runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Jeg vil stille ordføreren et spørgsmål, som hverken ministeren eller Venstres ordfører hidtil har kunnet svare på, og nu håber jeg, at tredje gang er lykkens gang.
Det drejer sig om regeringens ghettoplan, side 25, hvor man vil lægge et loft på, hvor mange elever med udenlandsk baggrund, der kan gå i daginstitutioner, både offentlige og private, og det sker af hensyn til integrationen.
Hvad er det så, det her beslutningsforslag bl.a. har som kriterium for, at man fortsat vil kunne have statstilskud?
Det er, om der i elevsammensætningen er en overrepræsentation af elever fra udsatte boligområder, nøjagtig det samme som forslaget i ghettoplanen, side 25, dog med den undtagelse, at vi er lidt mere rummelige, så det er 50 pct., mens regeringen er lidt hårdere, og det er 30 pct.
Kan ordføreren forklare mig, hvorfor man på den ene side kan have sådan noget i en ghettoplan, men på den anden side ikke kan stemme for dette beslutningsforslag?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-04:
Altså, jeg skal ikke her stille mig til dommer og nødvendigvis give Dansk Folkepartis ordfører ret i, at det her er inden for grundlovens rammer.
Lad os lade juristerne kigge på det, og lad os drøfte det nærmere i udvalgsarbejdet.
For mig er det vigtigt her at tilkendegive en politisk holdning, og der har ordføreren fuldstændig ret i, at vi ikke synes, der er noget sagligt belæg for en forskelsbehandling på det her grundlag, og derfor er vi imod forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-04:
Jeg tror, at forslaget formentlig nok i hvert fald er meget tæt på at være sagligt og proportionalt, og som jeg også sagde i min ordførertale, går de her problemer jo ikke væk, og derfor skal vi finde en løsning på dem.
Jeg opfatter det, der står her, som det, man i andre sammenhænge kalder et benspænd, og så må vi jo i fællesskab komme det sidste stykke i mål med det saglige og proportionale.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Det er fair nok, at man er uenig, men rammen er, at det her er inden for grundlovens rammer og inden for konventionens rammer.
Der er det jo fair nok, at Enhedslisten så er politisk uenig, og det kan man respektere, i stedet for som Venstre og regeringspartierne at gemme sig bag et opfundet postulat om, at det her er i strid med grundloven og konventionerne.
Så det er fair nok.
SF har jo klart spurgt Venstre, om man så kan stemme for, hvis det viser sig, at det er inden for grundlovens rammer, og det vil man jo ikke rigtig svare på.
Altså, det var en lidt kompliceret måde at sige på, at jeg godt forstår, at det er en politisk tilkendegivelse, men jeg forstår også, at Enhedslisten anerkender, at det er inden for grundlovens rammer.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-04:
For os er det ikke et argument i sig selv, at det ligger inden for grundlovens rammer.
Selvfølgelig er det afgørende for os, for hvis det lå udenfor, var det jo ikke vores opgave at behandle det.
Men for os er det ikke et afgørende argument i sig selv, at det er i overensstemmelse med grundloven at gøre det, hvis det altså måtte være det.
Vi opfatter, at der er tale om en saglig forskelsbehandling.
At det alene ud fra det kriterie, at over halvdelen af eleverne på en given skole har udenlandsk baggrund, skulle betyde, at man indfører særlige regler for den pågældende skole, mener vi er en helt urimelig forskelsbehandling, som ikke er saglig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Lad mig lige genopfriske, hvad forslaget egentlig går ud på.
Det handler om friskoler med elever, hvor mere end 50 pct. har en udenlandsk baggrund.
Hvis det er sådan for en friskole, skal skolen så kunne dokumentere nogle ting for fortsat at få tilskud, dvs. nogle kriterier, skolen skal leve op til.
Hvorfor er det ikke det?
Fordi det er en indirekte forskelsbehandling.
Man må godt indirekte forskelsbehandle, hvis det er sagligt og det er proportionalt.
Det kender vi fra en lang række domme.
Lige præcis på dette område, som B 68 foreslår, er der ikke nogen domme, hverken fra Højesteret eller fra Menneskerettighedsdomstolen, så vi er lidt på usikker grund, og det er derfor, at juristerne i ministeriet siger, at det her rejser nogle spørgsmål, men det er ikke i strid med grundloven.
Anerkender ordføreren, hvad jeg lige har præsenteret nu?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-04:
Jeg kan sådan set godt forstå, at hr. Mattias Tesfaye hellere vil snakke om noget andet end det forslag, vi behandler her.
Det ville jeg nok også gøre med de synspunkter, der bliver lagt for dagen.
Vi har f.eks. på gymnasieområdet peget på, at man gennem en distriktsopdeling ud fra sociale kriterier også kan sikre, hvis man lægger distrikterne på en tilpas begavet måde, at der bliver både en social og en etnisk spredning.
Det har bare stadig væk ikke noget med det her forslag at gøre.
Med det her forslag ønsker man at opbygge særregler for bestemte skoler alene med det udgangspunkt, at et flertal af eleverne har udenlandsk baggrund, og det er det, jeg anfægter.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Det synes jeg måske ikke helt at Enhedslistens ordfører har ret i.
For tiden har vi forhandlinger i fem forskellige ministerier om regeringens ghettoplan, og en del af den politik handler jo om at sikre, at vi får blandede daginstitutioner, blandede gymnasier, blandede folkeskoler, blandede boligområder.
Det er jo det, der er hele målsætningen, og derfor synes jeg, at det er relevant at vide, om Enhedslisten har en principiel modstand mod, at man fra politisk side griber ind med henblik på at sikre spredning.
Det er jo det, det her beslutningsforslag handler om.
Det handler om at sige: I kan ikke lave en friskole, hvis alle børnene kommer fra indvandrerfamilier.
Vi er nødt til at sørge for, at vi går i skole sammen.
Der synes jeg at det er et uholdbart standpunkt fra et rødt politisk parti at sige: Nej, det vil vi ikke gribe ind i; så må folk bare segregere sig selv og leve i hvert sit parallelle samfund.
Det er jo det, der sker i praksis på gymnasieområdet og nu også, kan vi se her, på skoleområdet.
Der skal vi da ikke være håndsky, lad da liberalisterne om det.
Vi skal da turde at gribe ind og sige, at vi skal bo i samfund sammen, gå i skole sammen, vi skal lære hinanden at kende.
Marcus Knuth (V), 2018-04-04:
Jamen i så fald vil jeg også fatte mig i nogenlunde korthed.
Vi synes, at den her ordning er en rigtig, rigtig god idé, da den skaber mulighed for, at vi kan sende personer, der ikke længere har et presserende beskyttelsesbehov, hjem igen.
Derudover understreger ordningen min gennemgående holdning til, at når man f.eks. er flygtning i Danmark, så skal det være af midlertidig karakter.
Det skal vi gøre klart for dem, der kommer hertil som flygtninge, men selvfølgelig skal det også indarbejdes i loven.
Når det er sagt, er jeg optaget af, at tingene foregår på en ansvarlig og ordentlig måde.
Derfor er det vigtigt, at vi evaluerer ordningen og kontrollerer, at alt går ordentligt til, samt at ordningen har de ønskede effekter.
Således støtter Venstre lovforslaget om ophævelse af den løbende revision af ordningen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-04:
Man kan sikkert gøre meget ved at lave institutionsdistrikter.
Det har bare ikke noget med det her forslag at gøre.
Det her forslag indebærer jo, at man, hvis der er en ganske bestemt etnisk sammensætningen i en skole, skal opstille ganske specifikke regler for denne skole alene med det udgangspunkt, at eleverne har en udenlandsk baggrund, og det har jo ikke noget med det eksempel at gøre, som hr. Mattias Tesfaye nævner.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Der er jo masser af dokumentation for, at skoler med mange tosprogede elever og elever med udenlandsk baggrund har problemer.
Det er jo derfor, at næsten halvdelen af dem, der er udtaget til tilsyn eller skærpet tilsyn, er muslimske friskoler.
Det er derfor, at vi bl.a. har det her beslutningsforslag.
Og hvad handler det så om?
Det handler om, at en friskole, hvor mere end halvdelen af eleverne har udenlandsk baggrund, skal dokumentere, at den arbejder for integration.
Er der 49 pct., skal den ikke dokumentere det.
Er der 50 pct., skal den dokumentere det.
Det gøres ved, at vi opstiller en lang række kriterier.
Friskoler skal allerede i dag leve op til en lang række kriterier for at få statstilskud.
Hvordan kan ordføreren så tale om at dele folk op og splitte Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2018-04-04:
Jeg kan forstå, hvad hr. Alex Ahrendtsen siger, og jeg kan sådan set også godt se ræsonnementet i det, men som jeg har sagt i min tale byggende på papiret fra Justitsministeriet, så er der ikke grundlag for at vedtage det ekstra krav, som B 68 indeholder, i forhold til de krav, vi allerede har i lov om friskoler.
For hvis ikke de frie skoler overholdt de krav, som allerede gælder, så var de lukket, og det er jo det, der er pointen.
Så derfor behøver man ikke et ekstra krav oveni.
Det er det, der er min pointe.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Tak for at anerkende, at det er formålet.
Grunden til, at vi ikke er kommet frem med det, er jo, at det var Socialdemokratiet, der foreslog det for 8 måneder siden.
Jeg havde et møde med dem og bad dem om at komme med et forslag – det kom, men indeholdt ikke det, de selv havde foreslået i medierne, og så tænkte jeg: Det er jo altid Dansk Folkeparti, der skal sørge for, at tingene kommer i orden, så vi laver det.
Og det er en stor glæde, at Socialdemokratiet støtter det her forslag, for det er jo i bund og grund det, de har villet.
Så det er årsagen til, at Dansk Folkeparti ikke har taget det med i forhandlingerne om det skærpede tilsyn.
Anerkender ordføreren også det?
Marianne Jelved (RV), 2018-04-04:
Ja, det gør jeg for så vidt.
Altså, jeg forstår hr. Alex Ahrendtsens spørgsmål på den måde, at der er lagt et ekstra krav oven på de krav, som allerede findes i lov om friskoler, og så kan man sige, at det havde været hensigtsmæssigt, hvis Dansk Folkeparti var kommet med det forslag, dengang vi senest behandlede ændringer af friskoleloven – det er jo ikke så lang tid siden – netop for at skærpe tilsynet med skolerne, og ministeren gjorde jo også rede for det i sit indlæg her i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Det er nødvendigt igen og igen at fortælle, hvad beslutningsforslaget går ud på.
Det handler om, at skoler, hvor mere end 50 pct. af eleverne har udenlandsk baggrund, skal leve op til et bestemt kriterium, nemlig at de skal dokumentere, at de ikke modvirker integrationen.
Det vil sige, at hvis de lever op til det kriterium, kan de fortsat få statstilskud.
Der er ingen, der med det forslag forsøger at gå ind at forbyde friskoler med elever med udenlandsk baggrund i Danmark.
Det er et kriterium, som vi lægger oven på alle de øvrige kriterier, som er blevet sat op for friskolerne.
Anerkender ordføreren, at det er sådan, det forholder sig med dette beslutningsforslag?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-04:
Det er ikke noget, som vi som udgangspunkt bakker op om.
Jeg vil sige, at jeg er helt enig i – og det handler også om det første, som ordføreren sagde – intentionen om, at vi skal have så blandede skoler, både folkeskoler og friskoler og gymnasier, som muligt; ikke fordi jeg tror, det ikke fremmer integrationen, eller at det i sig selv skader integrationen, at man går på en skole, hvor der er over 50 pct. med anden etnisk herkomst, men fordi det kun kan være godt, at vi lærer forskellige sider af hinandens kulturer at kende.
Det er i hvert fald vores holdning.
Så derfor vil vi gerne være med til at blande skolerne, men vi vil meget hellere gøre det med gulerod end med tvang, og det er jeg også kommet med nogle forskellige forslag til i forhold til gymnasiefordeling, hvor man siger: Hvorfor giver vi ikke en ordentlig sum penge til de folkeskoler og gymnasier, der ligger i nogle af de her udsatte områder, så de kan opkvalificere deres ressourcer og også give nogle tilbud til de danske forældre, som de simpelt hen ikke kan sige nej til?
Vi vil hellere gå den vej.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Det synes jeg faktisk er fair nok.
Men jeg må indrømme, at jeg faktisk er lidt bekymret.
Hvis en elev går på en skole, hvor der er mere end 50 pct., der er af anden etnisk herkomst, og så kommer tilbage i et udsat boligområde, hvor der også er mere end 50 pct. af anden etnisk herkomst, så handler det jo ikke nødvendigvis om, at de bliver dårlige samfundsborgere eller udemokratiske.
Det handler om, at jeg ikke tror på, at det er godt, hvis vi har en masse små samfund, hvor man lever sådan parallelt i forhold til hinanden.
Jeg vil gerne have, at folk bliver blandet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: I Aarhus har man fordelt eleverne ud på folkeskoler, altså efter at man har fundet ud af, at de er tosprogede.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-04:
I forhold til det sidste spørgsmål vil jeg sige, at jeg ikke har noget problem med selve betegnelsen anden etnisk herkomst.
Det, jeg har et problem med, er, at vi begynder at lave forskellige lovgivninger for dem, der måtte være af dansk herkomst, og dem, der måtte være af anden etnisk herkomst.
I forhold til det andet, som ordføreren sagde, altså om man nødvendigvis fremmer integrationen, eller om det nødvendigvis er et problem for integrationen, at man går på en friskole, hvor der er over 50 pct. af anden etnisk herkomst, vil jeg sige, at det lyder, som om ordføreren mener, at det nødvendigvis i sig selv er et problem.
Det er jeg simpelt hen uenig i.
Og det er jo det, jeg beder om dokumentation for.
Hvorfor er det nødvendigvis i sig selv et problem for integrationen, at man går på en skole, hvor der er over 50 pct. af anden etnisk herkomst?
Det siger jo mellem linjerne, at vi tror, at dem, der er af anden etnisk herkomst, ikke vil demokratiet eller kan demokratiet eller har andre hensigter, og den præmis vil jeg simpelt hen ikke købe.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Tak for det.
Altså, man kan ikke føre tilsyn med noget, hvis det ikke står i lovgivningen.
Nu har jeg hørt det der med, at man kan føre tilsyn, mange gange i den her debat, men det er ikke en del af friskolelovgivningen, at de skal leve op til at sikre god integration, og ergo kan man ikke føre tilsyn med det.
Man kan føre tilsyn med, om de bryder kravet om frihed og folkestyre, men det her forslag handler jo om god integration.
Og hvordan sikrer vi det?
Er det god integration, når der er en skole med hundrede procent elever af anden etnisk herkomst?
Vi kan ikke støtte det forslag, som det ligger.
Men jeg synes faktisk, det er en ret interessant debat.
Det var mest af nysgerrighed, jeg tog ordet, for nu snakker ordføreren jo meget om, at man deler Danmark op, når man bruger den her betegnelse anden etnisk herkomst.
Altså, mener ordføreren, at man helt skal fjerne betegnelsen anden etnisk herkomst, så vi ikke længere opererer med den, når vi laver politik?
For ofte bruger man den jo for at målrette hjælp til de mennesker, der er af anden etnisk herkomst, fordi de står med nogle ekstra udfordringer.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-04:
Der er det belæg, som der er for de friskoler, muslimske som alle andre, som er faldet for tilsynet og ikke har levet op til lovgivningen.
Ja, der er masser af belæg, fordi det faglige tilsyn har dokumentation for, at der er en grund til, at man har lavet skærpet tilsyn.
Alle de andre muslimske friskoler og alle de andre friskoler i Danmark, som ikke er under skærpet tilsyn, som tilsynet ikke har fundet anledning til at gøre noget ved, nej, der er der ikke noget belæg for, at de ikke skulle overholde lovgivningen eller bidrage til den demokratiske dannelse af vores børn.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Jeg har haft tillid.
Den tillid blev misbrugt af nogle bestemte skoler med mange elever med udenlandsk baggrund.
Det er baggrunden for, at vi har skærpet tilsyn, og det er baggrunden for beslutningsforslaget.
Vi har med andre ord belæg for at sætte ind.
Det er ikke noget, vi bare griber til, fordi vi ikke kan lide dem.
Nej, der har været en lang række problemer med disse muslimske friskoler, bl.a. svindel, jihad, propaganda, dårlig ledelse, påvirkning fra ekstreme organisationer i udlandet.
Så der er belæg for det.
Anerkender ordføreren ikke, at vi har belæg for det, at der er dokumentation for det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-04:
Men det giver jo sig selv.
Hvis jeg var minister, eller hvad jeg nu var, og sagde til friskolerne i Danmark: Nogle af jer skal sende ekstra dokumentation ind, og andre af jer skal sende xx dokumentation ind, så ville jeg dog indirekte sige til de friskoler, der skal sende ekstra dokumentation ind, at jeg ikke stoler på, at de sådan set har tænkt sig at overholde lovgivningen.
I det øjeblik, at der er nogle, der ikke lever op til det – og sådan er det jo i dag – så er der et tilsyn, der fanger dem, og det må være det, som vi fortsat skal operere med, et tilsyn, der fanger dem, der ikke overholder lovgivningen, men vi skal ikke mistænkeliggøre alle andre.
Naser Khader (KF), 2018-04-04:
Lovforslaget vedrører Danmarks tilslutning til dele af den reviderede Eurodac-forordning – det drejer sig specifikt om de dele, der giver adgang for danske retshåndhævende myndigheder til at søge oplysninger i systemet.
Eurodac-systemet vil være et værdifuldt værktøj for danske myndigheder, når vi skal efterforske og forhindre terror og andre alvorlige forbrydelser.
Vi skal naturligvis sørge for de bedst mulige vilkår, når det gælder efterforskning af terror.
Meget kriminalitet og især terror foregår i dag på tværs af landegrænser.
Danmark kan ikke stå alene med den udfordring, og derfor skal vi samarbejde med vores venner i resten af Europa.
Når kriminelle rejser over landegrænser, skal informationerne om dem kunne følge med.
Vi skal samarbejde for at forhindre terror, og bl.a. derfor mener Det Konservative Folkeparti, at Danmark selvfølgelig skal være en del af dette vigtige samarbejde.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-04:
Den skal gøres mere fleksibel, så det f.eks. bliver lettere at få støtte til flytning af personlige ejendele, støtte til erhvervsudstyr eller til at bibeholde offentlige ydelser, mens man finder sig til rette i sit hjemland.
Set fra et strengt principielt synspunkt er det en lille smule urimeligt, at man skal kunne modtage den her særlige støtte, men rent økonomisk er det en god investering for Danmark, fordi de repatrierede i gennemsnit har en meget ringe tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Vi kan jo konstatere i Danmark, at integrationen af mennesker fra tredjelande ikke har været særlig vellykket, at indvandringen har medført relativt store økonomiske og sociale problemer, og i Liberal Alliance synes vi, at det er fornuftigt, at vi forsøger at begrænse de problemer ved at øge de her menneskers incitamenter til at tage hjem.
Vi støtter forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-04:
Tak for det.
Enhedslisten støtter at forbedre mulighederne for flygtninge til at vende frivilligt hjem til deres hjemland.
Det er positivt, at mulighederne for at lave rekognosceringsbesøg samt til at få støtte i forbindelse med hjemrejsen forbedres.
Vi så med mange bosniske flygtninge, at de efter den forfærdelige borgerkrig i 1990'erne valgte at vende hjem, da krigen var ovre.
Her havde mange god fordel af den uvildige rådgivning, de fik af Dansk Flygtningehjælp.
Samtidig vender vi os klart imod påstanden om, at repatriering er bedst for alle flygtninge.
Det er klart, at hvis en flygtning har boet kort i Danmark og forholdene i hjemlandet pludselig markant forbedres, så der skabes en varig og stabil fred i landet, så skal personen selvfølgelig hjem, men har en flygtning været i mange år i Danmark, skal personen selvfølgelig have lov til at blive.
Det er jo vigtigt at bemærke, at det, der karakteriserer de større flygtningegrupper, der befinder sig i Danmark, iranere, palæstinenserne, kurdere, syrere og eritreere, jo er, at det er grupper, som alle sammen har det tilfælles, at undertrykkelsen og krigene i deres oprindelseslande har stået på i årtier og desværre ikke inden for en nær fremtid ser ud til at være ovre.
Endelig kan vi bakke fuldt op om høringssvarene fra Kommunernes Landsforening om, at det skal fremgå præcis, at muligheden for repatriering ikke skal bringes op til hver samtale, da det vil være fuldstændig absurd spild af tid, samt pointen fra Institut for Menneskerettigheder om, at konsekvensen for opholdstilladelsen i Danmark skal indgå i informationen, som folk modtager fra kommunerne.
Endelig deler vi pointen fra Dansk Flygtningehjælp og Røde Kors om, at overdreven fokus på repatriering kan være både demotiverende og skadelig for integrationen.
Det er afgørende, at der er tale om hjælp til flygtninge, der selv ønsker at vende frivilligt hjem, og at der er tale om uvildig rådgivning, der ikke har et facit klar på forhånd, men sikrer den korrekte information, også om udfordringerne ved at vende tilbage.
På den baggrund kan Enhedslisten støtte lovforslaget.
Marcus Knuth (V), 2018-04-04:
Vi behandler her et lovforslag, der styrker en vigtig ordning, nemlig repatriering.
Ordningen er i vores øjne vigtig af flere årsager.
Den primære årsag er selvfølgelig, at den øger incitamentet til at vende hjem for f.eks. den gruppe af udlændinge, der måske ikke er blevet integreret i det danske samfund, eller måske fordi deres land er blevet fredeligt igen, eller af andre årsager.
Det kan selvfølgelig også være, at man ganske enkelt bare ønsker at vende tilbage til hjemlandet, som vi lige før diskuterede det i forhold til folk, der er kommet hertil fra Tyrkiet.
Ordføreren for Socialdemokratiet har allerede opsummeret de forskellige initiativer, og jeg synes, at det er nogle rigtig, rigtig gode initiativer, især det, at man f.eks. kan tage nogle ydelser med sig eller kan få støtte til anskaffelse af de nødvendige id-dokumenter.
Lovforslaget medfører en samlet merudgift, og det er en merudgift, vi gerne tager med, for vi ser jo ofte, at især udlændinge på kanten af samfundet er en bekostelig affære for staten, så jeg tror, at den her ordning i sig selv vil være en rigtig fornuftig ordning, også selv om der er merudgifter.
Lovforslaget hjælper med netop det ved at gøre en god ordning endnu bedre og ikke mindst ved at udbrede kendskabet til den gennem kommunerne.
Derfor støtter Venstre dette lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Jeg vil sige, at hvis jeg har forstået det korrekt, kan man selvfølgelig lave nogle afgrænsninger af det, og det kan vi sagtens kigge på, men vi giver meget høje ydelser, både engangsydelser og løbende ydelser til de mennesker, som ønsker at vende tilbage til f.eks. Tyrkiet, men det kan også være andre lande.
Hvis vi går ind og regulerer de her ydelser opad, som jeg forstår spørgsmålet, skal man gå ind at kigge på, hvad man gør i andre europæiske lande, for som jeg forstår det, ligger vi ret højt i repatrieringsydelser, både i engangsydelser og i de løbende ydelser.
Det er bare nogle af de ting, som vi skal tænke godt og grundigt over, inden vi går ind og hæver de enkelte ydelser.
Men igen, vi er åbne over for at diskutere, om man kan gøre mere i forhold til at få flere til at vende tilbage frivilligt, men det vigtigste for Dansk Folkeparti, og det tror jeg også er det bedste, er, at vi kigger på, hvordan vi kan sende flere tilbage med tvang.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Jeg hører også flere sige, at nu har de arbejdet i Danmark i 30, 35 år, og de har brugt en del af pengene på at købe et sommerhus et sted i Tyrkiet, og der vil de egentlig gerne spendere resten af deres liv.
Men mens de har været i Danmark, har de så oparbejdet en ret til en brøkpension, måske ikke en fuld pension, men dog noget mere end det, som repatrieringsordningerne giver mulighed for.
Ville det ikke være en god aftale både for Danmark og for de mennesker, vi taler om?
Jeg er med på, at det ikke skal have en eller anden form for effekt, som gør, at flere søger mod Danmark, men vi kunne eventuelt afgrænse det til folk, der har fået opholdstilladelse f.eks. før en eller anden bestemt dato.