runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Halime Oguz (SF), 2020-11-12:
Tak for det.
Jeg vil starte med at takke Dansk Folkeparti for at indkalde til denne forespørgselsdebat, hvor vi skal diskutere den stigende islamisering i Danmark.
I Danmark har vi én grundlov, én stat og ét retssystem.
Det skal alle respektere.
Intet er mere værdifuldt end at kæmpe for vores demokrati, ytringsfrihed, retsstatsprincipper og ligestilling mellem kønnene.
Det vil jeg kæmpe for i al den tid, der er liv i mig.
Så meget desto mere beskæmmende har det været for nylig at se, hvordan visse imamer har stavnsbundet kvinder i uønskede ægteskaber eller givet dem nogle skilsmissekontrakter, der har bundet dem på hænder og fødder.
Og det er alt sammen sket i overensstemmelse med nogle principper, som vi i princippet ikke burde leve efter her i vor frie verden.
Jeg har længe kæmpet mod ekstremisme og negativ social kontrol, hvor man krænker især kvinders frihed og ret til at bestemme over deres eget liv.
Men igen og igen ser vi, hvordan det alligevel finder sted i de miljøer, der her er tale om.
For alle der føler, at de har ret til at diktere, hvad andre skal føle, hvad de skal have på, hvem de skal ses og sove med, hvor de skal bo, og hvordan de skal leve deres liv, skal vi derfor gøre det klart: I Danmark er man herre over sit eget liv, hvad enten man er mand eller kvinde.
Det er simpelt hen så beskæmmende.
For det smukkeste ved Danmark er jo netop, at vi kan diskutere og problematisere alt uden at skulle frygte for vores liv eller for at få familien inddraget i æresrelaterede konflikter.
Vores ytringsfrihed og det smukke i at kunne føre uenigheder til debat er sat på prøve.
Nogle af de personer, der ønsker at holde liv i den negative sociale kontrol og at bruge kvinderne i et større spil, der handler om at bevare parallelsamfundene med alle deres triste og feudale normer, er ret aktive, og der er ikke grænser for, hvad de er i stand til.
Det skal stoppes øjeblikkeligt.
Men jeg vil understrege, at det i den her debat er vigtigt at skelne mellem islamister og almindelige lovlydige muslimer, for
er der nogle, der er berørt af de forhold, som jeg netop har beskrevet, er det netop almindelige lovlydige muslimer, herunder kvinder og børn.
Og hvordan er det kommet så vidt?
Jeg prøver ikke at placere ansvaret på de politiske fløje.
Jeg tror, at det her handler om, at vi som samfund ikke har været tydelige nok i vores værdier.
Vi har bøjet os for meget, vi har relativiseret, taget særhensyn m.v., og alt det har fastholdt minoriteter i at forblive minoriteter.
Den tilgang har sikkert været velment, men ikke hensigtsmæssig.
Så vil jeg sige, at SF støtter det forslag til vedtagelse, hr. Rasmus Stoklund læste op lige før.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jeg ved ikke, om det vokser; jeg har ikke hørt om noget konkret bønnekald siden dengang.
Jeg har jo hørt om, at der er indgivet nogle ansøgninger til nogle kommuner, og at der er nogle kommuner, der ikke rigtig mener, at der er noget lovgrundlag at behandle de ansøgninger på.
De er så blevet sendt ind i ministeriet, og vi konstaterer – ikke i mit eget ministerium, men i Kirkeministeriet – at der ikke er nogen lovgivning, der regulerer den slags, og derfor synes jeg, det er regulært nok at tage diskussionen op.
Hvis der skal være en lovgivning, er det efter min opfattelse nødvendigt, at vi finder ud af at kunne sondre mellem bønnekald og kirkeklokker, og det kræver en jurist at finde ud af, om man kan foretage den sondring.
Hvis ikke man kan det, tror jeg, vi skal tænke os rigtig godt om, før vi f.eks. forbyder, at der bliver kaldt til bøn fra religiøse bygninger i Danmark, for det er alligevel 1.000 års kristen kulturarv, vi lige skal forholde os til der.
Jeg synes, der er rigeligt at forhandle om.
Vi har også fra Socialdemokratiets side og fra regeringens side nogle ønsker om, at der skal ske noget, hvad angår kriminalitet.
Jeg siger bare i dag, at jeg synes, den balance, der ligger i det her beslutningsforslag, er lidt skæv.
Så lad os prøve at bevæge os lidt ind i den substantielle diskussion.
Jeg nævner i min tale et konkret eksempel på en dom, der er faldet, som siger, at en 22-årig mand, der har malet graffiti på et tog, har fået 14 dages betinget fængsel.
Skal vi sige til ham, at han aldrig i resten af sit liv vil kunne blive dansk statsborger?
Et andet konkret eksempel: En 27-årig mand, der er dømt for knallerttyveri mere end en gang, får 10 dages betinget fængsel.
Skal vi sige til ham, at han aldrig nogen sinde kan blive dansk statsborger?
Jeg er ikke sikker på, at vi har fundet den rette balance der, hvis vi stemmer for det.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg synes heller ikke, man skal det stjæle en knallert.
En del af lovgivningen er præventiv, og det kunne jo være, at de her to lovbrydere ikke havde malet graffiti eller stjålet en knallert, hvis det var sådan, at de var klar over, at det ville afholde dem fra at få dansk statsborgerskab.
Anerkender ministeren, at den opstramning, som vi foreslår her, også vil have en rigtig, rigtig fornuftig præventiv effekt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jeg synes også, det er forkert at lave graffiti på S-tog, og jeg synes også, det er forkert at stjæle knallerter.
Det tror jeg vi er 179 mennesker herinde der synes, og derfor har vi også en straf for det, og hvis man er udlænding, synes jeg også, det er helt rimeligt, at der kan være en tillægsstraf, i form af at der kommer en karensperiode, hvis man søger om dansk statsborgerskab.
Det, vi diskuterer, er, om man permanent, for altid, skal udelukkes fra at kunne få dansk statsborgerskab, hvis man har stjålet en knallert eller malet på et S-tog.
Det synes jeg ikke.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
I Socialdemokratiet mener vi, at der selvfølgelig skal være meget stramme betingelser for at kunne opnå dansk statsborgerskab, særlig når det omhandler vandelskravet om kommende statsborgeres moral og evne til at overholde dansk lovgivning og ikke at begå kriminalitet.
Vi mener altså, det er helt rimeligt, at vi fra politisk side stiller stramme krav til personer, der ønsker at blive en del af vores fællesskab, for man skal gøre sin pligt, før man kan kræve sin ret.
Det er nemlig et stort privilegium at blive dansk statsborger.
Der skal særlig ses i lyset af de eksempler, hvor Folketinget tidligere har tildelt dansk statsborgerskab til personer, som senere har vist sig at være ligeglade med vores fællesskab, og som vi i flere tilfælde ikke kan udvise, fordi de alene er danske statsborgere og dermed ville blive statsløse.
Derfor skal vi selvfølgelig have stramme betingelser for opnåelse af dansk statsborgerskab.
I 2018 indgik et flertal af Folketingets partier en aftale om at stramme betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab.
Aftalen indeholdt bl.a. et element om, at personer, der tidligere har begået kriminalitet, fik sværere ved at opnå dansk statsborgerskab.
Jeg vil også gerne takke De Konservative igen for at fremsætte et fornuftigt beslutningsforslag og rejse debatten, og som nævnt tidligere i dag vil vi meget gerne se på, om der skal yderligere stramninger til af de betingelser, som personer, der søger om at blive danske statsborgere, skal opfylde, for vi skal gå langt for at forhindre at tildele dansk statsborgerskab til personer, der ikke ønsker at blive en del af det danske samfund, opføre sig ordentligt og bidrage til vores fællesskab.
Endelig mener vi i Socialdemokratiet, at der skal være en fornuftig balance mellem en lovovertrædelse og de konsekvenser, som en given lovovertrædelse medfører.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget, men vi ser frem til at drøfte yderligere stramninger, når vi har forhandlinger på den anden side af nytår.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Mange tak.
Jeg synes jo, det er trist, at vi nu går ind i nogle forhandlinger, hvor de to mest åbenlyse opstramninger – netop det, at udlændinge skal kunne ordentligt dansk, og at kriminelle udlændinge ikke skal have dansk statsborgerskab – allerede er blevet fejet af bordet af Socialdemokratiet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Jeg tror, jeg skal lidt længere væk fra Slotspladsen, hvis jeg skal møde helt almindelige danskere – ikke lige udenfor lige nu!
Men jeg forstår godt, hvad ordføreren mener.
Jeg tror, det kommer meget an på sagerne.
Lad mig give et eksempel.
Jeg sad og hørte en podcast forleden om danske jøder, der fortalte om chikane i byen i nattelivet.
På et tidspunkt var der en pige, der havde stukket nogen en flad; vedkommende havde generet hende, fordi hun havde en davidsstjerne om halsen.
Lad os sige, at hun var israelsk statsborger – mener spørgeren så, at hun aldrig nogen sinde skulle kunne få et dansk statsborgerskab?
For det er ulovligt at slå eller give nogen en flad, men man kan være presset op i et hjørne og gøre det.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jamen i forhold til helt særlige tilfælde har vi jo også udvalget, hvor der er dispensationssager.
Altså, det at få en fængselsdom, er jo ikke bare en bøde – der er mange, der bruger fartbøder som eksempel.
Jeg har engang fået en fartbøde, og jeg fik altså ikke en fængselsdom, hverken betinget eller ubetinget.
Så når man får en fængselsdom, er man altså ret højt oppe på skalaen.
Så mener ordføreren ikke – både ud fra et præventivt synspunkt, men og også ud fra et fornuftssynspunkt – når nu det danske statsborgerskab er noget så særligt, at hvis man kommer op og rammer niveauet for fængselsstraf, så burde det altså betyde, at man ikke kan blive dansk statsborger?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Jo, i langt, langt de fleste tilfælde.
Men som jeg forstår det i forhold til en betinget dom, ville man jo nok få det i dette tilfælde – nu kan jeg ikke huske, hvordan sagen endte, men sådan noget med at slå kan jo godt give en betinget dom.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at vi indkalder til de her forhandlinger, og så må vi kigge på det.
Det betyder jo ikke, at der ikke kan komme nogle stramninger.
Jeg tror, det er de færreste partier, der har lyst til at belønne folk, der begår grov kriminalitet.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak.
Jeg ved ikke lige, hvad der skete, men lyden forsvandt før, da ministeren var oppe, men så får ordføreren spørgsmålet i stedet for.
Det er rigtigt, at der blev lavet en stramning i 2018, hvor man bl.a. sagde, at der var nogle forbrydelser, som medførte, at man for altid blev udelukket fra at få dansk indfødsret.
Men der var også nogle problemer med Det Centrale Kriminalitetsregister, nemlig at der var nogle domme, som forsvandt, sådan at man faktisk ikke havde mulighed for at følge op på det, fordi de domme simpelt hen forsvandt ud af systemet, så de embedsfolk, der ligesom skulle sidde og tjekke de her ting, ikke kunne se det. Der er blevet spurgt om det i 2019, hvor man sagde, at der var en undersøgelse i gang, og som ville være færdig medio 2020.
Vi har ikke rigtig hørt noget til det.
Jeg har stillet spørgsmål om det igen og indtil videre ikke fået noget svar på det.
Kan ordføreren sætte lidt ord på, om Socialdemokratiet og ministeriet er kommet tættere på at finde en løsning på det her?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Jeg kender ikke konkret til de ting, der skulle være forsvundet eller ikke længere skulle være at finde i registeret, men jeg synes, at Nye Borgerlige skal tage det med og meget gerne komme med idéer til, hvordan man kan stramme det yderligere.
Jeg vil sige det igen: Der er ikke nogen, der har et ønske om, at folk, der begår kriminalitet, skal have dansk statsborgerskab.
Jeg tror ikke, der er meget uenighed mellem Socialdemokratiet og Nye Borgerlige i forhold til det her sådan helt generelt.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Det tror jeg nu nok der er, men det var overhovedet ikke det, jeg spurgte ind til.
Det var egentlig bare, om man havde fundet en løsning, så man reelt set kan gennemføre den stramning, man lavede i 2018, med hensyn til at der var nogle forbrydelser, som skulle udelukke en fra statsborgerskab for altid.
Det er jo bare et problem, hvis man ikke kan se det i Det Centrale Kriminalregister efter nogle år, hvis der simpelt hen er nogle, der forsvinder.
Der blev igangsat en undersøgelse, og det er bare der, jeg spørger ind til, om der er kommet noget ud af den undersøgelse, sådan at man får løst det problem, og til, hvad Socialdemokratiet ellers vil gøre ved den problematik.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak til ministeren.
Jeg glæder mig meget til de forhandlinger, vi skal have her i starten af det nye år.
Men helt ærligt, hvis vi allerede nu med de her to beslutningsforslag fra Konservative kan konstatere, at regeringen ikke vil stramme den lillebitte smule op på det, at man skal kunne tale ordentligt dansk, og man så nu heller ikke vil stramme den meget, meget åbenlyse ting op, at kriminelle udlændinge som udgangspunkt ikke skal have dansk statsborgerskab, hvad er der så overhovedet at gå til forhandlinger om?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-12:
Tak for det.
Vi har det ønske, at folk, som har boet i Danmark og har tilknytning til Danmark, skal have lov til at have statsborgerskab, hvis de regner sig selv for danskere.
Grundtvig formulerede det bedre end os, da han sagde: »Til et folk de alle hører/ som sig regne selv dertil«.
Derfor prøver vi at kigge på nogle andre ting: Har de vist en villighed til at lære det danske sprog, har de vist en villighed til at være en del af det danske samfund, har de vist en villighed til at ernære sig selv i det danske samfund osv. osv.?
Men det er alt sammen for ligesom at prøve at finde ud af, om de faktisk ønsker at være danske, om de er solidariske med det danske samfund, og om de føler sig selv i samme båd som os andre danskere.
Det her forslag om, at det ikke skal være muligt at få dansk statsborgerskab, hvis man kun kan beherske dansk på dansk 2-niveau, heller ikke selv om man har gjort alle mulige andre indsatser for at være en bidragende del af det danske samfund, kan vi ikke støtte.
Vi mener ikke, at det her med, om man regner sig selv som en del af den danske nation, måles ved, om man behersker skriftlig dansk på et gymnasialt niveau.
Vi mener faktisk og tror på, at hvis man har ydet en indsats i det danske samfund for at være en bidragydende part af det danske samfund og man kan kommunikere på dansk og forstå dansk og læse dansk og også skrive dansk, men dog ikke på et gymnasialt niveau, så er der en mulighed for, at man har et oprigtigt ønske om at være en del af den danske nation og være solidarisk med det danske samfund.
Vi mener ikke, at det afgørende er, om man kan dansk på dansk 3-niveau eller på dansk 2-niveau, så vi må stemme nej til det her beslutningsforslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak, formand.
Jeg mener, at det nok vigtigste fundament for at være dansk selvfølgelig er det danske sprog.
Og jeg vil gerne begynde med at takke Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti for at bakke det her forslag op.
Og så vil jeg sige, at jeg er lidt ærgerlig over, at Socialdemokratiet og Venstre ikke kan støtte op om det.
Jeg husker tydeligt for nogle år siden, da hr. Lars Løkke Rasmussen sagde, at der er huller i danmarkskortet, hvor Danmark ikke er Danmark – parallelsamfund bliver de også kaldt: Man kan bo, man kan gå på arbejde, man kan være sammen med sin familie dag ud og dag ind stort set uden at tale det danske sprog.
Derfor føler vi ikke, der skal laves en undtagelse; altså, vi føler ikke, at det, at man har haft et arbejde et stykke tid, er godt nok til at gå ind og lempe de her regler om at tage danskprøve 3.
Hvis det er sådan, at man arbejder på en pakistansk restaurant eller er frisør i et område af et parallelsamfund, hvor dagligsproget er arabisk, så mener jeg ikke, det er godt nok til at gå ind og lempe på de her regler.
Derfor er jeg selvfølgelig rigtig ked af, at de to store partier er imod det her, for dermed er det jo noget, som i sagens natur ikke kan blive vedtaget her i Folketinget.
Det får mig også til at grue for de forhandlinger om dansk statsborgerskab, som vi går i møde, for hvis man end ikke vil lave den lillebitte opstramning og sige, at man skal kunne ordentligt dansk på niveau 3, hvor meget får vi så egentlig ud af at mødes til de forhandlinger?
Nu skal vi her som det næste behandle forslaget om kriminalitet.
Så jeg håber i hvert fald, man kan komme det beslutningsforslag i møde.
Men det, at man end ikke vil stramme op på den lillebitte ting, der handler om at kunne ordentligt dansk, får mig altså til at grue for forhandlingerne om dansk statsborgerskab.
Men som forslagsstillere støtter vi selvfølgelig det her forslag.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Jeg har ikke noget spørgsmål, men jeg har lovet at sige fra Enhedslistens ordfører, at de stemmer imod.
Så det er hermed gjort.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Det kommer ikke som en stor overraskelse, men det er godt at vide.
Det havde jo været en unik alliance, hvis Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og Enhedslisten sammen støttede det her, men der er vi desværre ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-12:
Det er blot for ligesom at udtrykke en skuffelse over hr. Marcus Knuths debatniveau her, for hr. Marcus Knuth bliver ved med at opstille det, man kalder en stråmand, nemlig at dem, der ikke kan støtte dette lovforslag, har den holdning, fordi de ønsker at give statsborgerskab til folk, der nærmest ikke kan betjene sig af dansk.
Det var det, der var indholdet i hr. Marcus Knuths tale, og det er jo ikke sandt.
Hvis en person har været 5 år i Danmark og taler dansk på et danskprøve 2-niveau, så vil danskere sige: Nej, du er godt nok dygtig til dansk – har du virkelig kun været her i 5 år?
Så det er jo ikke rigtigt, hvad hr. Marcus Knuth siger.
Når man ikke kan fremme sin sag ved at fremlægge den korrekt og sagligt, så er der jo noget galt med ens sag.
Man må jo kunne fremlægge sin sag korrekt og sagligt, hvis man tror på, at man har en sag.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Det er jeg simpelt hen ikke enig i, for der bliver sagt, at man skal have bestået danskprøve 3, medmindre det er sådan, at man har arbejdet et stykke tid i Danmark.
Og hele argumentet bag, at man skal have arbejdet et stykke tid i Danmark, er, at når man har været på en arbejdsplads, hvor man har danske kollegaer og taler dansk og bruger det danske sprog, så kan man det nok rigtig godt alligevel.
Men fordi vi jo har parallelsamfund – som den tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen kaldte for huller i danmarkskortet – hvor man kan leve hele sit liv og ikke tale det danske sprog, så synes jeg ikke, at den her arbejdsmarkedsundtagelse er fair nok.
Ud fra den argumentation må jeg jo konkludere, at Liberal Alliance ønsker, at man overhovedet ikke skal tage danskprøve 3, men at alle bare skal tage danskprøve 2.
Det er jo en massiv lempelse, i forhold til hvor godt – eller rettere dårligt – dansk, man taler, og det er i hvert fald ikke det, vi Konservative ønsker.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Jeg vil også spørge De Konservative om noget.
Jeg er enig i, at man skal kunne snakke godt dansk, og ordføreren bliver ved med at fortælle om, at der er parallelsamfund derude, hvor man ikke snakker dansk.
Medgiver ordføreren ikke også, at der kan være parallelsamfund, hvor man snakker rigtig godt dansk?
Så jeg tænker, at man vel sagtens kan være nogenlunde integreret og snakke lidt halvdårlig dansk.
Nu tænker jeg på nogle af de jugoslaviske indvandrere; mange af dem var serbere, der kom til Danmark, og jeg vil vove den påstand, at mange af dem er bedre integreret end dem, der stod foran ambassaden, selv om den første gruppe snakker væsentlig dårligere dansk end den anden.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Det er det første i en lang række af krav.
Og de krav ser vi jo så frem til at diskutere med Socialdemokratiet, når vi kommer til forhandlingerne her på den anden side af jul.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Det glæder vi os også til, og jeg har også meget sympati for forslaget.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at man taler rigtig godt dansk.
Men det er, fordi den konservative ordfører siger, at det er det vigtigste; sådan forstod jeg det.
Det er vel lige så vigtigt med kriminalitet eller med, om man vil det danske samfund.
Medgiver ordføreren ikke, at der kan være nogle få personer, som af forskellige grunde kan have svært ved at tale et flydende dansk, men som alligevel godt kan ville det danske samfund, og så er der en stor gruppe mennesker, desværre, der taler flydende dansk, men som ikke vil?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jo, jeg anerkender som sagt, at der er folk, der taler dansk, men som desværre ikke er integreret, men vi synes altså ikke, at danskprøve 3 er et så højt krav, at det skulle betyde, at man ikke kan få dansk statsborgerskab.
Altså, for os er det at ville det danske statsborgerskab så meget og det at have så stort et ønske om at være en del af vores samfund noget, der gør, at man virkelig tager sig sammen og sætter sig ned og både lærer at tale det danske sprog, men også lærer at skrive det danske sprog.
Det synes vi ikke er for meget forlangt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-12:
Igen vil jeg sige, at det jo ikke er det, det handler om.
Kriteriet vedrørende danskprøve 2 handler jo ikke om at leve i et parallelsamfund og ikke tale det danske sprog – så ville man da aldrig kunne nå et danskprøve 2-niveau.
Danskprøve 2 kræver da, at man bruger det danske sprog dagligt, fordi man har et arbejde, hvor man taler dansk, eller deltager i en uddannelsesaktivitet, hvor man taler dansk, eller har været i Danmark i mange år og følger dansk tv og lignende.
Danskprøve 2 kræver da meget mere, end at man er i et parallelsamfund, hvor der ikke tales dansk.
Så igen prøver hr. Marcus Knuth at tegne et billede af, at vi, der ikke støtter hr. Marcus Knuths beslutningsforslag, vil noget ganske andet end det, som er virkeligt.
Det er jo helt og aldeles usagligt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Jeg har ikke kendskab til, præcis hvad der er sket i forhold til Det Centrale Kriminalregister.
Jeg har ikke selv kendskab til det.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Det skyldes det samme, som det gjorde før, nemlig at det her beslutningsforslag har vi sådan set diskuteret en gang i år.
Jeg synes faktisk, vi havde en god og substantiel drøftelse, og på baggrund af det sendte vi jo et brev over til ministeren og bad om, at der blev indkaldt til forhandlinger.
Det lovede ministeren at han ville gøre, men han har ikke gjort det endnu, og derfor står vi her igen.
Derfor kan jeg starte med at sige det samme, jeg sagde sidst.
Det danske statsborgerskab er noget helt særligt.
Det skal ikke være for hvem som helst.
Som udlænding skal man, bare for at give et par eksempler, forstå og acceptere danske værdier, og man skal tale sproget, og så skal man selvfølgelig også overholde de danske love og regler.
Derfor er Venstres holdning også krystalklar: Udlændinge, der har begået alvorlig kriminalitet, skal ikke kunne få dansk statsborgerskab.
Det går simpelt hen ikke, at man f.eks. kan begå bandekriminalitet eller begå vold mod børn og så bagefter blive belønnet med et dansk pas.
Derfor har vi også strammet reglerne, så f.eks. den type kriminalitet udelukker en fra at få statsborgerskab for evigt – for evigt!
De stramninger, vi lavede i 2018, medførte også, at hvis man får en ubetinget fængselsstraf på mellem 6 og 12 måneder, så skal der gå 18 år, før man kan komme i betragtning til at blive dansk statsborger.
Hvis man har fået en ubetinget fængselsstraf på over 1 år, kan man aldrig få dansk statsborgerskab, og hvis vi taler om personfarlig kriminalitet, vil enhver ubetinget fængselsstraf på 3 måneder eller mere give udelukkelse på livstid.
Så vi har i Venstre tidligere været med til at stramme reglerne, men betyder det så, at vi har de perfekte regler i dag, og at de ikke kan ændres?
Nej, det gør det selvfølgelig ikke.
Vi er f.eks. alt for dårlige til at tage statsborgerskab fra bandekriminelle, og Venstre har i dag fremsat et forslag om at bruge noget af den nye juridiske hjemmel, der er kommet, over for bandekriminelle, til også at tage statsborgerskabet fra folk, der begår kriminalitet, hvis der er tale om alvorlig narkokriminalitet.
Vi synes også, det er værd at kigge på tildelingen af statsborgerskab til kriminelle, særlig dem med ubetingede fængselsstraffe.
Vi håber, den kommer snart.
Vi er i hvert fald klar.
Tak for ordet.