runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Durhuus (S), 2025-09-09:
Tak for ordet.
Nu har jeg jo hørt hr. Ole Birk Olesen sige, at der skal færre midler til den offentlige sektor.
Kan ordføreren en gang for alle af- eller bekræfte, om Liberal Alliance fortsat ønsker, at apoteker i Danmark skal sælge kokain, som skal stå side om side med vitaminpiller og medicin til børn?
Det er jo ordførerens partifælle, der har været ude at ønske, at alle skulle have ret til lidt hyggekokain, og derfor er mit spørgsmål, også efter indtræden i den nye blå alliance: Er det fortsat et varmt emne, at vi skal have ret til hyggekokain, der sælges på landets apoteker, eller er det taget af bordet nu?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Det er sådan noget her, der virkelig hiver en folketingsdebat ned på det allerallerlaveste niveau, for selv spørgeren ved jo, at det, som spørgeren siger er Liberal Alliances holdning, altså at der skal sælges hyggekokain på apotekerne, aldrig har været Liberal Alliances holdning.
Det ved spørgeren.
Mens spørgeren siger, at det har været Liberal Alliances holdning, så ved spørgeren, at det aldrig har været Liberal Alliances holdning.
Hr. Alex Vanopslagh har deltaget i en hyggesnak – en podcast – med Casper Christensen, hvor de har udvekslet erfaringer og idéer og snakket om løst og fast.
Der er han kommet til at sige, at man også kunne gå den vej.
Men det har jo aldrig været Liberal Alliances holdning.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-09-09:
Tak for det, tak for talen.
En ting er, hvad SF's skattepolitik betyder, noget andet er, hvad SF's skattepolitik egentlig er.
Fru Pia Olsen Dyhr udtalte i marts i et interview i Avisen Danmark, at hvis det stod til hende, ville hun gerne rulle alle skattelettelser tilbage.
Nu forstår jeg så, at man ikke ønsker at rulle beskæftigelsesfradraget tilbage alligevel.
Jeg vil bede ordføreren blive meget specifik på, hvad det er for nogle skattelettelser, som SF tidligere ville rulle tilbage, men som man nu ikke ønsker at rulle tilbage.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Men skattereglerne er jo ens for alle i landet.
Jeg anbefaler ikke det, som jeg tror var helt tilbage til Ny Alliance, som sagde, at man skulle have en flad skat på Fyn.
Jeg tror, folk også fandt ud af, at det måske var lidt skørt.
Man kommer jo ud i noget lignende, hvis man sådan skal kigge efter det.
Men der er jo en masse andre ting, man kan gøre for at få et land, der hænger bedre sammen, og som også motiverer folk til at tage ud og bosætte sig i landet.
I Norge har de f.eks. valgt at sige, at man kan få slettet en del af sin studiegæld, hvis man flytter til en landdistriktskommune.
Sådan et initiativ synes jeg f.eks. kunne være spændende at tage i Danmark på lige fod med alle mulige andre forslag.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Tak for talen, og tillykke med det borgerlige fundament, der jo blev markeret her i lørdags.
Jeg synes måske, at det fundament er en lille smule ustabilt, og det er noget af det, jeg godt vil spørge lidt ind til.
For det er jo sådan, at Liberal Alliance, der jo er en del af det her borgerlige fundament, efter den seneste opjustering af råderummet ønsker at give 58 mia. kr. tilbage til danskerne, som man siger, i skæve skattelettelser.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er noget, Danmarksdemokraterne bakker op om.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Ja, ja, og hvis man har læst artiklen som reaktion på det udspil fra Liberal Alliance, vil man også sige, at det jo er danskernes penge, vi taler om her.
Når vi har sikret penge til det demografiske træk, når vi har sikret, at der blandt andet er til politireformen, som kører nu, og når vi har sikret, at der er penge til forsvar og sådan nogle ting, så synes jeg jo, det er oplagt, at man også giver nogle af pengene tilbage igen.
Det betyder jo ikke, at man skal lade være med at bruge penge på det demografiske træk eller forsvar, og det fik
Liberal Alliance jo også sagt.
Derfor synes jeg jo kun, det er rimeligt, at en stor del af de penge, som der fremadrettet kommer for mange af i kassen, også kommer tilbage til danskerne på den ene eller den anden måde.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Det var jo mange ord, men ikke sådan et helt konkret svar på spørgsmålet, så jeg prøver igen.
Ønsker Danmarksdemokraterne at give 58 mia. kr. tilbage til danskerne i skattelettelser?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
At jeg ikke lige kunne sige et præcist beløb, er jo bl.a. regeringens egen skyld.
For jeg har selv stillet spørgsmål om det mange gange, og vi kan simpelt hen ikke få at vide, hvad der er tilbage af råderummet.
Regeringen har jo travlt med at holde det skjult for både oppositionen, men også for hele Danmarks befolkning, altså hvad der er i råderummet i Danmark.
Alene ved afskaffelsen af 10. klasse brugte man 2 mia. kr. af råderummet.
Så spørger vi bagefter: Hvad er der så tilbage?
Det kan man ikke svare på, eller det vil man ikke svare på.
Så at jeg ikke kan sætte et beløb på, skyldes regeringen, og grunden til det er, at man ikke vil oplyse, hvad der er tilbage.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Det, der bringer mig til at ville stille et spørgsmål, er hr. Thomas Skriver Jensens udtryk, som socialdemokrater godt kan lide at bruge, nemlig at Liberal Alliance vil give skæve skattelettelser.
Det vil jeg høre om Danmarksdemokraterne er enig i.
Den største lettelse, vi vil give, er den, hvor vi indfører ingen beskatning af de første 5.000 kr., som folk, der går på arbejde, tjener hver måned – altså ingen skat af de første 5.000 kr. for folk, som er i arbejde.
Er Danmarksdemokraterne enige med Socialdemokraterne i, at det er en skæv skattelettelse?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Nu er jeg ikke 100 pct. ekspert eller 100-meter mester i Liberal Alliances skatteplan, men det er helt klart mit indtryk, at langt, langt de fleste penge bliver brugt i bunden.
Så det kan jeg bekræfte hr. Ole Birk Olesen i.
Så er det i hvert fald svært at sige, at det er utrolig skævt, når dem, der har mindst, får langt, langt de fleste penge.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Tak for ordet.
For en god ordens skyld skal vi måske lige slå fast, at den Skriver, som stillede spørgsmål før, var Kris Skriver og ikke Thomas Skriver, bare for lige at få de navne på plads – og de er ikke engang i familie.
Jeg har et andet spørgsmål til hr. Dennis Flydtkjær, og det er, at Liberal Alliance jo også har lavet et iværksætterudspil.
Der foreslår man, at sagsbehandlingstiden i forhold til udenlandsk arbejdskraft – citat – skal vendes på hovedet, så udlændinge i udgangspunktet er godkendt ved ansøgningstidspunktet og senere må afvises, hvis vedkommende ikke lever op til kriterierne for beløbsgrænsen.
Citat slut
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det er en udlændingepolitik, som Danmarksdemokraterne kan bakke op om.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
For det første kan jeg sige, at jeg ikke kan hjælpe med at svare på, hvilken Skriver der er hvem, men det er nok heller ikke det, der bliver spurgt om.
Nogle gange, når man står på talerstolen, er man jo oppe i fuld pensum, og lige i forhold til den del kender jeg simpelt hen ikke nok til de regler omkring udenlandsk arbejdskraft.
Så jeg må simpelt hen være ordføreren svar skyldig.
Men jeg kan sige noget generelt, og det er, at det sådan set er positivt for Danmark, at vi har noget udenlandsk arbejdskraft, men det er jo ikke lige måde, hvor den kommer fra eller hvem det er.
Kan man lave lempelige regler, hvilket jeg også har indtryk af er en del af det, regeringen er kommet frem til, for personer fra lande som USA eller andre vestlige lande, så er det sådan set fint nok, der lempelige regler.
Som jeg husker det, er det 300.000 kr., man har sat som grænse, og at der er en overenskomstmæssig løn og overenskomst på arbejdspladsen.
Det synes jeg da er fornuftigt.
Men man skal heller ikke åbne døren og sige, at folk bare kan vælte ind og få godkendelse bagefter.
Jeg ved godt, at jeg nok ikke svarer 100 pct. på spørgsmålet, men jeg er simpelt hen ikke nok ned i materien i forhold til det spørgsmål, så jeg håber, at det er okay, at det bliver sådan lidt en overordnet betragtning på det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-09-09:
Det er jo meget fint, men det var ikke det, man gjorde sidste gang, man var støtteparti for en S-regering.
Da hævede man nogle afgifter f.eks. med en bilbeskatningsreform, som havde den sociale pil til at pege nedad, og hvor man ikke gav tilskud til dem, som havde mindst.
Man hævede cigaretafgiften og alt mulig andet.
Så det handler nok mere om, hvordan man gerne vil indrette samfundet.
Ellers skulle man jo opveje de afgiftsstigninger, som rammer dem med de laveste indkomster, med flere penge til dem.
Og det har man ikke gjort i SF.
Så det, man står og siger, passer jo ikke.
Det næste spørgsmål – og jeg skal nok gøre det hurtigt – er: Har man lavet en økonomisk plan og beregnet, hvad SF's økonomiske politik betyder for en børnefamilie?
Jeg kan ikke se noget på SF's hjemmeside om, hvad det konkret betyder for en almindelig børnefamilie.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Tak for ordet, og tak for svaret.
Jeg tror, at jeg langt hen ad vejen egentlig er enig i, at man ikke bare kan løse det her ved at skrue på en skatteskrue.
Men når man giver topskattelettelser, forstærker man jo den ulighed, som også sætter sig i højere boligpriser, og som sætter sig i, at dem, der bor i byerne, har en større mulighed for at transportere sig på tværs af landet og flytte til en mindre by langt fra de store byer, mens dem, der bor ude på landet, ikke har mulighed for at finde en bolig i byerne.
Så er man ikke med til at forstærke den ulighed, der er på tværs af landet, ved at give de her topskattelettelser?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Nu bliver det lidt mig, der skal stå og svare på Liberal Alliances politik.
Det er måske bedre at spørge Liberal Alliance om deres politik.
Jeg har nu heller ikke hørt Liberal Alliance sige, at der skal være fri indvandring på det her punkt.
Altså, jeg hører også dem sige, at der er forskel på, hvor man kommer fra, og hvad det er, man kan tilbyde det danske samfund.
Som jeg hørte det, og som LA også er enig med Danmarksdemokraterne i, så er det ikke et socialkontor.
Har man ikke arbejde mere, skal man også rejse hjem igen.
Så det er ikke det, jeg hører, altså at det er en fri indvandringspolitik, de har lavet.
Jeg tror, at det nok er bedre at spørge Liberal Alliance, når de kommer på talerstolen.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Ordføreren sammenlignede situationen nu med situationen i Anker Jørgensens regeringstid, men det er vel ikke helt fair, for situationen er jo nu, at vi har en solid økonomi; vi har overskud på handelsbalancen; vi har en offentlig gæld, der er banket i bund.
Så det med at sige, at vi nu er i en situation, som vi så under Anker Jørgensens tid, er vel ikke rigtigt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Jeg er faktisk oprigtigt overrasket over, at det er Venstre af alle partier i regeringen, der ikke kan se problemet i, at man har en offentlig forbrugsvækst på 5,4 pct., altså kun overgået af Anker Jørgensen i 1978, samtidig med at man har en vækst i bnp på 1,1 pct. i år.
Venstre har altid stået vagt om, at det skulle stige mere i det private erhvervsliv end i det offentlige, altså at det ikke skulle være det offentlige, der skulle suge arbejdskraften ud af samfundet.
Hvad tror spørgeren selv der sker, hvis man har en forbrugsvækst på 5,4 pct.?
Der følger nok pænt mange statsligt ansatte med, som så ikke kan ansættes ude i erhvervslivet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Vil ordføreren garantere, at Danmarksdemokraterne ikke vil lægge stemmer til en afskaffelse af Arnepensionen?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Jeg fik samme spørgsmål til, jeg tror, det var tredjebehandlingen sidste år, og jeg kan sige, at vi ikke går ind for afskaffelse af Arnepensionen.
Altså, da Inger Støjberg startede Danmarksdemokraterne på Hvidsten Kro, var det lige før, at det var den første sætning, efter hun bød velkommen til pressemødet, at hun står vagt om Arnepensionen.
Så det kan jeg bekræfte.
Vi synes ikke, at Arnepensionen skal afskaffes.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Det var en retorisk øvelse, men der kom altså ikke nogen bekræftelse eller garanti ud af det.
Jeg tror ikke, det er muligt.
Altså, hvis den her regering skulle måles på økonomiske nøgletal, skulle vi jo have 80 pct. af stemmerne.
Der er jo ikke nogen nøgletal, som ikke er fuldstændig fabelagtige.
Og der er ikke nogen udfordring i at bruge penge på børnehaver eller offentligt forbrug generelt, hvis man kan finansiere det.
Altså, det er både beskæftigelse, arbejdsløshed, betalingsbalance og gæld; jeg kan ikke komme i tanke om flere.
Er der et europæisk land, som ordføreren vil bytte økonomi med?
Findes det land?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Jeg vil vende tilbage til det første spørgsmål og også i øvrigt det med, at man ikke kan garantere det med Arnepensionen.
Altså, det er jo lidt spøjst, for det er jo en regering, hvor Moderaterne og Lars Løkke Rasmussen sidder og siger nu, at Arnepensionen skal afskaffes.
Så et regeringsparti siger, at den skal afskaffes, og Socialdemokratiet siger, at den skal være der.
Så hvad får danskerne egentlig, hvis de peger på regeringen?
Så er det jo nemt at stå og sige: Kan I garantere noget?
Altså, vi har givet en klar holdning til Arnepensionen, lige fra den dag mit parti blev stiftet.
Men regeringen, som styrer landet, kan ikke garantere, om der er en Arnepension eller ej, fordi man i regeringen er uenige om det her spørgsmål.
Så i forhold til det andet spørgsmål kan man jo godt sige, at man kan få lov til at bruge penge – jo, det er fint, men der er jo ingen finansiering.
Det er jo nye penge hele tiden; man prioriterer netop ikke tingene, og det var det, der var hele pointen i min ordførertale.
Thorkild Holmboe-Hay (S), 2025-09-09:
Det er det, jeg egentlig gerne vil spørge lidt ind til; jeg vil blive ved den tidligere spørgers tema, nemlig pensionen.
Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti har meldt meget klart ud, at de ønsker, at pensionsalderen for danskerne skal stige yderligere.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Det kunne man så ikke, og nu kommer det selvsamme parti og siger, at nu skal vi så gøre noget helt andet ved pensionen, og så står man her og rykker alle os andre efter, om vi ikke kan skabe noget stabilitet for pensionisterne.
, dem, der skaber den her usikkerhed omkring danskernes pensionsvilkår, er regeringen selv.
Vi kan godt se, at man ikke kan arbejde, til man bliver 100 år gammel.
Vi synes helt klart, at der skal være gode tilbagetrækningsordninger.
Men det er altså Socialdemokratiet selv, der har løftet den her dagsorden til et punkt, hvor det bliver en kæmpe usikkerhed for danskerne derude, så jeg synes måske, man selv skulle gå tilbage til værkstedet og fortælle danskerne, præcis hvad det er man gerne vil have i stedet for.
Thorkild Holmboe-Hay (S), 2025-09-09:
Tak for de mange ord, som ikke indeholdt skyggen af et svar på spørgsmålet.
Jeg vil gentage spørgsmålet, og så skal jeg lige minde om, at det jo sådan set ikke er til gavn for mig.
Jeg tror, jeg kender svaret.
Det er til gavn for de mange danskere og de få vælgere, som Danmarksdemokraterne skal adressere nu.
Jeg går ud fra, at det er derfor, at ordføreren har indtaget talerstolen, altså for at svare klart på, hvad de politiske holdninger er.
Så jeg vil spørge igen: Vil Danmarksdemokraterne have, at danskernes pensionsalder stiger, eller vil I garantere, at den står der, hvor den er i dag?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Jeg er med på, at jeg svarede på noget andet til at starte med, men jeg sagde ret klart, at pensionsalderen jo ikke bare kan blive ved med at stige i samme takt, som den gør i dag.
Vi vil gerne være med til at kigge på, om man kan lave en stigende takt og en anden model, men det afgørende er jo også, at det kan finansieres, for det er altså en rigtig dyr omgang at gå ind at kigge på de her ting.
Det er klart, at når man så kigger på det, skal man også kigge på, om vi har nogle gode tilbagetrækningsmuligheder, og om der skal gøres noget ved arbejdsmiljøet.
Så for at være ærlig er det jo ikke lige noget, man kan svare på på 30 sekunder.
Det kræver nok en lidt større gennemgang, og derfor synes jeg også bare, at regeringen burde indkalde til nogle forhandlinger i stedet for at gøre det her til sådan et valgoplæg, og så må vi bare snakke om det om 5 år.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Danmarksdemokraterne går meget op i, at landet hænger sammen, og at der ikke er for stor forskel mellem land og by.
En af de ting, som jo også træder i kraft her ved årsskiftet, og som også er en del af finansloven, er den reform af personskattelettelserne og især topskattelettelserne.
Er det ikke en udfordring, at man giver skattelettelser, som er med til at skævvride samfundet, når man giver topskattelettelser?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan godt forstå logikken i spørgsmålet, men jeg er bare ikke enig i, at det er det rigtige sted at skrue for at få en bedre balance.
Jeg tror, man skal starte et andet sted, for hvad er det, der gør, at alle dem, der er højtlønnet, er omkring de store byer?
Jeg tror i stor grad, det skyldes, at alle de store videregående uddannelser er omkring de store byer.
Når folk tager ind til en by for at få en uddannelse, så får man venner og en kæreste, og så bliver man der måske.
Virksomheder slår sig ned omkring de store byer.
Så er det klart, at så kommer indkomstforskellen, for så bliver man også tæt på uddannelsesstederne.
Så i stedet for at skrue på topskatten, tror jeg, man skal skrue på, hvor uddannelserne er placeret.
Så tror jeg, at man på lang sigt vil få en anden fordeling af de her mennesker med de høje indtægter.
96 pct. af alle videregående uddannelser ligger i de fire største byer.
Så kan det jo ikke komme bag på os, at dem, som tager de videregående uddannelser, og som også tjener mest, slår sig ned i de fire største byer.
Og jeg er med på, at der er mange andre parametre, der skal sikre en bedre balance Danmark, men lige i forhold til det der spørgsmål tror jeg, det er et andet sted, problemet opstår.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Jeg synes egentlig, at det er en meget udmærket redegørelse for regeringens politik, og der deler jeg sådan hr. Dennis Flydtkjærs synspunkt.
Jeg tror sådan set også, at jeg deler hr. Dennis Flydtkjærs synspunkt om, at hvis man skulle følge Liberal Alliance iværksætterudspil, ville man jo sådan de facto have noget, der minder om fri indvandring – og det ville næppe være hensigtsmæssigt.
Jeg tror faktisk, vi er på en fælles og nok kritisk synsvinkel i forhold til Liberal Alliances politik på det område.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-09-09:
Hvis Danmarksdemokraterne får magt, som de har agt efter næste folketingsvalg, må jeg forstå både på ordføreren på talerstolen, men også på nogle af de spørgsmål, der er stillet fra ordførerens partis side, at så har man tænkt sig at fjerne eksempelvis den afgift, vi har lagt på sort transport.
Så kommer der et helt naturligt spørgsmål herfra, nemlig hvor meget billigere en pakke oksekød eller en pakke smør eller 1 l mælk så bliver, hvis Danmarksdemokraterne gør det?
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Tak for det.
Danskerne oplever jo en række prisstigninger i de her år, og derfor er vi også optaget af at gøre det billigere for familien Danmark.
Vi kan jo bare tage SF's skattepolitik.
Hvor meget dyrere bliver det for familien Danmark, hvis man gennemfører SF's skattepolitik?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Det bliver ikke dyrere for de fleste almindelige familier.
Men det er jo rigtigt, at vi ikke vil give topskattelettelser, og vi vil heller ikke give skattelettelser til virksomhedsarvinger.
Vi mener, at det er nogle meget skæve skattelettelser.
Vi vil heller ikke give skattelettelser til ejendomsspekulanterne.
Så der er jo nogle, det vil blive dyrere for, men for den brede gruppe af danskere med helt almindelige indkomster vil det ikke være dyrere at stemme på SF.
Men de penge, som man jo så ikke bruger på at give topskattelettelser eller virksomhedsarvingeskattelettelser, kan man jo så bruge på at investere i noget, som også er vigtigt for familien Danmark, altså i folkeskolen, i et godt plejehjem til ens forældre, som måske er kommet derhen, og i en ordentlig pædagogandel i vores vuggestuer og børnehaver.
Så de penge kan jo bruges på noget andet, som også er vigtigt for danskerne.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Jeg skal bare forstå det rigtigt, for hvis man spørger Finansministeriet om SF's forslag i forhold til skattepolitik, er det jo for den helt almindelige familie i størrelsesordenen 50.000 kr.
SF vil jo rulle personskattereformen tilbage, bare for at nævne ét eksempel.
Det er jo helt almindelige danskere, der går på arbejde hver dag, som nu både i år og næste år skal se frem til en skattelettelse på det at gå på arbejde.
Og der skal jeg bare forstå, at den vil SF så rulle tilbage og dermed sende en skatteregning til helt almindelige danskere.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Der er jo kommet et anonymt spørgsmål fra Finansudvalget til finansministeren, og efterhånden har jeg en mistanke om, at det måske kan være hr. Hans Andersen, der har stillet det, for der bliver henvist til det hele tiden.
Det er ikke SF's politik, som Finansministeriet har regnet på.
Det er noget, som nogle antager måske kunne være SF's politik.
Det svarer til, at jeg sagde: Venstre vil hæve skatterne med 2 mia. kr.; hvor meget koster det for den enkelte dansker?
uden at det er Venstres politik.
Så det, der bliver henvist til, er simpelt hen ikke SF's politik.
SF vil ikke hæve beskæftigelsesfradraget.
Efter at der er fundet 58 mia. kr. i råderummet, står vi jo i en anden økonomisk situation.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Tak for det, og tak for talen.
Pengene vælter ind i statskassen, altså 100 mia. kr. ungefær, både i 2024 og i 2023.
Synes SF ikke, det kunne være hensigtsmæssigt at kanalisere nogle af pengene tilbage til borgerne, sådan at de kunne få en billigere hverdag?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jo, og det prøver jeg faktisk også at sige i min tale: at vi synes, man målrettet skal hjælpe der, hvor de stigende priser har de største konsekvenser, og det har de for dem med de laveste indkomster og for dem, som ikke har fået del i regeringens ret skæve skattelettelser
Det er den studerende, det er pensionisten, og det er også dem uden for arbejde.
Så vi synes, at når man skal prioritere midlerne, og det skal man i politik, så skal vi hjælpe der, hvor man oplever trykket størst for de stigende priser, og det er dem, der ikke har fået del i skattelettelserne indtil videre.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Skal det så forstås sådan, at man rent faktisk godt vil lette skatten for nogle indkomstgrupper?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Ja, det skal forstås sådan, at hvis man skal målrette det, kunne man jo løfte ydelserne for nogle grupper.
Man kunne også kigge på bundfradraget.
Der er også nogle udgifter, som alle har, men som det er afgørende, at man kan betale, især hvis man har en lav indkomst.
Det kunne være medicin eller andet.
Men man kunne kigge på det mere målrettet end bare at smøre skattelettelserne tyndt ud til alle.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-09-09:
SF siger, de er imod ulighedsskabende skattelettelser.
Hvad så med ulighedsskabende afgiftsstigninger?
Der har man jo lagt stemmer til en lang række, som vender den sociale pil nedad og rammer dem, som har mindst i samfundet.
Har man ikke noget imod at lægge stemmer til det?
Det er jo også noget, der skaber ulighed i samfundet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jo, SF's politik er, at der kan være steder, man skal lægge afgifter, bl.a. for at vi får et mere grønt forbrug, og at vi ikke har så mange fossile biler eller gamle oliefyr.
Så kan det være nødvendigt med en afgift.
Men så skal man kompensere dem med de laveste indkomster, så det går hånd i hånd og ikke vender den tunge ende nedad og dem med de laveste indkomster betaler f.eks. den grønne omstilling.
Der har vi tidligere haft bl.a. den grønne check, som var en måde at hjælpe dem med de laveste indkomster på.