runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at smile lidt, fordi ordføreren siger, at det skal være en § 109 a og alle de her ting.
Det er jo mange fine ord, men intentionen er vel den samme, nemlig at vi skal sikre samme og lige muligheder uanset køn.
Derfor vil jeg høre ordføreren: Kunne man lande en fælles beretning i forhold til det her?
Fra Dansk Folkepartis side er vi med på, at man sagtens kan undersøge forskellige grader, men vi mener stadig væk, at der skal være lige muligheder i forhold til hjælp, og det er jo det, § 109 handler om – den handler om, at kvinder og børn har ret til den hjælp, og at mænd ikke har.
Kunne man forestille sig, at vi kunne lande en fælles beretning på det her?
For det lyder jo, som om vi er enige.
Jeg tror, SF har fremsat deres beslutningsforslag sammen med Enhedslisten, efter at vi har fremsat vores beslutningsforslag i salen.
Trine Torp (SF), 2021-04-23:
Det er selvfølgelig rigtigt, for der er faktisk to partier, der stiller forslag, så vi springer lige lidt flere over her.
Alle uanset køn og baggrund skal have ret til samfundets beskyttelse, rådgivning og behandling, hvis de udsættes for vold i nære relationer.
For når man udsættes for vold, kan voldens konsekvenser vise sig både fysisk og psykisk.
Men det er samtidig vigtigt at være opmærksom på, at der er forskel på de behov, som voldsramte kvinder og voldsramte mænd har, i forhold til hvad de har brug for hjælp til.
F.eks. er det i langt overvejende grad kvinder, der er udsat for den groveste fysiske vold og i nogle sager ovenikøbet drab begået af en partner eller en ekspartner.
Vi har fra Socialstyrelsens årsstatistik over kvinder og børn på krisecentre en detaljeret viden om omfanget af og formerne for vold, som kvinderne har været udsat for.
Den samme detaljerede viden har vi desværre ikke om voldsramte mænd.
Der er ligeledes begrænset viden om, hvem mændene, som får hjælp efter § 110, er – altså den paragraf, som mandekrisecentrene hører under.
Det skyldes, at der er flere forskellige kriser, som giver adgang til midlertidige ophold på f.eks. herberg, men også på mandekrisecentre.
Derfor er vi i SF også glade for, at vi fik afsat penge i reserven til at igangsætte en undersøgelse, der skal afdække behovene i forhold til mænd, der udsættes for vold i nære relationer.
Undersøgelsen forventes at være færdig i 2021, så vidt jeg husker, og derfor vil det være relevant at have politiske forhandlinger om, hvilke udækkede behov der er hos voldsudsatte mænd, når vi har set den undersøgelse.
Når vi ikke kan støtte forslagene, er det, dels fordi vi ikke mener, at det er realistisk at ændre lovgivningen i indeværende folketingssamling, som der står, dels fordi vi ikke ønsker at sidestille mænd og kvinder under samme paragraf, da vi er bekymret for, at det kan medføre, at mænd har ret til at blive indkvarteret på et kvindekrisecenter og omvendt.
Det er også derfor, at vi sammen med Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag, nemlig B 204, som har samme hensigt som de forslag, som vi behandler i dag, og som har været drøftet i Ligestillingsudvalget.
Her foreslår vi, at der indkaldes til forhandlinger om en selvstændig § 109 a, som giver voldsramte mænd og deres børn de samme rettigheder som voldsramte kvinder, men på mandekrisecentre, og vi foreslår, at det skal ske inden udgangen af folketingsåret 2021-22, fordi vi dermed også har resultaterne fra den undersøgelse, som vi har besluttet at lave sammen.
På den måde sikrer vi, at kvindekrisecentrene kan målrette deres tilbud til voldsudsatte kvinder, og at mandekrisecentrene kan målrette deres tilbud til voldsudsatte mænd.
SF kan altså ikke støtte forslaget, men vi håber, at vi sammen kan finde løsninger, der kan sikre voldsramte mænd de samme rettigheder som voldsramte kvinder, gerne i første halvår af 2022, når vi har fået undersøgelsen af behovene hos mændene – med opmærksomhed på, at deres behov ikke nødvendigvis er de samme som kvindernes.
Tak for ordet.
Fatma Øktem (V), 2021-04-23:
Mange tak.
Jeg synes jo, at Socialdemokratiet skulle svare på, om man vil ligestille det her område.
Det kan da godt være.
Vi bliver klogere.
Vi ændrer syn på tingene.
Det ville da være underligt, hvis vi hele tiden skulle sige, at vi skulle holde fast i, hvad vi har ment engang.
Der er blevet gjort meget på det her område.
Vi bliver klogere og klogere.
Skal vi virkelig svare de 19.000 mænd: Ved du hvad, du må blive hjemme, eller du må vente til, at du bliver skubbet ned ad trapperne, eller at volden bliver grovere, før vi vil gøre noget for dig?
Det kan vi ikke være med på.
Vi vil gerne have ligestilling på området, og vi vil gerne have, at når det er sådan, at man opsøger hjælp, så får man hjælp.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Tak for det.
Vi er jo virkelig uenige her, men jeg vil faktisk også gerne lige spørge til, hvordan ordføreren mener at Venstre, da de sad i regering, løftede voldsområdet for mænd og i det hele taget.
Fatma Øktem (V), 2021-04-23:
Vi mener, at vold er vold.
Det er rigtigt nok, at man kan sammenligne det, men man kan også godt sammenligne det kvinder imellem og sige, at den ene kvinde har været udsat for mere vold end den anden.
Skal vi så lade være med at give dem, der ikke bliver udsat for nok, hjælp?
Er der grader, i forhold til hvilken type vold det skal være?
Der er ingen tvivl om, at det er flest kvinder, der bliver udsat for den groveste vold med forfølgelse og trusler osv., men det ændrer da ikke på, at der er nogle mænd, der bliver ramt af vold.
Skal vi så sige til dem: Undskyld, men du må lige vente til, at du har fået tæsk nok, eller til, at de slag, du har fået, er hårde nok?
Det er den, vi ikke vil være med på.
Det mener vi ikke, men det gør Socialdemokraterne åbenbart.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Jeg skal bare lige forstå, om jeg hørte rigtigt.
Er det sådan, at ordføreren fra Venstre mener, at den vold, som kvinder er udsat for, er sammenlignelig med den vold, mænd er udsat for?
For når vi ser på statistikkerne og på dem, der arbejder med den vold, som kvinder oplever, snakker vi jo altså om drab og voldtægt og kvælning og brændemærker og økonomiske sanktioner.
Det kan også godt være, at jeg bare hørte forkert.
Fatma Øktem (V), 2021-04-23:
Tak, formand.
Først og fremmest vil jeg gerne takke Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige for at rejse denne meget vigtige debat om at sikre lige muligheder for hjælp til mænd og kvinder i krisesituationer.
Det er ingen hemmelighed, at Venstre ligesom Dansk Folkeparti længe har kæmpet for at skabe ligestilling mellem kønnene, når det kommer til kriseramte mænd og kvinder, der skal videre i tilværelsen.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Venstre har stor sympati for beslutningsforslaget.
Vold og trusler er undertrykkende, nedbrydende, lige meget hvem det sker for.
At blive udsat for vold er både ydmygende, og det belaster selvværdet.
Vold er med andre ord ødelæggende for den person, der bliver udsat for det, og som voldsoffer har man brug for hjælp, ligegyldigt om man er en mand eller en kvinde.
I Danmark er vi vant til at tænke på manden som voldsudøver og kvinden som offer.
Men faktum er jo det – og det er blevet gentaget flere gange i salen i dag – at der er 19.000 mænd hvert år, der bliver udsat for fysisk partnervold.
Vold kræver ikke fysisk overlegenhed, og det er en forældet tankegang, når man pr. definition ser manden som voldsudøver.
Det er endvidere en tankegang, der let kan føre til stigmatisering af de mænd, der har været udsat for vold, da man netop ikke anerkender, at vold også kan være nedbrydende for mænd.
19.000 har været udsat for det sidste år.
Jeg tør ikke tænke på, hvor høje skyggetallene så kan være.
Det ses ofte, hvordan mænd ikke rækker ud efter den hjælp, de har brug for, netop fordi der hersker denne forestilling om, at mænd ikke kan være voldsofre.
Vi har som lovgivere derfor et ansvar for at sende et klart signal om, at vi som samfund både kan rumme, men selvfølgelig også støtte de mænd, der har været udsat for partnervold.
Derfor er det vigtigt at ændre loven, så voldsramte mænd også oplever, at de bliver mødt med respekt og den fornødne støtte fra samfundet.
Ud fra et ligestillingsperspektiv er det ulogisk, at der den dag i dag stadig er forskel på, hvilke rettigheder og hvilken adgang til hjælp voldsramte mænd og kvinder har.
Jeg har før hørt sådan en forskel begrundet med, at kvinder er mere udsat for vold i nære relationer end mænd.
Det hørte vi igen i dag.
Det er rigtigt, at 38.000 kvinder og 19.000 mænd hvert år bliver udsat for fysisk partnervold.
Men for os i Venstre giver det ikke mening at negligere volden mod mænd ved at sige, at kvinderne bliver udsat for grovere vold, eller fordi voldsstatistikkerne er højere i kvindernes favør.
Det vil et eller andet sted svare til, at mænd skal have mindre ret til at blive behandlet for sklerose, blot fordi der er flere kvinder, der bliver ramt af det.
Det kan ikke være rigtigt, og sådan skal det ikke være.
Selvfølgelig skal det ikke være sådan.
Alle danskere har lige adgang til hjælp og skal have lige adgang til hjælp i velfærdssamfundet.
Venstre er alt i alt meget, meget positive over for beslutningsforslaget, og vi ser meget frem til at drøfte det videre.
Tak for ordet.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Nu taler ordføreren selv om den brede offentlighed.
Jeg vil sige, at jeg har brugt utrolig lang tid på at snakke med mennesker, som har oplevet voldsudsathed, og jeg er simpelt hen ikke enig med ordføreren i den måde, hun beskriver det på.
Jeg er heller ikke enig i den måde at skævvride det, vi siger, på.
Når vi fra Socialdemokratiets side siger, at man skal se på mænds voldsudsathed, kvinders voldsudsathed og gribe ind over for børn, er det faktisk det, vi mener.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Jeg kan konstatere, at ordføreren ligesom ministeren ikke svarer på spørgsmålet.
Jeg spurgte bare ganske stille og roligt, om det ikke var meget fair, at man ligestillede mænd og kvinder på det her område.
Det handler sådan set bare om, at man skal kønsneutralisere § 109, og igen kommer ordføreren med en meget, meget lang svada om alle mulige andre ting.
Det er ret enkelt.
Jeg tror sådan set, den danske befolkning generelt har meget svært ved at forstå, hvorfor det er, at mænd skal stilles ringere, og at vi i 2021 har en paragraf, der kun adresserer kvinder, når der er så mange på især venstrefløjen, der har så travlt med at snakke om ligestilling – når det kommer kvinder til gavn, selvfølgelig.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Når mænd oplever vold, når kvinder oplever vold, når børn opvokser i et hjem, hvor der er vold, skal samfundet handle.
Så skal der gives tilbud, så skal vi se på det.
Det vil sige, at den karakter, som volden har, skal vi afhjælpe.
Det er ikke rimeligt, at man er i et parforhold, hvor man oplever det.
Vi har diskuteret det før, og noget af det, der også har været kendetegnende, har været, at vold opleves i alle dele af vores samfund.
Det er altså vigtigt at sige, at det er alle typer af familier, som oplever voldens karakter.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Jeg er bare nødt til at høre: Hvorfor er det i de her ligestillingstider, at Socialdemokratiet og regeringen ikke ønsker at ligestille mænd med kvinder, når de taler så meget om, at kvinder skal ligestilles med mænd?
Hvorfor ønsker man ikke at sikre mænd det samme, som kvinder har, når man taler så meget om ligestilling?
Helt ærligt, det er da godt nok hyklerisk.
Carl Valentin (SF), 2021-04-23:
Det er i virkeligheden også lidt noget andet.
Hvis man eksempelvis laver en generel CO 2 -beskatning eller beskatning på CO 2 -ækvivalenter, så vil det være bredt i samfundet, og det er noget af det, som vi bl.a. har kæmpet for.
Men vi går jo ikke ind og siger, at der er enkeltprodukter her.
F.eks. kunne vi gå ind og sige, at oksekød skal man ikke kunne trække fra, for det er meget klimabelastende.
Det tror jeg skaber et meget komplekst skattesystem, og jeg tror ikke, det er en fornuftig måde at gribe det an på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-23:
Det er bare til det med, at SF står og siger, at vi herindefra skal lade virksomhederne fradrage, hvad de vil, og at vi ikke skal blande os i det, men gælder det så også grønne afgifter?
Gælder det så også nu, altså at man ikke på den måde skal føre politik herindefra, i forhold til hvilken vej man synes samfundet skal gå via fradrag og mulighed for fradrag?
Det skulle da i hvert fald være en ny politik, hvis det var tilfældet.
Carl Valentin (SF), 2021-04-23:
Tak for det, og tak for ordet.
Så skal vi debattere halal igen.
Det har vi gjort mange gange.
Og i forhold til, hvor afgørende en rolle vores fødevarer spiller i forhold til klimakrisen, i forhold til biodiversitetskrisen, og i forhold til hvor massive problemer der er med dyrevelfærd, hvilken rolle vores fødevarer spiller i forhold til fremtidige epidemier, hvor stor en del af vores landareal, det optager, så synes jeg, det er ret vildt, hvor megen tid vi egentlig bruger herinde på at debattere halalkød og andre halalprodukter.
Men lad nu det være.
Det er nok, fordi der er nogle partier, som går mere op i identitetspolitik, end de går op i klimakatastrofen og i biodiversitetskrisen.
Det kommer selvfølgelig ikke bag på mig, at DF fremsætter det her forslag, men det kommer faktisk lidt bag på mig, at forslagsstillerne mener, at vi fra Christiansborgs side på den her måde skal gå ind og blande os i, hvilke udgifter virksomhederne afholder.
Der er jo mange produkter, hvor nogle mennesker ikke tillægger produktet værdi eller måske ligefrem tillægger produktet negativ værdi, sådan som Dansk Folkeparti gør her med halalprodukter, men det betyder jo ikke, at vi her på Borgen begynder at gå ind og bestemme, at driftsudgifterne ikke skal kunne fradrages ved produktionen af de produkter.
Vi lader virksomhederne have de driftsudgifter, som de nu engang har, og så kan de fratrække dem, og det synes jeg egentlig er et okay og fornuftigt princip.
SF kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
Altså, jeg synes jo, det er vigtigt, at de kommer på et kursus, så de kan udføre slagtningen på den rigtige måde.
Og hvis folk så bagefter bliver bedt om at verificere, at de har været på et kursus for at kunne gøre det på en bestemt måde på et slagteri, så er det jo fint nok.
Og så skal jeg ikke pege fingre ad, om det er den ene eller den anden eller den tredje måde, at man gør det på.
Men jeg synes, at ordføreren forvirrer debatten lidt ved ligesom at indbringe det argument med svinekød i denne debat.
Det har jo ikke noget med det at gøre.
René Christensen (DF), 2021-04-23:
En del af det at blive halalcertificeret virksomhed, kan vi forstå nu, er også, at medarbejderne skal på et kursus.
På det kursus skal medarbejderne også svare på spørgsmål i et skema.
I det skema skal de svare rigtigt, ellers kan virksomheden ikke blive halalcertificeret.
Der skal de bl.a. svare, at svinekød er en forureningskilde.
Synes Venstre, det er fint, at man sender folk på et fradragsberettiget kursus – man kan trække udgifterne fra i skat – hvor danskere skal skrive under på, at svinekød, som er vores største eksportvare, er en forureningskilde?
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
Jeg kan gentage det, jeg sagde før, nemlig at det er rigtig vigtigt for Venstre, at vi skaber level playing field, altså de samme konkurrencevilkår for alle.
Og det gælder sådan set, uanset hvad det er, man gør, når man slagter – så længe man selvfølgelig overholder de regler, der er for slagtning, og i øvrigt også de regler, der er for dyrevelfærd og en masse andre ting, som sådan set ikke har noget med skattereglerne at gøre.
Så hvis det er skatteregler, vi snakker om – og det er jo det, som jeg udtaler mig om her – ja, så går vi ind for, at folk skal have et fradrag.
Og så skal der være konsistens i det, uanset hvad.
Det skaber fair konkurrencevilkår for alle.
Det hjælper vores eksportvirksomheder.
Selvfølgelig skal det være sådan, at man så også har fradrag for de her typer af udgifter.
René Christensen (DF), 2021-04-23:
Jeg kan forstå, at Venstre har lagt sig fuldstændig på maven for islam.
Det er jo faktisk sådan, at der er ret store omkostninger – det kan vi jo høre nu, både fra Socialdemokratiet og Venstre – ved at blive halalcertificeret, hvis man ikke kan få lov at trække det fra.
Det er jo faktisk sådan, at det er Muslim League, som pengene går til.
Og det er også rigtigt, som det bliver sagt, at det kræver store investeringer.
Ja, og det er bl.a. halalafgifter, der sørger for, at man kan bygge moskéer, også i Danmark.
Det er det, som de her virksomheder betaler til, og også kunderne, som køber produkterne.
Det her er jo ikke et forbud mod at blive halalcertificeret.
Det er jo derfor, vi prøver det på en anden måde.
Det her går alene ud på, at det ikke skal være fradragsberettiget.
Vi har jo haft den diskussion mange gange, om man skulle have forbud; vi har haft en diskussion om mærkning.
For det er jo det, der sker her.
Det er jo også penge fra virksomhederne, som de betaler i skat, som vil gå ind i fællesskabets kasse, og som vi kunne bruge på velfærd, uddannelse og andet.
Nu bliver de så trukket fra.
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
Tak til formanden.
I Venstre går vi meget ind for, at man skaber fair konkurrencevilkår; at man har nogle regler, der sikrer, at vi kan komme ud på eksportmarkederne, så vi konkurrerer på lige vilkår med alle mulige andre derude.
Hvis vi begynder at pege fingre ad nogle eller flytte fradrag i en eller anden retning, vil vi med det samme begynde at ødelægge forretningsvilkårene for vores i øvrigt dygtige virksomheder.
Et meget, meget vigtigt argument for, at vi får folk til at investere, er, at vi har konsensus med hensyn til den måde, man behandler fradrag på i vores virksomheder.
Vi går ind for, at der er så få byrder og så lidt bøvl som overhovedet muligt.
Det her forslag går i den anden retning, og derfor kan vi simpelt hen ikke være med på det.
Det er et forslag, som vi vil stemme imod.
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Tak for ordet.
Forslagsstillerne ønsker at lave om på skattelovgivningen; det skal ske ved at fjerne muligheden for, at virksomheder kan opnå fradrag for udgifter til halalkontrol og halalcertificeringer som driftsudgifter.
I Socialdemokratiet ser vi ikke noget behov for at gøre skattereglerne for virksomheder mere komplekse ved at gå ind for at fjerne fradragsretten for visse driftsudgifter frem for andre.
Vi har den holdning, at udgifter i forbindelse med slagtning efter religiøse forskrifter – hvad enten det er halal eller kosher – skattemæssigt skal behandles som andre driftsudgifter.
Samtidig er det et grundlæggende princip i den danske skattelovgivning, som skatteministeren jo også glimrende redegjorde for, at virksomheder har ret til at trække udgifter fra, som er afgørende for at sikre og vedligeholde deres produktion og indkomst.
De udgifter, som danske slagterier måtte afholde for at leve op til religiøse forskrifter – som muslimsk halal eller jødisk kosher – vedrører virksomhedernes indkomsterhvervelse, og derfor kan de trækkes fra.
Ud over at stride mod dette skatteretlige princip vil beslutningsforslaget også øge slagteriernes omkostninger ved eksport af kødprodukter til Mellemøsten og dermed forringe de danske slagteriers konkurrenceevne.
Det vil ultimativt kunne koste gode danske arbejdspladser i fødevareklyngen, som er stærkt repræsenteret uden for de store byer, og det vil også øge omfanget af dyretransporter til udlandet.
Og her har vi altså en mulig økonomisk-regional slagside i forslaget.
Også af den grund kan Socialdemokratiet ikke støtte dette beslutningsforslag.
Morten Bødskov (S), 2021-04-23:
Altså, der står i bemærkningerne til forslaget: »Forslagsstillerne ønsker, at virksomheder ikke skal kunne trække udgifter til halalomkostninger fra i virksomhedens skattemæssige regnskab«.
Det vedrører skatteministerens ressortområde, og derfor svarer skatteministeren på skatterelaterede spørgsmål.
Når det så angår, hvad der er af spørgsmål på arbejdsmarkedsområdet, til erhvervsområdet, om virksomheder og andet, ved hr. René Christensen ganske udmærket godt hvor det skal adresseres.
Så det er ikke rigtigt at stå og beskylde mig for at holde en tale, der er skrevet af en studentermedhjælper.
For det er en gennemarbejdet tale, som jeg her har leveret, og som svarer fuldstændig præcist på de spørgsmål om, hvorfor regeringen ikke er enig i det her forslag.
René Christensen (DF), 2021-04-23:
Jeg synes alligevel ikke, at det er i orden, at en minister går på talerstolen til et beslutningsforslag og overhovedet ikke har sat sig ind i, hvad beslutningsforslaget omhandler.
Man taler alene om slagterier.
Men det handler altså ikke kun om slagterier, for det handler om halalcertificeringer af virksomheder i Danmark.
Vi har lige set, at der var en borger, en ansat, en 62-årig smed nede i Nakskov, der blev fyret, fordi han ikke ville skrive under på, at svinekød er en forurenende kilde.
For ellers kunne virksomheden ikke blive halalcertificeret, og det er jo der, hvor regeringen nu siger, at det også skal være fradragsberettiget at have lov til at have de her holdninger og tage dem ind på danske arbejdspladser.
Kan ministeren ikke se, at det er en udfordring?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-23:
Men når vi snakker om en grøn omstilling, så går man ind og snakker specifikt om CO 2 , som er en specifik ting, hvor man siger, at så får man fradrag eller skal beskattes baseret på CO 2 .
Her i DF's forslag snakker man jo specifikt om halal, og hvis der er noget med h i alal, så skal det beskattes, og fradraget skal ikke være det samme.
Så begge dele er jo to specifikke ting.
Så er der bare noget, SF ikke bryder sig om, og noget, SF bryder sig om.
Det er fair nok.
Men at gøre det til en principiel ting, altså det med at Folketinget ikke begynder på nogle specifikke ting og siger, at der kan være fradrag eller ikke fradrag på de ting, synes jeg er en farlig vej at gå ned ad.
Morten Bødskov (S), 2021-04-23:
Det synes jeg man skal spørge beskæftigelsesministeren om.
Jeg forholder mig til skattereglerne og det, som jeg har tilkendegivet her, er, at regeringen ikke kan støtte det her forslag.
Det kan vi ikke, jo bl.a. af den årsag, at det her vil komplicere reglerne for virksomhederne.
Religiøse forskrifter gælder også andre religiøse minoriteter, og derfor er det jo helt fair, at Dansk Folkeparti har sine synspunkter.
Jeg har tilkendegivet regeringens holdning her, og den er, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Bla bla
altså, ministeren holder en meget, meget lang tale om absolut ingenting, for det her er meget, meget enkelt
: Går ministeren ind for ligestilling mellem kvinder og mænd?
Mener ministeren, at det reelt set er lige så slemt at blive udsat for vold – psykisk eller fysisk – for mænd som for kvinder?
Ja eller nej.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-23:
Og jeg vil sige, at jeg undrer mig over, hvis man ikke har de her tal.
Hvis man har tallene, skal de jo gøres tilgængelige for Folketinget, og hvis man ikke har, mener jeg, at vi skal have fundet en måde at opgøre det på, således at der bliver gennemsigtighed omkring det.
Det må være til alles gavn og i alles interesse at vide, hvor mange penge der reelt set bliver brugt på at finansiere islamiske samfund rundtomkring i verden, og hvis der ikke er tal på det, må vi jo bede ministeren om at komme med et svar på, hvorfor man ikke kan lave den her redegørelse, og hvad det er for nogle tekniske restriktioner, der er på det.
For mig lyder det ærlig talt som en dårlig undskyldning.