runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2023-05-11:
Der er næppe nogen af os, der har glemt den situation, vi stod i for halvandet år siden, hvor energipriserne var historisk høje, samtidig med at inflationen havde nået nye højder.
Det gjorde ondt på mange danskeres økonomi, når de skulle betale de høje energiregninger.
Derfor vedtog et bredt flertal i Folketinget i marts i år også den såkaldte indefrysningsordning.
Den udjævnede udgifterne forbundet med regningen.
Det var en håndsrækning til de danske husstande og virksomheder, som var særlig pressede.
Der er sket meget siden.
Priserne er heldigvis faldet betragteligt.
Vi har derfor foretaget et serviceeftersyn af ordningen.
Og formålet er at understøtte en effektiv administration af ordningen og sikre ensartede vilkår for dem, der er på ordningen.
Og endelig er formålet at modvirke gebyrstigninger for både husstande og virksomheder.
På den måde understøtter vi også, at husstande og virksomheder så vidt muligt beskyttes imod gebyrstigninger.
For det andet foretages der nogle administrative præciseringer af Erhvervsstyrelsens administration af ordningen, og det giver dem bedre mulighed for at administrere og føre kontrol med ordningen.
Og for det tredje foreslås det at undtage energivirksomhederne fra de kvartalsvise renteindberetninger til Skattestyrelsen for deres kunder i indefrysningsordningen.
Hans Andersen (V), 2023-05-11:
Og med indefrysningsordningen gav vi jo alle danskere mulighed for at komme helskindet gennem energikrisen og lægge et holdbart budget, uanset hvordan prisen på el og gas udviklede sig.
Men kort efter at ordningen blev vedtaget, faldt priserne på el og gas heldigvis, hvilket medførte, at færre end forventet endte med at gøre brug af ordningen.
Og derfor er det fornuftigt, at vi nu tager ordningen op til genovervejelse og justerer der, hvor der er brug for det.
Med de ord kan jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Karin Liltorp (M), 2023-05-11:
Tak for ordet.
Tilbage i 2022 steg elpriserne som bekendt til et niveau, vi ikke før havde set.
Det er en inflationskrise, der har berørt de fleste danskere og særlig havde alvorlige økonomiske konsekvenser for mange danske familier, som i værste fald er gået fra hus og hjem.
Det var yderst nødvendigt at hjælpe danskerne med de høje energiregninger, og derfor etablerede Folketinget en indefrysningsordning, så de hårdest ramte danskere kunne dele regningen op i mere tålelige bidder.
Heldigvis er energipriserne faldet siden efteråret, og det betyder også, at der ikke er lige så mange, der har behov for ordningen længere, og det er jo en god ting, og derfor skal indefrysningsordningen justeres.
Helt konkret indgår der to elementer i lovforslagets justeringer: For det første etablerer vi en tilskudspulje, der har til formål at modvirke yderligere gebyrstigninger for husholdninger og virksomheder i ordningen.
Dette kommer til at understøtte, at husstande og virksomheder så vidt muligt friholdes fra gebyrstigninger, da puljen vil yde tilskud til at dække energivirksomhedens allerede afholdte omkostninger, der er forbundet med implementering af indefrysningsordningen.
For det andet undtages energivirksomheder fra kvartalsvise renteindberetninger til Skattestyrelsen for deres kunder i indefrysningsordningen.
Moderaterne støtter op om forslaget.
Morten Bødskov (S), 2023-05-11:
Det er helt klart, og det er også derfor, det er en hovedprioritet for regeringen, også i erhvervspolitikken, at vi sikrer det.
Selvfølgelig skal vi også efterleve de internationale aftaler, der bliver lavet – det er det her udtryk for – og så skal vi selvfølgelig hele tiden have for øje, dels at vi, når vi taler om internationale aftaler, implementerer dem på en måde, så de er til at håndtere og forstå, dels at det ikke går unødigt videre.
Det er helt klart regeringens linje.
Dernæst er det jo også, som spørgeren kan se af regeringsgrundlaget, meget, meget klart, at vi på en hel række områder kommer til at skulle diskutere, hvordan vi kan minimere byrderne for erhvervslivet, men også, tror jeg, dermed være med til at forbedre mulighederne for rent faktisk at drive virksomhed i Danmark, og der spiller digitaliseringen en helt central rolle nu og i fremtiden.
Først og fremmest vil jeg gerne takke ordføreren for den ros, som ordføreren gav til den indsats, vi jo i brede aftaler har lavet i Folketinget, når det handler om bekæmpelse af skattely.
For noget af det har vi jo lavet sammen i mit tidligere hverv som skatteminister.
Det arbejde har bekræftet mig i én ting: at hvis man skal nå noget her, skal det nås internationalt.
Det er derfor, det her jo er positivt.
Jeg tror, man skal passe på med at tale om det her som noget, der nærmest sådan åbner skattehuller.
Altså, det her lukker skattehuller.
Det her er et bevis på, at når EU rykker, så rykker EU.
Jeg er helt opmærksom på, at der er flere udfordringer, selvfølgelig er der det.
Men det er forkert at tegne det her som et billede af, at det er noget, der nærmest forværrer indsatsen.
Tværtimod, det her er en skærpelse, og det ligger i forlængelse af, hvad EU har lavet tidligere, og hvad der bliver lavet i OECD og andre steder.
Der er sket enormt meget på det her område de senere år.
Det er der sket i Danmark med de brede flertal, vi har haft i Folketinget her, bag indsatsen og løft til indsats for bedre skattekontrol, mod skattely og andet, og det er der også sket internationalt.
Det her handler grundlæggende om, at vi skal nå de her aftaler internationalt.
Jeg tænker, at de store selskaber, særlig i den her størrelse, nok skal finde uden om Danmark, hvis vi laver helt, helt særlige regler i Danmark.
Det er derfor, vi skal gå efter dem internationalt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Nu har jeg jo læst ministerens svar på, hvorfor man ikke vil følge det forslag, der kommer fra bl.a. Oxfam IBIS og en lang række socialdemokratiske borgmestre, om at have en generel åbenhed.
Men kan ministeren ikke sætte lidt flere ord på, hvordan det konkret skulle være så meget mere besværligt for multinationale koncerner at aflægge den her type rapportering og have åbenhed i forhold til de forpligtelser, de allerede har i dag?
Altså, hvor er det helt konkret, det vil være så meget mere besværligt?
Og er der ikke også en vis rimelighed i det, i forhold til at det her med at flytte profit rundt kan små og mellemstore virksomheder hjemmehørende i Danmark ikke gøre?
Karin Liltorp (M), 2023-05-11:
Tak for ordet.
I Moderaterne mener vi helt grundlæggende, at der skal være gode og stærke incitamenter for at kaste sig ud i et iværksættereventyr i Danmark.
Det er en vigtig mærkesag for os, at danske virksomheder skal have de bedste vilkår for at drive virksomhed i Danmark.
Derfor er det også en helt central problemstilling, når virksomheder lægger aggressive planer om skatteunddragelse, fordi de kan drage store fordele af at omgå loven.
For at imødekomme denne problemstilling vil lovforslaget implementere et EU-direktiv, der bevirker, at de allerstørste filialer og virksomheder, der har aktiviteter i EU, skal offentliggøre skatteoplysninger.
Det er med til at skabe en øget transparens i virksomhedernes regnskaber.
Helt konkret omfatter forslaget som udgangspunkt de største virksomheder, hvor nettoomsætningen er større end 5,6 mia. kr. 2 år i træk.
Disse virksomheder og filialer forpligtes til at udarbejde og offentliggøre en såkaldt land for land-rapport med oplysninger om skatteforhold, der både omfatter aktiviteter, og i hvilke lande de udføres.
Et andet centralt element i dette lovforslag er, at rapporterne er med til at sikre og have kontrol med, at virksomhederne betaler skat i det land, de har deres aktiviteter i.
Med dette lovforslag sikrer vi en større gennemsigtighed i skattesystemet, samtidig med at vi understøtter et fair og effektivt skattesystem, der i langt højere grad skal forebygge virksomheders skatteunddragelse.
Moderaterne støtter derfor forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Hvis man bare er stor nok, kan man gemme sine profitter væk og ikke betale den skat, man skal, i modsætning til små og mellemstore virksomheder, som f.eks. kun opererer i Danmark, og som betaler den skat, de skal.
Vi kan herinde være uenige om skatteniveauet, men jeg håbede ikke, at der var uenighed om, at man så skal betale den skat, som man nu engang skal.
Vi ved – og det er konservativt sat – at Danmark mister 8 mia. kr. på grund af skattesnyd og skatteunddragelse hvert eneste år, og at de penge bliver gemt væk i snedige konstruktioner på Cayman Islands, Bahamas, Bermuda og i Schweiz, og selv i USA er der skattelykonstruktioner.
Derfor har vi haft BEPS-regler, hvor man altså har prøvet at lave regler, så man sikrer, at nogen ikke flytter deres profit væk fra beskatning, og det er derfor, vi har land for land-rapporteringer, og Danmark er på nogle områder faktisk gået foran og har gjort meget.
Eksempelvis er Danmark jo gået forrest og også længere end de andre europæiske lande i forhold til at sikre åbenhed om de reelle ejere i et register.
Vi synes, som vi også har sagt til de foregående ordførere, også, at regeringen bør udvide åbenhedskravet til at gælde alle lande og jurisdiktioner, som multinationale selskaber har aktiviteter i, og det vil også være en administrativt nem ændring, fordi de virksomheder i forvejen skal oplyse de her ting til de danske myndigheder.
Så når man som regering ikke gør det, og hvis man ikke vil gøre det, træffer man et politisk valg om at frede dem, der er allerstørst, og dem, der netop har mulighederne for ikke at betale den skat.
Er du en lille håndværksvirksomhed, en lille produktionsvirksomhed, har du ikke de her muligheder, og derfor er det også konkurrenceforvridende og dybt urimeligt at lave den her forskelsbehandling af de multinationale selskaber.
Så der er ingen grund til, at regeringen ikke gør det.
Australien er i gang med at gøre det, og der er ingen administrative byrder, og hvis man taler om administrative byrder for erhvervslivet, er det underligt, at man vil frede de allerstørste virksomheder, som bruger det her kneb til netop at unddrage sig skat.
Vi vil virkelig opfordre regeringen og regeringspartierne til at overveje det ændringsforslag, som vi kommer til at stille sammen med bl.a. Enhedslisten og forhåbentlig også andre partier, om at udvide det her åbenhedskrav til alle verdens lande.
Det er ikke en administrativ byrde, og det vil sikre ret og rimelighed mellem små og store virksomheder, og det vil også sikre et provenu til statskassen, fordi det vurderes, at vi vil kunne få omkring en fjerdedel af det her tabte provenu ind alene ved at have fuld åbenhed.
Så det vil jo beløbe sig til 2 mia. kr.
Europa-Kommissionen kom for en del år siden og sagde, at man faktisk opfordrede medlemslandene til at lave deres egne lister eller at gå længere.
Men det er nødvendigt her.
SF støtter det her, for det er jo selvfølgelig en forbedring.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-05-11:
Tak for det.
Der er med L 118 tale om implementering af et EU-direktiv, der har til formål at fremme et fair og effektivt skattesystem, der understøtter gode vækstbetingelser baseret på princippet om, at virksomheder betaler skatter i det land, hvor deres indtægter genereres.
Forslaget skal sikre større åbenhed om skatteforhold i de allerstørste virksomheder og koncerner, der har aktiviteter i EU, uanset om de er hjemmehørende i eller uden for EU.
De virksomheder og filialer, der vil blive omfattet af reglerne, vil blive forpligtet til at offentliggøre en rapport om deres skatteforhold opdelt i aktiviteter og lande.
Rapporten har til formål at skabe gennemsigtighed om, i hvilke lande virksomhederne har deres indtjening, og i hvilke lande de har betalt skat.
Det vil give en bedre forståelse af virksomhedernes skatteforhold og bidrage til at forhindre skatteunddragelse og skatteundgåelse.
Virksomhederne, som bliver omfattet, er de virksomheder eller koncerner, der har en nettoomsætning på over 5,6 mia. kr. Set ud fra et nationalt synspunkt er det jo desværre endnu et EU-direktiv, der pålægger vores danske virksomheder en række byrder som f.eks. udarbejdelse og offentliggørelse af en såkaldt land for land-rapport, hvor indtægter, beregnede indkomstskatter og betalte indkomstskatter indgår fordelt på de lande, hvor virksomheden har haft indtjening.
Det ses også af høringssvarene, at det ikke er ubetydelige byrder, vi pålægger virksomhederne.
Det nævnes ligeledes i høringssvarene, at det er uhensigtsmæssigt, at virksomhederne skal indberette de samme oplysninger til to forskellige myndigheder, og der opfordres til, at Erhvervsministeriet og Skatteministeriet harmoniserer indberetningskravene og løsningerne.
Med ovennævnte bemærkninger skal jeg meddele, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-05-11:
Tak for det.
Lad mig starte med konklusionen, og den er, at i Liberal Alliance synes vi, at implementering af EU-lovgivning er rigtigt og fornuftigt, men overimplementering og ekstra byrder til dansk erhvervsliv og til fonde og til andelsselskaber er ikke noget, vi behøver at gøre yderligere ved.
Vi har en dansk årsregnskabslovgivning, der er meget klar og meget tydelig, og der er det ansvarspådragende, hvis man som bestyrelse, som ledelse ikke fremstiller det retvisende økonomiske billede.
Mona Juul (KF), 2023-05-11:
Tak for ordet.
Det kan jo kun være virksomheder, der snyder, som ikke går ind for gennemsigtighed.
Med L 118 implementerer vi et EU-direktiv, der forpligter de største multinationale virksomheder – i forslaget defineret som dem med en nettoomsætning på mere end 5,6 mia. kr. – til at offentliggøre en række oplysninger om deres skatteforhold, der skal skabe netop den her gennemsigtighed om, hvor de har indtjening, og hvor de betaler skat.
Det stemmer vi for.
Til at tjekke op på det har jeg en række spørgsmål.
Hvor mange virksomheder er det egentlig?
Hvor stor en byrde er det egentlig, vi pålægger dem?
Det er jo ikke ligefrem gratis at have ansatte, der skal udfærdige endnu en rapport.
Og jeg kan se, at hverken Dansk Industri, Dansk Erhverv eller revisorerne er enige i beregningerne.
Og har regeringen tænkt sig at fjerne andre rapporter eller andet, der kan lette byrderne?
Det synes jeg altid vil klæde en regering.
Og er der tale om minimumsimplementering eller ej?
Jeg synes nemlig, jeg har svært ved at læse mig frem til, om det er det ene eller det andet.
Jeg ser frem til svar og til udvalgsarbejdet.
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-11:
Tak, formand.
Loven her handler, som det har været sagt af andre, om en større åbenhed om skattebetalinger for store selskaber, som opererer i Europa, og at de i højere grad end i dag skal opgøres land for land, altså at man oplyser, hvordan man planlægger sin skat mellem forskellige lande.
Det er sindssygt afgørende, at vi får gjort noget ved det her, for vi har et kæmpe problem med anvendelse af skattely eller aggressiv skattebetaling.
Beregninger, og det er jo selvfølgelig svært at gøre op, viser, at hvis vi ser på Danmark, drejer det sig om i hvert fald 8 mia. kr. om året, som vi mister i skatteindtægter på det her.
Det svarer jo altså til to bededage, som vi kunne indføre, hvis det var, at man fik lukket for den her unddragelse.
Jeg forstår godt, det er noget, der provokerer befolkningen, for man skal huske, at de her store selskaber jo lukrerer på vores samfund.
De bruger jo den arbejdskraft, som vi som skatteydere har betalt for at uddanne, de nyder godt af de veje og broer og sikkerhed og politi og forsvar, som vi alle sammen finansierer gennem vores skat, men de undgår så lige selv at bidrage til det.
Det er uacceptabelt, og det skal der gribes ind over for.
Problemet med det her lovforslag er bare, som det er fremgået af debatten, at de regler, man indfører, er utilstrækkelige og ikke sikrer den nødvendige åbenhed om de her selskabers skattebetaling i forskellige lande.
Det, man indfører, er, at kun de selskaber, der opererer i de lande, som optræder på EU’s skattelyliste, skal afgive fulde oplysninger omkring deres skattebetalinger i de lande.
Problemet med EU's skattelyliste er som bekendt, at den også er ret utilstrækkelig.
En lang række kendte skattely optræder desværre ikke på den af uransagelige årsager, og det betyder altså, at hvad angår de skattely – Schweiz, Cayman Islands, Bermuda og andre – vil vi stadig væk ikke få fuld indsigt i de her selskabers skattebetaling.
Det er også derfor, at en række borgmestre, pensionskasser og organisationer har rettet henvendelse til erhvervsministeren forleden dag med en opfordring om, at Danmark går foran og udvider – det kan vi nemlig sagtens i dansk lovgivning – den her lov, så den altså dækker sådan, at de selskaber skal opgøre deres skattebetalinger i alle lande.
Det ville være en god idé, og derfor kommer vi til sammen med SF og gerne også andre at stille ændringsforslag til loven.
I Danmark har vi god erfaring med at gå foran.
Det gjorde vi på spørgsmålet om et register over reelle ejere.
Hvad skete der?
EU fulgte trop.
Så nogle gange er det godt, at nogle går foran, og det her er ikke en stor byrde for virksomhederne, fordi de som bekendt allerede skal give de her oplysninger til skattemyndighederne, og det at offentliggøre dem er ikke en byrde, som de burde være bekymrede for.
Så vi støtter lovforslaget i Enhedslisten.
Vi støtter altid et skridt i den rigtige retning, men vi vil stille et ændringsforslag, som vi håber at vinde opbakning til, og som sørger for, at Danmark lige giver den en ekstra skalle for at få stoppet de her selskabers unddragelse af skat.
Katrine Robsøe (RV), 2023-05-11:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Mine forgængere her på talerstolen har fint forklaret, hvad lovforslaget omhandler.
I Radikale Venstre ønsker vi også at øge transparensen, så vi kan sikre, at de penge, der bliver tjent i Danmark, og også i andre EU-lande for den sags skyld, bliver der rent faktisk betalt skat af.
Derfor støtter Radikale Venstre naturligvis også lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2023-05-11:
Tusind tak for det, formand.
Og tusind tak for en rigtig god debat om et meget vigtigt forslag, og ikke mindst tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Som det er sagt af flere heroppefra, skal danske virksomheder have de bedste vilkår for at kunne starte og drive virksomhed og forretning i Danmark.
Og aggressiv skatteplanlægning og skatteunddragelse arbejder jo imod hele den grundtanke, det er at lave en virksomhed i et samfund som det, vi kender her i Danmark.
Derfor er det vigtigt, at vi skaber gennemsigtighed i virksomhedernes regnskaber, og det er det, det her lovforslag så skal være med til at understøtte.
Lovforslaget indebærer krav om større åbenhed om skatteforhold for – og det er vigtigt at holde sig for øje – de allerstørste virksomheder og koncerner, der har aktiviteter i EU, uanset om de er hjemmehørende i EU eller ej.
Den grundlæggende forudsætning for at blive omfattet af reglerne er, at man har aktivitet i EU.
Det giver omkring 300 store, multinationale virksomheder, koncerner, datterselskaber og også filialer.
Virksomhederne og filialerne bliver forpligtet til at udarbejde og offentliggøre en såkaldt land for land-rapport med oplysninger om skatteforhold opdelt i aktiviteter og lande.
Rapporteringen skal skabe gennemsigtighed om, hvor virksomhederne har deres indtjening, og i hvilke lande de har betalt deres skat.
De enkelte oplysninger skal gives separat for aktiviteter i hvert land inden for EU og for aktiviteter i lande, der er optaget på en EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner, som det hedder.
Oplysningerne om øvrige aktiviteter uden for EU skal så gives samlet.
Virksomhederne skal også give en kvalitativ beskrivelse af deres aktiviteter.
På den måde kan virksomhederne minimere byrden ved at skulle indberette.
Som jeg startede med at sige, skal virksomheder i Danmark have de bedste rammer, som vi overhovedet kan give dem, for at drive forretning her i landet og selvfølgelig også uden for landets grænser.
Og det her forslag er med til at understøtte det, jeg går ud fra der stadig væk er bred enighed om i Folketinget, nemlig at vi skal have et fair skattesystem – et skattesystem, der understøtter både gode vækstbetingelser og også princippet om, at virksomheder betaler skat i det land, som de også genererer deres indtægter fra.
Med de ord her ser jeg frem til behandlingen af lovforslaget i Folketingets Erhvervsudvalg.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Men netop en situation som den, vi har lige nu, skaber jo mistillid og masser af debat, som ministerierne, herunder Finansministeriet, jo også skal bruge tid og kræfter på – herunder f.eks. storebededagsdiskussionen og det faktum, at de fleste økonomer uden for Finansministeriet selv ikke anerkendte de regnestykker, der lå bag, i hvert fald ikke på lang sigt.
Derfor vil jeg sige: Hvis man kan stå bag sine modeller og sine regnemodeller, hvorfor så ikke lægge det åbent frem?
Altså, det bliver ikke hr. og fru Jensen, der kommer til at botanisere i det – det kan jeg godt love.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det kunne vi sagtens.
Det, vi ønsker at målrette med det her lovforslag, er først og fremmest de organisationer, som bedriver politik for skatteydernes penge.
Et eksempel kunne være, som jeg nævnte tidligere, Mellemfolkeligt Samvirke, som bruger omkring 150 mio. kr. af skatteydernes penge for at agitere for lempeligere regler for statsborgerskaber her i Danmark.
Det synes jeg er et grundlæggende demokratisk problem, og det er det, vi ønsker at målrette med det her beslutningsforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Der er rigtig mange opgaver, som civilsamfundet løser, og hvis ikke det fandt sted, ville vores samfund være ganske, ganske ilde stedt.
Derfor skurrer det måske lidt i mine ører med sådan en betragtning om, at hvis ngo'er får penge fra staten, bliver de nærmest svækket.
Altså, mig bekendt er det jo organisationer, der efterspørger at få en økonomisk håndsrækning fra staten for at kunne løse den opgave, som de har, med større muskelkraft.
Jeg synes, det er lidt ulogisk at lave den kobling, at hvis man er på finansloven, har man ligesom mistet noget af sin dna, og jeg vil egentlig bare høre, om Dansk Folkeparti ikke selv på et tidspunkt har foreslået ngo'er, at de skulle have støtte på finansloven?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det, vi taler om her, er de ngo'er, altså ikkestatslige organisationer, som bedriver politik for skatteydernes penge.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Det er jo fair nok, hvis der er organisationer, Dansk Folkeparti ikke bryder sig om; det står jo sådan set enhver frit for.
Men omvendt vil jeg også mene, at hvis en organisation lever op til nogle kriterier og hvis det er penge, man søger på lige vilkår med alle mulige andre, skal der vel ikke være sådan en politisk vurdering af, om det er nogen, man kan lide eller ikke kan lide.
Så er det vel et spørgsmål om, om man lever op til kriterierne og kravene for den pulje, man søger.
Så er det vel underordnet, om organisationen politisk har en tendens til at pege den ene eller den anden vej.
Så er det vel et spørgsmål om, om organisationen lever op til kriterierne eller ej.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Dansk Folkeparti bidrager da helt sikkert gerne til at sætte nogle strammere kriterier op for de her puljer, sådan at vi sikrer, at de organisationer, der søger penge, som vi forvalter herinde, fra skatteyderne, er organisationer, som ikke samtidig bedriver venstreorienteret politik for skatteydernes penge.
For det er jo det, vi har set igennem lang tid, nemlig at mange af de organisationer, der får rigtig mange af skatteydernes penge, er organisationer, som bedriver venstreorienteret politik for skatteydernes penge, og vi ser bare ikke helt det tilsvarende på den anden side af det politiske spektrum.