Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Den redegørelse, vi behandler i dag, er jo – og nu skal jeg prøve at dæmpe mit sprog lidt – ikke særlig god, forstået på den måde, at de mål, vi har sat os, har vi overhovedet ikke levet op til, og bare for en ordens skyld, fordi jeg regner med, at der er mange, der sidder og ser fjernsyn og modtager budskaberne her fra os, så nævner jeg lige de udfordringer, som vi skulle løfte: Mindst 80 pct. af eleverne skal være gode til at læse og regne i de nationale test; andelen af de allerdygtigste elever i dansk og matematik skal stige år for år; andelen af elever med dårlige resultater i de nationale test i læsning og matematik uanset social baggrund skal reduceres år for år; og elevernes trivsel skal øges.
Og jeg må bare sige, at den sørgelige nyhed er, at ingen af disse mål er nået.
Så vi har altså meget at indhente i fællesskab.
Det, der har præget undervisningen i folkeskolen, er jo det, der er blevet kaldt den læringsmålstyrede undervisning, og det vil sige, at alle de mere end 3.000 opgaver, der er lavet, bliver digitale, og dem kan eleverne sidde med hver for sig, og læreren kan i den periode, hvor de sidder med disse opgaver, være konsulent.
Og det er faktisk sammenkoblet med den nedbrudte overenskomstforhandling i 2013, som gjorde, at lærerstanden var den eneste offentlige institution – hvis man må kalde det det – eller organisation, som ikke havde en skriftlig overenskomstaftale.
Altså, kan Folketinget opføre sig mere klogt en anden gang?
Det håber jeg sandelig at de kan, for vi må jo have lært noget af det her, for det nytter jo ikke noget at træde på folk, som bagefter skal have vores tillid til at løfte den kæmpe opgave, det er, vores vigtigste institution, som skolen er, og som jo er med til at skabe vores fremtid.
Derfor har jeg faktisk, da taletiden i forbindelse med en redegørelse nu også er relativt lang, gjort mig den overvejelse, at jeg vil læse folkeskolens formål op, og det vil jeg ud fra følgende betragtning, nemlig at jeg helt konkret mener, at vi skal træffe den beslutning, at vi fremefter siger til lærerne, skolerne, forældrene, skolebestyrelserne osv. – alle dem, der har med skolen at gøre – at det nu handler om at leve op til folkeskolens formål.
Det er det formål, der er styrende for den undervisning, vi skal lave, og derfor fortjener det at blive læst op, for selv om der er ting i det, jeg kunne ønske mig anderledes, så vil jeg meget gerne forsvare det her formål og argumentere for det.
Der står: »Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne kundskaber og færdigheder, der: forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere, gør dem fortrolige med dansk kultur og historie, giver dem forståelse for andre lande og kulturer, bidrager til deres forståelse for menneskets samspil med naturen og fremmer den enkelte elevs alsidige udvikling.
Folkeskolen skal udvikle arbejdsmetoder og skabe rammer for oplevelse, fordybelse og virkelyst, så eleverne udvikler erkendelse og fantasi og får tillid til egne muligheder og baggrund for at tage stilling og handle.
Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre.
Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.«
Jeg vil opfordre alle lærere i Danmark til, at de simpelt hen holder sig det mål for øje, at de styrer efter det formål, det er det formål, der skal gennemføres, og som skal præge undervisningen og skal præge eleverne og dermed også det samfund, som vi får på et tidspunkt, hvor der er tilstrækkelig mange, der har levet op til folkeskolens formål.
Fagene er nu enormt centrale for skolen og skolens arbejde, og lærerne skal være inde i det fag eller de fag, som de underviser i.
Og vi har faktisk en lang række særlige fag, og når jeg nævner dem her, er det, fordi jeg gerne vil bakke op om de kolleger her i salen, som taler om en større frihed til skolerne.
Jeg mener, det er helt afgørende, at vi får frihed til skolerne, men selvfølgelig inden for nogle rammer, som gør, at vi har lidt styr på, hvad det er for mange timer, der skal være.
Det må vi diskutere, jeg har ikke nogen fastlåste ting her, men hvis man alene kunne have en lærer-elev-ratio, var det jo en form for styringsinstrument eller tildelingsinstrument af timer til skolerne.