Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Ja, jeg skulle lige have sprittet talerstolen af, det er det nye tiltag, og det er glimrende.
Vi skal nu behandle det her beslutningsforslag om at indføre nationale kvalitetsstandarder for danskkundskaber i vores ældrepleje; det er fremsat af Dansk Folkeparti den 7. oktober, og tak for forslaget.
Forslaget vil pålægge regeringen inden udgangen af i år at fremsætte et lovforslag, der indfører standarder for danskkundskaber hos personalet i ældreplejen.
Sårbare ældre skal kunne være trygge ved personalet omkring dem.
Samtidig vil jeg også understrege, at der ikke er brug for mere bureaukrati og ikke brug for mere detailstyring fra Christiansborg, så hvordan gør vi så det?
Jeg er optaget af at skabe mere plads til faglighed, mere plads til ledelse, men også til omsorg og nærvær i ældreplejen sammen med den ældre og de pårørende.
Derfor ønsker vi ikke at fastsætte sådan nogle nationale standarder for, hvor godt dansk personalet i ældresektoren skal tale, det er en opgave, som er op til ledelsen, men der er et stort fokus på, at der rekrutteres dygtigt, engageret social- og sundhedspersonale til ældreplejen.
Vi har netop afsat 1,8 mia. kr. for årene 2021-2024 på finansloven, sammen med Enhedslisten, SF, Radikale Venstre og Alternativet, og med de midler skal der sikres mere tid til pleje, omsorg og nærvær i mødet med den enkelte borger.
Derudover skal det bidrage til at højne kvaliteten af ældreplejen ved at sætte fokus på fagligheden.
Målsætningen er, at kommunerne ansætter flere personer i ældreplejen og samtidig arbejder for, at flere ufaglærte får mulighed for at tage en social- og sundhedsfaglig uddannelse.
Det er samtidig vigtigt at understrege, at det er et ledelsesansvar at sikre, at de, der ansættes i ældreplejen, har de rette kompetencer i forhold til stillingen og det store ansvar, som de ansatte pålægges.
Sproglige kompetencer er jo et af de vigtige elementer, men jeg mener også, at det er evident og helt afgørende, at vi her fra Christiansborgs side er varsomme med at opstille rigide krav og regler, som gør det vanskeligt for kommuner og private leverandører at finde personale med de rette kompetencer.
Det er også vigtigt, at der bliver uddannet mere social- og sundhedspersonale.
Regeringen har indgået en trepartsaftale med FH, KL og Danske Regioner, der bl.a. skal gøre det mere attraktivt at søge ind som sosu-assistent.
Med aftalen forpligter kommunerne sig til at ansætte voksne elever på 25 år og derover allerede fra uddannelsens begyndelse.
Det sikrer de voksne elever løn under det indledende grundforløb og en klar aftale om, hvor de skal forsætte i praktik efter grundforløbet.
Med den her finanslovsaftale, jeg nævnte tidligere, er der også afsat midler til at forsikre ledige, der er over 30 år, og som er ufaglærte eller er faglærte med en forældet uddannelse, ret til at påbegynde en sosu-assistentgrunduddannelse i 2021 med 110 pct. af deres hidtidige dagpengesats.
Og så er der også afsat 80 mio. kr. årligt, fra 2021 til og med 2024 til et ekstraordinært løft af taxametertilskuddet til hovedforløbene på social- og sundhedsuddannelserne, dvs. både social- og sundhedsassistent og social- og sundhedshjælper.
Aftalerne skal være med til at styrke rekrutteringen til uddannelsen og reducere frafaldet, så der samlet set uddannes flere social- og sundhedsassistenter, og der er allerede i dag fokus på de sproglige kompetencer ved optagelsen til social- og sundhedsuddannelserne.