runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Tak til ministeren for en, synes jeg faktisk, rigtig glimrende tale.
Ministeren nævner det her med beslutninger, der bliver truffet bag et skrivebord, og som ikke giver så meget mening i virkeligheden.
Det er jo ikke kun regeringen med CO 2 -afgift og solcelleparker og sådan noget, der kommer med den slags forslag.
Det er også bl.a. EU.
EU er jo kommet med et krav til mange landdistriktsområder om, at den lokale kirke skal opstille en ladestander.
Det betyder mange steder, bl.a. et enkelt sted, at man mere eller mindre skal grave hele kirkegården op for at placere en ladestander ved parkeringspladsen op ad kirken, selv om der måske i byen ved den lokale tankstation allerede er en ladestander, og at kirkerne skal have store økonomiske udgifter ved at placere de her ladestandere.
Der er jeg lidt nysgerrig på, hvad ministeren egentlig mener om sådan nogle fuldstændig håbløse krav til udkantskirker, hvor der måske dårlig nok er en elbil i området.
Det giver jo ingen mening.
Så hvad mener ministeren egentlig om det?
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Det vil jeg meget gerne se nærmere på, for vi skal naturligvis sikre, at noget af det, der også er et omdrejningspunkt i vores landdistrikter, nemlig kirkerne, har nogle vilkår, der gør, at de kan eksistere.
Jeg vil så også sige, at jeg faktisk oplever en folkekirke, som er ekstremt interesseret i den grønne omstilling, og jeg mener faktisk også, der er nogle store potentialer dér.
Folkekirken er en af de største jordejere i Danmark.
Så der er rigtig meget potentiale også dér, og det oplever jeg faktisk at folkekirken gerne selv vil.
Men jeg vil meget gerne sammen med spørgeren se nærmere på den konkrete problemstilling.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Det er jeg glad for.
Men det er også bare der, hvor vi i Dansk Folkeparti synes, at det er helt legitimt, at den her udvikling kommer nedefra.
Men det er jo absurd, at EU kommer med et krav til danske landsbykirker i de yderste dele af landet om, at der skal opstilles en ladestander, hvis der ikke engang kører nogen elbiler rundt i området.
Så jeg er igen nysgerrig på, om ministeren vil være med til at se på en dispensationsmulighed i forhold til det her.
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Jeg er meget interesseret i at dykke nærmere ned i den her sag, og det gør jeg gerne med, kan jeg fornemme, kyndig bistand fra spørgeren.
Helt generelt vil jeg sige, at der jo kommer til at skulle ske en udrulning af ladeinfrastruktur til elbiler i hele Danmark.
For det kan godt være, at der ikke er så mange elbiler lige nu, men det kommer der jo på et tidspunkt, fordi vi skal til at køre mere grønt.
Men det skal selvfølgelig give mening, og det skal selvfølgelig være inden for en økonomisk ramme, hvor alle kan være med.
Så jeg glæder mig til sammen med ordføreren at dykke ned i den her problemstilling.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
For det er bare lige præcis den tendens, jeg gerne vil advare mod.
Nu kan jeg ikke huske, hvad det var for en pulje, der havde været stor søgning til; det kan være, at det gav god mening.
Men det, jeg bare synes er meget vigtigt, er jo, at når man har en dialog med de her lokalsamfund, skal man lige se, hvem det egentlig er, der f.eks. viser interesse for en eller anden pulje eller for udvikling.
Jeg vil bare sige – og her tror jeg måske ikke vi bliver enige – at dengang jeg var landbrugsordfører, havde vi jo ret mange sager, hvor der sad en lokal landmand og fik lov til at opføre en kæmpestor husdyrfabrik, som selvfølgelig giver god mening for ham og hans virksomhedsøkonomi.
Men for hele det lokalsamfund er der bare ikke særlig mange arbejdspladser i den fabrik, og der er ikke særlig meget lokalsamfund i at få placeret sådan en i baghaven.
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Det var kommunerne, der har haft mulighed for at søge om at få placeret en energipark i deres kommune.
Sådan en energipark indebærer opførelse af vedvarende energi og kan være med til at understøtte det, der jo i dag allerede er et industrieventyr i Danmark, nemlig vores mange små virksomheder og vores mange større virksomheder, som lever af at producere enten hele eller dele af vindmøller.
Altså, spørger man branchen selv, vurderer de – og jeg er med på, at det er branchen selv, der gør det – at der er omkring 30.000 arbejdspladser i Danmark, hvor man lever af vindmølleindustrien.
80 pct. af dem er uden for hovedstaden.
Derudover er der 60.000 arbejdspladser i følgeerhverv.
Derfor bliver jeg bare nødt til at sige noget om den grønne omstilling.
En ting er at redde klimaet.
Det er vigtigt.
Noget andet er jo at sikre de tusindvis og tusindvis af arbejdspladser i Danmark, særlig i Produktionsdanmark, hvor man producerer dele til vindmøller.
Det skal vi ikke bare beskytte, men det skal vi udvikle, fordi det er noget af det, der er med til at holde livet i gang, også der, hvor der er lidt længere mellem husene.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Der synes jeg bare, at landdistriktsministeren skal være meget opmærksom på, at når man snakker om økonomi og vækst i landdistrikter, skal man bare sørge for, at det ikke er vækst og økonomi, som kommer nogle få til gavn, og at dem, der bor der, ikke bliver straffet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-30:
Med hensyn til det frie valg er jeg faktisk enig med ordføreren, for selvfølgelig skal man have frit valg, og hvis man er muslim og kommer ind i en børnehave, skal man selvfølgelig have et frit valg, hvis det eneste, de serverer, er svinekød.
Der er jeg egentlig enig.
Derfor kan jeg ikke forstå, at man er imod, at man giver folk, der ikke er vilde med halalkød, kød, eventuelt fordi det er importeret kød.
For det er rigtigt, at der ikke foregår rituelle slagtninger uden bedøvelse i Danmark, forhåbentlig, for der er lovgivningen ret klar.
Men det er den ikke i alle europæiske lande, og der er jo et åbent marked, og det kommer ind over grænsen.
Hvis man nu går ud over det og ikke generer Enhedslisten og så siger, at det er, på grund af at det er en muslimsk tradition, og dybest set fordi man er modstander af, at der også nogle steder er dyremishandling involveret i det, hvorfor skal man så ikke have det frie valg også?
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-11-30:
Tak, formand.
Først skal der lyde et kæmpestort tillykke med posten til den nye minister.
Jeg glæder mig rigtig meget til samarbejdet og til at finde de allerbedste løsninger, bl.a. for den danske folkekirke – og mangler ministeren gode forslag og idéer, inviterer jeg ham hermed på en kop kaffe på mit lille kontor.
Jeg vil gøre det kort, for i SF mener vi, at begrundelsen for at udskyde revisionen af trossamfundsloven er god.
Vi anser det som vigtigt, at vi sikrer en passende lang høringsperiode for en bred inddragelse af de forskellige trossamfund.
På den baggrund støtter SF forslaget.
Henrik Frandsen (M), 2023-11-30:
Mange tak – tak for ordet, hr. formand.
Nu har jeg talt med vores nye minister én gang, men først vil jeg også lige her fra Folketingets talerstol ønske tillykke med jobbet.
Jeg ser frem til et godt samarbejde på de områder, hvor vi har fælles opgaver; jeg er jo ikke kirkeordfører.
Til gengæld er jeg i dag vikarordfører for min kollega hr. Jeppe Søe, da han desværre ikke havde mulighed for selv at være til stede her i salen, så jeg håber, man kan bære over med det.
I 2017 vedtog Folketinget trossamfundsloven.
Det blev i den forbindelse også aftalt, at der skulle ske en revision af loven efter noget tid for at fastslå, om vores intentioner fra Folketingets side også gav mening ude i virkeligheden.
Det er jo virkelighedens erfaringer, der giver de input, der kan skabe en revision, som ikke bare giver mening på Christiansborg, men også hos dem, som det handler om.
For at sikre en god proces og bedre tid til at lytte ønsker ministeren at udskyde revisionen til 2024.
Derfor siger vi ja tak til mere samtale og mere viden og stemmer for L 73.
Susie Jessen (DD), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg har fået lov til at vikariere på det her lovforslag, L 73, så jeg skal også starte med at sige tillykke til den nyudnævnte kirkeminister med posten.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for det her forslag, for revisionen udskydes med 1 år, og vi sikrer derved tid til en ordentlig inddragelse af anerkendte trossamfund uden for folkekirken, og det er jo positivt.
Så det er en meget lille ændring, men en meget værdifuld ændring.
Så skal jeg i øvrigt hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også bakker op om forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Jeg skal også gøre det ganske kort og sige, at vi også støtter den her udskydelse af revisionsbestemmelsen, og bruge anledningen til at ønske vores nye minister tillykke med posten.
Vi glæder os til at diskutere folkekirken med ministeren.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Jeg skal gøre det kort.
Dansk Folkeparti støtter også udskydelsen af revisionsbestemmelsen.
Vi synes, det er helt fint, at der er kvalitet og dybde i lovbehandlingen, så det har vi ikke noget imod.
Tillykke til ministeren med udnævnelsen.
Vi ser i Dansk Folkeparti meget frem til samarbejdet og glæder os over nogle af ministerens nylige udmeldinger i forhold til kontrol med parallelsamfund og mange andre ting, så tak for det.
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for det, man vel kan kalde en meget god modtagelse, både af mig personligt og også af lovforslaget, der er fremsat.
Jeg synes, vi har startet en god præcedens med, at alt, hvad jeg fremsætter her i Folketingssalen, kan blive modtaget på den måde.
Så skal vi nok få et godt og frugtbart samarbejde.
Da vi vedtog trossamfundsloven tilbage i 2017, var det en forudsætning, at loven skulle revideres.
Der skulle laves en revision af loven med henblik på at se, om den virkede efter hensigten.
Det arbejde er sådan set i fuld gang, det er også godt på vej, men det er desværre ikke nået langt nok til, at vi kan fremsætte et konkret forslag her i dag.
Det er vigtigt for mig, at den her revision bliver grundig, at vi er lyttende, at vi inddragende over for alle de aktører, der er på området, og de eksperter, der måtte være på området, og derfor er vi nødsaget til at udskyde det her lovforslag.
Vi skal nok sikre, at der kommer en god høring, og at der kommer en god dialog med de parter, der måtte være i og omkring lovforslagets interessefelt.
Så for at sikre en god proces bliver vi nødt til at udskyde det her lovforslag med et enkelt år, så det bliver fremsat i folketingsåret 2024-25.
Susie Jessen (DD), 2023-11-30:
Tak til hr. Kasper Roug for en god tale.
Jeg synes, han kommer ind på nogle rigtig gode områder, bl.a. det her med grøn energi, men også uddannelser og det her med, at vi skal kunne bo og leve i hele landet.
Det synes jeg er rigtig godt at høre.
Også tak for samarbejdet om finansloven, hvor vi jo fik landet nogle gode ting, også især i forhold til det her særlige tilskud til gymnasierne i yderområderne, vi fik på plads.
Jeg er glad for, at ordføreren bakkede op om, at oppositionen også kunne få det igennem, så det er rigtig dejligt.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren et spørgsmål om småøerne, som jeg jo også er rigtig glad for at ordføreren selv kommer ind på.
Vi har en situation nede i Lolland Kommune med Femø, Fejø og Askø, og her læste jeg forleden i Folketidende, som jeg ved at ordføreren jo også abonnerer på, at vi i vinterhalvåret fremover kommer til at kunne se, at den sidste færgeafgang er kl. 19.25.
Det betyder, at hjemmeplejen ikke kommer til at kunne komme frem senere, så de ældre måske vil blive lagt i seng allerede kl. 7 om aftenen.
Og det kan godt umiddelbart være lidt træls.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvad skal vi stille op med den her situation, hvor driften af færgerne bliver indskrænket i vores land?
Kasper Roug (S), 2023-11-30:
Tak for det.
Nu skal det jo først og fremmest lige siges, at regeringen jo nu kommer til at fremlægge forslag om, at vi skal bruge markant flere penge på færgedrift til småøerne.
Vi taler her om 100 mio. kr., og det er alligevel også noget.
Hvad de præcis gør i de enkelte kommuner, har vi jo lagt ud til kommunerne at bestemme.
Der er ingen tvivl om, at med hensyn til småøerne ligger det jo Folketinget og specielt Socialdemokratiet på sinde, at vi selvfølgelig skaber nogle små samfund, som kan leve, og som kan have de bedste muligheder for ganske enkelt at få skabt nogle små levedygtige samfund.
Vi er selvfølgelig rigtig glade, hvis man i de andre partier også vil anerkende og vi kan stå sammen om, at småøerne er nogle områder, som vi skal have til at køre og have til at vise vejen frem for andre, med hensyn til hvordan man kan leve i små, bitte samfund, selv om der er lang vej til de store hovedveje.
Susie Jessen (DD), 2023-11-30:
Men ikke desto mindre ser vi jo nogle områder, bl.a. Lolland, men også Langeland – altså nogle af de mindrebemidlede kommuner – hvor der bliver skåret på driften af færgerne.
Og det er jo et kæmpestort problem, hvis der er ældre mennesker på f.eks. Femø, som simpelt hen bliver lagt i seng alt, alt for tidligt, fordi man ikke formår at løfte den her opgave ude i kommunerne.
Så spørgsmålet er: Kan vi gøre mere herindefra?
Mener ordføreren det?
Kasper Roug (S), 2023-11-30:
Det er jo derfor, vi står her.
Det er, fordi vi skal give nogle rammer til småøerne og også til kommunerne, sådan at borgerne kan få den bedst mulige service.
Vi har tidligere tilladt, at kommunerne selvfølgelig også selv kan varetage deres opgave i forhold til at pleje deres egen befolkning.
Susie Jessen (DD), 2023-11-30:
Mange tak til ordføreren for talen.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en god fremgangsmåde til at sikre nogle rigtig gode løsninger herindefra og helst heller ikke gøre det sværere, hvilket jeg desværre synes vi gør lidt for tit.
Jeg har et konkret spørgsmål til Venstre omkring et beslutningsforslag, vi er på vej med, om at iværksætte en undersøgelse med henblik på udflytning af 10.000 statslige arbejdspladser.
Jeg ved, at Venstre før valget i 2022 havde en ambition om at iværksætte en undersøgelse med henblik på at udflytte 5.000 statslige arbejdspladser, og vi kan se, at siden 2015 er der blevet oprettet 10.000 statslige arbejdspladser i Københavnsområdet, bare sådan lige og uden nogen diskussion i øvrigt.
Så jeg går jo selvfølgelig og håber og beder til, at Venstre vil være med på det her med at få sat gang i den her undersøgelse, så vi kan komme i gang med ambitionerne om at få udflyttet flere statslige arbejdspladser i vores land.
Det synes jeg faktisk er rigtig vigtigt.
Hvad siger ordføreren til det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-11-30:
Og ikke mindst tillykke til den nye minister på området her.
Vi er helt på linje med Socialdemokratiet og også med LA i forhold til at udskyde revisionsbestemmelsen i loven om trossamfund uden for folkekirken.
Det er vigtigt, at vi sikrer os, at der er kvalitet i lovgivningsarbejdet, at tingene er gjort så grundigt som muligt, og at alle parter er hørt.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.
Kim Aas (S), 2023-11-30:
I Socialdemokratiet er vi selvfølgelig altid opsatte på at få lovgivning på plads som aftalt.
Men i forhold til L 73, lov om ændring af lov om trossamfund uden for folkekirken, støtter vi forslaget om at udsætte revisionen af loven, så de mange erfaringer, der er kommet, siden loven blev vedtaget i 2017, kan gennemgås og analyseres, så vi får et stærkt grundlag at arbejde ud fra.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-30:
Jeg synes, at ordføreren bevæger sig langt væk.
Hvad er det, man kan forestille sig?
Er det, at der er et enkelt får, der bliver slagtet på en måde, vi ikke ville gøre det i Danmark på, og så bliver det eksporteret til Danmark?
Kan vi ikke forholde os til forslaget her, som drejer sig om, at vi skal forholde os til slagtningerne i Danmark og forholde os til, hvad det er, man serverer i den offentlige bespisning?
Det er jo det, det drejer sig om.
Hvorfor bevæge sig så langt ud?
Kan vi ikke komme tilbage til forslaget, og at det drejer sig om en valgfrihed?
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Tak for det.
Det går jeg ikke ud fra man vil forhindre dem i, og jeg går heller ikke ud fra, at man vil tvinge dem til så at have en linje, der så ikke er halal, for det ville måske så blive dyrere.
Jeg synes heller ikke, at man skal tvinge halalkød ned i halsen på folk, der måtte have noget imod det.
Men jeg tænker også, at hvis man har meget imod at skulle spise noget, der er halalcertificeret, kan man sætte sig ind i, hvad det er, der typisk er halalcertificeret, og så kan man gå uden om de madvarer, og så har man jo det frie valg.
Hvis det så handler om, som det bliver nævnt i bemærkningerne, at man har en betænkelighed ved, at man ved at spise halalcertificerede produkter kommer til at støtte nogle islamiske organisationer, kunne man også bare foreslå, at staten skulle betale for det, for så var man da sikker på, at det ikke endte i de forkerte hænder.
Men hvis jeg kender forslagsstillerne ret, er det nok ikke et forslag, de vil gå med på, men sådan kunne man jo løse den problemstilling.
Vi er på ingen måder tilhængere er det her forslag, og det er, fordi vi mener, det handler om at have et privat marked, hvor virksomheder har lov til at halalcertificere deres produkter.
Vi mener, at der skal være lokalt selvstyre i den forstand, at det er den enkelte institution, om det så er en børnehave eller et hospital, der bestemmer en madpolitik.
Og så mener vi altså også, at der er noget, der handler om, at man må tage ansvar selv.
Hvis ikke man ønsker halalcertificerede fødevarer – og det kunne også være, at man ikke ønskede at spise kød, der kommer fra dyr, der har haft dårlig dyrevelfærd – må man jo selv tage det ansvar på sig og undersøge, hvad man så skal gå udenom.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-30:
Jeg bliver nødt til at anerkende, når jeg er enig med en ordfører, og jeg er fuldstændig enig i, at vi sagtens kan lægge det ud til forbrugerne, så de selv skal søge viden.
Det skal de selvfølgelig også i forhold til klimamærker.
Jeg skal bare høre, om ordføreren er enig i det, for det ville jo være en stor lempelse for alle virksomheder i forhold til at stille alle lige, kan man sige.
Det, jeg hører ordføreren sige, er, at vi ikke kan indføre halalmærket, men kan vi så ikke også afskaffe økomærket, Svanemærket og alle de andre ting, hvor folk rent faktisk godt selv kunne gå ud og finde ud af, om der var noget, de var allergiske over for?
Så behøvede vi ikke længere at skrive, om der var gluten i noget, for det kunne folk også selv bare undersøge ved at gå ind og snakke med bageren om, om der er blevet brugt noget med gluten i.
Eller skal vi måske bare til at tage det en lillebitte smule mere seriøst og så sige: Der er jo rent faktisk nogle mennesker – det kan godt være, det ikke er mange, men tre er jo ofte nok til at lave lovgivning i Folketingssalen – som har det rigtig stramt med halalmærket, så hvad er problemstillingen i eventuelt at give det et mærke, så de selv kan vælge?
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor det skulle være så vanskeligt for folk, der ikke ønsker at spise halalcertificeret kød, at finde ud af, hvad der er halalcertificeret, når det er meget nemt for muslimer at finde ud af, hvad der halalcertificeret.
Altså, muslimer vil jo kun spise mad, der er halalcertificeret, så de må jo have en meget nem måde at finde ud af på, hvad der er halalcertificeret.
Når muslimer kan finde ud af det, går jeg da også ud fra, at danske kristne eller danske ateister kan finde ud af det.
Jeg går ikke ud fra, at ordføreren mener, at de er dummere end danske muslimer.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-30:
Nu ligger det mig ret fjernt at kalde folk dumme, i hvert fald herinde; så skal jeg være meget vred på dem på et personligt plan, og det er jeg aldrig her i Folketingssalen.
Jeg kan f.eks. ikke tåle stærk parfume i ansigtet.
Det har jeg jo lært, så det er jeg holdt op med at bruge.
Hvis jeg er allergiker, finder jeg jo nok et produkt, der virker.
I forhold til økomærket, Svanemærket og alle de andre ting har vi haft en politisk holdning til, at vi hjælper folk på vej.
Det er jo dybest set det, økomærket gør.
Det hjælper folk på vej, hvis de har lyst til at købe en agurk, der er økologisk.
Hvorfor er det, at vi ikke kan hjælpe de folk på vej, som ikke ønsker at spise en okse, der har fået skåret halsen over?
Hvis det er noget, man føler stærkt for, hvorfor er det så, vi ikke kan hjælpe de folk på vej?
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Jamen de må jo åbenbart ikke gå nok op i det, for det er jo ikke særlig svært for muslimer, som går meget op i at spise halal.
Det er ikke særlig svært for dem at finde ud af, hvad der halal.
Så dem, som ikke er muslimer, må jo så ikke gå særlig meget op i det og derfor ikke være særlig opsøgende i forhold til at finde ud af, om tingene er halal eller ej, for det er åbenbart meget nemt for muslimer at finde ud af, om noget er halalcertificeret.
Så når danske ikkemuslimer ikke lige finder ud af det, er det måske, fordi de ikke går så meget op i det.
Det er måske også en af grundene til, at vi er mange, der synes, at det her forslag er en lillebitte smule overflødigt, fordi de fleste danskere ikke har noget stort problem med, at der måske er nogen, der har bedt en bøn til Allah over en kylling.
Hvis man i øvrigt ikke tror på Allah, kan det jo være ret lige meget.
Så ændrer det jo ikke noget som helst ved den kylling.
Men hvis man har et problem med, at der er blevet sendt penge til en islamisk organisation, så kunne man jo bare foreslå, at der var nogle andre, der betalte for den certificering, eller at pengene gik nogle andre end de her islamiske organisationer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-30:
Jeg tror altså ikke, at fru Zenia Stampe sådan rigtig har forstået det her.
For det her drejer sig om fravalg i offentlige institutioner, og jeg må bare sige, at der jo ikke er noget valg i mange offentlige institutioner, medmindre man fravælger en hel masse selv.
Så kan man, som det blev sagt, spise fisk eller et eller andet.
Der må jeg jo så også bare sige – det synes jeg også lige skal med i den her debat – at der ikke er meget økologi, når nu vi taler om det her med en slagter, der har halalkød.
Det tror jeg godt vi kan blive enige om.
Det er bare sådan sagt til dem, der går meget op i økologi.
Så tror jeg, at fru Zenia Stampe kom til at nævne, at staten jo bare kunne certificere det.
Mente fru Zenia Stampe det?
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Nej, jeg har ikke noget behov for, at staten certificerer det.
Jeg tænker bare, at hvis et af hovedargumenterne imod den her certificering er, at der er penge, der går til islamiske organisationer, så kunne man jo bare foreslå, at det var staten, der skulle gøre det i stedet for.
Men jeg kender jo fru Pia Kjærsgaard godt nok til at vide, at det ville fru Pia Kjærsgaard selvfølgelig ikke være med til.
Men det er jo bare for at sige, at så kunne man løse det problem på den måde.
Derfor handler det måske ikke om det; det handler måske om noget helt andet.
Så vil jeg sige, at når jeg snakkede om en mærkningsordning, var det, fordi hr. Kim Edberg Andersen nævnte en mærkningsordning.
Det synes jeg også jeg har hørt fru Pia Kjærsgaard tale om.
Men det er jo rigtigt i forhold til de offentlige køkkener.
Men der kunne det jo også godt være, hvis man havde den holdning, at man kun ville spise kød fra dyr, der har haft det godt, at man indimellem måtte springe kødsovsen over, fordi det kom fra en konventionel ko og den simpelt hen havde haft det for dårligt til, at man gad sætte tænderne i det kød.
Der er det jo også ens eget ansvar at sørge for at frembringe den viden og træffe det valg.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-30:
Jeg har da aldrig hørt noget lignende.
Hvis man skal spise kød fra dyr, der har haft det godt – det sætter jeg personligt meget stor pris på – tror jeg faktisk ikke, man skal tage halalkød.
Det tror jeg ikke man skal gøre.
Jeg tror ikke, det er de bedste forhold, de dyr har levet under, og den bedste måde, de bliver slagtet på.
Det tror jeg faktisk ikke, men det er så en anden snak.
Men sagen er bare, at der ikke er noget fravalg for forbrugeren i mange institutioner og på hospitaler osv.
Og det er jo ikke bare kød; det er forskellige produkter.
Der er jo en bred palet omkring alt det her.