runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg tror simpelt hen, hr. Nick Zimmermann tager fejl.
Der står ingen steder i det, de har skrevet under på, at det er for en folkeafstemning; det er for at bevare store bededag.
Den ville blive ekstremt dyr for samfundet.
Den ville blive ekstremt dyr for lønmodtagernes organisationer, der skal udbetale konfliktunderstøttelse.
Jeg tror, at det ville slå skår ned igennem det tillidsfulde samarbejde, vi ellers har haft mellem arbejdsmarkedets parter og Folketinget, og som har givet Danmark så mange fordele og så mange fremskridt i forhold til andre lande.
Man har kunnet blive enige om ting – arbejdsgivere, fagbevægelse og det politiske system i fællesskab – og her vælger regeringen at kaste en ordentlig håndfuld grus ned i det der velsmurte maskineri.
Rosa Lund (EL), 2023-02-28:
Tak for det.
Hr. Karsten Hønge citerer jo faktisk i sin tale Lizette Risgaard, formanden for danske lønmodtagere.
Og hun mener jo og har jo sagt, at hvis ikke regeringen vil udskrive en folkeafstemning om store bededag, kan Folketinget gøre det.
Det er faktisk det, hun beder os om.
Så er det jo bare, vi i Enhedslisten tænker: Hvorfor vil SF ikke være med til det?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Der er ingen tvivl om, at udmeldingerne fra Fagbevægelsens Hovedorganisation efter deres forretningsudvalgsmøde var en henvendelse til regeringen.
Det var en opfordring til regeringen om at udskrive folkeafstemning; det står fast.
Men det er da også klart, at der er fagforeninger og forbund, der også mener, at man skulle gøre det, uanset hvad regeringen ville gøre.
Sagen er bare igen den, at jeg synes, fru Rosa Lund er med til at tale et scenarie, som ikke har nogen chancer, op.
Det er da altid interessant at deltage i teoretiske diskussioner, men det her med sådan at lave frie teoretiske øvelser på gulv fører os ikke andre steder hen.
Som sagt, og jeg har jo sagt det et par gange: Jeg vil da virkelig gerne opfordre folk til at give mig bare antydningen af, hvor resten af mandaterne skulle komme fra.
Jeg kan kun komme til 26, og hvis SF kaster sine mandater ind, ender vi på 41, og der er ligesom et stykke op til 60.
Rosa Lund (EL), 2023-02-28:
Diskussionen bliver i hvert fald ved med at være teoretisk, hvis ikke SF vil sætte handling bag ordene.
Det vil SF af en eller anden mærkelig årsag ikke være med til.
Man kan jo godt sige: Der er ikke nogen chance for, at det her nogen sinde kommer igennem.
Men så vil jeg sige, at vi da lige så godt kan gå hjem.
Der er en flertalsregering.
Altså, det er da vores opgave som Folketing og ud fra det, vi er valgt på, at stå på mål for det.
Og det undrer mig – det undrer mig! – at SF ikke tør at smide sine mandater ind i puljen for at få en folkeafstemning om det her.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg er ret sikker på, at man skal være medlem af Enhedslisten for at kunne sige sætningen: Man sætter handling bag ordene ved at komme med en programerklæring.
Det er det, det handler om.
Det tror jeg er sådan Enhedslistens virkelighed, hvor man siger, at man virkelig sætter handling bag ordene, for nu har man besluttet noget, nu har man skrevet under på noget.
Der er bare ikke flyttet noget i virkeligheden.
Det med at sætte handling bag ordene betyder, at der flyttes noget i virkeligheden, og det flytter ikke noget i virkeligheden, at vi lægger vores 15 mandater oveni, ikke det mindste.
Men jeg er sikker på, at det i Enhedslistens virkelighed virkelig er at gøre noget, altså når man har sagt noget, og når man har skrevet under på noget.
Det flytter bare ikke noget ude i virkeligheden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Tak for det.
Det var jo noget af en brandtale, som hr. Karsten Hønge holdt som ordførertale; det må jeg sige – den var rigtig, rigtig god.
Men siden er det faktisk ikke gået så godt, synes jeg.
I de her mundtlige spørgsmål synes jeg ligesom man har glemt den der fremragende ordførertale.
Og jeg er altså også dybt forundret over argumentationen og har i det hele taget været det i den her debat.
Det, vi gør, er egentlig bare at forholde os til det, som er det allerallerbedste, vi har: Danmarks Riges Grundlov.
Det synes jeg også man skal gøre i forhold til en folkeafstemning, og derfor er jeg dybt forundret og oprigtig ærgerlig over, at oppositionen ikke kan holde sammen om det her.
For det er jo også sådan, at hvis tampen begynder at brænde og regeringen kan mærke, at det peger mod en folkeafstemning, så kan regeringen trække forslaget.
Og jeg må sige, at der altså er beslutninger, som er for vigtige for os at tage alene herinde, men som burde lægges ud til en folkeafstemning.
Det her er et oplagt bud.
Jeg forstår ikke hr. Karsten Hønges argumentation, og det nytter ikke noget med en gentagelse, for der ville jo være et stort flertal, hvis hele oppositionen holdt sammen.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Tak til fru Pia Kjærsgaard for godt at kunne lide min tale, men den handlede jo også om substansen i, hvad det her lovforslag går ud på.
Så tak for støtten til det, som det her faktisk handler om.
Det, vi diskuterer i dag, er jo faktisk ikke, synes jeg da, en folkeafstemning, men det handler om, hvorvidt regeringen skal tilsidesætte et stort mindretal af partier, skal tilsidesætte op mod en halv million underskrifter, skal tilsidesætte alle de henvendelser fra fagbevægelsen og fortsat gribe ind over for lønmodtagerne; det er jo det, det handler om.
Det handler om, at man nu tager penge fra lønmodtagerne og putter dem over i arbejdsgivernes lommer – at man tager løntillæg fra offentligt ansatte og beholder dem i stat, regioner og kommuner.
Det er jo det, det handler om, og det var det, min tale handlede om.
Det er vel også derfor, at fru Pia Kjærsgaard godt kunne lide den.
Det, vi diskuterer her, er relevant, men dog alligevel et sidespor.
Men det er relevant at diskutere en folkeafstemning, selvfølgelig er det det.
Jeg synes, som jeg har sagt nogle gange, at der er gode argumenter for en folkeafstemning, men altid og hver gang skal man jo gøre op med sig selv: Er det det her, vi skal måles på?
Der spørger jeg bare: Hvornår er det så, vi gør det, og hvilke emner er det, vi sætter til folkeafstemning?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Det gør udlændingepolitikken så heller ikke, ifølge SF's holdning, men sådan er det jo.
Den diskussion har vi taget, og vi kan godt tage den en gang til.
Men jeg må bare sige, at til sidst var det jo her Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne og Konservative, der sprang fra.
Vi kunne være kommet hinanden i møde, for Dansk Folkeparti er også enige i de synspunkter, men har også det synspunkt, at det har med noget kulturelt at gøre, med sammenhængskraften at gøre osv.
Det vil vi godt lægge til i den her debat plus alt det andet naturligvis.
Men vi kunne være kommet langt videre, hvis oppositionen havde stået sammen, og hvis bl.a. SF havde stået fast.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jamen jeg vil give fru Pia Kjærsgaard ret i, at hvis oppositionen samlet havde sagt, at vi sender det her til folkeafstemning, så havde diskussionen den sidste halvanden måned jo også været anderledes.
Altså, vi har da også taget bestik af det.
Vi brugte da mange uger på at overveje det, for der er gode argumenter for en folkeafstemning, og der er gode argumenter imod en folkeafstemning.
Men da det jo ret hurtigt viste sig at være rene gymnastikøvelser på gulv, sådan teoretisk forstået, fordi Liberal Alliance og Konservative jo meldte ud, at de under ingen omstændigheder ville stemme for en folkeafstemning, så er den mulighed ikke til stede.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-28:
Det står stadig ikke fuldstændig klart, om SF efter at have vægtet og vejet det ender med at mene, at det kan give mening at give befolkningen en mulighed for at tage stilling til, om man ønsker at arbejde mere i den her periode.
I stedet får vi bare at vide, at der jo ikke vil være stemmer nok til at gennemføre en sådan folkeafstemning.
Men er det virkelig SF's måde at afgøre sin egen stillingtagen på, altså om der altid er stemmer nok til det, man ønsker?
I så fald kan man jo bare sætte sig og vente hele tiden.
Så nu spørger jeg, om det afgørende for SF er, at de ender med at mene, at det er meningsløst at spørge befolkningen om det her spørgsmål.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg synes, vores argumentation falder i to dele.
Den ene del er det her med, hvorvidt det overhovedet er værd at bruge så meget krudt på – andet end at det selvfølgelig skaber en hel masse medietid for Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Men er der nogen grund til at bruge så meget tid på det?
Det er det ene.
Den anden del er substansen i det: Hvornår er det så, vi siger ja eller nej til en folkeafstemning?
Eksempelvis kan det i dag undre mig, hvorfor Enhedslisten ikke bad om at få det til folkeafstemning, da man greb ind over for lærerne, og da man i 1998 ødelagde efterlønnen.
Det er en række andre situationer, som vi nu i fællesskab må reflektere over, for det peger også fremad.
Jeg ved jo, at nedslidte seniorers forhold også betyder meget for Jette Gottlieb.
Skal man kræve en folkeafstemning, når man nu vil fratage dem retten til at få en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet?
Så det er den del af argumentationen, som er den mere indholdsmæssige, og som er lige så vigtig som det der med, at der ikke er nogen grund til at bruge så enormt meget krudt på det, når man aldrig på noget tidspunkt i de sidste måneder har været i nærheden af de 60 mandater.
Jeg er sikker på, at fru Jette Gottlieb godt kan se, at der er to typer argumenter.
De er forskellige, men de er begge to en del af det, der gør, at vi ender der, hvor vi gør.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-28:
Men det er jo et spørgsmål om hønen og ægget.
Hvis SF fra starten havde meldt ud, at man vejer for og imod, at man finder gode ting og dårlige ting, og at man ender med at konkludere, at det er vigtigt at spørge befolkningen, fordi det her er kommet som en tyv om natten, som SF flere gange sagt, så ville presset jo ligge et andet sted, fordi man jo så ville begynde at spørge Danmarksdemokraterne, om de, når nu SF var med, også ville være med.
Og når man havde spurgt Danmarksdemokraterne og SF, kunne det så tænkes, at nogle af de konservative måske ville være med?
Altså, det er jo en selvopfyldende profeti, når man meddeler, at det får vi ikke gjort.
Okay, så kan der ikke blive et tilstrækkeligt antal stemmer, og så står man med en hønen og ægget-diskussion, som SF er med til at definere.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-28:
Tak for svaret.
Det er jo rigtigt, at regeringen i blinde trasker direkte ind i en storkonflikt med nogle vidt uoverskuelige konsekvenser, som jeg synes burde få nogle lamper til at blinke ganske alvorligt.
hvad er så SF's vurdering af, hvad det vil koste?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det er helt åbenlyst, at hvis de her overenskomster ender med at blive stemt ned, ligger hovedansvaret ovre hos regeringen.
Det er også derovre, hovedansvaret ligger for, at de overenskomstforhandlinger, der skal starte i 2024 på det offentlige område, får en utrolig svær start.
Hvis man starter med at hugge 50 mio. kr. fra de offentlige ansattes løntillæg uden at ville fortælle, at det er nogle penge, der bliver tilbageført uden for den forhandlingsramme, der i øvrigt vil blive afsat, så er man også ansvarlig for de konflikter og de meget besværlige forhandlinger, der kommer på det offentlige område.
Ansvaret ligger ovre hos regeringen.
Sagen er ekstremt vigtig, og jeg har lige holdt en tale om det.
Det er den tredje tale, jeg holder om det.
Vi har haft samråd om det.
Jeg kan slå fast med syvtommerssøm, at det er en ekstremt vigtig sag for SF at forsvare lønmodtagernes rettigheder.
Til efteråret kommer vi herinde i salen sandsynligvis til at diskutere, at regeringen har fået en helt håbløs idé om at fjerne retten til at få seniorjob.
Der er 250.000 mennesker, der betaler deres bidrag til efterlønsordningen for at være omfattet af den garanti for at kunne få en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Så får vi den samme diskussion.
Var det ikke rimeligt at sende det til folkeafstemning til efteråret?
Det kan jeg så garantere for at der vil være mange af de 250.000 mennesker der vil synes.
Så hvor er det – det er det, der er vores udfordring – vi sætter grænsen for det?
Det kunne godt have været her.
Jeg synes, der er gode argumenter for en folkeafstemning.
Det er ikke noget med, at jeg synes, det er hen i vejret.
Lovforslaget er hen i vejret.
Men det er idéen om at have en folkeafstemning da ikke.
Det er bare, at det hele jo skal balancere til sidst.
Hvornår er det så, man synes, at noget er så vigtigt, at man gør det?
Det kunne f.eks. være seniorjob.
Det kunne være, dengang man forringede efterlønsordningen i 1998, hvor Enhedslisten eller Dansk Folkeparti ikke ønskede folkeafstemning.
Der kunne mange godt synes, at det også var der, man skulle gøre det.
Så hvor er det præcis, vi sætter stregen?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-02-28:
Kan man så konkludere, at SF synes, den her sag er vigtig, men ikke vigtig nok til en folkeafstemning?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Den her sag er ekstremt vigtig, og den er højt prioriteret.
Men det er den overregning, man skal ud i, medmindre man synes, alt muligt skal til afstemning.
Altså, nu tænker jeg ikke, at det her er alt muligt.
Det er en ekstremt vigtig ting, og det er en principiel sag.
Det synes jeg måske egentlig også indgrebet i lærerkonflikten var dengang.
Der hørte jeg heller ikke, at Enhedslisten ønskede det til folkeafstemning.
Jeg hørte heller ikke, at Dansk Folkeparti ønskede det til afstemning.
Jeg synes egentlig, det indgreb over for lærerne dengang måske skulle have været til folkeafstemning – eller hvad?
Eller hvad nu med de andre ting, der ligger foran os?
Hvis vi hver gang tager målepinden ind og siger, at det skal til en folkeafstemning, tror jeg, vi ender et lidt svært sted.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-28:
»Stop tyven!«, står ordføreren og siger oppe på talerstolen, men det vil SF jo ikke.
SF vil jo ikke lægge handling bag ordene og stoppe tyven og stoppe det her, for det kunne SF meget nemt ved netop at være med til at få det her lagt ud til en folkeafstemning.
Hvorfor er det, at Socialistisk Folkeparti siger alle de rigtige ting, men ikke tør at sætte handling bag ordene?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jamen altså, fru Mette Thiesen, det havde jo ikke gjort nogen forskel, desværre, fordi SF kun har 15 mandater.
Så derfor er det jo ikke rigtigt, når fru Mette Thiesen siger, at når jeg råber »stop tyven«, kunne vi have forhindret tyven i at stjæle lønmodtagernes fridag ved at sige ja til en folkeafstemning.
Det havde jo ikke ændret noget som helst.
Det havde kun flyttet tallet fra 26 til 41 mandater.
Det var, hvad det havde flyttet; andet havde det jo ikke flyttet.
Det ændrer jo ikke noget.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-28:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er flere partier herinde, som ikke tør sætte handling bag de fine ord.
SF er et af dem, og jeg kan godt høre, at ordføreren er i gang med en ordentlig gang rygsvømning i forhold til det her.
Her vil man simpelt hen ikke lægge handling bag ordene.
Jeg synes, det er skammeligt, og man burde faktisk stå ved det og sige: Ja, Socialistisk Folkeparti er fuldstændig lige så ansvarlig for afskaffelsen af store bededag, som regeringen er, desværre.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-02-28:
Tak for det.
Jeg stiller mig i køen af nysgerrige ordførere, der er interesseret i at høre, hvorfor SF ikke ønsker en folkeafstemning på det her område.
For det er jo svært ikke at blive grebet af ordførerens fine tale om, at SF også mener, at det her forslag er helt ude i skoven og på ingen måde er den vej, Danmark skal gå.
Vi har flere økonomer, der stiller spørgsmålstegn ved det her forslag.
Vi har syv ud af ti adspurgte danskere, der ifølge en Epinionundersøgelse ønsker, at det her ikke skal blive til noget.
Vi har en samlet fagbevægelse osv. osv.
Modstanden er massiv.
Det kan jeg forstå at vi er enige med SF om.
Det, som vi igen og igen prøver at blive klogere på, er så, hvorfor SF ikke mener, at det her skal til en folkeafstemning.
Jeg kan nu forstå på flere af ordførerens svar, at det så alligevel er, fordi SF vurderer, at det ikke er vigtigt nok, når det kommer til stykket.
Men jeg vil nu give ordføreren mulighed for endnu en gang at gøre det klart, hvorfor SF ikke mener, at den her sag om at afskaffe store bededag er vigtig nok til en folkeafstemning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-02-28:
Jeg føler mig sådan hensat til folkeskolen, hvor jeg var lærer for en 1.- og en 2.-klasse, når SF's ordfører står og siger det her – fordi lille Jonas derovre ikke gør sådan og sådan, kan jeg heller ikke opføre mig ordentligt.
Det er ikke nogen undskyldning; det var det ikke i 1. klasse, og det er det heller ikke herinde i Folketingssalen.
SF har ansvaret over for vælgerne og for, hvad der er SF's holdning.
Nu spørger vi så: Hvorfor er det, SF ikke mener, at det her er principielt nok til, at der skal være en folkeafstemning?
Det har vi ikke fået noget svar på, så kunne ordføreren ikke forklare, hvorfor det specifikt er sådan, at SF ikke synes, at den her sag er principiel nok til, at vi skal have en folketingsafstemning om det?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg ved, at det ville være en meget svær øvelse for hr. Lars Boje Mathiesen, men altså, det her handler faktisk om noget, der er lidt mere sammensat end som så.
Det indeholder en masse nuancer.
Vi kunne, som jeg sagde før, sagtens tage nogle nemme point ved at sige: Jamen så går vi da ind for en folkeafstemning; det bliver ikke til noget alligevel, og så kan vi score nogle point.
Sådan tænker vi så ikke lige i SF.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-02-28:
Nej, men jeg går ud fra, hr. Karsten Hønge kender grundlovens § 42, stk. 6.
Hvis han ikke gør det, kan jeg da lige nævne, at i den er der en lang række begrænsninger for, hvad man ikke kan sætte til folkeafstemning.
Her kan jeg f.eks. nævne, at det drejer sig om finanslove, tillægsbevillingslove, midlertidige bevillingslove, statslånslove, normeringslove, lønnings- og pensionslove og love om direkte og indirekte skatter.
Så til det her argument om, at det bliver en glidebane, vil jeg sige, at der har vores forfædre sat det ind i grundloven, således det ikke sker.
Så lad mig spørge igen: Hvad er det for en glidebane, hr. Karsten Hønge tror det bliver, hvis man ikke går ind og vil sige ja til at lave en folkeafstemning om det her?
Hvad kunne der komme nede ad vejen, som man så også ville være bange for at sige ja til?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg har slet ikke brugt ordet glidebane.
Det, jeg beder til refleksion over, og her kan det godt være, at jeg så fisker forgæves, er bare det her: Hvis det her er den målepind, vi sætter ned, så vil jeg mene, at så er der kun frem til efteråret, hvor rigtig mange mennesker vil have en forhåbning om, at vi kan være med til at forhindre, at regeringen stjæler deres ret til seniorjobs – og det gælder en række andre sager.
Og der er det bare sådan, at hvis vi hver gang herinde i salen sender noget til folkeafstemning for at udtrykke et synspunkt for et partis villighed, dybden af deres modstand eller for at udtrykke, at de er tilhængere af noget, så tror jeg bare, det bliver meget svært at arbejde i.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-28:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne spørge ordføreren lidt til det her med den danske model, arbejdsmarkedets tredeling osv., for noget af det, som måske kunne blive konsekvensen, hvis regeringen får flertal for det her tåbelige forslag med at fjerne store bededag, er jo, at vi om ganske få dage kan se frem til en storkonflikt i Danmark.
Jeg er udmærket klar over, at de måske har den samme tilgang til nogle af de her dele, men er det ikke fuldstændig vanvittigt, at man ender i en situation, hvor man spiller politisk jeopardy med tredelingen i forhold til vores overenskomstforhandlinger, trepartsforhandlinger osv., men hvor det også ser ud til at ende i en stor konflikt, som kommer til at koste mange, mange penge for dansk erhvervsliv, danske arbejdspladser, danske eksportvirksomheder og alle mulige andre.
Hvordan ser Socialistisk Folkeparti på det?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Hvis bare det var så vel, at vi kunne have forhindret handlingen ved at gøre det, men det er der intet, der tyder på.
Ved det næste spørgsmål, jeg får, er der så ikke en, der lige vil være så venlig over for mig at prøve bare nogenlunde antydningsvis at vise, hvad vejen hen til de 60 mandater skulle være?
Er det for meget at bede om?
Jeg mener bare, at så giver det da noget indhold i diskussionen.
Indtil nu har det bare været noget med, at SF kunne have forhindret det.
Nej, det kunne SF ikke – vi er langt fra at kunne have forhindret det.
Men det er da rigtigt, som fru Mette Thiesen siger, at det da ville være nogle hurtige point for SF at tage over for fagbevægelsen at sige, at vi gik ind for det, men nu er vi altså ikke nogen, der bare går efter de nemme stemmer hver gang.
Vi tager et, synes jeg selv, ansvarligt standpunkt her.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Selv tak.
Jeg er da utrolig glad for, at Mai Villadsen også bliver inspireret af Anders Fogh Rasmussen.
Det havde jeg i hvert fald nok ikke lige set komme.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Selvfølgelig, for vi har en clearingaftale, og der er tidspunkter, hvor vi simpelt hen aftaler, hvem der stemmer.
Altså, det er jo en god aftale, vi har i Folketinget.
Der er garanteret lige så mange, der ikke har skrevet under, men som føler sig berørt af det.
Jeg glæder mig måske især til at se dem trykke på knappen, hvor man går ind og fjerner lønmodtagerrettigheder.
Det tror jeg jeg vil holde meget præcis øje med, altså hvordan der bliver stemt.
Så på den måde kan en ophævelse af clearingaftalerne nogle gange være en god idé.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-28:
Tusind tak.
Inden der helt går forbrødring i den, vil jeg sige, at jeg jo kritiserede fru Inger Støjberg sidste gang for ikke at komme ordentligt forberedt.
Den kritik holder jeg sådan set fast i.
Men jeg kan jo så høre, at fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne kommer forberedt i dag, så den ros skal fru Inger Støjberg i hvert fald have.
Men kunne fru Inger Støjberg ikke komme med nogle udtalelser om en ting: Hvis fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne og flere af de andre partier tidligere havde støttet en folkeafstemning, tror fru Inger Støjberg så overhovedet, at vi havde stået her i dag med en regering, der fuldstændig magtfuldkomment tromler hen over folket og Folketinget og afskaffer store bededag, altså hvis de vidste, at beslutningen ville komme ud til en folkeafstemning?
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-28:
Altså, jeg kan være enig med ordføreren i, at det er lidt underligt, at vi egentlig står og diskuterer, hvordan vi stopper det forslag, og ikke diskuterer det forslag, der er til behandling – og det var jo det samme, vi havde med hr. Karsten Hønge og med andre ordførere her.
Men det skyldes jo alene, at den socialdemokratiske ordfører og Venstres ordfører ikke gik på talerstolen, at de ikke turde stå ved deres eget forslag, at de i en situation, hvor de har fået over 450.000 underskrifter fra fagbevægelsens medlemmer, ikke er villige til at gå op og forklare sig.
Måske, og det regner jeg da med, bliver ministeren sendt op til sidst, og så kan vi tage diskussionen der.
Men Socialdemokratiet og Venstre – jo, jo, det kan godt være, de er til stede i salen, men de er da ligeglade.
Og det er måske den magtfuldkommenhed, hr. Alex Vanopslagh, der er årsagen til, at det er værd at overveje en folkeafstemning.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-28:
Jeg fik lyst til at citere et af mine, jeg vil næsten kalde det personlige idoler, et tidligere folketingsmedlem, der på et tidspunkt kaldte nogle helt andre i en anden kontekst for »tøsedrenge«, men jeg ved ikke, om det er et argument for en folkeafstemning.
Jeg synes bare mere, det er en krysteragtig adfærd, at man dukker nakken på den måde.
Jeg havde egentlig besluttet mig for, at jeg ikke ville tage ordet, men jeg ved jo, der er kritik af, at Liberal Alliance ikke vil stemme for at sende det til folkeafstemning, så jeg tænkte: Jamen så går jeg op og tager ordet, for vi må jo stå på mål for det, vi mener.
Og det mener jeg da også at Socialdemokratiet og Venstre burde gøre i den her sag.