runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Tak for spørgsmålet, som jo understreger, at jeg fra starten har været optaget af, hvordan vi sikrede, at de midler, der er afsat i Fonden for blandede byer, netop blev udmøntet, og at det blev sikret, at de gik til at bygge boliger til nogle af dem, der har allermest behov for det.
Fonden for blandede byer består jo af 11 forskellige puljer.
Tre af dem er fuldt udmøntet, en er fuldt disponeret i et tilsagn til kommunerne, og der er også en række af dem, der faktisk er godt i gang med at blive udmøntet.
Men så er der også puljer, f.eks. den her omkring engangstilskud til særlig billige almene familieboliger, hvor der helt åbenlyst er problemer med at få afløb fra midlerne i puljen.
Siden jeg blev minister, har jeg været optaget af at finde en løsning på det.
Der har været et arbejde i gang i Social- og Boligstyrelsen, der står for udmøntningen af midlerne, og de har været i dialog med udvalgte kommuner, som har prøvet at komme til bunds i, hvorfor der har været så begrænset søgning til de her penge.
På baggrund af det arbejder mit ministerie lige nu på justeringer af den her pulje, sådan at pengene kan komme ud at arbejde.
Derudover har der jo generelt været et større problem i de seneste år med at få opført flere almene boliger og dermed også boliger, der er til at betale for helt almindelige mennesker, også nogle af dem med de laveste indkomster.
Det er et centralt emne i det kommende boligpolitiske udspil, som regeringen arbejder på.
Derfor er det også sådan, at jeg selvfølgelig, når vi nu forhåbentlig snart får justeret modellen, vil opfordre kommunerne til at tage opgaven på sig og bruge de muligheder, de har, for at sikre billige almene boliger, særlig nu, hvor mulighederne bliver bedre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-22:
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at der bliver bygget flere af de 2.250 billige boliger, som blev aftalt i aftalen om »Fonden for blandede byer«, og som daværende overborgmester Sofie Hæstorp Andersen i brev af 22. december 2022 til daværende boligminister Pernille Rosenkrantz-Theil påpegede ikke ville blive bygget, fordi tilskuddet var for lille?
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-22:
Der er tre ting.
Punkt 1: Jeg har selv ikke fantasi til at forestille mig, at et barn med infantil autisme ikke får nogen støtte.
Punkt 2: Jeg er ansvarlig for meget, men spørgsmål om en konkret sag i Randers må altså rettes til Randers Kommune, for der har Randers Kommune ansvaret, og skolelederen har ansvaret på den enkelte skole.
Og punkt tre: Jeg vil holde fast i, at det ikke er på baggrund af en diagnose, men på baggrund af behov, vi tildeler støtte.
For ellers er jeg bange for, at vi får en driver ind i lovgivningen i retning af, at det er diagnoserne, som udløser støtten.
Det vil både forsinke den støtte, der gives, og det vil også, synes jeg, være en upræcis pædagogisk tilgang.
Det må være de behov, som børnene har, der er udgangspunktet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-10-22:
Jeg vil sige tak for ministerens opremsning af de forskellige muligheder, man har for at kunne få hjælp i folkeskolen, hvis man har nogle særlige behov.
Men det var nu ikke helt det, mit spørgsmål gik på.
Det gik på nogle diagnoser som f.eks. infantil autisme.
Infantil autisme er en ret vidtgående diagnostisk tilstand, som går væsentligt ud over funktionsevnen, og som ikke betyder, at man vokser sig ud af sit handicap.
Hvis jeg skal sammenligne det med noget, som ministeren tit har talt om, er det ordblindhed.
Der ved ministeren også, at ordblindhed ikke er noget, der forsvinder, så det vil være noget, man altid vil have behov for hjælp til, hver gang man skal i uddannelse, uanset om det er grundskole, ungdomsuddannelse eller efteruddannelse, eller hvad søren det er, vi snakker om.
Derfor synes jeg, det er dybt problematisk, at vi kan se gang på gang – ikke i få tilfælde, men gang på gang – at børn sendes i skole uden den fornødne støtte, som man faktisk har vurderet var nødvendig, da de var i børnehavealderen.
Det er derfor, jeg spørger ministeren, for ministeren, børneministeren, må være den ansvarlige på det her område og stille sig på de her børns side og sige: Næh, det kan ikke passe, at man kan sidde ude i den lokale kommune, ja, sågar ude på den lokale skole, og så sige, at man i dag ikke vurderer, at et barn med infantil autisme eller en anden diagnose gør sig værdig til nogen form for støtte eller hjælp i folkeskolen.
Et eksempel er også fra Randers Kommune, hvor man har taget en budgetbeslutning, og hvor man valgte at sende et meget, meget ramt barn, der havde fået massiv støtte i børnehaven, i skole uden nogen former for støtte på trods af en infantil autisme-diagnose .
Kan ministeren ikke godt se, at der er behov for, at vi får strammet op på praksis og stiller os tidligere og stærkere på børnenes side, så de får den hjælp, som ministeren opremsede at man faktisk kunne få?
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo altid trist at høre eller læse om børn, der ikke får den støtte, som der er behov for, særlig fordi reglerne er ret klare på det her punkt, og det er og bliver et kommunalt ansvar at efterleve de regler.
Folkeskolen skal tilgodese alle børns læring og udvikling, og det betyder, at børn, der har behov for støtte i undervisningen, skal have den.
Men en diagnose leder ikke automatisk til hjælp og støtte.
Behovet skal jo være der.
Sådan er reglerne i dag, og sådan synes jeg også det bør være.
Den form for støtte, som gives i en børnehave, foregår som udgangspunkt som en integreret del af dagtilbuddet, f.eks. i form af en støttepædagog, og det kan minde om tolærerordninger i folkeskolen.
Hvis børn modtager individuel specialpædagogisk bistand i børnehaven efter de regler, altså efter folkeskolens regler, skal PPR komme med forslag om eventuel specialpædagogisk bistand til barnet i børnehaveklassen.
Det kan f.eks. vedrøre støtte som tale- og hørepædagogisk bistand.
Når barnet kommer i folkeskole, er det i dag sådan, at elever i udgangspunktet skal undervises og modtage den nødvendige støtte i en almen klasse, altså som en del af klassens fællesskab.
Skolelederen, lærerne og pædagogerne på skolen har ansvaret for at tilrettelægge undervisningen, så alle elever udvikler sig fagligt, og at de trives.
Det kan være ved holddannelse eller ved tovoksenordningen eller på en anden fagligt støttende måde.
Hvis et barn har brug for særlig støtte, skal det tilbydes specialundervisning, og gerne som en del af den almindelige undervisning.
Henvisning til specialundervisning skal altid ske på baggrund af en PPV, det, vi kalder en pædagogisk-psykologisk vurdering, og efter samråd med eleven og forældrene.
Forældrene og eleverne kan også selv anmode om sådan en vurdering, hvis de mener, der er behov for specialundervisning.
Beslutningen om, hvorvidt en elev skal tildeles støtte i undervisningen, skal altså bero på en faglig vurdering af den enkelte elevs behov, også selv om barnet har fået støtte i børnehaven, bl.a. fordi skolen er en helt ny ramme, en helt ny kontekst for barnet.
Mange tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-10-22:
Mener ministeren, at det er rimelig praksis, at børn med diagnoser som infantil autisme, der har haft tilkendt hjælp og støtte i børnehaven, ikke har støttetimer med videre over i folkeskolen?
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-22:
Jeg er faktisk meget enig i det første, som hr. Sigurd Agersnap siger, nemlig at jeg ikke kun har ansvar for, at paragrafferne ser pæne ud, men også, at virkeligheden ser pæn ud.
Og jeg vil godt forfølge det her videre, for jeg synes, det er relevant.
Man kunne måske også godt forestille sig, at der hist og pist, når sfo'en bliver en time længere og skoledagen bliver en time kortere, går noget lost in translation, herunder noget specialpædagogisk støtte.
Men vi kan heller ikke blot lægge en undersøgelse fra pædagogernes fagblad til grund, for jeg har endnu til gode at se, at der er nogle pædagoger, der i en undersøgelse argumenterer for, at der skal bruges færre pædagoger, færre timer og færre ressourcer på pædagogiske indsatser.
Så det må trods alt fortsat være en individuel vurdering foretaget i kommunen.
Men jeg medgiver, at de tal, der er i den her artikel, er nok til, at man lige bør stikke fingeren i jorden og sikre sig, at vi i det her skoleår, hvor skoledagen bliver kortere, ikke taber noget undervejs.
Beklager mit engelsk.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-10-22:
Så vidt er vi enige.
Problemet er bare, at praksis er anderledes.
Men når vi så har diagnoser, når vi har fundet ud af, hvad det her barns støttebehov er, når vi har fundet ud af, hvad det er, barnet har svært ved, hvorfor er det så, at man gentagne gange – og det er ikke kun en enkelt sag i Randers Kommune, og det kan man også se, hvis man bare ser den her dokumentar, der lige har været tilsendt, og ministeren har også snakket med gruppen af forældre – kan se det rundt i hele landet.
Det her foregår i hele landet.
Der mener jeg, at ministeren for børn og undervisning må være den ansvarlige for den her praksis, som tilsyneladende glider helt vilde steder hen med store stigninger i både skolevægring og tabt arbejdsfortjeneste.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-22:
Da vi lavede den aftale tilbage i 2021, var der ca. 6.000 hjemløse.
Det, der så er sket siden, er jo, at der er kommet den her asociale kontanthjælpsreform, som jo reducerer indkomsterne for mange på overførselsindkomster.
Der er jo mange blandt dem, som ikke bare kan gå ud at finde et arbejde, der måske kan give de der 5.000 kr. i indtægt, som er en mulighed, hvis der er nogen, der kan det.
Men der er jo rigtig mange førtidspensionister, som helt sikkert ikke har den mulighed, og som nu står over for, at deres indtægter bliver væsentligt reduceret.
Dermed er det svært at få et budget til at hænge sammen, så man kan betale sin husleje.
Så jeg ser ind i noget her, hvor det er, som om vinteren er startet et halvt år før tid med den her kontanthjælpsreform, der har været gældende siden i sommer.
Jeg synes, at det er et kæmpeproblem, man lægger oveni de problemer, der er i forvejen.
Jeg synes, at ministeren udelukkende snakkede om de eksisterende ordninger i den værktøjskasse, som vi allerede har.
Nu kommer der så problemer oveni, i og med at der er så mange med lave indtægter, på overførselsindkomster, som får reduceret deres indtægter, og som ikke har mulighed for at gå ud at søge de der jobs.
Så ministeren kan ikke bare komme med det der svar om, at de kan gå ud og få et job og tjene 5.000 kr., for hvad med dem, som ikke kan tjene de 5.000 kr., og som står over for, at deres indtægtsgrundlag på overførselsindkomst er blevet væsentligt forringet.
Jeg tror simpelt hen, at det her er et spørgsmål om, at der kan være rigtig mange, som bliver hjemløse som konsekvens af kontanthjælpsreformen.
Jeg har også noteret mig, at der er et enkelt parti i Folketinget, som er begyndt at finde ud af, hvad det er for en aftale, de er gået med i – men det er jo for sent, når nu dem med de laveste indtægter allerede er blevet ramt.
Så hvad vil ministeren gøre for at rette op på det her og hjælpe de mennesker, som ikke kan gå ud og få den ekstra indtægt, som der er mulighed for i kontanthjælpsreformen, men kun har en reduceret indtægt?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-22:
Jeg tror, at lovgivningen mangler at lægge et ekstra tryk på, at nu har sfo'en fået en større betydning og en længere dag, og det gør jo, at mange kommuner skal til at tænke på det på en anden måde og sige, at sfo'en ikke er et kortere tilbud, som ligger i udkanten af skoledagen, og hvor børnene kan klare mere, og hvis de ikke kan, kan de også gå hjem lidt før.
Nu er sfo'en en integreret del af det at være en del af et helt børneliv.
Og der synes jeg bare, at ministeren jo ikke kun har ansvar for lovens ord, som den står; ministeren har jo også et ansvar for, hvordan det udleves i praksis, og når så mange pædagoger ser, at det ikke rækker, så må man jo gøre noget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Tak for ordet.
Så længe vi i Danmark har mennesker, som er henvist til enten at sove på gaden, eller som lever i andre former for hjemløshed som f.eks. sofaersovere, så er der brug for flere billige, betalbare boliger.
At der generelt er betalbare boliger i vores byer, er afgørende for, at vi kan sikre byer for alle og sammenhængskraften i vores samfund.
Og at der er boliger til folk med sociale udfordringer, er jo afgørende for, at vi kan forebygge hjemløshed.
Det er også derfor, at jeg som minister arbejder på, hvordan vi kan få større afløb af de 900 mio. kr., der i sin tid blev øremærket nybyggeri til særlig billige boliger.
Men når det er sagt, kan alt heller ikke løses ved nybyggeri alene.
Kommunerne bliver også nødt til at kigge ned i deres værktøjskasse i forhold til andre indsatser.
I »Fonden for blandede byer«, som Enhedslisten jo var med til at indgå aftale om, var der en anden pulje på 150 mio. kr. til midlertidig huslejetilskud til at sikre en husleje, som kan betales af boligsøgende med et akut boligbehov.
Den pulje er fuldt udmøntet fra ministeriets side i tilsagn til kommunerne.
Formålet var jo at give kommuner og boligorganisationer ekstra støttemuligheder for at fremme boligbyggeriet, men det er også sådan i dag, at kommunerne allerede har en kommunal anvisningsret til mindst hver fjerde ledige almene familiebolig.
Jeg vil bare sige, at når vi gennemgår listerne over de aftaler, der er indgået rundtomkring i kommunerne, så er det altså sådan, at kommunalbestyrelserne i gennemsnit anviser ca. 10 pct. af de billigste boliger til boligsøgende med påtrængende boligsociale behov; men mange steder er andelen meget lavere, selv om der rent faktisk er ledige boliger – også ledige boliger, der er til at betale.
Så der er altså også et uudnyttet potentiale i de eksisterende billige boliger, som jeg mener kommunerne i højere grad kan anvende.
Derfor vil jeg selvfølgelig også opfordre kommunerne til at bruge anvisnings- og udlejningsaftaler mere strategisk, så de får de rette boliger stillet til rådighed for de allermest udsatte borgere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-22:
Mener ministeren, at behovet for billige boliger er steget, siden aftalen om »Fonden for blandede byer« blev indgået i 2021, og hvad vil ministeren i givet fald gøre ved problemet?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Regeringen skal jo nok komme med sit boligpolitiske udspil, og jeg skal være den første til at orientere hr. Søren Egge Rasmussen, så snart jeg kan sige, at der er noget på vej.
Men det er jo også sådan, at når man forhandler og taler om boligpolitik, så er det jo andet og mere end de udfordringer, vi ser i de større byer.
Alt for mange mennesker, også uden for vores byer, og også mennesker, der har svært ved at betale huslejen, står med udfordringer i forhold til dårlige boliger eller har svært ved at få et lån uden for de større byer.
Derfor er jeg helt enig i, at Fonden for blandede byer er ét sted, vi skal rette vores blik hen, når det kommer til at løse problemstillingerne, men der er også andre problemstillinger, som regeringen arbejder med i sit boligpolitiske udspil.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-22:
Jamen vi befinder os jo ikke i en tidsmaskine; vi befinder os i Folketinget, hvor vi kan tage politiske beslutninger, og hvor vi kan følge op på aftaler.
Jeg synes, det her bærer præg af, at vi nu har haft en flertalsregering i 3 år, som ikke har en boligpolitik, og som ikke har formået at følge op den, synes jeg, gode boligaftale, vi lavede tilbage i 2021.
Ja, det er korrekt, at vi ikke har det flertal, som vi havde dengang, men jeg synes, det er for ringe.
Jeg godt tænke mig at høre, om det her boligudspil, som der bliver snakket så meget om, er et boligudspil, som regeringen kommer med inden kommunalvalget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Nogle gange kan man jo føle, at man nærmest er en del af en form for tidsmaskine, hvor overborgmesteren har skrevet til ministeren.
Det, der er det helt overvejende ønske fra regeringens side, er, at vi får tilvejebragt de billige boliger, der sikrer, at også mennesker med lav indkomst har mulighed for at få et hjem, et hjem, de kan kalde deres eget, og jeg vil fortsat lægge mig i selen for det.
Jeg kan sige, at der også er en anden pulje, som er fuldt udmøntet til kommunerne, og hvor kommunerne fortsat kan støtte huslejenedsættelse i eksisterende boliger frem mod udgangen af det her år, og jeg vil gerne opfordre til, at kommunerne sørger for, at de penge kommer ud at arbejde for nogle af dem, der har de allerlaveste indkomster, så vi kan sikre housing first.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-22:
Okay, det er nyt for mig, men det kan jeg blive klogere på senere.
I forhold til mit spørgsmål vil jeg sige, at man kan få lyst til at spørge, hvorfor der ikke er sket noget endnu.
Så jeg vil gerne spørge ministeren om det, som ministeren selv pegede på, da ministeren var i kommunen og f.eks. foreslog det her med at hæve tilskuddet – bliver det så en del af løsningen?
Eller hvilke konkrete forslag kommer der ellers, som vi kan give videre til dem, der konkret har brug for et svar, og hvornår går vi i gang?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Mandag brugte jeg halvanden time i selskab med Hus Forbi-sælgere fra hele Danmark, inklusive nogle af dem, der er til stede her i salen i dag, på lige præcis at drøfte bl.a. det her boligspørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at i takt med at man både laver klimasikring af eksisterende boliger, som så i nogle tilfælde bliver dyrere, og man i andre tilfælde ikke er hurtig nok til at opføre de boliger, der skal være betalbare, ja, så er det jo, at vi ser flere mennesker, der ikke kan betale en bolig.
Fra starten af, og siden jeg trådte ind ad døren, har jeg sat et arbejde i gang for at finde ud af, hvorfor den her pulje og de her midler, der ligger i Fonden for blandede byer, ikke i tilstrækkelig grad blev udmøntet af de kommuner, som vi havde håbet på skulle opføre de her boliger.
Derfor kan jeg også sige, at det kommer til at indgå i et kommende boligpolitisk udspil fra regeringen, at vi kigger på Fonden for blandede byer for os at sikre, at det bliver iværksat at lave billige, betalbare boliger.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-22:
Tak, formand.
Men konsekvensen lige nu er jo, at vi mangler de billige boliger.
Derfor må jeg indrømme, at det kommer til at lyde, som om det er, fordi regeringen ikke kan blive enige, at der bliver refereret til, at der ikke er et flertal bag den her aftale længere.
For mig er det helt ligegyldigt, hvad aftalen hedder; for mig er det vigtigt, at der er boliger, som folk kan flytte ind i.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Men som jeg sagde før, består Fonden for blandede byer af 11 puljer, og nu er jeg jo også minister for hele landet, og derfor har det været vigtigt for mig at følge op både i forhold til at sikre betalbare boliger for nogle af de allermest udsatte og at sikre mig, at de her 900 mio. kr. får ben at gå på.
Det er vi desværre ikke lykkedes godt nok med, selv om vi har motiveret og talt med kommunerne.
Jeg vil sige, at vi også har været i dialog om den anden pulje, der jo også er, hvor pengene til gengæld er blevet revet væk.
De 150 mio. kr., der skal bruges mere generelt til huslejenedsættelse i eksisterende boliger, er fuldt ud udmøntet og forhåbentlig i gang med at blive til virkelighed ude i kommunerne.
Det er jeg meget optaget af, og det er regeringen også.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-22:
Jamen det der boligpolitiske udspil, som er nævnt i regeringsgrundlaget, har jeg hørt om flere gange, og nu er der så gået 3 år, uden at man har prioriteret den boligpolitik.
Det er jo korrekt, når ministeren siger, at der ikke er det flertal, som vi havde, da vi lavede aftalen, men vi har jo en flertalsregering.
Er det her så et tegn på, at flertalsregeringen ikke prioriterer boliger til de hjemløse?
Altså, det ville komme lidt bag på mig, for jeg tror sådan set, at de to andre tre regeringspartier også godt kan se rimeligheden i, at vi skaffer nogle billige boliger til de hjemløse.
Er det uenighed i regeringen, der er grunden til, at man ikke er kommet videre med en løsning?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-22:
Som ordføreren sikkert er bekendt med, er der jo i dag ikke det samme flertal bag Fonden for blandede byer, som der var, da aftalen blev indgået i sin tid.
Og den til enhver tid siddende regering skal selvfølgelig finde et flertal.
Det er jeg nu helt overbevist om at vi godt vil kunne finde på det her område isoleret set.
Men Fonden for blandede byer er jo andet og mere end indsatser for at sikre billige betalbare boliger til de allermest udsatte.
Den handler også om puljer til at opføre almene boliger på vores øer, og den handler om en lang række andre indsatser, som vi også har fulgt op på.
Det er sådan, at i det øjeblik, jeg trådte ind i ministeriet, bad jeg om at få et overblik over, hvordan det går med at få afløb fra puljen, og jeg bad om at få sat et arbejde i gang.
Det er klart, at kommunerne skulle have tid til at orientere sig i de her puljer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-22:
Jeg hører her, at der er noget på vej, der justerer modellen.
Altså, det må jo være ret enkelt.
Når nu den daværende overborgmester påpegede, at man skulle hæve tilskuddet fra 400.000 kr. til 763.000 kr. pr. bolig, må det være relativt nemt at gå til det og få nogle embedsmænd til at kigge på, om det er løsningen.
Jeg er godt klar over, at så får man kun cirka halvt så mange boliger.
Det var én løsning.
En anden løsning kunne jo være, at man opprioriterede andre af de punkter, som vi har i aftalen.
Der er f.eks. et, hvor man laver en midlertidig huslejenedsættelse, så man kommer ned på de 3.500 kr.
Det giver ikke flere boliger samlet set, men det giver sådan set flere billige boliger.
Jeg er skuffet over, at man ikke, når man nu har sådan et kendt problem, gør mere ved det.
For det var jo en ændret strategi, der blev fastlagt, da vi lavede den aftale i 2021.
Og man kan jo ikke komme i gang med det for alvor, hvis ikke man har nogle billige boliger til at gennemføre sin politik med.
Så derfor synes jeg, det er skuffende, at Socialdemokratiet ikke er nået længere, når nu problemet har været så velbeskrevet, helt siden den nuværende boligminister var overborgmester.
Det er lidt skuffende, at den der justerede model er noget, der kommer lige om lidt, for vi er jo en situation, hvor der er endnu flere, som har svært ved at betale deres husleje.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvorfor det her skal gå så langsomt.
Kunne det ikke være noget, som man kunne have gennemført hurtigere og have indkaldt til en drøftelse af?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-10-22:
Nu var spørgeren i gang med at kalde Socialdemokratiet for skingre før, og jeg ved ikke, om det er min nordjyske accent, der virker skinger på spørgeren, men jeg synes måske, at det, som spørgeren selv svang sig op i dér, måske er derhenad.
Rolig nu!
Jeg er som skatteminister faktisk rigtig glad for, at vi i en tid, hvor f.eks. smør og mælk bliver meget dyrere og rigtig mange danskere oplever, at det er dyrt at være nede at handle ind, både i år, men også pr. 1. januar næste år kan sige til danskerne, især dem, der har mindst, at nu er der faktisk flere penge på kontoen, fordi vi letter skatten – kombineret med nogle gode overenskomster og kombineret med andre ting.
Det synes jeg er den rigtige vej at gå lige nu, og der er social balance i det, vi gør nu.
Vi er meget åbne omkring, hvad vi gør.
Derfor er det også rigtig afgørende for mig at stå rank i, at vi gik til valg på at lette skatten.
Socialdemokratiet gik til valg på, at den først tjente krone, altså den i bunden, skulle man have lov at beholde mere af selv, og det har vi gennemført i den her valgperiode – ligesom vi i øvrigt også har gennemført et lønløft, der gør, at nogle af de offentligt ansatte har flere penge mellem hænderne, og ligesom vi også f.eks. har givet skattelettelser til den enlige forsørger.
Det synes jeg i øvrigt også at det, der rammer her 1. januar, er.