Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke Alternativet for at fremsætte det her vigtige beslutningsforslag.
Det er jo ikke uden glæde at se det, for det er jo, som andre også har været inde på, en genfremsættelse af et beslutningsforslag, som Enhedslisten, SF og Radikale Venstre fremsatte for nogle få år siden, og i virkeligheden går det helt tilbage til, at Holger K. Nielsen, tidligere folketingsmedlem og udenrigsminister fra SF, fremsatte det.
Man kan måske endda tale om en Holger K. Nielsen-doktrin, som vi her diskuterer.
Det er rigtig godt, at vi er flere partier, der faktisk har den her grundlæggende indstilling til, hvad der skal til, for at Danmark sender soldater i krig og Danmark bliver en krigsførende nation.
Vi lever i en urolig tid, og direkte militære og hybride trusler mod kongeriget Danmark er lige nu så voldsomme som på intet tidspunkt siden anden verdenskrig.
Så hvem ved, hvornår vi her i Folketinget igen skal tage stilling til dansk krigsdeltagelse?
At det lige nu virker lidt usandsynligt med et perspektiv, hvor Danmark følger USA ind i en krig i Mellemøsten eller Asien, skal jo ikke forhindre os i faktisk at tage den her diskussion netop på det her tidspunkt.
For når vi sender soldater i krig, er det en af de mest vidtrækkende beslutninger, vi som folketingsmedlemmer kan træffe, ikke bare for den enkelte soldat, der bliver udsendt, for de pårørende, familier og venner, men også fordi vi som land pludselig bliver en krigsførende stat.
Når soldater sendes i krig, koster det menneskeliv – danske og andre.
Vi ved f.eks., at 44 danske soldater døde under Danmarks indsats i Afghanistan, som strakte sig over 2 årtier.
Og ikke nok med, at krige koster liv; for mange af dem, der har været heldige at overleve en udsendelse, har krigsdeltagelsen kostet dyrt: Nogle har fået alvorlige fysiske handicaps, og andre har fået livsforandrende mentale skader.
Det var også noget af det, der var bevæggrunden for, at Danmarks veteraner i lørdags sikrede en manifestation foran den amerikanske ambassade, hvor man plantede 52 flag for de 52 danske soldater, der har mistet deres liv i Irak og Afghanistan.
Det var en manifestation, jeg selv deltog i, fordi det netop er vigtigt at bakke op om dem, der drager ud, og gøre det bredt forankret.
Med de her alvorlige konsekvenser af dansk krigsdeltagelse, er det nærliggende for os i Enhedslisten at sætte barren højere, end vi normalt gør, når det gælder almindelige lovforslag eller beslutningsforslag her i salen.
Dengang var det kun de daværende regeringspartier og støttepartiet Dansk Folkeparti, der stemte for, altså Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti var de eneste tre partier, der stemte for at udsende dansk militær i en aktion, som i øvrigt byggede på en falsk påstand om, at diktatoren Saddam Hussein havde masseødelæggelsesvåben.
Fra historiebøgerne ved vi nu, at det havde han ikke.
I øvrigt var det ikke kun det danske Folketing, som var dybt splittet i den sag; det gjaldt også de allierede lande i NATO, hvor toneangivende lande som Tyskland og Frankrig klogeligt holdt sig ude af militærinterventionen.
De mennesker, som vi fremover agter at sende ud i verden, kvinder såvel som mænd med risiko for tab af deres og andres liv og helbred, fortjener et velfunderet demokratisk mandat, altså en bred politisk opbakning fra et kvalificeret flertal her i Folketinget.
Forslagsstillerne fra Alternativet foreslår et kvalificeret flertal på tre femtedele, altså 60 pct. eller 108 af de 179 medlemmer, der er her i Folketinget.
Det kan vi sagtens støtte fra Enhedslistens side, fordi det ville være et fremskridt i forhold til den nuværende situation.
Men i virkeligheden så vi gerne en endnu højere barre, nemlig på de to tredjedele, man vanligvis taler om, når man taler om kvalificeret flertal.
Under alle omstændigheder vil det, der er et kvalificeret flertal, tre femtedele eller to tredjedele, betyde, at vi i hvert fald vil se dele af en opposition blive inddraget og tage medansvar for en beslutning, der er så omfattende som krigsdeltagelse.
Et krav om kvalificeret flertal vil sikre en bredere og mere åben debat om eventuel dansk krigsdeltagelse, dvs. en debat, hvor debattørerne er nødt til at lægge ordentlig og fyldestgørende dokumentation åbent frem.
Måske kan det også forebygge, at danske soldater sendes ud på grundlag af falske oplysninger, sådan som det skete under Anders Fogh Rasmussens VK-regering tilbage i 2003.
Med de ord kan Enhedslisten støtte beslutningsforslaget.