runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Erik Messmann (DF), 2019-04-03:
Det kan jeg godt forstå, og det er nok også det, der skal gøres.
Så jeg vil bare lige her til sidst sige, at som øverste kontrolmyndighed har ministeren jo ansvaret for at kontrollere, at Københavns Lufthavn overholder alle sine forpligtelser.
Jeg vil derfor spørge ministeren her til sidst, når nu ministeren er blevet gjort opmærksom på problemstillingen, om ministeren agter at tage kontakt til Københavns Lufthavn og bede om en skriftlig forklaring på Københavns Lufthavns procedure i forhold til at oplyse piloter om fugleflokke – når Københavns Lufthavn kan se fugleflokke på radaren, men ikke umiddelbart gør noget.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-03:
Mange tak, formand.
Vurderer ministeren, at alle kommuner fremover vil have en lige stor indflydelse på den kollektive trafik, hvis regionerne nedlægges og det fremover kun bliver syv kommuner i hvert trafikselskab, der tager beslutningerne om bus- og banedriften over kommunegrænser?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-03:
Jeg er, selv om jeg er valgt i København,
helt enig i, at der er nogle særlige problemer i nogle af de tyndtbefolkede områder, hvad det her angår.
Vi vil rigtig gerne styrke folkeskolen, og uanset hvordan man vender og drejer det her, så giver det jo privatskolerne nogle bedre vilkår, end de ellers ville have, og det synes vi er ærgerligt i forhold til folkeskolen.
Og det styrker jo også nogle af de privatskoler, som vi har et stort problem med i Socialdemokratiet, nemlig nogle af de privatskoler, der er med til at skabe parallelsamfund – de vil også få lettere ved at ekspandere.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-03:
Det er sjovt – hvis jeg tager landdistriktsbrillerne på, så synes jeg netop, at det her er rigtig godt.
Det er jo faktisk sådan, at også folkeskoler sagtens kan have fælles ledelse osv., også selv om de ikke ligger i samme by.
Derfor synes jeg, det går stik imod det, Socialdemokraterne ellers ofte siger, om, at de også taler landdistrikternes sag.
Jeg har helt klart opfattet det her som en god mulighed for især yderområderne.
Jeg vil bare høre ordføreren: Er det ikke korrekt, at hvis man ikke vil være med til det her, så rammer man jo netop de tyndtbefolkede områder?
Merete Riisager (LA), 2019-04-03:
Der er i hvert fald ikke nogen, der ønsker at forhindre bedsteforældre i at komme og lave mad på skolerne.
Så klart kan det siges.
Og hvis man gerne vil have et mere teknisk svar fra ministeriet, kan vi svare på det skriftligt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-03:
Tak for det.
Det er sådan set bare et spørgsmål om høringssvaret fra Dansk Friskoleforening.
I forhold til den del af det, der handler om totalforbud mod anonyme donationer, som vi jo også støtter fra Alternativets side, skriver Friskoleforeningen, at de er en lille smule bekymret for, hvordan man vil se på de skoler, der er begunstiget med en aktiv gruppe bedsteforældre, som f.eks. kommer og serverer og laver mad til børnene en gang imellem på skolerne.
For der står i lovforslaget, at det her med donationer kan gælde donationer i form af varer, tjenesteydelser, ejendomme m.v., der skal opgøres til markedsværdien.
Så de er sådan lidt bekymret for, om de vil blive fanget, hvis det nu er, at der kommer nogle bedsteforældre en gang om ugen og stiller deres arbejdskraft til rådighed til at lave mad.
Har de ret i den bekymring, som de stiller her?
Merete Riisager (LA), 2019-04-03:
Med frihed følger ansvar.
Det er den korte udlægning af den aftale, regeringen indgik med Dansk Folkeparti tilbage i januar i år, og det er den aftale, dette lovforslag udmønter.
De frie skoler udgør en meget vigtig del af den demokratiske kultur i Danmark.
Det er en fantastisk mulighed, at forældre frit kan vælge den skole, der passer bedst til deres barn.
Forældrene ved bedst, hvilken skole der er den rigtige til netop deres barn, men det er vigtigt, at vi sikrer, at alle skoler lever op til tre overordnede krav.
For det første er der stå mål med-kravet, altså at undervisningen står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.
For det andet er der kravet om, at frihed og folkestyre skal præge skolens virke, uanset hvilke værdier og opfattelser skolen i øvrigt bygger på.
Og for det tredje skal skolerne overholde kravet om uafhængighed.
Vi skal sikre den rette balance mellem på den ene side at give frihed til skolerne og på den anden side at sørge for, at tilsynet har de rette redskaber til at sikre, at enkelte skoler ikke misbruger friheden til at undergrave demokratiske værdier.
Det har vi tidligere gennemført for de frie grundskoler, og nu gør vi det også for efterskoler, frie fagskoler og private gymnasier.
Dette lovforslag giver de frie grundskoler og private gymnasier nogle flere frihedsgrader.
Det løsner bl.a. nogle bindinger, så frie grundskoler og private gymnasier får mulighed for at etablere afdelinger.
De frie skoler skal være uafhængige af eksterne interesser, og de skal uddanne eleverne til at kunne begå sig i et demokratisk samfund som det danske, og derfor er det vigtigt, at vi får bedre indsigt i, hvem der donerer penge til skolerne.
Med dette lovforslag sætter vi en prop i hullet, så udenlandske donorer, der ønsker at påvirke frie skoler i en udemokratisk retning, ikke får held med deres forehavende.
Der kommer et generelt forbud mod anonyme donationer til de frie skoler, og udenlandske donationer fra lande uden for EU og EØS kan kun gives, hvis man får dispensation fra Undervisningsministeriet.
Med frihed følger ansvar, og de frie skoler har præcis som folkeskoler et ansvar for at uddanne deres elever til at blive demokratiske medborgere, der er rustet til at komme videre i det danske samfund med uddannelse, job og livet i øvrigt.
Tak for ordet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-03:
Nej, det er det ikke – i vores øjne er det den anden vej rundt, der er langt mere fornuftig, fordi der kun har været enkelte sager; der har jo ikke været mange sager, der har været enkelte sager, det medgiver jeg, og det har jeg også medgivet hr. Lars Aslan Rasmussen.
Men når der er enkelte sager og det her ikke er et kæmpestort problem, er det voldsomt at skulle lave en lovgivning, der forbyder på baggrund af enkelttilfælde.
Så skulle man da hellere lave en lovgivning, hvor det er tilladt, men hvor man kan fange de enkelttilfælde, som der er, når der er nogle.
Og det har vi jo ikke haft mulighed for, fordi der ikke har været nogen kriterier skrevet ned, i forhold til hvad der har været tilladt og ikke tilladt med hensyn til donationer.
Det er for mig et forholdsvis nemt redskab at bruge – vi kan jo bare blive enige om, hvad det så er for nogle kriterier, ud fra hvilke man ikke kan få lov til at donere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-04-03:
Men i lovforslaget er der jo en mulighed for dispensation, altså at hvis en stat lever op til alle de kriterier og alle de kriterier bliver lagt ned i loven, så ville undervisningsministeren og ministeriet kunne give lov til, at man donerer.
Er det ikke en langt bedre måde at håndtere det på i stedet for den der hippieagtige tilgang, som Alternativet har til de alvorlige problemer, vi har haft i friskoleverdenen?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-03:
Nej, det er ikke rigtigt forstået, og så har spørgeren heller ikke hørt efter, hvad jeg sagde.
Nu siger jeg det for tredje gang, tror jeg.
Vi vil gerne, at der bliver indført et kriterie, som hedder, at man ikke kan modtage donationer fra stater, organisationer, juridiske enheder og personer, som modvirker demokratiet, og som tydeligt er antidemokratiske – og selvfølgelig heller ikke fra terrororganisationer.
Dem vil vi jo aldrig tillade, hvis du spørger Alternativet, at donere til danske friskoler.
Men spørgsmålet er, hvordan man vender det rundt.
Skal vi have et generelt forbud, som man kan dispensere fra, hvis det viser sig at være legitime mennesker eller organisationer, eller skal vi ikke have et forbud, men hvor man kan gå ind og fange de rådne fisk i nettet, når de er der?
Det kunne man gøre ved at have nogle kriterier, der siger, at hvis det viser sig, at donationerne kommer fra en stat, der ikke overholder f.eks. menneskerettighederne – lad os bare sige det – så kan man ikke få lov til at donere.
Det er sådan, vi gerne vil have det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-04-03:
Jeg skal lige forstå ordføreren rigtigt.
Altså, man synes egentlig, det er helt fint, at en stat uden for EU eller EØS skal have lov til at give et hvilket som helst beløb, så længe det er gennemsigtigt.
Den socialdemokratiske ordfører foreslog f.eks., at det kunne være Somalia, der gav 5 mio. kr. – det kunne også være en anden stat, der gav 10 mio. kr. eller 20 mio. kr., så man kunne støtte en række friskoler.
Er det rigtigt forstået?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-03:
Vi kan diskutere en grænse.
Det er slet ikke, fordi jeg er uinteresseret i at diskutere en grænse.
Jeg ved bare ikke lige, hvor den skulle gå.
Det må vi diskutere.
Men jeg synes, at 20.000 kr. i givet fald ville være for lidt, for jeg gentager, at hvis der kommer en donation fra en udenlandsk organisation, som er fuldstændig legitim, hvorfor skal den så ikke have lov til at donere penge til en dansk friskole?
For os giver det ingen mening, at man ikke kan få lov til det.
Hvis man gennemfører et gennemsigtighedsprincip, sådan at alle anonyme donationer bliver forbudt, kan vi jo se, hvor de penge kommer fra.
Så står det der jo sort på hvidt, og så kan man gå ind og forbyde de donationer, som måtte komme fra organisationer, der ikke, kan man sige, arbejder med eller for demokratiet.
Så jeg ser ikke, at problemet er så stort.
Jeg medgiver, at der har været nogle ting i pressen, men jeg tror også, der har været forholdsvis få ting, så spørgsmålet er, hvor meget vi skal lovgive ud fra nogle enkeltstående episoder, som vi ville kunne fange på andre måder.
Det er det, der er vores position.
Inger Støjberg (V), 2019-04-03:
Tak for det, og tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget, som jo ikke har givet anledning til nogen særlig stor debat her i Folketingssalen i dag, og det er jeg sådan set også glad for.
Jeg er især glad for at kunne konstatere, at der jo er en meget bred opbakning til lovforslaget og dermed også en forlængelse af igu-ordningen i foreløbig endnu 3 år.
Igu-ordningen blev jo oprindelig til på baggrund af et fælles forslag fra Dansk Arbejdsgiverforening og det daværende LO, som regeringen og arbejdsmarkedets parter så valgte at tiltræde med trepartsaftalen om bedre integration på arbejdsmarkedet tilbage i 2016.
For uanset om man kun er i Danmark midlertidigt som flygtning eller man kommer hertil som familiesammenført, så er det kun ret og rimeligt, at man så hurtigt som overhovedet muligt bliver selvforsørgende og kommer til at bidrage til det danske samfund.
Samtidig er det helt afgørende for den enkeltes integration i det danske samfund, at man kommer ud på en arbejdsplads, møder danskere, lærer det danske sprog, danske normer og danske værdier, og her spiller igu-ordningen uomtvisteligt en vigtig rolle ved netop at udgøre en trædesten ind på det danske arbejdsmarked for en række flygtninge og familiesammenførte til flygtninge, som jo ikke har de tilstrækkelige kvalifikationer til at få et job på ordinære vilkår.
I regeringens øjne er igu'en en succes.
Efter en lidt forsigtig start, tror jeg man må sige,
har vi nu rundet 2.000 registrerede igu-forløb, og tendensen er i øjeblikket, at der bliver indgået ca. 60 nye aftaler pr. måned.
Den gode udvikling skal selvfølgelig fortsætte, for det er nu engang bedre både for den enkelte, men selvfølgelig også for samfundet, at man som flygtning kommer til at bidrage via et arbejde.
Derfor indgik regeringen i slutningen af februar i år en ny trepartsaftale med arbejdsmarkedets parter og Kommunernes Landsforening om netop en forlængelse af igu-ordningen, som udmøntes ved det her lovforslag.
Så tilbage er der kun at sige, at jeg endnu en gang takker for den brede tilslutning her i Folketingssalen, og så skal vi jo i gang med selve processen i udvalget efterfølgende.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-03:
Tak for det.
I Alternativet støtter vi også lovforslaget om en fortsættelse og nogle forbedringer og småjusteringer af igu'en.
Jeg er også glad for, at man ikke har valgt at give den et nyt navn som f.eks. hjemsendelses- og selvforsørgelsesgrunduddannelse.
Nej, det er jo ikke løgn, hvis man nu havde fulgt eksemplet fra finansloven, så tak for, at det stadig væk har med integration at gøre.
Jeg tror jo, at jeg i forhold til de pointer, som hr. Finn Sørensen nævnte, er enig i, at det kunne være interessant.
Vi er jo enige om, at igu'en er en succes, og derfor er vi også kun glade for at være med til at støtte en fortsættelse af den, men det kunne stadig væk være interessant at kigge på, hvad det frafald, der så er, skyldes.
For noget af det, som jeg har talt med Dansk Arbejdsgiverforening om, har sådan set været, at nogle af de frafald, der er, er f.eks. sådan noget med, at hvis man skal tage et stort kørekort, er der nogle, der simpelt hen ikke består prøven.
Og det er jo egentlig ikke, fordi det nødvendigvis er noget, som er så usædvanligt, at der er nogle, der ikke består en prøve efter et vist antal gange.
Så noget af frafaldet er måske egentlig forklarligt nok, og med hensyn til andet kunne vi sætte ind i forhold til at forbedre det.
Så jeg støtter helt klart også en idé, der kunne være, at lad os prøve at få lavet en kortlægning af, hvad det egentlig er, der er årsagerne til, at der er dem, der så falder fra i forløbet.
Men det er en indskudt bemærkning.
Helt overordnet støtter vi lovforslaget og er glade for at være med til at støtte det.
Mattias Tesfaye (S), 2019-04-03:
Vi skal i dag behandle et lovforslag, der skal sikre integrationsgrunduddannelsen.
Vi skal sikre, at den kan fortsætte, og det har Socialdemokratiets varmeste støtte.
Der er noget i dansk integrationspolitik, som ikke fungerer, og så er der andre tiltag, der fungerer ganske udmærket.
Integrationsgrunduddannelsen fungerer bedre og bedre, og her er absolut noget at bygge videre på.
Flygtninge og familiesammenførte på igu starter på et 2-årigt forløb, hvor de arbejder i 18 måneder og uddanner sig i 6 måneder.
Det hele sker som en fuldstændig regulær ansættelse, men på elevløn.
Dermed undgår vi så mange af de støttede tilbud som virksomhedspraktik og nyttejob, der ikke giver folk ordentlige rettigheder på arbejdsmarkedet.
Alt i alt mener jeg faktisk, at igu har alle ingredienser til at blive en endnu større succes.
I Socialdemokratiet ser vi særligt udfordringer med at få flere kvinder til at deltage på integrationsgrunduddannelsen, ligesom vi er interesserede i at få nedbragt frafaldet.
Endelig mener vi, at det bør overvejes at udvide, hvem der har mulighed for at starte på igu.
Men alt det her bør diskuteres i et tæt samarbejde med arbejdsgivernes organisationer og fagbevægelsen, som er helt afgørende at have med, hvis og når der skal foretages yderligere ændringer.
Men med de ord kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Mads Fuglede (V), 2019-04-03:
Tak for ordet.
I Venstre mener vi, at det at få et arbejde og være selvforsørgende er en central del af det at bo i Danmark.
Derfor har det også været et stor prioritering for os at sørge for, at det rent faktisk kan betale sig at få et arbejde, og resultaterne viser, at vores politik virker.
Siden 2015 er andelen af flygtninge og familiesammenførte i arbejde efter 3 års ophold i Danmark mere end fordoblet fra 21 pct. til 43 pct.
Det er et utrolig godt resultat.
Siden indførelsen af igu-ordningen i 2016 er der registreret 1.890 igu-forløb i 94 af landets 98 kommuner.
Vi er dog ikke i mål.
Derfor bakker vi også op om at forlænge igu-ordningen, som er med til at sætte rammerne for en vellykket integrationsproces og er blevet en vigtig trædesten ind på det danske arbejdsmarked for flygtninge, hvis kvalifikationer endnu ikke står mål med kravene på det danske arbejdsmarked.
Derudover forbedres igu'en på et par områder, så det fremover bl.a. vil være muligt at forlænge igu ved barselperioder eller længerevarende sygdom.
Det er godt for os alle sammen, når flere kommer i arbejde, for
når færre forsørges af det offentlige og flere forsørger sig selv, får vi råd til at prioritere vores fælles velfærd.
Det er godt for børnene, som oplever, at de kan spejle sig i, at mor og far er en del af et arbejdende fællesskab.
På den baggrund bakker Venstre fuldt op om lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-04-03:
Dette lovforslag er et forslag om at forlænge den såkaldte integrationsgrunduddannelse, også kaldet igu.
I Dansk Folkeparti har vi hele tiden været imod igu.
Igu er nemlig et forsøg på at integrere folk, der ikke har permanent opholdstilladelse i Danmark, og som ikke skal være her i landet på permanent basis.
Igu henvender sig nemlig til udlændinge med asylstatus i Danmark, dvs. flygtninge, og flygtninge skal jo hjem til deres land igen, så snart det er muligt.
Når man bruger en masse krudt på at integrere flygtninge på arbejdsmarkedet, er man i gang med at omdanne flygtninge til indvandrere, og det er Dansk Folkeparti meget imod.
Det er godt at hjælpe flygtninge, men det er ikke godt at gøre flygtninge til indvandrere og lade dem blive i Danmark for altid, og det kan der opstå en risiko for bliver resultatet, når man bruger igu over for flygtninge.
Virksomhederne er naturligvis interesseret i ordningen, fordi det giver dem adgang til billig arbejdskraft.
Men er det virkelig det, vi skal bruge vores asylsystem til, altså til at give virksomheder billig arbejdskraft?
Nej, det mener vi ikke i Dansk Folkeparti.
Og når man har gennemgået en igu, har man ret til arbejdsløshedsdagpenge i tilfælde af arbejdsløshed.
Er det virkelig rimeligt på denne måde at sidestille flygtninge med danske borgere?
Det synes vi ikke i Dansk Folkeparti.
Derfor kan vi ikke støtte forlængelsen af integrationsgrunduddannelsesordningen.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-03:
Tak for det, formand.
Vi støtter også det her lovforslag om en forlængelse af igu'en.
Men det ville være lidt utroværdigt, hvis jeg stod og roste igu'en sådan helt kritikløst her.
For det er jo ikke en idé, der er groet i vores have.
Intentionen er jo god, og den handler om, at det for mange flygtninge, der kommer til Danmark, kan være utrolig svært at komme ind på det danske arbejdsmarked, fordi de mindstelønninger, som er aftalt mellem arbejdsmarkedets parter, er høje, og kommer man til Danmark, kan man ikke sproget, og har man ikke en relevant uddannelse, kan det være svært at få nogen til at ansætte en til en mindsteløn på 115-120 kr. i timen, fordi ens arbejdskraft ikke er det værd.
Nu har det fået en tid til at virke, og der er også en vis succes med ordningen.
Men vi synes, at det var noget mere simpelt, der skulle til: at det var en aftale mellem arbejdsmarkedets parter om en indslusningsløn til flygtninge, der kom hertil.
Det tror vi ville være meget mere enkelt og meget mere effektfuldt.
Men det har ikke kunnet lade sig gøre, og så er det her så det næstbedste.
Men vi støtter som sagt lovforslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-03:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren medgiver, at der har været rigtig uheldige sager, der er blevet afsløret, ikke af tilsynet, ikke af ministeriet, men af pressen, og hvor man har kaldt det noget andet og der er kommet penge ind i det danske skolesystem.
I og med at ordføreren vil tillade så store beløb og så siger, at man senere må finde ud af det, hvis det er snyd, er det jo eleverne, der bliver taberne i det her spil.
Så er det vel bedre at sætte en eller en form for grænse.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-03:
For mig er det ikke et spørgsmål om beløbets størrelse, det er et spørgsmål, hvor pengene kommer fra.
Det er jo det, der er det interessante her.
Så en donation fra en eller anden terrororganisation, lad os sige det, på 5.000 kr. eller på 500 kr. er for meget.
Men 100.000 kr. fra en fuldstændig legitim organisation, som er demokratisk, og som vil en friskole i Danmark det bedste, er ikke for meget.
Så jeg synes ikke, det så meget er et spørgsmål om antallet af kroner og øre; det handler mere om, at vi sikrer, at de donationer, der er, kommer fra legitime demokratiske juridiske enheder, personer eller organisationer.
Så det er sådan set der, vi står.
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-04-03:
Det var ikke vigtigt for Dansk Folkeparti.
Vi ville jo gerne have den grænse på 0 kr.
Det var prisen for at få alle de andre stramninger ind, og sådan er det jo, når man forhandler med partier i Folketinget.
Og jeg er egentlig stolt af de her fem stramninger, vi har fået gennemført, for hvis vi havde forfulgt beslutningsforslaget alene, havde det kun været en stramning.
Så det er en pris, vi er villige til at betale, fordi det i praksis gør det langt sværere at støtte friskoler fra lande uden for EU: fra Tyrkiet, fra Saudiarabien og andre lande, vi ikke bryder os om.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-03:
Altså, jeg ved ikke, hvem der har sagt noget først.
Jeg har været i den her debat i rigtig mange år omkring problemer med de her parallelsamfundsskoler.
Når det så er sagt, at det ikke er for historikken om, hvis skyld det er, så tror jeg, at vi er enige om meget af det her, men jeg tænker bare: Kunne man ikke helt slippe for det her ved at sætte en beløbsgrænse på 0 kr. for ikkevestlige lande?
Altså: Hvorfor er det så vigtigt for Dansk Folkeparti, at nogle fonde eller et eller andet i Mellemøsten skal kunne give nogle penge?
Hvad skal de lave i det danske skolesystem?
Alex Ahrendtsen (DF), 2019-04-03:
Nu var det jo mig og Dansk Folkeparti, som i sin tid førte an i kritikken af de muslimske friskoler.
Da Socialdemokraterne sad i regering, ville man ikke røre en finger, man forsvarede dem især.
Så er Socialdemokraterne inden for det sidste halvandet års tid vågnet op til dåd og vil nu gøre noget, og det er dejligt, de støtter den linje.
Det er vi glade for.
Man har så selv forsøgt sig med nogle forslag, som vi har måttet bære ned i salen, fordi man ikke selv kunne finde ud af det, bl.a. forslaget om at forbyde muslimske friskoler, og så kommer man nu og kritiserer de her markante stramningen.
Det er lidt underligt.
Man hænger sig fast i, at der nu er en grænse på 20.000 kr.
Altså, med de andre stramninger bliver det jo stort set umuligt, fordi friskolen også skal forklare, hvorfor og hvorfra den har fået de her donationer, og hvis den ikke kan det, skal den jo afvise dem.
Det vil sige, at kommer der en tyrkisk fond og vil give 20.000 kr., skal de forklare, hvorfra de har fået pengene, donationen er ikke længere anonym.
Så det bliver i praksis umuligt at snyde sig til at give friskoler de donationer.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-03:
Tak for talen.
Jeg vil spørge ordføreren, om ikke ordføreren medgiver, at mange af de sager, der har været, med Hizbollahmateriale, alle mulige vanvittige sager, jo egentlig er noget, pressen har afdækket; det er ikke, fordi det er ministerens skyld, men det er jo egentlig ikke noget, tilsynet har haft fat i.
Ville det ikke være rigtig rart, hvis vi altså ser bort fra USA, hvis man sagde, at det kan man ikke have, det kan man simpelt hen ikke støtte?
Altså, hvad skal tyrkiske penge lave i den danske friskoleverden?
For jeg tænker, at ordføreren også godt ved, at der tit er alle mulige mærkelige fonde, som så i virkeligheden fører tilbage til udemokratiske stater, og som det kan være rigtig svært at gennemskue.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-03:
Vi har sådan set to ændringsforslag.
Det ene er det her om underafdelinger, og det andet er om, at vi ønsker, at der overhovedet ikke er mulighed for at give penge fra ikkevestlige lande.
For det, vi har oplevet, er jo noget plat og svindel fra folk, der kalder sig alt muligt andet, og så finder man ud af, at det er penge fra Tyrkiet.
Vi har masser af sager.
Vi har haft en shiamuslimsk prædikant, der hedder Ali al-Sistani, som har givet penge via nogle forskellige fonde, og som samtidig har udsendt fatwa mod homoseksuelle.
Ellers kan man jo gøre, som vi har set Venstres politiske ordfører, fru Britt Bager, gøre, nemlig bare dele det op i forskellige beløb og blive ved med at støtte skolerne.