af fysisk og psykisk-kognitive handicap, og det er baggrunden for, at vi behandler det her beslutningsforslag i salen i dag.
Anni Matthiesen (V), 2023-05-26:
Tak for det, formand.
Og tak igen til SF for at sætte handicapområdet på dagsordenen.
Jeg vil starte med at sige, at vi i Venstre er store tilhængere af både mere fleksibilitet og mindre bureaukrati og dermed jo også intentionen med det her beslutningsforslag.
Jeg må dog sige, at det med at begynde at sætte gang i en forsøgsordning, som man foreslår her i beslutningsforslaget, mener vi ikke er den rigtige vej at gå.
Det var jo netop også det, der var årsagen til, at vi – det var et enigt Folketing – tilbage i 2020 blev enige om, at den der overgang skal starte tidligere.
Allerede når borgeren er 16 år, skal man jo nu fra kommunernes side have fokus på at få sikret overgangen meget bedre.
Jeg skal ikke komme med en lang tale her, men bare sige, at vi selvfølgelig afventer Ankestyrelsens undersøgelse, som er i gang.
Og så må vi jo kigge på det derfra, når vi får undersøgelsen.
For der er helt klart også en tilkendegivelse fra Venstres side af, at vi skal sikre, at det fungerer bedre, end det har gjort hidtil, og derfor afventer vi selvfølgelig først undersøgelsen, inden vi eventuelt begynder at ændre på reglerne.
Så vi kan ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-05-26:
Jeg synes, det giver rigtig god mening, at vi i udvalget spørger ind til det hos ministeren, altså hvordan det kan være, at der ikke er en klageret på det her område, når der er det for så mange andre ting.
Så det synes jeg giver god mening.
Lad os spørge ind til det, og lad os være nysgerrige og så se på, om vi kan finde en løsning, hvor vi kan samles flest muligt omkring det her i Folketinget.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Jeg vil igen godt starte med at rose SF for intentionerne bag det her beslutningsforslag.
Det, at unge ofte bliver klemt i systemet ved overgangen til at blive voksen, er ikke i orden, og vi gør det på mange måder ikke godt nok.
Jeg har også meget ofte beretninger om det her i min mailbakke.
Vi er i LA bare ikke sikre på, at det nødvendigvis er en ny forsøgsordning, der skal til, for i forvejen skal kommunerne jo sikre en glidende overgang fra det 16. år, og frem til at den unge bliver myndig.
Det er der heldigvis også kommuner som ikke har problemer med at levere på, men der er også steder, hvor det halter, og det vil sige, at den nuværende lovgivning i princippet burde være god nok, hvis bare den blev overholdt.
Senere i dag skal vi behandle LA's beslutningsforslag om en bodsordning, og den vil jo faktisk kunne give incitamenterne til, at kommunerne skal have et større fokus på at sikre kvalitet og overholde lovgivningen.
Når det ikke sker, bør borgerne kompenseres for det og ikke bare hænges til tørre i systemet i årevis.
Derfor håber jeg, at SF, hvis man virkelig ønsker at gøre det bedre for borgere, som er afhængige af hjælp fra staten, vil stemme ja til B 81, så vi får stoppet de økonomiske incitamenter, som kommunerne p.t. har i forhold til ikke at overholde lovgivningen eller ikke give borgerne den hjælp, de er berettiget til.
LA kan desværre ikke stemme for.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-05-26:
Tak for det.
Og tak for opfordringen.
Den tager vi under behandlingen af næste sag, og så må I stå i spænding og afvente, hvad SF kommer til at sige i forhold til det.
Men jeg håber på, at Liberal Alliance vil være med til at se på, hvordan vi også kan fikse systemet – ikke kun give bøder, men i virkeligheden fikse nogle af de problemer, der er, så man slet ikke skal ud at klage og stå og banke kommunerne oven i hovedet.
Jeg vil meget gerne sige tak til ordføreren for et rigtig kvalificeret indlæg igen i den her debat, som i virkeligheden også kan række længere ud over, hvad vi ellers kan have ambitioner for.
For vi skal meget videre end blot det her forsøg, der muligvis kan afdække nogle nemme og mere ubureaukratiske løsninger, særlig for de unge mennesker, og som også sætter dem mere i fokus.
Mit spørgsmål er i forbindelse med den her 16-årsregel, som vi besluttede dengang i 2020.
Med den regel var der desværre ikke en klageret, og det kan også være noget af det, der kan være udfordringen, når vi skal kigge på, hvordan man har implementeret det derude, for man kan faktisk ikke klage over, at man ikke har fået lige præcis den her mulighed for at planlægge tidligt, når de kommer alt for sent i gang.
Det kan man ikke klage over i dag.
Kunne Danmarksdemokraterne se sig selv i, at vi skulle arbejde med at indføre sådan en klageadgang?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-26:
Tak for det, formand,
og igen en tak til SF for at fremsætte det her forslag
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi tog et skridt i den rigtige retning med L 17 fra 2020, hvor vi netop sikrede, at kommunerne skulle lave en plan for overgang fra børne- til voksenbestemmelserne.
Men jeg synes, det er et rigtig fint forslag, SF her har fremsat, og jeg har også tidligere set, at Danske Handicaporganisationer har stillet det, nemlig ved at rejse spørgsmål om, om man ikke skulle sikre, at der var mulighed for både at kunne bruge voksen- og børnebestemmelser fra det 16. år, så man også for nogle under 18 år kunne bruge voksenbestemmelser, og omvendt at man i forhold til nogle, der var over 18 år, fortsat kunne bruge børnebestemmelserne.
Det er jo, fordi vi skal sikre, at den hjælp, vi tilbyder unge med handicap, er den rigtige og den målrettede hjælp.
Der er ikke nogen tvivl om, at når vi taler om voksenbestemmelser, er der et særligt fokus på beskæftigelse, og det er også i langt de fleste tilfælde rigtig fornuftigt.
Men der er jo nogle, hvorom man kan sige, at her ville det være gavnligt, at man i hvert fald i en længere periode kunne benytte sig af de muligheder, der ligger i børnebestemmelserne i forhold til at have fokus på trivsel og egenbestemmelse.
Så jeg synes, det er et rigtig fornuftigt forslag, og jeg vil ikke gentage nogen af de bemærkninger, jeg havde til det beslutningsforslag, vi behandlede tidligere, i forhold til den generelle situation på hele handicapområdet og inden for det specialiserede socialområde og den forpligtigelse, der også er fra Christiansborgs side til at sikre rimelige rammer.
Men jeg synes i hvert fald, det her er et rigtig fornuftigt forslag, og derfor vil Enhedslisten også bakke op om det.