runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Altså, det her har jo ikke noget med religionsfrihed at gøre.
De kan jo tro, hvad de vil.
De kan da bede til alle de guder, de vil – vi gider bare ikke se på det, og den danske stat skal ikke sanktionere det.
Det er jo det, som det her handler om.
Jeg må sige, at en ting er Socialdemokratiets holdning – det er jo et parti, der historisk har svigtet – men at Venstre med hele sin grundtvigianske og folkeoplysningsmæssige tilgang til Danmark, men jo også til troen, hvor man netop betoner det indre og ikke det ydre, ikke kan være mere opbakkende i forhold til noget så selvfølgeligt som at sige, at hvis du er ansat af det kommunale, regionale eller statslige Danmark, skal du ikke bære det islamiske hovedtørklæde, overrasker mig og ærgrer mig.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-03:
Som sagt har det nye styresignal fra Skatteforvaltningen skabt ret meget frygt hos ejere af småskalalandbrug derude, fordi de ikke nødvendigvis kan anerkendes som landbrugsejendomme, fordi de ikke ligner de store konventionelle bedrifter, som lovgivningen og støttemulighederne langt hen ad vejen er bygget op omkring.
Så hvad vil ministeren gøre for at sikre, at småskalalandbrug bevares og ikke kvæles af de nye ejendomsvurderinger?
Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
Som sagt er det jo skatteministeren, der skal konkludere på, hvordan skattespørgsmålet ser ud.
Jeg er også optaget af, at vi har et differentieret landbrug fremadrettet.
Der skal være plads til både de store og de mindre.
Derfor har vi fra regeringens side annonceret – hvilket spørgeren sikkert også er helt bevidst om – at vi igen kigger på, hvordan vurderingsspørgsmålet ser ud.
Men mere konkret er det altså skatteministeren, som spørgeren skal henvende sig til.
Jeg håndterer Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeris område, og det er jeg sådan set glad for og stolt over.
Lars Aagaard (M), 2023-05-03:
Beslutningen om at flytte det overordnede ansvar for udarbejdelsen af klimastatus og -fremskrivning fra Energistyrelsen til departementet er en administrativ beslutning.
Jeg er blevet orienteret om beslutningen, jeg er blevet orienteret om udmeldingen, og jeg har taget begge dele til efterretning.
Jeg har selvfølgelig ikke involveret mig i, hvor en konkret arbejdsopgave udføres, eller hvor den udføres bedst.
Jeg er af departementschefen blevet orienteret om, at beslutningen om overflytning beror på en længere dialog mellem direktionen i departementet og direktionen i Energistyrelsen.
Min departementschef sendte inden weekenden et orienteringsbrev til ordføreren om de faglige bevæggrunde bag overflytningen, og jeg har desuden bedt ministeriet om at udarbejde en redegørelse for beslutningen.
Denne redegørelse skulle være sendt til Folketinget dags dato.
Som minister vil jeg gerne understrege, at jeg synes, ligesom spørgeren, at det er afgørende, at embedsværket i alle henseender giver en faglig rådgivning med den dertilhørende armslængde til det politiske niveau.
Departementet udfører dagligt en lang række faglige vurderinger og analyser med armslængde til det politiske niveau.
Der vil således også fremover være præcis den samme armslængde til det politiske niveau, transparens og faglighed i udarbejdelsen af klimastatus og -fremskrivning, som der har været indtil nu.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Tak for svaret, og tak for, at ministeren også er bekymret for de her ting.
Det kan jo så undre, at der er brug for en redegørelse, hvis ministeren ikke ser, at der er et rigtig stort problem i det.
Ja, jeg har forstået, at det er departementschefen, der har besluttet det her, men nu spørger jeg også i det her spørgsmål mere til ministerens holdning og vurdering.
Et delelement i det kunne også være at sige: Er det en god praksis, at vi flytter den her type af meget vigtige klimaopgørelser til noget, vi jo ved er et mere politiseret departement?
For det skal det jo være for at servicere ministeren.
Så det er et todelt spørgsmål: Hvorfor er der så brug for en redegørelse, hvis der ikke er noget problem?
Så er der også noget mere holdningsbaseret: Hvordan ønskede ministeren at det ideelt set skulle være?
Lars Aagaard (M), 2023-05-03:
Jeg vil gerne understrege, at vi i Danmark ikke har politiske embedsmænd.
Det har vi heller ikke i departementet.
Jeg har én særlig rådgiver.
Alle medarbejdere i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet er underlagt samme krav til faglighed som resten af embedsværket i Danmark.
Det omfatter alle medarbejderne i Energistyrelsen og medarbejderne i ministeriets departement.
Fagligheden står beskrevet i Kodex VII, som angiver de pligter, embedsmænd har i relation til rådgivning af regeringen og dens ministre.
Kravene til beregninger og analyser, der laves i departementet, vil således være de samme som til dem, der laves i Energistyrelsen, herunder at man er transparent om, hvordan man regner, så omverdenen kan udfordre det.
Når jeg har lavet en redegørelse, er det såmænd, fordi der er nogle i Folketinget, der har bedt mig om det, og da jeg er demokrat, gør jeg mit yderste for at leve op til det, når Folketinget beder om transparens og gennemsigtighed, og at svare på det.
Nu bliver jeg simpelt hen helt forvirret.
Opfordrer du mig til, at jeg skal gribe ind i, hvordan min departementschef organiserer det faglige kontor?
Det er jo det, der ligger implicit i dit spørgsmål.
Det tager jeg afstand fra.
Det gør jeg ikke.
Det er en administrativ beslutning, og jeg har tillid til, at embedsmændene på Slotsholmen og generelt i mit ministerium arbejder på et fagligt, sagligt grundlag under de samme kodeksregler.
Det er ikke afgørende her, om man er ansat i et departement eller i en styrelse.
Men spørgsmålet, må jeg sige, vendte lige pludselig fortegnet om og inviterede til politisk intervention på et niveau, som jeg ikke går ind for.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Det var det ikke en opfordring til.
Det var en opfordring til at overveje, hvorvidt ministeriet skal træffe deres egne beslutninger, i forhold til hvad det er for nogle faglige grunde, der ligger til grund for den klimapolitik, vi laver.
Jeg mener reelt, at vi skal være bekymret for det faglige grundlag for klimapolitikken i Danmark.
Det er det, der er min bekymring, og så var det egentlig bare for at høre, om ministeren har den samme bekymring.
Hvis der sker en politisering af det faglige grundlag, mener jeg også, at det er noget, som vi som Folketing og måske ministeren kunne interessere sig for.
Lars Aagaard (M), 2023-05-03:
Spørgeren lægger til grund, at fordi der oprettes et fagligt kontor i et departement, sker der en politisering.
Det kan jeg bare ikke genkende.
Finansministeriet har et kontor, der udarbejder de mellemfristede finansierings- og holdbarhedsvurderinger, og Skatteministeriet har et kontor i departementet, der laver fremskrivninger på provenu.
Så man kunne jo også i sit stille sind overveje, om det her ikke var en styrkelse af den tværgående ministerielle koordinering af klimafremskrivninger, at det bliver placeret i departementet i stedet for styrelsen.
Jeg forstår i hvert fald, at det er det, der har været min departementschefs intention.
Ja, det er et grundvilkår for et velfungerende demokrati, at de metoder, antagelser og forudsætninger, der ligger til grund for beregninger bag politiske beslutninger, lægges åbent frem og diskuteres.
Det er netop derfor, at der allerede har været stor åbenhed omkring beregningerne til lovforslaget, der følger op på »Klimaplan for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi« fra juni 2020.
Den 9. februar blev forligskredsen forelagt den samlede udbudsmodel.
Her gennemgik ministeriets embedsmænd lovforslaget, udbudsmodellen samt de centrale antagelser, effektvurderinger og de samlede økonomiske konsekvenser.
4 dage senere, den 30. februar, blev der udsendt otte notitser med uddybning af flere elementer i lovforslaget, heriblandt en tresiders notits med uddybning af konsekvensvurderingerne af lovforslaget.
Den 20. marts blev der fulgt op med en firsiders følsomhedsanalyse, der nærmere beskriver beregningsforudsætningerne.
Alt i alt er der nu udsendt 25 notitser og svar på spørgsmål i forligskredsen.
Den 23. februar blev der afholdt teknisk gennemgang; den 24. februar blev der afholdt teknisk gennemgang for forligskredsen.
Og embedsmænd stod ved begge møder til rådighed for spørgsmål, bl.a. om beregningsforudsætningerne.
På forligskredsmødet den 11. april blev høringssvarene gennemgået.
Den 19. april blev der endnu en gang afholdt en teknisk gennemgang – denne gang for Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget.
Endelig er der oversendt svar på fem udvalgsspørgsmål fra spørgeren angående lovforslagets konsekvenser.
Jeg kan derfor med ro i maven sige, at der har været transparens omkring lovforslagets beregninger.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Grunden til, at jeg egentlig er meget bekymret for det der, er, at jeg kan se, at Folketinget institutionelt set er relativt svagt i forhold til de meget stærke ministerier.
Administrativt kan man f.eks. se det på, hvor mange medarbejdere der er, og i forhold til det tidsmæssige osv.
Her kan man sige, at der ligesom er noget, der tilføjer noget til det med, at det er ministerierne, som har en stor indflydelse på, hvordan det her vigtige arbejde bliver organiseret.
Så spørgsmålet er: Føler ministeren sig så på en eller anden måde stærk nok til at holde styr på, hvad der foregår i ministeriet, altså i forhold til hvorvidt departementschefen kan træffe den her slags beslutninger, som jo potentielt set kan være ret afgørende, når vi netop ved, at der er faglige diskussioner om det, der bliver lavet i ministeriet?
Men det er ikke det, spørgsmålet handler om; her handler det om den her optimistiske bias.
Det er også noget af det, vi hører fra nogle af vores grønne ngo'er og Klimarådet, nemlig at de også vurderer, at der er en systematisk skævvridning eller bias i, at man ligesom har et for optimistisk syn.
Så spørgsmålet er måske også mere generelt, nu når jeg står her med ministeren: Hvordan vurderer du den her sådan teknologioptimisme?
Skal vi hele tiden vurdere meget optimistisk, eller kunne vi også i andre sammenhænge være lidt mere konservative og forsigtige i vores beregninger?
Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
Jeg har jo løbende diskussioner med alle mine gode kolleger i regeringen, også med skatteministeren, omkring forskellige spørgsmål.
Vi er jo én regering, og det vil sige, at det, som skatteministeren melder ud, jo også er på vegne af regeringen, ligesom det, jeg melder ud, også er på vegne af regeringen.
Og vi har fra regeringens side en ambition om, at landbruget skal udvikles, ikke afvikles, men at der selvfølgelig også skal skabes de rammer for, at der også kan være en fremtidig udvikling innovativt, hvor dansk landbrug fortsat kan producere fødevarer af høj kvalitet, men med et stadig mindre klimaaftryk.
Bl.a. derfor har vi også i vores regeringsprogram annonceret, at vi vil nedsætte et partnerskab for fremtidens landbrug for netop at få alle gode input ind, så vi kan se, både på den korte, men også på den lange bane, hvordan landbruget kan udvikle sig.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-03:
I forlængelse af det vil jeg spørge: I hvilket omfang har landbrugsministeren og skatteministeren haft drøftelser om fremtidens landbrug for at sikre en sammenhængende opfattelse af begrebet landbrug på tværs af ministerier, så vi ikke netop står med en silolovgivning, hvor tingene modarbejder hinanden, men med et godt lovfundamentet, der sikrer diversitet og mangfoldighed i landbrugsproduktionen?
Susie Jessen (DD), 2023-05-03:
Hvad mener ministeren om, at imamer i svenske moskéer handler med udsatte kvinder og arrangerer såkaldte nydelsesægteskaber, og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at det samme ikke finder sted i Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-03:
I udgangspunktet skal jeg jo ikke forholde mig til, hvad der foregår hos de svenske myndigheder, men jeg vil sige, at min holdning til det er fuldstændig klar, og man kan prøve at kalde sådan noget som det her for alt muligt teologisk.
Men det, som det handler om, er jo ren og skær prostitution, og for at gøre det endnu værre er det jo nogle kvinder, som står i en uhyre sårbar situation, og som bliver udnyttet, og jeg vil gerne sige klart og tydeligt, at vi i regeringen og jeg selv ikke accepterer, at folk, at kvinder, bliver udnyttet på den måde, og at det sådan set så er lige meget, hvad for nogle religiøse mærkater man efterfølgende putter på det.
Det, der sker, er, at en religiøs leder reelt bliver en alfons for svage og sårbare kvinder.
Jeg forstår heller ikke trangen til, at man henvender sig til en imam, hvis man har økonomiske problemer.
Jeg kunne forestille mig, at man i stedet kunne henvende sig til sin bankrådgiver.
Susie Jessen (DD), 2023-05-03:
Tak for svaret, og jeg ved også, at ministeren selv har set det program, som vi så på DR Horisont, for vi har drøftet det her i Folketingssalen tidligere i forbindelse med en anden debat.
Man kan jo sige, at det her ikke er første gang, vi oplever, at der har været nogle ting, der går den helt forkerte vej i moskéerne.
Derfor er jeg og Danmarksdemokraterne også ret bekymrede over, at de her ting rent faktisk stadig kan risikere at ske i moskéerne.
Så mit næste spørgsmål går lidt på, om ministeren og regeringen i øvrigt vil tage initiativ til noget øget overvågning i moskéerne.
Altså, hvad kan man gøre for at sikre sig, at de her ting ikke sker?
For vi ved jo alle sammen godt, at der foregår ting derude, som måske ikke er for sarte sjæle.
Så jeg tror, det er nødvendigt, at der også her fra Folketingets side er en øget overvågning i forhold til de her steder.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentar på.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-03:
Jamen jeg vil sige, at jeg ikke tror, vi har set den sidste af den der slags udsendelser.
Det må jeg ærligt sige, og det er ikke, fordi jeg har lyst til, at det skal være sådan, men jeg tror, der kommer mere, og jeg kunne rigtig godt tænke mig at få bedre kontrol med, hvad der bliver sagt.
Vi fremsatte i den gamle regering i sidste periode et forslag om at oversætte prædikener.
Det var der så ikke flertal for i Folketinget med den måde, det kunne lade sig gøre på.
Men jeg skal selv til Østrig senere på måneden for at undersøge, hvordan de håndterer ekstremisme, og det er noget, som de har lang erfaring med, og som – sådan som jeg i hvert fald har forstået det – også er noget, de lykkes rigtig godt med.
Susie Jessen (DD), 2023-05-03:
Én ting er jo så, hvad vi kan gøre lovgivningsmæssigt herinde fra Folketinget, men noget andet er jo også, hvad man kan gøre for at sikre, at de relevante myndigheder får et større indblik i, hvad der foregår i de danske moskéer.
Vi kan jo bare ikke være i tvivl om, at der er rigtig meget, der udspringer derfra.
Man ved, at det bare er der, ekstremismen foregår.
Så jeg synes, der er et stort ansvar hos os herindefra for at sikre, at der simpelt hen bare er så meget overvågning af de der langskæggede imamer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-03:
Jeg er enig i, at der er meget religiøs ekstremisme, og at der også er eksempler på fremmede magter, som påvirker folk, der har baggrund i et andet land, til at udøve bestemte handlinger på vegne af det lands nuværende styre, og jeg synes, det er skræmmende med den måde, det foregår på.
Og der er al mulig grund til at stramme kontrollen.
Vi har jo lister over folk, der ikke kan rejse ind i landet, fordi de forkynder på en måde, som er helt uden for vores normer, og de lister udvider vi hele tiden for netop at sikre, at vi har bedre kontrol med, hvad der bliver sagt.
Det, som jeg synes man er rigtig dygtig til, og det, som jeg skal ned at studere i Østrig, er at lave en kortlægning af, hvor den islamiske ekstremisme i landet er, hvordan man kan holde styr på det, hvordan man kan sikre sig, at det ikke udvikler sig.
Og det er også noget af det, som jeg håber på at vi kan tage med hjem til Danmark og blive bedre til.
For vi har nogen kontrol med det – meget bedre end i andre lande – men der er langt igen, og jeg tror, som jeg sagde i indledningen, desværre ikke, vi har set de sidste eksempler på tv-udsendelser, hvor folk siger nogle helt tossede ting, som kommer frem i offentligheden.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-03:
Tak, formand.
Hvordan mener regeringen at dansk landbrug skal se ud?
Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest er det vigtigt for mig at understrege, at dansk landbrug ser ud på mange måder.
Regeringen mener ikke, at der er en one size fits all-model for dansk landbrug.
Jeg er generelt stolt af dansk landbrug, der gennem tiden har vist en villighed, en evne og en lyst til at udvikle sig i takt med tiden.
Landbruget og fødevaresektoren er også i gang med en ambitiøs omstilling på flere områder.
Udledningerne skal nedbringes yderligere, vi skal beskytte vores drikkevand, have mere natur og skov og styrke økologien og den plantebaserede produktion, og det vil også være med til at ændre måden, som dansk landbrug i fremtiden kommer til at se ud på.
Det er vigtigt, at vi fortsat producerer fødevareprodukter af høj kvalitet og på en innovativ, bæredygtig og klimavenlig måde.
Dansk landbrug står allerede i dag stærkt, når det gælder den grønne innovation, og det er derfor også regeringens ambition, at vi fortsat skal udvikle og ikke afvikle den danske fødevareproduktion og dansk landbrug.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-03:
Det lyder rigtig godt.
Jeg stiller det her åbne spørgsmål, da vi i Alternativet mener, at det er afgørende for klimaet, naturen og miljøet, at vi kommer ind i kampen for en mere bæredygtig fødevareproduktion.
For os giver det mening, at vi understøtter en udvikling, hvor vi får færre af de store og ensartede bedrifter og vi får flere af de mindre landbrug med større forankring i lokalsamfundet og mere bæredygtige bedrifter, altså de såkaldte småskalalandbrug.
Vi mener, at vi bør prioritere landbrugsmetoder, der er mere skånsomme for naturen, miljøet, drikkevandet og klimaet.
Det er metoder som permakultur og skovlandbrug, og det er økologiske og regenerative landbrugsmetoder.
Denne type småskalalandbrug producerer typisk på små arealer sammenlignet med konventionelle bedrifter.
Typisk har man en mere forskelligartet produktion; måske noget biavl og ægproduktion; måske endda et tilhørende pakkeri; en lille gårdbutik, hvor der sælges æg og grønsager; måske en skolehave; måske en lille café, hvor lokalsamfundet kan mødes.
Desværre betyder det nye styresignal fra Skatteforvaltningen i forbindelse med de nye ejendomsvurderinger, at rigtig mange af de her småskalalandbrug er blevet varslet en omkategorisering af deres boligform, typisk fra landbrugsejendom til ejerbolig med en stor stigning i ejendomsskat til følge.
Det er til trods for, at de har landbrugsdrift på deres gårde, dog ikke landbrugsdrift, der ligner det klassiske konventionelle landbrug.
Jeg går ud fra, at ministeren ligesom jeg, og som jeg også hørte før, mener, at det har værdi for landbruget, samfundet og miljøet, at vi har et landbrug, der består af forskellige typer produktion.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at styresignalet, der ligger til grund for de nye ejendomsvurderinger, afspejler den type landbrug, som vi ønsker i Danmark?
Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
I forhold til kategorisering af de skattemæssige forhold og styresignalet er det jo min gode kollega skatteministeren, der har det som sit ressort.
Det er jo ikke mit ressort.
Derfor vil jeg trygt overlade det til skatteministeren svare på det.
Det ved jeg også at fru Franciska Rosenkilde tidligere har spurgt om, også i den her sag.
Men generelt er jeg, som jeg siger, stolt over den måde, som dansk landbrug har udviklet sig på, hvor man har vist, at man kan skabe en stadig mere bæredygtig produktion, og at man stadig væk er konkurrencedygtig og dermed også har mulighed for at vise omverdenen – hvor der jo er stadig flere munde, der skal mættes med fødevarer – hvordan man kan producere stadig mere skånsomt, men stadig væk opretholde en produktion, der netop også er med til at skaffe eksportindtægter hjem til Danmark.
Susie Jessen (DD), 2023-05-03:
Nu ved jeg jo, at regeringen reelt har lagt Kommissionen for den glemte kvindekamp i skuffen, og det har jeg også tidligere nævnt herinde at vi er meget skuffede over.
Der var jo flere redskaber, der blev bragt på banen for at gøre op med social kontrol, som der jo også er rigtig meget af i moskéerne.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om, om regeringen har nogle helt konkrete ting på bordet her i den kommende tid i forhold til at gøre op med social kontrol.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-03:
Når klimafremskrivning og -status ifølge ministerens departementschef er det mest centrale styringsværktøj for realiseringen af klimamålene og ministeren nu har besluttet, at det fra næste år skal være ministeriet, som er pennefører for fremskrivningen i stedet for en faglig styrelse,
hvordan forholder ministeren sig på den baggrund til princippet om armslængde mellem det faglige og det politiske niveau i embedsværket – herunder konsekvenserne for demokratiet ved at rykke faglige opgaver over til den politiske del af embedsværket?
Hvis jeg bare lige hurtigt skal oversætte det, handler den her diskussion rigtig meget om nogle specifikke ting i forhold til affald, men også generelt om forholdet mellem faglige fakta og politik i en demokratisk kontekst.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Jeg vil godt lige anholde noget, som ministeren siger i forhold til det her.
Det er lidt en påstand at sige, at vi vil komme til at mangle tusindvis af folk i det offentlige, fordi der er tusindvis lige nu , som vælger at have et islamisk tørklæde på, når de er på arbejde.
Vil ministeren ikke lige klargøre: Hvor har han det tal fra?
For det virker lidt som en skræmmekampagne, altså at fordi man ikke har lyst til at forbyde islamiske tørklæder i det offentlige, laver man lidt en skræmmekampagne; vi ved, vi mangler sygeplejersker og sådan noget nu, og så lyder det rigtig godt, at vi siger, at så kommer vi til at mangle tusindvis af dem oveni.
Er virkeligheden ikke, at hvis vi nu tog skeen i den anden hånd og samtidig sagde, at du også skal forsørge dig selv, så ville det være ret svært at stå og være sådan rigtig sart i forhold til at indordne sig under danske forhold og sige: Jamen så vil jeg slet ikke arbejde nu, hvis ikke jeg kan have tørklæde på?
For hvis ikke man samtidig bliver forsørget med den anden hånd af staten, kan man jo blive tvunget ud i rent faktisk at indordne sig i et dansk samfund, hvor vi sætter en ære i at forsørge os selv, og lade være med at pådutte alle mulige andre islamiske tørklæder.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-03:
Jeg kan jo konstatere, at hr. Kim Edberg Andersen har hørt mig dårligt, for det, jeg sagde, var, at det er en juridisk begrundelse, vi kommer med her i dag.
Jeg konstaterer så, at hvis man endelig kom til det praktiske, skulle man jo overveje, hvor mange ansatte man ville tabe.
Jeg vil gætte på, at der er tusindvis af ansatte, som bærer tørklæde, i det danske sundhedsvæsen, men det har jeg ingen som helst gennemgået analyse af.
Det kan sådan set også godt være, at hr. Kim Edberg Andersen har ret i, at nogle af dem ville blive og så lade være med at gå med tørklæde, hvis det var tilfældet.
Men jeg konstaterer bare, at selv hvis der var et juridisk grundlag, ville man skulle have den diskussion i dybden om, hvordan man sikrer, at de kvinder, som i dag går med tørklæde og måske ikke har lyst til det, kan blive fri for det uden de negative konsekvenser, som vi risikerer, og som vi har set i Frankrig f.eks., netop at når man forbyder tørklæde, er der nogle, der søger væk derfra, hvor man ikke kan have tørklæde på.
Det er der grundlag for.
Men jeg vil også bare sige, at hvis hr. Kim Edberg Andersen leder efter øllebrødsbarmhjertighed i forhold til kvinder med minoritetsbaggrund, som ikke går på arbejde, men sidder derhjemme, skal han lede et andet sted end her, for det kommer vi ikke til at levere.