runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2018-02-01:
Jeg synes jo, det er fair, at man anerkender, at man ikke har haft den viden.
Så kan man jo diskutere, om man burde have spurgt ind til det, og om man har et politisk ansvar for det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke er enig i, at man har benyttet den mest opdaterede viden, når man har brugt NLES4-modellen, på trods af at der ikke var usikkerhedsberegninger på den, for de samme usikkerhedsberegninger fandtes ikke på NLES3-modellen, og man har lagt NLES3 til grund for initiativer, også selv om der ikke var foretaget den usikkerhedsberegning.
Så når forskerne peger på, at den nyeste viden er samlet i NLES4, hvorfor er det så, at Enhedslistens ordfører ved bedre?
Og gør ordføreren i virkeligheden det?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Jeg synes lidt, at vi står i den situation, hvor den helt grundlæggende kritik, som Bjørn Molt Petersen fremfører, bliver negligeret.
Han siger, at den ikke er valideret, at den ikke er usikkerhedsberegnet.
Jørgen E. Olesen anerkender, at det burde man have gjort.
Bjørn Molt Petersen påpeger en helt grundlæggende fejl i modellen, som det bliver anerkendt af Aarhusforskerne eksisterer.
Jeg synes, det er det, vi skal forholde os til.
Det er jo en viden, vi alle sammen har fået, efter at Bjørn Molt Petersens rapport kom frem, og den viden synes jeg vi skal tage bestik af, fordi vi har en fælles interesse i at beskytte drikkevand, natur og havmiljø.
Carsten Bach (LA), 2018-02-01:
Tak for det.
Det kan faktisk blive meget svært at gøre det her kort – i hvert fald at gøre det lige så kort som Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, gjorde det.
Men jeg vil nu alligevel forsøge at gøre det ganske kort, for jeg mener i virkeligheden ikke, at det her er en diskussion, der bør foregå her i Folketingssalen.
Jeg mener, at det her er en akademisk diskussion.
Det er ganske givet korrekt, at der ikke tidligere er foretaget en usikkerhedsberegning på NLES4-modellen.
Det har jeg ikke nogen viden om, det havde jeg ikke nogen viden om, før Berlingske for nogle måneder siden begyndte at skrive om det, og det har jeg sådan set stadig væk ikke nogen viden om.
Vil det gøre en forskel, hvis vi nu får foretaget den her usikkerhedsberegning på NLES4-modellen?
Nej, det vil det ikke.
Men der vil så blive foretaget en usikkerhedsberegning af NLES5-modellen, har vi lige hørt miljø- og fødevareministeren sige.
NLES5-modellen er jo afløseren for NLES4-modellen, og NLES5-modellen vil blive introduceret i løbet af i år, og som jeg forstod det på ministeren vist allerede i foråret eller frem mod sommeren.
Emnet her er blevet vendt i et 5-7-timers langt samråd i Miljø- og Fødevareudvalget, og jeg kan bare sige det, som det er: Jeg ønsker ikke at tage del i en akademisk stedfortræderkrig, hverken i udvalgslokalet eller her i Folketingssalen.
Den akademiske diskussion må fortsætte i den såkaldte åbne workshop, som Aarhus Universitet har inviteret til og vist i øvrigt også inviteret medlemmerne af Miljø- og Fødevareudvalget til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Hvem har det endelige ansvar for, at de beregninger, der ligger til grund for en stor lovpakke, er korrekte?
Carsten Bach (LA), 2018-02-01:
Jeg ved ikke, hvem der har det endelige ansvar.
Jeg er sikker på, at Aarhus Universitet har ret, når de siger, at de i forbindelse med beregningerne til fødevare- og landbrugspakken gjorde opmærksom på, at NLES4-modellen ikke var usikkerhedsberegnet.
Den viden er ikke tilgået mig.
Igen mener jeg, at det er en akademisk diskussion, og usikkerhed, når vi nu snakker om usikkerhedsberegninger, går jo begge veje.
Usikkerhed kan betyde noget negativt eller noget positivt i den her sammenhæng.
Jeg mener igen, at det er en akademisk diskussion, som skal tages i et akademisk forum.
Jeg skal som politiker lytte til de forskere, der vil ytre sig om det, selvfølgelig, og det gør vi også, men bottom line er, at vi er nødt til at forholde os til den såkaldte forskningsbaserede myndighedsbetjening.
Det er den, der leverer den nyeste og mest opdaterede viden ind til ministeriet, som vi som politikere skal bruge.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Anerkender ordføreren, at det er den til enhver tid siddende miljøminister, der er ansvarlig for, at de beregninger, der ligger til grund for en lovpakke, er korrekte?
Carsten Bach (LA), 2018-02-01:
Ja, i den sidste ende er det jo selvfølgelig miljø- og fødevareministeren, der har ansvaret for, at det, der bliver fremlagt, er i orden og gennemregnet.
Det er også mit klare indtryk, at det, Aarhus Universitet har leveret både før og nu og vil levere efter den her diskussion, er fuldstændig i overensstemmelse med ordentlig forskningsmæssig etik, og at der ikke er noget, der, kan man sige, kunne have været gjort bedre eller anderledes i den forbindelse.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ordføreren anerkender, at det er ministeren, der har det endelige ansvar for, at det faglige grundlag er i orden.
Mener ordføreren så, at det er i orden, at en minister, der bliver stillet et simpelt fagligt indholdsmæssigt spørgsmål, bare henviser til et universitet i stedet for at svare?
Carsten Bach (LA), 2018-02-01:
Ja, det mener jeg.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Er det Liberal Alliances holdning?
Carsten Bach (LA), 2018-02-01:
Det er jeg ikke engang sikker på at ministeren vil være i stand til, selv om jeg ellers har stor tiltro til miljø- og fødevareministeren.
Det her er en akademisk diskussion.
Det er en diskussion, der bør foregå akademikere imellem i et universitetsmiljø eller til en åben workshop.
Det er ikke en diskussion, der bør foregå blandt politikere i et Miljø- og Fødevareudvalg, og slet ikke i en Folketingssal.
Erling Bonnesen (V), 2018-02-01:
Tak for det.
Venstre afviser beslutningsforslaget.
NLES5-modellen forventes klar her i 2018, og den skal selvfølgelig ikke forsinkes.
Lise Bech (DF), 2018-02-01:
Ja, det går jeg da bestemt ud fra.
Vi er da alle sammen interesserede i at have det mest korrekte billede.
Jeg kan da ikke tro andet.
Simon Kollerup (S), 2018-02-01:
Tak for det.
Inden vi nu begynder at konkurrere med brugtvognsforhandlere om indsigt og viden om bilmarkedet, så vil jeg straks afdække det, som debatten her handler om, nemlig den model, som ligger til grund for at vurdere marginaludvaskningen af kvælstof til vandmiljøet.
Der har jo været en stor debat om den model, som udgør det væsentligste grundlag for den førte landbrugspolitik under den her regering, herunder de omfattende lempelser, der har været af kvælstofnormen.
Det giver jo sig selv, at man som Folketing skal tage det alvorligt, når sådan en debat kan rejses og bliver rejst, for det sætter jo i sidste ende spørgsmålstegn ved, hvordan vi belaster vores vandmiljø, vores grundvand, vores drikkevand, vores have og vores fjorde.
Derfor synes vi i Socialdemokratiet, det er en relevant debat, og vi synes, det er vigtigt, at vi får sikkerhed og vished for, hvordan modellen rettelig skal se ud. Som mange ved, har Socialdemokratiet deltaget i forhandlinger om »Målrettet regulering«, en aftale, som blev indgået af de blå partier i Folketinget her i starten af det nye år.
I den aftale fremgår det, at der skal laves en NLES5-model, at den skal sikkerhedsberegnes og valideres, og det fremgår også, at den skal indgå i den midtvejsevaluering, der skal foretages i sommeren 2018, til at beregne et eventuelt yderligere indsatsbehov over for landbruget.
For os i Socialdemokratiet er det vigtigt, at NLES5-modellen bliver sikkerhedsberegnet og valideret, og at den bliver færdig til at kunne indgå i den midtvejsevaluering, som skal komme i sommeren 2018.
Det er også vigtigt, at man tør at bruge modellen til at se bagudrettet på, om den giver et andet resultat i forhold til de lempelser, som man lavede under NLES4-regimet, og det vil sige, at NLES5-modellen sådan set også bliver brugt til bagudrettet at beregne kvælstofbelastningen for vores vandmiljø.
Derfor – og jeg hører ministeren give tilsagn om, at det fortsat er sådan, man skal forstå NLES5-modellen – vil min opfordring være til alle Folketingets partier, at vi forsøger at lave en beretning i udvalget på baggrund af det her beslutningsforslag, som beskriver, hvordan den såkaldte NLES5-model vil blive brugt til en genberegning af lempelserne, som er foretaget på grundlag af NLES4-modellen, og at den selvfølgelig bliver usikkerhedsberegnet og valideret, og at vi får vished for, at den er klar til midtvejsevalueringen i sommer.
Lise Bech (DF), 2018-02-01:
Vi skal beslutte, om der skal udføres en usikkerhedsberegning på NLES4-modellen, en model, der har været brugt siden 2008, og som snart bliver afløst af en NLES5-model, der forventes klar her i 2018.
Det vil da være dumt at forsinke en ny og opdateret model – med det mest opdaterede grundlag – fordi man ønsker en usikkerhedsberegning af en model, der er på vej ud.
Det er rigtigt, at Aarhus Universitet har nævnt, at man ville stå langt stærkere, hvis NLES4-modellen var blevet usikkerhedsberegnet, men selv uden usikkerhedsberegninger vurderer forskerne at NLES4 er et stærkere redskab end den tidligere NLES3.
Det her beslutningsforslag vil gerne så tvivl om fødevare- og landbrugspakken på grund af den manglende usikkerhedsberegning på NLES4-modellen.
Men i alt baserer NLES4-modellen sig på knap 1.500 årlige målinger af kvælstofudvaskning fra forskellige afgrøder, jordtyper, klimaforhold og landbrugspraksisser.
NLES4 er en videreudvikling af NLES3, og den giver en mere robust beskrivelse af, hvor meget kvælstof der udvaskes fra markens rodzone.
Samtidig tager den også bedre højde for, at landbruget løbende ændrer dyrkningspraksis.
Det giver ikke mening at bruge tid og penge på at usikkerhedsberegne NLES4-modellen.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget, der peger bagud i stedet for at pege fremad.
Og der er noget grøn vækst, og der er flere forskellige ting, der bygger på NLES4-modellen.
Nu skal jeg lige se, om jeg lige tabte tråden – jo, det var det om, om det var NLES3 eller NLES4.
Med hensyn til det siger forskerne fra Aarhus Universitet jo, at NLES4-modellen er mere rigtig end NLES3-modellen, fordi der er flere målinger.
På NLES3-modellen er der omkring 1.200 målinger, og på NLES4-modellen er der omkring 1.500 målinger.
Og målinger må alt andet lige være bedre end modeller.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Ja, det kan man selvfølgelig godt sige.
Men modellen er jo en computermodel, og i sådan nogle computermodeller kan der jo blive indbygget en fejl, altså at en kurve simpelt hen gør noget, som den ikke burde kunne gøre, hvis man sammenligner med det, der sker ude i virkeligheden.
Og det er jo sådan, at hvis man bliver ved med at hælde gødning på, så dør planten jo på et eller andet tidspunkt.
For så bliver den overgødsket.
Så almindelig logik siger jo – og det var også det, forskerne sådan set anerkendte – at der er en fejl inde i den her model; en fejl, der måske ville kunne blive rettet, hvis vi fik den valideret og usikkerhedsberegnet; en fejl, der måske kan betyde, at udledningen til natur, miljø og drikkevand er højere.
Er ordføreren ikke enig i, at lige præcis de her spørgsmål er relevante at få adresseret?
Lise Bech (DF), 2018-02-01:
Vi er politikere, og vi er nødt til at henholde os til, hvad forskerne siger.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Tak for det.
Ordføreren vil gerne se fremad.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren bygger det på, altså det her med, at den her model skulle have været brugt siden 2008.
Det, der har været fremme i offentligheden – som jeg i hvert fald har kendskab til – er, at man udviklede modellen, men lagde den ned i skuffen og blev ved med at bruge NLES3-modellen, fordi det var den, der var valideret og usikkerhedsberegnet.
Så kan ordføreren udbygge, hvad ordføreren mener med det?
Vi kan læse tilbagerulningsnotatet, hvori der står, at man tager NLES4-modellen ind og sammenligner den med NLES3-modellen og vælger at gå videre med NLES4.
Så vil jeg også gerne bede ordføreren forholde sig til den grundlæggende kritik, der er fremført, om, at udvaskningskurven simpelt hen er fejlbehæftet; det er en vandret linje i stedet for en eksponentielt voksende kurve.
Det er jo ganske alvorligt.
Så kan ordføreren ikke lige svare på de to ting?
Lise Bech (DF), 2018-02-01:
Vi skal selvfølgelig have det bedst mulige grundlag for alting, og det vil sige, at når NLES5 kommer til at virke, så er det den, vi bruger.
Så er det den, vi bruger fremadrettet.
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Men det vil sige, at når den her NLES5-model kommer, så er ordføreren med på, at så skal vi selvfølgelig regne det hele igennem en gang til for at se, hvordan det samlede billede for landbrugspakken, både bagudrettet og fremadrettet, vil se ud.
Er det rigtigt forstået?
Først lige en lille ting omkring det her med målinger i forhold til modeller.
Det er jo sådan, at man bygger modeller på målinger.
Målinger kan man ikke sige er bedre end modeller, for målinger giver et øjebliksbillede, og modeller bruger en masse øjebliksbilleder fra målinger til at forudsige, hvad der vil ske bredt.
Det er jo det, der er fordelen ved en model.
Den her model har jeg så også lige forsøgt at google, som ordføreren selv siger at man kan gøre.
Det, jeg kan se, er, at det, der skete i 2008, er, at der blev modellen præsenteret videnskabeligt.
Det, der er det nye her, er jo, at man udvikler politik og sætter politik i værk, som kommer til at ske ude i hele landet med den her landbrugspakke, baseret på en ny model, som ikke er usikkerhedsberegnet.
Føler ordføreren sig tryg ved sådan en tilgang?
Lise Bech (DF), 2018-02-01:
Jeg føler mig helt tryg ved, at vi bruger en NLES4-model, der yderligere er blevet forsket i, mens vi ruller fødevare- og landbrugspakken ud, og at vi nu her i år får en NLES5-model, der er usikkerhedsberegnet.
Det synes jeg da er ganske trygt.
Det har jeg ingen problemer med
Det går vi også ud fra at de gør, for også om NLES4, der ikke er usikkerhedsberegnet, siger forskerne, at de yderligere har forsket i modellen i forhold til fødevare- og landbrugspakken, så det går vi da ud fra at de også gør med NLES5-modellen.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Ja, fremadrettet siger ordføreren.
Så skulle man ikke også bruge NLES5 på det, når man nu har kørt rundt med en ikketypegodkendt bil og har besluttet noget?
Er det ikke rart at vide, hvad det er, vi gør og beslutter som politikere?
Skulle man ikke genberegne landbrugspakken også, når man nu får den nye model?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-02:
Det er fuldstændig rigtigt; man giver penge til parallelsamfund.
Problemet er, at vi bliver nødt til at give til alle friskoler, og derfor vil vi håndtere det på anden vis.
Vi vil f.eks. bruge Socialdemokratiets eget forslag om, at friskoler maksimalt må have 50 pct. tosprogede på skolen.
Så har vi også et andet forslag om, at friskolers fremmedsprogsundervisning skal begrænses til europæiske sprog, dog med en dispensationsmulighed fra ministeren, og jeg håber selvfølgelig på, at Socialdemokratiet stemmer for begge.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-02:
Jeg følte simpelt hen bare lige et behov for at takke Enhedslisten for at bakke op om det her lovforslag.
Jeg har jo bl.a. været med Jakob Sølvhøj på besøg i forskellige friskoler, og derfor var jeg godt klar over, at man også hos Enhedslisten havde et hjerte, der bankede for de frie skoler.
Er det også noget af det, som Enhedslistens ordfører har oplevet, når han har besøgt friskoler?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-02:
Derfor bør det efter Enhedslistens opfattelse være en selvfølgelig, at de frie grundskoler, der får finansieret hovedparten af deres drift gennem tilskud fra det offentlige på lige fod med folkeskolen, påtager sig et socialt ansvar og bidrager med et godt skoletilbud også til børn, der har brug for særlig støtte.
Om den frie skoleverden løfter den opgave godt nok, er jo jævnligt til diskussion, til genstand for politisk debat, og i forbindelse med en af disse diskussioner besluttede Folketinget i forlængelse af inklusionsloven i 2012 at indføre et midlertidigt tilskud, som skulle styrke de frie skolers forpligtelse til at optage og inkludere børn med særlige behov.
Jeg vil ikke i dag gå nærmere ind i debatten om, i hvilket omfang og hvor godt de frie skoler løfter deres sociale forpligtelser, men jeg vil sige, at Enhedslisten kan støtte forslaget her.
Vi synes, det er fornuftigt, at det midlertidige inklusionstilskud, som har været gældende de sidste 6 år, nu permanentgøres, og vi vil derfor stemme for forslaget.
Jeg skal også hilse fra Socialistisk Folkepartis ordfører og sige, at SF også støtter forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-02:
Den her dag har jeg faktisk glædet mig til i flere år.
Vi står nemlig her i dag og behandler L 131, der er et lovforslag, som faktisk blev til for flere år siden, da jeg sad i opposition.
Det var også på det tidspunkt, jeg var på besøg på Løgumkloster Friskole, der er en lille friskole i det jyske, som faktisk rigtig, rigtig gerne ville sige ja til at optage en dreng med autisme på deres skole.
Drengen havde i forvejen gået i deres børnehave, og drengen havde i forvejen også søskende på skolen.
Forældrene ville rigtig gerne have, at drengen her kunne starte på Løgumkloster Friskole, og det var også sådan, at det, man kunne tilbyde, også var noget af det, som blev sagt ville være rigtig godt for drengen.
Men skolen stod i den situation, at det ville betyde, at skolen selv skulle skaffe imellem 50.000 og 60.000 kr. om året for at sige ja til at optage den her dreng på den friskole.
Det gjorde, at jeg begyndte at grave lidt ned i det her, og jeg var på besøg på flere forskellige friskoler og kunne godt høre, at det var noget af det, der gjorde, at man på mange friskoler, især de små, var tvunget til at sige nej til at optage et barn med særlige behov, fordi det så ville medføre, at de enten var nødt til at skrue op for forældrebetalingen for alle andre elever for at have råd til at optage børnene – og det kunne så få de konsekvenser, at forældrene til de andre elever syntes, det blev for dyrt at gå på skolen og dermed valgte skolen fra – eller alternativt ville de være nødt til og måske tvunget til hvert eneste år at arrangere forskellige indsamlinger osv. for at have børnene til at gå på skolen.
Det var egentlig årsagen til, at det her lovforslag, vi behandler i dag, blev til.
Jeg tog fat i opgaven, og heldigvis fik jeg opbakning fra også de øvrige blå partier og med tilslutning fra Dansk Folkeparti, og det sætter jeg stor pris på, for med lovforslaget her i dag giver vi faktisk øget frihed til børn med særlige behov til også at kunne vælge en friskole, og jeg mener, at med det her forslag sikrer vi, at vi spreder både ansvaret og opgaven, som det jo er at tage sig af børn med inklusionsbehov, og derfor kan jeg også meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-02:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti stemmer for den nye tilskudsmodel.
Den er jo en del af finanslovsaftalen, og jeg vil gerne understrege, at Dansk Folkeparti er en stærk tilhænger af friskolerne.
Vi var jo med i beslutningsforslaget om at finde en løsning på inklusionsproblemerne i friskolerne, og det her er så en model, der erstatter den midlertidige løsning.
På Fyn, hvor jeg kommer fra, og hvor jeg bor, har man en stærk friskoletradition.
Nogle steder er der op imod 30 pct. af eleverne, der går i en friskole; Fyn hænger stadig væk sammen både socialt og samfundsmæssigt.
I hovedstaden er der helt andre udfordringer.
Det er en helt anden problemstilling, og derfor kan jeg godt forstå, at dele på venstrefløjen har det lidt svært med friskolerne.
Men friskolerne er et glimrende supplement til vores folkeskole.
Når det så er sagt, bliver vi også nødt til at nævne, at friskolerne har fået en indsprøjtning på 355 mio. kr. ekstra siden 2015, fordi koblingsprocenten er blevet forhøjet fra 71 til 76.
Vi har været med hele vejen.
Den er så endt på 76 pct., og det støtter vi selvfølgelig, når vi er med i finanslovsaftalen.
Med forhøjelsen kommer vi jo til at hjælpe en del små skoler rundtom i landet, især ude i landkommunerne, hvor mange folkeskoler er blevet lukket og der derfor efterfølgende er blevet åbnet friskoler.
Andre bliver åbnet af pædagogiske grunde, hvilket vi jo støtter; det er jo hele grundlaget for friskoleloven.
Det er fuldstændig rigtigt, og det er vi også ret kede af, og derfor kan man jo godt sige med god ret, at regeringens friskolepolitik på nogle punkter ikke er helt lydefri og måske også let slingrende.
Men derfor har Dansk Folkeparti jo også fremsat to beslutningsforslag, der netop skal håndtere udfordringen fra de muslimske friskoler, og jeg håber da selvfølgelig på opbakning fra Socialdemokratiet, når de kommer i salen.
Dansk Folkeparti stemmer for lovforslaget.
Nej, muslimske friskoler er ikke et glimrende supplement til folkeskolen.
Tværtimod så vi helst, at der ikke var muslimske friskoler i Danmark.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-02:
Det er jo, fordi hr. Alex Ahrendtsen siger, at friskolerne er et glimrende supplement til det etablerede, hvis jeg hørte rigtigt efter.
Det gælder så ikke de muslimske friskoler, skal jeg forstå.
Altså, Dansk Folkeparti synes ikke, at muslimske friskoler er et glimrende supplement til folkeskolen?
For uanset hvad Dansk Folkeparti foreslår, har man altså bevilget mere end 2 mio. kr. ekstra til muslimske friskoler, herunder nogle af dem, man egentlig gerne ville lukke.
Det er jo ikke at drive nogen hetz mod privatskoler, fordi man har en holdning til, hvor mange penge de skal have af det offentlige.
Selvfølgelig betaler man noget selv, det er jo helt rimeligt, når man vælger noget privat.
Vi synes bare, at folkeskolen er det vigtigste.
Men vil det sige, at Dansk Folkeparti ikke kommer til at bevilge flere penge uanset hvad?
For man kunne vel godt have stillet en betingelse for, når man gav de her penge, at der var nogle skoler, der ikke skulle have det.
Uanset hvordan man forklarer det, er det vel statsstøtte til parallelsamfund, altså at man er med til at bevilge penge, hvor der ikke går en eneste etnisk dansk elev.
Så man kan sådan set holde sig for sig selv og ovenikøbet få endnu flere penge, end man havde sidste år.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-02:
Det er rigtigt – vi har såmænd et hjerte, der nu og da også banker for de frie skoler.
Altså, det er jo ingen hemmelighed, at vi i Enhedslisten mener, at folkeskolen bør være så god og stærk, at den er det naturlige førstevalg for langt de fleste forældre, men vi mener
, at når der er en friskolelov, når der er friskoler, er det rigtig vigtigt, at der dels stilles krav om, at de forpligter sig til at løfte en del af det sociale ansvar, dels at der også tages højde for, at der skal ske en finansiering af opgaven. Jeg vil så godt sige – tak for de venlige ord; dem skal man jo ikke møde uvenligt – at vi absolut havde foretrukket, at man ikke i samme forbindelse havde hævet støtten til de frie skoler, så koblingsprocenten steg fra 75 til 76.
Det var vi imod, det er vi imod, og vi stemte imod finanslovsforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-02:
Tak for ordet.
Med lovforslag L 131 forbedrer vi mulighederne for, at friskoler og private grundskoler kan inkludere børn med særlige behov.
Det bliver lettere, end det er i dag.
Det er jo et fornuftigt lovforslag, som gavner alle elever med særlige behov, og desuden gør lovforslaget, som det er blevet påpeget af fru Anni Matthiesen, det også lettere for familier, der har tradition for at sætte deres børn i en bestemt friskole eller privatskole, at holde fast i familietraditionerne, selv om børnene har særlige behov.
Det er derfor både et meget fornuftigt og familievenligt lovforslag, og det er vi jo glade for i LA, så vi bakker selvfølgelig lovforslaget op.
Men anerkender ordføreren, at en forælder, som har sit barn i en friskole, betaler 100 pct. af, hvad det koster at drive folkeskolen, i skat og oven i det et bidrag for at have sit barn i en friskole?