runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg forstår selvfølgelig godt, at Københavns overborgmester ligesom – er jeg sikker på – rigtig mange andre havde håbet, at vi kunne have åbnet endnu mere op, men når vi nu åbner op for turisme igen, løber vi jo også en risiko for, hver eneste gang vi tager de skridt, at vi lukker smittede personer ind i landet, og dermed er der risiko for, at der startes nye smittekæder.
Vi har set herhjemme, men sådan set også ude i den store verden, hvor hurtigt den her virus pludselig kan sprede sig, navnlig i tæt befolkede områder.
Derfor siger vi til turisterne, som kommer hertil, at de skal bestille deres ferie uden for København.
Det synes jeg der er sund fornuft i i den situation, som vi står i nu.
Der er ingen tvivl om, at coronakrisen sætter dybe spor, både i det danske samfund og sådan set også i den danske økonomi, og det gælder selvfølgelig også for vores hovedstad.
For regeringen er det afgørende, at vi bliver ved med at træde forsigtigt og kontrolleret frem, sådan at vi ikke ender i en situation, hvor vi får åbnet for meget op og så skal til at rulle tilbage igen.
For noget af det, som jeg tror at den nedlukning, som vi har gennemført, og den åbning, som sker nu med hjælpepakker osv., kan facilitere, er faktisk, at vores økonomi forhåbentlig kan komme relativt hurtigt i gang igen, når vi foretager åbningen.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-10:
Mange tak.
Jeg hæftede mig ved, at ministeren i sin besvarelse understregede, at den danske regerings position er relativt logisk.
Det synes jeg var meget fornuftigt, for den er i min optik absolut ulogisk.
Derfor vil jeg vende tilbage til noget, som vi tidligere har drøftet, nemlig hvad så egentlig det sundhedsmæssige belæg er for den her relativt logiske beslutning, som den danske regering har truffet.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Det er ikke, fordi jeg vil underkende indsatsen, men vi har faktisk også tænkt politik ud over det, der afstedkommes af spørgsmålene her om onsdagen.
Og det er faktisk sådan, at lige præcis det her med at måtte indrejse til Danmark, hvis du er ægtefælle til en dansker, der er bosiddende i udlandet, sådan set har været en del af reglerne omkring de anerkendelsesværdige formål helt fra starten.
Der er så bare blevet lempet lidt på det, derved at vi her fra den 15. juni siger, at hvis det alene er turisme osv., er det også en legitim grund.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-10:
Jamen også fra mig skal der lyde en tak og en anerkendelse af, at ministeren trods alt på det her specifikke område heldigvis har valgt at lytte til, hvad jeg også på det her område faktisk tror er et bredt flertal, og ikke bare af det danske Folketing; jeg tænker også, at den danske befolkning rent faktisk synes, at det, som regeringen havde lagt op til, var fuldstændig ude i hampen og fuldstændig grotesk og tåbeligt.
Så tak for det.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Jeg vil sige – det skal man selvfølgelig altid passe på med – at jeg i de undersøgelser af befolkningens vurdering af regeringens håndtering af den her krise indtil videre ikke har set den beskrevet som ude i hampen og fuldstændig grotesk.
Jeg tror, at man, hvis man kigger bredt ud over det, må sige, at det har været håndteret fornuftigt.
Tak for spørgsmålet.
Og når vi fra den 15. juni åbner, altså på mandag, for turister fra Tyskland, Norge og Island, skal man selvfølgelig også som dansker kunne tage sin ægtefælle med hertil på ferie.
Det vil derfor være en del af åbningen fra på mandag.
Hvis du har bopæl i et EU-land eller et tredjeland og tilknytning til en dansker bosiddende i udlandet, må du rejse ind i Danmark med et anerkendelsesværdigt formål, eller hvis du er ægtefælle, du er fast samlever eller du er barn til den dansker, som er bosat i udlandet.
Det gælder også, selv om du vil rejse ind for en kortere periode, fra den 15. juni, altså fra på mandag.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-10:
Tak for det.
Kan ministeren fortælle, hvor lang en kortere periode er, for det tror jeg vi er mange der ikke ved, og fortælle, hvad der ligger i det, og hvad man må der?
Herudover: Kan man i forhold til den coronahotline begynde at støtte juridisk ret på det, eller hvad kan man med den, ud over at få lidt råd og vejledning, og bliver der måske gjort noget ved ventetiden?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Der er sådan set ikke nogen nedre grænse for den kortere periode.
Tidligere var det sådan, at der skulle være særlige formål, og hvis det alene var turisme eller ferie, var der en begrænsning på det.
Med hensyn til mulighederne for at indhente oplysninger, skulle man jo nødig have behov for at støtte ret på det, al den stund at det her er reglerne.
Så når man kommer og præsenterer sig ved grænsen, vil grænsefolkene jo sige: Værsgo at komme indenfor.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-10:
Jamen så vil jeg sige tak til ministeren for, at der lige her er kommet lidt klarhed, for jeg må indrømme, at det generelt i de her tider er meget svært at finde ud af, hvad man må, og det er ikke alt, der virker lige logisk.
Der er noget med bryllupper, og der er en masse andre regler, som vi kan blive lidt forvirrede over.
Jeg er glad for, at nu kan udlandsdanskere endelig tage deres ægtefælle med ind.
Det er trods alt dejligt at høre det.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Hver eneste gang jeg får lejlighed til at kaste klarhed ind i Venstres folketingsgruppe, bliver jeg også lidt varm om hjertet.
Så den glæde deler vi jo.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-10:
Det må jeg sige både kommer som en glædelig og nok også som en overraskende nyhed.
Men bare lige for at forstå ministeren, for vi er mange, der har fået mange henvendelser, og det er også derfor, at vi er mange, der stiller sammenlignelige spørgsmål om det her område: Vil det sige, at udenlandske statsborgere, der er gift med danskere, må komme, uanset hvilket land de kommer fra og uanset formålet?
Må de komme ind, uanset om det er på ferie, familiebesøg, eller hvordan skal vi forstå det?
Eller bliver vi nødt til at stå her igen på onsdag, fordi der opstår en anden uklarhed?
Det er lige til det første.
Der har godt nok været mange uklarheder i det her.
Jeg har f.eks. talt med Danes Worldwide i dag, som slet ikke kunne finde logikken i de regler, der har været.
Heldigvis virker det, som om ministeren nu åbner op.
Man har kunnet ringe til en coronahotline, som kommer med et mundtligt svar, men kan man støtte ret på det, når man kommer til grænsen?
Der er så mange ting, som virker så ulogiske, som ikke er rimelige, og som ikke er tænkt ordentligt igennem.
Kan ministeren først bekræfte, at nu er reglerne fuldstændig klare på det her område?
Og kan ministeren herefter fortælle lidt mere om, hvad der ligger bag, og om man egentlig kan støtte ret på det, man får at vide af coronalinjen, hvor der i øvrigt er en times ventetid, hvis det er en god dag?
Eller hvad er det, man skal gøre, når man er i tvivl?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Man skal jo passe på, hvordan man får formuleret sig, altså om det relative.
Alt er jo relativt.
Det sundhedsmæssige belæg, hvilket vi jo også har været over nogle gange, er grundlæggende, at Statens Serum Institut siger, at hvis vi åbner grænserne, risikerer vi, at vi inviterer borgere ind, som er smittet, og som dermed kan starte nye smittekæder i Danmark.
Hvis danskerne rejser ud – lad os nu sige, at man rejser til områder, hvor der er meget omfattende smitte, f.eks. Brasilien – er der jo en risiko for, at vi kommer til at opleve det, som vi oplevede, dengang sygdommen blev introduceret i Danmark, nemlig at danskere har været ude og bringer smitte hjem til Danmark, sådan som det skete fra Østrig og Norditalien tidligere, og derfor bliver vi selvfølgelig nødt til at prøve at undgå den situation.
Præmisserne til efteråret vil være egnede, for der er lært meget, men den grundlæggende mekanisme er sådan her.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-10:
Men hvad er det for en forskel, det gør på smittetrykket, at man tillader familier med danske relationer og danske statsborgere at tage de familiemedlemmer med, der ikke er det?
Altså, hvad er det egentlig, der er forandret, siden ministeren synes, at nu kan man godt udvise det her hensyn?
Og er det virkelig sådan, vi skal arbejde videre, altså at vi onsdag efter onsdag skal hive den ene konkrete sag om mærkværdigheder fra regeringens side frem efter den anden, for at vi får skabt de her ændringer?
Er det sådan, vi skal have sommeren til at gå?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Det er rigtigt, at der har været mange restriktioner, ligesom der jo har været mange restriktioner for alle os, der bor i Danmark – for de offentligt ansatte med hensyn til at gå på arbejde, for daginstitutionerne, der har været lukket, og for folkeskolerne, der har været lukket.
Alt det har vi gjort, jo ikke for at genere folk, men for at sikre, at vi har fået styr på den her sygdom.
Og kigger man ud over Europa, må man bare sige, at Danmark har klaret det rigtig, rigtig godt, hvis man ser på, hvordan smittetrykket i øvrigt er nu.
Der er de her restriktioner, men når vi så er i en situation, hvor der er mulighed for det, skal vi selvfølgelig åbne op, sådan at vi bliver ved med at gøre det sundhedsmæssigt forsvarligt, hvilket jeg jo også igennem den her perlerække af onsdage, vi har været her, har konstateret er et synspunkt, som vi deler.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-10:
Skal jeg forstå det sidste, ministeren svarede her, sådan, at når vi når frem til efteråret, vil alt være normaliseret, og danskere vil have mulighed for selv med regeringens accept at kunne rejse til udlandet?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Det ville jeg ønske jeg kunne sige ja til, men vi bliver nødt til at forholde os til situationen, som den udvikler sig hele tiden, og forventningen er jo, at der igen vil komme et øget smittepres, når vi når ind i efteråret.
Jeg tror bare, at der er en række ting, som vi har lært, om test og om opsporing af smitte osv.
Hvis vi gør det rigtigt, vil vi være i stand til at holde sygdommen godt under kontrol, også til efteråret.
Men det kræver en stor indsats fra myndighedernes side, og ikke mindst kræver det, at danskerne bliver ved med at gøre det, som danskerne har været så dygtige til, nemlig at holde afstand, spritte hænder, vaske hænder, huske at nyse i ærmet osv.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-10:
Jeg skal så bare spørge ministeren, om den rejsevejledning, som ministeren henviser til, er sundhedsfagligt baseret, eller om det er en politisk beslutning, regeringen har taget, om, at rejsevejledningen til de europæiske lande ser ud, sådan som den gør.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-10:
Mange tak.
Hvad er ministerens holdning til, at danske statsborgere, der er bosat i udlandet, ikke må tage deres udenlandske ægtefælle med på ferie i Danmark?
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, det er uværdigt, umenneskeligt, på alle måder bare beskæmmende, at vi tilsyneladende er havnet i en situation, hvor danske statsborgere ikke kan få deres udenlandske ægtefælle med til Danmark.
Det synes jeg er trist.
Jeg har været lidt optaget af, hvad ministeren har drøftet med sine europæiske kolleger.
I Europaudvalget har ministeren bl.a. i det notat, som er oversendt til Folketingets Europaudvalg, understreget, at de anbefalinger, Kommissionen er kommet med omkring den gradvise genåbning, herunder også af grænserne, flugter med den danske regerings holdninger.
Så vil jeg bare spørge ministeren: Fremgår det af anbefalingerne fra Kommissionen, at man skal lave den her slags, som jeg ser det, umenneskelig adskillelse af familier, altså hvor en person, som har dansk statsborgerskab, naturligvis kan komme til Danmark, men ikke have sin ægtefælle, som har statsborgerskab i et andet europæisk land, med sig?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Det er selvfølgelig altid vigtigt, hvad EU siger, men jeg synes i virkeligheden, det er vigtigere, at vi selv forholder os til, hvad vi synes om spørgsmålet.
Og jeg synes, det er sådan, at hvis man er tilknyttet en dansker, som er bosiddende i udlandet, f.eks. som ægtefælle eller som fast samlever eller som barn eller lignende, så skal man kunne rejse til Danmark, også på et kort ophold, også som turist.
Derfor kommer det også til at være sådan fra den 15. juni.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-10:
Jamen det er jeg rigtig, rigtig glad for at høre, altså at der åbenbart bliver ændret i de retningslinjer, som oprindelig blev annonceret, således at man, hvis man er gift med f.eks. en østrigsk statsborger eller en italiensk statsborger, har mulighed for at medbringe sin ægtefælle til Danmark.
Hatten af for det.
Jeg kunne sådan tænke mig, at ministeren ville være lige så lydhør over for nogle af de mange andre situationer, som vi har bragt op her i spørgetiden, for så behøvede vi ikke at tage hverken ministerens eller andres tid til at drøfte de her fuldstændige absurditeter, som er opstået i kølvandet på de retningslinjer, regeringen har lavet.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Lad mig starte med at sige, at der i min tid som minister ikke er mange faste holdepunkter i mit liv, men at mødes med spørgeren og medspørgeren hver onsdag er trods alt noget, som gentager sig med fuldstændig sikkerhed.
Og så lad mig sige, at den her gradvise åbning, som vi er igennem, jo betyder, at vi i forhold til de andre EU-lande og de nordiske lande ser, hvordan mulighederne er for at åbne.
Og der vil det være sådan, at hvis man er udenlandsdansker, men vil til Danmark med sin ægtefælle, med sin samlever, med sit barn eller lignende, så åbnes der for det.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-10:
Jeg kan så sige til justitsministeren, at vi lover, at vi bliver ved med at komme onsdag efter onsdag, for vi har jo ret god succes med de her spørgsmål, vi stiller.
Vi får jo faktisk lavet nogle forbedringer.
Men jeg må jo også sige, at de sager, vi tager fat på, er fuldstændig vanvittige, altså at regeringen har lavet alle de mange restriktioner og dermed forbud, som har skilt familier ad.
Jeg hilser det da velkommen, at justitsministeren siger, at okay, nu må den udenlandske ægtefælle godt komme med ægtefællen og børnene, som i øvrigt er danske statsborgere.
Det hilser jeg da meget velkommen.
Men hvorfor skulle det stå på i månedsvis?
Hvad var ministerens begrundelse for at hindre en familie i at komme til Danmark ved ikke at tillade det?
Hvorfor skal der så mange spørgsmål til her i Folketingssalen, før ministeren bliver en lille smule menneskelig i forhold til de restriktioner, som regeringen har indført?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-10:
Først vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Jeg forstår udmærket de mange mennesker, som gerne vil til Danmark for f.eks. at holde ferie, og vi er jo heldigvis i gang med genåbningen af landet.
Fra den 15. juni kan personer, der er bosat i Tyskland, Norge og Island, som bekendt indrejse for at holde ferie i Danmark, og det er klart, at så skal ægtefæller og børn til udenlandsdanskere selvfølgelig også kunne rejse på ferie med deres ægtefæller eller forældre.
Derfor vil regeringen også åbne op for det i forbindelse med åbningen den 15. juni.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Jo, og det synes jeg også er en god tilgang, altså at I og jeg selv som folketingsmedlemmer reagerer, hvis vi ser, at der er noget lovgivning, der ikke fungerer efter hensigten.
Derfor synes jeg også, at den rigtige fremgangsmåde er, at vi får ændret loven i næste folketingssamling, og det er med henblik på, at kommunen, hvis folk begår alvorlig kriminalitet inden udbetalingen af anden rate, skal kunne være i en situation, hvor den kan nægte at udbetale anden rate.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Jeg har haft sådan en surrealistisk oplevelse.
Jeg magtede rent faktisk at tænke konstruktive tanker, mens jeg hørte ordføreren tale – og det er ikke rettet mod ordføreren, men man kan jo godt tænke konstruktivt her fra talerstolen, og det, vi siger her, er, at vi er imod larmende bønnekald.
Så må vi jo så se, hvordan vi udmønter det i loven.
Som udgangspunkt er det selvfølgelig højtalerforstærkede kald, men hvis det er sådan, at der er eksempler på noget, der er til gene for den danske befolkning, hvor man bruger andet end en højtaler, er vi selvfølgelig villige til at tale om det.
Men som udgangspunkt synes jeg, at højtalerforstærket kald er et godt sted at begynde.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-11:
Tak for det.
Det var heldigt, at jeg ikke lige skulle skrive min tale.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at grundlovens § 67 giver alle borgere i Danmark religionsfrihed, og så er der jo det her forbehold, som vi har snakket om i løbet af dagen, som er, at intet må læres, der strider mod sædeligheden eller den offentlige orden.
Men der kan jo heller ikke være tvivl om, at man har ret til at være fri for andres religion.
Alle og enhver er jo nødt til at tåle, at der ligger kirker overalt i landet.
De har i mange tilfælde ligget der siden middelalderen, og de har sådan en akustisk forkørselsret i det offentlige rum – det kan der ikke være tvivl om.
Men helt generelt er det jo sådan – og det er jo det, vi har brugt så meget tid på at diskutere i det sidste halvandet årti – at jeg ikke skal rette mig efter religioner, jeg ikke tror på.
Som protestant skal jeg jo ikke rette mig efter katolske, jødiske, islamiske eller en fjerde eller femte religions regler og skikke.
Hvad der helt nøjagtigt ligger i at forstyrre den offentlige orden, er der jo ikke nogen der ved, men uden at trække helt urimeligt i betydningen af udtrykket kan man sige, at det akustisk i hvert fald forstyrrer den offentlige orden i betydelig grad, at man sender islamiske bønner og trosbekendelser ud i det offentlige rum.
Det rammer jo også trommehinder, der ikke har den fjerneste interesse i at blive ramt.
Det er altså et vigtigt spørgsmål, der bliver rejst med det her beslutningsforslag, men debatten har jo sådan strittet lidt i forskellige retninger undervejs.
Det, jeg tror vi skal gøre, og det fornemmer jeg også at der er stemning for, er jo i virkeligheden at finde en løsning, som alle de partier, som anerkender problemet, ser sig selv i – med de hensyn, der må tages.
Og det er jo hen over midten.
Altså, Socialdemokratiet og de borgerlige partier anerkender jo sådan set alle sammen, at det her er et problem, men jeg tror bare, at vejen frem er at sige, at vi jo må sætte os ned og strikke en løsning sammen, som så kan stemmes hjem af den her gruppe af partier, som har en ansvarlig tilgang til tingene.
Så vi er glade for debatten.
Det, vi vil foretrække, er en beretning, eller at ministeren indkalder til nogle forhandlinger, hvor de partier, som har tilkendegivet, at problemet er reelt, sætter sig ned og finder en eller anden løsning, som kan holde hen over et valg, som kan holde i lang tid, og som kan holde til kritik osv. osv.
Det er nok det mest farbare.
Så jeg afslutter altså min tale med at sige her fra talerstolen – for så bliver det jo ført til protokols for tid og evighed – at vi er et af de partier, som tager spørgsmålet her alvorligt.
Religioner, som borgerne ikke bekender sig til, skal i al overvejende grad ikke have indflydelse på folks liv.
En beretning eller nogle forhandlinger, hvor alle partier, som har en positiv holdning til forslaget, indgår, er det, vi vil foretrække.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-06-11:
Jeg synes måske, at debatten udarter sig til sådan noget mærkeligt juristeri, for vi er jo enige om, at det er islamisk bønnekald, vi ønsker at forbyde.
Vi kommer på grænsen af det latterlige, hvis vi ikke rigtig kan tale om det som det, det er, for det er jo det, der er problemet.
Det vil vi jo se i mange afskygninger.
Jeg synes bare, at det kan være lidt svært at få mening i det, når man skal tale om det på en så indviklet og politisk korrekt måde, som vel egentlig er det, Det Konservative Folkeparti prøver at gøre.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Jeg vil bare kvittere for talen og for, at man uden alt for meget polemik anerkender, at vi sådan set er enige om intentionen, altså at bundlinjen er, at vi ikke skal have et dansk samfund med bønnekald, for det er der ikke nogen tvivl om.
Vi vurderer det så forskelligt, i forhold til om vi har et problem lige nu, eller om vi ikke har et problem lige nu.
Vi vurderer, at et enkeltstående tilfælde i en coronatid ikke er en tendens.
Hvis det billede ændrer sig og vi ser en tendens, er sagen en anden, og så kommer vi ikke til at vente 40 år –
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg er måske i virkeligheden ikke kun bekymret for, at der går 40 år, men også bekymret for, at sammensætningen her i Folketinget ændrer sig, eller at politikken blandt de partier, der er her, kunne ændre sig.
Og vi har jo set det før – bare for at sige det, som det er.
Vi har jo set, hvordan partier kan flytte sig politisk; vi har set, hvordan flertal kan ændre sig markant fra ét valg til et andet.
Hvordan står vi, hvis der næste gang igen bliver et stort rødt flertal og Enhedslisten og Radikale Venstre får mulighed for at svinge taktstokken?
Så kunne jeg godt være bekymret for, at det bliver svært at være socialdemokratisk regering og få forslag som det her igennem.
Og det er også derfor, vi mener, at rettidig omhu handler om, at når man har magten, så har man også ansvaret.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Jeg deler ikke bekymringen, for allerede nu er der jo et stort flertal i Folketinget på tværs af blokkene for en stram udlændingepolitik.
Socialdemokratiet må vi jo indrømme har flyttet sig efter i nogle år ikke at have ligget det rigtige sted, og hvis Socialdemokratiet kommer til at flytte sig yderligere, kommer det ikke til at være tilbage, så kommer det til at være den anden vej.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Når jeg er bekymret, er det ikke alene på grund af Socialdemokratiet, det er måske mere på grund af Socialdemokratiets støttepartier, som jo har en anden politisk dagsorden, og det er jo sådan, det er – det er jo vilkårene i et demokrati.
Men det har formodentlig også for de fleste, der har lyttet med og været med i dag, været helt åbenlyst, at eksempelvis Radikale Venstre står et helt, helt andet sted.
Og skulle det, gud forbyde det – hvis man må sige det her – være sådan, at Radikale Venstre bliver større ved næste valg, så kunne der være et problem.
Men jeg håber, at man udviser rettidig omhu.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Lad mig først og fremmest lige slå fast: Vi Konservative mener, at det er til lige så stor gene, om det er et muslimsk bønnekald eller en eller anden sekts bønnekald.
Vi lever jo i en verden, der udvikler sig hurtigt.
Der er forskellige sekter og grene af religioner rundtomkring i Danmark nu, der laver nogle mærkelige ting, og vi mener, det vil være lige så forstyrrende, hvis de laver bønnekald, som hvis det er muslimer.
Så vi siger meget åbent, at vi gerne vil have, at det her skal favne så bredt som muligt, bare det ikke berører folkekirken.
Så til spørgsmålet om bønnekald, der ikke er højtalerforstærket: Der tror jeg, at man bevæger sig ind i en meget svær juridisk diskussion, for skal man så forbyde tale?
Må man så ikke tale højt?
Og indtil videre har de gange, hvor de har været der, været højtalerforstærkede.
Det synes vi er et fornuftigt sted at begynde.
Jeg vil bare opfordre ordføreren til at stemme for vores ændringsforslag, for det er jo ret skelsættende, hvis SF går ind og blokerer for en ændring af et beslutningsforslag, der, som det står lige nu, er grundlovsstridigt, fordi det alene er rettet mod muslimer, hvor vi gerne vil have et bredt forbud, som ordføreren jo også taler positivt om.
Så kan jeg forvente, at ordføreren går ind for det?
Det er selvfølgelig ikke det samme, som at ordføreren skal stemme for beslutningsforslaget, men ordføreren vil vel gerne have, beslutningsforslaget bliver grundlovsvenligt, hvis man kan sige det på den måde.
Carl Valentin (SF), 2020-06-11:
Selvfølgelig vil Socialistisk Folkeparti gerne have, at det bliver grundlovsvenligt.
Og jeg skal lige drøfte det konkrete ændringsforslag med min folketingsgruppe, men min umiddelbare tanke er, at vi hellere så en model, hvor man forbød alle religiøse bønnekald, end en model, hvor man går specifikt efter én region.
Det betyder ikke, at vi så vil stemme for det endelige beslutningsforslag, men jeg kan som udgangspunkt sige til hr. Marcus Knuth, at ja, jeg synes, det lyder fornuftigt at ændre beslutningsforslaget i den retning, som Det Konservative Folkeparti ønsker.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Det vil jeg bare sige mange tak for.
Carl Valentin (SF), 2020-06-11:
Selv tak.