runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Lige før nævnte jeg til den anden ordfører, at lige præcis i nærheden af de her flyvestationer, altså Karup og Skrydstrup, er de så glade.
De vil rigtig gerne have, at de kommer.
Som sagt bor jeg i nærheden af Aalborg.
Jeg har ingen problemer med, at de kommer.
Vi har jo også haft dem i tusindvis, når der har været 4. juli.
Der kommer de jo også i deres skibe, og så kommer de amerikanske soldater og fester i gaderne.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Mange tak.
Hvad mener SF om, at amerikanerne kan have mulighed for at udføre militære aktiviteter på og fra dansk jord?
Ordføreren taler meget om Trump, men jeg mener sådan set, at det her er et principielt politisk spørgsmål: Synes vi, de skal kunne føre krig på dansk territorium og fra dansk territorium?
Videre står der, at det vil være en mere permanent tilstedeværelse, de vil have Danmark.
Jeg ved godt, at det kan opsiges efter 10 år, men der står, at det i udgangspunktet vil være mere eller mindre permanent.
Så hvad mener ordføreren om det?
Jeg kan også forstå på den debat, vi har haft, at der stadig væk er meget tvivl om, hvorvidt der er tale om en suverænitetsafgivelse eller ej.
Hvad mener ordføreren om det?
Og vil ordføreren f.eks. støtte det forslag, som fru Sascha Faxe kommer med, og som er rigtig godt, om at få det afklaret enten i en kommission eller gennem en høring?
På den måde kan man blive mere afklaret omkring de her spørgsmål, som ordføreren også siger ligger hende på sinde.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Det var mange spørgsmål på en gang.
Jeg beklager, hvis jeg ikke får svaret på dem alle sammen.
Så det vil være mit svar på det.
Det her handler ikke om, om amerikanerne kan føre krig fra dansk territorium uden vores samtykke.
Der står meget tydeligt i de her aftaler, at det handler om at varetage Danmarks og Danmarks nærområdes sikkerhed, og at vi, som jeg opridsede i min tale, er i stand til med meget kort varsel at yde bistand til vores allierede og vores naboer i Baltikum og resten af Norden ved at kunne sende amerikansk militært materiel og soldater om nødvendigt af sted, hvis den russiske trussel forværres.
Det synes jeg vi skal holde fast i her, for det er faktisk det, der er årsagen til aftalen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Deres tilstedeværelse anses for midlertidig uanset varigheden – det er sofisteri.
Det betyder, at det kan være permanent, men lad os lægge det til side.
Der står ordret – så det, ordføreren siger, er ikke korrekt – at USA kan udføre militære aktiviteter på og fra dansk jord.
Det er det, der står.
Der står ikke noget om dansk sikkerhed; det står der faktisk ikke noget om i lige den sætning.
Så var det andet spørgsmål, jeg havde, om vi skulle have en afklaring af, hvorvidt det her er en suverænitetsafgivelse.
Igen vil jeg sige, at jeg ikke tror, det er så farligt, for der er et stort flertal for det, men vi skal bare vide, hvad der bliver stemt om.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Jeg mener ikke, at der er tale om suverænitetsafgivelse her.
Som det har været sagt tidligere, er det her en mellemstatslig aftale, og det synes jeg egentlig der er ret sikre vurderinger for.
Nu læser jeg op igen som svar på det andet spørgsmål, som fru Theresa Scavenius stiller.
Der står også i bemærkningerne til forslaget, at »de amerikanske styrkers tilstedeværelse bidrager til at styrke sikkerheden og stabiliteten i Danmark og Danmarks nærområde,« og at det hele i øvrigt foregår inden for rammerne af det, der hedder NATO's statusoverenskomst, altså regler og rammer for, hvordan vi passer på hinanden og samarbejder i NATO.
Det er en forsvarsalliance, og det vil sige, at det her handler om at sikre vores fælles forsvar.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Baseaftalen har jo fyldt en del på de sociale medier for mange af os, og selv om jeg ikke er medlem af ordførerens parti, må jeg sige, at i mine spor er der virkelig mange, som har spurgt til ordførerens partis politik, så derfor kommer jeg til at stille et af de spørgsmål, som jeg er blevet stillet rigtig mange gange fra folk derude, og det er: Hvor går grænsen for SF i forhold til den her aftale?
Altså, hvad skal USA gøre, før Socialistisk Folkeparti trækker støtten til et forslag som det her og til USA?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Noget af det, der betrygger mig i det her forslag og i aftalen med USA, som den står skrevet lige nu, er, at der jo for det første står, at den er under forudsætning af, at der er gensidig respekt for vores suverænitet, både for Danmarks og USA's vedkommende.
Der står, at en forudsætning er, man overholder forholdene og principperne i FN-pagten og i øvrigt i Den nordatlantiske traktat, altså inden for NATO, at man anerkender folkeretlige forpligtelser – det er meget vigtigt; det tror jeg også er meget vigtigt for Alternativet – og at det i øvrigt, som jeg også sagde til den foregående spørger, foregår inden for rammerne af NATO's statusoverenskomst, altså NATO's SOFA.
Så det her er jo ikke et nyt samarbejdsformat, det er afprøvet i en lang række af vores allierede lande som Finland, Norge og Sverige tættest på, men også i Baltikum, og der er ret gængse regler og rammer for, hvordan det skal foregå.
Hvis der sker noget ekstraordinært en dag, f.eks. et brud på folkeretten, er det jo en anden situation, men det må regeringen forholde sig til i den givne situation.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak for svaret.
Jeg vil måske lige minde om, at jeres parti selv har sagt, at man opfatter USA's leder som utilregnelig.
Ordføreren taler om, at det skal foregå inden for NATO-samarbejdet, og det er jeg også med på er en betingelse for Socialistisk Folkeparti i det her.
Nu er det så sådan med aftaler, at de i vid udstrækning også baserer sig på tillid, så hvis USA træder ud af NATO og har et vist antal soldater i Danmark, baser, våben osv., hvordan vil Socialistisk Folkeparti så sikre sig, at de her soldater faktisk tager hjem og vi får fjernet våbnene, hvis USA modsætter sig?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Det eventuelle danske offer vil komme ud for noget af det samme, som hvis det havde været den danske ret, der skulle give en straf for noget.
På en eller anden måde er der jo hårdere straffe i USA, end der er i Danmark, men jeg er godt tilfreds med, at det er sådan.
Det er da ikke, fordi jeg ville synes, det er er en god idé, hvis der sker voldtægter.
Men vi skal jo heller ikke tage sorgerne på forskud, og amerikanere er altså også mennesker, præcis ligesom alle os andre.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes måske, det er en lille smule frækt at sige, at Enhedslistens er heldige med, at Donald Trump sidder i Det Hvide Hus og siger mærkelige og skøre ting.
Selv om jeg selv synes, at vi gør det ret godt, så tror jeg ikke, de 47 pct. af danskerne, som adspurgt i en meningsmåling i dag har givet udtryk for, at de ikke ønsker aftalen, bakker op om Enhedslisten i al almindelighed.
Så det tror jeg ikke vi kan tage æren for.
Så jeg vil i virkeligheden sige til ordføreren, at jeg måske lidt synes, det er en hån over for de borgere, som faktisk giver udtryk for en skepsis og en tvivl om, hvorvidt det her er klogt, at man ligesom bare fejer det af med, at det er, fordi Donald Trump siger mærkelige og skøre ting.
Så jeg vil egentlig gerne have ordføreren til at fortælle, hvordan ordføreren vil forklare sine egne vælgere, at der er områder i Danmark, hvor danske myndigheder i en uopsigelig periode på i hvert fald 10 år ikke kan få adgang, hvor vi ikke kan få at vide, hvad der foregår, og hvad der lagres, og hvor vi heller ikke kan kontrollere konsekvenserne af en adfærd.
Er det sådan, hvad Danmarksdemokraternes opfattelse af dansk suverænitet og beskyttelsen af danske borgere går ud på?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til fru Lise Bech for talen.
Nu plejer Danmarksdemokraterne jo at påberåbe sig, at de er forsvarere af danskhed og andet.
Derfor er der egentlig bare to spørgsmål til ordføreren.
Det ene er, om ordføreren ikke vil anerkende, at der er afgivelse af suverænitet i det omfang, at USA får eksklusiv råderet over dele af det danske territorium.
Det er vel også i Danmarksdemokraternes opfattelse det, man må forstå ved en form for suverænitetsafgivelse, at her er det ikke længere Danmark, der bestemmer; her er det USA.
Det er det ene spørgsmål.
Altså, de meningsmålinger, jeg har læst, har konstateret, at der er et flertal imod den her baseaftale.
Ville Danmarksdemokraterne synes, det var en god idé at spørge den danske befolkning, om man synes, det er en god idé at udstationere amerikanske tropper på danske baser uden dansk jurisdiktion og med en eksklusiv ret for USA til at råde over de områder?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Hvis vi tager det bagfra, kan man jo sige, at hvis vi havde fået det her samtykke og fremsat det her beslutningsforslag for et halvt år siden, var der ingen, der havde gøet af det.
Det, der er udfordringen – og det er jeg enig i – er jo, at Trump siger nogle mærkelige ting og nogle skøre ting.
Så det er det, der er udfordringen.
Men det ændrer ikke på, at Enhedslisten, der nu stiller med flere her i Folketingssalen i dag som skyts, jo ville have været imod det uanset hvad.
Men nu er man jo bare ligesom »heldig«, at vi har sådan en som Trump.
Vi skal skille tingene ad.
Det mener jeg vi skal.
Til det andet med at have amerikanere på dansk jord vil jeg sige: Ordføreren får det jo til at lyde, som om der kommer horder af amerikanere.
Det gør der jo ikke.
Der kommer nogle, der skal være på nogle flyvestationer, og vi skal jo se det som en hjælp.
De kommer for at hjælpe os – hvis de overhovedet kommer, for
det er der tilsyneladende ikke noget der tyder på lige i øjeblikket.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
For det første kunne jeg godt tænke mig at få fru Lise Bech til at uddybe, hvor mange amerikanere det så er, der kommer.
Nu kan jeg forstå, at det har fru Lise Bech en klar viden om.
Jeg synes, det har været umådelig svært at få afklaret, hvor mange soldater vi taler om, og hvor mange der kan være tale om, så det vil jeg da gerne have fru Lise Bech til at oplyse om.
For det andet skal jeg bare forstå det i forhold til folkeafstemning.
Altså, problemet med en folkeafstemning er simpelt hen, at den vil blive afholdt på et forkert tidspunkt, hvor der vil være modstand mod det, fordi befolkningen er så klog, at den også tager den nyeste viden til indtægt.
Er det det, der er argumentet imod en folkeafstemning, altså at befolkningen er blevet klogere, og derfor synes fru Lise Bech, at det er forkert at spørge den på nuværende tidspunkt?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Problemet er, at når man går ud med en mikrofon og siger: Vil det være en god idé at få amerikanere på dansk jord i øjeblikket?
så vil folk automatisk tænke på Trump, og det er jo det, der er udfordringen.
Det er jo ensbetydende med, at man har sat sig ind i den aftale.
Jeg mener, at man skal se omvendt på det og sige: Det er en fordel for os, og det er positivt for os, for vi har altså et Rusland herovre, der er meget aggressivt, og vi skal være glade for, hvis amerikanerne vil komme og hjælpe med ligesom at holde dem fra døren.
De andre nordiske lande har jo det samme som os.
Undskyld, nu gik tiden.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Ordføreren siger, at alt det her foregår med fuld respekt for suverænitet.
Og det står der jo også.
Så kan man også sige: Hvorfor står det der overhovedet?
Jeg har læst meget klimalovgivning og anden lovgivning, hvor det ikke står der, så det er nok, fordi man godt ved, at med det her er man lidt inde at røre ved noget med suverænitet.
Så kan man også sige, at nu er der meget diskussion om, hvad det betyder.
Jeg har lige tjekket det i ordbogen, og der står, at suverænitet betyder »en stats retlige uafhængighed af andre stater og dens magt til at bestemme over egne anliggender«.
Så kan man se, at der i beslutningsforslaget bl.a. står: »Forsvarssamarbejdsaftalen giver USA øget adgang til dansk territorium og mulighed for at udføre militære aktivi&#x2;teter på og fra dansk jord«.
Så kan vi diskutere, om det er suverænitet, eller om det ikke er det.
Det er sådan set også lige meget, hvad vi kalder det, for spørgsmålet er bare, om vi synes, det er en god idé, at USA kan føre krig på dansk territorium og fra Danmark til et andet land.
Det er jo essensen af det.
Vil ordføreren ikke forholde sig til mit spørgsmål om suverænitet?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Der vil ikke være suverænitetsafgivelse.
Det er jo stadig væk Danmark, der bestemmer, hvor de må være, og forsvarsministeren vil jo også være inde over, og i øjeblikket vil de få lov til at være på flyvestationerne i Karup, Skrydstrup og Aalborg.
Jeg vil bare sige, at når også de meningsmålinger siger ... Er min tid gået?
Undskyld.
Jeg kan ikke se, at den står i nul.
Nå, det tager vi lige i næste runde.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Så er det nemlig lige præcis det, at vi afgiver noget kontrol, for amerikanerne har mulighed for på dansk territorium at udføre militære aktiviteter på dansk og fra dansk jord.
Så spørgsmålet er, og det er i virkeligheden lidt til det foregående spørgsmål, at vi jo godt i Folketinget med § 19 i ryggen kan sige, at en regering gerne må indskrænke dansk territorium, at vi gerne må gå i krig med andre.
Men man kunne også betragte det som et suverænitetsspørgsmål, hvor det var § 20, der skulle være gældende.
Regeringen har jo flertal, så det gør jo i virkeligheden slet ikke noget, så jeg forstår ikke, hvorfor det er så farligt bare at kalde det det, det er, og så vi ligesom får testet, at det er det, det handler om.
Men jeg er sådan set enig i, at jeg synes, at borgerne burde have ret til at stemme om det her.
Så vil ordføreren igen kommentere på, hvorfor ordføreren ikke synes, at det er borgerne, der skal træffe denne beslutning, frem for at det er en flertalsregering med nogle støttepartier?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Det synes jeg også borgerne skulle, såfremt det var på ordentlige præmisser, og det er det ikke.
For folk ser kun Trump lige p.t. Så skal man sætte sig rigtig ind i det.
Jeg vil bare lige sige, at jeg faktisk i dag har set, at spørger man folk i Karup, så vil de rigtig gerne have det.
Spørger man folk i Skrydstrup, vil de rigtig gerne have det.
Og så kan jeg sige, at jeg selv bor tæt på Aalborg, og jeg har ingen problemer med det, hvis der skulle komme amerikanske soldater der.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger, at Trump har sagt en hel masse mærkelige ting – det er ikke et direkte citat, det her – og vi står i en situation, hvor der er kommet nogle høringssvar, der påpeger, at det her rent faktisk kan være mere suverænitetsafgivelse, end Folketinget har lov til at give uden at lave en folkeafstemning.
Jeg er med på, at ministeriet siger noget andet, men det er jo det samme ministerium, der i øvrigt har skrevet i loven.
Jura er ikke en eksakt videnskab.
Der er forskellige fortolkninger.
Hvordan ville Danmarksdemokraterne forholde sig til det, hvis vi sagde: Vi lytter faktisk til de her høringssvar og giver os den tid, det tager at lave en kommission, der undersøger, om det vitterlig er sådan, at vi muligvis vil komme til at begå grundlovsbrud, hvis vi siger ja til den her aftale – så vi kan gardere os på den måde?
Hvordan stiller Danmarksdemokraterne sig til at få en kommission, der ville give sig tid til at undersøge, om det er grundlovsbrud?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Nu er jeg jo ikke en del af regeringen, så jeg har jo ikke besluttet, at det her skal op i dag.
Det er slet ikke noget, jeg ligesom forholder mig til, altså at det skulle være noget helt andet.
Vi forholder os til, at vi skal godkende den her aftale, der er lavet i 2023.
Det er det, vi er nødt til at forholde os til.
Der er ingen suverænitetsafgivelse i det her.
Der er hånd i hanke med det.
Så mener jeg simpelt hen, man skal passe på med at gøre amerikanerne til sådan nogle bussemænd, der er nogle farlige nogen at få på dansk grund.
Det er de jo ikke.
Vi har været allieret i mange, mange år, og man kan ikke på baggrund af Trump og nogle af hans være rådgivere konstatere, at vi ikke vil have amerikanerne på dansk jord.
Det mener jeg simpelt hen ikke.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Det var nu heller ikke det, der var mit spørgsmål.
Men jeg noterer, at ordføreren mener, at der er fuldstændig legitimitet i forhold til grundlov med den her aftale.
Nu skal det lige siges, at jeg som mange andre danskere også har et kærligt forhold til mange amerikanere og til mange dele af USA, hvor jeg har opholdt mig i længere perioder.
Men for mig er det også vigtigt at sige, at det jo ikke er altid, vi har oplevet, at amerikanerne har gjort noget, vi tænker vi kan have tillid til.
Vi husker fangeudleveringen i Irak, der gav nogle meget voldsomme billeder, og hvor man overskred nogle ting.
Der er en sag fra 2018, hvor en amerikansk soldat begik overgreb i Haderslev osv.
Så mener ordføreren, at man bare ubetinget har tillid til alle amerikanere?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Jeg er meget tilfreds med, at amerikanerne selv straffer dem, der eventuelt kunne udføre noget i Danmark.
Jeg har selv en søn, der har været udsendt til Letland.
Jeg er meget tilfreds med, at det er landet, der beslutter, hvordan det er.
I øvrigt er der jo i mange tilfælde meget skrappere regler i USA, end der er i Danmark.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Det her følger præcis efter, hvad ordføreren lige sagde, for spørgsmålet er jo, hvor det er, vi gerne vil have svarene fra.
For regeringen har allerede svaret, og de synes ikke, der er nogen problemer.
Det er også deres svar i høringsnotatet.
Så spørgsmålet er, om vi i Folketinget ønsker nogle uafhængige eksperter, nogle juridiske eksperter, til at lave den her vurdering.
For ordføreren har jo netop allerede stillet skriftlige spørgsmål, også i forhold til det her med, om der er noget med § 20, og hvad der er med suverænitetsspørgsmålet.
Så spørgsmålet er netop: Vil ordføreren støtte og synes, det er en god idé, at vi får en høring, så vi netop får afklaring på de her spørgsmål?
Det er både suverænitetsspørgsmålet, men også de andre ting, som ordføreren netop nævner, som jeg synes er meget relevante, og som vi kommer til at diskutere under det næste, netop om amerikanske soldater er under international lovgivning.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Det håber jeg da i hvert fald.
Jeg er ikke selv jurist, og vi må forlade os på, at de informationer, vi får, er korrekte og fyldestgørende.
Men jeg kan jo ikke svare på spørgsmålet, for jeg har ikke fået mine svar endnu.
Så snart jeg får svar på de spørgsmål, jeg har stillet ministeriet, kan jeg så svare på, om jeg er tilfreds med de svar, jeg har fået, eller ej.
Det er jo sådan lidt svært, før jeg har fået det.
Det er klart, at det sagtens kan være, at vi har opfølgende spørgsmål.
Det kan godt være, at vi har brug for at få belyst nogle af de bekymringer, der bliver rejst.
Det gør selvfølgelig indtryk på mig, når en juraprofessor udtaler sig om aftalen og siger, at der er noget, han er bekymret for.
Det har jeg også spurgt ind til, og så må vi se, hvad ministeriet svarer, og hvis ikke jeg får et ordentligt svar, må jeg jo spørge igen.
Det er jo sådan, det må fungere.
Det er jo det værktøj, vi har.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Det er jeg helt enig i.
Det er også bare det, at som folketingsmedlemmer sidder vi jo lidt her og kan have svært ved at træffe beslutninger, når vi ikke helt kender alle de juridiske spidsfindigheder om, hvorfor det er § 19 versus § 20 og noget andet.
Derfor kan vi selvfølgelig basere det på regeringens udlægning af det, men det er jo rigtig frugtbart for at kunne diskutere det og vurdere det, at vi også har nogle uafhængige kilder.
Så derfor vil jeg bare appellere til og håbe på, at ordføreren vil bidrage til, at vi får den her høring, så vi netop har to kilder at basere det på, og så er det jo folketingsmedlemmernes opgave at træffe en beslutning på baggrund af de forskellige vurderinger, man så har til rådighed.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Nu ved jeg ikke, hvordan fru Theresa Scavenius arbejder, men man kan jo altid spørge uafhængige kilder.
Altså, jeg har også snakket med rigtig mange uafhængige folk, for det er jo sådan, vi bliver klogere; det er jo sådan, jeg finder ud af, hvad det er, jeg skal spørge om, for jeg er ikke ekspert, jeg er ikke jurist.
Så kan jeg jo spørge om de ting, jeg får at vide er væsentlige at få udboret, og så må jeg se de svar, jeg får.
Jeg antager selvfølgelig, at ministeren tager de spørgsmål alvorligt og kommer med svar på dem, inden vi skal ned at stemme.
Vi kan jo ikke stemme, før vi har fået svar på vores spørgsmål.
Det er jo fuldstændig gængs praksis.
Det er klart, at jeg ikke kan gå ned at stemme for noget, hvor vi endnu ikke er fuldt oplyst.
Det gør jeg altid i mit arbejde her.
Om en høring er det rigtige svar, er jeg sådan lidt uafklaret omkring, men altså, vi snakker altid gerne med eksterne.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg havde lidt fornemmelsen af, at ordføreren talte, som om artikel 5 i NATO-aftalen ikke eksisterede, og ordføreren talte også om, at hvis vi ikke laver den her aftale, så nægter vi at leve op til vores forpligtelser.
Nu er det jo sådan, at det kun er ét land, der, så længe NATO har eksisteret, har aktiveret artikel 5, og det er USA, og der kom Danmark, da USA kaldte.
Det var ikke alle landene, der gjorde det, men det gjorde Danmark.
Så jeg synes rent faktisk, at Danmark er et af de lande, der i den grad lever op til sine forpligtelser i NATO-samarbejdet, og som derudover også er begyndt at styrke forsvaret markant.
Så den præmis køber jeg simpelt hen ikke.
Så jeg er nysgerrig på, om ordføreren vitterlig mener, at vi ikke kan stole på NATO's artikel 5, hvis ikke vi siger ja til amerikanske baser på dansk jord.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-11:
Jeg har jo stillet en række spørgsmål, fordi det er vigtigt at få belyst det her.
For det gør indtryk på mig, når f.eks. Amnesty sætter spørgsmålstegn ved menneskerettighederne i den her aftale.
Derfor stiller vi spørgsmål, og hvis ikke de svar, vi får, har nogen konsekvenser, så kunne vi lige så godt lade være med at stille de spørgsmål.
Det er der jo ingen af os der kan.
Så derfor er det klart, at vi er nødt til at stille de spørgsmål, og at vi er nødt til at få de svar, og så er det jo ministeren og ministerens gode folks opgave at komme med de svar, vi skal bruge.
Jeg ved ikke helt, hvordan ordføreren fik det ud af min tale.
Jeg har slet ikke nævnt artikel 5, eller at vi ikke lever op til vores forpligtigelser over for NATO.
Min pointe var, at vi har lavet en aftale, og at vi, hvis vi kritiserer et andet land, i det her tilfælde USA, for at løbe fra aftaler eller for at være en dårlig samarbejdspartner, så nok ikke selv skal opføre os på samme måde.
Det er også min generelle måde, jeg behandler folk på, altså at jeg er over for dem, som jeg gerne have de er over for mig.
Derfor tænker jeg også, at vi ikke skal bryde de aftaler, vi har indgået med USA, på trods af at vi i nogle år har en præsident, som opfører sig mærkværdigt, og som ikke er en person, jeg har så meget tilfælles med.
Men det kan vi ikke, og når vi ser de efterretninger, der kommer, når vi ser den risikovurdering, der er fra Forsvarets Efterretningstjeneste, så er det en reel trussel, der er fra Putin.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren.
Vi kan ikke løbe fra en aftale, vi ikke har indgået, og den har vi ikke indgået, før Folketinget har ratificeret den.
Det skal vi bare lige huske i det her og vi har heller ikke i dag kunnet få et svar på, om USA har ratificeret den her aftale.
Så i min optik behøver der ikke at være nogen hast.
Jeg vil så kvittere, for jeg ved, at ordføreren er en mand, der holder sit ord, og det har jeg dyb respekt for.
Men det er ikke en almindelig aftale, vi her er i gang med, og der kunne være måder, hvorpå vi kan udsætte at tage den endelige beslutning i forhold til det her, f.eks. omkring suverænitetsspørgsmålet, sådan som det blev nævnt flere gange, og at vi kan lave en uafhængig komité.