runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-12-20:
Det her lovforslag handler jo om to forskellige ting, nemlig afskrivningsloven og investorfradraget.
Men inden jeg lige siger noget om det, vil jeg give hr. Kim Valentin lidt hjælp, måske fra uventet kant, for det er rigtigt nok, at det her er en skattestigning for erhvervslivet, men der er jo så rigeligt at tage af, siden den her regering har annonceret skattelettelser for 5 mia. kr. Så på den måde er der jo med gynger og karruseller rigelig plads, kan man sige.
Dog skal det også nævnes, at det var Socialdemokraterne selv, der i valgkampen stod for de 4 ud af de 5 milliarder, men Moderaterne og Venstre har så lige lagt den sidste milliard til i det her nye arbejdsfællesskab.
Men tilbage til lovforslaget: I SF synes vi jo, at det er to gode finansieringsforslag, som det også tidligere er blevet beskrevet, delvis henhørende til reformpakken fra januar i år og så også til Arnepensionen fra 2020.
Dog vil jeg gerne sige i forhold til investorfradraget, at vi i SF glæder os til at skulle forhandle en iværksætterpakke, som vi har ventet på i flere år, ovre i Erhvervsministeriet, for vi synes, det er vigtigt, at vi giver nogle gode vilkår til dem, der har lyst til at starte virksomhed i Danmark.
Derfor har vi også selv en række forslag til, hvordan vi kan gøre det nemmere, herunder også den økonomiske side af det at være iværksætter.
I forhold til afskrivningsloven synes vi, at det også kun er ret og rimeligt, at vi sænker procentsatsen fra 4 til 3.
Vi kommer nærmere noget, der er den reelle værdi, hvor det har været sådan lidt en kunstig høj procentsats, som ikke kun har henhørt til, hvad der reelt set skulle afskrives, men egentlig også har lagt en buffer ovenpå.
Så på den måde synes vi også – ud over at det er rimeligt – at det er meget mere sagligt at lægge den ned på 3 pct. Der er en lille mangel i lovforslaget.
Bygninger på lejet grund – det, der henhører til § 25 i afskrivningsloven – er ikke kommet med.
Mohammad Rona (M), 2022-12-20:
Som der også står i regeringsgrundlaget, skal det ikke – og det er noget, vi er meget obs på – være dyrere at være dansker.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Nu prøvede jeg på at få lidt klarhed over, hvad det her skattestop reelt set indebærer.
Vil det så kunne betyde, at det godt kan blive dyrere for den ganske almindelige dansker derude, men at det så bare bliver billigere for nogle andre?
Altså, er Moderaterne villige til, at det skal være dyrere for den ganske almindelige dansker at leve derude?
Mohammad Rona (M), 2022-12-20:
Nej, det er det ikke.
Som der står i regeringsgrundlaget: Hvis man hæver noget, skal man nedsætte noget andet også.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Jeg skal lige høre ordføreren, for det her er jo en skattestigning.
Dansk Erhverv siger, at det er en selskabsskattestigning.
Er det Moderaternes grundlæggende politik, at selskabsskatten og udgifterne for erhvervslivet godt må stige?
Mohammad Rona (M), 2022-12-20:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Lovforslaget er en gammel kending.
Lovforslaget er en genfremsættelse, der indgik i L 7 og L 9.
Begge lovforslag blev fremsat den 5. oktober, men bortfaldt på grund af valget.
Investeringer i bygninger før den dato afskrives stadig med 4 pct.
For det andet handler det om at fastholde et loft over investorfradraget, så det ikke forhøjes fra og med 2023.
Konklusionen er, at begge punkter skal være med til at finansiere en ny reformpakke og ret til tidlig pension.
Moderaterne bakker op om lovforslaget.
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Det, som jeg prøvede at forklare ret tydeligt, var, at skattestoppet har en formulering, som betyder, at træffer man beslutning om at hæve skatter eller afgifter, skal andre skatter eller afgifter tilsvarende reduceres, så der samlet set ikke opkræves mere i skat eller afgift.
Sigurd Agersnap (SF), 2022-12-20:
Tak for det.
Nu siger ordføreren, at med skattestoppet, som står i regeringsgrundlaget, vil det her forslag ikke kunne blive fremsat fremover af regeringen.
Er det rigtigt forstået, at med skattestoppet vil sådan et forslag ikke kunne blive fremsat i fremtiden?
Kim Valentin (V), 2022-12-20:
Nej, jeg kan ikke kommentere på rygter i dag.
Peter Kofod (DF), 2022-12-20:
Dansk Folkeparti indgik i januar 2022 aftalen »En ny reformpakke for dansk økonomi« sammen med S, SF, Radikale Venstre og Kristendemokraterne.
I den forbindelse blev aftalepartierne enige om en nedsættelse af afskrivningssatsen for bygninger fra 2023, så afskrivningssatsen kommer til at svare til den forventede økonomiske levetid for bygninger og installationer på under 33 år.
Så indgik Dansk Folkeparti den 10. oktober 2020 aftalen »Ny ret til tidlig pension« sammen med S, SF og Enhedslisten.
Aftalepartierne blev her enige om, at loftet over investorfradraget skal fastholdes som en del af finansieringen.
Af hensyn til efterlevelsen af de indgåede aftaler kan Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Altså, vi vil sagtens kunne finde finansiering af det her, og det gør vi, når vi kommer med til nogle forhandlinger.
Men når vi ikke bliver inviteret til nogen forhandlinger af den nye regering, så er det ikke nogen skam at holde sig uden for den diskussion.
Det synes jeg da faktisk er sund fornuft.
Sådan må det være.
Thomas Jensen (S), 2022-12-20:
Tak, og jeg vil næsten driste mig til at sige tillykke til hr. Hans Kristian Skibby med jomfrutalen som Danmarksdemokrat.
Det er også altid spændende at se, når der bliver dannet et nyt parti og hr. Hans Kristian Skibby repræsenterer et nyt parti.
Hvorfor søren ændrer holdningen sig lige pludselig?
Hvorfor kan man lige pludselig ikke bakke op om de finansieringselementer, man var med til at bakke op om, da man var medlem af Dansk Folkeparti?
Det kunne være spændende at få en redegørelse for det her i salen i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
På nuværende tidspunkt synes vi, at den skal være på 4 pct. og ikke sænkes til 3 pct., ja.
Generelt set ville man godt kunne opleve, at der vil være ændringer i skattesystemet, som vil gøre det mere forsimplet, men som for nogle vil betyde højere skat.
Når vi i Nye Borgerlige går ind og er åbne omkring, at vi vil fjerne og fuldstændig reformere hele måden, man giver erhvervsstøtte på i dag – de 44 mia. kr., der bliver givet på det – så vil der være nogle virksomheder, som en til en vil opleve, at de vil få nogle forandrede vilkår.
Hvis det er nogle af dem, der har været rigtig, rigtig gode venner med politikerne herinde, og som har fået rigtig, rigtig store tilskud til noget, så vil de opleve, at de tilskud vil blive taget væk.
Samtidig vil vi selvfølgelig gerne sænke selskabsskatten, så det generelt set for samfundet bliver positivt; men der vil være nogle, der vil opleve, at det vil gå ud over deres samlede tilskud fra staten, fordi vi fjerner tilskuddene.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Det var desværre ikke altid, vi havde Nye Borgerlige på vores side.
Desværre var det i de færreste tilfælde.
Men jeg skal lige forstå det og vende tilbage til mit spørgsmål: I det konkrete lovforslag her er der jo tale om, at man har haft en afskrivningssats på 4 pct., som nu sænkes til 3 pct.
Mener ordføreren, at det var mere fornuftigt med 4 pct.?
Nu snakker vi ikke om, at skatterne sænkes eller hæves, men om, hvad det er, ordføreren sagligt har imod, at satsen sænkes.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Jo, men jeg tror næppe, at hr. Pelle Dragsted og jeg har samme definition af, hvad der er rimeligt og retfærdigt i dansk skattesystem.
Så hvis vi kan finde fælles fodslag om noget, som vi synes er urimeligt, så vil vi da gerne ændre det, men jeg tvivler på, at det lige er der, vi har de største ligheder.
Jeg tror faktisk, at vi på andre områder kan blive enige med Enhedslisten.
Jeg håber, at Enhedslisten får en genoplivning og bliver det, som Enhedslisten var engang, hvor man satte den enkelte borger før systemet og man kæmpede for borgernes grundlæggende rettigheder.
Det var noget af det, som jeg faktisk har anerkendt Enhedslisten for tidligere.
Man blev altså til en vag, vag model af sig selv under den tidligere regering.
Jeg håber, man finder tilbage, og det vil jeg hilse velkommen, hvis det sker.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Tak for det.
Jeg skal lige forstå ordførerens pointe: Vi kommer ikke til at lægge øgede skatter på dansk erhvervsliv.
Betyder det, at hvis en skat er åbenlyst ude at trit med virkeligheden, f.eks. en afskrivning på fast ejendom på ganske få år, altså langt kortere, end en typisk erhvervsbygning reelt vil være anvendelig, så er Nye Borgerlige bare altid imod?
De eksisterende skatteregler skal være, som de er.
Finder vi huller, så Sanjay Shah og andre kan tømme kassen for udbytteskat, så må vi ikke lave stramninger, hvis det kan ramme erhvervslivet, eller hvordan skal det forstås?
Skal vi ikke have et fornuftigt erhvervsskattesystem og ikke bare status quo, hvis det virker på forskellige måder og er ude af trit med, hvad der er rimeligt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-12-20:
Så nu kan vi snart sige farvel til skattehelvedet i Danmark anno 2022 og hilse velkommen til 2023.
Så hvornår de her skattelettelser kommer, ser vi jo så frem til, og det vil vi holde meget nøje øje med.
Indtil videre er det jo bare skattestigninger, der er ved at komme frem.
Så jeg ser meget frem til det lovforslag, som forhåbentlig kommer i foråret, om, at man hæver beskæftigelsesfradraget, og at man ændrer lidt på topskatten.
Vi mener så ikke, der er grund til at indføre en toptoptopskat, eller hvad man nu kommer op på, jo længere vi kommer hen.
Man kunne jo reelt set bare lave et mere simpelt skattesystem.
Men her starter man selvfølgelig med at hæve skatterne, så det skader dansk erhvervsliv.
Vi er et borgerligt parti.
Det var vi før valget, det er vi efter valget, og for os er det vigtigere at føre borgerlig politik end at få adgang til ministerbilerne.
Sådan var det før, og sådan vil det altid være.
Sascha Faxe (ALT), 2022-12-20:
Tak for ordet.
Inden jeg går i gang med L 4, vil jeg lidt udtrykke en ærgerlighed over den nye regerings hastebehandlinger sådan generelt.
Så et demokratisk juleønske – nu nærmer vi os jo julen – kunne være, at det er en engangsforeteelse, og at den form for samarbejde, hvor der ikke skal hastes noget igennem, vil vi glæde os til.
Nu til L 4:
I Alternativet vil vi rigtig gerne være med til at støtte det økonomiske grundlag for iværksætteri, som jo er tanken bag forslaget, og vi kan også rigtig godt lide at skabe brede finansieringsmuligheder for den grønne omstilling.
I vores bog kan investorfradraget brugt på den rette måde være et rigtig godt redskab til at sætte gang i startups og også i nytænkende grønne løsninger.
Samtidig synes vi også, at det er en rigtig god idé med et loft over den her form for fradrag.
Men når det så er sagt, har vi i forhold til det her nuværende investorfradrag rigtig svært ved at se, hvor mange virksomheder det faktisk kommer til gode.
Hvad er det for nogle brancher, der primært benytter sig af det?
Hvor meget bliver der reelt sparet ved investorloftet osv.?
Så derfor har vi stillet en række spørgsmål til ministeren, og vi afventer faktisk svar på dem, før vi beslutter, hvordan vi ønsker at afgive vores stemme i forhold til L 4.
Det, der er vigtigt for os, og som ligger os på sinde, er, at vedtagelsen af den her lov ikke kommer til at lukke for muligheden for at bruge investorfradrag i forhold til et målrettet redskab til en fremtidig iværksætterpakke, som der jo er planer om fra regeringens side.
Og så kan vi bakke op om De Radikales ønske om at dele de to forslag op, da det at blande to ellers forskellige forslag sammen ikke giver mening set fra vores side.
Men vi ser frem til et svar fra ministeren.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2022-12-20:
Tak for det.
Det her forslag er jo en del af finansieringen til vores fælles aftale, som skal investere i uddannelse.
Derfor har vi to ting, som er fuldstændig afgørende for os i Radikale Venstre, og som jeg meget gerne vil have regeringen til at bekræfte, når ministeren om lidt går på talerstolen.
Det ene er jo selvfølgelig, at vi i Radikale Venstre gerne vil have ministeren til at bekræfte, at det, pengene skal bruges til, stadig står ved magt, altså at pengene herfra skal gå til at investere i uddannelse, helt konkret de 355 mio. kr., som vi har aftalt, til bedre kvalitet i uddannelse som det ene.
Det vil vi selvfølgelig lægge utrolig stor vægt på for også at kunne støtte forslaget.
Og så vil vi fra radikal side foreslå, at vi i virkeligheden får delt forslaget i to, sådan at der er den del, der handler om »Danmark kan mere« og at investere i uddannelse, og så den anden del, der handler om finansieringen af Arnepensionen, så partierne har mulighed for stemme for og imod, alt efter om de er med i den ene eller den anden del.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Fordelen ved at sidde til sidst er jo, at man kan forberede sin ordførertale, mens man sidder der.
Det har jeg selvfølgelig ikke gjort her.
Den har jeg selvfølgelig forberedt hjemmefra.
I Enhedslisten kan vi tilslutte os forslaget.
Vi er også en del af aftalen om at fastholde loftet over investorfradraget, som jo er en del af finansieringen af at give nogle af de mennesker, der er startet tidligst på arbejdsmarkedet, muligheden for at trække sig tilbage og også have nogle gode år sammen med børnebørn og familie.
Vi synes, det er helt rimeligt, at man fastholder det her loft.
Investorfradraget er et af de allermest skævvridende fradrag, vi har.
Det er en uanselig del af befolkningen, som nyder godt af det fradrag.
Til gengæld nyder de så rigtig godt.
Fordelingsvirkningen – vi kan måske vende tilbage til det i debatten – er sådan, at man ikke bare skal forbi den 10. indkomstdecil, man skal helt op omkring den 94. eller 96. indkomstpercentil, før der overhovedet kan mærkes nogen som helst effekt af det her fradrag.
Så det kan vi absolut leve med; vi synes, der er andre og bedre måder at understøtte investeringer på end at lade andre skatteydere – for det er jo det, der er tale om her – betale meget store fradrag til en meget lille del af befolkningen.
Vi er ikke en del af den aftale, som den skal finansiere.
Det var jo aftalen om »Danmark kan mere«, som bl.a. indebærer, at unge arbejdsløse skal leve for en betydelig lavere ydelse fremover.
Det er et rigtig kedeligt angreb på vores sociale sikkerhed for lønmodtagerne i det her land, som den daværende socialdemokratiske regering desværre gennemførte uden Enhedslistens stemmer, men sammen med en række andre partier i Folketinget, hvoraf nogle, kan jeg forstå, i hvert fald personligt siden har skiftet holdning.
Det her med afskrivning er jo interessant, og spørgsmålet er, om vi er i mål med den her ændring.
Det kunne måske være interessant at se, og det kunne vi måske spørge skatteministeren ind til senere, hvordan det ser ud i andre lande, der omgiver os, og hvordan afskrivningssatserne på ejendom ser ud i det hele taget.
Vi mener jo i Enhedslisten, at der er rigeligt at se på.
Jeg var lidt inde på det tidligere i et spørgsmål til hr. Lars Boje Mathiesen om virksomhedernes muligheder for at afskrive og også at fremføre f.eks. underskud, hvor vi har nogle ekstremt lempelige regler i Danmark, som er meget, meget fordelagtige og måske også for fordelagtige.
Det synes vi da absolut vil være fornuftigt at kigge på.
Men vi kan støtte forslaget, som det ligger her.
Helle Bonnesen (KF), 2022-12-20:
Konservative kommer ikke til at stemme for forslaget om lov om ændring af afskrivningsloven og investorfradragsloven af den ganske simple årsag, at der er tale om skattestigninger her – faktisk hele to af slagsen.
Vi var ikke en del af flertallet for aftalen om en ny reformpakke for dansk økonomi tilbage i 2021, og det var her, man vedtog en nedsættelse af afskrivningssatsen – altså den første skattestigning.
Vi var heller ikke med i aftalen om ny ret til tidlig pension i oktober 2020, og det er så her, at loftet over investorfradraget skal fastholdes – endnu en skattestigning.
Når man nævner, at ting ikke er groet i baghaven, så er det her bestemt heller ikke groet i vores baghave.
Konservative er ikke begejstret for skattestigninger.
Hvis det sker, skal det ske med omtanke og fornuft, og det mener vi ikke der er tale om her, så vi stemmer nej til forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2022-12-20:
Tak for det.
Lovforslaget her udmønter finansieringsaftaler, som Liberal Alliance ikke er en del af.
Det er dog ikke den eneste grund til, at vi stemmer nej til lovforslaget.
Der er usikkerhed i verden, krig i Europa, en mulig recession i horisonten, stigende renter, en inflation, vi ikke har set højere i årevis, og en energikrise, og det er alle sammen ting, der mindsker investeringslysten.
Vi har brug for investorer, der tør se ud over de udfordringer og sætte deres penge i arbejde til gavn for Danmark.
I stedet vil man nu gøre det usikkert for de her investorer at placere penge Danmark ved at sænke nedskrivningssatsen for bl.a. bygninger og fastholde loftet over investorfradraget.
Særlig loftet over investorfradraget er noget, som jeg er kritisk over for.
Investorfradraget er et fantastisk instrument, som giver små startups lettere adgang til kapital, og disse virksomheder har faktisk haft en berettiget forventning til, at den adgang til kapital ville blive endnu bedre i 2023, fordi et ansvarligt flertal i Folketinget havde besluttet at hæve loftet over investorfradraget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Der er bl.a. det galt, hvad jeg gentagne gange har prøvet at forklare, at man jo har valgt at gennemføre det her uden at lave en almindelig forhandling her i Folketinget blandt det nye Folketings medlemmer og de partier, der er repræsenteret, i forhold til at finde en finansiering, som et bredt flertal i Folketinget kunne bakke op om.
Det har den nye regering valgt ikke at gøre, og derfor er det ikke nogen skam at blive væk fra nogle forhandlinger, man ikke er blevet inviteret til.
Sådan må det være.
Thomas Jensen (S), 2022-12-20:
Men altså, det er jo en aftale, som hr. Hans Kristian Skibby bakkede op om, da hr. Hans Kristian Skibby var medlem af Dansk Folkeparti.
Nu er hr. Hans Kristian Skibby så medlem af Folketinget for Danmarksdemokraterne, og så bakker hr. Hans Kristian Skibby lige pludselig ikke op om den her finansiering.
Det kunne være ret spændende at høre helt konkret, hvad det er, der er galt med indholdet i den her finansiering i forhold til f.eks. at finansiere en Arnepension.
Hans Kristian Skibby (DD), 2022-12-20:
Jeg har ikke ordførerskaber i det parti, og derfor skal jeg selvfølgelig heller ikke svare for deres gøren og laden.
Jeg må bare konstatere, at man fra regeringens side ikke har ønsket at lave en bred aftale, som finansierer den her model.
Man har valgt at lave finansieringen i den regering, man har dannet, og det er sådan set også fair nok.
Men så skal man heller ikke forvente, at andre partier kommer og vil bære til i sådan en proces.
Regeringens tre partier har valgt at finansiere det på den her måde.
Det må de sådan set også have lov til at gøre.
Men det gør jo så også, at vi andre skal stå uden for den del af det.
Sådan må det være.
Anni Matthiesen (V), 2022-12-20:
Tak for det, formand.
Vi behandler her et lovforslag, som har til formål endnu en gang at forlænge de initiativer, som er omfattet af solnedgangsklausuler i voksen- og efteruddannelsestrepartsaftalen, som jo egentlig er helt tilbage fra 2017.
For Venstre er det rigtig afgørende, at vi går ind i det nye år med vished om, at både arbejdsgivere og arbejdstagere også fremover har adgang til et solidt udvalg af voksen-, efter- og videreuddannelser, og derfor bakker vi selvfølgelig op om det her lovforslag.
For Venstre har det egentlig altid været vigtigt at sikre, at kursister og virksomheder har incitament til at opkvalificere.
Og man kan sige, at i de her år, hvor der jo også skal ske en masse med den grønne omstilling, er det også afgørende, at man hurtigt og let kan blive omskolet og dermed på den måde også være med til at tage jobs inden for den grønne sektor.
En ting er i hvert fald helt sikkert, og det er, at behovet for at tage efteruddannelse og for den sags skyld også at videreuddanne sig nok er noget af det, som vi alle sammen skal være indstillet på fortsætter hele livet.
I Venstre mener vi, at det kan gøre en forskel, når vi også sikrer, at folk ikke efterlades på perronen med forældede kvalifikationer, men at man hele tiden har mulighed for at lære nyt, koble ting oven på det, man allerede har lært, og på den måde altid være attraktiv på arbejdsmarkedet.
Derfor stemmer vi selvfølgelig for det her lovforslag.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2022-12-20:
Det her lovforslag udmønter den trepartsaftale om en 1-årig forlængelse af trepartsaftalen om styrket efter- og videreuddannelse, som den daværende S-regering indgik med arbejdsmarkedets parter i september måned.
Der er altså tale om en forlængelse af en eksisterende trepartsaftale, og med det her lovforslag sikrer vi, at borgere og virksomheder har samme muligheder for videre- og efteruddannelse efter nytår, som de har i dag.
Det er vigtigt, at vi har et velfungerende efteruddannelsessystem i en tid, hvor vi bl.a. som følge af nye teknologier og den grønne omstilling, som det også blev nævnt, har brug for en løbende opkvalificering.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2022-12-20:
Ja, det er netop det, der er lidt interessant, for der verserer jo nogle rygter om, at der også bag ved den her aftale ligger nogle skriftlige forståelser.
Der har også været snak om selskabsskatten.
Derfor spørger jeg igen: Er det sådan, at der ligger en forståelse om, at der skal ske noget med aktie- og kapitalindkomsten i den her regeringsperiode?
Anne Paulin (S), 2022-12-20:
Tak for det.
Lovforslaget sikrer bl.a. en dansk implementering af Europa-Kommissionens forslag til fælles regulering af markederne for gas og brint.
Derudover giver lovforslaget også mulighed for, at Energinet kan foretage selskabsmæssige ændringer og samle systemansvar for el og gas i ét selskab.
Og det giver god mening i et fremtidigt energisystem, hvor der kommer til at være en meget tæt sammenhæng mellem markederne for el, brint og gas.
Socialdemokratiet er store tilhængere af at gøre brint til en vigtig dansk styrkeposition, og derfor ser vi også frem til, at den her lovgivning følges op af yderligere drøftelser om, hvordan vi får etableret et brintsystem i Danmark.
Lovforslaget rummer også elementer vedrørende CO 2 -lagring, som er et andet vigtigt ben i forhold til at indfri 70-procentsmålsætningen.
Bl.a. får Gas Storage Denmark med lovforslaget mulighed for og hjemmel til at etablere et pilotprojekt om CO 2 -lagring ved Stenlille, hvor selskabet i dag driver et gaslager.
Det er afgørende, at vi kommer hurtigt i gang med at høste gode erfaringer med lagring af CO 2 i Danmark, hvilket vi jo har en fantastisk undergrund til at gøre.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Lars Aagaard (M), 2022-12-20:
Tak for spørgsmålet fra fru Mona Juul.
Jeg kan bekræfte, at der ikke er tale om forskelsbehandling.
Kommunerne vil, fordi det er en sideordnet aktivitet, være underlagt de almindelige regler for det, hvilket vil sige, at der både er konkurrencelovgivning og alt muligt andet, hvor man er inde og kigge på, hvad kommunerne må.
Det sikrer, at der ikke er unfair konkurrencevilkår.
Så lovforslaget lægger op til at give lige konkurrencevilkår, og så gælder det jo om for os, at vi får nogle bud ind på lagring af den nødvendige mængde CO 2 til nogle forhåbentlig meget, meget attraktive priser.
Om det så er en privat eller en kommune, der kommer med det bedste bud, må vi jo vente og se.
Men det er jo konkurrence, og det er en god ting.
Mona Juul (KF), 2022-12-20:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg nævnte jo i min ordførertale, at vi har et behov for lige at få afklaret med ministeren – fordi der netop ikke har været høringsmulighed i forhold til kommunernes deltagelse i at støtte op om og søge CCUS-puljen – at der ikke er tale om konkurrenceforvridning på nogen måde, at der ikke er tale om ulige vilkår.