runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-12-12:
Det, jeg kritiserer, er den ensidighed, at det hele handler om udledninger, men at man lukker øjnene for alle de gener og alt det ubehag, det her medfører for ganske almindelige danskere, der i dag måske, regner jeg med, kommer til at mærke en elpris, der måske sætter rekord på 10-11 kr.; det er det, danskerne kommer til at betale lidt senere i dag.
Man sætter kikkerten for det blinde øje, når det kommer til det negative, med dieselafgifter, der kommer til at stige her fra nytår af, ekstremt høje elafgifter og klimaafgifter på alt muligt, og Venstre er med i det hele.
Hvorfor er det, man så ensidigt kigger på udledning og ikke på alt det, der gør livet surt, dårligt og dyrt for danskerne?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener ikke, at det hele er under totalt kollaps.
Jeg mener, at det eneste ansvarlige, vi kan gøre, jo selvfølgelig er at nedbringe vores udledninger af drivhusgasser og tage ansvar for de globale temperaturstigninger, som vi jo også bidrager til.
Det undrer mig rigtig, rigtig meget, at Dansk Folkeparti på den ene side jo egentlig går op i klimasikring, som jeg har hørt ordføreren tale om tidligere, altså vigtigheden af klimasikring, men på den anden side ikke vil være med til at sikre en indsats mod det, som får vandet til at stige og får vejrfænomenerne til at blive vildere.
Peter Kofod (DF), 2024-12-12:
Tak for det.
Altså, nu er vi overbebyrdede af afgifter på en lang række områder, og det er Venstre så med til at påtvinge danskerne.
Elprisen er i top, og kuverterne i forbindelse med udbuddene af havvindmøller er tomme.
Det hele er under et totalt kollaps.
Samtidig med det kommer vi til at mangle enormt meget energi i fremtiden med udviklingen af AI, som kommer til at sætte nogle helt nye standarder for, hvor meget energi vi får brug for, og hvor stabil den energi skal være.
Det, vi gør i Danmark lige nu, kan det kun være folk i det her lokale der tror på er holdbart.
Altså, ude i virkeligheden er folk ved at indstille sig på, at det er en helt ny virkelighed.
Klimapolitikken og energipolitikken i Danmark er under et totalt kollaps.
Hvornår vågner I op i Venstre?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Vi drøfter altid gerne, hvordan vi indretter afgifter klogest muligt, og også, hvordan vi kan fjerne nogle.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Med det, der er blevet sagt, lyder det bare, som om man er fuldstændig distanceret fra virkeligheden.
Altså, det er man, hvis man virkelig tror, at danskerne køber en elbil, fordi det er meget federe.
Jamen hvad med alle de danskere, som har en helt almindelig dieselbil?
Det er ganske almindelige danskere, der kører i sådan en.
Det skal man da overhovedet ikke føle skam over, og skal man også til at føle skam, fordi man måske rejser en uge sydpå og man står ude i Billund Lufthavn?
Det her grønne eventyr, som ordføreren taler om, hvor Danmark skal fuldstændig forvandles og man laver god landbrugsjord om til i stedet bare at være lange solcelleparker, er jo fuldstændig meningsløst.
Det har jo vist sig netop i dag, hvor vi står med de højeste elpriser, at det ikke har virket.
Alligevel står man og taler om, at der bare skal være endnu mere af det, og at vi skal lægge nogle flere afgifter på, fordi det i virkeligheden er det, vi har lyst til.
Danskerne køber jo også en elbil, fordi det er det fedeste, bliver der sagt – og det var et citat.
Jamen hvad med alle de danskere, der ikke lige har råd til at vælge det fedeste, altså at gå ud og købe en elbil, men som knokler hver evig eneste dag for at få enderne til at mødes?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-12:
Jeg vil ærligt sige, at der jo er delelementer af den grønne trepartsaftale, der er fornuftige nok; at man har øget skovrejsningen, både fordi det er godt, men også fordi det kan være med til at forbedre vandmiljøet, og sådan nogle ting er jo ganske udmærket; at man måske også i højere grad kunne tænke på biolyse, altså biokul, for jeg tror faktisk, at der er et større potentiale end det, der står i aftalen; udtagning af lavbundsjorder er jo ganske fornuftigt; at man kigger på fodersammensætningen til køer, som også er med til at nedbringe specielt udledning af metan, og mange af de her ting er jo fornuftigt.
Det er vi sådan set enige i.
Men CO 2 -afgiften på landbruget er så noget andet.
Det er jo der, hvor det ødelæggende kommer ind, både for landdistrikter og arbejdspladser og for de bedrifter, der kommer til at lukke.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Når det handler om fisk, handler en del af det jo så også om, at der bliver færre af dem, og at man er nødt til at have kvoter og begrænsninger på, hvor meget man må fiske.
Det er måske en anden diskussion at komme ind på.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-12:
Jeg har selv nogle i min familie, der har arbejdet på Vestas hele deres liv, og en bror, der er uddannet dér.
Så jeg kender godt betydningen af den industri, der er.
Det jo sådan set godt, og det er også sådan nogle ting, man kan bruge til at vise resten af verden, hvad man kan gøre.
der, hvor man skal passe på, er jo bl.a. i forbindelse med eksemplet med fiskeriet, hvor man kan læse på tv2.dk i dag, at man frygter, at op mod halvdelen af den danske fiskeriproduktion forsvinder.
Det er jo ikke klogt.
Og de afgifter er jo ikke kommet endnu – ligesom CO 2 -afgiften på landbruget, som er vedtaget, men jo ikke er sat i kraft endnu.
Det er sådan nogle ting, som jeg synes er lidt ærgerlige, både i forhold til mængden af arbejdspladser og vores konkurrencekraft, der kommer til at falde på den baggrund.
Det er bare der, hvor jeg synes, at vi måske skulle appellere til, at man i højere grad også kigger på de andre parametre i klimaloven, som ikke bare er det med en hård grænse ved en 70-procentsreduktion i 2030, men at man også lige har det med, at der altså er nogle mennesker, som har deres arbejdspladser og lever af det her derude.
Det glemmer man jo, i hvert fald hvis man bare kigger på fiskeriet, hvor halvdelen af produktionen lukker ned og flytter andre steder hen.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
I forhold til de globale udledninger generelt berører det jo også det, som Alternativets ordfører netop spurgte ind til, altså at danske virksomheder skal være med til at udvikle de grønne teknologier, hele verden har brug for, og at vi også skal sætte nogle kræfter bag at få de grønne teknologier udbredt.
Jeg hører dit spørgsmål, som om du også tænker på de forbrugsbaserede udledninger, og der skal vi jo tage en grundig drøftelse næste år, i forhold til hvad for nogle indsatser der kan gøres, og hvordan det giver mening, at vi indretter en indsats.
Der tror jeg også, at noget af det vigtigste, vi kan gøre, er at bruge det indre marked som den muskel, det er, til at hæve standarden for, hvilke produkter danskerne og europæerne har adgang til at købe på det indre marked, men også at sætte nogle standarder, en regulatorisk ramme, som produkterne skal leve op til, og sørge for, at det bliver håndhævet i langt højere grad, end det bliver i dag.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Tak til hr. Dennis Flydtkjær for indlægget.
Jeg er meget enig i, at det er nogle gode principper for, hvordan vi vil gennemføre en grøn omstilling, som ordføreren refererer her, og det er nogle, som det også er vigtigt for Socialdemokratiet som parti at vi har med på den videre færd, og vi har stået meget på dem i det arbejde, der er sket.
Der er tusindvis af mennesker, der på en eller anden måde arbejder inden for de industrier eller andre afledte arbejdsområder, der har med den grønne omstilling at gøre.
Og vi vil på den måde faktisk leve ganske godt op til de ting, som hr. Dennis Flydtkjær påpegede.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Jeg synes, at hr. Nick Zimmermann går lige til grænsen og måske også lidt over, i forhold til hvad det egentlig er, som jeg står og siger.
Jeg har ikke talt om skam på noget tidspunkt.
Vi har talt om incitamenter til at vælge de grønne løsninger.
Udvekslingen med den konservative ordfører handlede jo om at lempe afgifter.
Vi har et stort fokus på balancen i landet og på de guidende principper i klimaloven, og dem synes jeg også at hr. Nick Zimmermann skulle sætte sig ind i, for det er jo faktisk også det, som er med til at udvikle dansk klimapolitik.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Det er jo sådan noget pudsen glorie- og mavefornemmelsespolitik.
Dem, der har mindst, skal lige have lidt mindre.
Dem, der f.eks. kører i en dieselbil, skal lige have lidt afgifter på, for det er jo ikke helt så fint som at køre i en elbil, som eliten gør i København.
Dem, der bor ude i landdistrikterne og i forvejen er plaget af faldende huspriser og af færre og færre busruter osv. osv., skal også lige have en solcellepark ved siden af boligen Så kan man rende rundt inde i hovedstaden og pudse sin glorie, når man jo selv rejser rundt i hele verden.
Ordføreren selv rejser rundt i hele verden og står og fortæller, hvor godt vi gør det her i Danmark, og hvor grønne vi er, men når danskerne så skal rejse en uge til Mallorca, er det lige pludselig et problem; så skal der en flyafgift på.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Tak for spørgsmålet og også kommentaren.
Ja, det har man.
Så synes jeg også, at det er vigtigt lige at understrege den kommentar, du kom med, altså at nu skal vi bare have mere.
Det er jo ude lokalt, at man beslutter, om man vil have solceller op på marker.
Nu har jeg nogle tal her.
61 pct. af Danmarks areal er landbrug, og ud af det udgjorde VE på land 0,8 pct. af Danmarks landbrugsareal i 2022.
Jeg synes også, at det er vigtigt at få proportionerne ind i den her debat.
Det der med, at vi bare plastrer marker til med solceller, er faktisk ikke virkeligheden, og jeg synes, at det er vigtigt for os i Folketinget at holde fast i, at det er lokalt, man skal beslutte, hvor der skal være solceller, og hvor der ikke skal være solceller.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Tak, og tak til ordføreren for talen; det er jo godt med noget optimisme.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad Venstre egentlig synes vi skal gøre fra dansk side for at nedbringe danskernes globale CO 2 -aftryk.
Vi er jo gået rundt om den varme grød længe.
Klimarådet har længe foreslået pejlemærker, tiltag i forhold til forbrug og international transport, og vi fra Enhedslisten har også foreslået, at man ser nærmere på finanssektorens investeringer i fossil energi internationalt.
Altså, det er jo et faktum, at vi er blandt de lande i verden med det højeste CO 2 -aftryk.
Hvilke forslag, som kunne være med til at reducere det fodaftryk, kunne Venstre egentlig tænke sig at bringe til bordet?
Samira Nawa (RV), 2024-12-12:
Tak, og tak for talen.
Som den socialdemokratiske ordfører var inde på, skal vi jo næste år se på klimaloven igen og på et klimamål for 2035.
I den forbindelse er jeg nysgerrig på, om Socialdemokratiet har gjort sin stilling op og har en position på spørgsmålet om, hvor det mål for 2035 skal ligge.
Vi har netop set en rapport fra Klimarådet, der jo anviser både fordele og ulemper ved at sætte et mål på 80, 85 eller 90 pct. for 2035.
Jeg er nysgerrig på, om Socialdemokratiet har en holdning til det spørgsmål.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Jo, men der kommer jo stadig væk til at være dansk produktion, også fra Nordsøen, i en serie år frem
Jeg synes egentlig ikke, at det sådan er den aktuelle debat, som hr. Nick Zimmermann går ind i her.
I forhold til debatten om, hvor de forskellige anlæg er i Danmark – det var også det, hr. Peter Kofod talte om tidligere – så mener jeg virkelig, at man skal gøre sig ekstremt meget umage, når man planlægger at opsætte vindmøller og solceller.
Det skal man gøre, og der skal være en større kompensation.
Det er det, vi har aftalt med hinanden.
Og hvis vi ikke gjorde det, ville vi altså også få produceret mindre billig strøm.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Jamen jeg vil gerne være hundrede procent ærlig her i dag
Jeg mener, det er fuldstændig fjollet, at vi har sat en stopper for at hente dansk olie op af undergrunden om 25 år.
Dansk Folkeparti vil jo modsat Socialdemokraterne gerne have dansk olie ud til danske forbrugere, og det er jo måske i virkeligheden det, der er forskellen på vores to partier.
For regeringen ønsker jo at købe det af slyngelstaterne – Saudi-Arabien, Irak og Putins Rusland – men vi ønsker i stedet for, at det er dansk olie, der skal bruges herhjemme.
Så hvad er det i virkeligheden, regeringen har tænkt sig, når man stopper med at bore efter dansk olie?
Er det så at sende nogle flere milliarder ned til nogle slyngelregimer?
Eller var det måske bedre, at vi i stedet for hentede det op af Nordsøen og så bevarede nogle danske arbejdspladser her i Danmark?
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Altså, jeg uddeler ikke skam.
Det er ordføreren, der gør det.
Jeg synes i det hele taget, at det skal man være varsom med.
Hvis vi til gengæld taler om ærlighed, vil jeg sige, at så synes jeg da, at Dansk Folkeparti mangler at tage skridtet fuldt ud og sige: Nu må vi holde op med det der vedvarende energi, og nu vil vi igen gerne have noget mere kul, olie og naturgas, for det er det, vi bare skal køre med, og vi går faktisk ikke rigtig op i, at der er en grøn omstilling, og vi frasiger os muligheden for at have den position som foregangsland, der også giver os en hel masse grønne arbejdspladser, for dem vil vi gerne undvære – og alt det andet, som det faktisk fører med sig, at vi fører den politik, vi gør, i Danmark.
Den ærlighed kunne man jo godt ønske sig, ligesom man burde sige: Nej, der kan ikke tændes for et atomkraftværk i morgen; det er ikke et dansk alternativ.
Men det rutter Dansk Folkeparti jo ikke rigtig med, må man sige.
I dansk landbrug er de jo altså dygtige og har været innovative.
Det har været en stor sektor i Danmark i mange år, men har jo altså også gjort, at vi er et land, der er intensivt opdyrket med den enorme belastning, det har været og er for vores miljø, natur og jo også for vores klima.
Så jeg tror, det er godt, og jeg synes, det er godt, at Danmark bliver ved med at være et land, hvor der er landbrug, og hvor vi producerer egne fødevarer, men vi skal gøre det mindre belastende og på et mindre areal end det, vi gør det på i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Det er jeg virkelig enig i.
En anden af de ting, som jeg oplever bliver gentaget ret ofte, er, at det er bedst, vi producerer køerne i Danmark, for hvis det bliver gjort i udlandet, er det meget mere skadeligt for klimaet, mens det, jeg oplever er, at udlandet også godt kan finde ud af det.
Vi taler så om lækageeffekt.
Det er, at hvis koen ikke bliver produceret i Danmark, bliver den produceret i udlandet, og det viser sig jo, at den effekt måske er nede på 25-30 pct.
Hvad tænker ordføreren om, at det i så høj grad bliver markedsført sådan, at vi er meget bedre til at producere køer end resten af verden?
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Det er jo rigtigt, og derfor handler det både om at have introduceret den her afgift, men også give forskellige andre tilskyndelser til at producere mere plantebaseret, og at den animalske produktion, der så er, kan blive mindre belastende.
Så det er fuldstændig rigtigt, og der er jo forskellige både økonomiske og historiske grunde til, at Danmark er et meget stærkt landbrugsland og også producerer meget animalsk.
Det fremgår vel ret tydeligt af de aftaler, der er indgået, at der har vi muligheder for at bevæge os, men jo altså stadig væk være et land, der producerer fødevarer og har eksport og arbejdspladser inden for det og også forsyner os selv; jeg tror, mange danskere gerne vil have ting, som er lavet i Danmark.
Men at der skal ske en omstilling på landbrugsområdet, er jo helt tydeligt og det, som også ligger i politikken her.
Det er det, vi prøver med debatten i dag, synes jeg.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Det var jo i hvert fald en tale med fuldt fokus på klimaskam.
Man skulle næsten skamme sig, hvis man ikke bakkede op om regeringens initiativer.
Men måske var det i virkeligheden regeringen, der skulle kigge sig selv en lille smule i spejlet og tænke over, hvem det er, der skulle skamme sig.
For når man plastrer hele landet til med solcelleparker rundtomkring og man ødelægger landdistrikterne, som man notorisk har gjort, og når vi samtidig har så tårnhøje priser, som vi har i dag, hvem er det så i virkeligheden, der skulle tage at skamme sig?
Der findes altså andre løsninger end bare at plastre hele Danmark til med solcelleparker.
Og så skulle man måske også være en lille smule ærlig fra regeringens side og fortælle befolkningen, at det jo altså ikke nødvendigvis er den strøm, der bliver produceret ude på en eller anden dansk mark, der går til danskerne; den kan lige så godt gå til en hollænder, en tysker eller en franskmand, og de bruger altså nogle helt andre former for energikilder, end vi bruger herhjemme.
Så måske var det i virkeligheden lidt bedre at kigge på det i et bredere perspektiv.
Og at påstå, at den eneste løsning på at få lavere elpriser så bare er at sætte endnu flere solcelleparker op, giver jo overhovedet ingen mening.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Ja, det har vi selvfølgelig.
Vi har ikke lagt os fast på et bestemt tal.
Det tror jeg også er fremgået rigeligt af de diskussioner, vi har haft på det seneste her.
Det er jo en drøftelse, vi skal have med hinanden, og forslag, som også regeringen vil komme med næste år.
Alt sammen spiller det jo ind i den her diskussion om, hvad de næste målsætninger skal være.
Det, vi så skylder, er – apropos ærlighed, som er blevet påpeget i debatten her – også at have en diskussion om, hvad det er for nogle virkemidler, vi har, hvad det vil koste, og hvad det er for nogle konsekvenser, det har, når vi sætter forskellige mål.
Men til slut står det jo allerede klart, at regeringen vil søge at have 110 pct.s reduktion i 2050 og neutralitet i 2045.
Og så skal vi finde de rigtige vej derhen, som sikrer, at vi når det.
Samira Nawa (RV), 2024-12-12:
Tak for svaret.
Noget andet, som Klimarådet og vismændene jo også peger på, er en budgetopgørelse for CO 2 -målet.
Det handler jo om at få taget nogle beslutninger tidligere og ikke afvente, at teknologien udvikler sig, så man træffer beslutninger så sent som muligt om CO 2 -reduktioner.
Hvordan ser Socialdemokratiet på det?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Helt konkret har vi jo fra dansk side presset på for at sætte skub i energieffektivisering, reguleringen omkring energieffektivisering i EU, og det er både, fordi det giver rigtig god mening for klimaet og vores energiforsyning at spare på energien der, hvor man kan, og bruge den effektivt, men også, fordi vi har nogle gode danske løsninger på det her område, som jo får medvind, når der kommer en stigende europæisk efterspørgsel, ligesom jeg også ser aftalen om den grønne trepart som investeringer i at udvikle fødevareerhvervet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Jamen kan ordføreren blive lidt mere konkret?
For vi har faktisk sagt det rigtig, rigtig meget til hinanden.
Det er ikke et polemisk spørgsmål; det er mere undersøgende.
Vi må jo til at finde ud af, om det passer, om den grønne omstilling i Danmark er en driver for udviklingen af den teknologi, der måske kan gøre os førende i den grønne omstilling globalt.
Ser ordføreren nogen konkrete tendenser?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig i, hvor vigtigt det er, at vi bidrager, også som et rigt land med et velfungerende erhvervsliv og industri, til at udvikle de klimaløsninger, som resten af verden også har brug for.
For det er jo de løsninger, som vi har brug for kommer så langt ned i pris, at de bliver udbredt, og at de bliver attraktive på det globale marked, for at vi virkelig sådan ser både skala og tempo.
Og jeg mener, at danske virksomheder er rigtig godt med i forhold til at udvikle grøn teknologi.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Jeg har et rigtig godt spørgsmål til Venstre.
Det er jo noget, vi også er rigtig, rigtig interesserede i i Alternativet, hvor vi elsker grønt iværksætteri osv. Hvad tænker ordføreren om det foreløbig?
Altså, ser ordføreren, at det er noget, der kører, at vi skaber arbejdspladser, at vi skaber eksport, eller at vi begynder at gøre det, eller at der er udvikling den vej?
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Det har regeringen jo ikke noget forslag om, og derfor er det heller ikke noget, jeg kan tilkendegive i dag.
Men jeg synes da, at det er værd at have med, når vi nu gør status, at de fremskrivninger, der er, siger, at vi vil få halveret vores forbrug af biomasse i Danmark, når vi når 10 år frem fra i dag.
Det synes jeg er en positiv udvikling.
Det hører selvfølgelig også med, at når man synes, at vi bruger meget biomasse, hvad vi gør, er det bl.a., fordi man i varmesektoren er gået væk fra noget, der var værre.
Og det er jo faktisk et bidrag til, at vi udleder mindre CO 2 og står, som vi gør, i de opgørelser, der er.
Så det hører med i et fuldt billede.
Men det er absolut positivt, synes jeg, at vi ser ud til at nedbringe afbrændingen af biomasse rigtig meget de næste 10 år.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Tak for det.
De sidste par uger har der igen igen, skulle jeg til at sige, været meget fokus på biomasse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til den afgiftsfritagelse, der er på biomasse, både bæredygtig og ikkebæredygtig biomasse.
Det er også i forbindelse med hele det her spørgsmål om havvind.
Der er noget, der kunne tyde på, at det, at man måske har en kunstig lav pris på strøm, der er baseret på biomasse, heller ikke er gavnligt i forhold til at styrke efterspørgslen efter ægte bæredygtig energi som f.eks. havvind.
Så kunne Socialdemokratiet være åben over for i den kommende tid at diskutere eller se positivt på muligheden for at indføre en afgift, så biomasse som minimum kommer op på niveau med andre bæredygtige energiformer?
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Det hører jo med til den diskussion, vi skal have med hinanden, om de næste mål.
Der er jo nogle forskellige effekter og hensyn og fordele og ulemper, som skal vejes af.
Men det er klart en fordel ved et budgetmål, at det er sådan, at man tager forskellige handlinger hurtigt, og det giver en effekt hele vejen igennem, hvilket jeg også tænker var noget af det, som fru Samira Nawa var inde på her.
Så det vil høre med i den beslutning, der skal træffes.
Peter Kofod (DF), 2024-12-12:
Men vil ordføreren ikke være enig med mig i, at hvis der er noget, der er fugle på taget, så er det, når man åbner tomme kuverter eller slet ikke får nogen?
Det er da det, der er et luftkastel.
Der er da ikke noget risikabelt i at lytte til forskning, i at blive klogere og i at sige, at der er nye former for energi, som bliver efterspurgt derude, som techvirksomhederne kommer hen til, og som altså bliver meget afgørende for, hvor man som techvirksomhed i fremtiden vil lægge sig selv og altså vil være henne.
Det er da meget lidt risikabelt.
Det er da meget markedsdrevet.
Det er meget klogt.
Det er meget fremtidsoptimistisk.
Det, der ikke er nogen fremtid i, er da at sidde og vente på tomme kuverter.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Jeg kunne godt tænke mig at låne spørgerens krystalkugle, bare lige et par dage, for at se, hvordan i alverden den kan vise sådan en fremtid.
Altså, det, vi skal gøre, er, at vi skal fortsætte de planer, vi har, om at lave vindmøller.
Vi skal lave vores vindøer.
Vi skal have styr på, hvordan vi gør det på en måde, hvor det er rentabelt for markedet.
Vi skal arbejde videre med den plan i stedet for at satse på noget, som vi ikke aner om kommer til at fungere.
Birgitte Bergman (KF), 2024-12-12:
Jeg synes ikke, det her handler om smagsdommeri.
Pengene var heller ikke for at smide en buste i havnen.
Det, mit spørgsmål gik på, var netop, at selv samme person, som fortsat er under anklage, et par år efter får midler af Statens Kunstfond for at udstille noget, som man så kalder kunst.
Det kan man så mene om hvad man vil.
Men det er da besynderligt, at man, når man er under anklage, fortsat kan få midler.
Det er det, jeg gerne vil høre ordførerens holdning til.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-12-12:
Tildeling af midler fra Kunstfonden har jo ikke noget at gøre med, hvad man er under anklage for.
Det er jo der, hvor tingene skal skilles ad.
Der er et retssystem, og der er en lovgivning, som ligesom er retningsgivende for, hvordan retssystemet håndterer den slags hærværk.
Det har faktisk intet at gøre med, hvad Kunstfonden deler ud af midler.