runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Men det mener jeg også vi gør.
Det er rigtigt, at tallene viser, og det er typisk kvinder, der bryder ud af et voldeligt samliv, at der sker det, at de mister opholdstilladelsen.
Det sker ikke i dag, for langt, langt de fleste bevarer opholdstilladelsen.
Vi lægger jo op til her med lovforslaget, der nu er sendt i høring, at vi arbejder med en formodningsregel.
Det er sådan set en imødekommelse, for det er Enhedslisten, der har foreslået det.
Vi gør en indsats, og det skal vi, og vi skal hjælpe, særlig kvinder, med at bryde ud, men vi synes stadig væk, at det er rimeligt, at der er et krav om, at når man bor i Danmark, opholder sig i Danmark, skal man også arbejde med at integrere sig.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Det kendetegner diktaturstater ikke at give statsborgerskab til mennesker, der bakker op om terrorhandlinger – det er godt nok noget af en sjov definition, Enhedslisten abonnerer på.
Men hr. Peder Hvelplund nævner selv grundlovsfædrene, og en af de mest markante grundlovsfædre var jo Grundtvig, der også var den første formand for Indfødsretsudvalget.
Og han har bl.a. sagt – citat: At vi skulle oplade landet for alle fremmede, det mener jeg vist aldrig vil falde det danske folk eller noget andet folk ind, som har mindste følelse for sin ejendommelighed og sin ret til deres fædres land.
Indfødsretten udspringer af folkets ejendomsret til sit fædreland.
Den kan man skænke enkelte udlændinge del i, men bør aldrig gøre det uden hensyn til det almindelige bedste.
Citat slut.
Jeg vil bare spørge Enhedslistens ordfører, om Enhedslistens ordfører er enig med Grundtvig i de bemærkninger.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Hvis ministeriet laver et skøn baseret på kunstig intelligens, så er det også et skøn.
Det bliver jeg nødt til at oplyse ordføreren om, og når ordføreren ikke kunne nævne flere personer end den ene person, så går jeg ud fra, at det var en fortalelse, når man fra starten af sagde, at der var adskillige personer, som man havde et navn på.
Men reelt har den her diskussion drejet sig om én person.
Så jeg vil i forhold til det der med, at man bare kan sige kunstig intelligens, og det så løser sig, sige, at det jo ikke ændrer ved, at det i grundloven står fuldstændig klart, at vi ikke kan delegere det skøn ud af Folketinget, og at der i det her beslutningsforslag er ikke svaret på den problemstilling.
Det er derfor, jeg er skeptisk, uanset at jeg deler den intention, der er i det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-10:
Vi er jo kommet med bud på, hvordan man egentlig kunne kigge på at få screenet alle – jo, det er der kommet bud på – og så er der også de ting, som Indfødsretsudvalget selv bliver bekendt med.
Det vil sige, at det ikke nødvendigvis er noget, man har fået fra ministerens kontor, men at man, hvis man bliver bekendt med noget andre steder, så kan frasorteret nogen i udvalget, og det synes jeg det er problematisk at ministeren ikke vil give et svar på.
For det er ikke muligt i dag.
Jo, vi har været ude at sige, at man kunne anvende kunstig intelligens til at være med til at screene, og så finde en model, hvor det er sådan, at selve skønnet tages i Indfødsretsudvalget.
Så det er ikke ministerens kontor, der skal lave det, men det er selve Indfødsretsudvalget, der står for skønnet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Først bliver der fra ordførerens side sagt, at der er mange mennesker.
Det enkelte eksempel kender jeg fra det sidste lovforslag, og ordføreren har jo en mulighed for at få en kort bemærkning mere, så ordføreren kan jo komme med de andre eksempler, som ordføreren peger der er lige så grove i udtrykket.
Jeg tror ikke, jeg er bekendt med det, i hvert fald fra det sidste lovforslag.
Så vil jeg jo sige, at ordføreren kender grundloven, og at grundlovens delegationsforbud i den her diskussion har en ret stor betydning, altså at vi, når det handler om indfødsret, ikke kan delegere det skøn ud af Folketinget, og jeg vil gerne vide, hvordan det er, man fra Liberal Alliances side forestiller sig, at Indfødsretskontoret i mit ministerium skal kunne lave en vurdering af, hvem der skal komme ind i Indfødsretsudvalget, når der i grundloven klokkeklart står, at man ikke må delegere et skøn ud af Folketinget.
Hvad er det for en overførsel af informationer, Liberal Alliance forestiller sig der skal ske, når det står fuldstændig klart og fast, at Udlændinge- og Integrationsministeriet ikke må foretage et skøn over de ansøgere, som man mener er udemokratiske?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-10:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte der, hvor min kollega slap.
For vi har jo set eksempler, hvor personer, som har udtalt meget voldsomme og stærkt problematiske ytringer i offentligheden, har fået statsborgerskab, og det ved vi allerede nu, og som min kollega også fortæller det, er det jo et problem, at vi ikke kan frasortere dem.
Derudover er det jo også en udfordring, at vi ikke har fundet en konkret model til at gøre det, og jeg synes, det er mærkeligt, at man hele tiden siger »hvis«, og »hvis vi skal have ...«.
Med de ytringer, der er kommet fra de mennesker, vi ved vi har givet et statsborgerskab til, så er det da i hvert fald nærliggende, at vi er enige om, at vi skal gøre det, og så må vi have fundet ud af hvordan.
Nu citerer jeg her bare noget, der er blevet sagt af en af personerne: Jeg knepper din mor og din søster, mens du kigger på.
Fuck politiet, jeg knepper deres mor.
Vi ved, at folk, der siger sådan noget, får statsborgerskab, og det ønsker vi jo ikke at de skal have.
Det er ikke op til domstolene at vurdere det, men det er Indfødsretsudvalget, der træffer den her beslutning, altså om de værdier stemmer overens med et dansk statsborgerskab.
Hvorfor vil ministeren ikke give et klart svar på, om man vil give Indfødsretsudvalget en mulighed for at frasortere de her mennesker?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Igen er det forslag, der er her, desværre ufuldstændigt.
For spørgsmålet om, hvad der er antidemokratisk adfærd, er jo også en vigtig definition.
Hvis tingene skal holde juridisk – og det skal de jo, for hvis vi tildeler indfødsret efter det, skal det jo kunne holde, ikke bare i overført betydning, men også reelt i byretten, for vi skal kunne føre sager på det her – bliver vi nødt til at være meget, meget konkrete, i forhold til hvad vi mener med antidemokratiske værdier.
Hvis vi har tænkt os at frasortere folk på den baggrund, er det ikke nok bare at lave et beslutningsforslag, hvor vi bredt defineret siger antidemokratiske værdier.
Det bliver nødt til at være en meget klar juridisk afgrænsning, og det er derfor, vi har nedsat en arbejdsgruppe til at afklare de her ting.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Som jeg startede med at sige, kan man gøre det her på mange forskellige måder.
I Liberal Alliance foreslår vi en screeningsmodel, fordi vi egentlig ønsker at screene alle ansøgere.
Men første step handler jo egentlig om, om man vil tage initiativ til at kunne frasortere dem.
Det vil sige, at man vil indskrive i cirkulærebeskrivelsen, at hvis man er bekendt med ansøgere, der har haft en antidemokratisk adfærd, forelægges de for Indfødsretsudvalget.
Det handler ikke om, hvordan vi skal gøre det.
Det handler om, om man vil gøre det.
Vil ministeren tage initiativ til, at sådanne ansøgere skal vurderes af Indfødsretsudvalget og ikke bare automatisk komme på et lovforslag?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Først vil jeg gerne dvæle lidt ved det, som ordføreren siger om, om man vil gøre det.
Jeg mener, at der er mere på spil her, end om man vil lave en screeningsordning.
Der er også et spørgsmål om, hvad omkostningen ved en screeningsordning er.
Hvis den omkostning er meget stor, hvad ville de omkostninger så i stedet kunne bruges på?
Man kan eksempelvis sammenligne det med Østrig, som er det eneste land, jeg kender til, der har de samme konventioner som os, og som laver en indledende samtale med medarbejderne.
Det er godt nok et større land, men de har også seks gange så mange medarbejdere ansat til at administrere det.
Det er altså 500 flere statslige årsværk, end vi bruger i Danmark.
Selv hvis man indregner størrelse, er det ca. 300 flere statslige årsværk, end man bruger i Danmark.
Det er klart, at hvis jeg havde rådighed over 300 statslige årsværk og jeg skulle sige, hvordan man bedst bruger dem til at sikre, at det er de rigtige mennesker, der får dansk statsborgerskab, så ville jeg sige, at jeg ikke nødvendigvis synes, at en screeningsordning er det bedste, hvis der er så stor en omkostning forbundet med den.
Det kan også være, at vi kommer frem til, at der er andre muligheder.
Så ville jeg nok sige, at vi kunne håndtere det bedre i forbindelse med eksempelvis indfødsretsprøven.
Derfor er det også vigtigt, hvordan man gør det, og ikke bare, om man vil det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg er jo ikke overrasket over, hvor det er, regeringen står henne i det her spørgsmål.
Ministeren deler jo egentlig også, hvad kan man sige, hele begrundelsen for, at vi ønsker at indføre en screeningsmodel.
Ministeren mener også, at der er flere, der skal sorteres fra.
Spørgsmålet er jo så, hvordan man gør det.
Men ét er, hvordan man gør det, og noget andet er, om man rent faktisk vil gøre det, og om man vil tage de initiativer, der skal til for at sikre, at vi kan frasortere de her ansøgere.
Første step ville jo være, at man i cirkulærebeskrivelsen gjorde det muligt, at ansøgere, der har udvist en eller anden form for antidemokratisk adfærd, blev forelagt Indfødsretsudvalget til Indfødsretsudvalgets afgørelse om, hvorvidt de her så skal tildeles statsborgerskab eller ej.
Er det et initiativ, som ministeren har tænkt sig at prøve at gå videre med?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Tak for ordet.
Ønsker vi at tildele statsborgerskab til antidemokrater, altså til mennesker, der ikke går ind for frihed, ligestilling eller ytringsfrihed?
Ønsker vi at tildele statsborgerskab til mennesker med truende adfærd over for jøder eller homoseksuelle, eller til mennesker, der har udvist støtte til terrorister?
Det er i hvert fald ikke mennesker, vi i Liberal Alliance ønsker skal være medborgere i vores samfund.
På den relativt korte tid, jeg har været indfødsretsordfører for Liberal Alliance og dermed også medlem af Indfødsretsudvalget, har jeg været vidne til adskillige personer på lovforslagene om indfødsretsmeddelelse, der på en eller anden måde har udvist en adfærd, der er direkte antidemokratisk.
Jeg kan jo kun berette om det, jeg har været vidne til, og det, som vi i udvalget er blevet opmærksom på, men virkeligheden kan jo se helt anderledes ud, eftersom vi hvert år tildeler statsborgerskab i blinde til tusindvis af mennesker.
Det er på den baggrund, at vi i Liberal Alliance i dag stiller det her beslutningsforslag.
Det er et forslag, hvor vi ønsker at indføre en screening, der vil sikre en viden om ansøgernes holdning og adfærd, altså en screening, der skal danne grundlag for Indfødsretsudvalget kan træffe afgørelse om, hvorvidt de her personer skal have tildelt statsborgerskab i Danmark eller ej.
Jeg mener faktisk, at det er vores pligt som lovgivere at sikre, at indfødsret kun gives til dem, der vil Danmark det bedste.
Det var mine indledende ord, og så har jeg ikke så meget andet sige, end at jeg glæder mig til debatten.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-10:
Jeg kan til fulde bekræfte, at Socialdemokratiet ikke har været enig i bl.a. Konservatives politik, hverken i forhold til licensen, i forhold til DR eller i forhold til de besparelser, man over årene har lagt ned over der.
Det er en lang diskussion omkring public service, og hvordan vi gerne holder hånden under den del af vores meget, meget vigtige samfundsdialog og demokrati og dannelse.
Jeg mener også, det er en anden diskussion, end når vi vedtager politik i det her omfang, der i den her sammenhæng implementerer EU-lovgivning, der forventeligt vil sætte sig i prisen på tv-pakker; så lader vi det konsekvensrette i forhold til mediechecken og kompenserer de fattigste pensionister.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-10:
Men så vidt jeg forstår, har Socialdemokratiet aldrig stemt for mediechecken.
Og kunstnermoms har jo intet som helst at gøre med den fjernelse af tv-licensen eller medielicensen, som man betalte før.
Så hvorfor er det lige, at det er pensionisterne og ikke de unge, man kompenserer?
For de har jo en endnu lavere indkomst, end pensionisterne har.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-10:
Det er jo i forvejen et princip, vi har fulgt, eller som man, skal jeg måske sige, fulgte, dengang man afskaffede licensen og lagde den ind under skatten – så valgte man at videreføre princippet om, at det er de fattigste pensionister, man kompenserer.
Det er det princip, der er videreført her.
Og derfor er det også mediechecken, vi tyer til, i forhold til at kompensere for de her 15-20 kr. ekstra om måneden, som tv-pakker forventeligt vil stige.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-10:
Jeg er lidt interesseret i at høre, hvorfor valget lige er faldet på førtidspensionisterne og folkepensionisterne.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-10:
Altså, jeg forholder mig faktisk primært til den samlede pakke, der er forhandlet på Kulturministeriets område.
Jeg synes, det er en fornuftig balance, hvor man både forsøger at holde hånden under nogle af de kunstnere, der er i spil her, men også har en vurdering af, at tv-pakkerne bliver de her 15-20 kr. dyrere om måneden efter skat, og så lader det være en konsekvens for mediechecken ved at hæve den tilsvarende.
Det synes jeg er en fornuftig balance.
Jeg synes faktisk også, at den samlede pakke, man har forhandlet på Kulturministeriets område med de pågældende ordførere og ministeren, repræsenterer en god balance.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Jamen der ligger et notat i Indfødsretsudvalget med forslag til en model for screening og individuelle samtaler, som ministeren selv har oversendt til Indfødsretsudvalget.
Så man kunne jo starte der, og så kan man drøfte de nærmere detaljer på et senere tidspunkt.
Men jeg vil egentlig bare spørge om noget.
Der er jo ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti mener, at det er noget af det vigtigste overhovedet, at vi ikke tildeler statsborgerskaber til mennesker, der bærer dybt antidemokratiske værdier i hjertet, altså eksempelvis til en person, som både går ind for sharia og for at forbyde homoseksualitet og ytringsfrihed osv., og som Socialdemokratiet og regeringen for nylig tildelte et statsborgerskab, og det er også den samme person, som fru Sólbjørg Jakobsen citerede.
Men der er adskillige andre eksempler, og ministeren har selv hørt Dansk Folkeparti redegøre for dem på talerstolen.
Hvorfor skal sådan nogle mennesker på Socialdemokratiet og regeringens foranledning have tildelt et dansk statsborgerskab?
Det synes jeg er et meget ydmygt og rimeligt spørgsmål.
Hvorfor skal mennesker dømt for kriminalitet have tildelt et dansk statsborgerskab?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er derfor, vi sidder og er ved at lave det konkrete arbejde, der handler om at finde ud af, hvordan man kan lave en model for det, altså hvad der juridisk skal til, hvad der teknisk skal til, og hvad der økonomisk skal til, sådan at vi har et beslutningsgrundlag for sådan en beslutning, som er reel, og så man ikke bare siger, at man skal bruge noget kunstig intelligens.
Jeg vil med respekt for ordføreren, som jo er meget dybt nede i det her område, også sige, at der jo er en verden til forskel på en screening, som er det ene, ordføreren nævner, og en samtale, som er det andet, ordføreren nævner.
Tror Dansk Folkeparti virkelig ikke, at de 300 mennesker kunne gøre et større stykke arbejde for at undgå antidemokratisk adfærd i Danmark end ved at sidde og holde samtaler med nogle, som jo for de flestes vedkommende er tyske, britiske og polske statsborgere, som ønsker et dansk statsborgerskab?
Nej, men det synes jeg heller ikke var det, der foregik i Indfødsretsudvalget i december måned.
Nu bliver det jo fremstillet, som om der er sådan en eller anden stikkerlinje, som man så sender noget ind til, og så er det helt tilfældigt.
Det synes jeg ikke det drejer sig om.
Jeg synes, det drejer sig om, at man i tråd med den aftale, der er på indfødsretsområdet, har afprøvet muligheden for at gennemføre samtaler.
Nu er der så nogle erfaringer for det.
Der også forskellige opfattelser af, hvad de erfaringer er, og det mener jeg man skal bygge videre på og prøve at se, hvad det videre skridt i den diskussion så er.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Jeg synes, at jeg her i starten af besvarelsen, inden ministeren sagde en masse andre ting, hørte ministeren tage afstand fra de her sindelagssamtaler, der blev ført i udvalget.
Nej, det gør ministeren ikke.
Vil ministeren svare ja eller nej til, om ministeren tager afstand fra den model, hvor borgere skriver ind til Indfødsretsudvalget og angiver hinanden, og hvor man trækker man andre borgere ind i Indfødsretsudvalget?
Er det en model, som ministeren bakker op om?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Det er jo en lige så detaljert model som den, som det her beslutningsforslag går ud på, kan man sige.
Men nej, det gør jeg ikke.
Jeg ved godt, at Alternativet ikke støtter hverken beslutningsforslaget eller det, der bliver lavet i Indfødsretsudvalget, eller for så er vidt nogen anden model for screening af antidemokratiske værdier.
Jeg mener bare grundlæggende, at hvis vi skal gøre det, og hvis jeg skal kunne stå ved det som minister, skal der være styr på, hvad det er for et juridisk grundlag, der er, og hvordan man forholder sig til grundlovens meget klare regler om, at vi ikke må delegere et skøn ud af Folketinget.
Hvordan forholder man sig til det økonomiske?
Hvor stor en byrde drejer det sig om?
Hvor mange mennesker skal vi have ansat?
Hvis nu det var som i Østrig måske 300 eller 500 flere ansatte, så ville jeg også oprigtigt være i tvivl om, om der fandtes så mange jurister, som har den ekspertise i udlændingeret, så man vil kunne bygge den organisation op.
Det skal kunne lade sig gøre praktisk for mig at se.
Det synes jeg er det centrale, før man stiller i udsigt, at man kan gennemføre den her type screeninger.
Det er derfor, vi nedsætter ekspertudvalget, nemlig for at finde ud af, om man kan det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Jeg går lige tilbage til nogle af de spørgsmål, som Enhedslistens ordfører stillede, og som netop drejede sig om de her sindelagssamtaler, der blev ført i Indfødsretsudvalget før jul.
Det handler også om økonomien i ministeriet.
Det synes jeg er en god pointe.
Man kunne jo spare en masse penge ved jo bare at gøre, ligesom man gjorde før jul.
Nu skal det ikke lyde, som om jeg advokerer for den model.
Men det er jo en model, hvor borgere skriver ind til medlemmer af Indfødsretsudvalget og angiver hinanden, så vi i Indfødsretsudvalget kan kalde andre borgere ind.
Det kunne jo være en billig model.
Er det en model, ministeren støtter op om?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Det kan være, at det endda bliver på halv tid – hvem ved?
Men, hr. Kristian Bøgsted, jeg vil sige sådan her: Jeg kommer ikke til at indføre en model for enhver pris.
Jeg kommer til at indføre en model, der virker, og jeg vil have en model, der er effektiv.
Men hvis bundlinjen er, at en model koster 500 årsværk – lad os bare tage den østrigske model som eksempel – så vil jeg personligt sige, at hvis du vil undgå antidemokratiske værdier og har 500 årsværk at gøre godt med, så tror jeg, at de vil gøre bedre gavn i f.eks. Politiets Efterretningstjeneste, hvor de kan undersøge alle de banditter, som render rundt, end de vil gøre, ved at man får dem til at sidde og kigge på facebooksider for tyske, britiske og polske statsborgerskabsansøgere.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Det tolker jeg jo stadig væk, som om det er ligegyldigt, om vi siger ja eller nej til det her forslag; regeringen har et ekspertudvalg, der kommer med en mulighed for at kigge på det, og så ender vi i bund og grund det samme sted, nemlig at vi arbejder hen imod at få lavet en model, og at ministeren og regeringen bare gerne vil have nogle kommentarer fra et ekspertudvalg, inden de træffer deres beslutninger.
Det er jo reelt nok, men det kan man også sagtens få, selv om man siger ja til det her beslutningsforslag.
Men hvor lang tid skal vi så vente på ekspertudvalget?
Er det lige så lang tid som med konventionsambassadøren?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Der er masser af folk, der har sagt tossede ting og fået statsborgerskab alligevel.
Det er jeg enig i.
Nogle af dem har Dansk Folkeparti endda stemt for.
Nogle af dem er fremsat af Danmarksdemokraternes formand.
Det mener jeg er åbenlyst.
Jeg synes bare, at når man kommer ned i Folketingssalen med et beslutningsforslag, er det fair nok at forvente, at man har gjort sit hjemmearbejde, og at man kan nævne mere end en enkelt person, som man mener skal være genstand for det beslutningsforslag, man gerne vil fremsætte.
Det var jo så i hvert fald tydeligt, at hverken Liberal Alliance eller Dansk Folkeparti havde lavet det hjemmearbejde, og det synes jeg da bare er interessant, i forhold til hvordan Folketinget arbejder.
Så vil jeg sige noget i forhold til ekspertudvalget.
Det bliver udlagt, som om det drejer sig om, hvilken model man vil vælge, altså som om man står og vælger mellem en Opel Astra og Opel Corsa.
Altså, her står man og vælger mellem den ene tegning af en bil og den anden tegning af en bil.
Det her beslutningsforslag er ikke en model, som vi kan implementere i ministeriet.
Det er et løst forslag.
Det er en tegning af bil, som så skal blive til en bil på et tidspunkt.
Der siger jeg bare: Lad os nu lige få teknikerne indover, lad os nu lige prøve at se, hvad det er for et beslutningsgrundlag, vi reelt kan lægge til grund, også juridisk.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg har to spørgsmål.
Det ene handler om, at ministeren bliver ved med at sige, at der kun bliver henvist til ét citat.
Skal det forstås sådan, at ministeren ikke kan huske eller ikke anerkender, at hr. Mikkel Bjørn i forbindelse med adskillige lovforslag har stået og læst forskellige citater op?
For jeg kan da i hvert fald erindre mere end det ene citat, der er blevet nævnt her.
Jeg kan ikke huske citaterne ordret, det må jeg ærligt sige, men jeg kan da i hvert fald huske, at der er blevet nævnt mere end ét citat.
Det andet spørgsmål handler om, at ministeren siger, at regeringen ikke vil støtte det her beslutningsforslag med modellen, men bliver ved med at henvise til, at man har nedsat et ekspertudvalg, der skal arbejde på at få lavet en model.
Så i bund og grund ender vi vel med, at regeringen ikke vil støtte det her forslag, fordi man bare gerne vil komme med sin egen model, altså at det er selve modeltypen, man er uenig i, men at man gerne vil lave en model, når man har nedsat ekspertudvalget, der skal kigge på, hvordan man kan gøre det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Jeg tror, at jeg ser det på den måde, at de samtaler ligger inden for den aftale, der blev lavet i 2021, og den aftale, der blev lavet i 2018, hvor man jo gav lovning på, at det skulle undersøges, hvordan man kunne lave den type samtaler, og vi har været på studietur i Schweiz og Østrig for at finde ud af, hvordan man gør det dér, og vi har forsøgt at stykke sammen.
Og det, det kommer ned til, uanset hvordan man vender og drejer det, er jo, at det er udvalget, der skal gøre det, og at ministeriet ikke må gøre det, sådan som man gør i andre lande.
Jeg har heller ikke hørt nogen af dem, der var med i aftalen, protestere mig over, at man gennemførte de her samtaler.
Det er i hvert fald nyt for mig, hvis de har følt, at den aftale ikke blev respekteret, ved at de samtaler blev gennemført.