Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
L 162 er et lovforslag, som – og det kvitterer vi for – er blevet delt op i to dele.
Det er en aftale, som vi i Enhedslisten er med i, og der er nogle positive elementer i aftalen i forhold til at få sikret en tryg og værdig alderdom ved at kunne spare op til ens pensionstilværelse.
Og rent teknisk handler det jo også om at fremrykke, hvornår man får beskatning af pensionerne, for bl.a. at kunne finansiere den grønne fond.
Der er så nogle af tingene, jeg skal grave mig lidt ned i, for nu har jeg kigget høringsnotatet og aftalen igennem, og der er noget af det, som er med i lovforslaget, som jeg ikke har kunnet finde.
Jeg har spurgt nogle af dem, der har forhandlet om den, og de har heller ikke kunnet finde dem, i forhold til hvad vi har aftalt, og det handler bl.a. om det her med, at grænsen skal være afhængig af en bestemt indkomsttype, og at fradrag for førtidspensionister m.fl. kun kan opnås, hvis indkomsten er arbejdsmarkedsbidragspligtig, og hvor der også er en del i forhold til indkomst fra erhvervsevnetabsdækninger osv.
Der tænker jeg, at jeg vil stille nogle opklarende spørgsmål i forhold til de dele.
For jeg tænker, at noget af det, der også er i en fælles interesse og i hvert fald ikke mindst er i samfundets interesse, er, at alle får lige muligheder for at kunne spare op til alderdommen.
Både pensions- og skattesystemet er nogle komplekse systemer, som de færreste herinde har fuld indsigt i, ikke mindst når det handler om samspillet mellem dem – og ellers tror jeg i hvert fald, at de siger det med glimt i øjet.
Det, som jeg så er særlig optaget af i den forbindelse, er den her forskelsbehandling mellem indkomsttyper, som også er med til at gøre, at systemerne bliver endnu mere uigennemskuelige og komplekse.
Og det sker jo så ofte på bekostning af nogle af de borgere, som har allermindst, og som har allermest brug for fællesskabet.
Det handler resten af det om, så det er noget af det, som vi også vil undersøge, nemlig muligheden for fradrag for opsparing til alderdommen for den gruppe af borgere.
Kan man f.eks. benytte fradraget, hvis man er en arbejdsskadet borger med en anden indkomsttype, der ikke er arbejdsmarkedsbidragspligtig som eksempelvis erhvervsevnetabsdækningen, hvor borgere jo selv og vi som samfund har en interesse i, at man har mulighed for at spare op til alderdommen, sådan at vi ikke får endnu flere fattige pensionister i fremtiden som følge af den her lov?
Den anden del af lovforslaget er så den, som tilbageruller den kamp, som lykkedes i forhold til at nå et kæmpe skridt mod afskaffelsen af principperne bag gensidig forsørgerpligt.
Den handler om den partnerafhængige modregning eller de samspilsproblematikker, der fjernede modregningen i partnerens arbejdsindkomst tilbage den 1. januar 2023, hvor jeg i hvert fald erindrer at der ikke var nogen der stemte imod.
Men nu oplyser regeringen så, at digitaliseringen ikke kan håndtere de fortolkede indkomster, altså den målgruppe, vi blev enige om med loven dengang, hvorfor regeringen mener, at borgerne skal tilpasses digitaliseringen og ikke omvendt.
Det kan så være en diskussion for sig.
Vi har så spurgt ind til muligheden for at ændre indkomstfeltet.
Helt konkret, kan jeg sige til nørderne, er det er det felt på forskudsopgørelsen, der hedder 216.
Jeg blev lidt forvirret i starten, fordi vi fik nogle modstridende forklaringer, og jeg kunne så også høre på SF's tale, at der jo var flere, som først havde troet, at de ikke kunne ændres, da der skulle være problemer i forhold til eIndkomstsudbudsaftaler.
Man så ser vi jo i Beskæftigelsesministeriets og Skatteministeriets bemærkninger i Beskæftigelsesministeriets høringsnotat , at regeringen oplyser, og jeg citerer: »Beskæftigelsesministeriet og Skatteministeriet har derfor undersøgt dette nærmere og det er vurderingen, at det ikke er hensigtsmæssigt at indarbejde de nødvendige ændringer i Skatteforvaltningens systemer med henblik på at kunne udstille alle de forskellige indkomsttyper.«
På en måde kan man sige, at det her faktisk er mere præcist at sige, at det godt kan lade sig gøre, også i forhold til hvad tidligere ansatte i Skatteministeriet og andre har været ude og sige.
Samtidig synes jeg også, der er noget problematisk i, at vi får den ene ting at vide og så den anden ting, men det helt store spørgsmål er jo: Hvordan kan det ikke være mere hensigtsmæssigt at udvikle og specificere indkomster i indkomstsystemet?
Hvordan kan det ikke være hensigtsmæssigt?
Det her får en konsekvens på 6.600 kr. for pensionister i vores samfund.
Den her tilbagerulning betyder fremadrettet, at de ca. 6.000 pensionister bliver nedsat i deres pension på grund af den partnermodregning, der vil være, og det er dem, der eksempelvis er på barselsdagpenge, altså partneren, eller på sygedagpenge, eller som arbejder i fleksjob m.v. Så vi kan støtte det første forslag, men ikke det andet.