runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2022-05-18:
Nu bliver der sagt, at Venstre går efter, at det her skal være en fast bevilling.
Det gjorde man så ikke, da man havde regeringsansvaret.
For da var det jo kun midlertidige bevillinger hele tiden, som så løb ud, og som man så forlængede, og det gjorde vi så, da vi overtog.
Vi forlængede, for den løb også ud fra den tidligere regerings side.
Så det var jo ikke noget, man prioriterede, da man selv havde ansvaret for det.
Vi forhandler om en sundhedsreform, og jeg kan bekræfte, at det er et af de elementer, vi kigger på.
Men jeg kan ikke afsløre mere fra de forhandlinger af respekt for, at vi skal forsøge at nå en aftale.
Tak for den indledende ros til vores aftale, det glæder mig virkelig.
Jeg må også sige, at jeg glæder mig endnu mere over, hvad jordemødrene, medarbejderne udeomkring og chefjordemoderen på Hvidovre Hospital synes efter at have set aftalen.
Det er utrolig vigtigt for os.
Vi har gået og ventet.
Det er fantastisk, der nu er indgået den her aftale.
Det byder på flere jordemødre og en øget omsorg.
Sådan nogle ting har vi fået at vide fra mange, mange fødeafdelinger.
Det synes jeg er meget positivt.
Men skal der være et privat tilbud ved siden af de offentlige, skal der også være nogle, der har lyst til at starte det, og det synes jeg ikke vi skal finansiere, uden at der er det fra starten af.
Jo, jeg nærer, som jeg nævnte, både anerkendelse for deres arbejde, men har selvfølgelig også forståelse for, at man har et stort behov for at erstatte det, at vi nu i mange år, også under flere forskellige regeringer, har haft de her midlertidige bevillinger, som jeg nævnte, altså 1-årige, 2-årige, 3-årige, 4-årige bevillinger, og man, hver gang man nærmer sig en skrænt, som vi kalder det her på Christiansborg, altså sådan en deadline for det, spørger: Okay, får vi så igen de her bevillinger?
Og hvordan skal vi reagere på det?
Det har jeg kæmpestor forståelse for.
Det er ikke noget nyt problem, og det er heller ikke udelukkende isoleret til sklerosehospitalerne.
Men selvfølgelig har jeg forståelse for det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-18:
Der findes jo to unikke hospitaler i Danmark, som er højt specialiserede i sklerose.
Ved årets udgang står de, som ministeren selv er inde på, til at miste 11,3 mio. kr., og allerede i dag står mere end 1.000 patienter på venteliste for netop at komme på de to hospitaler.
1.000 mennesker er jo rigtig mange, og mens vi står her og taler, er sklerosehospitalerne ved at undersøge, hvad det er for nogle af det højt specialiserede personale, de bliver nødt til at afskedige, fordi de ikke ved, om de igen får 11,3 mio. kr., eller om det stopper ved årets udgang.
Og det giver jo ingen mening, at man begynder at afskedige personale nu, hvis det rent faktisk er, man får de her 11,3 mio. kr.
Men de bliver jo nødt til at gøre et eller andet, sådan at budgettet ikke går i minus.
Så kan ministeren ikke forstå, at det haster med, at sklerosehospitalerne får vished om, om de får de 11,3 mio. kr. – som jo ikke er mange penge i det store budget – eller om de ikke gør?
For de bliver jo nødt til at tage højde for, hvad der kommer til at ske.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-18:
Mange tak for det spørgsmål.
Sklerose er en sygdom, som rammer mange mennesker, og det er jo en sygdom, som ofte er indgribende i den enkeltes hverdag, og som kan have stor betydning for den enkeltes livskvalitet.
Det er også behæftet med uvished, for der er også tvivl og angst for, hvad fremtiden bringer.
For det er jo ikke en sygdom, som man kan blive kureret for, men man kan få hjælp til at leve med den.
Derfor er vi optagede af at blive ved med at arbejde for at skabe de bedst mulige indsatser for mennesker med sklerose, og som supplement til de sundhedsfaglige indsatser i vores regioner og kommuner spiller de to sklerosehospitaler – det i Haslev og det i Ry – en rolle ved at tilbyde specialiserede rehabiliterings- og behandlingsforløb til mennesker med sklerose.
Jeg har selv besøgt hospitalet i Haslev og haft mange samtaler med mennesker med sklerose og også med Scleroseforeningen, og de gør et fremragende stykke arbejde.
Hospitalet får jo i det, der hedder fritvalgsrammen, 77,7 mio. kr. årligt, og så har man siden 2014 i skiftende forhandlinger og forlig lavet nogle midlertidige bevillinger på omkring 10 mio. kr., og nu er det oppe på 11,3 mio. kr.
I 2014 startede man med det, og i 2017 lavede den daværende regering en 1-årig bevilling.
Denne 2-årige bevilling står så til at udløbe, medmindre vi finder midler til det i den kommende finanslov, og om vi gør det, afhænger jo af, om der er politisk vilje til at prioritere det område.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-18:
Hvorfor mener ministeren ikke, at det haster med at finde en løsning på, at den midlertidige merbevilling til sklerosehospitalerne udløber ved årets udgang?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Nu begynder det at blive lige morsomt nok, synes jeg, hvis man ligesom skal sige, at en regering kun må arbejde de første 3 år af en 4-årig valgperiode.
Hvis det ligesom er det, der skal til at være den nye normal – altså at når en regering skifter, så tæller det, man har nået i løbet af de første 3 år, ikke, og så har det ingen værdi –
så skulle vi jo gå over til at have 3-årige valgperioder.
Så jeg synes, at vi skal holde fast i, at det er med helt åbne øjne, at ordføreren og ordførerens parti har indgået en aftale med den tidsplan, der ligger nu.
Jeg kan ikke se, hvorfor den skulle blive forskudt.
Det er klart, at hvis valget kommer, mens vi er midt i lovbehandlingen, må det nye Folketing genoptage lovbehandlingen, men der er da ikke noget, der tyder på, at det her skulle blive noget, der forsvinder for de udsatte børn.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-18:
Altså, det er jo ikke et nyt problem, og ministeren kunne jo have løst det her, ved at det var taget med i sidste års finanslov.
Det er ikke sket, så nu står vi jo her, og de ved ikke, hvad de har at gøre med.
Lige nu bliver der også forhandlet en sundhedsaftale osv., og i Venstre går vi efter, at det her skal være en fast bevilling.
Så kan ministeren ikke komme med et eller andet håb til de her sklerosehospitaler, så de nu ikke bliver nødt til at gå i gang med at afskedige specialiseret personale?
For det giver jo ingen mening, hvis de lige om lidt skal ansætte dem igen.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-05-18:
Så det er der jo også, og der vil komme mange flere til, for der er også mange af de jordemødre, som f.eks. er på en offentlig fødeafdeling, som faktisk har et ønske om at komme ud og være kvinde i eget hus, om man så må sige.
Så det tror jeg ikke ministeren skal være så bekymret for; den efterspørgsel er der derude.
Jeg ville i den forbindelse egentlig også gerne spørge i forhold til borgerforslaget, for det levede netop også op til frit valg.
Det stemte vi fra Venstres side helhjertet for, for det var en til en det samme, vi ville.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-18:
Det synes jeg var et godt borgerforslag, og det var med til at sætte det på dagsordenen, og man vil kunne finde mange af elementerne i vores aftale.
Jeg synes, det kun er godt med forskellige tilbud og med valgfrihed, både i forhold til at være hjemme og i forhold til en jordemoderledet fødeklinik, og det kan jo være en privat eller en offentlig.
Det er lidt forskelligt, hvordan man har valgt at organisere sig.
Region Syddanmark bruger begge dele, og det er jo glimrende for vordende mødre, at man så kan vælge det.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-18:
Vores flyrute er vigtig, minister.
Det er den både for erhvervslivet og for bornholmerne.
Men der er særlig en gruppe, der stikker ud.
Det er nemlig sådan, at flyet faktisk er den primære færdselsåre for vores patienter.
Bornholm er en del af Region Hovedstaden, og når det handler om lidt sværere sygdomme, er der rigtig mange af patienterne, der skal på Rigshospitalet, når de skal behandles.
Handler det ikke også om, at man skal prioritere landdistrikterne?
Trine Bramsen (S), 2022-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at det er dybt frustrerende, når tåge medfører forsinkelser for flytrafikken.
Som jeg forstår det af TV 2/Bornholms artikel, har der i år til dato været 3 dage, hvor tåge har medført forsinkelser for DAT's flyvninger til Bornholm.
Det er Trafikstyrelsen, der ejer og driver lufthavnen.
Styrelsen skal drive lufthavnen på en sikkerhedsmæssig og økonomisk ansvarlig måde, og lufthavnen skal have sine omkostninger dækket.
En opgradering af det eksisterende instrumentlandingssystem vil formentlig koste et tocifret millionbeløb, som lufthavnens brugere skal betale for.
Det er i min optik en ganske stor udgift, og jeg kan være i tvivl om, om passagerne og luftfartsselskaberne har et ønske om de prisstigninger, der vil følge af det.
Men jeg vil opfordre passagererne og flyselskabet DAT til at gå i dialog med Trafikstyrelsen og lufthavnen om mulighederne.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-18:
Tak for det, formand.
Idet tåge har forårsaget flere forsinkelser i Bornholms Lufthavn i årets første 4 måneder og der findes teknik, der kan sikre, at færre fly må overgive sig til tågen, vil ministeren så tage initiativ til, at man på Bornholm får opgraderet systemet, således at færre fly må aflyses?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-05-18:
Altså, jeg kan bekræfte, at det er sådan, at de regler, som kommer til at træde i kraft fra næste år – det vil sige, at det ikke er de regler, der gælder nu – er regler, der er skabt med henblik på at holde hånden under mindre gymnasier.
Så hvis det er det, der ligger i spørgsmålet, kan jeg bekræfte, at det er det, der er meningen med reglerne, og det er jo også derfor, at jeg er lidt ærgerlig over, at Venstre ikke vil være med til dem.
Nu kan jeg så ikke stille spørgsmål den anden vej, men jeg skal bare gøre opmærksom på, at i store dele af Herning Kommune bor man jo geografisk tættere på Holstebro Gymnasium end på det andet.
Det vil sige, at det afhænger af, hvor i kommunen man bor henne, og at det altså ikke er kommunegrænsen, der definerer området – bare for at sige det klart – men afstanden til det pågældende gymnasium.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-05-18:
Så lad mig nævne et tredje eksempel.
I år bliver ti ud af de her, der er blevet afvist, flyttet fra Herning Gymnasium, altså et stort gymnasium i regionen, til Holstebro Gymnasium, som er det næststørste gymnasium i regionen, og som i øvrigt ikke har problemer med søgetallet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-05-18:
Jeg kan jo bare igen anbefale Venstre at stemme for de regler, som er i gang med at blive lovbehandlet i Folketinget i øjeblikket, om den nye elevfordelingsmekanisme, hvor det giver forrang, hvis det er sådan, at man vil ind på et særligt gymnasium, der har en særlig studieretning.
Det er jo det, der ligger i den nye fordelingsmodel; den finmaskethed er der ikke i den nuværende model.
Og det vil sige, at det med at have et bestemt ønske til en særlig studieretning har forrang i den nye model.
Venstre har i øjeblikket utrolig travlt med at skyde alle tænkelige nye regler ned, og virkeligheden er jo, at en lang række af de problemer, der bl.a. bliver skitseret her, ikke ville være der med den nye model.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-05-18:
Jeg tror, at vi måske i bedste fald taler forbi hinanden, men fred med det.
Noget af det, jeg her er blevet opmærksom på, er, at de her elever rent faktisk sætter sig rigtig, rigtig dybt ind i, hvad det er for et uddannelsesvalg, de skal tage, bl.a. hvad angår studieretning, og søger ind på et gymnasium, hvor der er en specifik studieretning.
Og så slår det bare ekstra hårdt lige pludselig nu at opleve, at man bliver fordelt til et gymnasium, som ikke har det udbud, som man ønsker sig.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-05-18:
Ja, ellers ville vi jo ikke ændre på elevfordelingsmekanismen.
Så det giver næsten sig selv.
jeg skulle hilse og sige, at vi i rigtig mange år bl.a. har haft at gøre med et Fjerritslev Gymnasium, som er stærkt nødlidende, og hvor det, at der ikke er nogen elevfordelingsmekanisme i dag, betyder, at det risikerer at lukke med det resultat, at der ikke længere er et lokalt gymnasium.
Så ja, det bekymrer mig enormt meget, for jeg mener jo, at der skal være mulighed for at gå i gymnasiet i hele Danmark.
Jeg mener også, der er nogle bare pletter på landkortet, som skaber nogle kæmpe udfordringer.
Når det er sagt, har det i alle modeller været sådan, at man ikke kan være sikker på sin førsteprioritering.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-05-18:
Både ministeren og jeg og resten af Folketinget her, tror jeg, ved jo godt, at der er nye regler på vej, men at vi i år ser det her udmøntet efter gamle regler.
Jeg er også helt med på, at det her foregår lokalt-regionalt.
Men det ændrer dog ikke på, at ministeren godt kunne have nogle holdninger til, hvordan det så foregår udeomkring i landet, og lad mig prøve at give nogle eksempler på de konsekvenser, som man ser i Herning lige nu.
Det er fuldstændig korrekt, at man har lavet den her fordeling på kapacitetsniveau regionalt.
Herning Gymnasium har i gennemsnit over de sidste 5 år haft 13 pladser og havde så af forskellige årsager 12 pladser sidste år.
Og det er så der, man har lagt kapacitetsbegrænsningen.
Så får man et ekstraordinært antal ansøgere i år og ønsker selvfølgelig at oprette 13 pladser.
Noget af det, der kendetegner de her 35 unge, som er bosiddende i Herning Kommune, og som er afvist til gymnasiet i Herning, er, at de jo alle sammen er bosiddende i kommunens mindre byer og altså ikke, skal vi sige, sådan i 7400 Herning.
Dem, der bor i 7400 Herning, er så til gengæld blevet optaget.
Jeg har over de seneste uger talt med flere familier, hvis datter eller søn er blevet afvist, og de siger jo til mig, at det her ligesom er dråben, der får bægeret til at flyde over, og at man nu simpelt hen ikke føler, det er attraktivt at bo i Aulum eller Vildbjerg eller en af de andre mindre byer i kommunen.
Og de spørger jo også: Når vi skal have det næste skud af sted på gymnasiet, skal vi så virkelig hive teltpælene op og flytte ind til Herning by?
Deler ministeren min bekymring om, at elevfordelingen til gymnasierne simpelt hen kan true, at det er attraktivt at bosætte sig alle steder i Danmark?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-05-18:
Tak for det.
Jeg skal lige have teknikken til at virke herovre.
Jamen altså
, fordi der er sådan ufattelig mange myter i spørgsmålet om elevfordeling, vil jeg gerne starte med at understrege, at de nye elevfordelingsregler ikke gælder i år.
Og det vil sige, at det spørgsmål, vi diskuterer her, vedrører det gamle regelsæt.
Og reglerne er sådan, at hvis der er flere ansøgere end det antal, der har søgt et bestemt gymnasium som deres førsteprioritering, så er det det lokale fordelingsudvalg, der er ansvarlig for at fordele ansøgerne.
For det første er det vigtigt at huske på, at de unge aldrig er garanteret optag på et bestemt gymnasium, selv om jeg godt ved, at der er nogle af ordførerens partifæller, der får det til at lyde, som om der i dag bare er frit valg over det hele, og at man bare kan plukke et hvilket som helst gymnasium ud, og så får man ret til at komme ind på det.
Det her er jo et eksempel på, at det faktisk ikke er sådan.
Under det nugældende regelsæt er det sådan, at man kan søge om optag, og hvis der er for mange, der søger om optag, så vil der være nogle af eleverne, som kommer hen på et andet gymnasium end det, de har søgt om optag på.
Så er det for det andet vigtigt også at huske på, at det jo ikke er fra centralt hold, at man fastsætter kapaciteterne.
Og derfor er det Region Midtjylland, der med deres fordelingsudvalg har fastsat de kapaciteter, der er for det område.
Så er det for det tredje sådan, at kommunegrænser er uden betydning for fordeling til gymnasier.
Altså, gymnasier er ikke en kommunal institution, og det vil sige, at det ikke er kommunegrænsen, der er afgørende.
Og man har altså ikke forrang til optag på Herning Gymnasium, hvis man bor i Herning Kommune.
Det er afstanden til gymnasiet, der i den sammenhæng er det afgørende.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-05-18:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at 35 unge kommende gymnasieelever med adresse i Herning Kommune har fået afvist optagelse på det lokale Herning Gymnasium med henvisning til mere restriktive kapacitetsbegrænsninger, end vi har set i tidligere år?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-18:
Det er en helt forkert fremstilling af, hvad vores politik er.
Som jeg har sagt fra starten af den her samtale her, er det sådan, at der er frit valg i dag.
Man kan vælge at føde hjemme, og hvis regionen har lavet en aftale med en privat klinik – det har man gjort i Region Sjælland, og nu er man ved at gøre det i Region Syddanmark – så kan man vælge det.
Man kan også vælge det helt offentlige tilbud, og så er der også nogle, og det er bl.a. det, der nu også sker i Region Syddanmark, der har lavet aftale om at lave en offentlig jordemoderklinik.
Så der er de her fritvalgsmuligheder.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-05-18:
Så gentager jeg lige det, jeg sagde før, for det er netop i forhold til det borgerforslag.
Det er nævnt som forslag tre i det borgerforslag, at der skal være mulighed for både at føde på et offentligt sygehus, føde hjemme eller føde på en fritstående jordemoderledet klinik.
Det er da totalt modstridende at gå ud og sige, at man på den ene side stemmer for et borgerforslag, fordi man godt ved, at det vil de gerne høre ude i den virkelige verden, og på den anden side er det ikke det, man vil.
Altså, jeg er godt klar over, at Socialdemokratiet ikke vil frit valg, men hvad er helt ærligt problemet i at stemme for det, når det er det, der er ønsket ude i den virkelige verden hos de fødende?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-18:
Tak til ministeren for den gode tale.
For mig sker det ret tit.
Det har været en fornøjelse at samarbejde med ministeren om det her.
Det er jo kort tid siden, han tiltrådte.
Det har også været en fornøjelse at samarbejde med den tidligere minister, hr. Kaare Dybvad Bek, om det her.
Og jeg er glad for, at regeringen har kunnet se, at intentionen var den rigtige.
Men modellen var måske ikke så god.
Så bare lige kort kan jeg bekræfte, at vi støtter regeringens løsningsmodel.
Jeg synes faktisk, det er en rigtig god model.
Og det er også en stor glæde for mig, at Kolonihaveforbundet også bakker op.
Så tak for samarbejdet, som jeg glæder mig til at vi forhåbentlig kan fortsætte efter sommerferien.
Thomas Jensen (S), 2022-05-18:
Så ved jeg godt, at der er nogle hjælpemidler, der kan hjælpe med det, men hvis vækkeuret ikke slår til, kan det altså gå gruelig galt i trafikken, og vi har jo set nogle rigtig, rigtig slemme eksempler, også på E 45, som jeg ved ordføreren er valgt i nærheden af, hvor vi har set en stor betonlastbil pløje op igennem en masse personbiler.
Det er jo forfærdelige ulykker, og sådan nogle eksempler skal vi ikke have flere af på de danske veje.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-18:
Tusind tak, og det her er også bare en anledning til at give den anerkendelse tilbage.
Tak for samarbejdet, og jeg synes egentlig, at vi her har et eksempel på, at folkestyret fungerer rigtig godt og måske også er bedre end sit rygte.
Vi har et forslag fra hr. Alex Ahrendtsen, som er godt, og som får os et bedre sted hen.
Vi kan tage en drøftelse om, hvad for nogle redskaber vi skal bringe i anvendelse.
På kryds og tværs kan vi tale sammen i Folketinget og, tror jeg, opnå en stor tilslutning til, at vi gør noget her, som virker, som får os i mål med intentionen i forslaget, og som kan gøres i samspil mellem mange partier og også med de interessenter ude i virkeligheden, som er afhængige af, at vi her i Folketinget laver god lovgivning.
Så jeg glæder mig til det videre samarbejde, både om det her og andet, og selvfølgelig særlig om lovforslagets udarbejdelse og forhåbentlig vedtagelse efter sommerferien.
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Jo, og jeg kender godt tallet på de 400 pct., og det er selvfølgelig en voldsom overbelægning.
Jeg siger bare – og det nåede jeg trods alt også at sige og kommentere – at det efter min bedste overbevisning ikke er en statslig opgave at skaffe langtidsparkering til lastbiler.
Det må være erhvervet, der selv skal bidrage her, der selv skal til lommerne.
Det er en del af de rammevilkår, der er for erhvervet, og det må de altså selv bidrage til.
Lastbilbranchen, lastbiltransporten, er i forvejen voldsomt subsidieret, hvis man ser på, hvad det er for nogle eksternaliteter, som lastbiler påfører samfundet.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Hvis man kigger på Vejdirektoratets opgørelser tilbage fra 2009 – jeg ved godt, det er mange år siden – var der jo en opgørelse over, hvordan det gik med belægningen på det overordnede danske vejnets parkeringspladser for lastvognstog, og der viste opgørelsen, at der om natten var en belægning på over 400 pct.
Alligevel har vi jo en situation i dag, i 2022, hvor vi godt nok har fået de her 50 mio. kr. til nogle flere pladser – det vil jeg godt have lov til at sige nok er noget, jeg selv har kæmpet noget for – men det er jo ikke nok.
Anerkender ordføreren ikke også det?
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Først vil jeg gerne anerkende det grundige arbejde, der helt tydeligt ligger bag beslutningsforslaget.
Det synes jeg er rigtig godt, og det er, som jeg har sagt flere gange, nærmest altomfattende i forhold til transportbranchen.
Altså, vi mener faktisk, at man med hensyn til løn- og arbejdsforholdene i lastbilbranchen for chauffører, og for den sags skyld også for vognmænd, er presset, og det skyldes hele den liberalisering, der har fundet sted, hvor man nu med vejpakken, som jeg sagde, trods alt bremser op og trækker den anden vej, men der er ingen tvivl om, at det har påført branchen urimelig konkurrence.
Det er også derfor, jeg siger, at en del af manglen på chauffører handler om, at man er så presset, som man er, i forhold til arbejdsvilkårene og lønforholdene.
Det ved jeg ikke rigtig om vi så bliver enige om i forbindelse med måske at lave en beretning.
Hans Kristian Skibby (UFG), 2022-05-18:
Jeg vil sige, at det nok også ville have også overrasket mig, hvis hr. Henning Hyllested sådan ville stå med dannebrog på talerstolen og ligefrem juble over alle de her forslag, men det er jo et forslag, som jeg har arbejdet på længe, fordi jeg synes, det er vigtigt at give et øjebliksbillede af, hvordan den samlede branche ser ud, både i forhold til arbejdsgivere, men så sandelig også i forhold til ansatte, vel at mærke danske ansatte, i de her virksomheder.
Mange af dem har jo også vanskeligt ved at rekruttere personale.
Nu nævnte ordføreren selv, at det var, fordi der var dårlig løn.
Nej, det mener jeg faktisk ikke det er.
Jeg mener faktisk, at de danske chauffører får en god nok løn, og det er både i forhold til overenskomst, konkurrencehensyn og alt muligt andet.
Det, der handler om cabotage og udenlandske chauffører, er jo en anden sag.
Men her handler det vel grundlæggende om, at vi gerne vil have, at det her også skal være et godt erhverv at være ansat i.
Man skal også som dansk vognmand drive en god forretning uden mere eller mindre at skulle tvinges til at være yderst kreativ i forhold til den gældende lovgivning.
Anerkender Enhedslisten virkelig ikke, at der i mange år har været et dræn i forhold til det gode arbejde inden for transportbranchen?
Henning Hyllested (EL), 2022-05-18:
Det kommer virkelig an på, hvordan den beretning kommer til at se ud.
Vi vil ikke lægge stemmer til, at en arbejdsgruppe – hr. Kristian Pihl Lorentzen kalder det en kommission – kan bruge frygtelig lang tid på det.
Vi har jo haft arbejdsgrupper, ikke mindst i spørgsmålet om social dumping, tredjelandskørsel, filippinersagen fra Padborg osv. osv., og der er helt sikkert kommet rigtig fornuftige ting ud af det.
Men en arbejdsgruppe, der skal beskæftige sig med, om jeg så må sige, landevejstransporten i dens helhed, tror vi ikke bliver et hurtigtarbejdende udvalg – i hvert fald ikke som udgangspunkt.