runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-30:
Jeg mener overhovedet ikke, at vi har haft en forpligtelse til at tage ham til Danmark.
Nu er han her af en eller anden mærkelig årsag.
Det må da bero på en eller anden fuldstændig vanvittig, tosset invitation, og det må da være regeringen, der er involveret i det.
Nu er han her, og så står ordføreren ligesom ministeren og siger, at de der konventioner jo ikke er skrevet på stentavler.
Nej, det er de ikke.
Nej, det er de ikke.
Og der er måder, man kan fortolke dem på, og mit indtryk er helt klart, og det ved både ordføreren og ministeren sikkert, at der er andre lande, der fortolker de her konventioner anderledes og slet, slet ikke så stramt, som Danmark gør.
Og jeg vil sige, at den allerbedste udfordring af de her konventioner ville være at ekspedere ham retur til Nigeria i løbet af nul komma fem og så se, hvordan den udfordring blev fulgt op.
Det synes jeg at vi skulle være sammen om.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-30:
Jamen hvis fru Pia Kjærsgaard har ret i, at han ikke har ret til ophold, heller ikke efter konventionerne, så må vi jo have en tiltro til, at myndighederne finder frem til det, når de træffer en afgørelse i sagen.
Det ændrer jo ikke på, at i et retssamfund er det ikke noget, vi står her på Folketingets talerstol og behandler.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-30:
Jamen hvordan er han kommet hertil?
Altså, man har jo været fuldt ud bekendt med, at han har været i åben kamp mod danske soldater – mod danske soldater .
I den kamp har han mistet benet, og så er vi så hjertens gode, at vi siger: Kom til Danmark, få en rigtig amputation, bliv hjulpet, bare kom!
Og så kan vi ikke sende ham retur igen.
Det er jo fuldstændig absurd, grotesk og surrealistisk.
Jamen altså, hvordan er han kommet her til Danmark?
Hvordan, hvordan, hvordan?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-30:
Jeg tror ikke rigtig, at det er op til mig at oplyse Folketinget om den her sag.
Jeg ved ikke mere om den, end fru Pia Kjærsgaard gør fra medier og anden omtale.
Jeg kender den ikke.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-30:
Jeg sad og dagdrømte om, at Socialdemokraternes ordfører naturligvis har sat sig ind i sagen, og derfor fik jeg ikke trykket mig ind.
Så vidt jeg husker, skete det her i 2021.
Der sad Socialdemokraterne sjovt nok på forsvarsministerposten, så vidt jeg husker.
Og så vidt jeg husker, blev der også snakket om, at der naturligvis skulle laves en udleveringsaftale, for den eneste grund til, at Lucky kom hertil, var, at man syntes, at det var synd at sætte ham ned til søs igen.
Det kunne man ikke, for det fik man ondt i mavsen over, efter han havde fået benet amputeret.
Så bliver jeg så nødt til at spørge om noget, for det har ordføreren selvfølgelig sat sig ind i, om ikke andet så på et fælles gruppemøde.
Hvor langt er man kommet med den udleveringsaftale til Nigeria?
Hvor langt er vi kommet med at kunne sende Lucky hjem?
Nu har I jo siddet på magten et stykke tid, og vi er midt i 2023.
Så skal vi sige, at det er tæt på 2 år, I har haft?
Så hvor langt er vi kommet med udleveringsaftalen?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-30:
Jeg ved ikke, om det er op til mig at stå her og holde et foredrag om tredeling af magten, men det må jo så blive sådan.
Jeg sidder ikke i regeringen, jeg sidder i Folketinget.
Hvis man gerne vil oplyses om sager, som er håndteret af myndighederne, kan man som folketingsmedlem spørge regeringen.
Så det synes jeg da bare at hr. Kim Edberg Andersen skal gøre.
Jeg kan ikke oplyse den her sag yderligere.
Vi har de samme oplysninger om det, så det er jo et spørgsmål, der skal rettes et andet sted hen.
I forhold til det generelle kan jeg bare sige, at jeg er meget stor tilhænger af, at kriminelle udlændinge udvises af Danmark, og den her regering er jo faktisk lykkedes med, at vi i langt højere grad end tidligere gør det, og det synes jeg er rigtig godt, for de hører ikke hjemme i Danmark.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-30:
Der blev man lige voldsomt forvirret, når man står som spørger hernede.
For først får jeg at vide, at det skal jeg ikke spørge ordføreren om, men det skal jeg spørge regeringen om.
Men ordføreren siger så, at ordføreren er for, at Folketinget bestemmer, og her er der en folketingsbeslutning om at udvise en pirat.
Så nu bliver jeg forvirret.
Hvem skal bestemme?
Er det regeringen, som lige har været på talerstolen, eller ordførere og Folketinget?
Ordføreren siger, at Folketinget er det, han er medlem af, og at de tager beslutningen.
Så jeg må gå ud fra, at ordføreren mener, det er helt fint, at Lucky stadig væk tramper rundt i Danmark.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-30:
Fra Konservatives side er vi jo enige i, at vi selvfølgelig skal overholde vores gældende internationale forpligtelser i forhold til konventionerne.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvornår vi ligesom kan regne med at vi kan få et eftertjek af konventionerne, som der også står beskrevet i regeringsgrundlaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-30:
Jeg behøver ikke at lade, som om jeg holder af en person, der har rendt rundt og været pirat og været i kamp med danske soldater, men det er udlændingemyndighederne, der beslutter det.
Man kan godt synes, at det ikke gør nogen forskel, selv om jeg også synes, det er en ærgerlig nedvurdering af Folketingets arbejde, hvis man siger, at det slet ikke gør nogen forskel, men jeg vil bare som minister sige, at jeg er ærgerlig over, at der ikke bliver indkaldt mere, for jeg plejede at være nr. 1 på listen over dem, der fik flest samråd, men nu ligger jeg og raller rundt nede i bunden.
Rosa Lund (EL), 2023-05-30:
Nej, det er det ikke.
Der er jo tidligere politikere, som har fået meget berømmelse ud af at optræde på fjernsyn med gips på, så måske sker det også for mig.
Det ved jeg ikke.
Tilbage til beslutningsforslaget her: Danmark er som bekendt en retsstat.
Det indebærer efter helt almindelig anerkendt teori og praksis en adskillelse mellem den lovgivende, den dømmende og den udøvende magt.
I Enhedslisten anser vi magtens tredeling for at være en af de grundlæggende forudsætninger for en velfungerende retsstat.
Den her sag handler om en nigeriansk mand, der er pågrebet i internationalt farvand på åbent hav tæt på ækvator af dansk militær, og det er en sag for den dømmende og den udøvende magt.
Det var det, da Københavns Byret i slutningen af 2022 kendte ham skyldig i at have bragt danske soldaters liv i fare, men fritog ham for straf.
Og det vil det være, når asylmyndighederne, i sidste ende det domstolslignende organ Flygtningenævnet, skal tage stilling til hans asylsag.
Hvis han derimod får afslag på asyl, vil han have pligt til at forlade Danmark.
Og hvis han ikke gør det frivilligt, vil det ske ved de udøvende myndigheders foranstaltning, altså Hjemrejsestyrelsen og politiet, og det vil ske i respekt for Danmarks menneskeretlige forpligtelser.
Hele den proces ligger trygt og godt hos henholdsvis den dømmende og den udøvende magt.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte beslutningsforslaget.
Mai Mercado (KF), 2023-05-30:
I Det Konservative Folkeparti var vi nogle af de første til at tale om et tildækningsforbud herhjemme, det såkaldte burkaforbud, inspireret af den lovgivning, som i starten af 00'erne blev vedtaget i Frankrig.
Ansigtet er således grundlaget for genkendelsen mennesker imellem, ligesom ansigtet giver mulighed for at aflæse andres signaler og følelser.
Ansigtet spiller en afgørende rolle i interaktionen i vores samfund.
Hvis man tildækker sig, giver man efter regeringens opfattelse udtryk for, at man ikke ønsker at være en del af det danske samfund.
Det er udtryk for en anonymisering, hvor man afviser interaktionen med sine medborgere.
Noget sådant slider på sammenhængskraften i Danmark og kan bl.a. medvirke til at skabe rammen for parallelsamfund med egne normer og regler.«
For formålet dengang var at sende det meget tydelige signal, at i Danmark skal ansigtet ikke holdes skjult, og dermed skal det være ulovligt at bære niqab og burka i det offentlige rum.
Det bakker vi op.
I dag behandler vi så et forslag fra Dansk Folkeparti om at flytte tildækningsforbuddet ind på uddannelsesinstitutionerne, således at det ikke kun er det offentlige rum, der er omfattet.
Hvis jeg skal starte sådan lidt polemisk, kan man jo stille spørgsmålet: Hvor stort et problem er det egentlig med niqab og burka i uddannelsessektoren?
Og der ville det jo have været rigtig godt, hvis der havde ligget en række spørgsmål-svar – jeg har bare ikke kunnet finde dem – som ligesom fik belyst, hvor omfattende et problem det er.
Jeg kan se, at der er stillet et spørgsmål tilbage i 2020 om burkaklædte oplægsholdere på Krogerup Højskole, men jeg synes, at det kunne have været meget godt som baggrund for det her lovforslag at have fået undersøgt, hvor stor en udfordring det rent faktisk er, altså inden det blev sendt i Folketingssalen som et lovforslag.
Man kunne også stille det polemiske spørgsmål: Hvad er så det næste?
Vil det være sundhedsvæsenet?
Og hvad nu, hvis det ikke er et problem der?
Når det er sagt, er vi i politik valgt på vores politiske grundholdninger og på vores principper.
Og går man ind for, at vi skal kunne kigge hinanden i øjnene i Danmark, og mener man, at burkaen er kvindeundertrykkende, så må man altså også sige B, efter at man har sagt A.
For burkaen er også kvindeundertrykkende på en uddannelsesinstitution.
Derfor vælger vi at tage forslaget positivt ned i dag, altså af principielle årsager, også selv om vi synes, at lovforslaget godt kunne have været forberedt bedre, da vi grundlæggende ikke ved så meget om, hvor udbredt et problem det er, altså om der overhovedet er et problem.
Men af principielle årsager, altså fordi vi er imod burkaen som beklædningsgenstand, vælger vi at bakke lovforslaget op i dag.
Mai Mercado (KF), 2023-05-30:
Tak for talen.
Og også tak for refleksionen fra talerstolen, for jeg havde egentlig trykket mig ind, fordi jeg ville spørge ind til muligheden for at kunne stille udvalgsspørgsmål, inden det kom til afstemning, netop for at få sådan lidt mere fast grund under fødderne, med hensyn til hvilke eksempler der har været.
Men det bliver der med de ord, som ordføreren er kommet med, så mulighed for, og det synes jeg da egentlig bare jeg vil sige er udtryk for rettidig omhu.
Så mange tak for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-30:
Selv tak.
Jeg har også ærgret mig over, at der ikke kunne blive plads til lovforslaget tidligere.
Det er ikke min fejl, det blev som sagt indleveret meget tidligt, men det var den eneste dato, som regeringen kunne stille til rådighed, og det kan man så overveje hvorfor.
Men da der har været forskellige bemærkninger fra ordførerne, synes jeg, at det kræver, at vi får en grundig behandling.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-30:
Tak for det.
Den her sag handler jo om, at Danmark i al vores godhed sender vores fregat Esbern Snare på piratjagt ud for Afrikas kyst.
De danske soldater bliver angrebet af pirater, og under denne ildkamp dør fire af piraterne.
Og så er der ham der den nu etbenede pirat, som blev såret i ildkamp med danske soldater og måtte få amputeret sit ene ben.
Efterfølgende blev han fragtet til Danmark og fik her smagt på Danmarks lyksaligheder, velfærdssystem og muligheder for et liv, som på ingen måde matcher det liv, han ellers havde udsigt til at leve i sit eget hjemland, Nigeria.
Nu er hans planer, at han søreme gerne blive her.
Han har nemlig søgt om asyl, fordi man åbenbart ikke kan klare sig i Nigeria, hvis man er pirat, har angrebet danske soldater og har mistet det ene ben, selv om Velfærdsdanmark hjertens gerne donerer en protese og en enkeltbillet til Nigeria – og så ovenikøbet uden at han bliver retsforfulgt.
Udsigterne til, at han får asyl og kan etablere et liv her i Danmark, er efter sigende gode, og med opholdstilladelsen kan han selvfølgelig også søge om familiesammenføring.
Det er grunden til dette beslutningsforslag omhandlende, at vi selvfølgelig ikke skal huse hverken terrorister, landsforrædere eller pirater, og at vi dermed skal gøre Lucky til unlucky og sende ham hjem.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-30:
Jeg tror faktisk, at ministeren ikke har så mange samråd, fordi vi er kommet til en erkendelse af, at det er en problemstilling.
Regeringen vil gerne snakke om en hård udlændingepolitik, men ikke så meget gennemføre den, og så bruger vi vores ressourcer anderledes.
Men der er jo en forskel med lige nøjagtig det her.
Jeg er helt sikker på, at vi også godt kan leve med, at Enhedslisten eventuelt kommer med en, de gerne vil have lov til at beholde her, og så må regeringen jo bare stille sig op til den tid og sige, at det måske er lige under barren, for det her er langt over barren for, hvornår en minister burde gå ind i en sag.
Det er et menneske, der har angrebet danske soldater og mistet et ben, og som naturligvis burde blive udvist den dag i dag af ministerens parti.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-30:
Nej, det er det ikke.
Det er, fordi vi grundlæggende står fast på den indretning, at der er uafhængige myndigheder, som tager stilling til de her ting.
Det er selvfølgelig Folketinget, der bestemmer, hvilken lovgivning de tager stilling på baggrund af, og den skal være stram, og det er den også nu.
Men det er sådan, at der er uafhængige myndigheder, Flygtningenævnet, som tager stilling til, om folk har mulighed for at få opholdstilladelse i Danmark.
Og jeg må sige, at hvis først vi åbner for, at jeg skal tage stilling til alle de sager, som bliver afvist eller godkendt, vil det jo ikke kun være hr. Kim Edberg Andersen og fru Pia Kjærsgaard, som kommer, for så vil det også være venstrefløjen, der kommer med en masse forslag om folk, som skulle have opholdstilladelse.
For også at svare på det andet vil jeg sige, at jeg holder meget af at være beskæftiget hernede.
Jeg er glad for, at jeg har fået så mange beslutningsforslag, også fordi jeg er gået meget ned i antallet af samråd, hvilket jeg er skuffet over.
Der har kun været to samråd i Udlændingeudvalget i den her sæson, selv om jeg i hvert fald opfatter det på den måde, at man er utilfreds med en masse flere ting.
Men hvis hver eneste person, som bliver behandlet af de danske udlændingemyndigheder, skal underlægges beslutningsforslag i Folketinget, kommer vi sandelig til at få travlt, og det er ikke kun i forhold til højre side af Folketinget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-30:
Tak for det.
Jeg synes, det er frisk, at regeringen mener, at Dansk Folkeparti ikke skal komme med beslutningsforslag mere, for det er ilde set, når de ikke er så store.
Så bliver jeg da ked af det, for vi er endnu mindre i Nye Borgerlige, kan man sige, og så er det jo helt skidt, og så ved jeg ikke, om jeg må komme med kommentarer.
Men jeg prøver alligevel.
Synes regeringen virkelig, det er så synd for sådan en mand, der har angrebet danske soldater?
Han har mistet et ben, men det hjælper vi ham med, og han får også hjælp til at få et sted at bo, og vi synes, det er så frygtelig synd.
Nigeria er jo ikke et land, vi ikke kan udvise til.
Er det ikke korrekt?
Når nu regeringen gerne vil snakke om, hvor hårde de vil være over for udlændinge, kunne det her jo være et rigtig godt bud, for der er ikke ret mange danskere, der synes, at det vil være sådan helt fuldstændig utilgiveligt at udvise ham fra Danmark.
Det er en mand, der har angrebet danske soldater og et dansk skib og har mistet et ben i kamp, og ham er vi rare nok til at flyve hertil og reparere.
Hvorfor er han her?
Er det, fordi man alligevel er lidt blød indvendig i regeringen og synes, det er synd for sådan en nigeriansk pirat, der har angrebet danske soldater?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-30:
Og ordføreren er en kæmpestor tilhænger af at leve i et retssamfund, hvor magten er adskilt i tre.
Det vil sige, at vi herinde laver lovgivningen, og så er det myndighederne, der udfører lovgivningen, og det vil sige, at det er myndighederne, som behandler enkeltsager – ikke Folketinget.
Det er sådan, det fungerer i et retssamfund.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-30:
Jamen det er jo regeringens opgave, og det var det, jeg spurgte om.
Hvornår vil regeringen påbegynde det arbejde?
Og tak for samarbejdet i øvrigt, men vi samarbejder jo egentlig kun om de forslag, som regeringen selv er enig i.
Det har jeg ikke oplevet, det må jeg så sige.
Og jeg synes, det er lidt pauvert at nævne de forslag.
Jeg synes faktisk ikke helt, at man kan være det bekendt som minister at sige, at de forslag, vi fremsætter, bare er ligegyldige, og at der er andre ting, man skal gå op i.
Det er op til os, og det er det, jeg meget gerne vil styre, og det gør jeg.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-30:
Jeg kan kun sige, at jeg også har følelsen af, at det er noget, der gentager sig.
Præcis det spørgsmål, som fru Pia Kjærsgaard stillede nu her, er blevet stillet af Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer i løbet af de, tror jeg, omkring 20 beslutningsforslag, der har været, om forskellige mere eller mindre farverige sager.
Som et velment råd fra en, der altid som minister kun har lavet aftaler, hvor Dansk Folkeparti har været med, og altid har haft et godt samarbejde med Dansk Folkeparti – altid – vil jeg sige, at tiderne er skiftet.
Altså, det her med at komme med den ene eller anden farverige sag som beslutningsforslag nede i Folketingssalen tror jeg ikke er det, der overbeviser folk.
Jeg tror, man skal sidde og arbejde på, hvordan man får ændret systemet.
Hvordan sørger vi for, at vi rent faktisk udviser folk?
Hvordan sørger vi for, at vi rent faktisk bliver bedre til at begrænse asyltilstrømningen, sådan som den her regering og den tidligere regering er lykkedes med?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-30:
Det er, lige som om jeg har hørt det nogle gange her på det seneste, altså næsten den samme tale fra ministeren om, at man på den ene side gerne vil føre en stram og konsekvent udlændingepolitik, og at kriminelle udlændinge skal sendes hjem, og så kører møllen.
Men så fortsætter man med at sige, at man jo er forpligtet af internationale konventioner og det skal man indordne sig under.
Jeg hørte her til sidst, at ministeren sagde, at man kunne afsøge rammerne inden for de internationale konventioner.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre lidt om, hvor langt regeringen er med det – jeg tror overhovedet ikke, at regeringen er begyndt.
Mener regeringen, at det er et arbejde, der skal påbegyndes?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-30:
Jeg har bestemt ikke sagt, at man ikke skal gå op i det.
Altså, det, som måske var meget virkningsfuldt i 00'erne, hvor Dansk Folkeparti havde meget stor indflydelse på dansk politik, måske ikke har den samme indflydelse længere eller samme virkning, som det havde dengang.
Det synes jeg er en helt ærlig ting at sige.
Jeg har også lavet aftaler, hvor Dansk Folkeparti har fået store indrømmelser på forskellige områder, som jeg har været minister for.
Det har jeg da gjort, vel vidende at alle skulle kunne se sig i det, og det har jeg hundrede procent kunnet stå inde for.
Carl Valentin (SF), 2023-05-30:
Tak for det.
I SF synes vi i forvejen, det er lidt af en uskik, at Folketinget skal sagsbehandle i Indfødsretsudvalget.
Og nu vil Dansk Folkeparti så gerne have os til at gribe ind i afgørelser, som vi har vedtaget rammelovgivning for og har institutioner til at træffe.
Nuvel, det er en rimelig speget sag, og at man tager sig til hovedet over den, synes jeg sådan set ikke er uforståeligt, men vi har jo netop lovgivning og institutionelle rammer for at sikre, at det er konsistent og det ikke bliver afgjort af vilkårlighed og folkevalgtes luner.
Jeg har tillid til, at retsvæsenet og Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet overholder de love, som Folketinget laver, og jeg ser det ikke som vores opgave som politikere at gå ind og fortolke lovtekster i enkeltsager.
Jeg tror egentlig, jeg synes, at regeringen har sagt så mange fine ting allerede fra den her talerstol, at jeg ikke vil kede Folketinget med mere
, så tak for ordet.
SF støtter ikke.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Sagen om den her nigerianske pirat, som vi behandler i dag i forbindelse med B 117, er jo på mange måder en rigtig ærgerlig sag og også ærgerligt for den tidligere regering, der tog imod den pågældende pirat, som nu er i Danmark, for det var en fejl, at man gjorde det, og at man ikke i øvrigt havde styr på, hvad der skulle ske, hvis det var sådan, at fregatten, vi sendte derned, tog nogle fanger.
Og det gjorde man jo i forbindelse med en bestemt aktion.
Så det er selvfølgelig beklageligt, og det er i høj grad årsagen til, at vi står her i dag og diskuterer det her forslag, nemlig at man tog den pågældende til Danmark på det tidspunkt.
Helt overordnet er det Danmarksdemokraternes opfattelse, at vi ikke skal give asyl til en pirat, der aktivt har kæmpet mod Danmark.
Når man angriber danske soldater, har man jo på ingen måde ret til at kunne få ophold i Danmark, så det er i vores øjne meget, meget enkelt: Han skal ikke være her, og han skulle aldrig have været her.
Så vil jeg også gerne påpege, at man desuden med rette kan sætte spørgsmålstegn ved, om han som pirat har noget som helst beskyttelsesbehov, hvis det var det, der skulle være påstanden.
Hans begrundelse for at skulle få asyl er vel et amputeret ben – og at han har nogle udfordringer på grund af det – men det, at han nu har fået amputeret et ben, er jo ikke ensbetydende med, at han er politisk forfulgt. Ja, det indskrænker måske muligheden for at arbejde i visse brancher, det kan man jo ikke udelukke, men det betyder jo ikke, at man pr. definition har brug for beskyttelse, hvis man har fået amputeret et ben.
Han skal ikke under nogen omstændigheder blive i Danmark.
I Danmarksdemokraterne vil vi meget gerne være med til at indlede forhandlinger og undersøge de internationale forpligtelser med henblik på at ændre dem.
For hvis de internationale konventioner som i det her tilfælde beskytter en pirat, der har angrebet danske soldater, så er der jo noget grundlæggende galt.
Det burde være noget, som alle kan være enige om: at der her er en udfordring.
Og jeg synes egentlig også, at integrationsministeren fik det sagt meget fint under den tidligere debat, vi havde for lidt siden, nemlig at der var ting dér, der virkede tossede, og derfor bør man følge op på det, der står i regeringsgrundlaget.
Hvad er det så, der står i regeringsgrundlaget?
Det er jo, at man jævnfør det vil undersøge, om og hvordan man skal kunne ændre i indholdet af konventionerne.
Derfor synes vi jo også, at det er grundlæggende fornuftigt, hvis man når frem til noget brugbart i sådan en undersøgelse.
At man så fra regeringens side ikke har nedsat det, der skal til for at undersøge de her ting, kan jo så undre en, når det nu trods alt er et godt stykke tid siden, at det her regeringsgrundlag blev trykt.
Så vi vil endnu en gang opfordre regeringen til at komme i gang med at undersøge, hvordan konventionerne kan gøres mere tidssvarende, som man selv har lagt op til i regeringsgrundlaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-30:
Tak for det.
Jeg bliver oprigtigt sådan lidt forvirret, for jeg kan ikke rigtig se, hvor Danmarksdemokraterne ligger i den her sag.
Det vil jeg godt lige have afklaret, for Lucky siger jo selv, at grunden til, at han ikke vil tilbage, er, at det liv, han vil få i Nigeria med et ben, vil være alt for hårdt.
Det er det, han er citeret for at have sagt, og mener Danmarksdemokraterne, at det skal være grund nok til at kunne blive i Danmark, såfremt en konvention gør det muligt for ham at blive?
Det er det, jeg er oprigtigt i tvivl om.
Jeg var lidt i tvivl om, hvor Danmarksdemokraterne står lige der.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Så er det jo godt, at jeg kan svare hr. Kim Edberg Andersen.
Han burde jo aldrig være kommet til Danmark.
Man burde have lavet en aftale med Nigeria eller Ghana, som nok er det mest relevante, om, at der var styr på det, som man i øvrigt har gjort tidligere – ikke i forhold til Ghana, men andre dele af området – når man har sendt danske krigsskibe til området.
Så det burde man have gjort.
Så mener vi, at konventionerne ikke er tidssvarende på nogle punkter, og vi synes, det er godt, at regeringen har med i regeringsgrundlaget, at man skal undersøge det nærmere.
Skal han have asyl?
Nej, selvfølgelig skal han ikke det.
Han er ikke berettiget til asyl.