runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Jamen altså, jeg holder ikke 2 eller 1 meters afstand til min kone.
Og hvis der er to østarbejdere, som er ægtefæller eller kærester, synes jeg også, at det er helt i orden, at de indkvarterer sig på en måde, hvor de ikke holder 1 eller 2 meters afstand.
Men jeg synes, at Ole Birk Olesen er ude i at forsøge at afspore den her debat.
Jeg synes faktisk, det her er en meget alvorlig diskussion om, hvordan arbejdsgivere behandler østarbejdere.
Og jeg må konstatere, at der over tid er kommet nogle rigtig dårlige sager frem, der stiller arbejdsgivere i et dårligt lys, og jeg håber, at det her lovforslag kan være med til at rette op på det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Det er fuldstændig relevant, at der er en forskel på at være på en arbejdsplads og at være privat.
Derfor er det selvfølgelig også relevant at stille hr. Søren Egge Rasmussen spørgsmål om, hvad han gør privat.
Jeg kan ikke se, at der er nogen, der skal blande sig i sådan et spørgsmål.
Det, der er interessant her, er, at vi godt kan mene, at der skal være regler på arbejdspladsen for, hvor stor afstand man skal holde, og også synes, at det skal kontrolleres af Arbejdstilsynet.
Men at mene, at det også skal være i hjemmet, hvor vi jo ikke holder afstand, og hvor hr. Søren Egge Rasmussen heller ikke holder afstand til andre af sine bofæller, og at der så ovenikøbet skulle kunne komme uanmeldt besøg, er dog en anden sag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Jeg tror, at det ville være en god opstramning på det her, hvis vi lavede et ændringsforslag til det her lovforslag, der ligesom præciserede, at der, når en arbejdsgiver skal indberette, hvor mange medarbejdere han har indkvarteret forskellige steder, så går en meddelelse til Arbejdstilsynet.
For hensigten er jo at vedtage en lov, som så bliver efterlevet.
Altså, jeg giver ikke meget for, at man vedtager love her i Folketinget, som ikke har nogen betydning.
Man har så konstateret, at der er et for højt smittetryk blandt østarbejdere, og det synes jeg er meget væsentligt at tage alvorligt.
Og derfor er det jo væsentligt, at der ikke bor for mange for tæt.
Og dér synes jeg at lovforslaget er lidt for ringe, altså i forhold til at man siger 1 meters afstand, når nu sundhedsmyndighederne er ude at sige, at vi skal holde 2 meters afstand alle steder, og Arbejdstilsynet er ude at sige: Hold 2 meters afstand.
Og så kan de her østarbejdere køre retur i en minibus til et eller andet nedlagt landbrug, hvor de så har deres indkvartering, og hvor de ikke har mulighed for at holde en rimelig afstand.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
En ting er jo, hvilke regler der gælder på arbejdspladsen; noget andet er, hvis man opstiller regler, som man også vil føre tilsyn med i boligen.
Jeg synes ikke, det gør en nævneværdig forskel, om den bolig er en, man selv har lejet, eller om det er en, der er stillet til rådighed af en arbejdsgiver.
Det er stadig væk en indgriben, at man kan få uanmeldt besøg af nogle folk, som har krav på at komme ind – uanset hvad det handler om.
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Egge Rasmussen, om hr. Søren Egge Rasmussen i sin bolig overholder nogle afstandskrav til de andre medlemmer af hr. Søren Egge Rasmussens husstand.
Og er det sådan, at hr. Søren Egge Rasmussen i sin bolig ville finde det meget problematisk, hvis der var en køjeseng, som nogle af husstandens beboere sov i?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Jamen jeg tror, der er en del af de her østarbejdere, som føler sig lidt presset.
Altså, hvis man har en arbejdsgiver, som også er ens udlejer, så er man jo virkelig afhængig af den person, og så vil man sikkert gerne have et godt forhold til den person, så man har mulighed for at arbejde videre.
Jeg synes egentlig, det kunne være rart at få nogle eksempler frem på, hvordan arbejdsgivere har udnyttet den her situation til at tage alt for høje huslejer, for det er jo det, som vi indimellem hører, altså at de bliver indkvarteret på et eller andet temmelig dårligt sted, som der så bliver taget en høj betaling for.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-26:
Ja, det kan vi.
Men det er jo ikke meningen, at det skal gå ind og forstyrre de aftaler, der er mellem arbejdstagere og arbejdsgivere i andre sammenhænge, nej.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Ja, det synes jeg da at der er forskel på.
Men jeg har da forstået lovforslaget her, som vi diskuterer, på den måde, at dem, der bor i den bolig, der er blevet stillet til rådighed af deres arbejdsgiver, ikke kan få lov til at sige nej til at få at få besøg her.
Hvis jeg har forstået det korrekt – det tror jeg jeg har – så er hr. Christian Juhls spørgsmål jo ret irrelevant.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Jeg synes, det er et væsentligt spørgsmål, som ordføreren rejser, omkring boligens ukrænkelighed, som jo egentlig er en skrap lov i Danmark.
Jeg har selv arbejdet i en lejerforening, og jeg ved, hvor skrap loven er.
Men er vi enige om, at loven først og fremmest er lavet for at beskytte de mennesker, der bor i boligen, og ikke udlejeren?
Jeg mener: Når jeg kommer som tredjeperson og gerne vil ind at se en lejlighed, spørger jeg dem, der bor der.
Jeg spørger ikke udlejeren om det.
Er vi enige om, at der er forskel på, om det er udlejeren, der skal give tilladelse, fordi han kan have sine grunde til ikke at vise det frem for myndighederne, eller om det er dem, der bor der, som faktisk har lyst til at få nogen til at se på, om lejligheden nu er efter reglerne, og så er det helt okay?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Grundloven har en § 72, der er en af de første paragraffer, når man begynder at opremse borgerrettighederne, og § 72 lyder: »Boligen er ukrænkelig.
Husundersøgelse, beslaglæggelse og undersøgelse af breve og andre papirer samt brud på post-, telegraf- og telefonhemmeligheden må, hvor ingen lov hjemler en særegen undtagelse, alene ske efter en retskendelse«.
Altså, man må ikke bare som myndighed brase ind der, hvor folk bor, for at kontrollere ting og sager, medmindre man har en retskendelse, og så kan der være særegne undtagelser, hvor der ikke behøves en retskendelse.
Og de særegne undtagelser kommer jo ud af lovgivningen.
Det seneste tal, jeg har set opgjort, er, at vi i Danmark allerede nu har 268 særegne undtagelser, og det vil sige, at det faktisk ikke rigtig er særegent længere, når der er en undtagelse – det er faktisk normen.
Lige så snart der er en regering eller et Folketing, der har lyst til at kontrollere et eller andet, så vedtager man bare en undtagelse fra grundlovens § 72.
Det har vi mange gange problematiseret, altså at de særegne undtagelser nu er helt normale og ikke er særegne længere, og at man bør holde op med det her og også rulle nogle af disse undtagelser tilbage, for ellers mister § 72 i grundloven sin værdi, som jo altså er, at man kan være i fred der, hvor man bor, og ikke pludselig kan få uanmeldt besøg af folk, der kræver at komme ind for det ene og det andet og det tredje.
Tilbage i Thorningregeringens tid gik man så langt, at også skattevæsenet skulle have lov til at træde ind over dørtærsklen, i hvert fald ind på grunden, og det rullede vi tilbage – men jeg tror nok, at den her regering har indført det igen.
Og nu kommer der så endnu en undtagelse her.
Og det er så, siger man, fordi det er en bolig, som arbejdsgiverne stiller til rådighed for folk; altså, som om det har meget stor betydning for, om det er en krænkelse at opleve, at der kommer nogen ind over dørtærsklen, at man har fået sin bolig stillet til rådighed af arbejdsgiveren, eller om man selv har fundet den.
Det er da nøjagtig det samme; det er da nøjagtig en lige så stor en overtrædelse.
Der er jo familier, hvor mor og far og tre børn sover i den samme dobbeltseng, altså.
Det er helt i orden, at vi her i Danmark har nogle regler for, hvad man må og hvad man ikke må på en arbejdsplads, og det må Arbejdstilsynet selvfølgelig kontrollere i et omfang, som vi finder acceptabelt.
Men at der også er et behov for at kontrollere, hvor tæt de bor på deres bofæller, når folk har bevæget sig uden for arbejdspladsen og er taget hjem, er faktisk ikke helt forståeligt for mig, altså hvorfor det skulle være nødvendigt.
Det er heller ikke forståeligt for mig, hvorfor man skulle hjemle en særegen undtagelse til, at det kan kontrolleres af myndighederne, af kommunen i det her tilfælde.
Så vi kommer ikke til at stemme for det her lovforslag.
Vi synes ikke, at begrundelserne er gode nok, og vi synes ikke, at der er begrundelse for, at man skulle hjemle en særegen undtagelse fra den grundlovssikrede ret til at være i fred i sit hjem.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-26:
Ja, det vil jeg gerne bekræfte.
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Så går jeg faktisk ud fra, at vi er enige om det.
Og vil ordføreren også lige bekræfte, at der ikke kun er tale om udenlandske arbejdstagere, men jo om arbejdstagere i det hele taget, der får stillet en bolig til rådighed?
Det vil jeg sætte pris på.
Jeg synes, at det ville være klædeligt, hvis man fik skabt bedre rammer for det.
Så det var det.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-26:
Jeg opfatter loven som omfattende to eller flere, som deler en bolig og ikke er relateret.
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Tak for det.
Ordføreren fik sagt – og det har Enhedslisten også været inde at nævne – at det her handler om udenlandske arbejdstagere.
Der vil jeg gerne have, at ordføreren bekræfter, at der faktisk er lavet nogle undtagelser for udenlandske arbejdstagere, altså at det gælder i nogle konkrete situationer.
Det vil sige, at hvis det er én udenlandsk arbejdstager eller i øvrigt også én dansk arbejdstager, der får stillet en bolig til rådighed af arbejdsgiveren – for det gælder jo alle arbejdstagere, der får stillet en bolig til rådighed af arbejdsgiveren – så er man undtaget.
Det samme gælder, hvis det f.eks. er et ægtepar, der får stillet deres bolig til rådighed af arbejdsgiveren; så er man også undtaget.
Det vil jeg gerne lige bede om en bekræftelse på.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-26:
Det er det, den her lov handler om, og det er det og de retsprincipper, som vi kommer til at gå på kompromis med for at gennemføre den, jeg har forholdt mig til.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Det var ærgerligt, for det er jo lige præcis det, den her lov direkte handler om, altså hvordan boligen skal indrettes, når en arbejdsgiver stiller en bolig til rådighed.
Derfor er det vel også i orden at diskutere det.
Folketinget er også en form for enhed, der stiller boliger til rådighed, og vi har nogle standarder.
Fagforeningerne i Danmark stiller også krav til de boliger, som danske arbejdere skal bo i, hvis det er arbejdsgiveren, der skal sørge for dem, når de er ude at arbejde andre steder.
Så det er jo et helt almindeligt spørgsmål, og det er det, den her lov drejer sig om, men den drejer sig bare om indvandrende arbejdere.
Derfor er det vigtigt at tage stilling til det, og det vil jeg godt opfordre ordføreren til at gøre.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-26:
Der var vist også en henvisning til min privatsfære.
Nu har jeg ikke en bolig gennem Folketinget – jeg bor i min egen bolig oppe i Værløse.
Det, som jeg holdt min ordførertale om, var nogle af vores demokratiske principper og ikke den præcise indretning af lovgivningen, med hensyn til præcis hvordan en arbejdstageres bolig, der er stillet til rådighed af en arbejdsgiver, er indrettet.
Jeg er sådan set enig i, at der bør være nogle krav til den bolig, som arbejdstagere får stillet til rådighed af arbejdsgivere, men præcis hvordan de krav skal være, har jeg ikke forholdt mig til.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han synes, det kunne være på sin plads, hvis Folketinget, når de indrettede boliger til jyder, bornholmere og fynboer, nøjedes med at bruge de minimumskrav, der er i den her lovgivning, og tilbød f.eks. ordføreren at bo under de vilkår som folketingsmedlem.
Jeg spørger bare, fordi man jo skal passe på, at man ikke forlanger mere af andre end af sig selv, og derfor synes jeg, det er et meget væsentligt spørgsmål.
Hvad for en standard skal vi arbejde efter?
Jeg har selv siddet sammen med formanden for Folketinget og diskuteret standarden for boliger for folketingsmedlemmer, og der har sågar været klager over det niveau, vi har nu, og som jeg synes er et meget, meget fint niveau.
Men jeg vil bare spørge: Hvad ville ordføreren gøre, hvis han blev tilbudt boliger af den her standard, når han skulle arbejde i Folketinget og måske boede i Jylland?
Naser Khader (KF), 2021-01-26:
Nej, det vil vi ikke.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Dem, der kender min politiske relation til ordføreren, ved nok, at jeg er rimelig enig i det, der er blevet sagt.
Men jeg har alligevel lyst til at spørge ind til SF's holdning til bestyrelserne.
Ønsker SF, at vi får faglige bestyrelser på vores kunstneriske uddannelser?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Jo, man kan da lave systemer, som gør, at ejeren af en bil, der f.eks. låner sin bil ud gennem GoMore, af GoMore får dækket udgifterne, hvis låneren af bilen kører vanvidskørsel og bilen bliver konfiskeret.
Men den risiko ville GoMore så skulle afdække, og det betyder jo, at GoMore skal have et større gebyr eller en større betaling for det at benytte sig af GoMores tjenester, hvilket kan være med til at forhindre udbredelsen af de her delebilsordninger.
Der kommer en meget stor ekstraomkostning til afdækningen af risikoen for den, der udlåner sin bil, og den risiko skal afdækkes enten af personen selv eller den tjeneste, som vedkommende benytter til at udlåne sin bil.
Og det kan være hindrende for, at delebilsordninger udvikles.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Det kan jeg så bekræfte at der er flere af dem der ikke har, bl.a. Det Danske Filminstitut, hvor der jo også har været udfordringer og er udfordringer.
Altså, nu tænker jeg bredt på vores kunstneriske uddannelser.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Vi ønsker i den grad, at der kommer en bestyrelse ind på Kunstakademiet, som er fagligt funderet – altså at man ser på, hvad der er behov for af fagligheder i sådan en bestyrelse – men det er jo også, synes jeg, ret vigtigt at tænke på, hvordan medarbejderne og de studerende også er med til at skabe rammerne på en uddannelsesinstitution.
Jeg synes, det ville være interessant at undersøge, om det ikke var sådan, en bestyrelse skulle sættes sammen.
Men ja, vi ønsker bestyrelser.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Tak for det.
Det er jo interessant, og det er en rigtig vigtig debat, vi har, og jeg lytter mig til, at ordføreren går meget op i, at der ikke må være den ene og den anden isme, og det glæder mig.
For det er jo vigtigt, at ordet er frit, og at man netop på de kunstneriske uddannelser kan udfolde sig og ikke skal føle sig truet som studerende og føle sig utryg, hvis man politisk er af en anden overbevisning.
Det leder mig hen til, at jeg godt kunne tænke mig at høre ordførerens holdning til, om der skal indføres bestyrelser på samtlige kunstneriske uddannelser.
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Men det har jeg også sagt.
Det mener jeg ikke.
Alle ismer kan jo blive ekstreme, og når noget bliver ekstremt og især ekstremt på en måde, hvor man ligesom vil dominere, så er det farligt.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Jamen dermed er det jo også fuldstændig det samme som det, de ekstreme dele af identitetspolitikken mener – som jo også er, at der ikke skal være plads til andre end den ene måde at se verden på.
Og jeg tænker, at vi jo i virkeligheden ville have haft den samme debat og den samme problemstilling, hvis det nu havde været det nationalkonservative syn, hvor der ifølge nogle fortolkninger kun måtte være én måde at lave kunst på eller at se kunstens udvikling på.
Min pointe er jo bare, at det bliver meget jordnært ude på den enkelte uddannelsesinstitution, fordi det lige pludselig betyder, at der er studerende og ansatte, som ikke føler, at ordet længere er frit.
Det er vel det, der er det egentlige problem, og det, der er vores ansvar herinde at handle på.
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Nu har jeg ærlig talt ikke overblik over samtlige kunstneriske uddannelser.
For man kan jo i forvejen undre sig lidt over den forskel, der er mellem Det Kongelige Danske Kunstakademi og så kunstakademierne på Fyn og i Jylland.
Der er der jo bestyrelser, og jeg synes jo i virkeligheden også, at noget af det, der inspirerer mig i den snak, vi skal have om Kunstakademiet, er de bestyrelser og den måde, de er sammensat på, og den måde, de arbejder på.
Men jeg har altså ikke det forkromede overblik over hele det kulturuddannelsespolitiske landskab, så jeg kan pinpointe, hvor der ellers er eksempler på institutioner, som ikke har en bestyrelse.
For ellers er det jo grundreglen, at vores videregående uddannelser har bestyrelser.
Men der er så nogle enkelte undtagelser, og Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler har så ikke en.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Det er en vigtig pointe, som ordføreren har, om, at vi, når vi snakker om faglige bestyrelser, også skal tænke de studerende ind i det og se på, hvordan de studerendes stemme kan være til stede i bestyrelseslokalet.
Så har jeg lyst til at spørge ind til en i min optik meget vigtig pointe, som ordføreren kom ind på, og som gik på Bolognaaftalen, og hvordan det måske er ønskeligt at afakademisere vores kunstneriske uddannelser.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Jeg kan ikke se, hvorfor der skal være en politisk indflydelse.
Jeg forstår det ikke helt.
Vi laver lovgivningen, rammerne omkring uddannelsen, som en bestyrelse med en direktion, altså en ledelse, skal udfolde.
Man kan jo lave udpegelser af bestyrelser på mange måder.
Jeg har ikke noget færdigt facit for, hvordan man kan gøre det, men det kan jo være i form af indstillinger fra forskellige dele af et miljø, forskellige organisationer, råd osv.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor der skal være en politisk styring af det.
Jeg synes heller ikke, at det på Kunstakademiets Designskole eller på Københavns Universitet er sådan, at partierne skal udpege, hvem de synes skal sidde og bestemme.
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Så ønsker jeg også en anden lille præcisering: Hvis vi ser på den bestyrelse, som jeg kan høre at vi også er rimelig enige om at der skal være, hvordan skal den politiske deltagelse i den bestyrelse så være?
Mener SF, at der slet ikke skal være nogen politisk indflydelse på den bestyrelse?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Jeg tror, der er mange ting, der spiller ind.
Jeg tror ikke, at man kan sige, at der er én ting, der spiller ind, og som har gjort, at Kunstakademiet står i den situation, det gør i dag.
Men jeg tror, at en af tingene er, at ledelsesrummet har været meget smalt og trangt, fordi der bare har været en rektor.
Og det problem tror jeg egentlig på at man i høj grad kunne løse ved at have en bestyrelse, som chefen jo kunne sparre med og udvikle sammen med.
At der er det rum, tror jeg faktisk kan løse rigtig meget og også skabe en større åbenhed i institutionen.
Men jeg tror også, at det pres, der har været på institutionen ellers – de nedskæringer, der har været, som jo har indskrænket det rum, der var på Kunstakademiet, ekstremt meget – i den grad har spillet ind på den situation, vi ser i dag på Kunstakademiet.
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Tak for det, og tak til ordføreren for at præcisere SF's holdning.
Jeg ønsker en enkelt lille uddybning omkring den her bestyrelse.
I hvor høj grad mener SF og ordføreren at det forhold, at der ikke har været en bestyrelse, har haft indflydelse på den situation, der er p.t.?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Nej, hvordan kan ordføreren dog høre det?
Det bliver jeg da helt foruroliget over.
Jeg synes da, at jeg startede med at kritisere det, og det blev endda også understreget i det forslag til vedtagelse, jeg læste op.
Så nej, jeg forstår ikke den kobling.
Det kan være, at spørgsmålet også var læst op fra papiret og forberedt på forhånd.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Så skal jeg forstå det sådan, at den vandalisering af vores statuer, vi har set igennem efteråret, og det at smide vores kulturarv i havnen, er okay?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Jeg har ikke nogen forudsætninger for at vide, om det er det, man gør på Kunstakademiet.
Jeg synes, det er helt relevant at diskutere vores historie.
Historie er ikke kun noget, man skal sidde og læse op på og så ikke forholde sig til.
Jeg synes da, at vi skal diskutere, hvordan vores fortid har været, også i forhold til kolonialismen.
Historien er jo levende og noget, der også udvikler sig i en diskussion.
Vi skal ikke bare se på den som noget faktuelt og så gå videre.
Så bliver det jo historieløst.
Så diskussionen om historien skal da være til stede, også på Kunstakademiet.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at læse det her op.
Historieløshed er nok den største trussel mod fremgang.
Er det at sætte kunsten fri?
Er det fællesskab, når man som Kunstakademiet kræver, at andre skal underlægge sig en meget aggressiv og historieløs holdning?
Er det særlig solidarisk at træde fællesskabet under fode på den måde?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Det er jo både en håndværksmæssig, men lige så meget også en kreativ uddannelse, og det, jeg synes vi skal være meget klar over, når vi har de her Bolognaprocesser, er, at der er forskellige linjer inden for Bolognareglementet, man kan følge.
Det, man tidligere har gjort i Danmark, hvor man i høj grad er gået den akademiske vej – det er det, man har gjort med design- og arkitekskolerne – synes jeg ikke har været hensigtsmæssigt.
Vi kan se, at man i andre lande har brugt de retningslinjer, der ligger i Bolognaaftalen, til at finde andre måder at udvikle uddannelser på.
Og jeg er sikker på, at vores nuværende kulturminister er med på, at vi gør det på den bedst mulige måde for de kunstneriske uddannelser, der ligger under Kulturministeriet på nuværende tidspunkt.
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Altså, skal vi begynde at gå ind og lave en akademisk analyse af hver eneste isme og så finde ud af, om de sådan grundlæggende i deres oprindelige form er i modstrid med noget frihed eller ej?
Der tror jeg nok mere, jeg mener, at det er en diskussion, vi må have om de ismer, men vi kan jo ikke gå ind og sige, at man godt må være nationalkonservativ på Kunstakademiet, at man godt må være liberal, at man godt må være alt muligt, men at man ikke må være det der, for iboende den teori er der et eller andet.
Altså, det bliver jo for langt ude.
Så begynder vi at sidde sådan og være feinschmeckere, med hensyn til hvem der må være fri, og hvem der ikke må være fri.
Det er ikke i overensstemmelse, tror jeg, med den grundlæggende frihedstanke.
Og jeg fordømte ikke det nationalkonservative syn.
Det, jeg fordømmer, er, hvis man som hr. Morten Messerschmidt siger, at det skal dominere, altså det, at man ikke bare vil slå ned på identitetspolitik, som slet ikke må være der, men også vil have, at den isme, som han tilfældigvis står på – det kunne også være en anden – så skal have det hele, rydde bordet.
Det er det, som jeg er så inderlig imod, og som er så grundlæggende i strid med frihedsbegrebet
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men jeg blev bare inspireret af ordførerens debat med hr. Henrik Dahl.
For ordføreren brugte meget tid i sin tale på at fordømme det nationalkonservative kultursyn hos Dansk Folkeparti – det er jo af åbenlyse årsager heller ikke et kultursyn, jeg deler – men det er jo ikke det, der er sagens kerne her, hvor det handler om Kunstakademiet og de kunstneriske uddannelser; det er jo tværtimod den her wokeisme, identitetspolitikken, eller hvad vi nu skal kalde den.
Og den har jo i virkeligheden de samme egenskaber som det, fru Zenia Stampe kritiserer hr. Morten Messerschmidts kultursyn for, nemlig at den ikke efterlader plads til andre holdninger.
Og derfor kan vi vel ikke behandle det sådan helt på lige fod med alle andre strømninger, som jo så har det iboende, at de dog respekterer alle de andre strømningers ret til en mening.