runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-05-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kunne sådan ønske mig, at ordføreren for Det Konservative Folkeparti nogle gange også ville hæve sig lidt over tingene og tænke på, hvad der var bedst for Danmark, og ikke nødvendigvis altid var helt nede på regionsniveau.
Men når vi nu taler om det her, synes jeg egentlig, jeg lige har svaret på spørgsmålet.
For jo, jeg synes, det er forkert, at de her penge går til det her i stedet for at blive brugt på danskernes sundhed, så det er derfor, jeg siger: Lad os da hæve gebyret til, hvad det reelt koster og gerne lidt mere.
Det kunne da være indbringende forretning for regionerne.
Så tror jeg sådan set, vi ville se brugen af tolkebistand falde yderligere.
For det her er et personligt ansvar, og vi skal ikke være sådan en barnepigestat.
Det har vi været i al for lang tid, i alt for mange år.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-16:
Tak for ordet.
Jeg er vikar for vores sundhedsordfører, Helene Liliendahl Brydensholt, i dag.
Lad mig bare lige starte med at sige, at jeg synes, vi som folketingsmedlemmer har en forpligtelse til at tale ordentligt om befolkningsgrupper, uanset hvad vi måtte mene, og at jeg simpelt hen bliver ked af at høre den måde, den tidligere ordfører taler om befolkningsgrupper på.
Det kommer jeg aldrig nogen sinde til at gøre som folketingsmedlem, og jeg håber, at vi alle sammen her i Folketingssalen kan blive enige om, at vi hæver niveauet bare en lille smule.
Forslaget, vi behandler her i dag, handler ganske enkelt om at afskaffe tolkegebyret i sundhedsvæsenet.
Det er et simpelt forslag, men også et forslag, der er afgørende for at skabe en lige adgang til sundhedsvæsenet.
Faktisk mener vi i Alternativet, at en afskaffelse af tolkegebyret i yderste konsekvens er livsreddende.
De seneste år er mere end 10.000 personer hvert år blevet opkrævet et tolkegebyr.
Gebyret varierer, som der også står i forslaget, mellem 200 kr. og ca. 1.700 kr.
Gebyret blev indført i 2018, og det betød, at mennesker, der har boet i Danmark i mere end 3 år, ikke længere har ret til en gratis tolk.
Helt ærligt er tolkegebyret nok noget af den værste sundhedspolitik, der længe er vedtaget i Danmark.
Tolkegebyret har skabt en enorm ulighed i sundhedsvæsenet.
Vi ved fra en undersøgelse foretaget af Institut for Menneskerettigheder og Lægeforeningen, at nogle patienter simpelt hen ikke dukker op på grund af tolkegebyret, og at andre takker nej til en tolk, selv om de har behov for en, simpelt hen fordi de ikke har råd til at betale gebyret.
Det vil sige, at tolkegebyret truer patientsikkerheden.
Det er nemlig rigtig svært for læger at diagnosticere patienter, når de ikke rigtig kan kommunikere med patienten og få indsigt i, hvad det er, patienten oplever.
Vi risikerer fejldiagnoser, og vi risikerer fejlbehandling, manglende behandling af patienter og misforståelser af lægernes anbefalinger.
For etniske minoritetsdanskere betyder tolkegebyret, at konceptet etniske smerter, altså det, at etniske minoriteters smerter bliver misforstået, at man oplever diskrimination, og at man oplever stigmatisering, bliver udbredt endnu mere i sundhedsvæsenet.
Ud over de menneskelige konsekvenser er tolkegebyret også enormt dyrt og besværligt at administrere for regionerne.
Som det fremgår af forslaget, opgøres de administrative udgifter til at være mellem 5 og 10 mio. kr.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at tolkegebyret, som det er i dag, koster samfundet rigtig, rigtig meget, og at ikke mindst de udsatte borgere taber på gebyret.
Alle borgere uanset deres sprogkundskaber skal have lige adgang til sundhedsydelser, for ellers er der ikke meget lighed over sundhedsvæsenet.
Tak for ordet.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Tak for det.
Vi kan høre, at de allerede klapper udenfor.
Den lige adgang til sundhedsvæsenet er noget af det, vi bryster os af i Danmark.
Sundhed er for alle, og adgangen skal være lige og nem for at sikre, at vi alle sammen har muligheder.
Det burde også indebære, at det var gratis og tilgængeligt at få tolkning til dem, der har behov for det, når de går til lægen.
Alle eksperter er mod tolkegebyret og taler for en afskaffelse.
Tolkegebyret har store og alvorlige menneskelige konsekvenser, og samtidig er der stærke saglige argumenter for at afskaffe det.
Der er både sundhedsfaglige argumenter, økonomiske argumenter og administrative argumenter, ja, der er faktisk noget for enhver smag, og det står i skærende kontrast til det usaglige og populistiske argument fra regeringen om en såkaldt stram udlændingepolitik, og at det skulle være godt for integrationen og sprogkundskaberne.
Det har store omkostninger for mennesker, når man er mere optaget af politiske overskrifter og signaler end af saglige argumenter.
Noget af det, der ville være godt for integrationen og sprogkundskaberne, ville i stedet være at stoppe med at mistænkeliggøre helt almindelige mennesker med anden etnisk baggrund end dansk herindefra.
Der findes ingen, absolut ingen, sundhedsfaglige begrundelser for tolkegebyret, men det kan få direkte skadelige konsekvenser.
Det øger uligheden, det er bureaukratisk, det forringer patientsikkerheden, og det undergraver lægernes arbejdsvilkår.
Her 6 år efter at tolkegebyret blev indført, har det jo vist sig at være en underskudsforretning og noget, som vi som offentligt sundhedsvæsen kaster millioner efter hvert år, altså ren symbolpolitik med røde tal på bundlinjen.
Derfor har vi i Enhedslisten taget initiativ til at fremsætte det her beslutningsforslag om at afskaffe tolkegebyret, og vi har fremsat det sammen med SF, Radikale Venstre og Alternativet, og tak til jer tre partier for sammen med os at kæmpe for det her, og vi bliver ved med det.
Dengang i 2018 var der jo, som vi også har snakket om i dag, fire partier, der var imod tolkegebyret, og vi har siden også forstået, at Moderaterne er imod det, selv om de så har tilkendegivet, at de ikke stemmer efter det, de mener.
Men vi er trods alt glade for, at vi nu mindst er fem partier, der ønsker tolkegebyret afskaffet, og vi er også glade for de tilkendegivelser, vi i dag har fået fra Det Konservative Folkeparti, altså ikke nødvendigvis om at stemme med os, men om at indgå i fornuftige diskussioner omkring tolkegebyret, så tak for det.
Tak for ordet, og tak, fordi I lyttede med ved førstebehandlingen af mit første beslutningsforslag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Det er jo alligevel en stolthedens dag, at man kan stå på talerstolen som ordfører for Enhedslisten og bare sole sig i, at Konservative har kastet sig i armene på en og sagt, at det er måden at gøre det på, altså en lempeligere udlændingepolitik, for det er det, vi snakker om.
Jeg respekterer fuldstændig ordførerens holdning på det her område, og jeg er helt uenig, for jeg ser det jo ikke som sundhedspolitik, men som integrationspolitik.
Og så er jeg fuldstændig enig – det mener jeg så heller ikke skal tages ud af kassen, vi behandler syge mennesker for i Danmark.
Men er Enhedslisten uenig i, at der tidligere, inden det her blev gjort, blev brugt endnu større beløb end det, vi snakker om, på tolkning i det danske sygehusvæsen?
Og er Enhedslisten så de facto også enig i, at vi jo har sparet penge for danskerne og dermed også skaffet flere penge til et sundhedsvæsen ved at indføre det her?
Så præmissen om, at det koster penge nu, fordi man ikke er gode nok til at indkræve det eller har sat det for billigt, er jo sådan lidt købt, hvis vi rent faktisk har sparet penge.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Det er meget svært ikke at være enig i, at der var større udgifter til tolkning før den her lovgivning, for det er jo et faktum, at der var det.
Men jeg tænker ikke, at det er positivt, at det beløb så er faldet med den her lovgivning, fordi jeg som menneske og som socialist er bange for, at noget af det, der er årsagen til, at beløbet er faldet – er, at de mennesker, der reelt har behov for tolkning i det danske sundhedssystem, så ikke får den tolkning, de har brug for.
Jeg kunne godt være bange for, at rigtig mange børn derude er tvunget til at tolke for deres forældre, fordi forældrene ikke har råd til den tolkning, der er behov for.
Jeg håber, at det var svar på spørgsmålet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Det er jo aldrig hensigtsmæssigt, at et barn skal tolke for nogle forældre.
Men vi skal bare lige huske på, at et krav, vi har stillet til de forældre, er, at efter 3 år skal de have lært et dansk, der er tilstrækkeligt til at begå sig.
Så det kan simpelt hen ikke blive noget, der angår danske statsborgeres dårlige samvittighed, i forhold til at børn skal det.
Og det er jeg fuldstændig enig med dig i ikke er gavnligt for nogen børn, men det er jo mere et forældresvigt end noget andet.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-16:
Jeg synes, at den der præmis med, at det på nogen måde skulle være en god forretning, at vi indførte lovgivning, synes jeg ikke man kan bruge, for vi kan ikke vide på nuværende tidspunkt, hvor mange der ikke får den hjælp, som de egentlig burde have.
Så kan jeg faktisk ikke huske anden del af dit spørgsmål, hvis det er okay.
Karin Liltorp (M), 2024-05-16:
Tak for det, og tak for talen og for at sætte nogle nye nuancer på.
Jeg ved ikke, om jeg reelt har et spørgsmål, eller om det mere er en kommentar, men nu talte ordføreren jo glad om rwandamodellen, der bl.a. er indført i England.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er opmærksom på de problemer, den har skabt derovre netop for Irland, fordi de her flygtninge ikke har et ønske om at komme tilbage til Rwanda og derfor søger nye veje.
For mig illustrerer det behovet for at finde en eller anden samlet løsning.
Så det var måske mere en kommentar end et spørgsmål.
Heidi Bank (V), 2024-05-16:
Det er jo altså sådan, at nu har vi lagt det ud til at ske på velfærdsområderne.
Det hænger i høj grad sammen med, at vi jo simpelt hen i stor stil mangler studerende på de her uddannelser.
Derfor er man så nogle gange nødt til justere en aftale.
Det betyder jo ikke, at vi ikke holder øje med, at man så også gør sig virkelig umage fra uddannelsesinstitutionernes side for at sikre, at vi har de her tilbud i hele landet.
Jeg vil bare sige, at det stadig væk er meget væsentligt for os, fordi det med at tage en uddannelse for nogle studerende er noget, der også handler om, at de vælger overhovedet ikke at starte, hvis der er for langt til studiestedet og uddannelsespladsen.
Så derfor er det ret afgørende, at vi har fokus på det her med, at det også ligger i nærheden af det sted, hvor dem, der nu kunne ønske at studere, bor.
Susie Jessen (DD), 2024-05-16:
Tak til hr. Rasmus Stoklund for en rigtig god og dyb tale, synes jeg faktisk.
Det er dejligt at høre de her ord fra Socialdemokratiet.
Det var sådan set også en god aftale fra 2021 om at udflytte de her studiepladser.
Det er vi meget enige i, og vi havde også stemt for, hvis vi havde været her dengang.
Men så undrer det mig jo lidt, at regeringen som det allerførste, da man lavede regeringsgrundlaget, med et pennestrøg annullerede udflytningen af velfærdsuddannelserne.
Altså, det er jo sygeplejersker, pædagoger og lærere og socialrådgivere, som lige pludselig ikke længere blev omfattet af udflytningen i regeringsgrundlaget.
Det var 1.800 studiepladser, der med et pennestrøg blev droppet.
Hr. Jesper Petersen fra ordførerens parti sagde da også dengang, at hvis man ikke mere kan læse til sygeplejerske eller folkeskolelærer alle de steder i landet, bliver problemet kun endnu større.
Ministeren sagde så, at der ikke er noget underligt i, at når man får en ny regering, får man også en ny politik.
Det, jeg gerne vil høre fra ordføreren, er, om man så, når der kommer en ny regering på et tidspunkt, vil udflytte velfærdsuddannelserne.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-16:
Dernæst vil jeg sige, at jeg stadig væk mener, at det er vigtigt, at der også er de fire velfærdsuddannelser uden for de store byer.
Derfor glæder jeg mig selvfølgelig over, at der er flere af de udflytninger, som var på tegnebrættet, der fortsat bliver gennemført, f.eks. i Hillerød og i Svendborg.
Der er en flot søgning til de uddannelser.
Der er heldigvis mange unge, der søger ind på dem, og det betyder jo virkelig noget, om man også uden for de store byer har de her uddannelser til rådighed, for ellers kan man ikke rekruttere den kvalificerede arbejdskraft, som der er brug for i de kommuner.
Derfor er jeg glad for, at det stadig væk står ved magt.
Jeg vil så også sige, at selv om det blev gjort frivilligt, om man ville udflytte dem, er de økonomiske incitamenter til at gøre det der jo stadig væk.
Og de økonomiske incitamenter, der blev vedtaget med udflytningsaftalen fra 2021, står jo også ved magt, så det regionale taxameter langsomt styrkes de kommende år.
Det synes jeg selvfølgelig er glædeligt.
Susie Jessen (DD), 2024-05-16:
Men jeg synes sådan set, at vi ligesom med de andre studiepladser har et ansvar herinde for, at der er en mulighed for at læse til sygeplejerske, pædagog, lærer og socialrådgiver i hele landet – måske i virkeligheden især.
For en pædagog ville jo nok slå sig ned og stifte en familie det sted, hvor de har læst.
Jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren ikke har en mulighed for i dag at svare på, om det her er noget, Socialdemokratiet mener, eller om det var noget, man bøjede af på, bl.a. på grund af Moderaternes politik.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-16:
Men jeg synes netop det, som fru Susie Jessen peger på.
Man er tilbøjelig til ofte at finde ansættelse i nærheden af der, hvor man tager uddannelsen, og netop derfor er det vigtigt, at der er uddannelser til stede i hele landet.
Det er derfor, jeg har været optaget af og er glad for, at læreruddannelsen i Hillerød stadig væk bliver realiseret.
Derfor synes jeg, at det er en vigtig prioritet, og derfor er jeg glad for, at de økonomiske incitamenter til at gøre det stadig væk står ved magt.
Jeg håber, at professionshøjskolerne vil benytte sig af dem.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg bliver nok nødt til at kommentere på, at jeg måske synes, at det var en lidt vild fortolkning af det beslutningsforslag, vi egentlig har skrevet, men lad os lade det være ved det.
Jeg tror grundlæggende, at vi egentlig er enige rigtig langt hen ad vejen med undtagelse af den del, der handler om de store studiebyer og begrænsningen i antallet af dem for at, hvad kan man sige, tvinge studerende ud i provinsen.
Jeg kan jo høre, at det er noget, som Socialdemokratiet i hvert fald går rigtig højt op i på alle uddannelsesniveauer, men jeg vil rigtig gerne spørge ordføreren, hvorfor det er, at det skal være på bekostning af bl.a. it- og STEM-uddannelser i de store byer.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-16:
Der er stadig væk it- og STEM-uddannelser i de store byer.
IT-Universitetet var en af de institutioner, der ikke skulle udflyttes, men jeg mener nu heller ikke, at det er en vild udlægning, jeg har givet af Liberal Alliances forslag, for forslaget går ud på at annullere den aftale, der blev lavet.
Og konsekvensen af det ville jo være, at vi så ikke havde en jordemoderuddannelse i Slagelse eller en maskinmesteruddannelse i Thisted eller fik en dyrlægeuddannelse i Foulum næste år.
Derfor synes jeg sådan set, at det er en fuldstændig legitim og berettiget og relevant kritik, vi rejser her, for det er noget, der vil få sammenhængskraften til at knække over, hvis vi gør op med det forsøg, vi har haft, på at skabe en bedre balance imellem land og by i Danmark, og får gjort op med den udvikling, der jo måske i virkeligheden har pågået siden 1990'erne, hvor der især har været et meningsdannerdanmark, der ligesom er blevet enig om, at tingene naturligt vil trække ind mod byen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Jeg tror, du skal prøve at læse vores beslutningsforslag en gang til, for vi ønsker ikke at annullere hele udflytningsaftalen, men kun den del, der handler om udflytning og nedskalering af studiepladserne.
Det, vi reelt set egentlig ønsker, er bl.a. det frie valg, man har givet til de fire store velfærdsuddannelser, som ikke skal hverken udflyttes eller nedskaleres – man giver dem det frie valg.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Kunne man have gjort det her på en anderledes måde, sådan at man eksempelvis ikke lukkede studiepladser i de større byer, men koncentrerede sig om at fokusere på at oprette nogle gode udbud ude i landdistrikterne?
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-16:
Man kan ikke være halvt gravid, og man kan heller ikke på den ene side sige, at man vil annullere en aftale, og på den anden side så ikke annullere den alligevel.
Altså, det ville have den konsekvens, at vi ikke ville se de her uddannelser, som er blomstret op de senere år, og hvor der har været en fin søgning.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om, hvad vi skal gøre yderligere for rent faktisk at få flere gode studiemiljøer rundtomkring uden for de største byer.
Hvordan har Socialdemokratiet tænkt sig at vi yderligere skal understøtte det, for det er sådan set det med, hvordan vi positivt kan understøtte gode studie- og uddannelsesmuligheder for alle unge i hele landet, der optager Radikale Venstre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke vi kunne prøve at kigge på, hvordan vi rent faktisk kunne fremme nogle af de ting, måske ovenikøbet i et samarbejde.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-16:
Jo, men det arbejde er jo heldigvis godt i gang, og faktisk har jeg indtryk af, når jeg hører fra unge, der læser på forskellige typer af uddannelser rundtomkring – og det er ikke, fordi jeg har sådan en stor undersøgelse, jeg kan henvise til – at der faktisk på mange af de mindre uddannelsessteder er ret gode studiemiljøer, fordi man dér har en lokal identitet, en lokal kultur, en lokal historie og en lokal tradition, så det ikke bliver et lidt mere anonymt uddannelsestilbud, som det nogle gange kan være på meget store campusser
Derfor er jeg egentlig ikke bekymret for, at det er sværere på de små steder end de store, og samtidig kan vi jo se, at erhvervslivet i eksempelvis et område som Esbjerg jo hungrer efter, at der kommer unge til og uddanner sig, og man bakker virkelig op om de unge, der ønsker at engagere sig og finde et job lokalt osv.
Det samme kan man se i Sønderborg.
Og derfor er jeg egentlig tryg ved, at der allerede er masser af gode eksempler på, at de unge gerne vil tage uddannelse de her steder.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-16:
Jamen jeg synes også, at vores erhvervsliv rundtomkring gør det rigtig godt i forhold til det, og jeg synes også, at vores uddannelsesinstitutioner gør det rigtig godt, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Socialdemokratiet slet ikke har noget på tegnebrættet, i forhold til hvordan vi yderligere kunne skabe gode muligheder for at tage forskellige uddannelser i hele landet og også blive ved med at sørge for, at der er gode studiemiljøer derude.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-16:
Jo, man kan sige, at vi jo har gjort, hvad vi kunne.
Vi har bl.a. taget initiativ til den her aftale, som blev indgået i 2021, og som Radikale Venstre desværre ikke ville bakke op om.
Det er klart, at man jo ikke på den ene side kan sige, at man gerne vil have uddannelser i hele landet, og på den anden side ikke træffe nogle aktive valg for at sikre det.
Derfor kan det være lidt svært, for det her er jo i sidste ende desværre også et nulsumsspil, fordi der er faldende ungdomsårgange, og man kan ikke både gøre ingenting i de store byer og samtidig få masser af uddannelser i de mindre byer.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-16:
Tak til Venstres ordfører for talen.
Venstres ordfører nævnte det her med, at man på velfærdsuddannelserne på professionshøjskolerne havde givet dem friere rammer til at kunne placere deres udbud, i forhold til hvor der var størst chance for at få flest ansøgere.
Det synes jeg jo er en klog beslutning, nemlig at man tilbagetrak eller annullerede den del af udflytningsaftalen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Venstres ordfører ikke mener, at der måske kunne være et behov for, at man også gjorde det på andre uddannelsesområder som eksempelvis STEM- og it-uddannelserne, hvor vi jo også står og mangler specialiseret arbejdskraft.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-16:
Nu er vi, der er her, jo alle sammen politikere, og der er gode eksempler fra myndighedssamarbejdet, altså at der i Vietnam er kommet en politik i forhold til vandmiljøet eller i forhold til energi, og at vi har fået ændret en konkret politik eller struktur eller en institution, sådan at det også mere varigt kan skabe de forandringer.
Men det, jeg savner her, er jo bl.a., at vi kigger lidt mere på EU's bistand, og jeg ved ikke, om ministeren kan sige lidt om, hvordan han tænker at det ser ud, og hvordan det skal ske i fremtiden.
For de her statsopbygningskontrakter, som EU nu har forsøgt sig med i en del år, synes jeg faktisk er en meget spændende tanke og en rigtig måde at gå til udviklingssamarbejde på, og jeg ved ikke, om ministeren kan sige lidt om, hvad ministeren tænker om det, og hvordan det går med de resultater.
Christina Egelund (M), 2024-05-16:
Jeg mener, det er vigtigt, at man på tværs af hele landet kan uddanne sig til mange forskellige ting.
Derfor er det også et led i den her aftale, at der er f.eks. er opstået et blomstrende universitetsstudiemiljø i Esbjerg.
Det synes jeg er godt.
Sådan noget tror jeg ikke sker af sig selv, medmindre man også politisk sætter handling bag intentionerne om gerne at ville have reelle uddannelsesmuligheder i hele Danmark.
Det kan man jo godt sige, men nogle gange holder skåltaler ikke i den virkelige verden, og så er man også nødt til at tage nogle værktøjer i brug, som, hvis man piller dem ud og kigger på dem isoleret, godt kan se mærkværdige ud, men hvis man ser på dem i en sammenhæng, også med ønsket om faktisk at forandre noget, så bliver man også nødt til at gøre det.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-16:
Det synes vi i hvert fald i Radikale Venstre er en rigtig ærgerlig måde at se på de uddannelser, der virkelig kan være rigtig gode alle steder i hele landet.
Jeg vil bare høre, om ministeren så simpelt hen bare mener, at det er bedre, at de her uddannelsespladser lukker.
Dan Jørgensen (S), 2024-05-16:
Der er ikke nogen tvivl om, at EU i form af sin størrelse og de beløb, man faktisk kan give, har en kapacitet til at kunne have kontrol med, at de penge, man så giver i direkte støtte til f.eks. et statsbudget, bliver brugt på en ordentlig måde.
Det vil vi som stat have lidt vanskeligere ved at gøre.
Vi har, som I alle sammen ved, nogle ret strikse regler, og at vi selvfølgelig skal følge dem, er jeg også tilhænger af, men det betyder jo altså, at det vil være meget vanskeligt for os at lave sådan en direkte budgetstøtte, selv hvis vi ville.
Men det kan EU bedre gøre, og der er erfaringer fra EU, både positive og negative, og jeg foreslår også, at det er et af de temaer, vi kan tage op på et møde i fremtiden.
Men jeg vil bare for sådan at tilkendegive, hvor jeg ligger værdimæssigt, sige, at jeg bestemt er tilhænger af det.
Vi er til stede i en lang række udviklingslande, hvor vi nogle gange også gør en stor forskel med energieffektivitet og med energiplanlægning eller vedvarende energi.
Men vi er der også, når det handler om arbejdsmarkedet, når det handler om sundhed, og når det handler om uddannelse, og der er også et potentiale for at gøre det på andre områder.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-16:
Tak, og tak for invitationen til at sætte lidt fokus på EU's statsopbygningskontrakter.
Jeg ved ikke, om der findes en evaluering, eller om vi kunne få udarbejdet en eller anden form for redegørelse for, hvordan man fra Udenrigsministeriets side mener at det går med dem, hvilke resultater de skaber, og hvilke politiske forankringer der sker som følge af den måde, altså både de gode og de dårlige eksempler.
Dan Jørgensen (S), 2024-05-16:
Så vidt jeg ved, foreligger der ikke sådan en evaluering, men det vil vi gerne lave.
Jeg kan ikke sige, at jeg kan love en 100 sider tung rapport, og det tror jeg heller ikke er det, der efterspørges, men måske et diskussionsoplæg, hvor vi ser på, hvad der egentlig findes derude af allerede gennemførte evalueringer, og ser på, hvad EU selv har.
Så kan vi måske også efterspørge noget i fællesskab i Bruxelles, hvis vi føler, at der er behov for det.