runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2021-06-04:
Så har jeg søreme også stemt forkert, men jeg tror, jeg ville have stemt det samme som hr. Søren Pape Poulsen, men det må vi lige have rettet.
Det, jeg bare vil sige, er, at der har været folketingsvalg, efter at Lynetteholmen blev lanceret som projekt.
Det var bl.a. mig, der var med til at lancere det i foråret 2019, og der var en ret stor offentlig debat også på det tidspunkt.
Så at sige, at det overhovedet ikke har været debatteret i offentligheden, synes jeg ikke er korrekt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-04:
Det er en fair holdning.
Så kan man så vurdere, om det har været debatteret nok, i forhold til hvor stort det er blevet, om det, at der har været coronakrise, har betydet, at man ikke har debatteret det så meget, som man ville have gjort.
Så det er jo ikke sådan, at det slet ikke er blevet debatteret.
Det vil sige, at det har slet, slet ikke været nok.
Det er jo først nu, svenskerne begynder at reagere, det er først nu, Østersølandene begynder at reagere, det er først nu, vi finder ud af, at det muligvis har implikationer for badevandskvaliteten i København.
Hvorfor dog ikke lade det få noget tid, hvis det er så godt, for så ville det jo blive vedtaget?
Det, jeg opponerer imod, er, at i forhold til størrelsen synes jeg ikke, drøftelserne har været grundige nok.
Thomas Jensen (S), 2021-06-04:
Tak, og tak til ordføreren.
Det her med, at det slet ikke skulle have været ude i høring eller noget, undrer mig lidt, for der er kommet 900 høringssvar, og vi har i Folketingets Transportudvalg haft en meget grundig gennemgang af lovforslaget.
Vi har haft eksperthøringer, vi har haft masser af samråd, vi har haft tekniske gennemgange.
Vi har faktisk haft tre tekniske gennemgange, og under de tekniske gennemgange har vi faktisk også fået undermineret nogle af de argumenter, som ordføreren fremfører.
Hvad angår vandkvaliteten i Københavns Havn, vandkvaliteten i Øresund, har vi haft teknikere inde for at fortælle om, hvordan man har vurderet det her, og det, ordføreren siger om, at vandkvaliteten i Øresund vil blive forringet, er simpelt hen ikke sandt.
Der har været brugt store tekniske modeller, hvor man har redegjort for, hvordan vandet kommer ind ved Helsingør og Helsingborg, og hvordan det kommer ind fra Østersøen, men alligevel bliver ordføreren ved med at postulere, at det her simpelt hen er en katastrofe for verdenshavene, og det kan jeg simpelt hen ikke genkende fra den udvalgsbehandling, vi har haft.
Så prøv at redegøre for det, By & Havn har fortalt os i udvalgsbehandlingen, for det ville underminere ordførerens argumenter.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-04:
Når man begynder at bruge den slags argumenter og lægge mig i munden, at jeg synes, det er en katastrofe for verdenshavene, så tyder det på, at man har en dårlig sag.
Det, jeg snakker om, er videnskabsfolk, som står op imod det her, det er en oceanolog, en ph.d
., som siger, at de beregninger, som siger, at der kun reduceres en fjerdedel af saltgennemstrømningen i Øresund, er stærkt fejlbehæftede.
Det er professor Ellen Margrethe Basse, det er professor Peter Pagh, altså, det er jo ikke mig, der står og postulerer, som ordføreren siger, jeg refererer jo til videnskabsfolk, og jeg ved da også godt, at noget af det har regeringen redegjort for, og det har jeg supermeget respekt for, men vi er bare langt fra at være i mål.
Til sidst vil jeg spørge: Hvem er det, vi mangler i den her debat?
Det er jo københavnerne.
Er det virkelig politikere og fagfolk, der har det eneste ord at skulle have sagt i vores hovedstad, hvor der bor så mange mennesker?
Normalt, når man laver store byudviklingsprojekter, involverer man jo befolkningen.
Thomas Jensen (S), 2021-06-04:
Den kritik, Ellen Margrethe Basse er kommet med, har vi bedt Kammeradvokaten om at forholde sig til, altså om det her vil være i strid med EU-lovgivning.
Og det er det ikke, siger Kammeradvokaten.
Vi har fået miljøvurderet det konkrete projekt, der handler om at stormflodssikre København og sikre, at der er et sted til deponi af overskudsjord fra Københavnsområdet.
Og det er Kammeradvokatens klare vurdering, at det er EU-lovmedholdeligt.
Så igen står ordføreren og fremfører en gammel kritik, som er blevet tilbagevist.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-04:
Ja – af Kammeradvokaten.
Men Kammeradvokaten tager sig af det juridiske, og Kammeradvokaten siger jo også, at man ikke vurderer det miljømæssige – det kan man jo ikke.
Og Kammeradvokaten har jo også tabt sager – altså, Kammeradvokaten er jo ikke Gud.
Men jeg tror bare, at det vil vise sig i løbet af efteråret, at det sidste ord på ingen måde er sagt i den her sag.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-06-04:
Tak, og tak til ordføreren for at tage fat i den her meget problematiske situation, vi har.
Jeg vil gerne høre om noget i forhold til det, jeg også tidligere har sagt, nemlig det om juraprofessor Ellen Margrethe Basse, som kommer med en ret voldsom kritik af Kammeradvokaten.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-04:
Uanset hvor mange gange hr. Ole Birk Olesen gentager det, bliver det ikke sandt.
Jeg står ikke og siger, at københavnerne er imod Lynetteholmen.
Vi har haft en kort høringsperiode på grund af coronakrisen, og det vil sige, at der ikke har været tid til at drøfte det her med københavnerne.
Så vidt jeg er orienteret, har der været ét offentligt møde, altså et møde, hvor offentligheden kunne komme og drøfte det her.
Det synes jeg ikke er meget, i forhold til at det er danmarkshistoriens største anlægsprojekt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-06-04:
Det er en fast del af hr. Torsten Gejls fraser, som benyttes imod Lynetteholmen hele tiden, at det hævdes, at københavnerne skulle være imod det.
Det kan jeg ikke se, det tror jeg ikke på.
Men hvis det er sandt, står Alternativet jo til et forrygende godt valg.
Jeg vil bare høre, om hr. Torsten Gejl regner med 20, 30 eller 40 pct. til Alternativet ved kommunalvalget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-04:
Tak, formand.
Jeg er glad for, at det ikke er mig, der om lidt trykker på den grønne knap for at trække danmarkshistoriens største anlægsprojekt ned over hovedet på københavnerne og på Danmark og på Sverige og på Østersølandene og på marsvinene og på sælerne og på fuglene og på fiskene.
Hvorfor venter man dog ikke med at vedtage det her, indtil det er drøftet ordentligt med københavnerne, med danskerne?
Altså, hvis Lynetteholmprojektet er så godt, hvorfor tager man så ikke drøftelsen?
Så skal det jo nok blive vedtaget.
Vi har haft en proces, der synes lang, her på Christiansborg.
Vi har haft fem samråd, hvor Alternativet har været med til at indkalde til de fire.
Vi har haft tre tekniske gennemgange, en eksperthøring, to behandlinger i salen.
Men i forhold til projektets størrelse, hvor man alt i alt vil bruge 80 mia. kr. på at hælde 80 mio. t jord i Øresund, bygge en halvø, bygge en by med tilhørende infrastruktur, metro, ringvej, flytte Lynetteholms rensningsanlæg – det koster 12 mia. kr. – har det jo bare været et sekund, et øjeblik.
Østersølandene holder møde i dag, så vidt jeg er orienteret, og de er stærkt bekymrede over høringen til det her.
Svenskerne er, så vidt jeg er informeret, skeptiske i forhold til at vedtage det her, før der har været større miljøkonsekvensundersøgelser i forhold til klapning, altså det, at man hælder så meget forurenet jord af nede i Køge Bugt med mulighed for, at sedimenterne kan brede sig til svensk farvand.
De er også bekymret over, at de ikke synes, det er afklaret med hensyn til saltgennemstrømning, og at regeringen har sendt oplysninger til østersølandene om, at det reducerer saltgennemstrømningen i Øresund med 0,25 procent.
De udregninger er så beskyldt af en ph.d. – Morten Holmegaard, oceanolog – for at være stærkt fejlbehæftede.
Det kunne man også godt have fået en tredjepartsvurdering af.
I går opstod der tvivl om badevandskvaliteten, fordi man er nødt til at forlænge de ledninger, der udleder spildevand, før man starter med at bygge selve anlægget – ellers risikerer man kompromittering af badevandskvaliteten i Københavns Havn.
Der er hundredvis af ubesvarede spørgsmål.
Så når man trykker på knappen, siger man ja til et projekt, som kompromitterer natur, klima og miljø, og det er man jo i sin gode ret til rent politisk.
Der er også fordele ved Lynetteholmen – det er selvfølgelig klart – og det kan man jo godt vurdere rent politisk.
Men man siger også ja til, at københavnerne og danskerne ikke få den tid, de har brug for, til at drøfte det her ordentligt.
Det er danmarkshistoriens største anlægsprojekt.
Så når man om lidt trykker ja til en halvø, kan det godt være, at man får den – det får vi se – men jeg tror også, at man får en tsunami af protester, der er ved at rejse sig, fordi det er almindeligt nu om dage, at man hører de mennesker, der bor i den by, når man laver projekter, der er så utrolig store og betyder så utrolig meget for de menneskers fremtid.
Tak, formand.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-06-04:
Jeg går som beboer i København op i Københavns fremtid, og jeg er tilhænger af projektet.
Jeg vil gerne have, at der også er boliger til mine børn, når de skal flytte hjemmefra.
Og de problemer får vi, hvis vi ikke skaber nye byområder i København.
Hr. Torsten Gejl siger altid, at det her er imod københavnernes ønske.
Vi har jo heldigvis snart kommunalvalg, så hvad er forventningerne til Alternativets valgresultat – 20, 30, 40 pct., fordi københavnerne virkelig ikke vil have Lynetteholmen og Alternativet stiller sig til rådighed med det synspunkt?
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-04:
Jeg siger ikke, at københavnerne ikke vil have Lynetteholmen – det tror jeg ikke at man kan finde noget sted jeg har sagt.
Jeg har sagt, at københavnerne har ret til at vurdere og drøfte danmarkshistoriens største anlægsprojekt, der skal anlægges i Øresund.
Det er klart.
I forhold til f.eks. marsvinene er det sådan, at de vil få ødelagt deres hørelse, hvis de kommer inden for en bestemt afstand af den her pilotering.
Så siger man bare: Jamen de svømmer bare væk.
Det er min opfattelse, at man ikke må udsætte dyr, der er beskyttet under Natura 2000-kategorien, for støjindtryk, der kan ødelægge deres hørelse, uanset hvad.
Det er der, jeg synes at der er en diskussion, vi ikke er færdige med.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-04:
Det ville jo i den sammenhæng, hvis det var blevet vedtaget, have været rigtig fornuftigt at lave en ekstra vvm-undersøgelse, lige såvel som det vel højst sandsynligt også vil blive nødvendigt omkring de ændringer af spildevandsudledningsrør, som jo så nu med lovforslaget ikke bliver flyttet.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-06-04:
Nu siger ordføreren flere gange, at det er hans opfattelse, at man ikke må ødelægge eller forringe kvaliteten i Natura 2000-områder.
Jeg mener, at man ikke må det objektivt set.
Thomas Jensen (S), 2021-06-04:
Det var dejligt at få bekræftet, at Alternativet og Enhedslisten går så langt, at de vil have os her i Folketinget til at overskride de vvm-regler, som vi har gjort rigtig meget for at overholde i behandlingen af det her lovforslag.
Men heldigvis blev ændringsforslaget ikke vedtaget, og derfor holder vi os inden for de regler, og det her skal også nok klare frisag, hvis det kommer til EU.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-06-04:
Tak, og tak til ordføreren for særdeles mange fornuftige argumenter for, at det her ikke er et godt projekt.
Mener ordføreren ikke, at det er et problem, at problemstillingen, der bliver rejst i Miljøministeriet, ikke bliver taget mere alvorligt, og at man har den der silotænkning, så det ligesom bliver underordnet i forhold til Transportministeriet?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-04:
Jo, det har jo været en prioritering, at det er Transportministeriet, som skulle stå for hele forarbejdet.
Jeg synes jo til gengæld, det er dybt bekymrende, at der er en lang række – og en voksende række – af meget, meget kloge folk i det her land, som er mere og mere bekymrede for, hvad konsekvenserne kan være for havmiljøet, og om vi er på kant med vores EU-forpligtigelser.
Jeg synes da, at vi som Folketing som en ordentlig proces skulle se at få en second opinion på, om vi her egentlig er i strid med noget, og at vi med syvtommersøm får slået fast, at vi ikke forværrer den situation, der er i Østersøen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-04:
Altså, sådan som jeg opfatter det, er det, Ellen Margrethe Basse angriber, implikationen i forhold til sedimenter på ålegræsbælter.
Der er mange, der har været fremme og været meget bekymrede for torsken i Østersøen.
Og så er der som sagt høreskader, f.eks. hos marsvin.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-04:
Det ved jeg ikke om jeg nødvendigvis er den rigtige til at svare på, men jeg synes, vi skulle lave en ordentlig proces.
Jeg synes, vi skulle vente, til den høringsperiode, som jo netop nu er i gang omkring klimasikringen af København, bliver færdig den 16. juni, og at vi faktisk får leveret de resultater derfra, inden man foretager nogen forhastede beslutninger.
Thomas Jensen (S), 2021-06-04:
Jeg kan høre, at Enhedslistens ordfører fortsætter med det her procesfokus, altså proces og proces.
Jeg vil bare sige, at det her er et af de lovforslag, som jeg har været med til at føre igennem et udvalg her i Folketinget, som har været mest grundigt behandlet med eksperthøringer, samråd, tekniske gennemgange og næsten 200 spørgsmål til transportministeren, som er blevet besvaret til ordførerne.
Så procesmæssigt er det fuldstændig gennemarbejdet.
Jeg vil så stille et spørgsmål til det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet sammen med Alternativet, og som vi i øvrigt lige har stemt ned, nemlig om det ikke er korrekt, at det, hvis det ændringsforslag nu var blevet vedtaget, havde været i strid med vvm-reglerne.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-04:
Det kan jo undre mig, at det ikke har været en af overvejelserne i en del af vvm-processen.
Men det er rigtigt, at det, hvis man havde vedtaget det ændringsforslag, som vi stemte om lige før, som det lå lige der, ville være i strid med vvm-processen.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-06-04:
Ja, jeg kan bare dele den bekymring, som jeg synes ligger mellem linjerne, i forhold til at få lavet den her demokratiske proces.
Er det på grund af kystsikringen, at man trækker det ud?
Eller er det, fordi man ikke vil lytte til alle de argumenter, der kommer imod, og til alle de folk, der står og demonstrerer imod det rundtomkring?
Jette Gottlieb (EL), 2021-06-15:
Vi står jo med et stort og faktisk lidt ekstraordinært problem med en meget stor pukkel af langtidsledige, som har svært ved at finde arbejde.
Det er der især en grund til, nemlig coronanedlukningerne.
De gjorde, at det har været betydelig vanskeligere for mere løst ansatte at finde arbejde igennem det sidste halvandet år.
Derfor er en særordning for de 50+-årige, der gør det nemmere for dem at finde et job med løntilskud, rigtig positivt.
Jeg vil dog sige, at det positive ved job med løntilskud er, at man i det private får overenskomstmæssig løn.
Det er dejligt.
Det negative er, at de timer, man arbejder, ikke tæller med til dagpengeoptjening.
Så er der det offentlige.
Så skal man lige huske, at formålet med løntilskuddet er, at der i forløbet indlægges en progression, hvor man især lægger vægt på oplæring og eventuelt genoptræning af faglige, sociale eller sproglige kompetencer, som man enten mangler, eller som man kan genvinde eller genfinde.
Det er den vigtige del af det.
I øvrigt er der jo også bestemmelser i forbindelse med et job med løntilskud, der sikrer, at det ikke er sådan, at man i den forstand går ind og tager et ordinært job.
Så Enhedslisten stemmer for.
Samira Nawa (RV), 2021-06-15:
Mange tak, formand.
Som jeg nævnte i min tale ved foregående lovforslag, er der jo heldigvis rigtig mange ting, der går den rigtige vej, herunder også, når vi ser på økonomien og også på antallet i beskæftigelse.
Vi ynder gerne at kalde dem seniorer.
Det har jeg også selv gjort, men jeg er også blevet irettesat, for mennesker over 50 år skal man måske ikke kalde seniorer.
Det er mennesker, som er friske og klar til at tage deres tørn på arbejdsmarkedet.
Men når nu det her lovforslag specifikt går ind og hjælper og giver et løntilskud til langtidsledige over 50 år, er det jo, fordi statistikken viser, at det netop er dem, der er hårdest ramt, og derfor er vi i Radikale Venstre også glade for at kunne være med i den aftale, som giver den her særlige mulighed for mennesker over 50 år.
Det her element er jo en del af en større aftale, som Radikale Venstre er med i, hvor vi også har fokus på unge nyuddannede, som også har behov for at få ordentligt fodfæste på arbejdsmarkedet, og hvor vi jo bl.a. styrker traineeordningen.
Så helt generelt kan jeg sige, at Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-15:
Alt tegner til, at det ikke bare går godt med økonomien lige nu, men at det også kommer til at gøre det i den umiddelbare fremtid.
Det er jo fantastisk, men der er altså fortsat mange mennesker med et svagere fodfæste på arbejdsmarkedet, og især har langtidsledige seniorer åbenlyst udfordringer.
Med det her lovforslag vil man så give 160 mio. kr. til forskellige indsatser mod arbejdsløsheden, og jeg er især glad for, at de regionale uddannelsespuljer bliver fyldt op, så der kan komme gang i opkvalificeringen.
Det er jo simpelt hen dokumenteret tydeligt, at især faglærte og ufaglærte har stort udbytte af den indsats.
Og mens medarbejderne tager uddannelse, kan der åbnes for at få flere arbejdsløse i gang i de jobåbninger, der så opstår.
Det er godt med gang i økonomien, men det er jo først rigtig godt, når alle er kommet i job, også seniorerne.
SF støtter lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2021-06-15:
Tak for det.
Lovforslaget, som jo er en del af udmøntningen af den aftale om tiltag målrettet langtidsledige under coronakrisen, som Venstre er en del af, har mange gode takter i sig.
Venstre støtter, at vi kan gøre brug af bl.a. traineeordningen til nyuddannede og samtidig styrke indsatsen mod langtidsledighed med en række initiativer, der skal forbedre mulighederne for at komme tilbage på arbejdsmarkedet via opkvalificering og virksomhedsrettede tiltag, bl.a. virksomhedspraktik.
For Venstre har det også været afgørende i den aftale, vi indgik med hinanden, at jobcentrene sammen med private aktører også kan søge de puljer, vi har afsat, så vi gør brug af alle gode kræfter, både a-kasser, jobcentre og private aktører, for at få flest mulige langtidsledige i job hurtigst muligt.
Samtidig vil vi også gerne i Venstre have gang i endnu flere af de private løntilskud.
Det er jo et af de greb i beskæftigelsespolitikken, der har den absolut største effekt og fører til, at ledige kommer i job.
Derfor støtter vi i Venstre op om lovforslaget, som det ligger.
Henrik Møller (S), 2021-06-15:
Heldigvis går det jo rigtig godt med at nedbringe ledigheden i Danmark oven på coronakrisen.
Vi har nu nået et niveau, som er genkendeligt, i forhold til det vi havde før coronakrisen, og det synes jeg et eller andet sted man kun kan glæde sig over.
Men vi bliver også nødt til at erkende, at gruppen af langtidsledige vokser og antallet af langtidsledige dagpengemodtagere er vokset med mere end 15.500 i perioden fra februar 2020 til marts 2021.
Vi ved også, at jo længere tid man er væk fra arbejdsmarkedet, jo længere væk fra arbejdsmarkedet kommer man også.
For nogle er det bare sværere at komme tilbage.
Det gælder eksempelvis for seniorer og ufaglærte.
Derfor indgik et flertal af Folketingets partier den 28. maj det, jeg synes er en god og nødvendig aftale om en række initiativer målrettet langtidsledige under coronakrisen.
Samlet set blev det en bred vifte af initiativer, som samlet set løb op i ca. 160 mio. kr.
Som en del af den aftale blev vi enige om at målrette nogle indsatser mod ledige, som har rundet 50 år.
Jeg synes personligt ikke, at det der med over 50 år lyder så voldsomt, men det er jo så forskelligt.
Men det er særlig i den målgruppe, at flere skubbes uden for arbejdsmarkedet, og det er på trods af, at der typisk er tale om mennesker, som besidder rigtig meget erfaring, og som fortsat har mange gode år tilbage på arbejdsmarkedet.
Et af initiativerne handler om et særligt løntilskud til langtidsledige seniorer.
Det er også den del af aftalen, som vi skal lovbehandle i dag.
Med aftalen har vi afsat 23,6 mio. kr. til at etablere en ny midlertidig ordning, der skal løbe i 2021 og 2022.
Ordningen forhøjer løntilskuddet med 20 kr. i timen til private og offentlige virksomheder, der ansætter langtidsledige, som er fyldt 50 år, i et løntilskudsjob.
Det håber og tror vi på er med til at øge virksomhedernes incitament til at ansætte langtidsledige seniorer, så de kommer frem i køen til løntilskudsjob, hvor de både kan opnå nye kompetencer, erfaringer og kontakter på en konkret arbejdsplads.
Derfor kan vi selvfølgelig fra Socialdemokratiets side bakke op om lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2021-06-15:
Tak for det, formand.
Det er en specielt udsat gruppe, og efter coronakrisen er det jo ikke blevet bedre.
Der er nogle, der har gået endnu længere tid som ledige, og derfor er det nødvendigt med nogle flere tiltag for at hjælpe langtidsledige ud på arbejdsmarkedet igen, især dem, der er over 50 år, seniorerne.
De har lidt sværere ved det, især når de har været væk fra arbejdsmarkedet.
Vi har i dag en løntilskudsordning, hvor arbejdsgiveren kan få tilskud, når de ansætter en ledig senior, og med den aftale her hæver man den ydelse, som arbejdsgiveren kan få, med 20 kr. i timen.
Det tror vi på vil hjælpe, i forhold til at der er endnu flere seniorer, der kan komme i beskæftigelse.
Vi skal jo så også lige huske på, at det ikke skal være en sovepude.
Det skal ikke være sådan, at det er det første, som jobcentrene tilbyder arbejdsgiveren.
Det skal jo være et job på normale vilkår, som der først og fremmest skal satses på de skal have.
Løntilskud er til, når man ikke kan få et normalt job; så har man den mulighed for at give løntilskud.
Her forbedrer vi altså mulighederne for seniorer over 50 år.
De kan få et ekstra løntilskud med henblik på at kunne få fodfæste på arbejdsmarkedet igen, og det tror vi på er en god ting.
Det bevilges i perioden fra den 1. september 2021 til og med den 31. december 2022, og det vil så efter omstændighederne selvfølgelig være med til at sikre, at der er flere seniorer, der kan komme ind på arbejdsmarkedet og også få fodfæste igen, selv om de har været ledige i et stykke tid.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-15:
Tak for det.
Generelt set har jeg det lidt svært med de her løntilskud.
Det er en forkert måde at føre beskæftigelsespolitik på.
Jeg så hellere, at man sænkede skatten for de erhvervsdrivende og sørgede for, at der kom mere gang i samfundet, således at der blev efterspurgt noget arbejdskraft, i stedet for at man tager folks penge og bagefter fodrer dem med de samme penge.
Det synes vi er en forkert vej at gå.
Vi står selvfølgelig i en ekstraordinær situation med corona, men måske kan ministeren, når han kommer herop lige om lidt, sige, hvor mange det her reelt set kommer til at påvirke, for jeg syntes ikke lige, jeg kunne se, hvor mange man forventede det ville gavne, og hvor mange det ville rykke.
Det vil vi i hvert fald gerne have set på.
Det er ikke så stort et beløb – det er 30 mio. kr. – men hvor mange rykker man, og hvor mange tror man det kommer til at rykke over i varig beskæftigelse?
Det tal syntes jeg ikke lige jeg kunne finde, da jeg kiggede efter det.
Det er sådan nogle spørgsmål, vi har, inden vi tager stilling til det her.