runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2018-10-11:
Mange tak.
Jeg er rigtig glad for, at vi behandler det her lovforslag i dag, da det er afgørende, at vi sikrer de rigtige rammer for det voksende antal af seniorer, vi har i Danmark.
Der er nogle tal, der peger på, at der kommer op mod 250.000 flere seniorer i de kommende år, og rigtig mange vil selvfølgelig gerne drage nytte af de tilbud, som der er på højskoler, men ikke nødvendigvis altid på de lange kurser.
Derimod er der interesse for højskolernes korte kurser, som udgør en stigende del af højskolernes aktivitet.
Forslaget her går ud på, at i alt fem højskoler, inklusive de to eksisterende seniorhøjskoler Marielyst og Nørre Nissum, kan undlade at udbyde lange kurser, og det synes jeg er positivt i forhold til højskoleideen og selvfølgelig også i forhold til de øvrige højskoler, som jo faktisk også selv har muligheden for at søge om at blive godkendt som seniorhøjskoler.
Der kan selvfølgelig også være kursister på seniorhøjskoler, som var gået til en almindelig højskole, men sådan er det nu engang med konkurrence.
Det er jo sundt, at der er konkurrence, således at det er de skoler, der udbyder de bedste kurser, man har mulighed for at søge hen på.
Nu har jeg ikke selv været med i forhandlingerne til det her lovforslag, men jeg kan forstå, at man også har pillet nogle af de dele ud, som ikke alle var enige om, og det tror jeg er en positiv ting.
Derfor støtter Venstre lovforslaget, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at det gør de også.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at udkastet til det foreliggende lovforslag udløste en voldsom kritik i høringsfasen fra brede kredse – det kan man vel nok sige – hvor kritikken gik på, at det ville forringe muligheden for højskoleophold for mennesker med handicap.
Alligevel tror jeg – og det tyder forløbet indtil nu jo også på – at vi kan gøre diskussionen i dag relativt kort.
Det fremgik også af den mail, at ministeren følte sig misforstået, og at det ikke var ministerens hensigt at forringe forholdene for mennesker med handicap i forhold til deltagelse på højskoler.
Tilbage er så, som det er blevet nævnt, bemyndigelsen til at øge antallet af højskoler til fem, som kan få dispensation fra folkehøjskoleloven og kun udbyde korte kurser målrettet mod højskoletilbud for seniorer.
Jeg synes godt, man kan tage en diskussion af, om forslaget i virkeligheden er omfattende nok, dels fordi antallet af seniorer stiger voldsomt i de her år – og relativt korte kurser passer nok bedre til den målgruppe end lange kurser, hvor man i måneder skal være væk fra hjemmets arne, stueplanterne og måske ikke mindst børnebørnene – dels fordi det vel også er et spørgsmål om, om ikke sådanne korte kurser, kortere højskoleforløb, vil være attraktive for andre grupper af befolkningen end seniorer, især når man tager i betragtning, hvordan det liv, man lever, er mere og mere opsplittet, og hvor det at få plads til måske at afsætte 20 uger kan være vanskeligere end et relativt kortere ophold.
Lidt har også ret, og vi kan støtte ministerens forslag, men vi vil naturligvis forbeholde os retten til at komme tilbage til det andet på et senere tidspunkt.
Dog er det så også afgørende for Enhedslisten, at vi bevarer kernen i det at være på en folkehøjskole, det at have et højskoleophold, og det vil sige, at der er grænser for, hvor kort sådan et ophold efter vores opfattelse skal være.
Der er også noget af det, der handler om den ramme, som højskolen er, og det, at forstandere og lærere har en tæt tilknytning til højskolen og ikke har det som et arbejde, hvor de kører hjem kl. 16.00.
Der modtog jeg lige en mail i dag – det er der muligvis også andre der har gjort – der rejste det der spørgsmål om læreres bopæl og især forstanderens bopæl på højskoler, hvor det jo i lovens bemærkninger i hvert fald fremgår, det er ligesom en antagelse, at det faktisk er meget få, der gør det.
Det gør det ikke, siger ministeren.
Det kan vi så få afklaret, men undersøgelser har jo netop vist det, og det var i hvert fald også en ting, som vi på et tidspunkt kunne tage op i forbindelse med en diskussion om, at vi liberaliserer og åbner op i forhold til kursernes længde, så vi også tager en diskussion om, hvordan vi alligevel samtidig sikrer og bevarer det, der er kernen i at være på et folkehøjskoleophold.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-10-11:
Tak for det.
Med den alder, man efterhånden sniger sig op i, interesserer sådan et spørgsmål jo mere og mere.
Det er klart, og derfor ser jeg selvfølgelig med meget sympati på, at kulturministeren tager de hensyn til os, der har den alder, at vi fortsat kan få væsentligt indhold i tilværelsen over tid.
Ud over det vil jeg gerne sige, at Højskoledanmark er en væsentlig kulturbærer.
Derfor er det jo fint, at indretningen af den lovgivning, vi har med højskoler, også tager hensyn til, at der bliver flere og flere ældre, der er aktive, og som kunne få særligt udbytte af at være på højskole og opleve det fællesskab osv., og at vi dermed, skal vi sige, giver køb på lange og korte kurser, og at man gør det sådan, at det bliver i fri konkurrence.
Man kan byde på det, når man gerne vil det, og dermed lægge et godt indhold ind i et sådant højskoleophold.
Så vi synes, det er rettidig omhu fra kulturministerens side og kan støtte forslaget.
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Vi laver ikke love på den måde herinde.
Det er jo ikke en måde at føre en fornuftig politisk debat på, altså at skulle kunne redegøre for, hvor de præcis skal bo, hvilke præcise adresser de skal have, når der er noget, der forudsætter, at nogen skal flytte.
Der bliver bygget rigtig mange boliger i øjeblikket, der er også boliger på landet, og der er mange, der kan pege på områder, hvor folk kan flytte hen.
Det her skal jo ikke ske over night, det skal ske over en lang periode.
Men igen, hvis man har interesse i at tale sagerne op, kan man altid få dem til at se tåbelige ud, men det er ikke nyttigt for at få løst problemerne.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Jamen det var noget af det, jeg nævnte i forhold til de spørgsmål, vi har stillet vedrørende indtægter og udgifter i forhold til ydelsesstøtten.
Som jeg læser det og forstår økonomien, er der en betydelig indtægt i form af negativ ydelsesstøtte, og det handler især om de her IS35-lån.
Jeg mener, det er i omegnen af boligmasse for 65 mia. kr., som er finansieret med de her IS35-lån.
Det kan true bæredygtigheden af de her boligorganisationer fremadrettet, fordi de ikke har råd til at renovere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Jamen vi så da gerne, at man havde lavet to aftaler.
Man kunne jo have lavet en ren aftale omkring Landsbyggefondens økonomi, altså hvad der skulle betales penge ud til.
Og så kunne man jo godt have haft en aftale ved siden af med nogle andre partier, som synes, at man skal gøre et eller andet hårdt mod parallelsamfund op mod det næste folketingsvalg.
Så der kunne sagtens have været to aftaler, og så kan jeg godt se, at vi kunne have været med i en boligaftale, men vi havde jo ikke været med, hvis man ligesom kan bruge 300 mio. kr. på at klargøre almene boliger til at blive solgt.
Altså, der er jo grænser for, hvor mange hår fra suppen man skal spise.
Vi ville egentlig gerne have en suppe, uden at der ligger en kamel i den ude ved kanten af tallerkenen.
Det er jo der, jeg virkelig glæder mig til, at der efter næste valg forhåbentlig er et andet flertal, som vil prioritere den almene sektor.
Jeg synes, at når man inden for beboerdemokratiet har defineret, at der er en masse renoveringsprojekter, man gerne vil gennemføre, så skal vi da lytte til det og så imødekomme det ønske.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Det sidste er jeg såmænd enig i, altså at der må laves en aftale på den anden side af et valg, uanset hvad for et flertal der så ender med at være.
Det Radikale Venstre er jo med i finansieringsaftalen, men er ikke med i den del af aftalen, der ligger i Transportministeriet.
Men det, ordføreren for Enhedslisten siger, er, at de 97 pct. gode bevilgede penge, som går til lejerne, og som sikrer, at lejerne får gode projekter, renovering osv., altså i Enhedslistens optik skal stoppes, fordi der er 3 pct., som man er uenig i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Vi har sådan set ikke meldt os ud, men man må bare sige, at der jo ikke er nok penge afsat til den almindelige renovering af den almene sektor.
Jeg anerkender ikke den der præmis om, at der ligesom var to aftaler på vej.
Der var én aftale på vej.
Det er klart, at med det indhold, den havde, om at reducere andelen af almene familieboliger til 40 pct. som et helligt tal, så kunne vi jo ikke være med i det, der blev lagt op til, og der er også det med, at man er åben over for, at der kan ske privatisering af almene boliger – nej!
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
For mig er det her indbegrebet af Enhedslisten, altså at der er et forslag, som en blå regering spiller ud med, hvor man vil spare hundredvis af millioner på Landsbyggefonden ved at fjerne ydelsesstøtten, og det er der så et flertal uden om regeringen med S, DF, SF og De Radikale der får forpurret, så man får reddet millioner til Landsbyggefonden, som bliver brugt på sociale indsatser, som bliver brugt på de boligsociale helhedsplaner.
Anerkender Enhedslisten overhovedet, at det, der ligger i dag, er markant bedre end det, regeringen spillede ud med?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Ja da.
Vi anerkender da fuldt ud, at det var godt, at boligbevægelsen rørte på sig og var med til at sikre, at staten fortsat skal bidrage til ydelsesstøtten.
Det er jo sådan set det væsentligste element.
Jeg anerkender da fuldt ud, at det er godt, at vi er i den situation.
Når man så ser på, hvad der bliver udmøntet og i forhold til at bruge 300 mio. kr. på at klargøre boliger til at kunne blive privatiseret, kan SF så ikke selv høre, at det ikke sådan er SF-politik?
Vi har indimellem nogle diskussioner om, hvor mange forlig man skal være med i, men her havde vi jo ikke en proces, hvor der ligesom var to parallelle spor.
Der var alle mulige aftaler rundtomkring, og så ender man i noget, hvor det er en samlet pakke.
Der er det da helt naturligt, at man ser på, hvad den samlede pakke er, og når der er privatisering i den pakke, er det ikke vores kop te.
Men som jeg sagde i starten, vil vi meget gerne efter et valg drøfte, hvad det er for en økonomi, der er i forhold til Landsbyggefonden, hvad det er for nogle udbetalinger, der skal ske fremadrettet, for der er behov for, at der bliver stillet flere midler til rådighed til ganske almindelige almene boligafdelinger, som har et renoveringsbehov.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Det, der er faktum, er, at på grund af de her partier – ikke kun på grund af den almene boligsektor, men også på grund af dem, for de har gjort et fantastisk arbejde – der tog parlamentarisk ansvar, har man sikret ydelsesstøtten, og man har sikret, at der fortsat vil være penge til boligsociale indsatser – indsatser, der gør en kæmpe forskel.
Så må jeg bare høre: Hvornår er det så nok for Enhedslisten?
Hvornår kunne man have været med?
For jeg har lige tjekket den der forkromede 100-dagesplan for, hvad Enhedslisten vil, hvis de en dag kommer i regering, og jeg kan ikke se de mange milliarder afsat til at pumpe ind i Landsbyggefonden.
Så hvis det her, som både Lejernes LO og BL har rost, ikke er nok, hvornår er det så nok for Enhedslisten?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Jamen Landsbyggefonden har jo ret til at optage lån, så der er sådan set ikke brug for, at Enhedslisten finder penge til at putte ind i Landsbyggefonden.
Det er jo bare et spørgsmål om, at man laver en politisk aftale om, at så og så meget gæld må Landsbyggefonden have, og så og så mange penge må der udbetales årligt.
Og det er sådan set det fokus, som vi synes er det vigtigste, og at man kommer frem til, at der et ordentligt beløb til den løbende renovering af hele den almene sektor.
Jeg kan godt se, at det er svært sådan lige fra dag til dag at ændre på det, men det er en opgave, som burde over til kommunerne.
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Lovforslaget her skal selvfølgelig ses i lyset af det foregående lovforslag, hvor vi denne gang tilvejebringer de økonomiske forudsætninger for at gennemføre det her store omstillingsprogram for ghettoområderne.
Som jeg nævnte i min forrige tale, er det jo reelt ikke nye typer af indsatser, som Landsbyggefonden finansierer – man har længe finansieret helhedsplaner med samme formål.
Man kan sige, at det nye så er, at vi nu målretter rigtig mange penge til rigtig store problemer, og det synes vi er rigtig fornuftigt, for hvor tit står vi ikke her og diskuterer, at man har mange intentioner, men så følger pengene ikke med?
Her følger pengene virkelig med.
Så derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for det.
I Alternativet har vi en diskussion om det her lovforslag.
Nu prøver jeg at gennemgå det, som jeg forstår det, og så vil jeg gerne rettes, hvis jeg forstår det forkert.
Lovforslaget udmønter aftalen mellem regeringen, DF, S, RV og SF om finansieringen af indsatser for at forebygge og nedbryde parallelsamfund og om Landsbyggefondens ramme for fysiske forandringer af de udsatte boligområder i perioden 2019-2026.
Som en tidligere ordfører sagde, skal det ses i sammenhæng med L 38, hvis kriterier om nedbringelse af andelen af almene familieboliger i hårde ghettoområder til højst 40 pct. sættes som betingelse for, at almene boligorganisationer kan få støtte til renovering, nedrivning og infrastrukturændringer.
Så diskuterer vi udfordringen i, at vi er nødt til at se det i lyset af L 206, som vi behandlede sidste år – eller i sidste samling – der handler om statsfinansieret lån, som vi synes er en god idé.
Men der er også en differensrenteberegning, som ikke tilfalder Landsbyggefonden, selv om Landsbyggefonden bærer størstedelen af risikoen for de lån og alle de andre risici, der er ved at have en almen sektor.
Alligevel vælger staten at tage de penge, som burde tilfalde Landsbyggefonden, som udelukkende er opbygget af indbetalinger fra den en million borgere, der bor i de almene boliger.
Det synes vi er problematisk, og det ser vi det her lovforslag i lyset af.
Så deler vi selvfølgelig også bekymringerne med Enhedslisten.
Jeg ved ikke, om 300 millioner er et hår i suppen – det kan finansiere meget.
Jeg ved ikke, om vi kan kalde det for et hår i suppen.
Jeg bliver nødt til at blive klogere, for vi mangler også svar på nogle spørgsmål i forhold til konstruktionen i Landsbyggefonden, som vi mener fremadrettet, især med IS35-lån, kommer til at true finansieringen i Landsbyggefonden.
Der er rigtig mange boligorganisationer, som trænger til renovering, og som har en udfordring i forhold til den ydelsesstøtte, og trods de spørgsmål, som vi har stillet til ansvarlige ministre, omkring statskassens indtægter og udgifter til ydelsesstøtte til almene boliger, så har vi ikke fået fyldestgørende svar.
Gad vide, om det er, fordi staten i realiteten har en betydelig indtægt i form af negativ ydelsesstøtte.
Det mangler vi også svar på, før vi kan sige ja eller nej til det her lovforslag.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Ordføreren taler om ydelsesstøtten, men ydelsesstøtten er jo netop ikke ændret her; der er ikke ændret noget med ydelsesstøtten.
Lovforslaget om statsfinansierede lån i en almen boligsektor har jo heller ikke så meget med det her at gøre.
Man er uenig i 3 pct. af aftalen.
Jeg vil egentlig gerne høre Alternativet for ligesom også med den positive hat på at gøre det fremadrettet om, hvad der skulle til, for at Alternativet vil være med i den her aftale.
Og det drejer sig altså ikke om det lovforslag, vi behandlede lige før, men det lovforslag, vi har her og kun det – det med de 10 mia. kr. – hvad skulle der til, før Alternativet ville være med?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Til det første vil jeg sige til hr. Kaare Dybvad, at jeg ikke finder det morsomt at stå og sige, om et hår er sjovt eller ej, for 300 mio. kr. er mange penge.
Formålet er, at borgerne i den almene boligsektor skal betale for en lovgivning, der kan efterlade dem uden tag over hovedet.
Et element i en lovgivning, der gør, at der tages 300 mio. kr., hvilket vil efterlade dem uden tag over hovedet, er da ikke fair.
Jeg beklager, hvis det lyder, som om jeg vil lave sjov med 300 mio. kr., 3 pct. og hår i suppen, for det vil jeg ikke, da jeg faktisk tager det ret alvorligt.
Hvad angår, hvad der skal være med i aftalen, skal vi være afklaret med hele økonomien i Landsbyggefonden, og vi synes, det spiller ind, hvordan vi kommer til at finansiere med statsstøttede lån i fremtiden.
Så jeg anerkender SF, der italesætter, at aftalen er bedre, og at der er sket mere, end hvad der var i regeringens udspil, og det er også derfor, vi hverken kan sige til eller fra nu.
Men vi er nødt til at have nogle svar på de spørgsmål, som vi ikke mener vi har fået svar på.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Må jeg så ikke spørge ordføreren om noget?
Hvorledes mener ordføreren at ydelsesstøtten i den almene boligsektor har noget som helst at gøre med det her lovforslag?
Jeg kan ikke læse det, men ordføreren sagde det.
Så kan vi pakke de 300 mio. kr. frem eller tilbage, og fred være med det, men hvad har ydelsesstøtten med det at gøre?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Det er selve konstruktionen i Landsbyggefonden fremadrettet.
Så vi mener, at det spiller ind, at det er et samlet billede på, hvordan Landsbyggefonden opererer, og hvordan deres økonomi er i fremtiden.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Det var i og for sig bare til ordførerens sidste bemærkning.
Alternativets ordfører siger, at der generelt er nogle problemer med den måde, som Landsbyggefonden fungerer på.
Jeg tror i og for sig, at boligorganisationerne gerne vil vide noget om, hvad Alternativet så tænker i forhold til det.
Hvad er det for nogle problemer, der er?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak til spørgeren for spørgsmålet og refleksionen.
Som jeg sagde i min ordførertale, tror jeg, det er vigtigt at blive ved med at skabe opmærksomhed om problemstillingerne.
Hvad enten det er igennem civil ulydighed, demonstrationer, eller hvad det er, så skal man gøre det – eller om det er gennem brugen af de her tal eller mangel på samme, som vi har fået.
Har der været en dialog?
Det er, som om det kun er bandemedlemmer, der bor i de her 12 hårdeste områder, der nu er blevet defineret.
Det er jo ikke sådan, det hænger sammen, og den fremstilling synes jeg er rigtig, rigtig ærgerlig.
Så har Statens Byggeforskningsinstitut jo fremlagt 12 grundlæggende parametre, som vi også kunne fokusere på, som en bredere referenceramme end bare de her kriterier, som er besluttet af partierne og regeringen.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-11:
Først tillykke til ordføreren med at stå her i dag – at være mønsterbryder og komme fra en ghetto og stå på Folketingets talerstol.
Det kan jeg forstå at ordføreren synes er noget ekstraordinært.
Jeg synes, det er superflot, og det viser også, at man kan, hvis man vil.
Man kan godt bryde mønstrene.
Efter Dansk Folkepartis overbevisning er det jo selvfølgelig lettere at bryde mønstrene, hvis omstændighederne ændres, men man kan jo gøre det svært for sig selv, eller man kan gøre det svært for andre at bo i et område, som vi kan kalde en ghetto, og vi kan også kalde det en blomsterpark for min skyld, jeg er sådan set fløjtende ligeglad.
Altså, det handler jo om, hvad det er for nogle kriterier, vi lægger ned over det.
Og faktum er, at en række af de rigtig gode initiativer, som Alternativet lister op, tror jeg faktisk at langt de fleste kommuner og boligselskaber kan skrive under på allerede er i gang rigtig mange steder.
Det er jo ting, som vi alle sammen kender, har hørt om før.
Det er ting, der foregår derude, men det har ikke stor nok effekt.
Det rykker ikke noget.
Hvis vi skal have flere som ordføreren, der rent faktisk formår at komme videre og bryde ud af det her, så kræver det jo, at vi sørger for andre omstændigheder, at vi gør op med de her parallelsamfund, som eksisterer nogle steder.
Når nu jeg fortæller, at alle de fine initiativer, I kommer med, i høj grad er i brug ude omkring, og at det ikke har rykket noget – det har været i gang i lange tider – så har jeg brug for at vide: Hvad er ordførerens næste initiativer til at sikre, at vi kommer de her parallelsamfund til livs?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er nødt til at få spørgeren til at præcisere det.
Hvad mener spørgeren med, at det ikke har rykket noget?
Mener spørgeren, at det ikke går bedre med integrationen i Danmark?
Mener spørgeren, at der ikke er en overrepræsentation af minoritetsdanske piger, som faktisk ligger højere på karakterskalaen end etnisk danske piger?
Mener spørgeren ikke, at vi har mange flere minoritetsdanske drenge i uddannelsessystemet, end vi har haft tidligere?
Mener ordføreren ikke, at det går bedre?
Er det alt sammen bare skidt?
Jeg er nødt til lige at få en præcisering, inden jeg svarer på spørgsmålet.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-11:
Nu troede jeg sådan set, det var mig, der stillede spørgsmål i den her runde.
Ordføreren havde rig mulighed for det tidligere.
Og jeg kan besvare dem ud fra, at det, vi kan se, er, at vi har ghettoområder i dag, vi har områder, hvor der parallelsamfund, vi har områder, hvor borgerne ikke føler sig trygge, vi har områder, hvor politiet ikke kan køre ind, hvor brandfolk ikke kan køre ind, hvor ambulancefolk ikke kan køre ind.
Mener ordføreren oprigtig talt ikke, at det er problemer, der skal gøres noget ved?
Og mener ordføreren oprigtigt talt ikke, at mange af de initiativer, ordføreren nævner som Alternativets initiativer, er afprøvede initiativer?
Det kan sagtens være, at de peger i den rigtige retning, og jeg anerkender, at der sker en udvikling, men det går for langsomt.
Vi har hårde ghettoområder – der er farligt derude nogle steder.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Jeg har hørt spørgeren sige det der i en uendelighed, og jo, jeg anerkender, at der er problemer steder, hvor vi ikke kan komme ind med vores ordensmagt osv., men jeg anerkender ikke, at det er i den skala, som spørgeren taler om.
På 7 år er andelen af dømte kriminelle i de her udsatte boligområder faldet så kraftigt, at der i dag kun er to af dem – to af de her udsatte boligområder – der lever op til kriminalitetskriteriet, før I justerede det.
Det er faktum i forhold til den statistik, jeg står med.
Så det er jo ikke rigtigt at sige, at der ikke sker noget.
Der sker en masse initiativer og sker en positiv udvikling, og det er den, vi mener at vi skal udvikle og styrke, frem for at stigmatisere, marginalisere yderligere og fratage folk deres lige for loven-rettigheder, som alle andre borgere i Danmark har.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-11:
Tak for ordet.
Vi vil jo fra radikal side rigtig gerne arbejde med de virkelige problemer ude i verden, også når det gælder udsatte boligområder.
Der er kommuner, der ikke selv kan løfte alt, og vi vil gerne bistå fra statens side, selvfølgelig, men ikke på denne måde.
Ghettostemplet er ikke godt.
Jeg har som flere af de tidligere ordførere store problemer med den stigmatisering, der ligger i sprogbruget, og det er for mig at se arbitrære grænser, der er sat op for, hvornår et område er en ghetto.
Den yderste konsekvens af forslaget kan være, at man nedriver gode boliger aldeles unødigt.
Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Jeg synes, det er godt, at man er ærlig.
Man er ærlig og siger, at det her er lejere i de demokratiske almene boligselskaber, så her betyder den private ejendomsret sådan set ikke noget for Det Konservative Folkeparti.
Lejerne har ikke samme værdi, de har ikke samme ret som dem, der bor i ejerbolig eller andelsbolig.
Det er jo resultatet, det er det, vi har hørt gennem hele dagen.
Hvad med hensynet til de mennesker, som skal sættes ud af deres bolig?
For det her er jo ikke et tilbud, som ordføreren siger, det her er tvang, det her er tvang med statsmagtens voldsmonopol bag sig.
Basically!
Og det kommer til at betyde, at familier bliver tvunget ud af deres barndomshjem.
Kan vi ikke bare være ærlige omkring indholdet af det her lovforslag?