Peter Hummelgaard (S), 2023-03-21:
Mange tak for ordet, og tak også til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Lad mig starte med at sige, at jeg godt kan forstå ønsket om, at bøder skal føles lige hårde, uanset hvem man er.
Det må aldrig kunne betale sig at bryde loven.
Når det er sagt, mener jeg imidlertid, at det allerede inden for rammerne af det bødesystem, vi har i dag, er muligt at tage hensyn både til den dømtes økonomiske formåen og til den økonomiske fordel, som er opnået eller tilsigtet med lovovertrædelsen.
I Danmark har vi to bødeformer: de såkaldte dagbøder og sumbøder.
I sager om overtrædelse af straffeloven fastsættes bøder, der idømmes af retten, som udgangspunkt som dagbøder.
Størrelsen af den enkelte dagbod afgøres af retten og fastsættes til et beløb svarende til den pågældendes gennemsnitlige dagsindtægt.
Der bør dog ved beløbets fastsættelse tages hensyn til pågældendes livsvilkår, herunder vedkommendes formue, forsørgerpligter og andre forhold, der indvirker på betalingsevnen.
Antallet af dagbøder bestemmes af lovovertrædelsens beskaffenhed og grovhed.
Formålet med dagbødesystemet i straffeloven er netop, at bøden på den ene side skal være følelig som straf og på den anden side ikke bliver større, end at bøden normalt kan betales.
Indtægtsbaserede bøder er således allerede kendt fra dagbødesystemet i straffeloven.
Sumbøder anvendes ved alle bøder, der udstedes for overtrædelser af særlovgivning, f.eks. skattelovgivningen.
Sumbøder anvendes også ved bødeforelæg udstedt af en administrativ myndighed, f.eks. politiet.
Sumbøder bliver fastsat som et absolut pengebeløb.
Ifølge straffeloven skal der ved fastlæggelsen af sumbøder tages hensyn til den skyldiges betalingsevne, fortjeneste eller besparelse.
Fastsættelse skal dog også ske inden for de grænser, som hensynet til lovovertrædelsens beskaffenhed og oplysningerne om gerningspersonen tillader.
Det indebærer i praksis, at der for en række mere almindeligt forekommende kriminalitetstyper oftest anvendes mere standardiserede bødetakster, eksempelvis ved butikstyveri eller narkotikakriminalitet.
I den erhvervsrettede lovgivning er der allerede på nogle områder indført omsætningsbaserede bødeniveauer baseret på EU-retlige krav.
Det indebærer, at overtrædelser eksempelvis som minimum eller maksimum skal kunne straffes med en bestemt promille eller procent af virksomhedens omsætning.
Det gælder eksempelvis, hvis en virksomhed overtræder databeskyttelsesretlige regler.
Det følger af databeskyttelsesforordningens bestemmelser om udmåling af bøder, at bødens størrelse kan beregnes på baggrund af dels overtrædelsens karakter, dels virksomhedens omsætning.
Som et andet eksempel kan nævnes konkurrenceretten, hvor bøden for en virksomheds overtrædelse af konkurrenceloven også udmåles ud fra lovovertrædelsens grovhed og varighed og virksomhedens omsætning.
Hertil kommer, at der efter straffeloven skal ske konfiskation af det udbytte, som den dømte har haft af det strafbare forhold.
Vores nuværende bødesystem giver således allerede i vid udstrækning mulighed for at graduere bødens størrelse ud fra den enkeltes situation og virksomheders opnåede eller tilsigtede fortjeneste.
En ordning, hvor bøder generelt er indkomstregulerede, vil forudsætte, at der i alle sager indhentes oplysninger om den sigtedes indkomstforhold, hvilket ikke sker i dag.
Det kan medføre en betydelig forøgelse af bl.a. politiets, anklagemyndighedens og domstolenes ressourceforbrug ved behandling af sager, navnlig ved mindre forseelser, der i dag kan afgøres udenretligt og på stedet ved udstedelse af bødeforelæg af politiet.
Rigsadvokaten har oplyst, at en generel indførelse af indtægtsregulerede bøder vil gøre bødeprocessen mere krævende, da der skal indhentes yderligere oplysninger.
I forhold til den enkelte sag vil indhentelse af oplysninger og udpegning af en indtægtsbestemt bøde ikke nødvendigvis kræve mange ekstra ressourcer i sig selv.
Men på grund af det enorme volumen af bødesager vil selv lidt ekstra arbejde i den enkelte sag samlet set kunne have stor betydning for sagsbehandlingstiderne og medføre væsentlige merudgifter for politiet og anklagemyndigheden. Derudover må det forventes, at sagsbehandlingstiden ved domstolene kan blive forlænget som følge af yderligere bevisførelse om indtægtsforhold.