runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2025-06-04:
Jeg tror, at der, hvor vi har svært ved at finde hinanden, nok er der, hvor spørgeren slutter fuldstændig entydigt fra, at der er indført en passagerafgift, til, at det ikke er rentabelt at drive flyruter i Billund, mens jeg forholder mig til, at i resten af landet og også i Billund, hvor andre selskaber nu byder sig til og ønsker at overtage nogle af de ruter, der er lukket, er det rentabelt, og at det vil det fortsat være.
Og der er en forventning om, at de her 30 kr., som en flybillet bliver dyrere, overvæltes i billetprisen, og at det for de fleste danskeres vedkommende ikke vil afholde dem fra at tage på sommerferie et sted i Europa, at en flybillet i Europa koster 30 kr. mere.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-06-04:
Er det ikke her pr. 1. juli, at man dropper den i Sverige?
Så jeg vil bare opfordre ministeren og regeringen til hurtigst muligt at blive klogere og droppe den igen, og så finder vi en anden løsning i forhold til at få den grønne omstilling til at køre, for det er vi enige om den skal.
Først og fremmest skal vi jo have brændstoffet, der skal gøre, at det kan blive grønt.
Rasmus Stoklund (S), 2025-06-04:
Det bliver svært at få den grønne omstilling til at lykkes, hvis vi, hver eneste gang, vi forsøger at finansiere den, så skal vi afskaffe det igen, fordi der er en privat virksomhed, der giver udtryk for, at den ikke ønsker, at der her er en passagerafgift.
Der er jo tilsyneladende masser af andre flyselskaber, der godt kan få deres forretninger til at løbe rundt, selv om der er en passagerafgift, og der er flere, der har tilkendegivet, at de ønsker at overtage nogle af de ruter, der nu lukkes i Billund.
Og det er ikke en særskilt afgift på Billund lufthavn; det er en afgift, der gælder for alle, der flyver kommercielt i Danmark.
Derudover bidrager den her altså også til, at vi har kunnet øge ældrechecken, og det synes jeg vi skal være rigtig glade for.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Ministeren siger, at det er fortid, og at vi ikke kan dømme fortiden med nutidens øjne.
Altså, mig bekendt gav lovgivningen tilbage i 80'erne heller ikke lov til menneskehandel eller forfalskede dokumenter.
Så siger ministeren, at nu får vi en historisk afdækning, og det ved vi jo godt ikke er det, der er behov for.
Det ønske har ministeren amputeret.
Ministeren har smølet de sidste mange år, og det ønske har været oppe i forbindelse med netop satspuljeforhandlingerne.
Så flere partier har været med til at sætte penge af til det, netop i håbet om, at man kunne få den juridiske undersøgelse, og netop i håbet om, at man også kunne få svar i forhold til lovligheden i det, der er foregået.
Katrine Daugaard (LA), 2025-06-04:
Jeg er glad for, at ministeren erkender, at alle de her undersøgelser jo viser ting, som vi allerede ved, som ministeren også siger.
Så hvorfor så skulle vi overhovedet gå i gang med endnu en historisk undersøgelse, som jo ville være fyldt med ting, som vi allerede ved?
Vi ved jo allerede, at der er masser af uregelmæssigheder i danske adoptioner.
I den her uge har man i Sverige fundet uregelmæssigheder, der involverer handel med børn, kidnapning, forfalskede dokumenter, mangel på samtykke, mangel på frivillighed og informeret samtykke fra biologiske forældre.
De har fundet det hele vejen frem til i dag, også i nyere adoptionssager.
Tænker ministeren ikke, at vi ville kunne finde det samme, og er det derfor ikke vigtigt, at en eventuel undersøgelse ikke kun går til 2016, men går helt frem til i dag?
Hvis man kan finde de uregelmæssigheder i Sverige, kan man nok også det i Danmark.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-06-04:
Allerførst vil jeg gerne sige til alle, at grunden til, at vi ønsker, at den her uvildige undersøgelse bliver gennemført, som man jo aftalte i forbindelse med SSA'en, både i 2024 og 2025, er, at de undersøgelser, vi hidtil har stået på, primært handler om Sydkorea i 1970'erne og 1980'erne.
Jeg, regeringen og de partier, der nu bakker op, er enige om, at andre adopterede også skal have samme mulighed for at komme til bunds i, hvad det var for et system, som man blev formidlet til dengang.
Det er baggrunden for, at vi nu sætter gang i den her undersøgelse hurtigst muligt.
Sophie Løhde (V), 2025-06-04:
Med fare for at gentage mig selv vil jeg sige, at Danmark har ydet og vil fortsat komme til at yde vedvarende humanitær bistand til livreddende indsatser i og omkring Gaza.
Vi har fra dansk side, som jeg også indledte min besvarelse med at sige, ikke på nuværende tidspunkt aktuelle planer om at modtage medicinsk evakuerede patienter fra Gaza til behandling i Danmark.
Det er en regeringsbeslutning truffet ud fra en samlet vurdering af en række forhold, som jeg også tidligere har oplyst Folketinget om, herunder i forhold til det udlændingepolitiske og sikkerhedspolitiske område, hvor jeg i øvrigt må henvise til justitsministeren og udlændinge- og integrationsministeren i forhold til de nærmere vurderinger.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-06-04:
Jeg vil egentlig gerne opfordre sundhedsministeren til ikke at gentage sig selv i de næste par runder her, for det bliver lidt som en debat med en Komiske Ali, som bliver ved med at svare i et spor, selv om spørgsmålene bliver stillet i et andet.
Det, det her grundlæggende handler om, er, om Danmark er villig til at tage det globale ansvar, vi har, for at hjælpe de børn, voksne, ældre og gamle i Palæstina, som ikke har chancen for behandling, medmindre der er et land udenfor, der hjælper dem.
Det er rigtigt, at Danmark har givet rigtig mange millioner i humanitær bistand, og det er vigtigt.
Hele pointen er bare, at nærområdet er fyldt op.
Over 90 pct. af Gazas egne hospitaler er helt eller delvis ødelagte, så der er ikke den mulighed for hjælp, som sundhedsministeren nævner, i de områder.
Det vil jeg gerne bede ministeren svare præcist på: Hvad er det egentlig for et menneskesyn, der gør, at Danmark vedvarende siger, at det her vil vi ikke tage os af?
Sophie Løhde (V), 2025-06-04:
Først og fremmest nytter det jo ikke noget, at man som spørger insisterer på at få nye svar, når man også bliver ved med at stille de samme spørgsmål – vil jeg sige i al respekt for spørgeren.
Den danske regering har truffet en beslutning her, og vi har ikke grund til for nuværende at genoverveje den.
Men der er til gengæld en tyk streg under, at Danmark også skal leve op til vores ansvar i forhold til at levere humanitær bistand og livreddende indsatser, herunder i forhold til Gaza.
Ja, det skal vi, og det er også der, jeg understreger her, at det yder Danmark også fortsat et stort substantielt bidrag til.
Det kommer vi også til at gøre løbende, og vi følger i øvrigt også situationen løbende.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-06-04:
I 600 dage er palæstinenserne i Gaza blevet sønderbombet.
Der er målrettede angreb på sundhedspersonale, sundhedsbygninger og -faciliteter.
Det har været målrettede angreb på alt, hvad der er af den del af den palæstinensiske infrastruktur.
Danmark bidrager fortsat med flydele til kampflyene, og vi bakker fortsat op om Israel som en allieret, hedder det, men lige præcis det her spørgsmål vedrører de mennesker, alt det her går ud over, og dem vil vi ikke røre med en ildtang og tage imod i vores land.
Hvordan skal verden se på et Danmark i FN's Sikkerhedsråd, som ikke imødekommer den anmodning fra WHO?
Sophie Løhde (V), 2025-06-04:
Det var også baggrunden for, at udenrigsministeren har været ude ved flere lejligheder i forhold til også at fastslå det pres, som vi også fra dansk side fastholder at lægge på Israel sammen med i øvrigt andre ligesindede lande – med en klar opfordring til, at Israel også tillader en sikker, uhindret og vedvarende humanitær indgang.
Så må jeg i øvrigt, for så vidt angår spørgsmålet om vores internationale forpligtelser, henvise til udenrigsministeren.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-04:
Tak for det.
Ministeren nævnte i sit seneste svar til mig, at det var en samlet vurdering, bl.a. i forhold til en sikkerhedspolitisk og udlændingepolitisk vurdering.
Et af de lande, der tager imod patienter, er jo Italien, som har taget imod 138 patienter fra Gaza.
Jeg tror, det er de færreste mennesker, der vil beskylde Italien for at have en slap udlændingepolitik eller en statsleder, som går ind for en slap udlændingepolitik eller for at slække på de sikkerhedspolitiske ambitioner.
Kan ministeren forklare, hvorfor det er, at det ikke er nogen risiko for Italien at tage imod patienter, når det derimod åbenbart er det for Danmark?
Sophie Løhde (V), 2025-06-04:
Det tilkommer ikke mig at redegøre for, hvilke bevæggrunde der ligger for, at man træffer forskellige beslutninger i forskellige lande.
Vi har truffet en beslutning ud fra en samlet vurdering af en række forhold, herunder det, der gælder på det udlændingepolitiske område, men også på det sikkerhedspolitiske område, og hvor jeg endnu en gang må henvise til – om end det sikkert er spændende at spørge sundhedsministeren om det – de ressortministre, hvis vurderinger ligger til grund for det.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-04:
Men jeg forstår ikke helt behovet for at afsøge mere, for det her er jo ikke et spørgsmål om, at der er noget, der skal afsøges; det her er et spørgsmål om, at der ligger en konkret anmodning fra WHO, der siger, at nærområdeindsatsen ikke er tilstrækkelig, og at der er behov for, at man også hjælper patienter.
Og det er jo ikke et spørgsmål om, at alle kan hjælpes, men det er et spørgsmål om, at vi yder vores til konkret at kunne redde menneskeliv, der kan reddes, frem for at sige: Det ønsker vi ikke; I må ligge og dø, for vi er ikke villige til at transportere jer herop.
Andre lande gør det jo,. Selv Melonis Italien har taget imod 138 patienter.
Hvorfor er den danske regering ikke villig til at bidrage til den internationale indsats for at redde menneskeliv, når WHO anmoder om det?
Sophie Løhde (V), 2025-06-04:
Det er også baggrunden for, at vi jo fra dansk sideløbende afsøger, hvordan vi bedst kan bistå i forhold til at afhjælpe det enorme humanitære behov, som er til stede, lige såvel som Udenrigsministeriet også løbende afsøger mulighederne i forhold til bidrag, herunder i forhold til sundhedsindsatser i Gaza, med henblik på fortsat at sikre, at vi fra dansk side kan levere et væsentligt bidrag.
Det sidste er helt entydigt en klar forpligtelse for landets regioner med henblik på at sikre, at hver enkelt patient bliver vurderet konkret og individuelt.
Ja, der er plads til forbedringer her.
Hvis det er økonomi, der måtte være årsag til nogle af de store forskelle, vi kan se i tallene, er det jo sådan, at vi i sidste uge har indgået en økonomiaftale med landets regioner, hvor vi giver det største økonomiske løft til landets regioner i 15 år.
Det er også gjort, med henblik på at man lokalt kan sikre, at man ibrugtager de forskellige teknologiske fremskridt, som kan være med til at sikre en bedre behandling af patienterne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-06-04:
Jeg hører ministeren være enig i, at der er for store forskelle.
Og jeg er sådan set også enig i, at det selvfølgelig på basis af det er regionernes ansvar at gøre det.
Men hvis regionerne ikke kan finde ud af det – og ud fra tallene ser det ud til, at de har svært ved det – vil ministeren så være med til at sikre, at regionerne rent faktisk bliver opmærksomme på det her og gør det ensartet, eventuelt ved at lave nogle nationale retningslinjer for, hvordan den her vurdering bør foretages?
Sophie Løhde (V), 2025-06-04:
Med fare for at gentage mig selv vil jeg sige, at det afgørende netop er, at der sker en konkret og individuel vurdering.
Med afsæt i de store forskelle, der er i tallene, tyder noget i hvert fald på, at der er nogle andre barrierer, der ligger til grund for, at vi ser de store forskelle.
Det er her, jeg kommer til den konklusion, at måtte det dreje sig om økonomi, er regionerne i hvert fald i en situation, hvor de nu også har fået en økonomiaftale, hvor de har fået det største løft i 15 år med henblik på dermed også at kunne sikre, at patienterne får gavn af og del i de forskellige teknologiske fremskridt.
Her mener jeg også, at regionerne bliver nødt til at se indad i forhold til også at se på de forskelle, der er imellem dem, med henblik på at sikre, at patienterne får en ensartet vurdering og dermed også en væsentlig mere lige adgang til at kunne få del i de teknologiske fremskridt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-04:
Tak for det.
Og her tror jeg at jeg er indtegnet.
Spørgsmålet til ministeren lyder: Mener ministeren – set i lyset af den seneste udvikling i Gaza, hvor Israel har nægtet adgangen for nødhjælp, mad og livsnødvendig medicin i over 2 måneder, og der er erklæret hungersnød, og hvor nul hospitaler og blot fem felthospitaler er i fuld funktion til en civilbefolkning på 2 mio. mennesker – at Danmark skal tage imod medicinsk evakuerede patienter, idet WHO har anmodet bl.a. Danmark herom, fordi en nærområdeindsats ikke er tilstrækkelig, og fordi WHO har 12.500 mennesker, heraf 4.500 børn, stående på venteliste til evakuering?
Sophie Løhde (V), 2025-06-04:
Tak til spørgeren.
Lad mig starte med at sige, at jeg og regeringen er dybt bekymrede over den katastrofale humanitære situation i Gaza, herunder ikke mindst situationen i forhold til hungersnød.
Det er fortsat regeringens klare holdning, at Danmark skal yde vedvarende humanitær bistand til livreddende indsatser i Gaza.
Siden jeg sidst svarede på spørgsmålet her i Folketingssalen – og det har jeg gjort i flere omgange –
har Danmark øget sin støtte.
Danmark har via Udenrigsministeriet givet en samlet støtte på ca. 880 mio. kr. til Palæstinakrisen siden 2023.
Danmark har bl.a. via bidrag til Den Internationale Røde Kors Komité støttet etableringen og driften af et felthospital i Gaza, der fortsat er i drift.
Felthospitalet har 60 sengepladser og tilbyder traumebehandling og kirurgisk og medicinsk behandling.
Og som en del af den danske humanitære støtte til Palæstina er der også givet 40 mio. kr. til WHO's indsatser, bl.a. indsatser i form af medicinske evakueringer fra Gaza, udsendelse af mobile sundhedsteams og levering af medicin og medicinsk udstyr.
Så samlet set mener regeringen, at vi fra dansk side fortsat leverer et væsentligt humanitært bidrag.
Det er klart, at situationen er meget alvorlig, og det er også derfor, at udenrigsministeren har været ude at sige, at Danmark sammen med ligesindede lande fortsat skal lægge pres på Israel.
Regeringen har på nuværende tidspunkt ikke planer om at modtage medicinsk evakuerede patienter fra Gaza i Danmark.
Vi følger selvfølgelig situationen nøje og afsøger også løbende forskellige muligheder for yderligere humanitære bidrag, herunder i forhold til sundhedsindsatser i Gaza.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-06-04:
Det er jo korrekt, at der er forskellige virkemidler.
Jeg er glad for, at ministeren nævner økologi, for det er jo i flere aftaler fastlagt, at vi skal fordoble det økologiske areal frem mod 2030, og det er ikke det, der sker.
Det står i stampe i øjeblikket.
Og det er en kæmpe mulighed, at man så øger det økologiske areal de steder, hvor der er et behov for grundvandsbeskyttelse – så slipper vi for pesticider i vores drikkevand, og vi har også en mindre risiko for nitrat i grundvandet, fordi økologer bruger mindre gødning.
Lisa Perkins (LA), 2025-06-04:
Spørgsmålet til ministeren lyder: Synes ministeren, det er i tråd med regeringens egne mål om at styrke fællesskaber og foreningsliv, når idrætsprojekter bliver sat på pause i ukendt tid på grund af støjregler, der aldrig var tænkt til børn og boldspil?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-06-04:
Det korte svar er nej.
Det lyder helt håbløst.
Børnelatter kan aldrig nogen sinde blive sammenlignet med bygningsstøj, og at man er nået dertil, hvor man endnu ikke har fået ryddet op i den bekendtgørelse, synes jeg er et problem, der skal løses omgående.
Lisa Perkins (LA), 2025-06-04:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Jeg vil gerne kvittere for, at det bliver taget alvorligt, og jeg glæder mig til at høre, hvad der kommer i den nye vejledning.
Jeg satser på, at det, som ministeren siger i dag, også er det, der kommer til at være retningen for den nye vejledning, altså at der netop er plads til lokale hensyn og den variation, der kan være ude i de enkelte kommuner.
Jeg vil også gerne, nu når jeg har muligheden for lige at følge op, spørge, om det kan blive bare sådan cementeret, at den retning, som ministeren nu fortæller om, som jo er rigtig glædelig, også er den, der ligger til grund for den vejledning, der kommer, bare sådan klokkeklart, så dem, der sidder ude i kommunerne – Favrskov Kommune blev nævnt som eksempel – og venter med aktuelle projekter, kan forvente, at det er det, der kommer til at være grundlaget for den nye vejledning, så man ikke begynder at søge alle mulige nye alternativer som at lave om på lokalplaner osv. for at skulle imødekomme nogle skøre regler.
Så det er bare lige for at få bekræftet, at det, som ministeren siger nu, også er den politiske retning, som ligger til grund for den vejledning, Miljøstyrelsen lige nu udarbejder.
Magnus Heunicke (S), 2025-06-04:
Ja, det kan bekræftes.
Lisa Perkins (LA), 2025-06-04:
Tak skal du have.
Magnus Heunicke (S), 2025-06-04:
Ja, det mener jeg er dyrt, og det er endda kun et hjørne af problemstillingen.
Det viser jo meget godt, at det er enormt dyrt, hvis vi venter, til skaden er sket, og så skal rense vores drikkevand op.
Det er dårligt for miljøet.
Nogle gange går det endda også ud over kvaliteten af drikkevandet.
Det gør det ikke i Aalborg, men vi kender det fra Europa.
Det er ikke det, der er tilfældet i Aalborg.
Men det er jo så dyrt, væsentlig dyrere end at forebygge.
Vi kender det berømte, i hvert fald iblandt miljøpolitikere, nitratbælte, vi taler om i Danmark.
Det er præcis derfor, vi er i gang med en kortlægning af de grundvandsdannende områder med henblik på at udpege 200.000 ha, nogle steder nitratfølsomt, andre steder kvælstoffølsomt, andre steder følsomt over for jordarbejder oppe på fladen.
I alt det skal vi jo så beskytte drikkevandsressourcerne og grundvandsressourcerne imod den påvirkning.
Min klare overbevisning er, at det er fornuftigt miljømæssigt.
Så til spørgsmålet om, om det er dyrt, må jeg sige: Ja, jeg mener, det her er dyrt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-06-04:
Det er dyrt, og så nævner ministeren selv, at man skulle have lavet en indsats for 20 år siden.
Ja, det er jo korrekt.
Jeg undrer mig bare over, at når nu vi har en proces, hvor vi fra Enhedslistens side har fremsat forslag i Folketinget om, at vi skulle videre med grundvandsparkerne, og man godt kunne lave en lovgivning, som udrullede det, lige så snart man havde lavet konkrete undersøgelser af, hvor det er, vi skal beskytte vores drikkevand, så må man bare konstatere, at regeringen ikke har ønsket at gøre noget i det hurtige tempo, og det synes jeg er meget skuffende.
Jeg synes, at det er forståeligt, at man i Aalborg vælger at tage det her tiltag, og det er jo 1.000 kr. pr. husstand i 10 år, man ligesom kalkulerer med.
Det er en høj pris i forhold til, at hvis man vælger grundvandsparker og at forebygge, så er det måske 130 kr. pr. husstand om året.
Det er en meget stor regning, der ender i Aalborg hos vandforbrugerne, og man gør det jo, fordi der er en forøget kræftrisiko.
Der er nogen, der tror, at vi i Danmark har sådan et forureneren betaler-princip, men det gælder jo så ikke for landbruget.
Her har vi at gøre med, at det er landbruget, som har gødet nogle jorder, og det har så været med til at sikre, at vi kan få noget billigt svinekød, og samtidig ødelægger det så vores vandmiljø, og det konventionelle landbrug forurener så vores drikkevand med nitrat og pesticider.
Det her er virkelig et eksempel på, at forureneren ikke betaler, for det her koster jo ikke landbruget en krone.
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis ministeren ville reflektere over, om ikke der er brug for, at det ikke udelukkende er vandforbrugerne, der kommer til at betale for det her.
Indimellem er vi inde på noget, hvor der ved noget kystsikring også tænkes, at det er samfundet, der bidrager.
Har vi ikke her et forureningsproblem med vores drikkevand, som ikke udelukkende skal betales af vandforbrugerne lokalt?
Magnus Heunicke (S), 2025-06-04:
Jeg forstår sagtens spørgsmålet.
Jeg vil først sige, at det, vi har sat i gang, og det, jeg har gjort som miljøminister, jo netop er en kortlægning.
Vi er færdige med Fyn.
Vi arbejder videre nu igennem Danmark.
Vi vil være færdige næste år med den præcise kortlægning af, hvor det er, vi har de sårbare grundvandsdannende områder.
Det er i omegnen af 200.000 ha, som vi så skal have beskyttet med enten skovrejsning, økologi, forbud mod sprøjtning eller beskyttelse mod gødning.
Det er nogle af de ting, som vi ved er sårbare i de konkrete områder.
Dér er loven jo så sådan, at hvis vi laver nye regler, hvor nogle mennesker har deres grund, så er der også nogle krav til at få noget økonomisk kompensation.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-06-04:
Mener ministeren, at det er dyrt, når borgere i Aalborg Kommune kommer til at betale 1.000 kr. pr. husstand for nitratrensning af drikkevandet, når udgiften pr. husstand for grundvandssikring både i forhold til pesticider og nitrat via grundvandsparker på 200.000 ha kun vil være 130 kr. pr. husstand om året?
Magnus Heunicke (S), 2025-06-04:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg har undersøgt den her sag meget, meget grundigt, og jeg kan forstå, at der er en vejledning, som kom i 2018.
Så det er altså dem, der havde ansvaret i Danmark i 2018 – de partier, som sad i regering – som åbenbart kom med den vejledning.
Jeg har overhovedet ikke mistanke om, at de mente det her, men jeg kan konstatere, at det står i vejledningen fra 2018, at når kommunerne skal regulere – og det er jo dem, der har ansvaret som lokal myndighed og skal finde ud af, hvordan man skal definere støj for idrætsanlæg, og det er jo børnelatter og boldspil og kan være mange forskellige ting, men det er jo noget helt andet en virksomhedsstøj – kan man bl.a. finde inspiration i den gamle vejledning helt tilbage fra 1980'erne, der handler om støj sådan fra industri.
Det er så blevet taget voldsomt bogstaveligt her på det seneste, og det er derfor, vi har den her misere.
Derfor har jeg været i dialog med en del af de her pågældende kommuner, som har skrevet brev til mig, og jeg tror også til Folketinget, og tilkendegivet, at det selvfølgelig ikke går.
Vi skal selvfølgelig have mulighed for at have gang i vores idrætsliv, og det er vidunderligt, at der er et boom nu og fremgang i medlemstallene.
Det betyder så meget for vores sundhed, det med, at vi er sammen i foreninger i idrætslivet.
Så det er fantastisk dejligt, at vi har det.
Det skal selvfølgelig også kunne håndteres, at vi bygger nye kunstgræsbaner og andre ting, som skal kunne laves.
Det skal man selvfølgelig gøre, og det forstår jeg godt at naboerne også har interesse i, men det må man jo lokalt kunne finde ud af, uden at man lige pludselig tror, man skal begynde at regulere, som om det var en stor fabrik, der arbejdede 24 timer i døgnet.
Det er noget helt andet med børnelatter end med fabriksstøj.
Lisa Perkins (LA), 2025-06-04:
Spørgsmålet til miljøministeren lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt, at kommunerne skal til at bruge millioner på kæmpe støjhegn eller placere nye idrætsanlæg ude i industriområderne på grund af de nuværende regler, hvor støj fra idrætsanlæg reguleres på samme måde som virksomhedsstøj?
Det er jo rigtig glædeligt, og det havde jeg sådan set også forventet at kulturministeren, idrættens minister, ville sige.
Nu når vi er enige om det, kunne jeg godt tænke mig at høre, om det kunne blive en lille smule mere konkret.
Vi har jo hørt miljøministeren være ude at fortælle, at vi kan forvente en vejledning inden sommeren, men kan det på en eller anden måde blive lidt mere konkret, hvad man skal forvente ude i kommunerne?
Hvad er idrættens ministers holdning til, hvordan det her skal løses?
Hvordan kan man ude i kommunerne konkret forvente at den her problematik bliver imødekommet, og kan man forvente, at det bliver på en måde, som giver plads til de her lokale vurderinger af, hvordan idrætten skal have plads i kommunen?