runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-20:
Her tror jeg, det er vigtigt at holde fast i, at ud over finanslovsbevillingen er der også økonomisk støtte til e-sport ad en række andre kanaler, som jeg også nævner i min tale – jo lige fra udlodningsmidler til støtte via DIF, DGI, Dansk Firmaidræt, til at man f.eks. får stillet lokaler til rådighed ude i kommunerne osv. på præcis samme vis som rigtig mange andre foreninger og organisationer.
Så der er en lang række måder at støtte og bakke op om e-sport på.
Én ting er anerkendelse, en anden ting er økonomisk håndsrækning.
Jeg oplever egentlig, at vi i fællesskab gør begge dele, og jeg anerkender i meget høj grad, at SF spiller en stor rolle i det arbejde.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-04-20:
Det er jeg glad for at ministeren har opdaget.
Men jeg vil godt gå lidt tættere på, for man kan sige, at det, der jo stadig væk præger hele e-sporten generelt set, er tilfældighedernes spil, og det er det også, fordi vi simpelt hen ikke har tappet ind i, at det her er en vigtig sport i Danmark, og at det er vigtigt for rigtig mange både børn, unge og voksne, at det har det breddeidrætsmæssige eller i hvert fald er der sådan lokalt derude, også når de sidder sammen hver for sig, men jo også, at vi på det professionelle plan er bannerførere.
Er det ikke på tide, at vi også går ind og bakker mere op om det politisk set og organisatorisk set i stedet for bare at lade det være lidt rundtomkring, lidt tilfældigt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-20:
Altså, det går rigtig stærkt, og det kan vi også se – alene tallene fra 2017 til 2022 viser jo et kvantespring, og jeg tør slet ikke spå om, hvor vi er henne om 5 år på det her område.
Så selvfølgelig er der brug for politisk involvering, og selvfølgelig er der også brug for, at e-sport anerkendes.
Og jeg glæder mig over, at det er kommet et mindre fragmenteret sted hen, for så er det netop i nogle rammer, hvor det kan formes, også ud fra nogle af de ønsker om fællesskab osv., som jeg ved vi deler.
Jeg vil godt gentage, at jeg slet ikke vil afvise, at vi tager en drøftelse af e-sportens videre udvikling.
For ordføreren har jo fuldstændig ret i, at det er noget, der betyder noget for rigtig mange, og jeg mener, at vi, uagtet hvordan vi ellers anerkender det og støtter det, politisk bør forholde os til, hvordan vi ønsker at f.eks. vores børne unge gebærder sig, og hvor meget tid vi ønsker at de bruger på det.
Så ud over at vi skal prøve at bakke op om det, anerkende det og støtte det lokalt, også via DFI, DIF, Dansk Firmaidræt osv., så synes jeg også, at det tapper ind i nogle af de andre diskussioner, vi har, særlig på børn og unge-området, bl.a. i forhold til at vi ønsker, at de bevæger sig mere osv.
Så hvordan kommer vi hele vejen rundt om den diskussion, sådan at vi både har hensynet til e-sporten og udviklingen af den og samtidig også har det fulde perspektiv på vores børn og unges opvækst?
Stén Knuth (V), 2022-04-20:
Det er en skrøne, at e-sportsudøvere ikke bevæger sig.
Så må ministeren ud i virkeligheden og spørge dem, der har med det at gøre, for det gør de faktisk.
Det er bare for at slå det fast.
Ministeren nævnte også nogle udfordringer i forhold til det her med skærmtid, regler og grimt sprog især over for piger, og det medgiver jeg, men der findes andre udfordringer, som er lige så store: matchfixing, skjulte reklamer i spillene og kontrakter, som ikke holder juridisk.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-20:
Jeg anerkender fuldstændig, at vi har en perlerække af de her diskussioner, som er affødt af, at det er en aktivitet, der vokser, og at vi derfor også kommer til at skulle følge det i de kommende år.
Jeg mener, at vi står på et fundament af, at der er gode rammer for at dyrke e-sport i Danmark, at der også er nogle af de mere etablerede organisationer på banen til at skabe nogle af de rammer, og at vi også ude i det kommunale har de tilbud, vi nu engang i øvrigt har til vores foreninger landet over.
Og så skal vi selvfølgelig også forholde os til den kommercielle del og noget af det mere problematiske i den sammenhæng.
Stén Knuth (V), 2022-04-20:
Og tak til ministeren for talen.
Jeg er også selv formet af foreningslivet i forbindelse med taekwondo, hvor det handler om fysikken og det, at man sveder og rører hinanden og er med i et fællesskab og alt det der.
Jeg har prøvet et af de her skydespil et par gange og er blevet plaffet ned, og det er ikke noget for mig.
Men jeg kan se og høre, at det har fat derude – alt, hvad vi ved om det her, er, at det har fat i de unge og også i de voksne.
700.000-800.000 sidder hver dag og spiller e-sport eller gamer.
Dansk Industri sætter medarbejdere af til at kigge på, hvad for et potentiale det har, og Dansk Erhverv gør det samme.
Wonderful Copenhagen begynder også at kigge på, om de kan lave store events med det her.
Så det er ikke kun det frivillige og foreningslivet, det er sådan set også den kommercielle del, skolerne og udsatte børn, der nyder godt af det her.
På den måde stritter det i rigtig mange retninger, og derfor vil jeg også ligesom SF's ordfører sige, at det stritter så meget, at der er behov for, at der kommer en klar strategi fra Folketinget for, hvad vi skal være med til at understøtte.
Vil ministeren ikke anerkende, at det kunne være en vej at gå?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-20:
Det var netop også det, jeg i min indledende tale understregede: Jeg bifalder, at det i den grad har udviklet sig.
Ikke bare er man gået fra omkring 2.000 til 7.000, man er også gået fra et mere fragmenteret billede til faktisk at have nogle stærke rammer omkring e-sporten.
Mai Mercado (KF), 2022-04-20:
Jeg vil give ministeren mulighed for at svare på spørgsmålet, som egentlig var, om skak kan betegnes som tankesport og dermed som sport.
Og så vil jeg bare, når nu ministeren selv bringer på banen, at det er vigtigt at skabe sunde fællesskaber, sige: Er ministeren så ikke enig i, at det er lettere at skabe et sundt fællesskab, hvis man laver en organisatorisk ramme, hvor man bl.a. sikrer, at man har et vækstlag, så man kan fremme morgendagens talenter, som eksempelvis Astralisstjernerne har vist sig at være, eller mener ministeren, at det er lettere, hvis man ikke har en organisatorisk ramme?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-20:
Mange tak, og ikke mindst tak til alle ordførerne for bemærkningerne og opbakningen til det her lovforslag, som jo udspringer af forordningen om indførsel og import af kulturgenstande, som indeholder et forbud mod indførsel i EU af kulturgenstande, der er ulovligt udført af tredjelande.
Og på den måde følger lovforslaget af vores internationale forpligtelser, som flere også har været inde på.
Men jeg vil også godt samtidig understrege, at vi fra regeringens side bakker rigtig meget op om hensigten med lige præcis det her forbud, som er at bremse den ulovlige internationale handel med kulturarv.
Den handel er en trussel mod verdens samlede kulturarv.
Og handelen er ofte ledsaget af betydelige ødelæggelser.
Den ulovlige handel tilskynder til ulovlige udgravninger, og sådan nogle udgravninger ødelægger mindesmærker og arkæologiske områder og betyder, at afgørende viden om fortiden, som skabes ved professionelle udgravninger, går tabt.
En del ulovligt handlet kulturarv har sin oprindelse i borgerkrige og andre konflikter og hidrører fra deciderede plyndringer, både af mindesmærker og museer.
Derfor er det vigtigt, at vi med det her forslag får indført straffebestemmelser knyttet til forordningens forbud.
Som det fremgår af lovforslaget, er det også derfor, at straffebestemmelserne er fastsat ud fra den betragtning, at der er tale om en alvorlig forbrydelse, som skal kunne medføre fængselsstraf.
Der er også behov for hjemmel til enkelte nødvendige foranstaltninger, for at forbuddet i forordningen kan få den nødvendige effekt.
Der kan være nogle tilfælde, hvor der ikke foreligger andre overtrædelser, altså hvor man f.eks. ikke har gjort noget forsøg på at skjule genstanden, og hvor man har betalt sin told, og med det her sikrer vi, at vi har de nødvendige hjemler.
Og måske er det også svar på noget af det, der har været rejst spørgsmål om fra hr. Christian Juhls side.
Altså, det er sådan i dag, at hvis man har betalt sin told, udleveres genstanden, og med det her forslag kan man tilbageholde genstanden, også selv om der er betalt told.
Der er også behov for at sikre, at genstande i overensstemmelse med forordningens hensigt kan blive tilbageleveret til deres oprindelsesland, når vi har konstateret, at de er ulovligt udført.
Det sikrer vi også at der er hjemmel til her.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv behandling i Folketinget, og hvis der skulle være yderligere spørgsmål, er der selvfølgelig rig mulighed for at få svar på dem også i udvalgsarbejdet.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Ja, det er om det afsnit, jeg læste op før, nemlig at det er gældende ret i Danmark i dag, at når man har betalt told, afgifter, bøder og sagsomkostninger, kan man få sine varer igen.
Bliver det sådan med den nye lov, at genstandene kan eller skal tilbageføres?
Altså, jeg mener jo, at det må være vores pligt som en anstændig nation at sige, at vi selvfølgelig tilbagefører noget, der er forsøgt ulovligt indført i vores land, hvis det er en kulturværdi fra et andet land.
Det kan godt ske, at det er købt hos en privat i det andet land, men det skal jo tilbage til den nation, som retmæssigt er ejer af den kulturværdi.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-20:
Der er selvfølgelig rig mulighed for, at de enkelte nuancer i formuleringen kan blive foldet fuldstændig ud, når der er udvalgsarbejde, men det, der sikres hjemmel til her, er for det første, at man kan tilbageholde genstande, også selv om der er betalt told, og at genstande, hvis de er ulovligt udført af oprindelseslandet, kan tilbageleveres.
Det er der ikke hjemmel til i dag, og det er det, man skaber hjemmel til.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Hvad er grunden til, at man ikke laver en regel om, at de skal tilbageføres, såfremt det er muligt at identificere den nation, som ejer dem?
Mai Mercado (KF), 2022-04-20:
Tak, og tak for varedeklarationen for sport: Det er noget, der foregår i en håndboldhal.
Jeg vil også rigtig gerne varedeklarere.
Jeg har en søn, der gamer, og jeg kan sige, at det at være mor og ikke bare omfavne, men rent faktisk bifalde det, er noget, som betyder rigtig meget for min søn – og det tror jeg det gør for rigtig mange unge mænd, som gamer og bruger rigtig meget tid på det.
Og det er rent faktisk rigtig mange: Hele 41 pct. af de 16-20-årige er gamere.
Jeg tror måske, at de føler, at det er lidt af en kold afvaskning, når det bare bliver affejet med, at sport skal forstås smalt, og at det alene er noget, der foregår eksempelvis i en svømmehal eller en håndboldklub.
Så jeg vil bare spørge sådan helt åbent til en start: Er tankesport, eksempelvis skak, så heller ikke at betegne som sport?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-04-20:
Jeg kan faktisk slet ikke genkalde, at det var det, jeg sagde.
Jeg varedeklarerer, at det er det, jeg selv er rundet af, og så siger jeg, at noget af det, der er styrken ved det, netop er de fysiske fællesskaber.
Jeg mener, at noget af det, vi skal arbejde politisk for, er, at e-sporten også findes i de rammer, hvor man fysisk er sammen i en foreningsaktivitet og ikke kun er alene hjemme bag skærmen.
Det er absolut ikke en afskrivning af e-sport, tværtimod er det en omfavnelse af, at det er kommet for at blive, og at rigtig mange finder stor værdi i det.
Det er også en anerkendelse af det, at vi jo politisk så sent som med finansloven for 2022 har støttet e-sport økonomisk og også gør det med udlodningsmidler, og at det anerkendes i kommunalt regi på linje med de øvrige forskningsaktiviteter.
Så tværtimod er det faktisk en meget stor anerkendelse af, at e-sport er noget, der betyder meget, og at der er potentiale for, at også e-sport findes i rammer, som vi kender fra det mere traditionelle Foreningsdanmark, og som dermed også kan give den form for fællesskaber.
Det synes jeg er det, vi politisk også skal prøve at være med til at forme.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Jeg vil helt kort bare sige, at vi støtter forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-20:
Det gør vi, fordi Venstre er et parti, som implementerer den EU-lovgivning, der er.
Og her har EU så skærpet lovgivningen.
Regeringen har jo forsøgt at kontakte EU og få det her blødt op, men EU har fastholdt det her, og derfor er vi nødt til at implementere det i den danske lovgivning.
Men så skal vi lade være med at overimplementere.
For det er jo det, der tit sker, og det er derfor, vi vil have kigget på de her to forhold, jeg har nævnt.
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-20:
Ja, det er meget sjovt at høre, at det er et gammelt problem, som man ikke har gjort noget ved under flere ministre, men det gør jo ikke, at man ikke skal gøre noget nu og her.
Det sidste spørgsmål er i forhold til it-systemet.
Som jeg nævnte tidligere, drejer det sig om en, der var blevet misbrugt, og som havde fået skrevet, at der ikke måtte udskrives medicin, hvis nogle ringede om det.
Alligevel skete det, fordi det er sådan, at hvis man bestiller det i en anden region, kan man ikke se, hvad der er skrevet.
Altså, hvornår får vi it-systemer, der fungerer?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Det er altid godt, når man får sådan nogle gode spørgsmål, som jeg får i dag, og det er heldigt, at jeg får dem.
Jeg har været nede for at lave lidt arkæologisk arbejde i Sundhedsministeriet, og det, jeg simpelt hen kan se, er, at allerede tilbage i 2017 – det var under den tidligere regering – var man begyndt at præsentere ordførerne for det første notat eller i hvert fald et af notaterne i det her.
Man gik så ikke videre med tingene, og det var netop, fordi det ikke var krystalklart, hvad man skulle gøre for at komme problemstillinger i det her til livs.
Så det er ikke et nyt arbejde, men vi hanker op i det, og vi har fået nogle nye oplysninger fra TV 2-dokumentaren.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-04-20:
Tak for det.
Jeg skal lige høre ministeren om noget.
Er det her arbejde sat i gang på baggrund af den her dokumentar om pilledronningen, er det noget, der lige er sat i gang, tænker man, at det tager et halvt år at få kigget på det her og få talt med regioner og diverse, eller hvad tænker man tidsperspektivet er i forhold til det her?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Helt overordnet er det, der ses på, en model for decideret sletning, så er der en model for blokering af oplysningen, fordi den er skrevet ved en fejl eller ved et misbrug, og så er der en model for berigtigelse.
Der er plusser og minusser ved hver model, og der er juridiske problemstillinger ved hver model, og vi skal i hvert fald være sikre på, at uanset hvad vi vælger for en model, er det noget, der kan implementeres i de forskellige systemer, vi har i de danske regioner, at vi selvfølgelig har økonomien til at gøre det, og at vi ikke kommer til at slette noget eller fjerne noget, som patienten står og har brug for for at få en erstatning.
Det er jo ikke det, vi taler om her, men det er bare vigtigt, at vi hegner det fuldkommen ind, når vi gør det.
Og det arbejde er altså i gang nu og her, og det er ikke kun styrelsen, det handler om, for vi er også nødt til at spørge Danske Regioner, for det er dem, der har de forskellige systemer, hvad det vil koste, hvordan det vil være praktisk muligt at få det inkorporeret i de it-systemer.
Og når vi har et svar på både økonomien og praktikken og juraen i det, vil jeg indkalde til møder.
Hvornår det bliver, kan jeg ikke sige lige nu.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-04-20:
Tak for det.
Så vil jeg godt holde ministeren op på netop patientens retssikkerhed, for det er jo nemlig utrolig vigtigt, at der ikke står noget i ens journal, som ikke er sandt.
Ministeren er jo meget imødekommende, når ministeren siger, at det vil han gerne se på.
Men så er det, jeg måske et år efter tænker: Okay, og hvad kom der så ud af det?
Er der et tidsperspektiv for det her?
Er der et tidsperspektiv for, hvornår det her arbejde skal være afsluttet, for, hvornår de her løsningsforslag foreligger?
Et er, som min kollega Liselott Blixt også siger, det her med at slette urigtige oplysninger og også at kigge på blokeringer – hvornår skal det arbejde være færdigt?
Men så er der også hele det store problem med, at it-systemer ikke taler sammen.
Hvornår er der en løsning på det?
Så hvis ministeren kunne komme tidsperspektivet lidt nærmere, så kan vi også følge op på, om ministeren nu har kigget ordentligt og godt og grundigt på det her.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Men det arbejde ser jeg også meget, meget frem til at dykke ned i.
Det har vist sig at være teknisk og juridisk mere kompliceret end som så at finde modeller.
Når jeg siger blokering, er det ikke for at blokere for, at man kan få noget medicin; det er for at blokere oplysningen og sige, at den her oplysning er kommet ind ved en fejl eller ved et misbrug, og derfor skal den blokeres for fremtidig brug.
Eller kan man lave en tilføjelse, eller kan man simpelt hen gå ind og slette det?
Vi skal i hvert fald gøre noget, hvor vi sikrer, at patientens retssikkerhed på ingen måde svækkes.
Det er den afvejning, vi sidder med.
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-20:
Jeg ved, at vi har diskuteret sletning rigtig mange gange i forhold til noget, der er sket for den enkelte person.
Det her er noget helt andet.
Man har fejlagtigt skrevet noget i en journal, der ikke tilhører den.
Jeg vil i hvert fald gøre mit til at arbejde på, at vi selvfølgelig skal kunne slette urigtige oplysninger, også fordi vi jo kan se, at en af de medvirkende fik en blokering i sin journal om, at der ikke måtte udskrives medicin til nogen, som de ikke var sikre på var ham.
Og alligevel skete det, fordi lægerne ikke kunne se blokeringen, fordi vi har forskellige it-systemer.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Ja, det lyder jo meget logisk, men vi er nødt til lige at være helt sikre på, om det er en sletning, eller om det er en anden form for tilretning.
Det kan også være, man kan arbejde med en berigtigelse, en tilføjelse i patientjournalen eller en blokering af oplysningen.
Hvad er den teknisk rigtige løsning for at sikre os, at vi ikke kommer til at gøre noget, som løser et problem, men skaber helt nye, uoverstigelige problemer i det virkelig vigtige, nemlig korrekte patientjournaler?
Det er det arbejde, vi er i gang med.
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-20:
Det var en lang historie vedrørende lige præcis det, det handler om, nemlig sletning.
Uanset hvad der bliver lavet af tiltag for at forebygge, at det sker, er der jo ting, der vil ske.
Vi så i udsendelsen en mand, der var inde at blive opereret.
Han vidste ikke, at hans identitet var blevet stjålet til at få udskrevet morfin.
Lægerne troede fejlagtigt, at han havde fået det her medicin, så derfor fik han dobbelt styrke.
Han kunne være død af det.
Altså, det må jo ikke ske!
Så når der bliver skrevet noget i en journal, der er urigtigt, så bør og skal det kunne slettes.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Det er jo lidt i samme boldgade, men det omhandler en anden del af problemet her.
Også her må man sige, at det, som fremgår af dokumentaren og efterfølgende avisartikler om det, på ingen måde er acceptabelt.
Der bør ikke ske telefonordination i det omfang og på den måde, det fremgår af dokumentaren, og lægen skal sikre sig patientens identitet.
For ellers er det, at der opstår de her situationer, hvor der sker misbrug af andre patienters identitet, og hvor den forurettede patient så oplever, at der fremgår forhold i vedkommendes patientjournal, som man slet ikke kan genkende, og som jo er helt forkerte.
Det er også sådan et meget, meget vigtigt princip, at ordinationer skal journaliseres, men jo i den rette journal for den person, der har fået det udskrevet, altså i den rette patients journal.
Så derfor handler det først og fremmest om at sikre, at lægen sikrer sig patientens identitet.
Men derudover er det jo helt afgørende for vores patientsikkerhed, at vi har korrekte og fyldestgørende journaler.
Patientjournalen er et vigtigt arbejdsredskab for sundhedspersonalet, f.eks. ved overleveringer ved vagtskifte.
Journalen er også vigtig for varetagelsen af patientens fremtidige behandlinger.
Journalen kan jo sikre, at den enkelte behandling sker på det mest muligt oplyste grundlag.
Så patientjournaler er rigtig gode, men de er jo kun gode, hvis de er korrekte.
De er i øvrigt også en vigtig del af hele vores patientklage- og erstatningssystem og tilsynssager rettet mod sundhedspersoner og behandlingssteder i forbindelse med straffesager.
Så der er mange, mange grunde til, at vi virkelig står vagt om vores journaler.
Der er også mange grunde til, at man hidtil ikke har gjort det muligt at slette i dem, for
hvad nu, hvis der er slettet noget, og så kommer der noget, man skal ind og rydde op i?
Derfor må jeg sige, at vi fra ministeriets side sammen med Styrelsen for Patientsikkerhed er i gang med at se på modeller for, hvordan vi kan gøre noget, men om det skal være en sletning eller en anden ting, er for tidligt at sige.
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-20:
Mange tak.
Hvordan vil ministeren sikre, at personer, hvis identitet bliver misbrugt, f.eks. til at få udskrevet morfin fra en vagtlæge som vist i udsendelsen »Pilledronningen« den 4. og 11. april i 2022 fra TV 2, kan få slettet deres urigtige oplysninger i journalen?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Altså, vagtlægerne gør et kæmpe stykke arbejde under meget, meget hårde vilkår.
De gør det bedste, de kan, for at hjælpe mennesker, der står med akut sygdom.
Men derfor skal det jo stadig væk indskærpes, i alle instanser, også selv om folk kan lyde desperate og man godt vil hjælpe, at det ikke går, for der er en grund til, at vi har de regler, vi har.
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-20:
Vil ministeren undersøge og sikre sig, at de cpr-numre, der er blevet brugt, ikke er kommet i hænde fra en sundhedsperson eller et andet sted, hvor det har stået i nogle journaler?
Nu så vi også, at det skete, ved at man kom ind på skadestuen, for det var jo ikke kun vagtlæger – nu skal vi passe på ikke kun at give vagtlægerne skylden.
Der var også en, der kom ind på en skadestue og fik udskrevet morfin på et falsk cpr-nummer.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Jeg er nødt til at have respekt for, at vi skal finde de rigtige værktøjer.
Jeg tror, det er helt korrekt, at i hvert fald den konkrete sag, der har været oprullet i dokumentaren, har foregået over en længerevarende periode.
Det er ikke, fordi den her svindel sker fuldstændig bredt i vores samfund, men der er altså nogle, som udnytter det og får fat i den her afhængighedsskabende medicin.
Lad os prøve at se, om vi kan gøre det ordentligt.
Det, jeg kan sige, er, der ikke nu her findes en skuffe, man kan åbne, hvor der er en løsning, der bare lige kan virke.
For der er både plusser og minusser ved alle de løsninger, vi har, så jeg kan ikke lige komme med et præcist tidsperspektiv nu her.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-04-20:
Jo, men så skal jeg bare lige forstå ministeren, med hensyn til hvornår den her undersøgelse, der pågår ovre i ministeriet, med at se på forskellige muligheder er færdig.
Min kollega var inde på, om man kunne kigge på at bruge NemID som identifikation, altså om det var en mulighed.
Hvad er tidsperspektivet for det her?
For det er altså noget, som jeg kunne forstå på den dokumentar har foregået over nogle år.
Altså, selv om det er indskærpet over for regionerne, så fortsætter det her misbrug.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Ja, det er jo der, udfordringen er.
Vi er så digitaliseret, og det kommer os til gavn hver eneste dag, men systemerne skal jo kunne tale sammen, og der er jo tit tale om lynhurtige beslutninger.
Og det er alle mulige steder i vores sundhedsvæsen, alle regioner, alle steder, hvor vores sundhedsmedarbejdere sidder og forsøger at hjælpe den patient, der er der, bedst muligt ud fra de oplysninger, man kan få mundtligt, og som man kan slå op om den enkelte patient op på en skærm.
Derfor skal de oplysninger være korrekte, uanset hvor det er i Danmark, og uanset hvad tid på døgnet det er.
Det er præcis det arbejde, som ikke er helt nemt at sikre, nemlig at når vi laver ændringer, er de også korrekte hele vejen igennem.