Merete Riisager (LA), 2017-01-10:
Tak for jeres kommentarer, og tak til Folketingets partier for opbakningen til lovforslaget, som vi fremsætter i dag.
Over hoveddøren til Brenderup Realskole på Fyn er der indmuret en sten med indskriften: »Kundskab er magt«.
Og det mener jeg er helt centralt, når vi taler om, hvad det er folkeskolen kan og skal.
Når børn og unge bliver dygtige til naturfag, læsning og matematik, får de et fundament, som er helt afgørende for deres videre liv.
Kundskaber giver magten til at handle på et oplyst grundlag og til at tage ansvaret for sin egen tilværelse.
Det er nu 2 år siden, at folkeskolereformen trådte i kraft, og kommuner og skoler er godt i gang med at implementere reformens forskellige elementer.
I løbet af de seneste 2 år har det vist sig, at der er steder i folkeskoleloven, som med fordel kan justeres for at følge op på den lovgivning, som blev gennemført som led i folkeskolereformen, og det er det, der er formålet med dette lovforslag.
Det er vigtigt, at skolerne, lærerne, eleverne, lederne og forældrene får ro til og mulighed for lokalt at skabe og styrke en stærk og fagligt funderet undervisning med fokus på dannelse og kundskaber.
Lovforslaget handler bl.a. om, at forældrebestyrelserne skal have mere indflydelse.
Jeg vil ikke gennemgå alle elementerne, men jeg vil komme med nogle vigtige nedslag. Netop det med at inddrage forældre via skolebestyrelserne er meget centralt, for skolen er folkets skole.
Skolen er elevernes, lærernes og forældrenes, og derfor skal forældrene også have mere at sige på deres børns skoler.
Det er helt naturligt, og det giver en frihed lokalt til at skabe en god og stærk folkeskole.
Det fremgår af regeringsgrundlaget for et friere, rigere og mere trygt Danmark, at regeringen ønsker mere inddragelse af skolebestyrelsen, når elevernes skemaer skal planlægges.
Det skal ikke blive ved et ønske.
Forslaget om, at skolebestyrelserne skal have mulighed for at udtale sig om skolens skemaer, giver helt konkret de enkelte skolebestyrelser større indflydelse på, hvordan skoledagen skal organiseres på netop deres børns skole.
Den del af lovforslaget vil jeg også gerne knytte et par ord til, for vi skal have en bedre inklusion i folkeskolen, og vi skal sikre, at så mange elever som muligt får et helt almindeligt skoleliv og trives og udvikler sig fagligt.
I november 2015 blev der nedsat en ekspertgruppe, som skulle se på, hvordan det gik med inklusionen i folkeskolen.
Ekspertgruppen blev bedt om at komme med anbefalinger til, hvordan vi kan forbedre arbejdet med inklusion.
Det er disse anbefalinger, lovforslaget følger op på.
Ekspertgruppen har vurderet, at folkeskolen udgør et godt fundament for arbejdet med inklusion.
Men de anbefaler også, at folkeskoleloven bliver ændret, så det tydeligere kommer til at fremgå af loven, at folkeskolen skal være præget af et inkluderende miljø, et rum, hvor alle elever udvikler sig fagligt og socialt.
De foreslår også, at det er skolebestyrelserne, der fastsætter principperne for skolernes arbejde med inkluderende læringsmiljøer.
Det skal være med til at understøtte de enkelte skolers arbejde med inklusionen.
Langt de fleste af ekspertgruppens anbefalinger vedrører dog initiativer, som ikke handler om lovændringer.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget, at regeringen ønsker at udvide adgangen til inddragelse af eksterne undervisere fra f.eks. virksomheder og organisationer.
Det giver lovforslaget også mulighed for, så folkeskolerne fremover kan inddrage det omgivende samfund endnu mere i undervisningen, når det giver mening.
Skolerne kan f.eks. gøre brug af undervisere på den lokale erhvervsskole eller fra lokale virksomheder.
På den måde kan eleverne få større indblik i, hvilke muligheder der er for dem efter folkeskolen, og de eksterne undervisere kan gøre undervisningen mere varieret.
Endelig vil jeg fremhæve retskravet om ordblindetest, som er et rigtig vigtigt værktøj for forældre, som har børn, der er ordblinde og har brug for en afklaring.
Angående de kommentarer, der er kommet fra mine kolleger om vikardækning, vil jeg sige, at det naturligvis er et område, som jeg er opmærksom på.
Det er en vigtig del af kvaliteten i folkeskolen, at en høj andel af underviserne har en både faglig og didaktisk uddannelse.
I forhold til især DF's spørgsmål vil jeg selvfølgelig meget gerne følge op på mere præcise spørgsmål ved en skriftlig proces.
Folkeskolen skal være et sted, hvor elever, lærere, pædagoger og forældre har det godt og føler tryghed, engagement og medejerskab.
Det er folkeskolens kerneopgave at levere god undervisning og give eleverne kundskaber og dannelse.
Skolen er en gave, vi giver til børnene, og derfor er det så vigtigt at sikre, at folkeskolen har gode vilkår og ikke mindst frihed.
Tak for de drøftelser, vi har haft her i salen i dag.
Jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.