Karsten Lauritzen (V), 2017-05-19:
Som formanden nu har redegjort for, sambehandler vi tre beslutningsforslag vedrørende flere ressourcer til SKAT og SKATs indsatsområde.
De første to beslutningsforslag er fremsat af Enhedslisten og SF, og som overskrifterne lyder, lægger de op til at ansætte 1.000 ekstra årsværk til SKATs kontrolarbejde samt annullere planlagte besparelser i SKAT.
Det tredje beslutningsforslag, som vi nu skal til at behandle, er fremsat af Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, og partierne foreslår, at regeringen indkalder til politiske drøftelser med henblik på at tilføre ressourcer til SKATs indsatsområde for at øge kontrolindsatsen.
Det er også derfor, regeringen har valgt, i øvrigt sammen med nogle af de partier, der har fremsat de her beslutningsforslag, at investere mange milliarder i at genopbygge skattevæsnet, som den første regering i mange år.
Vi har altså vendt den udvikling, der har været under skiftende regeringer og en perlerække af skatteministre, og nu investerer vi i SKAT.
Det blev jo besluttet på finansloven for i år, og derfor er vi også, som jeg allerede har sagt gentagne gange, positivt indstillet over for at drøfte, hvordan man afsætter flere ressourcer til SKAT, hvis der skulle være et behov for det, og ja, der er områder, hvor der er behov for det.
Men en grundlæggende forudsætning for at bruge flere penge på skattevæsenet er jo, at man finder finansiering til det.
Det er et synspunkt, som sådan er let at kommunikere og let at tage imod og forstå, når man sidder hjemme foran fjernsynsskærmene, altså at hvis vi ansætter det her antal medabejdere, løser vi alle problemerne.
Men virkeligheden er lidt anderledes, og det kan godt være lidt kedeligt forstået på den måde, at jeg ikke er sikker på, at 1.000 lige er det rigtige antal.
Der er der også et fagligt skøn at tage hensyn til.
Noget andet er, at man ikke bare kan ansætte 1.000.
Det skal være nogen, der har de rette faglige kvalifikationer, og når man så har fundet dem, skal de læres op, og det gør man heller ikke helt uden problemer.
Så jeg synes, man skylder at tage nogle andre hensyn i betragtning end blot det her politiske ønske om at ville bruge flere penge og så nævne et beløb eller et antal ansatte.
Nå, men mit budskab er, at de tre beslutningsforslag sparker en åben dør ind hos regeringen, og vi har allerede tilført både ganske mange medarbejdere og ressourcer til skattevæsnet.
Det er min opfattelse, at vi kommer til at gøre mere, hvis der er behov for det, og ja, det er der på en række områder.
I forhold til de konkrete beslutningsforslag har vi så B 97 om ansættelse af 1.000 ekstra årsværk til kontrolarbejdet i SKAT, og Enhedslisten og SF foreslår altså, at regeringen skal fremlægge en plan for at ansætte 1.000 ekstra årsværk til det.
Regeringen er, som jeg nu har nævnt flere gange, positive over for at styrke skattevæsnet, men vi er ikke enige i, at traditionel efterkontrol altid er det mest effektive redskab til at sikre regelefterlevelse, og at folk betaler den skat, de skal.
Ofte vil det være sådan, at vejledning, regelforenkling og digitale løsninger, der virker, vil være mere effektive metoder til at sikre korrekt skattebetaling end traditionel efterkontrol.
Det er nødvendigt at se på SKATs indsats som en helhed, for på den måde vil man kunne styrke det samlede kontrolmiljø og nedbringe skattegabet, uden at det nødvendigvis betyder, at det lige præcis er efterkontrollen, der skal øges.
Det kan godt være, at vi skal øge efterkontrollen, men man skal i hvert fald også huske på de andre elementer.
Og i en række tilfælde vil det være mere effektivt at gå den vej frem for traditionel efterkontrol.
Regeringen finder derfor ikke, at der skal afsættes 1.000 ekstra årsværk til SKATs traditionelle kontrolarbejde, og regeringen kan på den baggrund ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Så er der B 104, som handler om annullering af planlagte besparelser i SKAT.
Enhedslisten og SF ønsker med beslutningsforslaget, at regeringen annullerer alle planlagte besparelser i SKAT fra 2018 og frem.
Som jeg tidligere har nævnt, vil regeringen gerne drøfte, om der skal afsættes flere ressourcer til skattevæsenet.
De planlagte besparelser i SKAT, hvis man kan kalde dem det, er bl.a. udtryk for, at en række midlertidige bevillinger på finansloven til konkrete områder og indsatser udløber.
Det gør sig gældende for Skatteministeriet så vel som inden for politiet og forsvaret og en lang række andre områder, at der er nogle bevillinger, der løber i en årrække, og så udløber de.
Det betyder ikke, at pengene forsvinder, men blot at der skal træffes en ny politisk beslutning om, om de skal være fortsætte, eller om de skal være større eller mindre.
Derfor betragter regeringen spørgsmålet på den måde, at vi løbende foretager konkrete vurderinger af, om den pågældende bevilling på det område, som bevillingen vedrører, skal forlænges, i stedet for at der gennemføres en generel forlængelse uden konkret stillingtagen.
Skattevæsenet er blevet tilført mange flere ressourcer, der er kommet mange flere ansatte, og det tror jeg der kommer til at være i mange år.
Men det er mit ønske, at vi driver et så effektivt skattevæsen som muligt og bruger så få skattekroner på at drive det som muligt.
For som politiker vil jeg egentlig hellere bruge penge på ældrepleje eller sundhed i stedet for at bruge penge på en masse ansatte i skattevæsenet.
Men det er under forudsætning af, at tingene virker og fungerer, og at it understøtter arbejdsprocesserne.
Derfor håber jeg da, at vi på et tidspunkt kan bruge færre penge på skattevæsenet, men det tidspunkt tror jeg ligger mange år ud i fremtiden.
For den her regering er det ikke et mål i sig selv at have et bestemt antal skattemedarbejdere.
Det er heller ikke et mål i sig selv for den her regering at have et bestemt antal politibetjente.
Det er et mål for regeringen at have et skattevæsen, der fungerer, og der må vi bruge det antal medarbejdere, der er behov for, ligesom det er et mål for regeringen, at vi på retsområdet har et politi, der fungerer.
Jeg vil også sige, at vi så sent som i indeværende uge har prioriteret at bruge 25 mio. kr. årligt de næste 4 år, det er 100 mio. kr. i alt, til at styrke bekæmpelsen af international skatteunddragelse.
Det har vi gjort sammen med alle Folketingets partier i aftalen om at styrke indsatsen mod international skatteunddragelse.
Det er jeg glad og stolt over.
Det er blevet gjort løbende, fordi der var et behov for det.
Regeringen finder derfor ikke, at Enhedslisten og SF's forslag om annullering af alle bevillingsfald i SKAT er den rigtige måde at gå til opgaven med at genopbygge skattevæsenet på.
Så er der også B 99, som handler om indkaldelse til politisk drøftelse vedrørende flere ressourcer til SKATs indsatsområder.
Det er Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, der foreslår, at regeringen skal indkalde til politiske drøftelser om flere ressourcer for at styrke kontrolindsatsen.
Og hvis der skal afsættes flere ressourcer til SKATs indsatsområde, så kræver det, hvad jeg også var inde på i min indledning, at der findes noget finansiering.
Det er ikke umuligt, og jeg tror godt, det kan lade sig gøre, men det kræver det altså.
Derfor giver det set fra regeringens synspunkt bedst mening at drøfte den samlede politiske prioritering af de offentlige midler i regi af finanslovsforhandlingerne.
Det er der, man har et politisk råderum og kan lave budgetforbedringer og kan finde finansiering.
Vi tager også gerne drøftelsen løbende, men den store drøftelse skal man tage der, hvor politikerne fordeler de midler, der er til rådighed på finansloven for de kommende år.
Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti begrunder forslaget med, at indsatsområdet ikke fik tilført midler i aftalen om et nyt skattevæsen, og at de, der i dag svindler, bruger metoder, der er mere aggressive og mere internationale og mere komplekse end tidligere.
Til det vil jeg sige, at regeringen er enig i, at metoderne for skattesvindel bliver stadig mere avancerede, og at der derfor løbende vil være behov for at se på SKATs ressourcer til kontrolindsatsen.
I forhold til traditionel efterkontrol er det dog vigtigt at huske på, at vejledning, regelforenkling og digitale løsninger, der virker, i en lang række tilfælde som sagt i første omgang vil være mere effektive redskaber til at sikre korrekt skattebetaling.
Det er en pointe, som vi skal tage med i drøftelsen af, hvordan flere ressourcer til skattevæsenet anvendes mest effektivt.
På den måde sikrer vi også, at eventuelle investeringer er velovervejede og fremtidssikrede.
Derudover vil jeg gerne holde fast i, at det er regeringens holdning, at vi som politikere generelt skal være varsomme med at detailstyre ressourcer til specifikke områder.
Det er SKATs ledelsesansvar at prioritere deres ressourcer bedst muligt inden for den politisk fastsatte ramme.
Hvad den politisk fastsatte ramme er, drøfter vi gerne, og vi indkalder også gerne til forhandlinger, som der bliver opfordret til i det her beslutningsforslag, altså at se på initiativer, der kan styrke SKAT og også SKATs indsatsområde, og om der skal flere mennesker til den her kontrol og indsatsdel.
Derfor skal jeg meddele, at regeringen kan tilslutte sig det, som Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti foreslår i det sidste beslutningsforslag.