runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-06-01:
Mange tak.
Og tak for ordet.
Inuit Ataqatigiit tager ordet i debatten, fordi der er to ting ved dette lovforslag, som har bekymret os.
Den ene er, at grønlændere og færinger, som bor i Danmark, sidestilles med udlændinge, og den anden er, at adgangen til danskuddannelse bliver forringet med lovforslaget.
Når vi sidestiller grønlændere og færinger med udlændinge, har det umiddelbart en symbolsk værdi.
Men lad os slå fast, at grønlændere er danske statsborgere og bør behandles som sådan.
I den gældende lov bliver grønlændere og færinger, som ikke behersker det danske sprog, behandlet som udlændinge, dvs. i den gældende lov, ikke i dette lovforslag.
Det betyder også, at vi er med til at holde liv i de fordomme og de udfordringer, som der er for grønlændere.
Derfor vil IA også opfordre regeringen til at ændre den gældende lovgivning, ikke med det her lovforslag, men i en videre proces.
Rigtig mange grønlændere holder af at bo her i Danmark.
Mange trives, og langt de fleste er også en kæmpestor ressource for det danske samfund.
Hos Inuit Ataqatigiit mener vi, at mangfoldighed er en styrke – det mener vi også det er, når grønlændere bosætter sig i Danmark.
Vi mener, at grønlændere i Danmark er med til at gøre Danmark større, til et mere rigt og til et mere mangfoldigt samfund.
Inuit Ataqatigiit har kæmpet for et politisk flertal, som bakker op om at anerkende grønlændere og færinger som ligeværdige medlemmer i rigsfællesskabet.
De er ikke udlændinge, og det står klart i den udtalelse, som et udvalg i bred enighed er kommet med.
Det glæder mig, at der har været et godt samarbejde mellem Grønlandsudvalget og Udlændinge- og Integrationsudvalget.
Tak til alle partierne for deres støtte til det.
Og så tilbage til det andet punkt.
Når vi forringer adgangen til danskundervisning, forringer vi også adgangen til arbejdsmarkedet.
Aldrig før har vi i det danske samfund set, at der har været så mange i arbejde.
Det er rigtig, rigtig positivt og glædeligt.
Men det er også vigtigt at huske på, at kun omkring halvdelen af alle grønlændere, som bor her i Danmark, hver dag går på arbejde, betaler skat og gør deres for at være en aktiv del af det danske samfund.
Vi har ikke været gode nok til at inkludere grønlændere på det danske arbejdsmarked.
Det handler selvfølgelig om et personligt ansvar hos den enkelte, det handler om faglighed og kompetencer, men det handler også om et manglende politisk fokus, og det vil vi gerne være med til at gøre op med.
Derfor er jeg også glad for, at Beskæftigelsesministeriet i det kommende folketingsår vil være med til at bane vejen for at forsøge at få endnu flere grønlændere i arbejde, og det synes jeg er helt på sin plads.
Det glæder mig, at regeringen har lyttet til den kritik, som der har været af det her lovforslag om forringet adgang til danskundervisning.
Regeringen har valgt at afsætte en pulje på 2,5 mio. kr. i de kommende år til danskundervisning for grønlændere i Danmark.
Det er meget positivt, og jeg ser frem til, at det understøtter indsatsen for at få endnu flere grønlændere i Danmark i arbejde.
Mange tak.
Karsten Lauritzen (V), 2018-06-01:
I forhold til samspilsproblemet kunne man have valgt at gøre det på forskellige måder.
Vi har valgt en løsning, som brancheorganisationen Forsikring & Pension bakker op om, og som løser samspilsproblemet – ikke for alle, men for en stor del af danskerne.
Og jeg synes ikke, det er rimeligt at sige, at en, der tjener ½ mio. kr., ikke skal have en tilskyndelse til at spare op, men at en, der tjener 250.000 kroner, skal.
Til gengæld er det talte ord skattefrit, endnu i hvert fald.
Og det skal folketingsmedlemmerne være glade for, for vi taler meget.
Jeg undrer mig bare over, at Socialdemokratiet slet ikke kan se sig selv i løsningen, der ligger her i forhold til samspilsproblemet, og altså lytter til Forsikring & Pension; at de på ingen måde kan se sig selv bruge en bøjet 25-øre på at give den almindelige hårdtarbejdende dansker, arbejderen, en lille belønning for at gå på arbejde.
Der er råd både til velfærd og til de skattelettelser, regeringen her lægger frem.
Og det vil man kunne se i de økonomiske konjunkturvurderinger.
Jesper Petersen (S), 2018-06-01:
Skatteministeren kan ikke tale sig væk fra, at det her koster 2 mia. kr. om året af de midler, som egentlig var forudsat skulle gå til fælles velfærd.
Og jeg tror, Venstre skulle tage signalet fra kommunaludvalget lidt mere alvorligt om, at borgerne mener, at der er problemer lokalt – i folkeskoler, ældrepleje, daginstitutioner, socialpolitik osv.
Det er problemer, som vi skal løse først, inden vi går over til at se, om der er råd til yderligere nedsættelser af skatten.
Skatteministeren har ret i, at der er lavet en skattereform i 2012.
Den kostede ikke noget på råderummet.
Den er stadig under indfasning.
Den handlede primært om lavtlønnede.
Spørgsmålet er nu, om vi skal bruge 2 mia. kr. mere.
Men spørg Folketinget.
Vi synes ikke, det her er den rigtige måde at gøre det på, fordi man ikke vælger velfærd først, og fordi man laver en skæv løsning på et samspilsproblem, man kunne have løst på en bedre måde, der kom HK'eren mere til gavn og til gengæld var mindre til gavn for direktøren.
Det ville regeringen ikke.
Derfor kan den ikke få vores opbakning til forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2018-06-01:
Jeg hører jo, hvad hr. Jesper Petersen siger.
Det undrer mig bare, at man ikke kan se sig selv i noget af forslaget.
Jeg kan forstå, hvis man ikke vil være med til at hæve loftet over beskæftigelsesfradraget.
Men man vil ikke være med til et målrettet jobfradrag, som er målrettet folk i fuldtidsbeskæftigelse.
For den relativt største lettelse er dernede og koster 1,4 mia. kr. At man ikke vil være med til at give hårdtarbejdende danskere en skattelettelse,
Og når man kigger på råderummet, er der penge til at give skattelettelser.
Så det er fair nok, at man ikke vil være med til det, regeringen foreslog, det er fair nok, at man ikke vil være med til det, der ligger her i lovforslaget, men at man ikke vil være med til noget af det, synes jeg er lidt mærkværdigt.
Jesper Petersen (S), 2018-06-01:
Man kan godt høre på skatteministeren, at vi nærmer os, at der er et år til, at der skal være folketingsvalg.
Og jeg synes også, det er fint, at skatteministeren går op og holder den tale, han holder i dag.
Og det er jo så udmærket.
Så den tale måtte skatteministeren skrotte og så prøve med noget andet.
Skatteministeren ved godt, at det her er et spørgsmål om prioritering.
Vi er ikke modstandere af, at almindelige mennesker kan få mere i lønningsposen.
Vi er heller ikke modstandere af, hvis man kan sætte skatten ned for dem.
Men rækkefølgen skal være rigtig, og prioriteringen skal være i orden.
Og det, man gør her, er jo at lave en skatteaftale, som vil koste 2 mia. kr. om året på den fælles velfærd – penge, som statsministeren tidligere har lovet danskerne skulle gå til velfærd.
Samtidig laver man en skæv løsning på samspilsproblemet, og man kunne have lavet en, der gav HK'eren mere, mod at direktøren fik lidt mindre.
Og det har man ikke gjort.
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Tak for det.
Her vil jeg så godt sige tak til Socialdemokratiet, fordi man vælger at bakke op om et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som handler om et helt eller delvist udgangsforbud for asylansøgere under 18 år.
Det behøver ikke at være sådan for Dansk Folkepartis skyld, men når nu andre partier lægger vægt på det, synes jeg, det vil være godt, hvis man kan få den vurdering fra ministeriet så hurtigt som muligt, og så kunne regeringspartierne selvfølgelig også, hvis de er enige i intentionerne bag beslutningsforslaget, vælge at bakke op om det.
Man vil gå ind og vurdere i forhold til det spørgsmål, som bliver stillet, om det er en genopdragelsesrejse, og om den har negativ indflydelse på barnets integration i Danmark.
Og hvis man vurderer det, gælder der jo så det, som ministeren har lagt op til, nemlig at det så fremadrettet vil blive strafbart, hvis man er dansk statsborger.
Man forsøger jo at tale med forældrene.
I yderste konsekvens vil man jo kunne gå ind og tage barnet fra forældrene, hvis man vurderer, at det er nødvendigt.
Men det er jo en vurdering, man foretager lokalt ude i kommunerne.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-06-04:
Tak for det.
Tak for uddybningen.
Nu gælder det jo så ikke for mig, fordi jeg selv er dansk statsborger, men jeg har en far, som er fra Ghana, og hvis jeg skulle være bekymret, hvis ikke jeg var dansk statsborger, for at tage den beslutning på baggrund af, at mit barn faktisk havde lyst til genopdage, måske mere end at blive genopdraget, sin farfars fædreland, så synes jeg, at vi er nødt til at lægge vægt på det element.
Det var det ene.
Det er andet er: Jeg hørte ikke rigtig, hvilket kendskab ordføreren har til forebyggelse og dialog i forhold til de her indsatser.
Kan ordføreren nævne nogle tiltag, nogle initiativer?
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Reglerne er sådan i dag, at hvis myndighederne går ind og vurderer, at den rejse, barnet er sendt af sted på, har negativ indflydelse på barnets integration i det danske samfund, altså hvis barnet f.eks. bliver sendt ned et sted, hvor man må antage, at det er meget sandsynligt, at barnet vil blive sendt på en koranskole, så vil det jo tale for, at man så inddrager barnets opholdstilladelse.
Og med vores beslutningsforslag vil det så betyde, at man så også skulle gå ind og kigge på, om man kunne inddrage forældrenes opholdstilladelse.
Det er jo det, man vurderer det ud fra i dag, og den vurdering har vi ikke lagt op til at ændre med vores beslutningsforslag.
Søren Søndergaard (EL), 2018-06-04:
Det her er jo et forslag fra Dansk Folkeparti om at udfase Ankaraaftalen, der lægger op til en associeringsaftale mellem EU og Tyrkiet, og det er et forslag, som vi støtter.
Som vi også gjorde opmærksom på under førstebehandlingen, støtter vi det ikke på grund af – hvad skal vi sige – de bemærkninger, der er til forslaget.
Bemærkningerne til forslaget handler mest om Dansk Folkepartis bekymring for, at der kan komme udenlandske arbejdere til Danmark og arbejde.
Det er ikke vores bekymring.
Det, der er det afgørende for os, er, at det sker på nøjagtig samme vilkår som danske arbejdere, så der altså ikke foregår social dumping.
Det er dér, vi mener indsatsen skal sættes ind, og det er forskellen på os og Dansk Folkeparti. Men vi synes, det er et godt forslag at stoppe den her aftale.
Og hvorfor er det det?
Jo, der står rent faktisk i aftalen, at den forpligter den til enhver tid siddende tyrkiske præsident til at værne om freden og friheden – til at værne om freden og friheden.
Så er det, jeg godt kunne tænke mig at høre, om de partier, som har travlt med i tide og utide at snakke indvandring i Danmark osv. og islamisme og problemer med islamisme, mener, at Tyrkiets præsident værner om freden og friheden.
Tyrkiets præsident er en islamistisk præsident.
Han arbejder for mere islamisme i Tyrkiet.
Han undertrykker alle demokratiske rettigheder og menneskerettigheder, og han står over for efter det kommende valg, hvor der er undtagelsestilstand, og hvor oppositionens kandidater sidder i fængsel, at blive enevældig præsident.
Værner han om friheden?
Nej, naturligvis gør han ikke det.
Men hvis man mener, at den her aftale skal opretholdes, må det enten betyde, at man mener, at han værner om friheden, eller også betyder det, at man er ligeglad med, om han gør det.
I Enhedslisten er vi ikke ligeglade med, om Tyrkiets præsident værner om friheden, bl.a. fordi vi ikke ønsker hundredtusindvis af flygtninge til Danmark, for det bliver resultatet, når borgerkrigen i Tyrkiet for alvor bryder ud.
Vi mener, det er meget vigtigt, at Tyrkiets præsident værner om friheden, og lige præcis derfor stemmer vi for et forslag, der handler om at opsige en aftale, som han så tydeligt har overtrådt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2018-06-04:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her var til første behandling onsdag den 29. maj 2018, og det er jo et beslutningsforslag, som udspringer af en indstilling fra Udvalget for Forretningsordenen, vel at mærke en indstilling, som hele udvalget står bag, og som bygger på et langt arbejde i udvalget og før det i Antorini-Skaarup-arbejdsgruppen.
Derfor havde det nok været det naturlige, at forslaget var blevet henvist direkte til anden og sidste behandling uden at skulle tilbage til Udvalget for Forretningsordenen, men der skete altså det til førstebehandlingen, at forslaget alligevel blev henvist til Udvalget for Forretningsordenen.
Siden der jo ikke er så meget nyt at diskutere, har vi ikke i udvalget fundet grund til at skrive en tillægsbetænkning over forslaget.
I stedet for er udkommet blevet, at jeg på udvalgets vegne afgiver en mundtlig indstilling om vedtagelse af forslaget.
Altså, jeg skal hermed på vegne af Udvalget for Forretningsordenen indstille beslutningsforslaget til vedtagelse uændret.
Når jeg nu for en sjælden gangs skyld har ordet her på talerstolen, vil jeg godt benytte lejligheden til at sige tak for det store arbejde, som Antorini-Skaarup-arbejdsgruppen har gjort for at komme videre med de mange forskellige spørgsmål, som var oppe at vende på Præsidiets konference i januar 2017.
Det har været en fornøjelse.
Tak for det.
Martin Lidegaard (RV), 2018-06-04:
Ja, det er bare i forhold til det store mindretal, der stillede det ændringsforslag, der lige er blevet afvist, og som netop kom Enhedslisten i møde, fordi vi synes, det er vigtigt, at der er én statsrevisor, der principielt set kan rejse en sag, hvis det er nødvendigt.
Vi har heldigvis kun oplevet det, som hr. Christian Juhl sagde, én gang, men den ene gang var det i hvert fald relevant, og man kan da godt forestille sig, det er relevant, og derfor havde vi helst set, at man havde den mindretalsbeskyttelse.
Det er der ikke et flertal i Folketinget der ønsker, og så vil jeg bare sige, at vi så ender med at støtte det samlede forslag, fordi vi synes, de øvrige ændringer i pakken er fornuftige, og fordi vi selvfølgelig bakker op om statsrevisorinstitutionen som sådan.
Christian Juhl (EL), 2018-06-04:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Men det gør det jo ikke bedre, at et fuldstændig enigt kollegium af statsrevisorer, hvoraf halvdelen afgår nu, beder om det.
Men den sidste ændring, som handler om, at der nu skal to statsrevisorer til for at bede om en undersøgelse hos Rigsrevisionen, er en væsentlig ændring, og der er det sådan set underordnet, om det er en eller to eller hele kollegiet af statsrevisorer, som har bedt om det.
Mette Abildgaard (KF), 2018-06-04:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare lige bede ordføreren om at bekræfte, at de ændringer, vi vedtager i dag, vedtager vi, fordi der er en enigt Statsrevisorkollegium, som har bedt om dem, altså i fuldstændig enighed.
Christian Juhl (EL), 2018-06-04:
Tak for det.
Vi er lidt kede af i Enhedslisten at blive budt velkommen på den her måde.
Vi har ikke haft en statsrevisorpost før, og vi fornemmer, at det så nu at gøre det meget sværere at bede om en undersøgelse er lidt ubehageligt, i forhold til at det er en af de vigtigste instanser i Folketinget, nemlig den, der kan kigge ministrene over skulderen.
Indtil nu har det været sådan, at én statsrevisor har kunnet bede om en undersøgelse.
Som regel sker det i fællesskab, og det er da også det bedste.
Så det er, ligesom om man nu siger, at de gamle magtpartier ikke længere synes, at de har tillid til, at andre kommer ind, og så vil man til at lave om på det, og nu skal der være to statsrevisorer, der beder om en undersøgelse.
Det synes jeg er en meget, meget dårlig mindretalsbeskyttelse og et signal fra de store regeringspartier om, at de ikke har tillid til andre partier til, at man kan administrere en fælles holdning til Statsrevisorernes ressourcer.
For det er jo ikke noget med, som De Konservative sagde, at det bliver dyrere.
Det gør det jo ikke.
Statsrevisorerne har et budget til de undersøgelser, der skal laves, og det er jo et spørgsmål om prioritering, i forhold til hvilke undersøgelser man vælger.
Derfor er vi kede af, at I viser os den manglende tillid, når nu vi får en plads i statsrevisorkollegiet.
Vi havde håbet på, at man kunne stole så meget på hinanden, at man også sagde: Selvfølgelig kan den ordning fortsætte.
Den har været der stort set altid og aldrig været et problem, eller som hr. Martin Lidegaard sagde under forhandlingerne: Hvis der skulle opstå et teoretisk problem om, at reglen blev misbrugt, kunne vi jo hurtigt træde sammen og så ændre på tingene.
Det ville jo være en meget mere fornuftig måde at gøre det på.
Men som det ligger nu, kan vi ikke stemme for ændringen af reglerne for Statsrevisorer, da det netop forringer mindretalsbetingelserne væsentligt.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-06-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for uddybningen.
Jeg hørte ikke lige svaret på fru Pernille Schnoors spørgsmål om, at vi lægger meget vægt på, om det er med eller uden samtykke fra barnet.
Eksempelvis kender vi jo flere Østerbroforældre, som er taget af sted i mere end 3 måneder, hvor de sejler rundt i verden eller lader barnet bo hos en bedsteforælder på et andet kontinent.
Hvornår er det så, at vi vurderer hvad?
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Det skal man selvfølgelig også arbejde med.
Men det her ville jo også fungere som forebyggelse, hvis det blev vedtaget.
For det vil givetvis forhindre nogle i at sende deres børn af sted, hvis de kan se, at hele familien risikerer at få inddraget deres opholdstilladelse.
Så vi tror på i Dansk Folkeparti, at man selvfølgelig skal forebygge, og at man skal forsøge at forklare forældrene, at det ikke en god idé at sende ens børn af sted på genopdragelsesrejse.
Men i de tilfælde, hvor forældrene gør det alligevel, fordi de ikke vil lytte til almindelig sund fornuft – og dem er der jo desværre nogle stykker af her i vores samfund – vil det så have den konsekvens, at så vil hele familien, forældrene og børnene, blive sendt af sted.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-06-04:
I nogle af de sager, man har fået oplyst, handler det i hvert fald også om, at man ude i kommunerne og på skolerne og de steder, hvor man er i kontakt med børnene, ikke rigtig ved, hvad man skal gøre.
Så er det ikke mere sådan nogle ting, nogle mere forebyggelsesmæssige ting, man skal arbejde med?
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Det vil ikke løse hele problemet, men det vil da løse noget af problemet.
Helt konkret ville det formentlig betyde, hvis det blev vedtaget, at der var nogle forældre, som ville tænke sig om en ekstra gang, så de ikke ville sende deres børn af sted på en genopdragelsesrejse, fordi hele familien ville risikere at miste opholdstilladelsen.
Så i de tilfælde ville det jo hjælpe børnene.
Og i de tilfælde, hvor forældrene alligevel insisterede på, at barnet skulle opdrages på en anden måde end den typiske danske måde, ville det jo betyde, at familien ville blive sendt ud, og på den måde ville det så også løse et konkret problem.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-06-04:
For Alternativet handler det om, og det er afgørende, at man selvfølgelig ikke sender sit barn af sted mod dets vilje.
Men mener ordføreren, at det forslag, som ligger her, vil løse den udfordring, der er?
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Hvis man har en politik og man har et konkret forslag og man lægger det ned i Folketingssalen og man har flertal for det og man så trækker sig fra sit eget forslag, fordi en minister har lovet at undersøge tingene nærmere, så er man blevet snøret af ministeren.
Det synes jeg bare Socialdemokratiet skal holde sig for øje.
Vi har i fællesskab haft et beslutningsforslag, som havde betydet, hvis det var blevet vedtaget, at i de tilfælde, hvor forældrene havde sendt børnene af sted på en genopdragelsesrejse, og hvor man havde inddraget opholdstilladelsen fra barnet – det gør man jo, sådan som reglerne er i dag; der er muligheder for, at man i visse tilfælde kan give opholdstilladelsen tilbage, men hovedreglen er, at man inddrager opholdstilladelsen – skulle forældrene sendes samme vej.
Og det kan vi kun beklage fra Dansk Folkepartis side.
Mattias Tesfaye (S), 2018-06-04:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at så tvivl om, at Folketinget sender det signal.
For et meget bredt flertal af Folketinget har jo tilkendegivet, at det er vores synspunkt.
Og det, som står i vores beslutningsforslag, er, at vi pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, og det er jo præcis det, der står i beretningen.
Regeringen vil fremsætte et lovforslag til efteråret, som ikke alene tager hensyn til det, der er hovedsigtet i vores beslutningsforslag, men som også kriminaliserer, at danske statsborgere sender deres børn på genopdragelsesrejse.
Det er da helt perfekt.
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Jamen vi har jo fra Dansk Folkepartis side sagt – det gjorde vi også under førstebehandlingen – at vi synes, det er helt fint, at man straffer danske statsborgere, som sender deres børn af sted på en genopdragelsesrejse.
Men i de tilfælde, hvor man ikke er dansk statsborger, bør det være sådan, at man inddrager opholdstilladelsen for forældrene og sender dem samme vej som barnet.
Og det kunne vi jo have vedtaget i dag, men det vedtager vi så ikke.
Og det skal jeg ikke lægge skjul på at jeg synes er rigtig ærgerligt, det er vi triste over i Dansk Folkeparti.
For det havde sendt et meget klart signal til de familier, som ikke ønsker, at deres børn bliver danske, om, at hvis de gør det, er det hele familien, der ryger ud.
Det havde været et klart signal, et tydeligt signal om, at hvis man lægger så markant afstand til det danske samfund, så siger Folketinget, at det har nogle klare konsekvenser.
Men det signal sender vi jo netop ikke i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-06-04:
Blot for god ordens skyld: Vi har nu ikke ændret holdning på det her punkt.
Vi ser bare en mulighed for at få en endnu bedre løsning end den, vi har lagt frem med Dansk Folkeparti og med SF.
Nu ser det ud til, at vi til efteråret kan få et bredt flertal i Folketinget, der vil kunne stå bag en endnu bedre løsning end den, der stod i vores beslutningsforslag, bl.a. fordi det nu også bliver muligt at kriminalisere danske statsborgere, der sender deres børn på genopdragelsesrejse.
Så kunne Dansk Folkeparti ikke også bakke op om en løsning, som stort set hele Folketinget kommer til at stå bag, i stedet for at insistere på, at vi vedtager halvdelen af løsningen i dag med et snævert flertal?
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Tak for det.
Jeg vil bare kort redegøre for, hvorfor vi har fremsat det her forslag fra Dansk Folkepartis side.
Det har vi, fordi vi jo synes, det er en god idé, at man, hvis man som forælder sender sit barn eller sine børn af sted på en genopdragelsesrejse, så også får inddraget opholdstilladelsen, hvis der er mulighed for det, og så bliver man sendt samme vej.
Det var jo et forslag, som vi oprindelig havde fremsat i fællesskab med Socialdemokratiet og SF.
Så skete der det pudsige under behandlingen af forslaget i Udlændinge- og Integrationsudvalget, at ministeren havde held til at overtale Socialdemokratiet og SF til ikke at stemme for den her stramning.
Og det er jo ikke et samarbejde, som vi bryder os specielt meget om.
Men så tænkte vi, at vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig ville genfremsætte forslaget, som det var, også da Socialdemokratiet var med til at fremsætte det første gang, og da SF var med til at fremsætte det første gang.
Så det her skal man mere se som en slags service til medlemmerne af den socialdemokratiske folketingsgruppe og medlemmerne af Socialistisk Folkepartis folketingsgruppe, for I skal sådan set bare rykke jeres finger lidt længere ned på displayet, og så har I mulighed for at stemme ja til jeres eget beslutningsforslag.
Det var det.
Marcus Knuth (V), 2018-06-04:
Jeg kunne også gå op og holde den tale, som jeg holdt om det her emne, da vi behandlede det her første gang.
Derfor forstår jeg ikke helt behovet for at skulle behandle det her igen foran hele forsamlingen.