runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Det gør vi ved at kæmpe for det i EU og i EU-regi.
Altså, folk spørger jo sig selv: Hvordan kan det være, at det her lille land, som befolkningsmæssigt ikke er meget større end Hamborg og omegn, er i stand til at få næsten 100 pct. grøn strøm, mens andre er afhængige af Putin og andre despoter i deres energilevering?
Det er et udtryk for, at vi er i front, og at vi i årtier har investeret i den grønne omstilling.
Rammerne for det sættes bl.a. af EU for finanssektorens vedkommende.
I forhold til den øvrige grønne omstilling har vi nu i regeringsgrundlaget sat, hvad man godt kan sige er nogle af verdens mest ambitiøse klimamålsætninger.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-19:
Det er dejligt, at ministeren er stolt af Danmarks klimaambitioner.
Man skal nok huske, at Socialdemokraterne tit er blevet hevet lidt baglæns ind i f.eks. sådan noget som 70-procentsmålsætningen og mange andre ting, og derfor ville det måske også være en god idé nogle gange at lytte til nogle af de partier, som er gået forrest, og som var først med at trække Socialdemokraterne i den her retning.
Her står vi med et område, som vi endnu ikke har taget fat på for alvor, nemlig den finansielle sektors investeringer, som spiller en kæmpe rolle.
I den aftale, der er lavet, i partnerskabet med den finansielle sektor kan man læse, at alle centrale aktører i den finansielle sektor er klar til at bidrage til opnåelse af klimamålsætningen.
Så hvad er det, ministeren er bange for ved igen at lytte til de partier, som har trukket Socialdemokraterne lidt baglæns ind i de her målsætninger, sådan at vi også kan være et forbillede, når det gælder reguleringen af den finansielle sektor?
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Tak for det.
I Venstre er vi enige med forslagsstillerne i, at den finansielle sektor spiller en central rolle, når det kommer til den grønne omstilling, og uden de grønne udlån og investeringer i en mere bæredygtig omstilling får vi svært ved at komme i mål med ambitionen om et grønnere Danmark, hvor vi udleder mindre CO 2 og producerer mere bæredygtigt.
Når vi så alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, skyldes det, at vi ønsker en fælles international EU-regulering på området, således at der er fælles spilleregler for alle EU's finansielle institutioner.
I dag har vi – det er måske værd lige at understrege – allerede EU-regulering på områder, der fokuserer på bæredygtighedsrapportering fra finansielle institutioner, og vi ved, at der er mere på vej.
I Venstre ser vi derfor velvilligt på en fremtid, hvor danske finansielle institutioner sammen med andre europæiske finansielle institutioner bliver pålagt at udarbejde klimaplaner til gavn for den grønne omstilling, men vi er ikke enige med forslagsstillerne i, at det skal ske ensidigt fra danske finansielle institutioners side, og derfor mener vi, at der er brug for fælles europæiske løsninger, hvis reguleringen skal have den nødvendige effekt.
Og på den baggrund stemmer Venstre imod beslutningsforslaget.
Fie Hækkerup (S), 2023-04-19:
Der er jo det her due diligence-direktiv, som er på vej.
Og Danmark har arbejdet for, at det også skal gælde de finansielle institutioners kerneforretning, når det kommer til det her due diligence-direktiv.
Så jeg mener jo sådan set, at der er skred i sagerne, eller hvad man siger.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-19:
Så skal jeg bare høre: Hvis nu der så ikke yderligere kommer noget igennem i EU på det her område og det ikke lykkes at gøre det her, vil man så fortsat fra Socialdemokratiets side sige, at vi rent faktisk ikke skal gøre det, som Den Europæiske Centralbank opfordrer til, nemlig at sørge for, at vi får klimaplaner på nationalt plan?
Fie Hækkerup (S), 2023-04-19:
Jamen altså, jeg har det sådan, at der er rigtig, rigtig meget, som vi kan gøre fra dansk side i den grønne omstilling, og vi gør rigtig, rigtig meget, men når det kommer til den finansielle sektor i det her tilfælde, er det altså vores holdning, at det på det her område bedst reguleres i EU-regi.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-19:
Tak for det.
Jeg har virkelig hørt mange socialdemokrater sige, at Danmark skal være et grønt foregangsland.
Fie Hækkerup (S), 2023-04-19:
Vi mener det, jeg sagde vi mener.
Vi mener nemlig, at når det kommer til de her klimaplaner, sikres det altså bedst gennem EU, at vi får nogle ordentlige spilleregler og nogle ens spilleregler.
Sandheden er jo også den, at klimaudfordringerne ikke er lokale.
De er ikke begrænset til Danmark, desværre – det kan man måske ikke rigtig sige.
Så det er jo noget, vi skal løse i EU-regi og i fællesskab, når det kommer til det her spørgsmål.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Så det mener man, helt uagtet at EU gennem ECB siger, at man opfordrer medlemslandene til at lave obligatoriske klimaplaner.
Fie Hækkerup (S), 2023-04-19:
Jamen i Socialdemokratiet mener vi, at klimaplaner bedst sikres gennem EU for at sikre fælles spilleregler.
Og i virkeligheden har jeg stor sympati for forslaget, for ligesom jeg meget tydeligt kan høre, at den grønne omstilling er vigtig for SF, er den det også for Socialdemokratiet, og den finansielle sektor skal selvfølgelig bidrage.
Og der siger vi i Socialdemokratiet, at vi i den her sammenhæng mener, at det reguleres bedst i EU-regi.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Der pågår ikke europæiske forhandlinger om obligatoriske klimaplaner.
Der er andre ting, der regulerer, ja, men ECB har opfordret medlemslandene – ikke Europa-Parlamentet eller Kommissionen, men medlemslandene – til at indføre obligatoriske klimaplaner, som vi har set det i Frankrig, og som Storbritannien også har gjort.
Hvorfor mener Socialdemokratiet ikke at vi skal gå ad den vej, som ECB anbefaler?
ECB er jo ikke en klimaorganisation, det er jo en finansiel organisation, og når de anbefaler det, er det ikke kun af hensyn til klimaet; det er også af hensyn til økonomien og risikoen for strandede aktiver, som kan bringe hele vores europæiske økonomi ud i en ny finanskrise, som vi har set det før, fordi det kan være så alvorligt rent økonomisk.
Fie Hækkerup (S), 2023-04-19:
Tak for ordet.
Jeg vil lige indledningsvis sige, at jeg er her på vegne af vores ordfører.
Jeg har fået det her, da han desværre ikke kunne være her.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at den finansielle sektor medvirker i den grønne omstilling.
De bør og skal være en stærk medspiller i den proces, vi og resten af Europa, ja, hele verden er i gang med: at gå fra en afhængighed af fossile energikilder til at bruge bæredygtig grøn energi.
Forslaget fra SF vil pålægge den finansielle sektor, at de inden udgangen af 2023 udarbejder og fremlægger en klimaplan for deres investeringer.
Socialdemokratiet er enig i, at vi har en fælles opgave og et fælles ansvar her, og den finansielle sektor er afgørende i dette, men vi er ligeledes optaget af, at vi her ikke kan begrænse løsningen til blot at ske i Danmark.
De udfordringer, vi står med, skal, og det bliver de allerede, adresseres og reguleres af EU-direktiver og -reguleringer.
Dette er den rigtige vej at gå, da vi ikke kan løse de mange og komplekse opgaver i den grønne omstilling alene fra dansk side.
Her er vi nødt til at samarbejde tæt med vores kollegaer i EU.
Her findes der allerede en lang række direktiver og reguleringer, der netop er med til at adressere de mange aspekter, man som finansiel eller anden institution skal overholde, når man foretager investeringer.
Vi har i Socialdemokratiet store ambitioner, når det gælder grøn omstilling.
I 2050 skal vi være klimaneutrale, og vi har med regeringsgrundlaget vist, at dette er af afgørende betydning for denne regering.
SF har med dette forslag gode intentioner, men effekten vil blot ikke stå mål med ambitionerne i forslaget.
I Socialdemokratiet deler vi som sagt målet, men her i dette spørgsmål ønsker vi at løse dette gennem vores samarbejde i EU, og her pågår der lige nu forhandlinger, som vil styrke reguleringerne på dette felt mere end i dag.
Derfor afviser Socialdemokratiet hermed forslaget.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Regeringen forhandler efter det mandat, som Folketingets Europaudvalg giver regeringen i forhandlinger om de her spørgsmål, og det står Folketingets udvalg og Europaudvalget frit for at bede om en nærmere drøftelse af, hvordan det går, og hvis man vil det, stiller vi hjertens gerne op til det; det skal ikke være det.
Jeg føler mig ret overbevist om, at her kan vi i fællesskab på det grønne og i EU tage nye, store skridt i retning af, at Europa bliver, og det er måske for meget sagt, en grøn supermagt i den verden, som vi er i nu, og det synes jeg de to direktiver og forslag, som vi i fællesskab har sikret et godt mandat til, er et meget godt billede på.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-19:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne prøve at spørge lidt ind til det her
ministeren siger: Lad os nu arbejde for det her i EU og få det op på europæisk plan, så vi har en fælles spilleplade og også rent faktisk måske ovenikøbet kan trække endnu mere.
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Regeringen er på ingen måder tilbageholdende.
Den finansielle sektor er grænseoverskridende.
De har aktiviteter i mange lande, og det gælder også inden for grænserne af EU.
Kan vi sikre, at vi med et stærkt grønt EU får sat stærkere grønne rammer om den finansielle sektor i hele EU, så vil det være et grønt finansielt spring, og virkeligheden er jo den, at hvis man spænder ben for det nationalt, vil det blive svækket.
Det er det, der er pointen.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-19:
Al respekt for hr. Svend Auken og hans indsats dengang, men hvis vi kigger på de seneste år, er der jo ikke nogen tvivl om, at Socialdemokraterne f.eks. var modvillige over for et 70-procentskrav inden valget i 2019.
Men lad nu det historiske ligge.
Sagen er, at alle de initiativer, som ordføreren nævner, er vigtige og gode.
Tak for dem.
Det hjælper bare ikke, at der bliver investeret i havvindmølleparker, heller ikke med dansk realkredit, hvis danske storbanker samtidig sender milliarder efter udvidelse af jagten på fossile brændstoffer.
Det er det, som det her forslag forsøger at adressere, og spørgsmålet er: Hvorfor vil regeringen ikke f.eks. efterkomme det, som Den Europæiske Centralbank har opfordret til, nemlig lovgivning om obligatoriske klimaplaner i de enkelte medlemslande?
Hvorfor er man nu igen tilbageholdende?
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Der er ikke nogen, der har trukket hverken Socialdemokraterne, den tidligere regering eller den nuværende regering baglæns ind i målsætningerne.
Tværtimod har vi ved fælles hjælp skabt, hvad der er et land i en førerposition.
Nu taler vi eksempelvis om bedre muligheder for at investere i vedvarende energi.
I den her sal og i den der stol har der siddet en mand, der hed Svend Auken, som i høj grad er gået forrest.
Jeg tror ikke, at der var nogen, der lykkedes med at trække Svend Auken baglæns ind i et forsøg på at styrke Danmarks position på det grønne område.
Så det mener jeg er en helt fejlagtig analyse.
Det, som den her regering så supplerer med, er en stærkere ambition i forhold til at sikre, at Danmark med realkreditfinansiering af eksempelvis vedvarende energi nu på havet bliver et langt mere attraktivt marked for udbygning af havvind.
Realkreditten ved jeg har spørgerens store interesse, og det går jeg ud fra den også har, når det handler om udbygning af havvind.
Det er bare det seneste eksempel på, at regeringen skaber bedre rammer for, at Danmark kan få en mere bæredygtig udvikling og i fremtiden blive storeksportør af eksempelvis grøn strøm til resten af Europa, så vi kan komme ud af kløerne på Putin.
Susie Jessen (DD), 2023-04-19:
I øjeblikket er jeg dog også ret bekymret over, at der ikke er nogen nationale retningslinjer for, hvad man kan få, hvis man lige pludselig står og bliver omgivet af solceller og ens hus falder i værdi.
Jeg har også hørt det her med, at producenterne måske giver en kompensation selv, og så underskriver man et dokument, og så er det bare sådan, det er, og så kan man ikke gøre mere ved det – uden at vide, hvad konsekvenserne egentlig har været for ens hus, der falder i værdi og sådan nogle ting.
Så jeg vil høre, om ministeren er interesseret i at få lavet nogle lidt mere nationale retningslinjer for kompensation, sådan at vi er sikre på, at borgerne får den rigtige behandling, når det her sker.
Louise Schack Elholm (V), 2023-04-19:
Der er ingen tvivl om, at regeringen har nogle meget høje klimaambitioner og har en ambition om, at vi skal levere rigtig meget grøn strøm.
Men det er vigtigt for mig, at vi også lytter til lokalbefolkningen og tager det skyldige hensyn til de mennesker, der bor i områderne.
Nogle af de ting, vi bl.a. gør, er, at vi gennem landdistriktspuljen øremærker midler til projekter, der kommer de lokalsamfund til gode, der ligger i nærområder til landvindmølle- eller solcelleparker.
Men derudover vil lokale udviklingsmuligheder og øget kompensation til lokalsamfund være en vigtig del af drøftelserne i forbindelse med opfølgningen af klimaaftale om grøn strøm og varme, som vi skal have med aftalepartierne.
Og det er bare for at sige, at det også er noget, der ligger os rigtig meget på sinde at have fokus på de mennesker, der bor i området, men vi vil ikke slække på vores grønne ambitioner.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Tak for det, men jeg synes ikke helt, det var et svar på det spørgsmål, jeg egentlig stillede, i hvert fald ikke på den sidste del af det, nemlig: Hvad har regeringen og nærmere bestemt hvad har ministeren egentlig tænkt sig at gøre, for at su-gælden ikke slettes efter 3 år, og at den inddrives på en mere effektiv måde, sådan at udenlandske studerende ikke bare kan rejse til udlandet og så efterlade danske skatteydere med en regning, der ender med aldrig nogen sinde at blive betalt?
Det kunne jeg godt tænke mig at ministeren kom lidt mere ind på.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende, at nogle skyldnere forlader landet uden at betale det, de skylder.
Det siger sig selv.
For gæld til det offentlige som al mulig anden gæld i øvrigt er der i udgangspunktet en forældelsesfrist på 3 år.
Forældelsesfristen følger de almindelige regler for forældelsesfrister og er på 3 år.
Jeg synes, det giver god mening, også fordi der allerede i dag er gode muligheder for at afbryde forældelsesfristen, ligesom tidspunktet for forældelsen i nogle tilfælde kan udskydes, fordi skyldnerens opholdssted er ukendt.
For al gæld, der sendes til inddrivelse, vil forældelse tidligst kunne ske, når der er gået 3 år fra modtagelsen i Gældsstyrelsen, altså det offentliges inkassobureau, som hører under Skatteministeriet.
Afbrydelsen kan f.eks. ske ved en afdragsordning, lønindeholdelse eller udlægsforretning.
Så må jeg medgive, at det i de tilfælde, hvor de studerende opholder sig i udlandet, vil være meget vanskeligt at afbryde forældelsen, fordi den studerende typisk ikke har en dansk lønindkomst eller har aktiver i Danmark.
Gældsstyrelsens muligheder er her reelt begrænset til at udstede rykkere, hvis den studerendes kontaktoplysninger ikke kendes.
Tidspunktet for forældelse udskydes, hvis Gældsstyrelsen f.eks. ikke kender den studerendes, altså skyldnerens, opholdssted.
I disse tilfælde vil forældelse nemlig først ske op til 10 år fra det tidspunkt, hvor gælden skulle være betalt.
I forhold til en mere effektiv inddrivelse hos studerende, der opholder sig i udlandet, som der bliver spurgt til, vil jeg gerne gentage, hvad jeg nævnte på samrådet i februar i år, og det er, at vi undersøger mulighederne for flere forskellige internationale spor, herunder indgåelse af aftaler om bistand til inddrivelse.
Det kræver dog opbakning fra andre lande, fordi Danmark jo ikke ensidigt kan forbedre inddrivelsesmulighederne over for udrejste studerende.
Det vil tage tid, og der er ingen garanti for, at vi kan få alt det, vi ønsker, men uanset at det kan være vanskeligt at inddrive su-gæld hos udrejste skyldnere, så skal vi huske på, at udenlandske studerende i det store hele jo er et meget stort og positivt bidrag til dansk økonomi.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Det, jeg godt kunne tænke mig at skatteministeren svarer på, er: Hvorfor er forældelsesfristen for inddrivelse af su-gæld kun 3 år i Danmark, hvilket potentielt kan føre til, at en betydelig gæld på 1,3 mia. kr. til danske skatteydere er endnu større, end hvad vi umiddelbart ved, og hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at sikre, at den kolossale su-gæld fra bl.a. udenlandske studerende bliver inddrevet på en mere effektiv måde og ikke forældes efter 3 år?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Nu er jeg i politikbranchen, så jeg kommer ikke med garantier, men det må da gerne stå ret klart, at de historier, vi har hørt om, er fuldstændig uacceptable.
Det er også derfor, at de selskaber ret hurtigt måtte stille på min kollega klimaministerens kontor til en forklaring.
Og jeg afviser bestemt ikke, at vi også kan regulere det her, så vi faktisk også ved lov sørger for, at de ikke har mulighed for at udbetale lignende i fremtiden, hvis de har gjort det.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-19:
Vil det så sige, at ministeren og regeringen kan garantere, at der ikke kommer til at være lignende historier i fremtiden, hvor der sidder nogle energibosser og energibaroner, der får de her kæmpestore bonusser?
Kan ministeren og regeringen garantere det?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Jeg beklager.
Der må jeg jo have udtrykt mig meget vævende, eller også var det et spørgsmål, der var stillet på forhånd.
For jeg tror måske ikke helt, spørgeren hørte mit svar.
Jeg har jo i virkeligheden, synes jeg, været rimelig tydelig i forbindelse med behandlingen af det lovforslag, vi har haft her i salen, i forhold til at jeg synes, det er helt uacceptabelt, hvad der foregår.
Jeg har også været rimelig tydelig omkring, at jeg faktisk ønskede en beskatningsmodel i forhold til mellemhandlerne, i forhold til den forordning, der kom fra Kommissionen.
Det var endda en prioritet for den daværende regering.
Jeg synes, det er frustrerende, at vi ikke har en beskatningsmodel.
Derfor arbejder jeg som skatteminister for, at vi laver en beskatningsmodel, i forhold til hvis vi kommer i den situation.
Jeg har endda også sagt, at jeg mener, at hvis ikke de kan finde ud af det, så skal vi også regulere dem.
Vi følger udviklingen tæt, og vi har sat noget arbejde i gang i forhold til at se på bl.a. en beskatningsmodel i forhold til mellemhandlerne.
Det skal jeg gladelig gøre.
Der er i virkeligheden to spørgsmål i det, der bliver spurgt til her.
Det ene er, hvad jeg vil gøre for at forbedre inddrivelsesmulighederne, også for udenlandske studerende, der befinder sig i Danmark.
Det er det, vi er i fuld gang med i genopretningen af gældsområdet.
Det medfører bl.a. mulighed for lønindeholdelse.
Altså, hvis personen har en indtægt, kan man i den indtægt holde det tilbage, som den pågældende skylder.
Det er noget af det, der er mest fremdrift i.
Det er enormt effektivt, og det er også noget af det, der kører i det nye system.
Så længe de udenlandske studerende befinder sig i Danmark, har vi lige så gode muligheder for at inddrive hos dem, som vi har hos danske studerende.
Udenlandske studerende i Danmark tegner sig for ca. 1,3 mia. kr. i misligholdt su-gæld.
Langt de fleste er her i landet.
De udenlandske studerende, der så er rejst ud eller er rejst hjem til de lande, de kom fra, har gæld for omkring 300-350 mio. kr.
Der bliver det langt vanskeligere.
Det vil sige, at opgaven er at sørge for at få hevet de penge hjem, mens folk er her.
Dem, der så er her som udenlandske studerende, bidrager med et tocifret milliardbeløb til dansk økonomi – det er der analyser der viser – så det er jo stadig væk en god forretning at sørge for, at folk, der har haft en opvækst og taget en uddannelse et andet sted, kommer til Danmark, tager noget uddannelse og bliver her og arbejder.
Men det er klart, at hvis man låner penge og man ikke er i stand til at betale dem tilbage, så skal vi selvfølgelig inddrive dem.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-19:
Men prøv nu at høre her: Danskerne har jo haft kæmpe økonomiske udfordringer på baggrund af de her store prisstigninger, der har været, på alt fra fødevarer til energi, og nogle er endda gået fra hus og hjem.
Så kommer der historier med, at chefer og direktører i energibranchen kan få de her kæmpestore bonusser, og så kommer der sådan et vævende svar fra ministeren.
Det er simpelt hen uholdbart i forhold til de mange danskere, der er blevet urimeligt behandlet igennem den her tid.
Hvornår kan danskerne forvente at der bliver styr på den her situation, så vi ikke kommer til at se lignende sager i fremtiden?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Altså, der kan jo f.eks. være anledning til at indføre særlige regler om beskatning af bonusser.
Efter de gældende regler bliver bonusser jo alt andet lige pålagt topskat; det vil sige, at de bliver beskattet med en sats på 56 pct. Fra den 1. januar 2023 har selskaberne som en del af den aftale, vi lavede omkring finansieringen af Arnepensionen, heller ikke længere kunnet have et fradrag for løn og bonusser, der overstiger 7,5 mio. kr.
Og et andet sted, nemlig i finanssektoren, har vi f.eks. allerede regler for, hvor meget en bonus må være på, og aflønninger i virksomheder osv.
Så der er jo eksempler, man kan kigge på.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-19:
Så skal jeg bare lige forstå det helt: Hvad er det så præcis, ministeren har tænkt sig at gøre, for at der ikke kommer lignende historier i fremtiden?
For det forstod jeg simpelt hen ikke ud fra det svar, der kom her.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-19:
Som jeg allerede tilkendegav under førstebehandlingen af lovforslaget om solidaritetsbidraget, synes jeg, at de oplysninger, der er kommet frem om bonusser til ansatte hos visse mellemhandlerselskaber, er fuldstændig vanvittige.
Jeg kan forstå, at i hvert fald nogle af selskaberne også selv synes det, og at de derfor mener, at bonusaftalerne er ugyldige.
De der gigantiske bonusser viser, at selskaberne har haft ekstraordinært høje indtægter på grund af krisen, og som jeg også sagde under førstebehandlingen af lovforslaget om solidaritetsbidraget, arbejder vi på en model, som vi kan bruge i forhold til beskatning af mellemhandlerne, og som en del af det arbejde og i øvrigt i forhold til regeringens arbejde synes jeg det er naturligt at kigge på, om vi skal regulere de lønninger, der er i energisektoren.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-19:
Hvad er ministerens holdning til, at energibranchen udbetaler store bonusser til branchens ledere, hvor mediet Finans f.eks. har afsløret, hvordan chefen for tradingafdelingen i Energi Danmark og to ansatte har optjent bonusser for i omegnen af 250 mio. kr.?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-19:
Nej, det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det gør vi ikke.
Vi har meget bedre styr på at få sendt folk ud af landet, og det har selvfølgelig en betydning for, hvor mange der har lyst til at komme hertil.
Det er en totalt basal erkendelse, som jeg er sikker på at spørgeren også være enig i – hvis man fangede spørgeren i et ærligt øjeblik.
Jeg må bare sige, at det jo var spørgerens eget parti, altså det parti, som spørgeren var folketingskandidat for, som gav Radikale Venstre håndslag på at være sammen om den politik, der skulle være, osv.
Det er jo sådan noget, der gør mig nervøs, må jeg bare sige.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-19:
Faktum er, at presset på Europas grænser stiger igen, og faktum er også, at de mennesker, der kommer til de sydeuropæiske lande, jo kommer til at bevæge sig op igennem Europa, hvis ikke vi handler nu.
Det er et faktum.
Og at udvise rettidig omhu er en borgerlig dyd, og det burde også være en dyd for et Socialdemokrati, der har slået sig op på, at man gerne vil løse de her problemer, at man gerne vil have et nyt asylsystem, og at man, i modsætning til hvordan Socialdemokratiet stort set altid har været før, løste de her problemer.
Vi ligger lige så sårbart og åbent hen i dag, som vi gjorde før.