runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for et rigtig godt forslag fra Danmarksdemokraterne.
Det er jo et forslag, som Dansk Folkeparti selv havde med i det sundhedsudspil, som vi præsenterede på sommergruppemødet sidste år, og derfor giver det selvfølgelig også sig selv, at vi selvfølgelig stemmer for det her forslag.
Vi er rørende enige om det her.
Derfor stemmer vi for forslaget.
Så er jeg også helt med på, at der er en diskussion om finansiering, og den er vi helt med på at vi sagtens kan tage.
Altså, hvis vi har milliarder og milliarder til klimatamtam og alt muligt andet, må vi også have lidt småpenge til at passe på nogle af vores ældre danskere, der trods alt sørger for, at det her samfund er rigt og velstående.
Vi har mulighed for at prioritere at dele ud til stort og småt, så for os er det helt naturligt, og den diskussion tager vi gerne med forslagsstillerne eller andre i udvalget, men det tror jeg godt at vi kan løse.
Så vi stemmer for det her forslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Jeg tror også, den strukturelle måde, som det er organiseret på, er en ting.
For hvis man tjener mere som speciallæge i psykiatri ved at have forsikringskunder, end man gør, hvis man tager offentlige patienter, hvad vælger man så?
Der opstår nogle strukturer, som jeg synes vi er forpligtet til at prøve at se nærmere ind i.
Der er helt sikkert en grund til, at Danica Pension eksempelvis valgte produktet i forhold til børne- og ungdomspsykiatrien fra sidste sommer.
De sagde selv, at det var, fordi det var svært at se på, at der var nogle børn, der simpelt hen ikke kom til behandling, fordi der var så mange forsikringskunder, der skulle før de børn, der ingen forsikring havde.
Men det er selvfølgelig også et spørgsmål om økonomi, og hvad er den samlede kapacitet, som vi kunne have gjort nytte af her?
Sophie Løhde (V), 2024-02-22:
Jeg synes, det er interessant at diskutere, hvordan vi bruger den samlede kapacitet bedst muligt.
Det er også derfor, jeg bl.a. laver henvisningen til akutplansaftalen, hvor vi jo strategisk har valgt at bruge de private hospitaler til at hjælpe med at behandle patienter, der i dag står på de offentlige ventelister, vel at mærke på det offentliges regning.
Det er jo en måde også at sikre et offentligt-privat samarbejde på, hvor vi bruger de samlede ressourcer bedst muligt, og hvor vi skal være optaget af at sikre mest mulig sundhed for pengene.
Jeg mener ikke, der er nogen, hverken børn, unge eller deres forældre, som skal være afhængige af at have en stor pengepung eller en forsikringspolice for at være trygge ved at kunne få behandling til sig selv eller til sit barn.
Det er den ambition, som vi forfølger, også i forhold til at sikre en massiv investering i og opprioritering af vores psykiatri.
Beklager, formand.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er enig i mange af de pointer, som ministeren fremfører fra talerstolen her, men der er en ting, jeg lige skal have afklaret, så jeg er sikker på, at jeg forstod det.
For vi er jo enige om, at der er sket en voldsom vækst i antallet af private sundhedsforsikringer over de sidste 10-20 år, og ingen af os kan helt vurdere, tænker jeg, hvad konsekvensen af det er.
Hvis jeg hører ministeren rigtigt, vil man ikke lave en analyse nu, fordi der er en Sundhedsstrukturkommission, der skal kigge på det.
Så jeg skal bare høre, om det er en del af opdraget, at de laver en analyse af det her område, så vi får svaret.
Eller vil ministeren vente med at lave analysen, til vi har udspillet fra Sundhedsstrukturkommissionen?
For under alle omstændigheder har jeg brug for at vide, hvad konsekvenserne er af den her voldsomme vækst i antallet af sundhedsforsikringer – gode som dårlige?
Sophie Løhde (V), 2024-02-22:
Det sidder jeg ikke og blander mig i som sundhedsminister, når vi nedsætter en uafhængig kommission.
Det, vi har givet dem i opdrag, er at se på den samlede udnyttelse og herunder også privat kapacitet og privat aktivitet med henblik på også at kunne komme med anbefalinger til, hvordan man kan sikre det bedst mulige offentlig-private samarbejde.
Hvordan bruger vi i øvrigt hinanden bedst?
Hvordan sikrer vi, at eksempelvis også de patientrettigheder, vi har i vores sundhedsvæsen, understøtter, at vi får mest mulig sundhed for pengene?
Hvad de kommer med af anbefalinger, og hvad der ligger af analyser – de har jo offentliggjort en lang række af dem, som man kan gå ind og læse på deres hjemmeside, men hvad der ellers i øvrigt måtte være i pipelinen af analyser for deres vedkommende – kan kommissionen som uafhængig selv beslutte.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Tak for det.
Det er klogt med armslængde.
Det bakker vi i Radikale Venstre fuldt ud op om.
Men specifikt omkring sundhedsforsikringer er jeg bare interesseret i at høre, om ministeren mener, at der er grund til at få lavet en analyse af området.
Hvis nu det viser sig, når Sundhedsstrukturkommissionen kommer med deres anbefalinger, at det stadig er et område, vi ikke rigtig har svar på, og at de af forskellige årsager ikke har valgt, at det var noget, de ville analysere,
mener ministeren så, at der er behov for, at vi herindefra beslutter, at det er vi nødt til at få belyst, så vi ved, hvad vi skal gøre i årene, der kommer?
Sophie Løhde (V), 2024-02-22:
Jeg vil slet ikke tage forskud på, hvad Sundhedsstrukturkommissionen kommer til at aflevere af anbefalinger.
Det tror jeg vi i fællesskab skal afvente at se, når de inden for kort tid kommer til at afrapportere.
Men der er et lige så stort antal af danskere, der er medlem af Sygeforsikringen "danmark" – ca. 2½ million mennesker – og det, jeg blot syntes var interessant, var, at mens der er sket den her store vækst i antallet af medlemmer og antallet af danskere, der er omfattet af en sundhedsforsikring, over de sidste 20 år, så slår det altså ikke ud i aktiviteten.
Maria Durhuus (S), 2024-02-22:
Tak for ordet, og ja, tak til forslagsstillerne for at rejse en på alle måder vigtig diskussion.
Det er vigtigt, at vi bliver ved med at holde øje med og tale om at mindske ulighed i vores samfund.
Vi er også enige i formålet om hele tiden at være opmærksomme på, hvordan tingene forandres, og hvordan menneskers adgang til sundhed skal være lige.
Det har en høj prioritet, og det vil det egentlig altid have.
Netop af den årsag har vi jo også medvirket til, at der er nedsat en Sundhedsstrukturkommission, som skal se på, hvordan kapaciteten udnyttes, og hvordan den geografiske og sociale ulighed eller lighed er, og det synes jeg må være et af hovedargumenterne for, at vi i dag fra Socialdemokratiets side ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Ministeren har redegjort for forskellige ting.
Her er Socialdemokratiet enige.
Det er ikke alt, vores sundhedsvæsen nødvendigvis skal lave.
Med grundigt forarbejde kan man på bedste vis skabe et godt grundlag for en beslutning, som kan opstille den fremtidige organisering af vores sundhedsvæsen og få nedbragt den stigende ulighed.
Derfor er det ret afgørende for initiativets resultat at afvente en afrapportering, så man har et godt vurderingsgrundlag at tage udgangspunkt i.
Der bliver også udtrykt bekymring om øget brug af private sundhedsforsikringer.
Ministeren har også redegjort for, at det private sundhedsvæsen ikke har udkonkurreret det offentlige, og de to separate forsikringer er kun vokset parallelt, men har ikke haft en større indflydelse på aktiviteten.
Selvfølgelig skal vi være optaget af, at det ikke sker.
Vi skal også altid være optaget af, at der ikke sker en udhuling af det offentlige tilbud, ved at det private sluger medarbejdere eller konkurrencen bliver ulige.
Vi vil også til enhver tid være optaget af, at vi allerede har nedsat den her Sundhedsstrukturkommission; at vi venter på resultaterne.
Jeg forstår udmærket godt utålmodigheden, og jeg sidder også selv og venter, men vi bliver nødt til at afvente resultaterne herfra for at se, hvad der bliver afdækket, og hvad anbefalingerne bliver.
Og jeg siger her anbefalingerne, for det er jo de anbefalinger, der gør, at vi sammen skal drøfte, hvordan vi sikrer den bedste offentlige sundhed i Danmark; hvordan vi sikrer, at vi får et offentligt sundhedsvæsen til alle og for alle.
Der må aldrig nogen sinde være den tvivl.
For jeg tænker ikke, at der er nogen i den her sal, der ikke er optaget af ulighed.
Men ulighed kommer af andet end privat eller offentlig sundhedsdækning.
Der er også geografisk ulighed og social ulighed.
Derfor er vi i Socialdemokratiet selvfølgelig optaget af at mindske ulighed.
Vi er også optaget af at fremme lighed og sikre lige adgang for alle, og vi er optaget af at få det bedste offentlige sundhedsvæsen i Danmark, men vi kan ikke støtte dette forslag.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Jeg er selvfølgelig ked af, at Socialdemokratiet ikke ønsker at støtte forslaget, for formålet var jo netop at få et vidensgrundlag, til når vi skal i gang med forhandlinger om en ny sundhedsstruktur, altså så det her vil ligge som et grundlag for de forhandlinger, for vi står med et problem.
Så derfor vil jeg måske bare spørge ind til kernen af det her, det, som jeg tror er nemmest at forstå: Mener Socialdemokratiet, at det er okay, at mennesker med en sundhedsforsikring kan springe over i køen til en speciallæge eller til en børnepsykiater?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg lytter mig også til, at der bliver sat spørgsmålstegn ved, om nogen kan få ondt af det med de 2 pct., og om det overhovedet kan gøre nogen skade.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg synes, det er godt, at regeringen bliver ved med at understrege, at vi skal have et stærkt offentligt sundhedsvæsen, for det er også vigtigt for mig.
Det tror jeg faktisk er en vigtig grundsætning.
Når Enhedslistens forslag alligevel giver rigtig god mening, er det jo netop, tænker jeg, i forhold til at få undersøgt de strukturelle forhold, som ændrer sig i den måde, vi har indrettet sundhedsvæsenet på, fordi der kommer nogle andre spillere på banen.
Lad mig give et eksempel.
Sådan noget som behandlingsgaranti gælder jo i udgangspunktet kun i den offentlige sektor, men når andre spillere spiller med og pludselig også begynder at udbyde behandlingerne og også trækker ressourcerne med til andre områder, spiller det selvfølgelig også en rolle for, om den offentlige sektor kan levere.
Ressourcerne forsvinder fra området, fordi der pludselig er penge at tjene.
Det er jo det, vi kan se på børne- og ungdomspsykiatrien lige nu, hvor rigtig mange psykiatere udbyder det her produkt til børn via forældres sygeforsikring og dermed i virkeligheden dræner den offentlige psykiatri.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Tak for det, formand.
At vi sådan kigger lidt ind i detaljerne omkring finansieringen, er nok ikke så overraskende.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt.
Men jeg håber da, at vi kan arbejde videre med at finde nogle løsninger, og jeg kan jo være spændt på, hvad den reserve, der nu engang er sat af, rent faktisk skal bruges til, og hvordan den vil blive brugt.
Men helt overordnet hører jeg, at der er bred enighed om, at vi i forebyggende henseender absolut skal bruge vacciner, så bredt som det overhovedet giver mening, og at vi skal arbejde videre med – og det er også det, jeg hører fra ministeren i forbindelse med Sundhedssektorens Prioriteringsråd – at vi får nogle snakke om, hvordan vi egentlig sikrer, at vi får prioriteret at få brugt de værktøjer, der er, for det er hamrende vigtigt.
Det er måske også derfor, at det kan undre nogen.
Så kan man sige, at det var under covid-19, at vi tog den her vaccine ind, og så røg den ud igen.
Men borgere, der sidder derude og kigger ind, vil jo undre sig over, at ting ryger ud og ryger ind, og derfor er jeg sådan set med på, at skal vi have noget ind igen, skal det være for en længere periode, og så skal vi virkelig have system i det.
Men på baggrund af debatten i dag håber jeg, at vi kan lave en fælles beretning, der understreger vigtigheden af at have styr på vaccinerne og vigtigheden af at lave de undersøgelser, der er nødvendige for, at vi rent faktisk kan vurdere, om vi kan bruge dem.
For det er jo sådan set første skridt, og det er ikke nogen formue, der skal til for at lave den her undersøgelse.
Så det burde vi kunne finde midler til – om ikke andet, så i de rester af den her pulje, der måtte være sidst på året.
Ellers vil jeg da sige, at så vil jeg i hvert fald tage fat i hr. Per Larsen og De Konservative og takke for forslaget om, at vi jo kan tage det med i finansloven.
Altså, kan vi ikke få det med andre steder, kan vi måske få det med dér næste gang.
Nu blev jeg klandret for, at vi ikke sørgede for at få det med i dette års finanslov; så må vi jo tage det op konkret næste gang og sikre, at vi får det med.
Hvis vi alle sammen er enige om, at det er vigtigt, så tror jeg også, at vi kan gøre det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Fri og lige adgang til sundhedspleje er et grundprincip i det danske velfærdssamfund og har været det i mange år.
Desværre er det princip voldsomt udfordret lige nu.
Jeg tror, mange har det sådan, at det, der skal afgøre fordelingen af sundhedsvæsenets ressourcer og ens adgang, skal være behovet, ikke pengepungens tykkelse, og ikke, om man har råd til at købe sig forbi en kø.
Men det er sådan, det er blevet i alt for høj grad.
Vi har i de seneste dage fra Rigsrevisionen hørt om psykiatrien for unge og børn, hvor ventelisten for mennesker uden en sundhedsforsikring kan være helt op til 83 uger, mens dem, der har råd til at købe sig til en afklaring, kan få det samme svar inden for 2-6 uger.
Vi hørte i foråret om en speciallæge i Midtjylland, som kunne fortælle, at når han henviste til en hudlæge, var der en ventetid på op til 43 uger, men hvis den pågældende borger havde en privat sundhedsforsikring, ville vedkommende komme til inden for 10 dage.
Det er et A- og et B-hold, som jeg egentlig ikke tror at der rigtig er nogen i det her Folketing der ønsker.
Det er udansk, og det er en forkert måde at fordele de ressourcer, vi har i vores sundhedssystem, på.
Det er også en kilde til frustration for de ansatte i vores sundhedssektor.
Det er også baggrunden for det her beslutningsforslag: Der er kommet en henvendelse til Sundhedsstrukturkommissionen fra 100.000 sundhedsfaglige fra det, der hedder Sygehussamarbejdet , som hejser et alvorligt rødt flag i forhold til de her trusler mod det sundhedssystem med fri og lige adgang, som jeg tror vi i grunden alle sammen sætter pris på.
Så forslaget her handler om at få en analyse af, hvad det er, der er ved at ske, så vi kan handle på det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Jeg synes bare ikke rigtig, jeg fik et klart svar.
Jeg kan citere praktiserende læge Henrik Idriss Kise, der siger, at det er en voldsom forskelsbehandling, at det er bekymrende, og at det faktisk er demoraliserende at være vidne til.
Og han peger på et tydeligt skel mellem personer i arbejde og dem, der står uden for arbejdsmarkedet, f.eks. folkepensionister, altså at dem, der har mest brug for behandling, ikke er dem, der får først adgang; det er tværtimod dem, der har en privat sundhedsforsikring.
Det er sådan, vores verden og vores sundhedsvæsen fungerer lige nu.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Sophie Løhde (V), 2024-02-22:
Vi vil først og fremmest sikre, at vi har et stærkt offentligt sundhedsvæsen; det er det, der er afgørende for den her regering, så vi sikrer, at alle har lige adgang og ikke skal være afhængige af at have en sundhedsforsikring.
Når vi afviser at iværksætte den her analyse, er det, fordi vi allerede har taget initiativer.
Og der tillader jeg mig at lave en henvisning til nogle af de arbejder, vi har sat i gang, f.eks. etablering af et nationalt prioriteringsråd, og vi har nu bedt Sundhedsstrukturkommissionen om at komme på banen, som i øvrigt også har fået i opdrag at se på, hvordan vi kan sikre den mest hensigtsmæssige brug af privat kapacitet.
Noget af det, jeg har fokus på, og som der senest her i sidste uge jo var fokus på, er, at der bl.a. også sker en, kan man sige, grad af dobbelt udredning, hvor eksempelvis børn og unge bliver udredt i privat regi, og så sker der bagefter en udredning igen i offentligt regi.
Det er jo spild af ressourcer på et område, hvor vi i forvejen er vanvittig presset på kapaciteten.
Der har vi da et ansvar for at sikre, at vi ikke bruger de sparsomme ressourcer to gange, når vi i forvejen har så hårdt brug for dem, og dermed også får sikret, at regionerne, forsikringsselskaberne og andre er enige om, at man skal bruge Sundhedsstyrelsens faglige retningslinjer i forbindelse med udredning i eksempelvis børne- og ungdomspsykiatrien.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Tak for det.
Men jeg undrer mig lidt over, at ministeren ikke er mere bekymret.
Altså, jeg læser historier om, at borgere henvender sig til en praktiserende læge og har brug for en henvisning til en speciallæge, og hvis man ikke har en sundhedsforsikring, kan man risikere at skulle vente i mange måneder, måske op til et år, men hvis man bare siger de magiske ord »jeg har en privat sundhedsforsikring«, kan man komme til inden for 10 dage.
Mener ministeren, at det er acceptabelt, eller mener ministeren, at vi har et alvorligt problem, der udfordrer et grundprincip i vores sundhedssektor, nemlig fri og lige adgang til sundhed, og at ressourcerne bruges der, hvor der er behov for dem, ikke der, hvor der kan betales mest for dem?
Carl Valentin (SF), 2024-02-22:
Jo, det er der helt sikkert, men jeg tror ikke, at der er mange lokale borgere derude, som er glade for matrikelfinten, hvor man har fundet en hul i lovgivningen, som gør, at man kan få lov til at forurene mere, end det ellers var meningen, og hvor man lige kan sige: Nå, men den her svinefabrik ligger altså på en anden matrikel lige ved siden af den gamle, og derfor skal vi ikke lægge forureningen sammen.
Det ved jeg at der er rigtig mange borgere som er rigtig trætte af, og derfor er det vigtigt, at vi får lukket det hul i lovgivningen
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg er helt med på, at der er problemer rundtomkring, men ordføreren får det bare til at lyde, som om det er det generelle problem i hele landet.
Jeg bor selv i et område, hvor vi har en griseavler, der ejer flere gårde, og jeg kan informere ordføreren om, at der er sådan cirka nul problemer og klager over det.
Så ordføreren skal bare være klar over, at der findes mange steder, hvor vi er glade for vores lokale landmand, vores lokale griseavler, uden at vi brokker os over alle mulige ting, for at den landmand rent faktisk kan få lov til at drive en forretning.
Carl Valentin (SF), 2024-02-22:
Det synes jeg er godt.
Jeg håber alligevel, at Danmarksdemokraterne stemmer for det her forslag, så vi kan få lukket matrikelfinten, som jeg ikke tror der er særlig mange borgere ude på landet der er glade for.
Jeg har i hvert fald til gode at høre fra dem.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-02-22:
Tak for det.
Det er altid rart at høre en ordfører, som også går ind for, at man ikke skal have kaniner i bure, og som står ved, at man ønsker at ødelægge al form for svinelandbrug.
Og det er super fint.
Men jeg bliver bare nødt til at sige til hr. Carl Valentin, som måske er kommet forbi en landsby engang, at for os, der bor ude på landet, er virkeligheden jo den, at vi godt ved, at det kan lugte, når man spreder gylle – det ved vi godt.
Vi ved godt, at på landet er der andre problemstillinger end i byerne.
Men er virkeligheden ikke den, at der ikke må være to landmænd ved siden af hinanden, der har et landbrug; at det vil hr. Carl Valentin også have lukket nu?
Det er det, hr. Carl Valentin står og siger: Hvis Peter Jensen har en gård i nr. 12 og Hans Jensen har en i nr. 14, så må ham i nr. 14 ikke lave det, fordi der allerede er et landbrug.
Og det er jo vildt!
For jeg bliver nødt til at sige til en bybo som hr. Carl Valentin, at ude på landet har vi faktisk landbrug, og nogle gange har vi nogle landbrug, der ligger lige ved siden af hinanden.
Carl Valentin (SF), 2024-02-22:
Når vi laver lovgivning, som skal beskytte borgerne mod forurening, f.eks. ammoniakforurening og også dårlig lugt osv., så gør vi det jo ud fra, hvad den samlede påvirkning vil være.
Altså, hvis jeg boede ved siden af ti svinefabrikker, var jeg da ligeglad med, om de havde ti ejere eller de havde én ejer – problemet er det samme.
Og hvis man i forvejen har nået de grænseværdier, der er for, hvor meget man må udlede et enkelt sted, så går det bare ikke, at der bliver oprettet yderligere intensiv industri.
Jeg synes faktisk, at det her handler om at beskytte borgerne, så man ikke bliver fanget i en situation, som er meget ubehagelig.
Og jeg kan henvise hr. Kim Edberg Andersen til masser af borgere, som gerne vil fortælle om det her, for det er altså ret voldsomt at opleve i et lokalområde.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-02-22:
Men til forskel fra hr. Carl Valentin har jeg jo været teknik- og miljøudvalgsformand i en kommune, hvor vi havde en lignende problemstilling, og problemstillingen var planlovgivningen, for den gjorde jo så, at man var nødt til at have de her svinegårde. Og til det der med svinefabrikker vil jeg sige, at jeg faktisk ikke ved, om man kan søge tilladelse til at have en svinefabrik, men der må hr. Carl Valentin lige vise mig, hvor man kan søge om at få et cvr-nummer som svinefabrik.
For det, hr. Carl Valentin irriterer mig med, er, at han gør landmænd – ordentlige landmænd – til nogle, som udnytter, og som derfor også udnytter de mennesker, der bor i de omkringliggende landsbyer.
Hvis hr. Carl Valentin ville have gjort noget ved det, skulle han jo, dengang vi snakkede planlovgivning, have sagt: Vi finder en løsning på det, sådan at de gårde, der ligger op til de landsbyer, der kan blive påvirket, kan få lov til at have deres stalde et andet sted på matriklen.
Men det hørte jeg ikke hr. Carl Valentin og hans parti komme med på noget tidspunkt under den snak.
Carl Valentin (SF), 2024-02-22:
Jeg kan høre, at ordføreren bliver sådan lidt provokeret over, at jeg bruger ordet svinefabrik, og det er jo rigtigt nok, at det ikke bliver brugt sådan generelt som fagsprog.
Men jeg synes egentlig, at det beskriver meget godt, hvordan meget af den svineindustri, vi har i Danmark, fungerer.
Det er i langt højere grad store fabrikshaller, end det er traditionelt landbrug, som man forstår det.
Det er ikke en lille, hyggelig gård med nogle få grise; det er store fabrikshaller og intensiv industri.
Og det er derfor, jeg bruger de ord, som jeg bruger.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg skal bare lige høre, om ordføreren ikke godt vil være venlig at bekræfte, at der også ude i landdistrikterne, ude i mange af lokalsamfundene, faktisk er borgere, der har et rigtig godt samspil med den lokale griseavler; der er glade for det bidrag, der kommer derude: arbejdspladser og aktiviteter.
Ordføreren får det til at lyde, som om det er alle borgere ude i landet, der er imod griseavl.
Vil ordføreren ikke godt bare lige bekræfte, at der er rigtig mange, der også er glade for deres lokale landmand derude?