runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mona Juul (KF), 2020-11-10:
Tak for ordet.
Jeg er her i stedet for hr. Naser Khader – jeg tager mig af alle Konservatives sager i dag.
Det her lovforslag er, som det også er blevet sagt, opdelt i to, hvis man kan sige det sådan.
Regeringen foreslår først og fremmest, at værnetingsreglerne for gældssanering skal bringes i overensstemmelse med EU-retten.
Det skal vi selvfølgelig rette op på, for Danmark skal selvfølgelig leve op til gældende lov for EU.
For Konservative er det en selvfølge, at Danmark skal leve op til de regler, som det fællesskab, vi frivilligt har indtrådt i, har vedtaget.
Den anden del af lovforslaget, der vedrører virksomheders mulighed for videreførelse på trods af midlertidige økonomiske problemer, er vi også glade for.
For i en tid, hvor vores virksomheder i den grad er presset, skal vi tage et særligt hensyn.
Og selv om vi gerne vil rose regeringen for det her forslag, vil vi også gerne give regeringen en del med på vejen – i særdeleshed nu, hvor det er skatteministeren, der er vikar.
For hvis regeringen virkelig vil gøre noget for vores virksomheder, kunne det jo være, at man måske også skulle begynde at se på, hvordan man kunne gøre det billigere og nemmere at drive virksomhed i Danmark.
Vi har masser af idéer i Det Konservative Folkeparti til, hvordan man gør det, hvis regeringen skulle mangle noget.
Og bortset fra det støtter vi forslaget.
Morten Bødskov (S), 2020-11-10:
Tusind tak, formand, og tak for den meget positive opbakning, der har været til forslaget her i dag.
Som det også er sagt, er virkeligheden jo den, at mange virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, for tiden oplever økonomiske vanskeligheder som følge af coronapandemien.
Ud over de mange hjælpepakker er det vigtigt for regeringen at sikre, at flest mulige virksomheder undgår konkurs og også kan drives videre.
Formålet med det lovforslag, som vi behandler i dag, er som sagt at forbedre mulighederne for, at virksomheder, der er levedygtige, kan videreføres i stedet for at blive erklæret konkurs.
Det er til gavn for virksomhederne, og det er ikke mindst også til gavn for de mange lønmodtagere, som ellers risikerer at miste deres arbejde.
Formålet med lovforslaget er også at bringe værnetingsreglerne for gældssanering i overensstemmelse med EU-retten.
Hvis vi først ser på reglerne for rekonstruktion, har de som sagt til formål at skabe mulighed for en videreførelse af virksomheder, som er levedygtige, når der ses bort fra de aktuelle økonomiske vanskeligheder, som virksomheden måtte befinde sig i.
Det kan skyldes, at reglerne er omkostningstunge, og at virksomhederne efter en fejlslagen rekonstruktion automatisk erklæres konkurs.
Med lovforslaget ønsker regeringen at forbedre de lovgivningsmæssige rammer for videreførelsen af levedygtige virksomheder og deres ansatte, samtidig med at der tages hensyn til kreditorerne.
Det forventes, at forslaget vil øge virksomhedernes incitament til at forsøge at blive rekonstrueret.
Det skyldes, at virksomhederne ikke længere kan se frem til en automatisk konkursbehandling, hvis rekonstruktionen slår fejl tidligt i forløbet.
Det skyldes også, at den likviditetsmæssige belastning ved at skulle udpege en regnskabskyndig tillidsmand og stille sikkerhed for en senere konkursbehandling ophæves.
Den anden del af lovforslaget drejer sig som nævnt om værnetingsreglerne for gældssanering.
Det følger i dag af konkursloven, at en ansøgning om gældssanering behandles ved en dansk domstol, hvis skyldneren har hjemting, dvs. bopæl, i Danmark.
EU-Domstolen har imidlertid i en dom af 11. juli 2019 fundet, at bopælskravet i konkursloven i sager om gældssanering er i strid med arbejdskraftens fri bevægelighed.
Den dom medfører så, at bopælskravet i konkursloven i sager om gældssanering skal ændres, sådan at også personer uden bopæl i Danmark i nogle tilfælde kan ansøge om gældssanering her i landet.
Med de bemærkninger vil jeg gerne takke for den meget positive opbakning til forslaget.
Der var et par enkelte spørgsmål fra SF omkring merudgifterne og også om den automatiske konkursbegæring; det prøver vi at kigge på i udvalgsarbejdet.
Og så vil jeg takke for de positive bemærkninger til lovforslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-10:
Tak, formand.
Som ved det tidligere lovforslag vikarierer jeg for vores retsordfører, hr. Jeppe Bruus.
Det frigiver tid til de mange andre vigtige opgaver, som domstolene jo har.
Lovforslaget her gør retsafgifterne mere gennemskuelige.
Den nuværende lov om retsafgifter har 50 år på bagen og er blevet ændret et utal af gange.
Med en ny opdateret lovgivning bliver retsafgifterne forsimplet, bl.a. ved at de kommer til at udgøre et fast beløb frem for en procentdel af sagens omkostninger.
Samtidig sikrer loven, at retssystemet fortsat er tilgængeligt for befolkningen.
Retsafgifterne er vigtige for staten og for domstolenes arbejde, men de må selvfølgelig ikke blive så høje, at de reelt lukker døren for retssystemet for borgere, som har brug for at føre en sag ved domstolene.
Samtidig er det vigtigt, at sager om myndigheders beføjelser i al væsentlighed er fritaget fra afgift.
Vi mener, at lovforslaget her vil gøre retsafgifterne mere tidssvarende og overskuelige for befolkningen, og på den baggrund støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-10:
Tak for det.
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg ud over at tale på Venstres vegne tillige taler på vegne af Nye Borgerliges fru Pernille Vermund, som er optaget andetsteds her i huset af et andet møde.
Jeg tror, jeg kan sige, at på ethvert advokatkontor er den mest slidte bog ikke den om funktionærretten, den om problemer ved handel med fast ejendom eller den om selskabsretten, men det er den om retsafgiftsloven i kommenteret udgave.
Det er utrolig komplekst, som det er i dag, og det er virkelig et studie for både advokater og for de dommere, der under forberedelsen påser, at der er betalt den rigtige retsafgift.
Det lægger forslaget op til at forenkle, og det synes jeg er en rigtig god idé: Procentbaserede afgifter erstattes af faste beløb, hvor nogle går op, og nogle går ned.
Det eneste problem, jeg og vi fra Venstre ser i den her sag, er sådan set, at når man regulerer op og ned og ud og ind, ja, så ender det med 15 mio. kr. mere i statskassen, og det er ovenikøbet på et område, hvor problemerne for den almindelige borger og virksomhed er meget store i relation til omkostninger – det bliver så altså 15 mio. kr. dyrere her.
Det betragter vi faktisk som en skat, og i en tid, hvor mulighederne for fri proces og retshjælp for borgere osv. er indskrænket, er det som sagt dybt uheldigt.
Men jeg skal tilkendegive, at hvis de 15 mio. kr. kan reguleres i de satser, der er, så det bliver til et nulsumsspil, så kan Venstre tilslutte sig forslaget, men hvis ikke, betragter vi det som en ekstra skat for borgerne, ovenikøbet for de borgere, der er så uheldige at skulle anlægge en retssag, og så bliver det et nej herfra.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-10:
Jeg kan faktisk ikke overskue, hvad konsekvenserne er af at justere op og ned på alle de her satser.
Jeg kan bare henholde mig til, at Retsplejerådet har afleveret noget, og det er selvfølgelig svært at modsige.
Jeg tænker, at det er rigtig vigtigt, vi får lavet en evaluering af det her område, så vil Venstre være med til at bakke det op?
Magnus Rasmussen (SP), 2020-11-10:
Tak for svaret.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi inden for rigsfællesskabets rammer finder løsninger, der imødekommer det færøske ønske om et større udenrigspolitisk albuerum.
Fra Norden rejser vi lidt længere ud i verden, nemlig til EU, som Færøerne har et stærkt ønske om at indgå en ny handelsaftale med.
Også her vil jeg gerne takke for statsministerens støtte og regeringens opbakning til det færøske landsstyres ønske om et fornyet samarbejde med EU.
Som statsministeren jo ved, er handelsområdet et overtaget sagsområde, hvor kompetencen ligger på Færøerne.
Så for at der ikke skal opstå misforståelser hos den færøske befolkning, vil jeg derfor gerne spørge statsministeren, om hun kan bekræfte, at når vi når til en forhandlingssituation med EU, er det en færøsk delegation, der forhandler om en ny handelsaftale mellem Færøerne og EU, og altså ikke en dansk delegation, der forhandler på vegne af Færøerne.
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Jo, det er jeg enig i, og det er jo det, der har været tilgangen for den her regering i forhold til den fortsatte udvikling af rigsfællesskabet, nemlig at vi har en grundlov, som er præmissen og fundamentet for vores rigsfællesskab og for vores samarbejde, og den skal selvfølgelig selvsagt respekteres, det skal den i alle sammenhænge.
Så har vi et rigsfællesskab, som jo ikke er en statisk størrelse, men som udvikler sig, og som, må man sige, over årene og ikke mindst årtierne jo også ændrer karakter – verden ændrer karakter, Arktis ændrer karakter, og det skal rigsfællesskabet også formå at gøre.
Så vi er altid velvillige til at gå så langt, som vi kan, også i forhold til det udenrigspolitiske, men inden for grundlovens rammer.
Diskussionen om Nordisk Råd går ret mange år tilbage.
Vi har netop lige haft møde i Nordisk Råd, virtuelt på grund af omstændighederne, og jeg ved, at det betyder meget for Færøerne, fordi det er en nordisk ramme, der kan bruges til mange forskellige ting.
Hvordan den præcise placering i fremtiden skal se ud, er noget, vi har en dialog om fortløbende, men vi anerkender vigtigheden af det nordiske.
Kim Valentin (V), 2020-11-10:
Det er vi selvfølgelig for i Venstre – det er jo en del af grundlaget for at leve i et samfund, at man har ret til indsigt i egne oplysninger, og det bør selvfølgelig gælde alle steder.
Det er også sådan, at 98 pct. af alle dem, som tilgår de her arkiver, rent faktisk også får det, så så stor bliver forskellen jo heller ikke med det her forslag.
Men derfor synes vi alligevel, at det er en god idé.
Vi synes også, det er en god idé, at man kigger på andre steder end de statslige arkiver, som det her jo omhandler, og det har vi også opfordret ministeren til at gøre.
Vi synes også, det er en god idé, at det gøres gratis.
Hvis man hører, hvad folk derude fortæller, så er det også gratis i dag for langt de fleste af dem, der søger om oplysninger, men det er rart at få de sidste med, så lad os bare få det skrevet ned i lovgivningen.
Det er rigtig godt.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, og det er en ny bestemmelse i arkivloven, som skal give borgerne en fri og uhindret adgang til egne oplysninger, som befinder sig hos Rigsarkivet.
I fremtiden vil det være sådan, at en person, som ønsker indsigt i egne sager, ikke skal søge om tilladelse, men får et retskrav på indsigt i egne oplysninger.
Retten til egne oplysninger må være en hjørnesten i et demokratisk samfund.
Ændringen vil f.eks. sikre, at borgere, der har været anbragt på et børnehjem – som vi også hørte den socialdemokratiske ordfører sige – eller har været under særforsorgen, får en ret til at se deres egne oplysninger i sager på arkiv.
Jeg og Venstre kan støtte, at indsigt i egne oplysninger gøres gratis.
Med disse ord kan Venstre støtte lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-10:
Tak, formand.
Også vi i Dansk Folkeparti kan tilslutte os den udvidede adgang til egne informationer, som man med den her nye lov får adgang til.
Ud over den sådan rent indholdsmæssige side er det også et lille eksempel på, hvordan dansk folkestyre fungerer godt, hvordan man ikke nødvendigvis behøver at stå og hamre på kobberpander på Slotspladsen for at få lovgivere i tale, men rent faktisk ad mere civiliserede veje også har mulighed for at gøre indflydelse gældende.
Vi havde for et par uger siden en delegation i Kulturudvalget, som kom med fornuftige og velovervejede bekymringer i forhold til det lovforslag, som kulturministeren havde fremsat, som fik alle til at tænke en ekstra gang og endda gjorde, at vi lige drøftede sagen iblandt ordførerne og kom frem til en god måde, hvorpå man kunne tage de bekymringer, som netop sagligt og ordentligt var blevet bragt for udvalget, til efterretning og indarbejde dem.
Det var smukt, og det var godt, og det er den måde, man gør det på i et demokrati.
Derfor glæder vi os over, at ministeren tog teten efter delegationen, sådan at det lovforslag, vi forhåbentlig om kort tid kan vedtage, bliver en lov, der også tager højde for alle de hensyn, der skal være i et moderne samfunds behandling af borgernes data, og at borgere selvfølgelig vederlagsfrit skal have adgang hertil.
Så med de ord kan vi i Dansk Folkeparti tilslutte os det forslag, der er fremsat af kulturministeren, og med de efterfølgende tilsagn om at holde øje, som også er givet.
Zenia Stampe (RV), 2020-11-10:
Jeg vil gøre det forholdsvis kort.
Vi bakker også op om lovforslaget og vil gerne komplimentere regeringen for at have fremsat forslaget.
Så vidt jeg husker, var det statsministeren, der selv kort tid efter sin tiltrædelse lancerede den her idé, og når man læser forslaget i dag, kan man undre sig over, at det ikke har været sådan tidligere, altså at man selvfølgelig havde ret til indsigt i sin egen sag og også en indsigt, der ikke kræver, at man skal have penge på lommen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-11-10:
Tak for det.
Dette lovforslag er tydeligvis kommet i kølvandet på statsministerens undskyldning til godhavnsdrengene, og det var på tide, at de fik den undskyldning.
Vi skylder tidligere anbragte børn som godhavnsdrengene, at når der begås svigt og overgreb i statens varetægt, må de pågældende borgere i det mindste have ret til at kunne få fuld aktindsigt i deres sag.
Man siger, at tiden læger alle sår, men for de mange tidligere anbragte børn med en kompliceret og problematisk barndom bag sig mangler der afgørende brikker til det samlede puslespil i deres liv: Hvorfor var jeg der?
Hvornår var jeg der?
Er mine egne minder forenelige med sagens akter?
Sporene fra deres barndom har sat sig på deres sind for evigt, men de fysiske spor i form af dokumenter om deres sag er ofte på samme tid bare blevet smidt ud eller er forsvundet, og det er naturligvis ikke i orden.
Vi vil sikre, at tidligere anbragte børn har kendskab til deres egen historie, og derfor er lovforslaget også blot et lille skridt i en positiv retning, hvor vi principielt sikrer, at alle har adgang til egne oplysninger.
Organisationen Danske Arkiver har i deres høringssvar beskrevet, hvordan dette lovforslag ikke nødvendigvis vil gøre det lettere for borgerne at finde arkiverede oplysninger om dem selv, og derfor er det vigtigt for mig at sige, at vi med dette lovforslag desværre ikke giver de oplysninger til tidligere anbragte, som vi gerne ville.
Vi vil ikke stikke folk blår i øjnene.
Som sagt er meget materiale allerede kasseret med eller uden hjemmel i den nuværende arkivlov, og desuden pointerer Organisationen Danske Arkiver, at der er mange huller i den nuværende lov i forhold til både afleveringspligten og registreringspligten, som gør, at borgere, der søger aktindsigt i deres sag, forskelsbehandles i forhold til den pågældende kommunes håndtering af arkivalier.
Har man været anbragt på en selvejende institution, er der slet ikke bevaringspligt.
Derudover er der store forskelle på kommunerne: 50 kommuner har oprettet eget offentligt arkiv, 16 kommuner afleverer til Rigsarkivet, mens de sidste 32 kommuner ikke registrerer deres arkivalier – måske ligger de i kældre, måske ligger de på lofter.
Så der er altså stor forskel på kommunernes registrering af deres oplysninger.
Og det er også af de her årsager, at der er brug for en gennemgribende, men faktisk også gennemarbejdet ny arkivlov.
Den nuværende arkivlov er 17 år gammel, og i tidens løb er den blevet forældet på grund af bl.a. den stigende digitalisering, der er i samfundet, og faktisk også på grund af databeskyttelsesloven.
Derfor glæder det os, at vi nu har aftalt at sætte udarbejdelsen af et kommissorium i gang for lige at komme et spadestik dybere ned vedrørende en ny arkivlov.
Det skylder vi de her børn og unge mennesker, så de også kan blive klogere på sig selv.
Vi ser frem til det samarbejde og det arbejde, og med de her bemærkninger støtter SF forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-10:
Vi kan også støtte forslaget.
Og vi synes, det er et skridt i den rigtige retning, som det er blevet sagt i forlængelse af diskussionen om godhavnsdrengene.
Men det er kun et lille skridt i den rigtige retning, og derfor vil jeg godt istemme, hvad andre har sagt, især den sidste ordfører, at vi ser meget frem til, at vi får en grundlæggende revision af arkivlovgivningen.
Og jeg håber, at ministeren ud over de gange, hun har sagt det, også vil gentage det her fra Folketingets talerstol, altså at det er noget, regeringen vil sætte sig for.
For det er noget, der tager lang tid, i og med at det også er noget, der skal tage højde for hele den der digitale udvikling, som vi har oplevet.
Men Enhedslisten kan støtte forslaget.
Mona Juul (KF), 2020-11-10:
Tak for det, og tak for ordet.
Også her er jeg vikar, og det er jeg for vores kulturordfører Birgitte Bergman.
Hovedformålet med lovforslag til lov om ændring af arkivloven er, at borgerne får ret til indsigt i deres egne personoplysninger, som flere har nævnt, altså med vægt på egne, når disse fremgår af dokumenter afleveret på arkiv.
I dag er det nemlig nødvendigt at søge om tilladelse, men det laver vi om på nu, og det er rigtig godt, at vi nu får ændret loven i forhold til at indføre en ret for alle borgere til indsigt i deres egne personsager.
Det vil således ikke kun omfatte børne- og anbringelsessager, men f.eks. også skilsmissesager, faderskabssager, sager om patientjournaler m.v.
Dette gælder de sager, som er afleveret til offentlige arkiver og visse private arkivalier.
Og så gøres retten betalingsfri.
Det er nemlig vigtigt at kende til sin egen historie.
Der har været for mange sager fremme om anbragte børn, som ikke har haft ret til indsigt i deres egen historie.
Det gør de desværre stadig, for der er fortsat udfordringer, som ikke er med i det her lovforslag, bl.a. gælder indsigtsretten kun til oplysninger, der er afleveret til offentligt arkiv.
Der er ikke bevaringspligt for selvejende institutioner.
Det betyder f.eks., at det er helt tilfældigt, om arkiver fra landets mange selvejende døgninstitutioner er bevaret, og i endnu højere grad, om de er afleveret til offentligt arkiv.
Der er registreringspligt for statslige arkivalier, men ikke for kommunale arkivalier.
Kun i kommuner, der frivilligt har valgt både at oprette det kommunalt og frivilligt har valgt at gøre sine arkivalier søgbare, kan borgere og forskere f.eks. se, hvad der er bevaret, og dermed hvad man som borger eller forsker kan komme til at se.
I kølvandet på GDPR blev der i 2018 igangsat et udvalg, der skulle vurdere behovet for arkivlovsrevisionen.
Arbejdet blev sat i stå på grund af folketingsvalg og regeringsskifte.
Vi stiller os positive over for lovforslaget, men anbefaler på det kraftigste ministeren at genoptage samarbejdet ud fra kommissoriet med henblik på at få revideret lovforslaget yderligere, og at ministeren imødekommer den enighed, som jeg kan forstå der har været på et ordførermøde, om, at dette lovforslag ikke er tilstrækkeligt, men et skridt i den rigtige retning, så borgerne kan komme på sporet igen.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-10:
Kommentar og kommentar
– jeg vil sådan set bare takke ministeren for her i salen at have givet det her tilsagn om, at når vi nu er ovre den værste coronatravlhed, så bliver der igangsat et arbejde for at få lavet et kommissorium for en grundig revision af arkivloven.
Vi er meget glade for det tilsagn, tak.
Joy Mogensen (S), 2020-11-10:
Jeg ser frem til samarbejdet om både kommissorium, men også om udfærdigelsen af en ny arkivlov.
Orla Hav (S), 2020-11-10:
Desværre har historien jo vist os, at der stadig er et behov for at sikre, at denne lovgivning er up to date, for vi ser stadig hændelser, hvor forbrugerbeskyttelsen og tilsynet med finansielle aktører er utilstrækkeligt.
Ud over forbrugerbeskyttelse og tilsyn i forhold til hvidvask og betalingsområdet åbnes der med lovforslaget mulighed for, at investorer kan sammenligne produkters bæredygtighed og virksomhedernes håndtering af dette emne.
Heri indgår tilsyn med, at finansielle aktører overholder oplysningsforpligtelser om miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige forhold i forbindelse med investerings- og rådgivningsprocesser.
Denne opgave skal varetages af Finanstilsynet.
Ikke mindst i en omstillingsfase til vedvarende energi, grønnere løsninger og bæredygtighed må man sige, at disse redskaber kommer vældig belejligt.
Hvidvask er et sort kapitel i den finansielle verden og bidrager til at undergrave samfundsøkonomien.
Derudover indføres der et forbud mod indløsning af anonyme forudbetalte kort udstedt i tredjelande for derigennem at sikre, at kortene ikke misbruges til eksempelvis finansiering af terrorisme.
På betalingsområdet får Finanstilsynet mulighed for at føre effektivt tilsyn med gebyrer for grænseoverskridende betalinger i EU.
Der skabes desuden større fleksibilitet til at kunne fastsætte nærmere regler om gebyropkrævninger for betalingsinstrumenter omfattet af den såkaldte abonnementsmodel, dvs. dankortet.
Det betyder i praksis, at især mange små forretninger fremover vil kunne modtage dankortet billigere.
Alt i alt synes vi fra socialdemokratisk side, at det her er et rigtig godt lovforslag, som vi håber kommer til at køre hurtigt igennem salen.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-11-10:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi nu behandler, er jo en ændring af arkivloven, og det er en ændring, som skal sikre det helt grundlæggende princip, at alle har ret til adgang til deres egen sag og til oplysninger, der handler om dem selv.
Derfor er det jo i virkeligheden også et spørgsmål om frihed – alle skal have retten til at kende deres egen historie – og det er jo måske særlig for dem, der som børn er blevet anbragt uden for hjemmet, har været på børnehjem eller lignende.
Det, at de nu får brikkerne til at kunne samle deres egen historie og få indsigt i den, er jo en vigtig del af at forstå, hvor det er, man selv kommer fra, og hvem man selv er.
Der er vel ikke nogen, der er i tvivl om, at vi har mørke pletter i vores danmarkshistorie, når det kommer til de vilkår og forhold, som vi bød anbragte børn.
Alt for mange af de allersvageste blev svigtet, og den historie er vi jo nu i gang med i fællesskab at skrive.
Danmarks Forsorgsmuseum i Svendborg er i gang med en udredning om de svigt og de overgreb, som anbragte og udsatte børn og unge blev udsat for, mens de var i statens institutioner og burde have været under statens beskyttelse.
Der er jo nogle af dem, som allerede har fået en undskyldning fra det officielle Danmark.
Ligesom vi skal have hele den historie og de historier frem i lyset, skal vi også give de mennesker, det handler om, retten til at kende deres egen historie.
Det skal selvfølgelig være gratis at få adgang til sine egne oplysninger, det siger vel næsten sig selv.
Derfor mener Socialdemokratiet også, at denne ret til indsigt i egne oplysninger skal være betalingsfri, og den skal hverken afhænge af tilladelser, typer eller alder af arkivalierne.
Det må ikke være ens indkomst, der afgør, om man har ret til adgang til ens egne oplysninger, og nu særlig ikke, fordi vi ved, at nogle af dem, der har været udsatte som børn og unge, også har en lav indkomst i deres voksenliv.
Som det er i dag, har Rigsarkivet mulighed for at opkræve betaling for identificering af arkivalier, når en borger søger om tilladelse til adgang til ikke umiddelbart tilgængelige arkivalier.
Under den nuværende arkivlov behandler alene Rigsarkivet årligt omkring 1.900 sager, hvor en borger har søgt om indsigt i en sag vedrørende borgeren selv.
De sager vil med det her lovforslag både blive gratis og basere sig på en egentlig rettighed til oplysningerne, frem for at borgeren skal ansøge om dispensation fra reglerne.
Det samme vil gælde for de arkiver under kommuner og regioner, der indeholder oplysninger om borgeren, og som allerede i dag er gratis for borgeren, men hvor der altså med det her lovforslag også gives en egentlig rettighed til oplysningerne til indsigt i ens egen sag og i ens egen historie.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Tak for ordet.