Karina Adsbøl (DF), 2021-10-26:
Tak for det, formand.
Ja, det andet lovforslag gik også meget hurtigt, så det kan være, at man er blevet overrasket.
Det her lovforslag omhandler flere konsekvensændringer, som kan være lidt svære at gennemskue, i forhold til om der skulle være nogle uhensigtsmæssigheder i det.
Lovforslaget indeholder en række ændringer af retssikkerhedsloven, serviceloven og lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet.
Lovforslaget har for det første til formål at give social- og ældreministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om, at tilbud efter serviceloven indregner udgifter til visse former for sundhedsfaglige indsatser, der ydes som led i ophold på tilbuddet, i beregningen af taksten for tilbuddet.
Det der med at give en minister bemyndigelse her i Folketingssalen er jo ikke noget, vi har de allerbedste erfaringer med.
Ankestyrelsen bemærker, at udgifter efter sundhedsloven ikke er omfattet af reglerne om mellemkommunal refusion i § 9 c i retssikkerhedsloven, og hvorfor der i de få tilfælde, hvor der er adgang til mellemkommunal refusion for udgifter efter serviceloven, ikke vil være mellemkommunal refusion for den del af taksten, der udgøres af udgifter efter sundhedsloven.
Så hvordan defineres udgifter efter sundhedsloven?
Hvad er det præcis?
Der kan vel være snitflader, gråzoner.
Begrundelsen for fremsættelsen af lovforslaget er ifølge ministeren, at de manglende konsekvensændringer dels har givet anledning til tvivl i fortolkningen af reglerne om mellemkommunal refusion og forholdet til reglerne om visitationskompetence, dels giver et urigtigt indtryk på det sociale område af, at den kommune, hvor et tilbud er beliggende, i alle tilfælde pålægges udgifter i forbindelse med borgerens ophold på tilbuddet, som efterfølgende skal dækkes via mellemkommunal refusion.
Lovforslaget ændrer ifølge ministeriet ikke på fordelingen af opgaver mellem tilbud, kommuner og regioner, og der er derfor heller ikke tale om, at lovforslaget fastsætter eller ændrer, hvilke sundhedsydelser der skal leveres til borgere på botilbud i kommunen af beliggenhedskommunen.
Alligevel har ministeriet i overensstemmelse med Danske Regioner ønsket præciseret i lovforslagets bemærkninger, at sundhedsydelser, der efter gældende ret skal leveres til borgere på botilbud af beliggenhedskommunen, også efter forslagets vedtagelse vil skulle leveres af den pågældende kommune.
Jeg noterer mig også, at Danske Handicaporganisationer i sit høringssvar er bekymret for, at det her kan bidrage til, at kommuner hellere vil tilbyde ydelser og tilbud i egen kommune frem for at købe specialiserede ydelser i andre kommuner eller regioner, selv om det måske ville være bedre for borgeren.
Den bekymring deler vi sådan set også i Dansk Folkeparti, og derfor skal vi selvfølgelig også i udvalgsarbejdet havde stillet nogle opfølgende spørgsmål til det her lovforslag.
Vi har jo i blå blok fremsat et forslag til korrekt beregning af afregningspriser til ikkekommunale plejevirksomheder, hvor vi foreslår, at der etableres en uvildig kontrolenhed, der skal sikre korrekte og ensartede afregningspriser for ikkekommunale leverandører af ældrepleje.
Jeg ved ikke, om man måske kunne kigge lidt på, om det også er en ordning, man kunne bruge på det her område.
Jeg synes, at lovforslaget er meget uigennemsigtigt, og derfor vil jeg i udvalgsarbejdet stille en række opklarende spørgsmål for at blive lidt klogere, for det er et meget teknisk lovforslag.
Tak for ordet.
Okay, så hvis jeg forstår ministerens svar korrekt, deler ministeren ikke den bekymring, som Danske Handicaporganisationer har.
En anden ting, jeg gerne vil spørge til, er, at det her også er en række, kan man sige, tidligere aftaler, som indgår i det her lovforslag, så jeg skal bare lige høre: Er der noget aftalebelagt i det her lovforslag?
Altså, der er jo ungdomskriminalitetsnævnet med, og der er noget om udligning med, så det kunne jeg også godt tænke mig at få et overblik over.