runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Dansk Folkeparti mener følgende om forslag L 230 om det såkaldte Marrakeshdirektiv: Forslaget indeholder faktisk nogle gode tiltag, men samtidig er direktivet også noget, der vækker bekymring hos os, og det bliver påpeget i høringssvarene.
Alle former for tiltag, der giver folk med syns- og læsehandicap de samme muligheder for at tilgå litteratur, bakker vi op, specielt da de her grupper er stærkt voksende.
Hvorfor skal de ikke have mulighed for de skønne oplevelser, man kan få via litteraturen?
Vi kender jo alle den fornemmelse, når man har læst en god bog, og hvordan man bagefter danner sig et godt indtryk i hovedet af det, man har læst.
Her har vi endnu et eksempel, hvor EU via et direktiv blander sig i noget, der fungerer.
Det er nu sjovt, at hver gang noget fungerer i Danmark, skal EU blande sig, og tit fører det ikke noget godt med sig.
Vi forstår godt, at det vækker bekymring hos forfatterne og rettighedsindehaverne, om de får en stor nok kompensation, da antallet af syns- og læsehandicappede er stærkt stigende.
Samtidig skal der også være en kompensation til forfatterne og rettighedsindehaverne, så de ønsker at producere litteratur, både i tekst og tale, som giver de synsog læsehandicappede de samme muligheder som os andre.
Samtidig, hvis de nu har produceret noget materiale, skal det være sådan, at der ikke gives mulighed for at kopiere eller producere noget tilsvarende.
Vi forstår også godt bekymringen hos syns- og læsehandicappede.
De undrer sig over, at kompensationen, som forfatter og rettighedsindehaver skal have, betyder, at der kunne blive produceret færre materialer, og samtidig gør det dyrere at benytte sig af litteraturen, da meget vil komme via de kommercielle tjenester og mindre via de gratis tjenester, der findes i dag.
Så vi stemmer for forslaget, men vi vil samtidig opfordre ministeren til at indarbejde de kritiske bemærkninger fra høringssvarene i det endelige lovforslag.
Mogens Jensen (S), 2018-05-02:
Som formanden sagde, handler det her lovforslag om, hvordan vi i Danmark skal implementere det såkaldte Marrakeshdirektiv.
I Marrakeshdirektivet fastlægger man retningslinjer for, hvordan personer med syns- eller læsehandicap, herunder ordblinde, får bedre adgang til litteratur i form af lydbøger og andre former for materialer, ved at der gennemføres ændringer i bl.a. ophavsretsloven på baggrund af direktivet.
Det omfatter også den udveksling af materialer, der sker på tværs af EU, og i øvrigt andet beskyttet materiale i den sammenhæng.
Grundlæggende er det selvfølgelig meget vigtigt og dermed også positivt set med Socialdemokratiets øjne, at vi giver bedre adgang til litteratur for personer med syns- eller læsehandicap, for det sikrer jo, at de mennesker i vores samfund kan deltage med læsning og viden på samme måde som personer, der ikke har de her handicap.
Samtidig lægger den danske implementering af det her op til, at vi benytter direktivets muligheder for at fastsætte en kompensation til de rettighedshavere, hvis materiale fremover gøres tilgængeligt for personer med syns- eller læsehandicap, hvilket selvfølgelig også er væsentligt og hører helt inden for dansk ophavsretstradition.
Så grundlæggende synes Socialdemokratiet, at lovforslaget er godt, fordi det sikrer bedre muligheder for adgang til litteratur for personer med syns- eller læsehandicap, herunder ordblinde, og det gøres på en balanceret måde, hvor der altså også tages hensyn til rettighedshaverne, og den balance, der er fundet i hensynet til de syns- og læsehandicappede og rettighedshaverne, synes vi er fornuftig i forhold til den måde, lovgivningen gennemføres på.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-02:
Jamen nu er traktaten jo sådan set ikke et EU-spørgsmål.
Det er jo meget bredere.
Vi har bare valgt, at det er i EU-regi, at man har ratificeret den her traktat.
Så mener Dansk Folkeparti, hvis det nu havde været en national kompetence, at Danmark så skulle have tiltrådt Marrakeshtraktaten?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-02:
Tak for spørgsmålet.
Det helt korte svar på spørgsmålet er ja.
Jeg mener bestemt, det er fornuftigt, at læger kan videreuddanne sig og på den måde specialisere sig i forskellige grene inden for medicin.
Sådan har det været i mange år.
Jeg har ikke hørt nogen udtrykke ønske om at ændre på det, men det kan være, det er det, jeg skal høre fra spørgeren i dag.
Jeg har også i min ministertid godkendt et nyt speciale i Danmark, nemlig i akutmedicin, som længe har været et ønske, og hvor der også har ligget en faglig vurdering fra Sundhedsstyrelsens side.
Jeg mener også, at den lægelige videreuddannelse er med til at sikre, at lægerne har relevante kompetencer inden for deres speciale, hvilket dermed også er med til at sikre en tryghed for patienterne og en behandling af høj kvalitet i Danmark.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-02:
Tak for det.
Vi er da for så vidt enige om, at tingene er glædelige, og at vi fik en aftale, som virkede godt, og jeg forstår også ganske udmærket, at ministeren ikke har lyst til at kigge bagud og dvæle ved fortiden, som jeg vist hørte det.
Jeg tror, der er mange fra jasiden, som har det fuldstændig på samme måde, men vi på skeptikersiden hæfter os jo selvfølgelig ved, at ministeren nu så to gange inden for 10 minutter har understreget, at ingen på jasiden egentlig præcis vidste, hvad det ville betyde.
Indrammer det egentlig ikke ret godt hele problematikken omkring skræmmekampagner, nemlig det forhold, at man ikke vidste præcis, hvad det her ville medføre, og at man måske så netop derfor havde en intensiveret kampagne for at udmale det værst tænkelige billede?
Hvis jeg sådan skal tænke lidt tilbage, husker jeg jo, at Socialdemokratiet havde en plakat, hvor der var en lille pige med rottehaler og en tekst, der hed: Hjælp politiet med at optrevle pædofile netværk.
Det var underforstået, at stemte man nej, ville de pædofile overrende Danmark.
Igen var det underforstået, at stemte man nej, ville man skade politiet.
Selv om ministeren selvfølgelig ikke skal tages til indtægt for alle de her enkelte eksempler på skræmmekampagner, synes jeg dog også lige, at Margrete Auken fra SF ligesom tog bundmedaljen, om man så må sige, ved på TV 2 News at påstå, at et nej ville betyde flere handlede kvinder i Istedgade.
På det tidspunkt stod ministeren jo sådan set skulder ved skulder med de her mennesker, og hvis ikke det her var en skræmmekampagne, hvad ville ministeren så kalde det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Jeg er enig i, at man klart og tydeligt sagde, hvilke konsekvenser det kunne få.
For ingen, heller ikke i denne sal, kunne vide noget som helst om, hvordan det ville gå efter en afstemning.
Det kunne vi ikke vide.
Vi kunne håbe, at Kommissionen og Parlamentet ville hjælpe os til at få en aftale, men da vi gik hen og satte vores kryds i december, så vidt jeg husker, 2015, var virkeligheden jo, at vi ved et nej var ude af Europol.
Så er jeg bare rigtig glad for, at det lykkedes at forhandle en aftale hjem, og derfor køber jeg ikke hele fortællingen om skræmmekampagnen, for så kan man diskutere, om den ikke var på begge sider osv.
Jeg er nok bare ikke så god til at dvæle så meget ved, hvad der er sket for over 2 år siden, for det var virkeligheden.
Vi havde en diskussion, der kom et resultat, og så tog regeringen jo arbejdstøjet på og fik lavet en aftale, der gør, at dansk politi fortsat har de muligheder, de har.
Det synes jeg jo vi skal glæde os over er virkeligheden i dag her i maj 2018.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-02:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at jasiden op til afstemningen om afskaffelse af retsforbeholdet i 2015 har ført en skræmmekampagne, set i lyset af at dansk politi fortsat kan søge – og har søgt – i Europols database ligesom før afstemningen om afskaffelse af retsforbeholdet?
Er ministeren enig i, at jasiden op til afstemningen om afskaffelse af retsforbeholdet i 2015 har ført en skræmmekampagne, set i lyset af at dansk politi fortsat kan søge – og har søgt – i Europols database ligesom før afstemningen om afskaffelse af retsforbeholdet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Det vil jeg takke for.
Jeg har i hvert fald på intet tidspunkt haft et ønske om at lave nogen skræmmekampagne, men jeg vil heller ikke lægge skjul på, at jeg var alvorligt bekymret, da vi diskuterede det i 2015, for hvilken betydning ville det få, hvis vi stemte nej.
Så er det bare sådan, som jeg også har sagt tidligere i dag, at Dansk Folkeparti var dygtige, for man havde set i krystalkuglen, at der ville være en dygtig regering, der efterfølgende fik det her forhandlet hjem, og det fik vi, og det synes jeg vi skal glæde os over.
Det, der er vigtigst for mig, er, at vores politi fortsat kan gøre det her, og det glæder jeg mig over.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-02:
Jeg synes, det er godt, at vi i hvert fald er kommet så langt, at ministeren har tilkendegivet en vis selvrefleksion over forløbet omkring folkeafstemningen og måske også en vis bondeanger over forløbet.
Det er vi glade for i Dansk Folkeparti, og vi håber, at det får en effekt på fremtidige afstemninger, for modsat ministeren er jeg ret sikker på, at der nok må komme en eller flere på et tidspunkt, men om det så kommer til at handle om det ene eller det andet, så vil jeg huske de vise ord, som justitsministeren er kommet med i dag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Jeg tror, det er vigtigt, for vi har alle sammen, uanset hvor vi har stået historisk i nogle diskussioner om en afstemning osv., en fælles interesse i at få afklaret, hvad vores udfordringer er her og nu, om der er nogen reelle udfordringer på nuværende tidspunkt, hvad de kan rulles ud til, og hvor langt man kommer med Quest.
At få de spørgsmål besvaret vil gavne og være til vores fælles bedste.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-02:
Det tilsagn skal ministeren i hvert fald have mange tak for, for det kunne være rigtig interessant at vide, hvor vi er henne i forhold til spørgsmålet om Quest.
Faktum er jo, at det ikke ser ud til at have flyttet noget på søgeviljen eller søgevilligheden, at de folk, der søger, får deres lønseddel et andet sted fra.
Så er spørgsmålet også, om det reelt set vil have nogen betydning i forhold til Quest.
Men tak til ministeren for tilsagnet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Jeg nævnte det også blot, fordi jeg blev spurgt til, om der overordnet var nogle forskelle osv.
Og så er jeg enig, men jeg har ikke en kinamands chance for at have en dialog om det her på 25-30 sekunder, men jeg vil sige, at vi jo på et tidspunkt i hvert fald havde en drøftelse i ministeriet, hvor spørgeren var til stede, og hvor vi diskuterede det her.
Hvad er status, hvor langt er vi kommet, og hvad sker der med det projekt, der har kørt?
Det er jeg ikke opdateret på nu, men jeg synes, at det kunne være meget relevant måske lige at tage en ny runde på det.
Jeg kunne måske sende noget over, hvis jeg får et spørgsmål fra spørgeren.
Jamen i en EU-afstemning kan man også sige at Dansk Folkeparti og Enhedslisten står skulder ved skulder, og jeg tror ikke, at spørgeren vil bryde sig om, at man så bliver sat i samme bås i forhold til al politik.
Jeg skal ikke stå her og redegøre for, hvad andre partier har sagt og gjort og ment i en kampagne, jeg vil bare sige, at det, jeg sagde tidligere, var, at vi ikke kunne vide, om vi kunne få en aftale.
Altså, vi er nødt til at sige, at alle handlinger har konsekvenser, og når man stemmer nej, stemmer man nej til at blive en del af retsforbeholdet.
Så har vi stemt nej til at kunne vælge selv.
Så glæder jeg mig sammen med spørgerens parti over, at vi har en Kommission og et Parlament, der faktisk gerne ville have os med, så vi kunne lave en god aftale, og vi har fået en god aftale, og det er bare det, der er vigtigst for mig.
For fortiden er fortid, men det, der er vigtigst for mig, er, at politiet fremadrettet har ordentlige og gode redskaber til at arbejde med.
Det synes jeg er vigtigt og godt.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-02:
Det er vi enige om er vigtigt.
Men nu hæfter jeg mig igen ved, at ministeren siger, at man på det tidspunkt ikke vidste, hvad der ville ske.
Hvorfor sagde man så ikke det?
Men den tvivl havde man jo ikke fra jasiden.
Der var det jo fuldstændig definitivt, at et nej ville betyde, at en aftale altså var fuldstændig umulig, bum, basta, der kunne ikke gøres noget, og der viste både den efterhånden så mange gange omtalte krystalkugle, men, hvad kan vi sige, også de politiske realiteter, at det jo rent faktisk godt kunne lade sig gøre.
Ville det ikke have klædt jasiden at have været lidt mere jordbundne og have sagt: Vi ved ikke, hvad der kommer til at ske, men alt er sådan set tænkeligt?
Jeg tror, det var det, der provokerede rigtig mange mennesker, inklusive nejsiden.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Jo, det kunne noget jo tyde på, hvis man kigger på Rockwool Fondens forskning, men derfra og så til at sige »alle« er der alligevel et stykke vej.
Det er jo en diskussion, man kan have, havde jeg nær sagt, til solen brænder ud, for hvornår er det, vi sætter en grænse for, hvor meget vi lader os registrere som mennesker.
Men jeg kan jo ikke tage menneskerettighederne ud af ligningen.
Altså, jeg kan jo godt synes en hel masse, men jeg kan jo ikke tage virkeligheden ud af ligningen, og derfor er det lidt svært for mig at tage det ud af ligningen, og det bliver svært inden for den del af menneskerettighedskonventionen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-02:
Tak for det.
Når jeg har taget sagen op, er det, fordi Rockwool Fonden for nylig har lavet et meget spændende forskningsprojekt, der viser, at personer, der har haft deres dna opbevaret i det dna-register, som politiet i øjeblikket har, efter en årrække med det her dna liggende har 20 pct. færre domme i bagagen.
Det er selvfølgelig interessant, al den stund at det så viser sig, er et dna-register er kriminalpræventivt, altså bremser ny kriminalitet, fordi de folk, der kommer i det, simpelt hen har mindre lyst til at løbe risikoen for at blive snuppet i at lave en ny kriminalitet.
Det er sådan set glædeligt.
Så er der så en overvejelse om – og det støtter vi helhjertet i Dansk Folkeparti – at man begynder at udtage dna fra hele den danske befolkning, som man har et fuldt dna-register, fordi vi jo nu ved, at det har en kriminalpræventiv effekt, og det er jo noget, som mange snakker om hele tiden, altså at vi skal gøre det præventive, vi skal gøre det, der virker, vi skal gøre det, før forbrydelsen opstår.
Så må det være guds gave til dansk politi og til os, der ikke kan lide kriminalitet, at der er de her muligheder med et dna-register.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at i forhold til folk, der så alligevel går over stregen, krydser linjen, har politiet bare nogle bedre redskaber til at komme efter dem.
Det synes vi er positivt.
Så er der diskussionen om menneskerettighederne, og der synes jeg at det er helt fint at ministeren uddyber skrift.
Det synes jeg ikke er et emne, der lige nu og her egner sig særlig godt til Folketingssalen, men jeg synes bare, at det er interessant at få belyst de positive effekter, der er i det.
Så derfor vil jeg slutte af med at spørge ministeren: Sådan oprigtigt – menneskerettigheder til side, forpligtelser til side – kan ministeren ikke se, at der vil være nogle fantastiske muligheder for et tryggere Danmark, ministeren har jo udnævnt sig selv til tryghedsminister, ved at sørge for, at flere mennesker kommer i det her register?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Borgerne skal jo kunne føle sig trygge i Danmark, og jeg kan forstå, at spørgeren med et obligatorisk dna-register sigter til en ordning, går jeg ud fra, hvor der udtages dna-materiale fra alle nyfødte eller løbende fra samtlige danskere, f.eks. ved fornyelse af pas eller lignende.
Det følger af Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8, at enhver har ret til respekt for sit privatliv, og at myndighederne kun kan gøre indgreb i denne ret, hvis det er nødvendigt i et demokratisk samfund, f.eks. af hensyn til den nationale sikkerhed, den offentlige tryghed eller for at forebygge uro eller forbrydelser.
Det er Justitsministeriets vurdering, at et obligatorisk register for alle danskere næppe ville kunne gennemføres inden for rammerne af artikel 8.
Jeg ved så, at spørgeren har stillet en række skriftlige udvalgsspørgsmål om lige præcis det emne og bl.a. bedt mig om min vurdering af, hvorvidt et obligatorisk register vil stride mod Danmarks internationale forpligtelser.
Så det vil spørgeren snart få et uddybende skriftligt svar på.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-02:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om et obligatorisk dna-register for alle danskere?
Hvad mener ministeren om et obligatorisk dna-register for alle danskere?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Jeg har for få timer i døgnet til at bruge nogen som helst minutter på at sætte mig ind, hvad nejsiden brugte af argumenter op til en afstemning.
For jeg synes, det er uinteressant.
Så jeg ved ikke, om jeg kan skyde igen og komme med noget godt her, altså om der også var nogle argumenter der.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke på noget tidspunkt har ønsket at føre en skræmmekampagne.
Dét er jeg glad for.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-02:
Jamen igen: Det er vigtigt, og vi er enige på det punkt her.
Men når man nu ser på det her uskønne forløb, der var op til den her afstemning, så tænker jeg også på, at det giver mindelser.
Jeg er efterhånden en gammel mand, og jeg kan huske, hvordan det eksempelvis var i år 2000, da der blev stemt om tiltrædelse til euroen.
Og da var kampagnen jo endnu mere intens for jasidens vedkommende: Det ville være den totale undergang, og Danmark ville jo nærmest kunne sammenlignes med Somalia, hvis vi stemte nej.
Og der gik tingene jo – på mirakuløs vis – ganske anderledes, og det var så igen den her krystalkugle, hvor DF jo så åbenbart havde et godt kig ned i den.
Så kommer retsforbeholdsafstemningen, og så kigger jeg selvfølgelig også ind i fremtiden.
Jeg ved godt, at de tidligere spørgere har været lidt inde på det samme emne.
Kan vi forvente den samme skræmmekampagne fra jasiden ved eventuelle kommende afstemninger, hvor vi ikke ved, hvad der kommer til at ske?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Man kan godt have samme syn på en sag, men forskellige argumenter og bevæggrunde.
Derfor: Jeg skal tages til indtægt for, hvad jeg siger, og hvad mit parti mener, og jeg skal ikke tages til indtægt for, hvad alle mulige andre partier, som måtte mene det samme sådan i forhold til et ja, gør.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi erkender over for hinanden, uanset om man gik ind for et ja eller nej dengang, at når man siger nej, så er man ude, og så er man afhængig af andres nåde.
Så jeg glæder mig bare over, at viljen var der til, at vi kunne få en aftale.
Det er det, jeg synes er vigtigt i dag, altså at vi jo har fået en god aftale.
Det synes jeg er supergodt, det er godt for dansk politi.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-02:
Altså, det der spørgsmål om Quest har efterhånden antaget sådan en nærmest mytologisk karakter,
synes jeg.
Altså det er sådan det store dyr i åbenbaringen.
Og det kunne egentlig være rart at vide noget om, hvad det er, det kan.
For sådan som jeg har forstået det, vil de oplysninger, som efterretningstjenesterne indleverer til EIS-systemet, ikke være umiddelbart tilgængelige for personer, som står ude i felten.
Altså, det, man vel må kunne forvente, er, at man kan få en eller anden adgang til SIS, og så har man måske i bedste fald en eller anden form for funktion med no hit eller hit.
Og så skal man alligevel ringe videre i systemet.
Så jeg kan da godt umiddelbart se, at det er finurligt, at man kan slå et eller andet op på de her smartphones og iPads.
Men hvis man alligevel derfra skal videre til en kontorist et eller andet sted, som så kan foretage det egentlige opslag, hvor vedkommende henter de egentlige oplysninger, så er spørgsmålet, om det i virkeligheden er et mellemled, der gør tingene mere besværlige.
Jeg er simpelt hen i tvivl om det.
Jeg ved ikke, om ministeren kan løfte noget af sløret for den der prøveudrulning af Quest i Spanien og erfaringerne med det.
Det tør jeg ikke svare på.
Det kunne være rart at vide, fordi det efterhånden har antaget de der mytologiske dimensioner, og jeg må indrømme, at jo mere vi hører om det der Quest, desto mere – jeg vil ikke sige skeptisk, for man skal jo ikke være skeptisk over for ny teknik pr. definition – i tvivl bliver jeg om, hvad det egentlig er, den kan.
For det er jo indlysende, at alle de oplysninger, der ligger i EIS, ikke kan blive umiddelbart tilgængelige for enhver betjent i Danmark, uden at det i hvert fald får nogle konsekvenser for, hvad det er for nogle informationer, man leverer ind i systemet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Jamen nu har vi jo netop fået en god aftale, som jeg er rigtig glad for at vi har fået, med Europol.
For det var jo ikke givet på forhånd, da vi skulle i gang.
Og det lykkedes jo som sagt kun på grund af stor velvilje.
Og det er helt afgørende for vores politi – og det er spørgeren og jeg sikkert også enige om – at vi har det her samarbejde, og det er jeg rigtig godt tilfreds med.
Og så glæder jeg mig over, at det var muligt at forhandle og at møde så stor en velvilje.
I forhold til det, som spørgeren konkret spørger om, altså om jeg kan pege på et punkt, hvor vi har færre redskaber, er der ikke noget, hvor jeg her og nu tænker, at det har en betydning.
For der er noget med en bestyrelsespost og stemmeret, og det er jo ikke det, der afgør politiets indsats.
Det tror jeg vi er fuldstændig enige om.
Så er det klart, at det, jeg selvfølgelig vil holde øje med, er, hvad der vil ske på sigt.
Vi har talt om det her med, at man står og kigger på sin smartphone – som det projekt, der har kørt i Spanien – og hvad vil det så betyde, at Danmark ikke bliver en del af det?
Der vil jo blive en forskel.
Men jeg vil ikke stå her i dag og male et skræmmebillede, for jeg ved jo ikke konkret endnu, hvad det vil få af betydning.
Men det er vel der, forskellen ligger, for ellers lykkedes det jo at få så god en aftale, at det sådan set stort set er en til en.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-05-02:
Jeg siger tak til ministeren.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Her i Danmark bliver vilkårene jo sådan, at vi fortsætter ud fra den aftale, vi har, om, at vi stadig væk søger, og det gør vi via de nationale eksperter, som vi både har i Haag og i Ejby.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-05-02:
Ja, der må have været en del misforståelser i det, for den app, Quest, kan jo aldrig nogen sinde have EIS med i sit indhold, da det kun er den store terror og topkriminalitet, der indgår i det.
Så det kan jo kun være SIS og SIRENE, der eventuelt kan indgå i det.
Vil ministeren ikke sige, at det ikke er ret mange betjente, der får adgang til den app, når det kommer til stykket?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-02:
Det er fuldstændig rigtigt, at der lige pludselig er et meget misforstået rum i hele debatten, fordi vi kom til at tale om den enkelte.
For det er rigtigt, at det jo aldrig har været meningen, at hver enkelt betjent, altså hver eneste ansat betjent, skulle have den mulighed, men de betjente, der arbejder med området.
Og så skal hvert land jo så afgøre, hvilke betjente det er.
Nu er det så ikke aktuelt, for i forhold til den del, hvor man kan stå med sin smartphone, er vi jo ikke en del af det endnu – der kører et forsøgsprojekt i Spanien i øjeblikket.
Så det er vi ikke en del af.
Men det er fuldstændig rigtigt forstået, at det aldrig har været tanken, at alle betjente skulle have det, men de betjente, der har brug for det i deres arbejde.
Og det har givet anledning til nogle lidt trælse misforståelser.