Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Jeg vil gerne starte med et citat af en ung kvinde.
Når mor eller far ringer, skynder jeg mig ud på gaden, inden jeg tager telefonen og understreger, at alt går godt.
Jeg kan simpelthen ikke få mig selv til at sige sandheden.
Jeg vil på en måde beskytte dem mod den sorg det er at se sin datter ulykkelig og på vej et helt forkert sted hen.
Jeg lyver for dem så længe, at jeg tilsidst selv tror på det når jeg fortæller dem at ”alt går godt”.
Men det gør det ikke.
Det går kun en vej, og det er ned.
Disse oplevelser er fortalt af en ung kvinde, der hedder Freja, og de kan læses på hjemmesiden hope.dk.
For Freja begyndte det i 9. klasse.
Hun er nu 26 år og har ikke drukket i 3 år.
Freja blev allerede stamkunde på den lokale bodega, da hun var 21 år, og før det havde hun drukket rigtig meget.
Hun besluttede sig en aften for at gå på det, hun kalder dødsdruk.
Hun var indlagt i 10 dage, og det blev et vendepunkt for hende, at hun blev bevilget et langt behandlingsforløb med terapi og samtaler, der fik stabiliseret hende.
Og det, der virkelig hjalp hende, siger hun, var, da hun begyndte at mødes med ligesindede.
Jeg har indkaldt til denne debat i dag, fordi vi helt generelt ved meget lidt, efter min mening, om den store gruppe af unge – nu er der så tvivl om, om det er 32.000, men det er det ifølge Center for Rusmiddelforskning – som viser tegn på alkoholafhængighed.
Alkoholvaner grundlægges i ungdommen.
En tidlig debut og et stort alkoholforbrug som ung er forbundet med en høj risiko for at drikke mere end andre senere i livet.
Heldigvis er alkoholforbruget blandt danske unge faldet de senere år, som vi også lige har hørt ministeren sige, og de unge er også ældre nu, når de begynder at drikke.
Men til trods for den positive udvikling i unges alkoholforbrug er Danmark fortsat det land i Europa, hvor flest unge drikker sig fulde.
Og det er kun meget få unge, der kommer i alkoholbehandling.
Jeg har stillet et spørgsmål til ministeren, som ministeren også selv nævnte, spørgsmål S 222, om, hvorvidt ministeren mener, det er tilfredsstillende, at der ud af de 32.000 unge, der har et alkoholforbrug, der er så højt, at det kan betegnes som misbrug, kun var 1.880 personer i alderen 18-29 år, der var i alkoholbehandling i 2013.
Jeg fik ikke et konkret svar på, hvor mange der var i behandling – det synes jeg ministeren sagde, men det mener jeg ikke står nogen steder.
Og ministeren understregede det samme som i talen, altså at man skal passe på med at sætte lighedstegn mellem et højt alkoholforbrug i ungdomsårene og et egentligt alkoholmisbrug.
Så selv om vi skal glæde os over, at unge generelt drikker mindre, og at deres forbrug er faldet igennem de seneste år, så er der alligevel en alt for stor gruppe, der drikker så meget, at de har behov for at komme i behandling.
Og en del af pointen med at stå her i dag må være, at vi har behov for at vide meget mere.
Vi skal da som samfund bekymre os for de mange unge og ikke bare tænke, at det er en del af en ungdomskultur.
Vi har brug for at finde ud af, hvem de unge er, hvad der karakteriserer dem, og hvorfor de ikke kommer i behandling, eller hvorfor de ikke bliver i behandlingen.
Vi har brug for at finde ud af, hvad der skal til for at få de unge i alkoholbehandling.
Et andet stort problem er nemlig, at de unge, der kommer i behandling, ikke føler sig godt tilpas, når de så endelig kommer på et alkoholambulatorium.
For der findes ikke nogen skræddersyede behandlingstilbud til unge, som alene har problemer med alkohol.
Og det er nok afgørende for, at det er svært at tiltrække de her unge til alkoholbehandling.
Så jeg synes slet ikke, det er tilfredsstillende med det, vi ved nu, og det er ikke tilfredsstillende, at man først ser de unge i alkoholbehandling, når de er blevet midaldrende.
Og hvorfor drikker nogle unge så meget, at det bliver til et misbrug?
Jeg håber, ministeren vil lytte til det behov, der er, for at se nærmere på den gruppe af unge, der har udfordringer og har behov for behandling.
Og jeg er glad for at kunne læse en vedtagelsestekst op, som er støttet af ALT, S, RV, SF og EL.
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer: At det er positivt, at unges forbrug af alkohol er faldet markant fra 2010 til 2017 – en glædelig udvikling, der skal styrkes med stort og vedvarende fokus på forebyggende tiltag.
At unge med tegn på alkoholafhængighed stort set ikke kommer i behandling i dag, bl.a. fordi der mangler målrettede alkoholbehandlingstilbud.
At der er brug for et markant politisk løft og fokus på at få unge i behandling, herunder fokus på forskellige metoder til at motivere til at komme i behandling, konkrete forslag til bedre behandling, opsporing og motiverende samtaler til målrettede behandlingstilbud og systematisk opfølgning.«