runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2024-01-31:
Jeg vil gerne tilkendegive, at det ikke bare er en strid om ord.
Der står i det her forslag til vedtagelse, som regeringspartierne fremsætter: »Herudover finder Folketinget det positivt, at der er nedsat Udvalget for en mere værdig død, som skal understøtte og nuancere et beslutningsgrundlag for en dansk model for en mere værdig død.«
I al den tid, jeg kan huske, har der været tradition for, at man bad Det Etiske Råd om at tage stilling til den slags spørgsmål, og Det Etiske Råd er jo rent faktisk kommet med en fin beretning om aktiv dødshjælp.
Jeg går ud fra, at det var det, der var årsag til, at man nedsatte det udvalg.
Vi kunne i hvert fald høre på folkemødet, at landets statsminister var meget optaget af det.
Det synes jeg faktisk lidt er en undergravning af Det Etiske Råd, så derfor er jeg dybt uenig i, at det skulle være en fordel, at man får nedsat sådan et udvalg.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-01-31:
Mange tak.
Ja, det kan jeg virkelig bekræfte.
Kapaciteten skal være den rigtige, og fagligheden skal være der, uanset om det skal være på hospice, eller om det skal være udgående palliative team.
Som ordføreren også selv sagde, ønsker rigtig mange at dø i eget hjem.
Jeg er af den opfattelse, også med min faglige viden, at det kan lade sig gøre i rigtig mange situationer.
Og det vil give en virkelig tryg, dejlig og behagelig måde at få lov til at sove stille og roligt og smertefrit, lindret og ikke uroligt ind i døden.
Derfor er det så fuldstændig afgørende, at vi hjælper hinanden med at få holdt fast i det, der er vores ambitionsniveau.
Jeg synes, at der fra regeringens side ligger rigtig gode takter i forhold til allerede i indeværende år at få skærpet fokuseringen og investeringen på det her område.
Derfor er det rigtig godt, at vi har fået fat på det nu.
Det gav ministeren også udtryk for i sin tale.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-31:
Jeg synes, der er givet rigtig mange virkelig fornuftige svar på lige præcis det spørgsmål.
Jeg har selvfølgelig også gjort mig tanker om det, inden jeg stillede mig herop, og jeg blev faktisk rigtig, rigtig inspireret af Danmarksdemokraterne.
Det her forventningspres, der hviler på vores unge mennesker i dag, optager mig ret meget, og det siger jeg med reference til det, der blev sagt om, hvorfor vi skal pålægge vores unge mennesker endnu mere stillingtagen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Men her er der jo ikke tale om at pålægge nogen noget.
Her er tale om nogle, der ønsker det, og nogle, der arbejder meget, meget aktivt for at få det.
Som det er blevet nævnt, er det SAGA, netværket Nyt Europa, Ungdomsrådet, Europæisk Ungdom, Den Grønne Ungdomsbevægelse, Ungeklimarådet og Ungdomsbureauet, der siger, at på trods af at der er et stort pres, og på trods af at der er perfekthedskultur, altså på trods af de ting, som ordføreren nævner, og som vi godt kender, og som vi i Alternativet vil give ordføreren ret i, vil de gerne være med i demokratiet.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-31:
Jeg tænker faktisk, at vi lige præcis støtter rigtig godt op om, at unge mennesker meget gerne må være med i demokratiet, bl.a. ved det her skolevalg, som vi nu ser, som der er kæmpestor deltagelse i, og som er rigtig, rigtig fornuftigt.
Man kan også altid engagere sig i et ungdomsparti.
Vi i Det Konservative Folkeparti ønsker netop, at endnu flere unge mennesker tager del i de demokratiske muligheder, der allerede foreligger.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet, og tak for talen.
Det er jo sådan, at andre lande har sænket valgretsalderen, f.eks. Tyskland, Belgien, Malta og Østrig.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-31:
Men i dansk lovgivning er valgretsalderen 18 år, hvilket også er vores myndighedsalder, hvor der netop følger stort ansvar med.
Jeg tænker, at den lovgivning, vi har på området, er fuldt dækkende for, hvad Det Konservative Folkeparti tænker.
Jette Gottlieb (EL), 2024-01-31:
Tak for det.
Vores demokratiordfører, fru Rosa Lund, kunne ikke være til stede, og derfor vil jeg på hendes vegne fremføre Enhedslistens synspunkter.
Vi kan sige med det samme, at vi er glade for, at det her forslag er blevet fremsat, og vi støtter det varmt.
Vi mener, der er tale om en udvidelse af demokratiet, når man inddrager flere grupper i selve demokratiprocessen, og det er det, der sker her.
Vi er dog også af den opfattelse, at valgretsalderen bør være ens for de valg, vi har, herunder kommunal- og folketingsvalg, så det ser vi frem til at der måske kan fremsættes et fælles forslag om.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil også bare kvittere for, at Enhedslisten har den vision for vores demokrati.
Det er i den grad noget, som vi deler i Alternativet og også bliver inspireret af i vores arbejde.
Så jeg håber, at sådan et forslag kunne være noget, som vi kunne blive enige om, men også, at vi kigger på andre mere deliberative demokratiformer som f.eks. borgerting, som vi også har samarbejdet om.
Så tak for den stillingtagen.
Jette Gottlieb (EL), 2024-01-31:
Tak for det.
Altså, vi prøver jo hele tiden at udvide, f.eks. også med begreber som borgerforslag og sådan nogle ting, som ganske gradvis er kommet ind i vores demokratiforståelse.
Det tror jeg er en god ting, og det ser jeg frem til at vi kan udvikle yderligere fremadrettet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Det er også sådan, vi ser det i Alternativet.
Da vi kom ind i Folketinget, var borgerforslag jo netop vores største mærkesag, og vi var så glade for, at det lykkedes.
I valgperioden sidste gang lykkedes vi med klimaborgerting, også sammen med flere andre partier, jo bl.a. Enhedslisten.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Hvis vi skulle have én stor demokratisejr i den her valgperiode, hvad ville Enhedslisten så foreslå det skulle være?
Jette Gottlieb (EL), 2024-01-31:
Det er jo lidt svært at svare på, men altså, lad os starte med at vedtage det her forslag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet, og tak for en meget, meget fin tale fra ordføreren for Radikale Venstre.
Den synes jeg var rørende og også meget malerisk; det var rigtig fint at kunne følge med her fra min plads.
Alternativet og Radikale Venstre har jo historisk haft et fokus og har det også nu på demokrati.
Vi arbejder bag kameraet på en række ting sammen, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg vil bare spørge om det samme, som jeg spurgte Enhedslistens ordfører om, nemlig hvad der i Radikale Venstres øjne vil være den største demokratisejr i den her valgperiode.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Tak for talen.
Min korte bemærkning består af et ord, og det er: Hvorfor?
Lotte Rod (RV), 2024-01-31:
Det her forslag ville jo være et meget konkret sted at starte, men hvis jeg skal tænke endnu større, ville det største håb for mig ligge i at kunne skabe større tillid til politik – at folk tror på, at de beslutninger, vi tager herinde, nytter noget.
For jeg oplever, at vi bruger utrolig meget tid på at kommunikere, skrive på sociale medier og fortælle om alt det, vi gerne vil, og at så sidder man derude og tænker: Jo, men normeringerne i børnehaven er ikke blevet bedre, og hvorfor sker der ikke noget i vores skoler?
Jeg ville så gerne, at vi herinde tog nogle større beslutninger, lavede en egentlig ny generationskontrakt og investerede i børn og unge, sådan at man får troen på, at det nytter noget.
Morten Vehl (DD), 2024-01-31:
Tak for det, formand.
Jeg har faktisk glædet mig til den her debat, som jeg også lige var forbi Alternativets ordfører for at sige.
Jeg synes, det her er så interessant, fordi det sådan set er det grundlæggende i vores demokrati at tale om, hvornår man kan deltage i det, og man skal jo bare huske, at det, når man deltager i et demokrati, så også forpligter.
Jeg har været rigtig langt omkring i mine personlige overvejelser omkring det her, fordi der er så mange aspekter, man skal tage med ind.
Hvornår er man en lille voksen?
Hvornår er man et stort barn?
Jeg ved det faktisk ikke hundrede procent, men jeg skal prøve at fortælle, hvad jeg er kommet frem til.
Det, at man deltager i demokratiet, kan jeg til gengæld sige er vigtigt, og tak til jer, der har taget jeres elever med herind, det er supersupergodt.
Timingen er jo heller ikke helt dum, i og med at vi i morgen har et skolevalg og vi inden for forholdsvis kort tid har et forestående europaparlamentsvalg.
I mine overvejelser har jeg været vidt omkring, og jeg har talt med mange mennesker, og jeg har tænkt tilbage på mig selv.
Jeg startede i et politisk parti som 15-årig i 1989 kort før et kommunalvalg, fordi jeg syntes, det var vigtigt, at jeg kunne få lov til at være med til at bestemme, hvem der kunne stille op i hvilken rækkefølge i det her parti, og det i sig selv var jo stort at få lov at være med til.
Om jeg forstod fuldstændig, hvad der foregik, er jeg faktisk ikke helt sikker på, for vi havde jo egentlig fået udleveret en liste, hvor der stod, hvad vi skulle gøre.
Sådan tror jeg også det kan være et stykke hen ad vejen i dag, altså at vi er enormt påvirkelige, og unge menneske er mere påvirkelige end andre.
Som en kammerat sagde til mig, da han skrev til mig: Morten, det er vores opgave at gøre de unge mennesker klar til at flyve, men det er dæleme dulme også vores ansvar at sørge for, at vi ikke kaster dem ud over redekanten, før vi er sikre på, at vingerne kan bære.
Jeg tænker, at valgretsalderen er præcis der, hvor den skal være, men det er ud fra, at vi i forvejen stiller så mange store krav til vores unge mennesker.
Alternativet har selv været inde at kigge på, om der skulle gøres noget ved karakterræset, fordi vi presser dem.
Hvorfor skal de så til at tage ansvar for noget så stort lige nu, lige præcis i den alder, hvor de er ved at modnes?
Altså, det er ikke nogen hemmelighed, at det er omkring 18-20-årsalderen, frontallapperne falder på plads, og at det jo sådan set er derfra, de kognitive evner er styret.
Så i bund og grund kunne vi have brugt mange ord på at sige, hvad man ellers må som 18-årig eller som 17-årig med en codriver ved siden af.
Alle de ting er sagt, men vi tror på, at valgretsalderen er der, hvor den skal være, fordi det er nu, som 18-årig, man er ved at være klar til at træffe de valg.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Men tror ordføreren, at der, hvis vi før et europaparlamentsvalg, kommunalvalg eller regionsvalg virkelig gjorde en indsats i skolen, i samfundsfag, for at klæde de unge på til valget, måske kunne være en mulighed for, at vi kunne gøre dem klar til at kunne stemme lidt før?
Morten Vehl (DD), 2024-01-31:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, vi kan gøre mange ting for at klæde dem bedre på, men om vi når dertil, at man er i stand til hundrede procent at forstå, hvad det egentlig er, man siger ja til, er jeg faktisk ikke så sikker på.
Jeg spurgte min egen datter på 14 om det her, da vi sad ved middagsbordet her den anden aften, og hun sagde: Far, jeg kan godt være med i det her, for jeg stemmer på dig.
Så tænkte jeg: Ja ja, bare vent, til du starter i gymnasiet – så har det jo ændret sig.
Det viser jo lidt om, hvor påvirkelige de unge mennesker rent faktisk er, og hvor hurtige de er til at skifte mening.
Så jeg er ikke sikker på, at de er klar som 16-årige, og derfor holder vi fast i, at de skal være 18 år.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Ja, men jeg tror også, vi er mange voksne, der er ikke altid er helt klar over, hvad det er, vi stemmer på.
Men man kunne jo blive klogere.
Man kunne f.eks. lave et ordentligt forsøg, hvor man prøvede det til et kommunalvalg eller EU-valg og gjorde det lidt videnskabeligt, så man målte på, om eleverne føle sig klar.
Hvis vi foreslog et ordentligt forsøg, som skulle gøre os alle sammen klogere, og hvor vi kunne sige, at hvis vi ikke blev det eller ikke syntes, det var godt nok, kunne vi bare droppe det igen, ville det så eventuelt være noget, som ordførerens parti kunne stemme for hen ad vejen?
Morten Vehl (DD), 2024-01-31:
Jeg kan næsten sige med sikkerhed, at vi ikke tror på, at det skal være i forbindelse med et europaparlamentsvalg, fordi det er så nuanceret, som det er.
Det er jo svært selv for voksne mennesker at forstå et europaparlamentsvalg, hvis vi nu skal være helt ærlige.
Så man skulle i hvert fald starte et andet sted.
Men det er jo en snak, man så kan sætte sig ned og begynde at tage.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet, og tak for talen og for at dele refleksionerne med os.
Jeg er glad for, at ordføreren synes, det er en spændende debat.
Det synes jeg bestemt også det er.
Jeg kan ikke se argumentet for, at unge skulle være mere påvirkelige end ældre i den henseende.
Danmarksdemokraterne siger, at man er åben for debatten og for at finde andre måder at få unge med i vores demokrati på.
Jeg vil gerne spørge, om det er nogle overvejelser, som ordføreren vil kunne dele?
Ville vi kunne mødes omkring kommunalvalg, eller kunne man se på et ungeborgerting eller en kommission, der kan kigge på det her spørgsmål?
Morten Vehl (DD), 2024-01-31:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg sidder på kontor lige ved siden af formanden for vores ungdomsparti, og han har jo været fuldt engageret her i forbindelse med skolevalget.
Det at følge de unge her op til et skolevalg har faktisk været enormt interessant og har også givet mig rigtig meget.
Jeg har været inde og sparre med vores ungdomsformand et par gange, også op til debatten her i dag, så en debat og en snak er noget, vi er klar på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Det glæder mig rigtig meget, hvis vi kan tage debatten sammen.
Det ville jeg ønske at flere partier egentlig var med på.
Vi havde debatten for mange år til tilbage i Folketinget, og jeg ved, at også SF fremsatte et forslag i sidste valgperiode omkring nogle andre valg, så det er godt at se, vi har debatten.
Men jeg savner måske at høre mere om Danmarksdemokraternes position.
Hvilke initiativer ser Danmarksdemokraterne man kan tage for at inddrage unge i vores demokrati?
Morten Vehl (DD), 2024-01-31:
Jeg synes jo et eller andet sted, at vi er i fuld gang, i og med at vi netop har skolevalget og har mulighed for, at folk kan komme og besøge stedet her og få oplysning.
Der foregår allerede rigtig meget i skolerne i dag, så jeg er egentlig fortrøstningsfuld, i forhold til hvor vi er på vej hen.
Mads Olsen (SF), 2024-01-31:
Jeg vil også starte med at takke for en rigtig god tale.
Kan ordføreren ikke sætte lidt ord på, hvorfor han ikke mener det samme?
Morten Vehl (DD), 2024-01-31:
Det var jo sådan set det, jeg forsøgte at sige i talen, altså at jeg står og har indtaget den holdning, at vi i forvejen pålægger vores unge mennesker rigtig meget.
Så i forhold til at skulle til at lægge endnu mere på dem, hvad angår at træffe nogle valg i en alder, hvor nogle er modne til andre og andre ikke er, vil jeg sige, at jeg generelt set bare ikke tror på, at vi er der endnu.
Mads Olsen (SF), 2024-01-31:
Men mener ordføreren ikke, at en løsning på det kunne være at give unge stemmeret?
For jeg tror, at grunden til, at vi stiller så høje krav til de unge, er, at unge ikke har en stemme.
Kan ordføreren ikke sætte lidt flere ord på, hvorfor han mener, det er så stor en byrde for unge mennesker at skulle stemme?
Morten Vehl (DD), 2024-01-31:
Som ministeren også sagde tidligere, er det ikke en stor byrde at gå ned og sætte sit kryds.
Det er en byrde at bruge tiden på at finde ud af, hvor man skal sætte det, fordi der kræves rigtig, rigtig mange overvejelser, og jeg tror ikke på, at modenheden er der, før man bliver omkring 18 år.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-31:
Tak for det.
Der er slet ikke nogen tvivl om, at det har været en rigtig god debat, der har været indtil nu, og tak til Alternativet for forslaget om ændring af valgretsalderen til 16 år.
I Det Konservative Folkeparti ser vi faktisk rigtig positivt på intentionen om, at flere bør deltage i valghandlingen, og jeg synes, det er rigtig flot planlagt, at forslaget fremsættes netop nu, hvor der er flere end 71.000 elever fra 8. til 10. klasse, der er med i skolevalget.
Skolevalget har til formål at give eleverne erfaring med de politiske partier, der opstiller til Folketinget, og hvordan man kan danne sig en politisk holdning.
Så langt, så godt, og det er virkelig godt, at unge engagerer sig politisk og afprøver forskellige synspunkter i forskellige debatter, der foregår rundt omkring på de over 700 skoler, der faktisk deltager.
Men at sænke valgretsalderen fra 18 år til 16 år til Europaparlamentsvalget ønsker vi ikke, og derfor bakker vi ikke op om beslutningsforslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-31:
Ordføreren nævner klima som en årsag til, at unge skal have stemmeret tidligere, fordi ældre mennesker åbenbart ikke har forstået det, og at det har de unge – hvis jeg nu skal konkludere på, hvad ordføreren siger.
Jeg bliver nogle gange lidt indigneret over den der argumentation, ikke så meget på grund af min alder, men på grund af at jeg ligesom mange andre på min alder er far, og hvis man tillader sig at have en anden holdning til det og ikke har den der dommedagsholdning til klimaet, som nogle har, så bliver man ofte skudt i skoene, at det er, fordi man er ældre.
Men forestillingen om, at jeg skulle sætte børn i verden – mine døtre er 7 år og 10 år – og ikke gerne vil overlevere en god klode til dem, synes jeg er frygtelig fordomsfuld af de mennesker, som fremfører aldersargumentet i klimadiskussionen.
Kan ordføreren ikke se, at det nogle gange kan blive lidt hyklerisk at bruge det som argumentation?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-31:
Mange tak.
Også tak til både sundhedsministeren og de ordførere, der er dukket op i dag, så vi kan drøfte et rigtig, rigtig vigtigt emne, for det er nemlig specialiseret palliation.
Det er et alvorligt emne, som vi i Danmarksdemokraterne har indkaldt til en forespørgsel om, for det handler jo om den sidste tid i ethvert menneskes liv.
Specialiseret palliation er lindring af smerter hos mennesker med en svær og kompleks helbredstilstand.
Smerterne kan både være af fysisk, psykisk, social som åndelig karakter, og det er mennesker, som er meget sårbare, og som har brug for hjælp til at sikre mindst mulig lidelse i den svære livssituation, de som menneske og pårørende står i.
Alle mennesker fortjener et værdigt liv uanset alder og postnummer, og uanset hvor længe de har tilbage af livet.
I 2020 fremlagde Rigsrevisionen en beretning om adgangen til specialiseret palliation.
Her fandt Rigsrevisionen det bl.a. utilfredsstillende, at regionerne ikke har sikret, at patienter med livstruende sygdomme ved behov har adgang til specialiseret palliation.
Det er vigtigt, at vi også her i Folketinget og i regeringen følger op på den beretning, og derfor har vi indkaldt ministeren og partierne til debat her i salen i dag.
Jeg ser rigtig meget frem til debatten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-01-31:
Tak for det.
Og tak for besvarelsen, og også tak til Danmarksdemokraterne for at rejse forespørgslen.
Jeg er enig i, at det er et vigtigt tema, som også godt kan tåle en drøftelse her.
Jeg synes jo egentlig, at det er lidt besynderligt, at vi taler om specialiseret basal palliation, for jeg synes, at palliation er palliation, og når vi bliver flere og flere ældre, er der også flere, der skal have hjælp til at komme herfra.
Det er et livsvilkår for nogle af de mennesker, som skal herfra.
Vi er ikke alle sammen så heldige, at vi lukker øjnene og bare ikke vågner næste morgen, så derfor skal der også noget mere til.
Det, Rigsrevisionen peger på, er jo, at vi er bedst til at løse den her opgave i forhold til kræftpatienter, men at vi er dårligere til at løse den i forhold til andre patientgrupper, så giver det ikke mening, at vi ligesom også tager palliation ud af en kræftplan V og i virkeligheden tager den her drøftelse isoleret set og ser på, hvordan vi så gør det her, så vi lever op til Rigsrevisionens forventninger?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Jeg er ikke enig i, at palliation bare er palliation.
Der er stor forskel på, om man har behov for specialiseret palliation i forlængelse af f.eks. et ophold på et hospice, eller om der er tale om patienter, som mere har behov for at kunne få dækket den basale palliative indsats i regi af bl.a. den kommunale sygepleje, den praktiserende læge og andre, der kan spille en rigtig vigtig rolle.
Det er derfor, jeg synes, det er vigtigt, at vi ser på området som helhed, og som jeg også tydeliggør her i dag, er det ikke afgrænset til kun at skulle komme kræftpatienter til gavn, for der er ganske rigtigt mange andre patientgrupper, som også har brug for og vil have gavn af, at vi styrker det palliative område som helhed, og det er det, vi har sat os for med det faglige forarbejde, som Sundhedsstyrelsen nu er sat i spidsen for.
Per Larsen (KF), 2024-01-31:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at møde op og deltage i debatten her, og også tak til fru Marlene Harpsøe for at rejse den her forespørgselsdebat.
Det er et utrolig vigtigt område.
Men da jeg så gennemgik området, kom jeg til at kigge lidt på ambitionsniveauet i forhold til den ambition, som regionerne har, om, at man skal tilbyde specialiseret palliation senest inden for 10 dage, og at man har en målsætning om, at det er okay, hvis der er 90 pct., der så opnår at få et specialiseret tilbud tilbudt inden for 10 dage.
Jeg synes faktisk, at det ambitionsniveau lige er lidt slapt, for jeg synes jo, at når der er nogle, som har behov for at få et tilbud om specialiseret palliation, så skal de sådan set have det så hurtigt som overhovedet muligt, og det skal ikke kun gælde for 90 pct.; det skal i min optik gælde for alle.
Hvordan ser ministeren på det ambitionsniveau?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Det er jo i sig selv lidt interessant, at et fremtrædende regionsrådsmedlem synes, at regionernes indsats ikke er ambitiøs nok.
Regionerne har taget en række initiativer, men som jeg også klart tilkendegiver, synes jeg ikke, det er nok.
Vi synes fra regeringens side, at der er behov for at styrke det palliative område.
Og en af de udfordringer, vi i dag kan se, er, at der er for mange patienter, som bliver henvist meget sent i deres sygdomsforløb, på trods af at Sundhedsstyrelsen klart anbefaler, at palliative indsatser faktisk bliver iværksat så tidligt og så hurtigt som muligt.
Det mener jeg er noget af det, vi skal have sat ind over for, og det er også det arbejde, som er i gang.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-31:
Vi har jo i Danmarksdemokraterne sat det på dagsordenen på grund af den beretning, der foreligger, med en skrap kritik, vil jeg mene, men også på grund af, at vi rundtomkring på landets hospicer kan se, at der mangler pladser, så der er folk, der når at dø, mens de er på venteliste.
Den her målsætning om, at alt er godt, hvis bare 80 pct. når at få et specialiseret tilbud, inden de dør, synes jeg faktisk er under al kritik, og det må vi kunne gøre bedre.
I Danmarksdemokraterne har vi jo i vores finanslovsudspil for 2024 afsat 142 mio. kr. til netop at sikre flere hospicepladser.
Så hvor er regeringen i den sag?
Og vil regeringen også bidrage til at sikre flere hospicepladser?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Jeg er enig i, at der blev fremsat en række kritikpunkter, og jeg prøver i dag også blot sådan i al fairness over for landets regioner at redegøre for nogle af de initiativer, som regionerne rent faktisk også har taget for at følge op på kritikken.
For det er selvfølgelig vigtigt, og jeg siger også, at det er godt, men det er jo ikke lige med, om det er godt nok.
For jeg mener, at der er et yderligere behov for at styrke det palliative område, og jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke kun begrænser os til at snakke specialiseret palliation eller hospice for den sags skyld, men at vi skal have fokus på hele området som helhed.
Der er jo også rigtig mange, der har et stort ønske om at få lov til at tilbringe den sidste tid ikke på et hospice, men i eget hjem, og det kræver også, at vi som samfund bliver langt bedre til at kunne tilbyde udgående specialiserede palliative indsatser, altså ud i borgerens, patientens, eget hjem, for på den måde også at kunne være med til at opfylde, at flere får de ønsker opfyldt, som man har til den sidste tid.
Og det er noget af det, vi som sagt har fokus på i forbindelse med arbejdet med kræftplan V, hvor vi fra regeringens side har afsat 600 mio. kr. årligt til en kommende kræftplan, hvilket i øvrigt er det største beløb, der nogen sinde har været afsat til en kræftplan.