runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-27:
Der har jeg også noteret mig, at ministeren har udtalt sig til bl.a. Altinget her i sidste uge.
Men jeg vil nu alligevel godt prøve at komme lidt mere til bunds i, hvad det er, regeringen foretager sig på de indre linjer i forhold til det her meget problematiske projekt.
Jeg har kaldt ministeren i salen i dag for ligesom at tage temperaturen på, hvad der sådan er regeringens aktuelle holdning til projektet.
Det er en undersøgelse, som vi i den brede offentlighed ikke rigtig kender til, og som bekymrer de berørte parter, der bor på Røsnæs, på Asnæs og på Samsø, meget.
Det her er jo ikke et lille projekt.
Vi taler jo om et projekt, der, hvis det realiseres, koster i omegnen af 160 mio. kr., og som bare i anlægsfasen vil medføre en CO 2 -udledning på over 3 mio. t.
Så jeg synes egentlig, at ministeren skylder både vores miljø og de borgere, der er berørt af projektet, og vores demokrati et svar på, hvad det er for en undersøgelse, regeringen har gang i; hvad der er formålet med undersøgelsen; og hvor stor undersøgelsen er.
Og er det egentlig regeringens plan, at den skal træde i stedet for en reel og mere formel vvm-undersøgelse?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Så forstår jeg måske spørgsmålet nu.
Svaret på spørgsmålet om, hvad det er for en undersøgelse, der skal til, såfremt man ønsker at fremme sådan et projekt, som ordføreren hentyder til her, altså en Kattegatforbindelse, er jo ikke nogen hemmelighed, for det er jo en miljøkonsekvensvurdering.
Årsagen til, at man laver en miljøkonsekvensvurdering, er jo, at man vil lave en konsekvensvurdering af de miljømæssige påvirkninger, der er fra et infrastrukturprojekt.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det er sådan, det foregår.
Men på selve spørgsmålet om, om regeringen planlægger en ny Kattegatforbindelse, er svaret jo det samme, uagtet hvad lovgivningen er, at såfremt man skal fremme et projekt i forhold til en miljøkonsekvensvurdering, så har vi endnu ikke forholdt os til spørgsmålet.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-27:
Jeg synes ikke rigtig, at ministeren svarer på mit spørgsmål, for så vidt angår den her miljøundersøgelse, først og fremmest om det er en undersøgelse, hvor planen er, at den skal stå i stedet for en reel vvm-undersøgelse, som vil være mere omfattende og koste flere penge, men som jo er nødvendig for at realisere så klimabelastende og miljøskadeligt et projekt.
Så har jeg også noteret mig, at i Ingeniørens dækning, der er lavet på baggrund af dokumenter fra ministerens eget ministerium, er der jo dokumentation for korrespondance mellem embedsmænd, der understreger, at det ved den her undersøgelse er vigtigt at have mere fokus på trængsel og forsyningssikkerhed end f.eks. på klima og miljø, som jo er en sag, der ligger mange af de borgere, der vil være berørt af projektet, på sinde.
Kan ministeren bekræfte, at der er den her undersøgelse i gang, og sige noget om undersøgelsens omfang og tidsperspektiv, og også hvilke prioriteter undersøgelsen lægger vægt på?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
I forhold til de spørgsmål, der er relateret til den kommende Kattegatforbindelse, er det jo ikke så relevant, hvad jeg mener som privatperson.
Det er jo relevant, når jeg står her som minister, hvad regeringen mener, og regeringen har ikke haft lejlighed til at drøfte spørgsmålet om Kattegatforbindelsen på nuværende tidspunkt.
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Vi behandler L 77 om CO 2 -fangstaktiviteter i forsyningssektoren, og jeg synes, det er et godt eksempel på, hvordan teknologiske fremskridt hjælper os i hele den grønne omstilling.
Nogle gange bliver det, måske især af folk på venstrefløjen, nærmest gjort til noget dårligt eller en uægte klimaforbedring, når ny teknologi eller opskalering af teknologiske løsninger betyder mindre CO 2 -belastning.
Sådan har jeg det slet ikke.
Jeg synes, det er fantastisk og fascinerende at følge, og det rykker virkelig i forhold til den enorme udfordring, som klimaforandringerne er.
Ofte fører det jo også gode danske arbejdspladser og eksport med sig.
Det er fremragende.
At indfange og lagre CO 2 , som vi i en engelsk forkortet form kalder ccs, er et af de teknologiske fremskridt, der bliver helt centralt for at nå vores klimamål både i Danmark og globalt.
Det er en aftale tilbage fra februar måned.
I Danmark er kraft-varme-værker og affaldsforbrændingsanlæg blandt de største CO 2 -udledere, og der er et stort potentiale for lagring af CO 2 .
Vi skal politisk understøtte, at teknologien udvikles og ikke stoppes på grund af barrierer, hverken organisatoriske eller finansielle.
Det har et meget bredt flertal i Folketinget som sagt indgået aftale om tidligere, og her vil vi altså lave ændret regulering og forbedrede muligheder på området, som kan træde i kraft den 1. januar 2025.
Lovforslaget skaber klarhed om, hvordan forsyningsselskaber kan organisere og finansiere CO 2 -fangst i forsyningssektoren.
F.eks. har kommuner oplevet en række begrænsninger, som gør det vanskeligt at opføre anlæg til CO 2 -fangst og lagring på kommunale forsyningsselskaber, og det ændrer vi nu på med lovforslaget her.
Det er ikke kun organisatoriske begrænsninger, men også manglende finansiering, der kan sætte en bremse i udviklingen af ccs, og derfor vil vi give kommunerne bedre muligheder for at finansiere fangstanlæg på flere forskellige måder, eksempelvis gennem salg af de sparede CO 2 -kvoter og ved at sælge klimakreditter for den sparede udledning.
Så alt i alt bringer lovforslaget os altså videre i retning af at udnytte mulighederne for at lagre CO 2 og både bidrage til at mindske klimabelastningen, til at opfylde de politiske målsætninger for reduktioner og til, at vi i Danmark kan vise eksempler på potentialet i fangst og lagring af CO 2 , forhåbentlig som en start på en endnu større aktivitet på det område i mange år fremover.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Jeg forstod ikke, hvad det var for en kommentar omkring venstrefløjen og ny teknologi, ordføreren havde med i sin tale.
Hvis vi ser på energiområdet her, er hele venstrefløjen jo med i det meste omkring power-to-x og CO 2 -fangst osv., så det har jeg ikke lige fået øje på.
Nu fremhæver ordføreren, at vi laver noget, hvor affaldssektoren kan være med, og det er jo korrekt.
Jeg synes også, det er glædeligt, at vi har et lovforslag, som muliggør, at kommunale affaldsforbrændingsselskaber kan være med i CO 2 -fangst.
Men jeg er lidt bekymret ved, at vi jo står over for en liberalisering af affaldssektoren, og man kan risikere, at der er nogle selskaber, nogle kommuner, som investerer i CO 2 -fangst, og så kommer der efterfølgende et udbud på affaldsmængderne, så de mister deres affald.
Der har kommunen jo en risiko.
Jeg ved ikke, om ordføreren har overvejet, om der er noget, vi kunne gøre bedre i det her lovforslag for at sikre kommunerne mod den risiko.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-27:
Regeringen er i fuld gang med at sikre, at de initiativer, der i det hele taget giver en bedre styring på socialområdet, også kan komme til at fungere i praksis.
For det er jo aftalt med kommunerne, at vi skal gøre mere, bl.a. når man bliver visiteret til et andet botilbud og der er en beløbsgrænse, som er meget, meget højere end det, man egentlig er visiteret til.
Den anden ting er jo at se konkret på de her ting og initiativer som f.eks. TimeOut, der blev nævnt her, eller andre initiativer, og se på, om de regler, vi har vedtaget med et bredt flertal i Folketinget, fungerer godt nok.
Det vil jeg selvfølgelig som minister følge op på, og jeg vil selvfølgelig også undersøge, om der f.eks. er flere faglige muligheder for at sikre, at faglighed, kvalitet og pris hænger sammen på botilbudsområdet.
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Det indgår vi jo gerne i en dialog om i den videre behandling, der skal være af forslaget, og det er jo selvfølgelig hensigten, at det her skal kunne fungere på en god måde, og at man altså lykkes med at indrette det på en måde, hvor kommunerne får muligheder, de ikke har i dag, altså så de både med organisering og finansiering kan komme bedre ind på det her område.
Til den første kommentar skal jeg sige, at det faktisk ikke så meget var hr. Søren Egge Rasmussen, jeg tænkte på, men jeg har oplevet ved andre diskussioner på området, at andre – vel nok især repræsentanter fra Alternativet – sådan nærmest give udtryk for, at det er forkert eller uægte eller sådan ikke rigtig kan begejstre, når det er med en teknologisk udvikling eller forbedring, at vi lykkes med fremskridt i klimakampen.
Det synes jeg er ærgerligt, og jeg synes også, at vi har brug for at få vist hele befolkningen, at der faktisk sker nogle gode ting, som vi også politisk er med til at rykke på, og det her forslag er en af dem.
Derfor kom jeg med min bemærkning i starten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Enhedslisten har taget CO 2 -lagring med, fordi FN's Klimapanel siger, at vi skal bruge alle metoder, fordi vi er bagud.
Det er derfor, vi er, hvor vi er.
Altså, jeg er især bekymret for det københavnske område, når affaldsområdet bliver liberaliseret.
Så er der en række kommuner, der ejer et affaldsforbrændingsanlæg, som har investeret i CO 2 -fangst, og skal de så importere affald?
Altså, det er det dilemma, som jeg italesætter.
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Jamen det er da relevant at få frem i en debat som den her, og det må vi jo søge at tage højde for; også at de aktører, der indgår i det, er meget bevidste om den risiko.
Det skal selvfølgelig alt sammen ende med, at vi får udbredt, forbedret og opskaleret fangsten af CO 2 og lagringen af det, og også på en måde, hvor vi undgår at skabe nogle andre problemer undervejs.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-27:
Jeg undrede mig også over den der lidt mærkværdige start på talen.
Ordføreren lavede sådan en eller anden stråhat eller stråmand, eller hvad det hedder, og antyder, at Alternativet skulle være imod teknologiske løsninger, der arbejder for klimaet og f.eks. skaber CO 2 -fangst.
Så jeg ved ikke rigtig, hvem det er, ordføreren har snakket med, eller hvad det er for en mærkelig konversation, som ordføreren henviser til uden at forklare det, men måske har ordføreren bare blandet nogle talepapirer sammen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-27:
Jeg var selv med til at behandle den sag, og vi er stadig væk brandærgerlige i SF over, at det ikke lykkedes at få det her stop for profit.
Men jeg vil stadig væk gerne høre ministeren, om der er afsøgt mulighed for, at den her regering – som faktisk er en flertalsregering – kunne finde på at lave et stop for profit eller i hvert fald lave en eller anden form for beløbsgrænse.
Det har vi da i hvert fald hørt ordføreren fra Venstres gruppe udtale.
Så jeg spørger lige ministeren igen, så ministeren har mulighed for at svare: Hvad er beløbsgrænsen for, hvad man må udtage i profit fra et privat botilbud?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-27:
Der er jo ikke en konkret beløbsgrænse i dag.
Det er sådan, at socialtilsynet fører tilsyn med driften, og de vurderer ud fra sammenlignelige tilbud, hvorvidt man tager for meget eller tager så meget profit ud, at det kræver, at man får en anmærkning på Tilbudsportalen.
Den anmærkning kan kommunerne så reagere på.
Der er ikke aktuelle planer i regeringen lige nu om at ændre loven, som jo trådte i kraft for bare 2 år siden.
Men jeg vil sige, at regeringen er meget opmærksom på, hvad det er, der foregår, også for at sikre, at de tilbud, der er, hviler på faglighed og ikke alene på at kunne udtage profit.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-27:
Mener ministeren, at kommunerne kan køre en forsvarlig og økonomisk bæredygtig drift på anbringelsesområdet, når private bosteder kan udtage så store overskud og lønninger, som vi eksempelvis har set i sagen fra TimeOut i Søndersø?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-27:
Som jeg netop har været inde på, skal private tilbud efter de gældende regler jo offentliggøre oplysninger på Tilbudsportalen om deres eventuelle over- eller underskud, og hvor stort et udbetalt udbytte de har fået.
Samtidig vil det også fremgå af Tilbudsportalen, hvis det økonomiske tilsyn under Socialtilsynet har vurderet, at et tilbud er uforholdsmæssig dyrt sammenholdt med tilbuddets kvalitet og andre sammenlignelige tilbud.
De her regler skal jo være med til at skabe transparens og åbenhed om de økonomiske forhold, der er i de enkelte tilbud.
Kommunerne har således mulighed for i hver enkelt sag at tage stilling til, om de ønsker at benytte det pågældende tilbud, som på Tilbudsportalen vel at mærke nu er blevet anmærket som værende uforholdsmæssig dyrt.
Kommunerne er samtidig også underlagt den forvaltningsretlige grundsætning om, at en myndighed skal handle økonomisk ansvarligt, og kommunerne har jo således mulighed for at fravælge tilbud, som er uforholdsmæssig dyre eller genererer store overskud på driften.
På den måde kan kommunerne jo selv være med til også at sikre, at vi altså ikke ser, at de her tilbud får lov til at fortsætte, på trods af at de tager meget, meget store midler ud, som jo vel at mærke kommer fra de offentlige kasser, hvad enten det er kommuner eller andre.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-27:
Har ministeren undersøgt, om der er et flertal for det for nuværende?
For det kunne man jo godt vælge at undersøge igen.
Tingene ændrer sig jo hele tiden over tid, og jo flere møgsager vi får i pressen og sendt i indbakken, jo mere må det da give anledning til at sige: Ej, skal vi lige prøve at se, om vi kan passe lidt bedre på de velfærdspenge, vi har i dag, og skal vi ikke prøve at se, om vi i det mindste kan sætte en stopper for de der meget, meget store udtag?
Jeg prøver lige igen at give ministeren en sidste chance i forhold til at høre, om regeringen har tænkt sig at rykke på det her med at sætte en beløbsgrænse eller et stop for profitudtag, og også om ministeren i det mindste har undersøgt, om der kunne være et flertal for det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-27:
Det er jo først og fremmest et meget bredt flertal i Folketinget, inklusive spørgerens eget parti, der har været med til at lave de nuværende regler, som jeg læser op af, og som altså giver en åbenhed og en transparens på Tilbudsportalen, der gør det muligt for kommunerne at fravælge de tilbud, der er uforholdsmæssig dyre.
Når det så er sagt, har regeringen jo indgået en aftale med Kommunernes Landsforening om, at hvis man f.eks. er visiteret til et tilbud, men ønsker at bruge sin frie ret til at vælge et andet tilbud, bør det jo ikke være sådan, at det tilbud koster 20 eller 25 pct. mere, som vi i nogle tilfælde ser i dag, hvor man måske vælger et privat tilbud, der er uforholdsmæssig dyrere.
Noget af det, jeg håber på at SF gerne vil være med til at drøfte med regeringen, er, hvordan vi får det til at ske i praksis.
For det ville virkelig være en hjælp for området.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-27:
Jeg synes, at ministeren svarer uden om de her spørgsmål.
Jeg synes faktisk, at det er nogle meget alvorlige spørgsmål.
For jeg spørger faktisk, om regeringen har en beløbsgrænse, og om man vil sætte en stopper for de her store profitudtag, og så snakker man i stedet for om en aftale, som vi har været med til at indgå.
Og ja, den blev vi nødt til at indgå, for der var ikke flertal.
Men vi er i SF til enhver tid klar til at indgå en aftale og indgå i konstruktive forhandlinger omkring, hvad vi kan gøre for at stoppe det her meget, meget store udtag, der er fra de private tilbud.
Vil regeringen sætte gang i nogle forhandlinger omkring det, så vi kan komme videre og få sat en stopper for det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-27:
Regeringen er enormt optaget af, at vi ikke ser private tilbud dræne kommunernes kasser.
Det er det, der er baggrunden for flere af de forslag, der er i økonomiaftalerne med Kommunernes Landsforening, om, at vi i det hele taget skal sikre en bedre styring på socialområdet.
Det er initiativer, som jeg håber at SF også gerne vil sætte sig ind i og være med til at ændre på.
Når det så er sagt, er det jo sådan, at i forhold til botilbudsområdet og handicapområdet eller i det hele taget området heromkring giver lovgivningen allerede i dag kommunerne mulighed for i hvert fald at sætte en stopper for at bruge de her meget dyre botilbud.
Og så må vi jo se på, om der på et tidspunkt er et flertal.
Der var ikke et flertal i 2021, da loven blev ændret sidst, og derfor er der heller ikke aktuelle initiativer lige nu.
Men det er et område, vi følger meget, meget tæt, for pengene skal ikke fosse ud af kassen til private tilbud.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-27:
Kommunerne har utrolig store udfordringer med at følge med udgifterne på det specialiserede socialområde.
I særlig grad ser vi, at der i de dyre enkeltsager, som det hedder, er rigtig store udgifter for kommunerne, og nogle af dem gælder jo også de her private bosteder.
Giver det ikke anledning til en form for undren?
Hvordan kan kommunerne overhovedet have en forsvarlig drift, hvis man ikke hjælper kommunerne fra regeringens side?
Man har bare sagt: Jamen det her må I jo godt, for der er i virkeligheden ikke noget ulovligt i det.
Jeg kan være utrolig indigneret over, at man tager velfærdskroner ud af vores stramme budget og vores skattekasse.
Vi prøver at fordele så meget velfærd som muligt til alle borgerne, og så tager man penge fra nogle af de mest sårbare borgere i det her land og smider dem ned i egen lomme.
Men de må jo godt, og det må de, fordi den her regering og tidligere regeringer har sagt: Ja, det må I godt.
Så giver det ikke anledning til, at man gør noget andet og prøver at kigge på, at der i det mindste skal sættes en beløbsgrænse af regeringen, så man også kan hjælpe kommunerne med den her drift?
Det er jo et af de problemer, der er blevet sat fokus på efter Tranæsudvalgets rapport, der kom her i foråret.
Lige præcis det her område bør vi gøre noget ved og regulere mere på.
Hvorfor er det, at regeringen ikke går i gang med at sætte et loft over det eller i det mindste en beløbsgrænse for at sætte en stopper for det her udtag af vores alle sammens skattekroner, især når det i øvrigt er penge, der tages fra de mest sårbare og udsatte borgere i det her land?
Sophie Løhde (V), 2024-11-27:
Vi kan også holde fast i den arbejdsdeling, der handler om, at vi fra Folketingets side sætter nogle økonomiske rammer for vores sundhedsvæsen og for, hvordan vores sundhedsvæsen skal styres, og at så er det jo op til regionerne at forvalte de midler.
Men jeg er godt nok nødt til at korrigere mange ting i det, der blev sagt fra spørgerens side her, bl.a. at der nu ikke kan ansættes sundhedspersonale i vores sundhedssektor.
Det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Jeg kan i øvrigt også læse af den artikel, som spørgeren så har fundet frem og brugt som begrundelse for spørgsmålet her, at det fremgår, at ansættelsesstoppet er kvalificeret; det er ikke et fuldt ansættelsesstop, og hvis sygehuset mangler en speciallæge, jamen så ansætter man også speciallægen, hvis der kommer en, der er kvalificeret.
Så lad os få nogle af de der nuancer med.
Og er de 5.000 ekstra praktiserende læger, som vi nu har aftalt med sundhedsreformen, noget, vi har hørt før?
Ja, måske i forhold til nogle flotte mål.
Forskellen er jo bare, at den her gang er der en regering, som også sikrer finansieringen til, at det kan blive til virkelighed.
For sundhedsvæsenet har brug for, at vi ikke blot fra Christiansborgs side har flotte målsætninger, men at vi rent faktisk også sætter handling bag i form af at indrette vores sundhedsvæsen efter den fremtid, vi ser ind i, og at vi også sætter penge af til at kunne implementere de ting, vi gerne vil.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-11-27:
Tak for det til formanden.
Grunden til, at jeg har stillet spørgsmålet, er, at det jo ikke er første gang, vi ser besparelser i sundhedsvæsenet, og de konstante sparekrav, der er, skaber et dårligt arbejdsmiljø for personalet, og patientsikkerheden bliver jo heller ikke ligefrem bedre.
Nok er nok på en eller anden måde.
Altså, det her har ført til ansættelsesstop, og det er jo helt skævt, i hvert fald i min optik.
Én ting er besparelser, en anden ting er, når man laver besparelser på sundhedspersonale.
Det skaber altså et rigtig, rigtig dårligt arbejdsmiljø, fordi man går på arbejde med en følelse af, at man mangler kolleger.
Det er jeg meget uforstående over for, må jeg ærligt erkende over for ministeren, og befolkningen fortjener vel også et eller andet sted at vide, hvordan det står til på landets sygehuse.
Personalet kan altså ikke løbe stærkere.
De løber i forvejen alt, alt for stærkt, og nogle af dem søger endda væk fra sektoren.
Så det giver jo ikke mening, at der stadig er et kæmpe pres med flere og flere patienter.
Der kommer også flere og flere ældre, det ved vi, og lur mig, om det ikke også fører til flere patienter.
Så vil jeg sige tillykke med en fin sundhedsreform.
Det lyder meget godt.
Jeg mener dog stadig væk, der vil være nogle knaster i det.
En politisk målsætning med 5.000 læger lyder jo godt, men det lyder også som noget, vi har hørt før a la 1.000 nye sygeplejersker, og det var jo ikke en succes.
Men når der er ansættelsesstop og der er en afdelingssygeplejerske eller en oversygeplejerske, som er nødt til at sige nej til, at der kan komme nyt personale i afdelingen, så er der jo noget galt.
Og vi er nødt til at tænke på sundhedspersonalet.
Jeg vil gå så langt som til at sige, at vi er nødt til at tænke på mine kolleger i sundhedsvæsenet, som spiller den her afgørende rolle i sundhedsvæsenet.
Det kan siges meget enkelt: Hvis der ikke er personale nok, kommer der jo ikke operationer, og så er patienterne nødt til at vente længere på at blive behandlet på sygehusene.
Så i stedet for at man svinger den her sparekniv, synes jeg, vi skal sætte en stopper for, at der ikke kan ansættes sundhedspersonale.
Så hvem har ansvaret?
Det kan ministeren og regeringen også kræve af regionerne.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Ordføreren kan sagtens se, hvad der foregik den 7. oktober 2023, og det ved fru Charlotte Munch også ganske udmærket.
Det, som det handler om her, er jo i virkeligheden, at man bedømmer handlinger og ikke personer.
For nu at citere udenrigsministeren fra en anden sammenhæng handler det her jo ikke om nogen, men om noget.
International ret skelner jo ikke mellem personer, nationalitet, etnicitet eller geografi, men den ser på aktioner.
Det er dem, man efterforsker, og dem, man dømmer ud fra.
Charlotte Munch (DD), 2024-11-27:
Vi kommer aldrig nogen sinde til at vakle i vores støtte til Israel.
Det tror jeg sådan set også godt ordføreren er klar over, for vi har stået sammen i debatter rigtig mange gange.
Så bruger ordføreren Putin som et eksempel.
Jeg synes, der i hvert fald er en meget, meget vigtig forskel på Putin og Netanyahu, og det er, at Putin er den, der ligesom har startet krigen i Ukraine, og at Netanyahu forsvarer sit folk mod en terrororganisation, og det kan jeg ærlig talt ikke begribe at ordføreren ikke kan se.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op der, hvor hr. Martin Lidegaard slap, og så spørge ordføreren, hvem det egentlig er, der ifølge Danmarksdemokraterne afgør, hvornår en person, der er under anklage for krigsforbrydelser, skal arresteres.
Hvornår betyder det noget?
Er det, når Den Internationale Straffedomstol afgør det, eller er det, når Danmarksdemokraterne laver en vurdering af det?
For mit bud ville være, at ordføreren ikke ville svare det samme, hvis vi spurgte om, hvorvidt Danmarksdemokraterne mener, at Danmark skal tilbageholde Putin, hvis han lander på dansk jord.
Så jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, om det er sådan i ordførerens politiske univers, at alle er lige for loven, og at spillereglerne skal være de samme for alle.
Charlotte Munch (DD), 2024-11-27:
Først og fremmest skal vi jo lige være enige om, at der ikke er nogen, der er dømt endnu.
Men når det så er sagt, synes jeg stadig væk, at jeg har sagt det meget klart, også tidligere, men jeg siger det gerne igen, altså at vi aldrig kommer til at vakle i vores støtte til Israels forsvar mod en terrororganisation.