runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Så er jeg lidt nysgerrig på det her, ministeren siger, med, at det at sende eleverne uden for døren er et værktøj, der stadig er der i dag.
Altså, jeg kan godt forstå, hvis der er mange lærere, der sidder med indtrykket af, at det ikke er en mulighed, for den meddelelse, jeg har fået fra tidligere ledere, er, at eleverne skal være under opsyn hele tiden.
Og der har man jo ikke som lærer mulighed for at sende eleverne uden for døren og holde dem under opsyn, hvis man samtidig skal undervise en klasse inde bag døren.
Så til det her med, at ministeren synes, eftersidning er et gammelt ord, vil jeg sige, at grunden til, at ministeren synes, det lyder som et gammelt ord, jo kunne være, at det ikke er et værktøj, som skolerne bruger særlig meget.
Men det synes jeg sådan set de burde.
Jeg synes ikke, der er noget gammeldags ved eftersidning.
Jeg synes sådan set, det er et fint værktøj ud af mange, som skolerne kunne benytte sig af.
Det ved jeg ikke om ministeren er enig i, men det vil jeg gerne høre.
Marie Bjerre (V), 2024-04-03:
Omvendelsesterapi er vi også i gang med undersøge mulighederne for.
Hvad er problemets omfang egentlig, og hvad kan man rent faktisk gøre?
Vi har endnu ikke haft en drøftelse internt i regeringen omkring den sag, men det forventer jeg også at vi vil have inden sommerferien.
Så er der det andet, der bliver spurgt til, i forhold til juridisk kønsskifte.
Det er jo velkendt, at den sag også er uafklaret.
Der er der en udfordring med at overholde menneskerettighederne, og det skal man naturligvis gøre, og derfor skal man følge den praksis i Sundhedsministeriet.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-03:
Det er måske næsten standard for SF altid at sige, at der ikke er penge nok.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-03:
Jeg mener, det er forkert at tro, at det skal opleves som straf for at have en virkning.
Der er jo masser af initiativer, man kan tage på skolerne, for at ændre et uheldigt adfærdsmønster hos et barn, og som ikke opleves som en straf, men også opleves som en hjælp, og det er da bedre, hvis man kan lave noget, som af alle opleves som en hjælp.
Det at flytte klasse kan jo gøre, at man kommer ud af et klassefællesskab, der er uheldigt, og ind i et, der er bedre, og det mener jeg er helt relevant.
Tak for det.
Nu svarede ministeren jo i forhold til ordensbekendtgørelsen, men hvis man læser undersøgelsen, som er kommet i dag, fra ministeriet, står der også flere gange i den, at det vigtigste fokus og hovedfokus bør ligge på det pædagogiske arbejde.
Og hvis man læser undersøgelsen fra Danmarks Lærerforening, står der også, at det, der efterspørges blandt lærerne, er socialpædagogisk støtte derude.
Hvad er ministerens overvejelser om de støttemekanismer, der er omkring vores skoler.
Er de gode nok, eller er det også noget, man er nødt til at kigge på i forhold til de her sager?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Det, jeg nok selv har bidt mest mærke i, egentlig både fra mediedækningen, men også fra den undersøgelse, er, at der peges særlig på mere udadreagerende adfærd, dårlig sprogbrug, bl.a. seksualiseret sprogbrug blandt de yngste elever.
Det er faktisk blandt de yngste elever, at udfordringerne ser ud til at være størst.
Derfor er jeg glad for, at vi i første omgang har besluttet os for at sænke klasseloftet lidt, så der ikke kan være 28 elever i klassen mere, at det bliver lettere at få udsat sit barns skolestart, at vi har gjort skoledagen lidt kortere, at vi har skabt mulighed for, at der ikke er så mange voksne, de skal møde i indskolingen, men at flere lærere måske kan varetage undervisningen i flere forskellige fag.
For det er jo de pædagogiske rammer om barnets opstart i skolen, og de skal handle om mere end bare at lære bogstaverne og tallene, nemlig også at kunne indgå i et fællesskab.
Det er jeg helt med på.
Ved siden af det mener jeg også, at der er behov for at se på ordensbekendtgørelsen, og så er der også i den nye folkeskoleaftale, der er lavet, bl.a. afsat noget økonomi til, at lærere og pædagoger kan komme på den forhåbentlig nye uddannelse til det, vi i gamle dage kaldte skolepsykolog, og afsat økonomi til det, vi kalder specialpædagogisk efteruddannelse.
Lotte Rod (RV), 2024-04-03:
Hvorfor vælger regeringen ikke at tage ansvar for at løse problemet og investere det, det koster at lave god undervisning og gode frikvarterer?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Jeg mener egentlig, at noget af det, jeg lige svaret til SF's ordfører, er skridt i den rigtige retning.
Der er nok for mange ting, der er til debat nu, og nogle af de sanktionsmuligheder, der er i værktøjskassen, bliver ikke brugt – nogle steder, måske fordi man har lidt modstand imod i det hele taget at sanktionere, hvis elever bryder skolens ordensregler.
Der mener jeg også, at der er behov for en offentlig debat om, at det er helt legitimt at benytte sig af de sanktionsmuligheder, der er i ordensbekendtgørelsen.
Man gør ikke noget forkert, hvis man hjemsender et barn og ringer forældrene op og siger: Nu må I hente jeres søn, for nu er han igen flippet ud i pausen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Det er en kommentar til det, ordføreren siger, om, at ordensbekendtgørelsen allerede giver gode muligheder for at sanktionere adfærd.
Som skolelærer må jeg bare sige, at det er jeg fundamentalt uenig i.
Lærerne har ingen selvstændige beføjelser i ordensbekendtgørelsen til at sanktionere uhensigtsmæssig adfærd.
Det synes jeg er dybt kritisabelt, og jeg synes, vi bør kigge på, at de selvfølgelig skal have det.
Jeg er også nysgerrig på det, ordføreren siger, om, at hvis der er tale om nogle enkeltstående forfærdelige eksempler, skal vi jo ikke som politikere komme med de store forkromede løsninger og sådan noget.
Der er ikke tale om forfærdelige, enkeltstående eksempler – der er tale om en udvikling i vores danske folkeskole.
Når vi kan se, at trivslen er faldet markant på landsplan over en årrække, og når vi ved, at trivslen er tæt forbundet med uro i skolen, og at 37 pct. af lærerne i skolen er blevet udsat for fysisk og psykisk vold inden for det seneste år, så er det ikke bare enkeltstående tilfælde, så er det noget, vi som politikere skal tage meget, meget alvorligt, og det håber jeg virkelig at regeringen sætter sig forrest i bussen for at gøre.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Jeg har også læst Dansk Folkepartis udspil, og jeg har også sendt det videre til ministeriet, ligesom jeg har sendt nogle af de henvendelser, der er kommet fra bl.a. Kommunernes Landsforening, videre i systemet – i øvrigt også nogle andre henvendelser, jeg har fået fra folk, der arbejder i skolen til daglig.
Så kommer der et udspil fra embedsmændene i Børne- og Undervisningsministeriet til mig, men under alle omstændigheder bliver det jo mit ansvar, hvad det er, at der kommer til at blive ændret i ordensbekendtgørelsen.
Noget af det, jeg har blik på, er de her muligheder for hjemsendelse.
Der er en regel i dag om, at det kun kan ske to gange i løbet af 1 skoleår i maksimalt 7 dage, i særlige tilfælde i op til 10 skoledage.
Og der tænker jeg selv, at det måske kunne være et af de steder, hvor vi godt kunne overlade det lidt til skoleledelserne selv at vurdere, hvor ofte det er hensigtsmæssigt, og i hvor lange perioder det er hensigtsmæssigt, og at der ikke er så rigide rammer omkring det, som der er i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Jeg så jo, at ministeren meldte ud i dag, at han ville opdatere ordensreglementet.
Jeg er meget, meget spændt på, hvad der helt præcis kommer ud af det, for nu siger ministeren, at han vil imødese et oplæg fra Børne- og Undervisningsministeriet, og min bekymring er, at når man sætter embedsmænd til at udarbejde sådan noget her, så bliver det en embedsværksfortolkning af, hvad der er nødvendigt.
Det, der er brug for, er ikke en embedsværksfortolkning af, hvad der er nødvendigt, men nogle politikere, der rent faktisk tager ansvar for det her område.
Ministeren var ude at sige det her med, hvor mange dage om året man må sende elever hjem, og sådan noget, og jeg kunne godt være bekymret for, at det, der så kommer ud af det, bare er en mild udvidelse af det, altså at så kan man måske sende dem hjem lidt flere dage om året, end der ellers var lagt op til.
Altså, det er ikke det, der kommer til at skabe ro og sikkerhed og tryghed i vores folkeskoler.
Dansk Folkeparti har lanceret et ordensudspil, som jeg håber at ministeren vil drage inspiration fra.
Tak for det.
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Mange tak.
Tak til ministeren for redegørelsen og for en god debat generelt.
Ministeren havde en ordveksling om øremærket barsel med bl.a. min kollega fra Liberal Alliance, og jeg synes, at ministeren leverede nogle rigtig gode svar på, hvorfor det også er vigtigt at have ligestilling på det område.
Derfor vil jeg høre, om det for ministeren og for regeringen også gør sig gældende, når det kommer til selvstændige og ledige, som jo ikke var omfattet af det EU-direktiv, der gjorde, at vi endelig fik rykket på den øremærkede barsel herhjemme i Danmark.
EU-direktivet omfattede lønmodtagere, og derfor var der jo tale om en minimumsimplementering af direktivet.
Så hvordan ser ministeren på ligestilling på samme område med de samme argumenter, som ministeren netop selv har fremført, men for selvstændige og ledige?
Marie Bjerre (V), 2024-04-03:
Det er nogle helt særlige vilkår, man har, når man er selvstændig, men jeg er meget opmærksom på, at der er udfordringer, når vi taler om barsel og det at være selvstændig og særlig det at være kvinde og selvstændig.
Det er svært at være iværksætter, og derfor kunne der jo godt i forbindelse med iværksætterstrategien være nogle ting, man kunne kigge på, men det handler ikke om det, som ordføreren taler om i forhold til øremærket barselsorlov.
Men jeg er meget opmærksom på, at der er udfordringer for selvstændige, der er på barsel.
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Det ærgrer mig, for jeg synes jo netop, at ministeren fremførte nogle gode argumenter for, hvorfor vi netop skal have øremærket barsel, og der bliver også fremført nogle gode argumenter i redegørelsen, i forhold til hvordan det ligestiller familierne, og hvordan det knytter både far og mor til børnene.
Jeg synes bare, at fædre, der er selvstændige, og fædre, der er ledige, bør have den samme mulighed, og det håber jeg at regeringen på et tidspunkt så vil arbejde for.
Marie Bjerre (V), 2024-04-03:
Det er nogle helt særlige vilkår, man har, når man er selvstændig, og det er en særskilt udfordring at være på barsel som selvstændig.
Det synes jeg er meget mere interessant at kigge på i et ligestillingsperspektiv end den øremærkede orlov.
Astrid Krag (S), 2024-04-03:
For at svare på det sidste først vil jeg sige, at det her med den stigende mistrivsel blandt børn og unge er noget, vi tager enormt alvorligt fra regeringens side, og derfor har vi jo sat et stort trivselsarbejde i værk.
Jeg tror ikke, at nogen af os kan koge årsagerne til mistrivslen ned til én årsag, eller at vi kan koge løsningerne på det ned til én løsning, men det er klart, at når jeg i min tale lagde så meget vægt på, hvor vigtig den grundlæggende tryghed, når man skal i skole som barn, er, både for at man kan lære at stave til kat og lære totabellen, men jo også for overhovedet at kunne være et trygt barn hele sit liv og i hele sin hverdag, også når man går hjem fra skole, så er det jo, fordi skolen er en meget afgørende arena, og derfor betyder det noget.
Derfor siger jeg også, at det er en af de vigtigste opgaver – hvis ikke den vigtigste opgave – man har som skoleledelse og som lærer, at man kan skabe et trygt undervisningsmiljø.
Det er ledelsen, der har ansvaret, hvis det går skævt på skolen, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at der er beføjelser.
Jeg tror, jeg sagde, at der er muligheder i ordensbekendtgørelsen, men jo ikke nødvendigvis, at de er tilstrækkelige, og det er derfor, jeg er glad for, at ministeren kigger på, om der kan indføres skærpelser.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Skolen skal forberede mennesker på livet og udstyre dem med viden og færdigheder og forme dem som ansvarsfulde borgere, der bidrager positivt til deres omgivelser.
Folkeskolen, som er hjørnestenen i vores børns dannelse og uddannelse, er blevet en arena, hvor børn ikke længere med sikkerhed kan regne med en tryg og beskyttende ramme om deres hverdag.
Historierne om vold og krænkelser i skolerne er ikke bare avisoverskrifter.
Meget tyder på, at de er en rå realitet for alt for mange børn.
Vi kan ikke forvente, at vores børn skal vokse op og blive ansvarlige, empatiske vokse, hvis de selv udsættes for eller også er vidner til vold og krænkelser blandt deres jævnaldrende.
Undersøgelser taler deres tydelige sprog.
Uro er en klar og direkte årsag til mistrivsel blandt elever i folkeskolen.
Det er ikke en udvikling, vi kan sidde overhørig.
Som skolelærer må jeg sige, at den her udvikling bekymrer mig voldsomt meget.
I Dansk Folkeparti tager vi det her problem alvorligt.
Vi mener, det er på høje tid at stramme op, genindføre respekt for læreren og ikke mindst for hinanden.
Der skal ryddes op, og der skal sættes ind med konkrete tiltag, der kan vende den nedadgående spiral.
Det er på høje tid, at vi som lovgivere tager ansvar og sikrer, at vores skoler er et trygt sted for alle børn, og vi spørger derfor regeringen, hvilke initiativer regeringen kan og vil iværksætte for at vende den her bekymrende tendens, og hvordan vi kan skærpe ordensbekendtgørelsen for folkeskolen, så den effektivt bidrager til at skabe en tryggere skolehverdag.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-03:
Vi var rigtig glade for, at ministeren kom i Børne- og undervisningsudvalget, netop da de her sager kørte i pressen.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ministeren et spørgsmål, for lige inden vi skulle debattere det her emne i dag, er der jo kommet den her undersøgelse fra kommunerne og den opsamling, som ministeren har sendt ud: Har ministeren først modtaget det i dag, siden ordførerne først får det, lige et par timer inden vi skal debattere det?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Forventer ministeren så, at ordensbekendtgørelsen og de forebyggende initiativer, ministeren taler om, vil være på plads inden sommerferien?
For det bliver jo nok ikke i indeværende samling, at der kommer et lovforslag.
Bliver det så i næste samling, at der kommer et lovforslag fra ministeren omkring det?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Jeg har i hvert fald set undersøgelsen før i dag, så den er ikke lige kommet til mig i dag.
Det andet, jeg vil sige, er, at ordensbekendtgørelsen netop er en bekendtgørelse, og derfor kræver det ikke lovgivning at ændre den.
Den kan i virkeligheden ændres med ganske kort varsel af ministeren.
Så jeg regner ikke med, at der er noget lovgivning, der skal håndteres inden sommerferien.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det er rigtigt, at ledelsen har ansvaret, men ledelsen skal også have de rigtige rammer at operere inden for, og det er bare sådan i dag, at stort set alle – hvis ikke alle – sanktionsmuligheder i ordensbekendtgørelsen skal aftales i overensstemmelse med forældrenes ønsker.
Det vil sige, at hvis der er forældre, der – som jeg har oplevet med nogle forældre, uden at jeg skal komme ind på de nærmere sager – simpelt hen ikke ønsker at imødekomme skolens ønske om sanktioner over for uhensigtsmæssig adfærd og måske endda bakker deres børn ubetinget op, selv om det er helt dokumenterbart, at der er foregået noget dybt, dybt forkasteligt, så har skolen ingen bemyndigelse til at indføre nogen sanktionsværktøjer overhovedet.
Det er da ikke holdbart, og jeg håber virkelig, at Socialdemokratiet og regeringen er enige i, at det er vi nødt til at kigge på.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-03:
Tak for det.
Det var lige en opfølgning, for nu har vi fået det her meget sent, og det var derfor, jeg netop spurgte til, hvornår ministeren havde modtaget det her.
Jeg synes, det var meget sent, når vi har debatten i dag, men jeg ville bare lige nævne – jeg har heller ikke nået at læse det til bunds – at når vi snakker stigning, kan man i hvert fald se på side 4, at antallet af rådgivninger i Forældrerådgivningen, der omhandler vold og overgreb mod en skoleelev, jo virkelig er markant stigende.
I 2020 var det på 1.164 antal rådgivninger, og hvis vi kigger på 2023, er vi oppe på 2.803 rådgivninger, og det er jo virkelig en markant stigning.
Så hvad tænker Venstres ordfører i forhold til det?
Ét er ordensbekendtgørelsen, men hvad skal der mere til?
Anni Matthiesen (V), 2024-04-03:
Det er jo også noget af det, som vi heldigvis har fået skrevet ind i den her aftale, som er blevet indgået her lige før påske, altså det med, hvordan vi kan sikre, at også lærerne får de rette værktøjer, når de står ude i klasselokalet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-03:
Jeg er helt enig i, at der skal være de rigtige værktøjer, eller at der i hvert fald skal være en kæmpe værktøjskasse, for der er jo forskellige situationer, og det er forskellige værktøjer, man skal bruge, afhængigt af hvilken situation der er tale om.
Men kunne der også være noget med, at man tænker i forebyggelse og ressourcer?
Er der andre initiativer, Venstre tænker der skal tages i forhold til at sikre, at forældre kan tage sende deres børn trygt i skole, men også sikre, at børnene får en god og tryg hverdag?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Som tidligere nævnt i debatten, har skolerne reelt ikke nogen sanktionsværktøjer uden forældrenes godkendelse.
Vi er nået helt derud – har I ikke en, I kan bytte med, som I har lige så mange problemer med?
Det løser jo ikke nogen problemer overhovedet, så jeg er nysgerrig på, hvad ordføreren egentlig mener om det.
Hvordan løser vi den udfordring, hvis der er elever, der vedvarende ødelægger hverdagen for deres klassekammerater?
Det kan vi vel ikke tillade.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-03:
Nej, det mener jeg heller ikke, og jeg mener også, at der kan være tilfælde, hvor man skal bortvise elever.
Jeg læste lige ordensbekendtgørelsen igen, da ordføreren nævnte det med, at man ikke kan indføre sanktioner uden forældrenes godkendelse, og jeg mener simpelt hen ikke, det er rigtigt.
Jeg mener, der står flere steder i ordensbekendtgørelsen, at man i særlig grove tilfælde kan flytte klasse, og at man også kan flytte skole, og at man også godt kan hjemsende uden forældrene godkendelse.
Det er i særlig grove tilfælde, men jeg mener, mulighederne ligger der i dag.
Så er det rigtigt, at kommunalbestyrelserne har et ansvar i forbindelse med bortvisninger, og jeg mener ikke, det skal være skolelederen, der forhandler med en anden skole om at få en elev flyttet.
Det må være et ansvar, man løfter ind i forvaltningen og ind i kommunalbestyrelsen og om nødvendigt også op på borgmesterkontoret.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Det gør den ikke.
Men når det er sagt, vil jeg sige i forhold til det her med at flytte en elev fra en klasse til en anden, at jeg ikke personligt ser det som en sanktion på nogen som helst måde.
Det er det i hvert fald ikke nødvendigvis for nogle af de elever, der vedvarende og insisterende ødelægger hverdagen for deres klassekammerater.
Der er det altså ikke en sanktion at flytte dem fra en klasse til en anden, hvor de så kan ødelægge undervisningen for naboklassen i stedet for.
Jeg har svært ved at se, hvad det helt præcis løser.
Der er nødt til at være nogle sanktioner, som signalerer over for de her elever og forældre for den sags skyld, at vi ikke accepterer den her form for adfærd under nogen som helst vilkår.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-03:
Altså, det tør jeg ikke sige noget om.
Men jeg håber ikke, det er på den måde, at man så bare skubber problemsagerne i baggrunden, for jeg synes jo egentlig, det er vigtigt, at vi har det samlede overblik.
Astrid Krag (S), 2024-04-03:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er helt utrolig vigtigt, at vi som forældre bakker op om skolens autoritet og lærernes autoritet.
Det synes jeg er en helt grundlæggende opgave, vi har, når vi har børn, der går i skole.
For hvis man underminerer og undergraver lærerens autoritet, bliver det også umuligt at have ledelsen i klasselokalet.
Som jeg forstår det, er der, når det kommer til de grove tilfælde, mulighed for at overflytte en elev, også hvis forældrene ikke er enige i det.
Men lad os få det udboret i det arbejde, der bliver sat i gang.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-03:
Ordføreren taler meget om tryghed; det er en klassisk socialdemokratisk ting at tale om.
I forbindelse med de sager, der har været fremme, tror jeg ikke, at det er nok, at ordensbekendtgørelsen bare bliver styrket.
Jeg ville ønske, at det var nok, men det her handler også om nogle, der virkelig ikke har gjort det rigtige som ledelse, og om, at mange forældre har haft ondt i maven og følt, at de virkelig har prøvet at gå til skolelederen, uden at der er sket noget, og prøvet at gå til kommunen, uden at der sket noget.
Kunne den socialdemokratiske ordfører ikke se en idé i, at skolebestyrelserne får mere at sige og forældrene får mere at sige, så den skoleleder, der ikke er sit ansvar voksent, kan blive fyret af skolebestyrelsen?
For så tror jeg, at der var nogle af de her sager, som vi måske kunne have undgået.
Forældrene får mere at sige, og de kan også få mindre uro i maven ved at skulle sende deres børn i skole.
Astrid Krag (S), 2024-04-03:
Det bliver lidt en balancegang, når vi har sådan nogle diskussioner her i Folketingssalen, som tager afsæt i konkrete enkeltsager, og vi så breder diskussionen ud.
Jeg kan jo ikke gå ind i en konkret sag, i forhold til hvordan en skolebestyrelse har stået i forhold til en ledelses måde at håndtere tingene på, og på den måde tror jeg bare, at jeg vil advare imod, at vi tror, at vi herinde kan skrive nogle linjer på et papir, og så løser det sig derude.
For hvis der ikke er en skoleledelse, der både anvender de beføjelser og sanktionsmuligheder, der er, og er sit ansvar bevidst, kan vi skrive nok så meget ned på et papir.
Derfor er jeg i hvert fald fuldstændig enig med Liberal Alliances ordfører i, at det her starter og slutter i hverdagen og i virkelighedens verden med, at der er en skoleledelse, der forstår, at det her altså måske er den vigtigste opgave og i hvert fald hele forudsætningen for, at man kan drive skole, altså at børnene kan møde trygge op.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-03:
Jeg er helt enig i, at det ikke er altid, at det, når vi laver lovgivning herindefra, så lige virker, som vi ville ønske det.
Det er også derfor, at der er en frygt for, at ordensbekendtgørelsen ikke er nok.
Man vil gerne gøre yderligere og have, at forældrene skal have mere at sige i deres børns skolegang.
Men tror Socialdemokratiet også, at noget af det her skred, vi har set i folkeskolen, også handler om den udvikling, vi har set i pædagogikken, der også er i skolen, altså at der er kommet mere konsekvensløs pædagogik?
Jeg vil ikke gå ind i enkelte sager, men i nogle af de sager, der har været fremme, står der nogle skoleledere og siger, at her løser vi altså tingene med pædagogik og ikke med konsekvens, og det synes jeg er bekymrende.