runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2017-03-01:
Altså, 50 pct. vedvarende energi i 2030 er jo sådan set bare den udviklingslinje, vi er i gang med.
Det vil sige, at der ikke er noget ekstra ambition lagt ind i sådan et mål.
Og samtidig handler det jo så kun om udviklingen med vedvarende energi.
Det handler f.eks. ikke om energieffektivisering og mindre energiforbrug i bygninger og al den slags.
Der er jo en masse ting, der ikke er indeholdt i et mål for udbygningen af vedvarende energi, men som er nødvendige, for at vi kan leve op til Parisaftalens krav.
Så forestiller ministeren sig, at man kan samle det hele og være sikker på at nå Parisaftalens mål ved blot at have et mål for vedvarende energi i 2030, som i øvrigt ikke er specielt ambitiøst, i forhold til hvad vi plejer i Danmark?
Hvad skulle ændre sig fra de 39 pct. i ikkekvotesektoren?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Jamen endnu en gang tak for spørgsmålet.
Vi har, som jeg lige har svaret, sat et nyt ambitiøst mål, og det er vel nok blandt de meget ambitiøse mål i verden.
Vi har et mål om, at i 2030 vil 50 pct. af energibehovet være dækket af vedvarende energi.
Det er set i international sammenhæng nok et af de mest ambitiøse mål overhovedet.
Vi har fået Kommissionens foreløbige udspil tilbage i sommeren sidste år, og når vi har forhandlet det helt på plads, vil vi selvfølgelig arbejde frem mod at sikre det mål, som EU fastsætter i forhold til fordelingen af 2030-mål for Danmarks vedkommende.
Christian Poll (ALT), 2017-03-01:
Jo, men et VE-mål, altså hvor meget vedvarende energi vi skal have i Danmark, og et samlet reduktionsmål er jo på ingen måde det samme.
I december 2015 vidste vi jo godt, at vi ville få et ikkekvotesektormål, men alligevel mente både Venstre og Konservative, at vi skulle have et samlet reduktionsmål – det var i 2017 – for 2030.
Så igen, noget må have ændret sig.
Et reduktionsmål for hele Danmark er jo noget andet end et VE-mål.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Tak for det, og tak til hr. Christian Poll for spørgsmålet.
Siden dengang har regeringen sat et ambitiøst mål om, at Danmark i 2030 skal have mindst 50 pct. af sit energibehov dækket af vedvarende energi.
Samtidig er regeringen parat til at påtage sig et ambitiøst mål for reduktion af udledninger uden for kvotesystemet i 2030.
De to mål danner sammen med kvotesystemet rammen om regeringens klimapolitik frem mod 2030 og vil tilsammen sikre, at Danmark bibeholder et højt tempo for den grønne omstilling.
De to mål vil være vigtige milepæle på rejsen mod vores langsigtede mål i 2050 om Danmark som et lavemissionssamfund, der er uafhængigt af fossile brændsler.
Regeringens VE-mål må samtidig understøtte, at Danmark får det mest integrerede markedsbaserede og fleksible energisystem i Europa og inspirerer andre lande til at udvikle deres energisystem i samme retning.
På den måde er Danmark med til at skubbe den globale udvikling mod lavemission i kombination med en ambitiøs indsats på dansk jord.
Christian Poll (ALT), 2017-03-01:
Når ministeren i forbindelse med enigheden om et nationalt 2030-reduktionsmål i december 2015 udtalte til Altinget, at »før vi kender tallene for, hvad Danmarks forpligtelse bliver, vil der ikke være noget formål med at fastsætte et nationalt mål.
Men jeg deler helt Konservatives opfattelse af, at på det tidspunkt skal vi have set på målet for 2030«, og når vi nu ved, hvad det danske non-ETS-mål bliver omkring 39 pct., hvad har så ændret sig, siden ministeren, jf. svaret på spørgsmål nr. S 633, siger, at »regeringen vil derfor ikke fastsætte et samlet nationalt reduktionsmål for 2030«?
Når ministeren i forbindelse med enigheden om et nationalt 2030-reduktionsmål i december 2015 udtalte til Altinget, at »før vi kender tallene for, hvad Danmarks forpligtelse bliver, vil der ikke være noget formål med at fastsætte et nationalt mål.
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Altinget.dk: »Politisk enighed om danske 2030-klimamål«.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-01:
Der er behov for, at Europa også for at sikre opbakning i Danmark og EU fokuserer på de store ting i stedet for detaljerne og detailregulering af medlemslandene og medlemsstaterne og nationalstaterne.
Der er skatteområdet jo et område, som man kan kaste sig over.
Jeg synes, det er en god idé, at vi samarbejder for at begrænse grænseoverskridende skatteunddragelse og skattely, men jeg vil advare om at gå ned ad den vej, som jeg synes Socialdemokratiet lidt går ned ad, nemlig at vi skal samarbejde i stort omfang omkring skattepolitikken.
Jeg vil ikke have, at den skattepolitik, vi fører i Danmark, skal dikteres fra Bruxelles, og at der skal være en større grad af indflydelse.
For den er sammenhængende med den velfærdsmodel, vi har valgt.
Så den indflydelse skal vi beholde på nationale hænder.
Men selvfølgelig har spørgeren da ret i, at vi kan samarbejde om at sikre, at konkurrencen foregår på ordentlige vilkår.
Men vi kan jo ikke gøre noget ved, at Storbritannien er på vej til at forlade EU.
Lea Wermelin (S), 2017-03-01:
Det er rigtigt, at det er ministerens kollega, der tager til Bruxelles.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren ikke synes, at man belønner den melding, der kommer fra Theresa May, hvor hun truer med at gøre hele Storbritannien til ét stort skattely, hvor skatten konkurreres ned mod bunden, hvis Danmark svarer tilbage, at vi følger efter, hvis det er den vej, de går.
Havde det ikke været mere effektfuldt at stå sammen med de andre europæiske lande og sige: Det er vi ikke interesserede i, vi vil gerne have en skat, som både gør, at man kan drive virksomhed i Danmark, men jo sådan set også kan finansiere den velfærd, som vi er glade for her i landet?
Så vil ministeren være enig med os i Socialdemokratiet i, at der er brug for sådan en europæisk solidaritetspagt?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-01:
Det er jo et godt spørgsmål.
Jeg synes helt klart også, vi skal tage debatten på EU-niveau, og det gør regeringen også.
Jeg tager som skatteminister ikke så meget til Bruxelles, men det gør finansministeren og dækker også Skatteministeriets område dernede.
Men når det kan vise sig ikke at være en effektfuld vej at gå, er det jo bl.a., fordi Storbritannien klart har sagt, at man vil indgå en skattemæssig konkurrence.
Så vil man gøre Storbritannien til et attraktivt land at placere sig i som virksomhed, og det presser bare et land som Danmark.
Det er jo en skattekonkurrence, vi som regering bliver nødt til at iagttage, og det er sådan set det, jeg mener erhvervsministeren på ansvarlig vis gør i det pågældende interview.
Christian Poll (ALT), 2017-03-01:
Lad os regne baglæns og sige, at vi skal have et lavemissionssamfund i 2050.
Så taler vi vel om nuludslipsbiler?
Hvis en bil lever i 15 år, måske 20 år, er det jo allerede i 2030, vi skal begynde at se på, at de sidste biler, der kører på fossile brændsler, skal kunne sælges.
Hvordan tænker regeringen at opfylde sit eget mål om at have et lavemissionssamfund i 2050, når man i 2049 stadig skal kunne købe en bil, der kører på fossile brændsler?
Tænker man bare, at det er den markedsdrevne udvikling og det sker nok af sig selv, eller har man overhovedet nogen overvejelser om drastiske, effektfulde politiske initiativer på lidt længere sigt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Regeringen er generelt imod forbud.
Langt hen ad vejen er jeg også af den opfattelse, at teknologiudviklingen vil drive det her meget kraftigt.
Hvis vi ser på, hvad en bil kører på literen, ikke mindst de mest effektive biler, ser vi, at der er sket ganske meget over de seneste bare 10 år, hvad angår effektivitet.
Vi tror på, at vejen frem her er, at der stilles krav til bilproducenterne.
Det gøres der bl.a. i EU-sammenhæng, hvor der er krav til, hvor langt bilerne skal kunne køre, og hvor meget udledning af CO2 der må være osv.
Og de krav vil også hen ad vejen blive strammet yderligere, ligesom der kan blive brugt brændsler som brint og andet, som vi ikke kender i dag, og der kan ske en udbredelse af biobrændstoffer og andre ting til køretøjer.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
Hvad er ministerens kommentar til, at regeringens forslag til forsyningsstrategi risikerer at spænde ben for en række kommunale affaldshåndteringsanlæg, sådan som det eksempelvis fremstilles i artiklen »Kommunale plastanlæg har en usikker fremtid« bragt i Politiken den 22. februar 2017?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Nu er det sådan, at jeg netop her i dag tilbyder, at vi sætter os ned og tager en drøftelse af det her.
Jeg må sige, at det her jo ikke er en problemstilling, der alene er opstået inden for det sidste halvandet år; det var en problemstilling, der også var under den tidligere regering.
Til trods for at vi gav 50 decentrale kraft-varme-værker den her mulighed, er der jo stadig væk en stor udfordring, der skal løses – og den udfordring vil jeg gerne løse sammen med Socialdemokratiet og en række af de partier, der står bag energiaftalen fra 2012, også de partier, der står bag spørgsmålet om grundbeløbets ophør.
Lad os sætte os ned og få fundet en løsning og sammen med branchen få set på, hvad der er af muligheder.
Vi har peget på det med kraft-varme-bindingen.
Vi har som en del af regeringsgrundlaget peget på udviklingen af varmepumper, som også ville vi kunne være en løsning for en række af de her mindre decentrale kraft-varme-værker.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
Det kan jeg love at Socialdemokratiet gør, når vi bliver indbudt til drøftelse, for vi deler jo faktisk mange af ministerens bekymringer, og vi har også lavet mange af aftalerne hidtil.
Når jeg ser ministeren udtale sig i pressen om og kaste sig i brechen for at hjælpe de her mennesker, er jeg sådan set meget enig.
Det, jeg undrer mig over, er, at siden vi fik en ny regering, har det været lidt småt med fremdriften i de her diskussioner.
Det er jo lidt ærgerligt, at vi ikke har de diskussioner i energiforligskredsen og lidt hurtigere, for så ender vi i den situation, hvor vi skal stå her i Folketingssalen og efterlyse den handling hos regeringen, som den flere gange har sagt i pressen at den gerne vil gøre.
Derfor har jeg bare en opfordring til, at man måske skal lade være med kun at løse problemerne på papiret og i pressen og i stedet indkalde til forhandlinger.
For så kan jeg love ministeren, at Socialdemokratiet selvfølgelig stiller op.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Jamen det vil der blive.
Det har jeg netop lige redegjort for at der vil blive.
Og det vil jeg meget gerne tage en dialog, også med Socialdemokratiet, om.
Vi har jo en lang tradition for at løse opgaverne på energiområdet.
Vi har også tidligere i fællesskab besluttet os for, at grundbeløbet ophører med udgangen af 2018.
Det er jo en fælles beslutning, som de to partier, der er repræsenteret på den ene og den anden side her i dag, har taget i fællesskab.
Derfor er det også min helt klare forventning, at vi selvfølgelig sætter os i fællesskab og kigger på – også i en dialog med fjernvarmebranchen – hvad der er af muligheder, hvad der er af redskaber i forhold til at håndtere den udfordring, der er, når tilskuddet udløber med udgangen af 2018.
Det indbyder jeg til drøftelse af, og jeg håber da selvfølgelig, at Socialdemokratiet tager positivt imod det.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
Det er sjovt, for nu har vi det samme igen.
Jeg er enig med ministeren i, at vi under den tidligere regering faktisk flere gange gjorde noget for at afhjælpe de her problemer, herunder for de mindste værker, men så siger ministeren, at regeringen faktisk har gjort noget, for man har spillet ud med et forslag om at droppe det her kraft-varme-krav.
Så vil jeg bare spørge ministeren direkte: Er der blevet indbudt til forhandlinger om det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Det vil ske ganske snart; det har jeg planer om.
Og vores to partier gav jo også i fællesskab ved en tidligere lejlighed under den tidligere regering 50 mindre decentrale kraft-varme-værker mulighed for det.
Det har vi så efterfølgende implementeret, og jeg kan sige, at det er der en lang række kraft-varme-værker der har benyttet sig af muligheden for.
Vi ser jo også som en del af regeringsgrundlaget på mulighederne for varmepumper.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
I den artikel, hvor ministeren udtaler sig, og som jo altså efterhånden er godt 5 måneder gammel, står der, at det drejer sig om 200.000 husstande, som kan blive ramt af et prishop.
Og jeg er sådan set meget enig med ministeren, når han i artiklen udtaler, at de her mennesker kan vi ikke bare lade i stikken.
Derfor er vi også under et vist tidspres.
Jeg tror, at ministeren, inden han selv blev minister, havde meget travlt med at finde løsningen på det her og indtil flere gange spurgte den daværende minister, hvornår der kom en løsning.
Derfor vil jeg bare gerne høre, hvordan vi skal forstå det her med, at vi snart bliver indkaldt.
Den afgifts- og tilskudsanalyse er jo blevet udskudt så mange gange, at det efterhånden er en farce.
Jeg synes, det virker, som om regeringen taler rigtig, rigtig meget om at gøre noget for lavere varmepriser – særlig når pressen ringer – men at der sker lidt mindre, når det handler om at invitere os andre.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Tak til hr. Jens Joel for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at grundbeløbets bortfald er en sag, som ligger mig meget på sinde.
Regeringen har allerede gennemført en række initiativer for at afbøde en del af de forventede prisstigninger.
De initiativer vil formentlig ikke være nok særlig for de mindre værker til at afbøde større prisstigninger
Det er vi meget opmærksomme på.
For at hjælpe disse mindre værker har vi i regeringen foreslået at ophæve kraft-varme-kravet og brændselsbindingen til naturgas for de mindre kraftværker uden for kvotesektoren i sammenhæng med opfølgning på afgifts- og tilskudsanalyserne.
Det vil forbedre selskabernes muligheder for at opnå lavere varmepriser gennem konvertering til biomassebaseret fjernvarme.
I energiforligskredsen genbekræftede vi over for hinanden i 2014, at grundbeløbet bortfalder ved udgangen af 2018, som det hele tiden har været planen.
Forligskredsen besluttede desuden at indlede drøftelser af fjernvarmens rammevilkår efter grundbeløbets ophør, når afgifts- og tilskudsanalysen er afsluttet.
Der arbejdes i øjeblikket på højtryk for at færdiggøre de sidste delanalyser af afgifts- og tilskudsanalysen, og vi har selvfølgelig sideløbende andre analyser i gang i forhold til grundbeløbets bortfald og fjernvarmens rammevilkår.
Vi vil gerne have præcis viden om udfordringernes omfang og blive klogere på, hvordan værkerne konkret tackler situationen.
Det er klart, at resultaterne skal være med til at sikre de bedste betingelser for fjernvarmens rammevilkår.
Det er i forbrugernes interesse, at vi har en moderne fjernvarmesektor, som ikke er subsidieret i milliardklassen, men er robust og kan stå på egne ben.
Så til spørgeren kan jeg sige: Vi ligger bestemt ikke på den lade side.
Jeg ser frem til snarest at kunne give forligskredsen en status på sagen med henblik på en drøftelse blandt forligspartierne.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
Jeg læser spørgsmålet op: Hvordan skal man forstå ministerens udtalelse til DR Nyheder den 16. september 2016 om, at »Vi kan bare ikke lade de her mennesker i stikken.
Der er behov for at tage yderligere initiativer.
Jeg vil derfor indbyde Folketingets partier, som står bag energiaftalen, til en snak, så de også kommer til [at] tage medansvar for at få fundet en løsning, så vi ikke kommer til at opleve prisstigninger i den her størrelsesorden«, i lyset af at Folketingets partier bag energiforliget endnu ikke er blevet inviteret her 5 måneder senere?
Hvordan skal man forstå ministerens udtalelse til DR Nyheder den 16. september 2016 om, at »Vi kan bare ikke lade de her mennesker i stikken.
Jeg vil derfor indbyde Folketingets partier, som står bag energiaftalen, til en snak, så de også kommer til [at] tage medansvar for at få fundet en løsning, så vi ikke kommer til at opleve prisstigninger i den her størrelsesorden«, i lyset af at Folketingets partier bag energiforliget endnu ikke er blevet inviteret her mere end 5 måneder senere?
Der henvises til artiklen den 16. september 2016 på dr.dk: »Høj varmeregning: 200.000 husstande kan blive ramt af prishop«.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Præcis hvornår den sidste fossildrevne bil kører på de danske landeveje, tror jeg man skal være meget forsigtig med at sige noget om.
Jeg har heller ikke nogen bestemt dato eller noget med 2049 i forhold til den sidste fossilbil.
Den vision, som regeringen har, er, at vi skal være uafhængige af fossile brændstoffer i 2050.
Det vil sige, at efter 2050 kan der sagtens også køre en enkelt benzinbil eller nogle stykker.
Det afgørende vil være, at vi producerer så meget vedvarende energi i 2050, at vi er uafhængige af fossile brændstoffer.
Christian Poll (ALT), 2017-03-01:
Men en ting er jo sikkert, og det er, at vi skal lukke ned for brugen af benzin og diesel.
Og hvis den sidste benzin- eller dieselbil skal køre i 2049, bliver vi jo nødt til at lukke for salg af den slags omkring 2030.
Tænker ministeren, at det er helt umuligt at forestille sig et forbud?
Man har jo forbudt andre ting, f.eks. da man fik kendskab til, hvor giftigt kviksølv er, og så udfasede man det og forbød brugen af det.
Det samme er vel tilfældet med fossile brændstoffer.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-03-01:
Jeg synes generelt, at vi som politikere skal være ret forsigtige med at vurdere 10 år frem i tiden, i forhold til hvilke energikilder der til den tid vil være på markedet.
Jeg tror, vi skal være forsigtige med det.
Jeg tror, at vi fra politisk hold selvfølgelig skal stille krav til bilproducenterne og skabe nogle rammer og nogle muligheder for, at der også kan udvikles alternative biobrændstoffer osv.
Men regeringen er imod at gå ind og sætte en bestemt dato for, hvornår alle fossildrevne biler skal være udfaset.
Christian Poll (ALT), 2017-03-01:
Elbilerne har jo været på vej længe, og det er jo først for nylig, at man har set en vis vækst i antallet af dem, altså i de seneste år, men man ser også en meget kraftig reaktion på, at der nu begynder at blive indfaset afgifter.
Og det synes jeg er et tydeligt tegn på, at der er brug for kraftige incitamenter og stærke virkemidler til at sørge for at få udfaset fossilbilerne.
Så hvis man nu tager udgangspunkt i, at den sidste fossilbil gerne skulle blive solgt i 2030, føler regeringen sig så sikker på, at det vil ske deromkring?
Og hvad lægger regeringen til grund for, at det vil ske af sig selv deromkring?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-01:
I forhold til det, at man faktisk lader noget få afløb med det samme, har jeg tænkt, hvorfor pokker ministeren dog ikke tager og lægger det materiale frem, man har, og så siger: Jamen her kunne der så være noget, man kunne færdiggøre.
Her kunne der være en åbenhed om, hvad det er, arbejdsgruppen er kommet frem med, frem for at lægge det hele dødt på nær lige et enkelt element, som ministeren fremhæver her.
Astrid Krag (S), 2017-03-01:
Det var jo så ikke det, ministeren sagde, da hun sad i tv-programmet med Abdel.
Der sagde ministeren: Er det bare anmærkninger, er det jo ikke noget.
Er det skærpet tilsyn, er det straks noget andet.
Det får jeg nok ikke ministeren til at komme nærmere, det er der jo lidt tale med to tunger over, så jeg prøver bare igen at bede ministeren om at fortælle, hvad den her beklagelse så dækker over.
Altså, den dækker over, at ministeren beklager, at hun ikke rettede op, når hun fik kritik, men som sygeplejefaglig ansvarlig, som ministeren jo var, også efter hun var stoppet som leder, er ministeren så ikke grundlæggende også beklagende over for, at der ikke var styr på tingene i udgangspunktet?
Og så bare et lille bispørgsmål: Hvor længe var ministeren egentlig sygeplejefaglig leder på Lotte?
Thyra Frank (LA), 2017-03-01:
Tilsynsbesøg på plejehjem er vigtige for at sikre den kvalitet og patientsikkerhed, som borgeren fortjener.
Astrid Krag (S), 2017-03-01:
I sidste uge, da vi stod her, var der ikke skyggen af beklagelse fra ministeren.
Vi diskuterede ellers det samme.
Da Politiken første gang skrev om det her før jul, var der ikke skyggen af beklagelse.
Jeg er nok ikke den eneste, der sidder lidt med en mærkelig fornemmelse af, om ministeren i virkeligheden mest af alt beklager, at det kom frem, at der ikke var styr på det over den her lange årrække, og jeg bliver nødt til at sige til ministeren, at jeg stadig synes, at det er en meget nonchalant tilgang, ministeren har til det.
Nu blev ministeren faktisk bedt om at forholde sig til noget, hun selv har sagt, nemlig, at det her med anmærkninger ikke er så vigtigt, men hvis det ender med skærpet tilsyn, er det noget andet.
Ministeren har selv i foredrag fortalt, hvor åndssvagt og latterligt og grinagtigt hun synes det var, når tilsynene kom på besøg, og derfor må jeg bare sige tak for den her beklagelse, men jeg tror altså, der sidder nogle mennesker derude og kunne bruge en lidt mere uddybet beklagelse fra ministeren.
Jeg synes f.eks., at en undskyldning til de mennesker, der har lavet tilsynsbesøg på Lotte gennem årene og dels har oplevet, at der ikke blev rettet op – det var jo værst for de ældre, at der ikke blev rettet op på de ting, der var anmærkninger og indskærpelser omkring – dels at de mennesker, som har lavet tilsynet, efterfølgende har været humoristiske indslag i ministerens mange foredrag.
Så vil ministeren ikke lige uddybe her, hvad den beklagelse, hun kommer med i dag, dækker over.
Man kan ikke lade være med lidt at have en følelse af, at det i bund og grund handler om, at ministeren er lidt træt af, at det her er kommet for en dag, for ellers ville ministeren vel have været ude og beklage helt til at starte med.
Thyra Frank (LA), 2017-03-01:
Som jeg har tilkendegivet før, burde vi i min tid på Lotte have været hurtigere til at følge op på de anmærkninger, der blev givet af Sundhedsstyrelsen og kommunen.
Erik Christensen (S), 2017-03-01:
Jeg spurgte for lidt siden, om ministeren stadig væk var fagligt stolt.
Er ministeren i dag stadig væk fagligt stolt, når hun for nogle få nogle døgn siden kom med en beklagelse over for Ritzau i forhold til arbejdsmiljø og i dag beklager i forhold til medicinhåndtering?
Kan ministeren så i dag stadig væk sige, at hun var fagligt stolt over det arbejde, hun udførte på Lotte?
Thyra Frank (LA), 2017-03-01:
Det er klart, at vi på Lotte forsøgte at rette op på anmærkningerne.
Der blev også rettet op på en del af de anmærkninger, og det var også det indtryk Sundhedsstyrelsen fik, da tilsynet vendte tilbage i 2012, nemlig at personalet havde arbejdet for at imødekomme kritikpunkterne, der blev rejst under styrelsens tilsynsbesøg i 2011.
Men jeg burde have haft et skarpere fokus på, at der blev rettet op på forholdene med det samme.