runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Jeg bliver nødt til at anholde, at det skulle være vildt urealistisk, at Greenpeace skulle rose noget, vi lavede.
Altså, Nordsøaftalen har da lige fået meget, meget stor ros af Greenpeace.
Jeg indrømmer blankt, at jeg selv blev en smule forvirret, da de tonede frem på skærmen og skamroste regeringen, som de gjorde.
En international talsmand for Greenpeace kaldte det, vi havde lavet i Danmark, for – jeg tror, han sagde: That's what climate leadership looks like.
Det er jo til vores alle sammens ære, så det skal vi da glæde os over.
Jeg vil sige, at lige nu tror jeg nu nok, at hvis man skal have en industri til at fokusere på at udvikle sig, at investere i forskning, så må det første, man skal sikre sig, jo være, at de ikke går nedenom og hjem.
Og vi synes altså ikke, at det lige nu er tiden til at brandbeskatte en flysektor.
Når det så er sagt, skal flysektoren selvfølgelig være en del af løsningen, og vi kommer til i fremtiden at se på, hvordan man rent faktisk kan gøre det.
Vi har jo også selv bragt den idé ind i debatten, at i stedet for en afgift, som så ganske vist kunne indbringe et provenu, var det måske en bedre idé at se på et iblandingskrav.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg havde helt glemt, hvor positiv og optimistisk ministeren kan være, så det var dejligt at opleve det her, og jeg tror også på, at verden ser både grøn og lys ud og med masser af økonomisk vækst.
For at blive ved det optimistiske kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren til noget, som ministeren også var inde på i talen her, og det handler om de her tidsskalaer.
For der er en tidsskala i forhold til implementering, altså hvornår tingene har effekt, og så er der en tidsskala, i forhold til hvornår vi beslutter tingene.
I et debatinterview i Berlingske for et par uger siden sagde ministeren: »Vi har ti år til at nå 20 mio. ton, og vi har på halvandet år nået syv af dem ...«.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til beslutningstidslinjen: Hvor langt hen i 20'erne forventer ministeren vi skal, før vi egentlig kan sige på beslutningstidslinjen, at vi har truffet beslutninger, der får os i mål med hele reduktionen?
Taler vi om 1 år, 2 år eller 3 år fra nu, eller kommer vi til at nå hele vejen igennem 20'erne?
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Det er jo et enormt godt spørgsmål, fordi det jo også understreger, hvor stor forvirringen nogle gange kan være.
Altså, det, der er vigtigt, er, at vi når i mål i 2030.
Det er knap så vigtigt, hvor meget vi reducerer næste år eller næste år igen.
Hvis det, at vi har reduceret rigtig meget på den korte bane, betød, at vi traf nogle forkerte investeringsbeslutninger, som gjorde, at vi ikke kunne reducere det, vi skulle på den lange bane, ville det have været en forfejlet politik.
Præcis hvor tæt vi skal være på 2030, inden vi fuldstændig præcis ved, hvordan vi når derhen, kan ingen jo sige.
Selv Klimarådet siger jo, at de har svært ved at pege på virkemidler til mere end 60 pct.
Derfor er det klart, at dér er vi ikke endnu, men hvis jeg alligevel skal prøve at spå lidt om fremtiden nu, hvor vi er i den ånd i dag, vil jeg sige, at når vi når frem til 2025, sætter vi jo et nyt mål for 2035.
Så mon ikke vi fra 2025 begynder at snakke om 2035 i stedet for 2030?
Det vil jeg faktisk tro.
Og så er det rigtigt, at vi jo nu på cirka halvandet år har nået en tredjedel af den opgave, vi har defineret for os selv, og som vi har 10 år til at løse.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Mange tak, og tak til ministeren for en dejligt håbefuld tale, som jeg tror vi alle sammen i rummet håber bliver til virkelighed, og måske kan alle os ordførere, når vi er lidt mere gråhårede, også sejle ud til de her energiøer og stå midt i de her fantastiske nye grønne kreationer, som er en af de ting, som vi er stolte af i Radikale Venstre er gået fra noget, hvor Socialdemokratiet mente, at det var lidt utopisk, og så til, at det rent faktisk var noget, som man gjorde til politik, og som nu bliver til virkelighed.
Så på lange stræk vil jeg jo gerne kvittere for den gode tale og de gode intentioner, og faktisk havde det været den helt perfekte tale, hvis klima-, energi- og forsyningsministeren så havde sluttet af med sætningen: Og derfor sætter vi et ambitiøst 2025-reduktionsmål, hvor vi lytter til Klimarådet og går efter en reduktion på 50-54 pct. i 2025.
Mit spørgsmål er helt kort, om klima-, energi- og forsyningsministeren vurderer, at det er realistisk at nå vores målsætninger, hvis man kun lander på 46 pct. i 2025.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Nu siger Ruben Kidde, at vi til den tid er gråhårede, og det tror jeg må være i bedste fald.
I mere realistisk fald er der nok ikke rigtig noget hår tilbage – her på mig i hvert fald.
Men ja, jeg tror, det er realistisk at nå i mål.
Vi lytter sandelig også til Klimarådet.
Når vi f.eks. ikke lægger os i den høje del af spændet på 54 pct., som er sådan en lineær fremskrivning, er det, fordi Klimarådet skriver, at det med kendte virkemidler nu, hvis man beslutter det, vil føre til en nedgang i produktionen.
Der er ikke nogen måder, man lige kan gøre det på.
I klimaloven har vi jo netop sagt, at vi skal være et foregangsland.
Det bliver vi ikke, hvis vi bare skruer ned for produktionen, taber arbejdspladser og taber eksportindtægter.
Så er det da meget klogere at lægge en linje frem mod 2030, som ikke bare er en matematisk formel, men som er lagt efter rationelt kalkulerede beslutninger, der gør, at vi bruger den teknologi, der er bedst, på det tidspunkt, hvor den er bedst.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-21:
Mange tak.
Jeg kan virkelig godt lide, at ministeren har modet til at visualisere en fremtid, der er så grøn, at den får selv de grønne organisationer til at juble.
Jeg tror nu, man skal passe på med for tidligt at tage Greenpeace til indtægt for at juble.
F.eks. mener de, at vi skal halvere produktionen af grise og køer i Danmark, så der skal altså noget til, før Greenpeace jubler.
Mit spørgsmål går på CO 2 -afgiften.
I forhold til den ny skatteaftale kom der jo ikke en ny CO 2 -afgift ud af den, og mit spørgsmål er: Kunne man ikke have startet lige så stille?
Hvorfor kunne man ikke have startet med at lave en kødafgift, en flyafgift og eventuelt en benzinafgift, selvfølgelig med sociale kompensationer?
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Måske skal vi lige få slået fast, at det der med en CO 2 -afgift jo ikke er noget, vi er imod – faktisk har vi haft det i Danmark siden 1991.
Det, det handler om, er, i hvor stor udstrækning man kan sprede den på tværs af sektorer, så det bliver en ensartet CO 2 -afgift, der gælder for landbrug og industri og måske endda for forbrug.
Det er klart, at det ikke er nogen helt nem øvelse.
Vi er jo ikke det eneste land, som overvejer det her – det er der mange lande der gør, men der er ingen, der har gjort det endnu, fordi det er meget, meget svært.
Jeg tror, vi bliver de første til at gøre det, for nu har vi faktisk nedsat en ekspertgruppe til at rådgive os om, hvordan man kan gøre det, og vi har givet hinanden tilsagn om, at det kommer til at ske.
Vi tror faktisk ikke, at det vil påvirke adfærden særlig meget, og i den udstrækning det ville påvirke adfærden, ville det jo være, fordi der ville være nogle, der ikke havde råd til at købe kød, og det er vel ikke rimeligt, at dem, der har mindst i det her land, også er dem, der skal betale for den grønne omstilling.
Så vil vi hellere stille krav til landbruget, sådan at vi den vej rundt faktisk får en grønnere produktion.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Tak til ministeren for en passioneret tale og en tur på Flyvergrillen.
Jeg har ikke selv været der, men jeg vil give en anden anbefaling: Havnegrillen på Aarhus Havn er også et dejligt sted.
Jeg var meget begejstret for turen i forhold til at kigge på de grønne brændstoffer.
Jeg tror, vi alle sammen her i salen deler ministerens ambition om, at vi skal have grønne brændstoffer og af med de fossile.
Derfor er udviklingssporet jo også en vigtig del af regeringens klimaplan, altså alt det, regeringen forventer sig en masse af.
Mit spørgsmål er bare: Kan ministeren ikke blive klarere på, hvad sandsynligheden er for, at f.eks. power-to-x, som står på side 15 i klimaprogrammet, vil levere?
For det skøn, der f.eks. er lagt frem her, er jo fra helt fra 0,5 mio. t op til 3,5 mio. t. Kan man blive skarpere fra regeringens side på, hvordan man faktisk kommer fra udvikling til implementering, så ministeren kan sidde på Flyvergrillen og se på de grønne fly?
Mona Juul (KF), 2020-12-21:
Tak for det, og tak for ministerens optimisme – den deler jeg helt sikkert, også i forhold til at vi stadig væk skal have lov til at spise en hotdog og drikke en Cocio.
Men det kræver jo så også, at der stadig væk er et verdensklasselandbrug i Danmark, og det kan jo også være en af de ting, vi om ikke så forfærdelig længe skal snakke rigtig meget om.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvordan stemmer optimismen egentlig overens med de nye mål, som ministeren lige har meldt ud i forhold til 2025?
Halime Oguz (SF), 2020-12-21:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Nu ved jeg, at ministeren også har læst den samme bog, som jeg har, nemlig den bog, der handler om genopdragelse, og som udkom på Informations Forlag, og hvor vi begge blev interviewet, så derfor undrer det mig lidt, at det med genopdragelse ikke indgår i lovforslaget, altså hvorfor man, hvis myndighederne har en eller anden mistanke om, at det her handler om genopdragelse, så ikke har det med, således at den pågældendes pas kan inddrages.
For det var jo faktisk der, hvor det gik galt for hovedpersonen i bogen, Samia, hvor hun så havnede i Pakistan og skulle leve som tjenestepige i 7 år.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler så også om – hvis man skal tage udgangspunkt i Samias beretning – at hun jo mister opholdstilladelsen og mister alle sine rettigheder, og derfor er hun nødt til at søge om asyl i det land, som hun er født og opvokset i.
Men hvordan beskytter vi de her unges opholdstilladelse i disse situationer?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Jeg læste også bogen, lidt før den udkom, og havde mulighed for at tage notater i margenen af bogen om stort og småt, både omkring noget lovgivning og hvordan lovgivningen bliver administreret, og det er jo en bog, der strækker sig over mange år.
Men noget af det, som jeg noterede mig, var, at hvis man som udlænding, f.eks. som hovedpersonen her, bliver sendt til forældrenes hjemland, i det her tilfælde Pakistan, og bliver væk i lang tid, så bortfalder ens opholdstilladelse.
Men den har man mulighed for alligevel at få igen, hvis man kan dokumentere, at man er blevet tilbageholdt mod sin vilje.
Det er for ganske nylig, jeg er blevet gjort opmærksom på den her problemstilling, og derfor er det ikke en del af det her lovforslag.
Jeg er faktisk ikke engang sikker på, at det kræver en lovændring, men det er vi ved at se på, og jeg håber meget, at vi på den anden side af nytår kan komme tilbage med en løsning på den konkrete problemstilling.
Halime Oguz (SF), 2020-12-21:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren anerkender, at der er et hul i lovgivningen i forhold til det her.
Det er rigtigt, at man skal kunne dokumentere, at man har været sendt på genopdragelsesrejse, og det har Samia jo for så vidt også forsøgt med alle de beretninger, der har været både fra skolen og kommunen og hospitalet, altså den psykiatriske afdeling, men det hjalp intet, og hun var nødt til at søge asyl.
Jeg tror, at vi er nødt til at kigge på, hvordan vi kan få lempet på den her lovgivning, således at vi hjælper de her unge mennesker.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er helt enig i intentionen: Det er de her unge mennesker, som har været sendt på genopdragelsesrejse, eller som bliver truet med at blive sendt på genopdragelsesrejse, vi skal have i fokus.
Jeg har selv spekuleret på, om man f.eks. kunne lave en omvendt bevisbyrde, hvis en mindreårig er blevet sendt til udlandet.
I det her konkrete tilfælde havde hun jo været på, jeg tror, det var et krisecenter, og der var læger, der havde underrettet om hendes situation, og så er det jo helt bizart, at hun kommer tilbage mange år efter, gravid, og skal dokumentere, at hun er blevet tilbageholdt mod sin vilje i en landsby, hvor hun ikke havde adgang til internet eller mobiltelefon.
Det er måske en lidt urimelig bevisbyrde at lægge på hende, men det håber jeg som sagt at kunne vende tilbage til efter nytår.
Rosa Lund (EL), 2020-12-21:
Tak for det.
Nu bliver jeg jo nærmest helt rørt over, at ministeren står her og refererer til nogle sager, som Enhedslisten har været med til at bringe frem i dagens lys, og som Informations Forlag jo har udgivet en hel bog om.
Det var dog helt fantastisk.
Jeg hører ministerens idé om en omvendt bevisbyrde og kan mærke, at jeg skal tænke lidt over det i min juleferie, for det er altså lidt farligt, vil jeg sige, at begive sig ud i det.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Jeg er som sagt lidt i tvivl om, om det overhovedet ville kræve en lovændring, eller om man bare – i anførselstegn – kan ændre administrationen af udlændingeloven.
Der er også flere andre spørgsmål, når det handler om genopdragelsesrejser, hvor jeg tror vi kan gøre det bedre.
Det, som det her lovforslag, som vi behandler i dag, handler om, og som handler om genopdragelsesrejser, er jo muligheden for, at myndighederne kan inddrage et pas eller nægte at udstede et pas til unge, hvis man formoder, at de vil blive sendt på en genopdragelsesrejse.
Det tror jeg er et skridt i den rigtige retning.
Det er allerede gennemført i Sverige, hvor loven trådte i kraft i sommer, og det har allerede haft virkning her hen over sommeren, hvor der jo desværre er sæson for genopdragelsesrejser.
Så jeg håber bare, at vi kan få det her gennemført, så det kan være trådt i kraft inden næste sommer, hvor vi jo igen forhåbentlig er ude af coronaepidemien og flyene er på vingerne igen, og hvis vi kan forhindre, at nogle unge bliver sendt på genopdragelsesrejser, så er vi da kommet et lille skridt på vejen.
Rosa Lund (EL), 2020-12-21:
Tak for det.
Vi er enige så langt, at det skal være nemmere at inddrage et pas i de her situationer.
Det, som jeg synes det her lovforslag mangler, som jo på mange måder har overskriften at stoppe negativ kontrol, og som mangler i den lange opremsning af lovforslag, man kan se på skærmen bag ministeren, er jo spørgsmålet om, hvordan vi sikrer det for de kvinder, som bliver udsat for negativ social kontrol af deres mand, men som ikke lader sig skille fra ham, fordi de så mister opholdsgrundlaget i Danmark.
Det hjørne mangler vi også.
Så vil ministeren sikre, at kvinder, som er i Danmark på deres mands opholdsgrundlag, får deres egen opholdstilladelse, så de ikke skal ikke frygte for at blive smidt ud af landet, fordi de går fra et forhold, hvor de er udsat for negativ social kontrol?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Der er en mulighed i loven i dag.
Hvis man f.eks. tager en kvinde, som får tæsk og ankommer på et krisecenter, og hendes opholdstilladelse er knyttet til hendes mands opholdstilladelse, så er der jo en mulighed for, at den ikke vil blive inddraget.
Det er ikke nogen automatik, men den mulighed blev indarbejdet i udlændingelovgivningen for noget tid siden.
Jeg mindes måske selv, at jeg som ordfører i hvert fald enten har været med til at indføre den eller genbehandle den, og det synes jeg er en udmærket paragraf.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Klimaordførerne for alle Folketingets partier har valgt at indbyde klima-, energi- og forsyningsministeren til en forespørgselsdebat i tilslutning til redegørelsen for klimaeffekter.
Det er første gang, vi skal behandle en redegørelse om klimaeffekter, og vi glæder os til debatten.
Jeg vil gerne takke ministeren for at stille op i dag, og vi ser frem til nogle gode diskussioner om klimapolitikken.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jo, selvfølgelig gør det altid indtryk at have den her dialog med andre partier, ligesom det gør indtryk, hvad Klimarådet siger, og at Klimarådet f.eks. går ud og siger, at det også kan være, at vi har fundet nogle reduktionspotentialer, som de ikke kendte til for nogle måneder siden.
Det er selvfølgelig sådan noget, som er afgørende at få belyst på en ordentlig måde.
Så vi ser da frem til fortsat at få nogle gode drøftelser omkring, hvor vi skal ende også i forhold til det her mål.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren for Socialdemokratiet om noget enkelt, nemlig om ordføreren ikke er enig med mig i, at det ikke bare er afgørende, hvad vi udleder i 2030, men at det også er meget afgørende, hvor meget vi udleder i årene op til 2030, og at det derfor er rigtig vigtigt at sætte ambitiøse delmål, fordi det også betyder noget for de akkumulerede udledninger.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jo, det er jeg fuldstændig enig i.
Selvfølgelig har det en betydning, hvad de akkumulerede udledninger er.
Men jeg vil også sige, at når vi har sat så ambitiøst et mål, som 2030-målet er, så er vi også nødt til at være realistiske, og jeg synes også, vi er nødt til at være i overensstemmelse med det, der står i klimaloven omkring, at det her skal gøres på en omkostningseffektiv måde.
Og jeg bliver nervøs, når Klimarådet f.eks. skriver, at det her øvre spænd på 54 pct. vil betyde, at vi så skulle have decideret nedgang i produktionen i industri eller landbrug, eller at vi skulle sætte begrænsninger ind i folks mobilitet.
Der mener jeg, at vi er ude i at snakke om afvikling og ikke omstilling.
Og derfor synes jeg også, at det er noget, som vi må tage seriøst i den her behandling af, hvad et 2025-mål skal være.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Men for mig at se skal vi være realistiske, når vi handler nu, for at vi kan nå 2030-målet.
Og jeg bliver så bekymret, når jeg hører Klimarådet og andre sige, at det simpelt hen er urealistisk at nå, når man sætter et mål som det, regeringen har sat lige nu.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Som jeg også har sagt til tidligere spørgere her i dag, tror jeg, at det, der bliver afgørende, er, at vi i tide får truffet de rigtige beslutninger, som kan sikre, at vi får de reduktioner, som vi skal have i 2030.
Og det betyder ikke, at det ikke også kan være en vigtig motivationsfaktor, at vi sætter et delmål for 2025.
Men jeg synes, at 2030-målet er det afgørende her.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-21:
Jeg skal lige forstå noget rigtigt.
Mener den socialdemokratiske ordfører, at vi under ingen omstændigheder kan acceptere en produktionsnedgang, hvis det er sådan, at vi skal nå vores 2030-mål?
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jeg mener, at der sikkert vil være nogle brancher, hvor der vil ske en produktivitetsnedgang, hvis der er tale om nogle industrier, som vi ikke har brug for i fremtidens grønne samfund.
Men det, jeg er nervøs for, er, hvis vi skal ind og have produktionsnedgang i industrier, som vi også har brug for i fremtiden, og som der er en global efterspørgsel i forhold til.
Det er jo netop det, som jeg i hvert fald læser ud fra Klimarådets betragtninger omkring et 54-procentsmål i 2025.
Jeg er ikke interesseret i at afvikle dem.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-21:
Jamen hvad med f.eks. kødproduktionen?
Altså, kødproduktion er det, der udleder allermest CO 2 .
Og hvis vi f.eks. får CO 2 -skatter, vil kødproduktionen sandsynligvis også blive ramt.
80 pct. af det, vi producerer, bruger vi til at proppe i dyr.
Vi er jo nødt til at sænke den produktion af kød i landbruget, hvis vi nogen sinde skal nå i mål med vores CO 2 -reduktion, også selv om udlandet ville kunne aftage masser og masser af kød.
Så er vi ikke nødt til at sænke kødproduktionen på en eller anden måde?
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jeg tvivler ikke på, at når vi kigger frem mod den der famøse dag på Flyvergrillen, er kødproduktionen i Danmark, eller forbruget i hvert fald, lavere, end det er i dag.
Men jeg synes ikke, at en høj 2025-målsætning skal ske på bekostning af en produktionsnedgang i landbruget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-21:
Det, fru Pernille Vermund siger i sin ordførertale, kan vi være meget enige om, og så sidder jeg og tænker, at det er der så 20 mandater i Folketinget der mener – 16 fra Dansk Folkeparti, 4 fra Nye Borgerlige.
Det er der, vi er.
Og det må vi arbejde videre med, det er vi absolut indstillet på, men situationen er altså, som den er, nemlig at der ikke er andre, der har det synspunkt, at det skal løses fra bunden og alt det andet.
Vi er enige, og vi har ment det alle årene, men vi mangler mandaterne.
Vi arbejder på det.
Med hensyn til repatrieringsordningen vil jeg godt lige sige, at jeg umiddelbart godt forstår fru Pernille Vermunds synspunkt, men det er altså faktisk en rigtig god forretning for det offentlige, for staten, at sende dem hjem med en økonomisk støtte.
Sådan er det, og det er sådan set det, jeg kigger på, nemlig at Udlændinge- og Integrationsministeriet har beregnet, at det giver 2,2 mio. kr. i besparelse pr. voksen indvandrer, der rejser hjem.
Det synes jeg også er værd at tage med.
Der er huller, og ministeren har jo heldigvis i lang tid lovet, at vi skal have et godt gennemsyn af det, sandsynligvis med baggrund i den her meget, meget ulykkelige sag, men der er også andre ting.
Og der synes jeg faktisk, at Nye Borgerlige, med tanke på at det er en besparelse, burde være med og så sige, at der, hvor det er uretfærdigt og urimeligt, tager vi os sammen og får lukket de huller.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Jeg synes jo, at vi holder øjnene på bolden, og jeg synes også, at det var et udmærket spørgsmål fra SF's ordfører tidligere, eller en pointe, nemlig at hvis man ligger for lavt i 2025, jamen så bliver det nogle utrolig store mængder af CO 2 , man så skal reducere år for år frem til 2030.
Jeg synes egentlig, at det er at holde øjnene på bolden, og spørgsmålet er måske bare, om det ikke gør indtryk på ordføreren, at der så både er støttepartier og borgerlige partier, som ønsker et reduktionsmål, som ligger over den bund, som Socialdemokraterne har sat.
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Vi har fra regeringens side sagt, at vi selvfølgelig skal have et ambitiøst delmål i 2025.
Vi er lidt nervøse for, om vi kommer til at sætte os et mål, der er så højt, at vi for at nå det i 2025 i stedet for 2026 eller 2027 faktisk bruger meget, meget store beløb, som kunne være brugt bedre på den grønne omstilling.
Vi synes faktisk, som Klimarådet også sagde i deres helt oprindelige vejledning til os, at man skal passe lidt på med at sætte sig så kortsigtede mål, og gør man det, skal man gøre det for at lægge pres på sig selv – det er fornuftigt nok.
Men det mest rationelle havde nok været ikke at have et 2025-mål, men lægge planen frem til 2030, men nu har vi det, og så anerkender jeg også de positive effekter, der kan være i det, for det lægger faktisk et pres på os.
Det skal jo så samtidig være sådan, at vi sætter os et mål, som vi faktisk kan leve op til, for ellers mister vi jo troværdigheden.
Klimarådet kan jo heller ikke selv svare på, hvordan man i givet fald skulle nå det.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Tak for talen til Socialdemokratiets altid grundige klimaordfører, som vi må undvære i en periode til et andet godt formål, men som jo vender stærkt tilbage igen.
Nu til noget lidt mere alvorligt: Regeringen, som jo repræsenteres af Socialdemokratiet, har sagt, at reduktionsmålet i 2025 skal være
Det vil jo altså kræve nogle ret betragtelige reduktioner fra 2025 til 2030, nemlig rundt regnet over 3 mio. t, der årligt skal reduceres frem mod 2030.
Mener Socialdemokratiet virkelig, at det er realistisk?
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Det, vi har sagt der skal være, er jo et spænd mellem 46 og 50 pct., og det mener vi i den grad er realistisk, og vi mener også, at det stadig er realistisk at nå vores 2030-mål.
Det afgørende er jo, at vi i de her år får truffet de rigtige beslutninger, som netop viser vejen frem mod 2030.
Og der har vi trods alt nået en tredjedel på et år.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Lige før var ministeren på med en optimisme, der ikke er set lige.
Nu er det, som om Socialdemokratiet lige er rykket om bagerst i bussen, hvor vi hverken finder Flyvergrillen eller grønne brændstoffer.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jeg kan ikke give nogen konkrete bud på det, men jeg vil sige, at optimismen er fuldstændig intakt.
Men vi holder et højt tempo i forhold til at træffe de beslutninger, der skal få os i mål med at opfylde 2030-målene.