runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Det behøver man ikke.
Jeg er fra Jylland, og jeg forstår fuldstændig, hvad ordføreren siger, så der er ikke noget problem der.
Vi kunne håbe på, at der var nogle partier, som ville ændre holdning til det og udtrykke mistillid til den.
Den konkrete anledning er også, at vi kunne se, at et vigtigt dokument – så kan man tillægge det så meget betydning, man vil, men for os var det et yderst vigtigt notat – blev holdt tilbage i 700 dage.
Det sker jo ikke tilfældigt.
Det bliver gjort bevidst.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-25:
Jeg synes bare, at hr. Lars Boje Mathiesen og Borgernes Parti skylder at vise lidt mere respekt for Folketinget.
Hvis hr. Lars Boje Mathiesen nu tænker lidt tilbage, så har vi jo stået sammen med resten af oppositionen – også oppositionen til højre for regeringen – når der har været konkrete sager.
Så når der har været en konkret anledning, har vi jo ikke holdt os tilbage for at kritisere regeringen.
Men her er der jo ikke nogen konkret anledning.
Den konkrete anledning, hr. Lars Boje Mathiesen fremfører, er, at man syntes, det var upraktisk at fremføre det til åbningsdebatten, for så kom der ikke en afstemning, eller han taler om ministeransvarlighedsloven, som hverken har en døjt eller en tøddel at gøre med, om man har politisk tillid til en regering.
Det er jo der, forskellen ligger: Der skal være en konkret anledning.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Det glæder mig faktisk, at partier som SF og Enhedslisten kritiserer det her og mener, det er et konspiratorisk forslag, når man stiller et mistillidsvotum til en regering.
For det er jo her, maskerne falder.
Det er jo her, det bliver strategisk, med hensyn til hvor de her partier positionerer sig til tiden efter næste valg, og hvilken statsminister de måske skal pege på.
Jeg tager det som et sundhedstegn, at der er systempartier herinde, og som ikke bryder sig om den måde, vi agerer på, som ikke bryder sig om, at vi faktisk kræver, at man skal trykke på en knap, så borgerne derude kan se, hvad man rent faktisk mener, så man ikke kan gemme sig bag ting, som ikke kommer til afstemning.
Så tak for det.
Vi tager det som et klap på skulderen, at Enhedslisten er meget utilfreds med den måde, som vi arbejder på i Borgernes Parti.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-25:
Jeg er uenig.
Vi har fremsat beslutningsforslag, som er endt i reelle forslag.
Lad mig som det seneste påpege det med elmarkedsregler, udbydere af el og forhandlingsmåder.
Det startede med et konservativt beslutningsforslag, så det er ikke korrekt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Så skulle oppositionen aldrig nogen sinde fremsætte et beslutningsforslag, for man ved jo, at det falder, fordi der er en regering, som vil stemme imod det, og ofte er der et parlamentarisk grundlag, som heller ikke vil støtte det.
Nu har vi endda en flertalsregering.
Så hvis Konservative fremsætter et beslutningsforslag her, ved man jo også, at det bliver nedstemt, og så kan man bruge den samme logik.
Så jeg forstår ikke rigtig logikken bag det her.
Så skulle vi jo slet ikke fremsætte beslutningsforslag, men bare sætte os ned og vente 4 år.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-25:
Vi stemmer for et mistillidsvotum, når det kan lade sig gøre.
Vi ved på forhånd, at der i den her sag ikke vil være et flertal for det.
Så ja, vi kan godt tage afstemningen, og det gør vi, og vi stemmer på den måde, at vi siger, at vi gerne vil have en anden regering.
Men det falder jo på forhånd, og det ved vi.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Man er selvfølgelig undskyldt, hvis man ikke har hørt hele debatten, men årsagen til, at det er blevet fremsat som et beslutningsforslag, er, at det ellers ikke ville komme til afstemning.
For os i Borgernes Parti er det vigtigt, at folketingsmedlemmerne tager stilling, og at danskerne derude kan se, hvad medlemmerne herinde i Folketingssalen mener om statsministeren og statsministerens måde at agere på.
Så derfor blev det et beslutningsforslag.
Hvis det var blevet fremsat under åbningsdebatten, var det ikke kommet til afstemning.
Og når vi har fremsat det, er det heller ikke noget, vi har gjort let.
Som jeg også har understreget, har vi gjort det, fordi vi forsøgte at få en udskydelse af ministeransvarlighedsloven, og Konservative støttede faktisk – og det takker jeg for – at vi skulle udskyde den.
Men det var der ikke flertal for.
Der var partier herinde, som holdt hånden under statsministeren og ville have den her sag afsluttet.
Da det så kom frem, at man havde ventet 700 dage med et vigtigt notat, så havde vi ikke andre redskaber i værktøjskassen end at udtrykke mistillid til statsministeren, og det er derfor, det kommer nu.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-25:
Tak for det.
Lad mig først dvæle lidt ved selve forslaget.
For jeg har faktisk haft lidt svært ved at forstå forslaget.
For det er jo meningen, at man skal stille et mistillidsvotum via et beslutningsforslag.
Så for første gang i min tid her i Folketinget har jeg haft behov for at gå en tur forbi Lovsekretariatet for at finde ud af, hvordan man egentlig behandler forslag som disse, og på hvilken måde de skal forstås, og jeg kan jo forstå, at det er som et regulært beslutningsforslag.
Normalt kommer et mistillidsvotum jo efter en specifik sag eller en åbningstale, og derfor synes vi også, at fremgangsmåden her er noget besynderlig.
Det Konservative Folkeparti er borgerlige stemmer, der arbejder.
Vi ønsker et borgerligt Danmark, og vi ønsker en blå regering.
Det er det, vi arbejder efter, og det er sådan, som vi er som parti, og derfor er vi jo som udgangspunkt heller ikke begejstrede for at have en rødt ledet regering.
Hvis man ser på de sager, der har været, eller skal man bruge ordet skandaler, synes jeg, at en af de største, vi har været vidne til, har været fjernelsen af store bededag.
Det var hen over hovedet på kirken og på den danske model, og man har på den måde gjort vold på arbejdsmarkedsprincipper og på vores kulturarv og decideret foretaget en åndelig nedrustning og vel at mærke uden at advare vælgerne inden valget.
Men omvendt må jeg jo erkende, at det er en demokratisk ret, der er blevet benyttet.
Så det skærer i hjertet i forhold til den sag.
Det, der skærer allermest i forhold til den sag, kan ikke modsvares af mistillid, men af forundring og af frustration.
Men omvendt har der jo været en række alvorlige sager som f.eks. den nævnte sms-sag eller minksagen, og nogle af de sager har jo også været taget demokratisk op til behandling i separate spor.
Så når jeg nu kan informere om, at vi kommer til at støtte forslaget, så er det alene på grund af det faktum, at vi er et borgerligt oppositionsparti, som ønsker en anden regering.
Det havde ikke ændret på vores holdning.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-25:
Så tænker jeg, at der er et eller andet med lyden herinde eller larmen ude bagved.
Nej, jeg mener ikke, at min formand på noget tidspunkt har sagt noget, der ikke passer her.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Undskyld, står ordføreren og siger, at det, som hans formand sagde i valgkampen, ikke passede, at man bare løj over for danskerne for at få deres stemmer, og at man ikke mente, at der skulle være en advokatvurdering?
Henrik Frandsen (M), 2025-11-25:
Nu tænker jeg jo, at det er et spørgsmål, der skal stilles direkte til den person, som altså konkret i tilfældet her er vores formand, Lars Løkke Rasmussen, så man kan kigge ind i hovedet på ham og se, hvad han har sagt.
Men vi er fuldt ud tilfredse med det forløb, der har været omkring minksagen.
Vi mener, at tingene er vendt, som de skal, at tingene er kørt, som de skal.
Der var ikke flertal for en advokatvurdering.
Hvorfor skulle vi så lave det?
Så vi står på mål for det, der er sket.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Jeg er nysgerrig.
Inden sidste valg var Moderaternes formand ude at sige, at man ikke ville gøre Mette Frederiksen til statsminister uden en advokatvurdering.
Det løfte løb man jo så fra, lige så hurtigt som man kunne snuse til ministerbilerne.
Så mit spørgsmål til Moderaterne er den her gang: Hvis der nu viser sig et andet flertal, løber man så også fra det her med, at man ikke vil have undersøgt sagen med Mette Frederiksen igen?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-25:
Tak for det.
I SF lægger vi ikke skjul på, at vi ønsker en anden og en ægte rød regering, og der er meget i den siddende regerings politik, man velbegrundet kan kritisere den for.
Et mistillidsvotum bør efter SF's mening handle om regeringens manglende prioritering af den grønne omstilling, negligeringen af kommunernes trængte økonomi eller den meget skæve prioritering af skattelettelser til de rigeste danskere på bekostning af vores kernevelfærd, som jo skranter rigtig mange steder.
Men stilles der en mistillidsdagsorden, bør man som minimum være enig i de præmisser, som forslagsstilleren lægger til grund, og den ordlyd, som forslagsstilleren vælger.
Det er SF ikke i forhold til det konkrete forslag, vi behandler her, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Det betyder i praksis, at vi stemmer gult til det her forslag.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-11-25:
Selv tak.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Nej, hr. Christian Rabjerg Madsen, det er en unik situation.
For vi har en flertalsregering, og det vil sige, at de gængse parlamentariske virkemidler, vi som Folketing har, er sat fuldstændig ud af spil.
Ministeransvarlighedsloven er sat fuldstændig ud af spil, fordi vi har en flertalsregering.
Så man har ikke nogen muligheder for at lave en reel parlamentarisk kontrol, som situationen er nu.
Derfor tyer vi til de redskaber, som vi så har, og det er at stille et forslag om mistillid hernede i Folketingssalen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-11-25:
Der er absolut ingen arrogance i det.
Man kan godt blive ved med at sige det, men det er der naturligvis ikke.
Der var ikke en eneste af de sager, som hr. Lars Boje Mathiesen nævnte, som jeg er enig med hr. Lars Boje Mathiesen i.
Men det behøver vi jo heller ikke at være.
Det er jo det fine ved demokratiet, og så kan vi jo tage en drøftelse af de sager, og det har vi gjort fra Folketingets talerstol af flere omgange, også nogle af de sager, der bliver nævnt.
Så kan man som ordfører stille sig herop på talerstolen, som jeg gør, eller en minister kan stille sig herop, og så kan vi tage en drøftelse af de konkrete sager, og det gør jeg meget gerne, både her og i medierne.
Men det kan jo ikke nytte noget at tage alle de sager og så gøre dem til genstand for en mistillidsafstemning.
Så kan vi jo starte hvert eneste møde i hvert eneste Folketing under hver eneste regering med at have en mistillidsafstemning, fordi det altid er sådan, at oppositionen gerne vil vælte en regering.
Jeg vil bare advare mod at gøre det redskab til et gængst og almindeligt redskab i vores parlamentariske arbejde.
For det er useriøst, og jeg synes også, at hr. Lars Boje Mathiesens indledning var meget afslørende, i forhold til hvad man fra partiets side ønsker at bruge den her forespørgsel til.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Det er jo en velkendt strategi, at man bare prøver at nedgøre de mennesker, som kritiserer det, som man står for, i stedet for at gå ind i debatten.
I vores parti er vi klare om vores mistillid til statsministeren.
Vi mener, at statsministeren har brudt loven.
Vi mener, at hun har udstedt en ulovlig ordre, hun har splittet danskerne, danske familier.
Man lukkede samfundet ned længere, end det var nødvendigt.
Man har politiseret embedsværket, så embedsværket selv har råbt vagt i gevær og sagt, at de følte et politisk pres på at agere efter det.
Man kørte en direktør for Sundhedsstyrelsen ud på et sidespor, fordi hr. Søren Brostrøm ikke ville være med til at lukke landet ned.
Der er en lang række sager, hvor vi har direkte mistillid til den måde, som statsministeren vælger at agere på, og det er derfor, vi stiller et forslag om mistillid.
Det er ikke noget stolt, det er ikke et teater, og alene det, at ordføreren tror, at det er det, viser jo den arrogance, som Socialdemokratiet desværre har.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-11-25:
Tak for det.
Vi plejer jo at kalde Folketingets talerstol for landets fineste talerstol.
Det gør vi jo ikke, fordi politikere er specielt fine; det gør vi, fordi talerstolen er central i det politiske lovgivningsarbejde, som har enormt stor betydning for alle danskeres hverdag.
Vi kalder Folketingets talerstol for den fineste talerstol, fordi Folketingssalen helt generelt jo er rammen for ofte svære beslutninger og for det meste beslutninger, som har vidtgående betydning for rigtig, rigtig mange menneskers daglige liv.
Det tror jeg vi skal have den allerstørste respekt for.
Jeg tror, vi skal prøve at bevare respekten for den her talerstol og for det her rum.
For hvis ikke der er en naturlig respekt for vores måde at arbejde på i Folketingssalen, tror jeg, at vores beslutninger, som ofte er svære, og som rammer mennesker, kan miste legitimitet, og så tror jeg, at tilliden er på spil.
Jeg synes også, vi skal passe meget på med at reducere Folketingssalen og talerstolen til en kulisse for stunt på sociale medier, og det mener jeg at B 16 gør.
Jeg har været i Folketinget i 10 år.
Jeg har selv prøvet at være i opposition, og jeg har den største respekt for, at oppositionen mener, at man kan gøre det bedre end regeringen.
Det gør man jo med debatter og ved at tage forskellige konkrete politiske spørgsmål op, som man så diskuterer, men vi plejer ikke at bruge mistillidsafstemninger som et redskab i den almindelige politiske debat.
Upåagtet hvad man stemmer, og jeg har stor respekt for, hvis oppositionspartier stemmer for at vælte regeringen, så vil jeg håbe og opfordre til, at vi – ikke for regeringens skyld, men for folkestyrets skyld og for respekten omkring det her rum – vil undlade at gøre det til et almindeligt standardredskab i den politiske debat, at vi udtrykker mistillid til hinanden.
Jeg tror ikke, det er fordrende.
Det siger jeg ikke af hensyn til Socialdemokratiet eller til regeringen; det siger jeg af hensyn til respekten for det her rum og dermed respekten, effektiviteten og tilliden til vores folkestyre.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Nu prøver jeg med den største ydmyghed og respekt igen at sige, at det jo ikke er et udtryk for et attitudeproblem, at vi gerne vil have den politiske diskussion.
Jeg står netop og siger, at jeg har respekt for, at man kan se sagerne anderledes, og så må vi jo politisk diskutere det.
Men man starter jo ikke en politisk diskussion om de konkrete spørgsmål, som hr. Lars Boje Mathiesen har oplistet i sit beslutningsforslag, eller som hr. Peter Kofod nævner i sit spørgsmål, med at sige: Jeg har mistillid til dig.
Så kan vi jo ikke have en politisk diskussion.
Vi vil gerne have en politisk diskussion, både om det konkrete og det abstrakte.
Peter Kofod (DF), 2025-11-25:
Jeg synes, der er to problemer her.
Der er et politisk problem, hvor regeringen i højere og højere grad er på vej væk fra der, hvor danskerne står.
Men jeg kan ikke forstå, at regeringen er blinde over for det attitudeproblem, som det første problem udløser.
For det er noget, hvor man i stedet for at tage fat om nældens rod begynder at udvise den selv samme attitude, som ministeren havde, da han kom på talerstolen.
Altså, alt det, som man måtte være uenig i, bliver bare sådan klasket væk.
Det er sådan, at hvis man ikke er med på det der chatkontrol, så er det nok af den og den grund, og hvis man mener noget om de her sms'er, er det også et problem.
Jeg synes virkelig, den her regering har et attitudeproblem, og jeg kan ikke forstå, at I ikke kan se det, for danskerne kunne godt se det i tirsdags, og det synes jeg man skulle tage at overveje lidt her før folketingsvalget.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Det er helt naturligt, at det er justitsministeren, der behandler et sådant spørgsmål, også når det ligger under Udvalget for Forretningsordenen.
Og med al respekt, hr. Peter Kofod,
synes jeg, det er en mærkelig begrundelse at sige, at en årsag til, at danskerne skulle have mistillid til den her regering, er et forslag, der lige nu bliver forhandlet i EU, og som i øvrigt har ændret karakter.
Det har ændret karakter for ganske nylig i de her forhandlinger.
At man nævner, at det handler om at forebygge spredning af materiale, der indeholder seksuelt misbrug af børn, er da ikke at vildlede eller at tale ned til danskerne.
Det er at fortælle, hvad det handler om.
Jeg har meget respekt for, at der også kan være nogle andre hensyn, hvis man har en mere liberal verdensindstilling osv.
Det handler om at finde den mest rigtige metode til at kunne forebygge og forhindre, at børn bliver seksuelt misbrugt.
Så har jeg respekt for, at hr. Peter Kofod og andre er uenige i de værktøjer, vi gerne vil tage i brug, men det er da ikke en fordrejning af, hvad det handler om.
Peter Kofod (DF), 2025-11-25:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at spørge justitsministeren om grunden til, at så mange danskere er ved at være trætte af den her regering.
Spørgsmålet er, om det ikke er noget af det, som justitsministeren lige har lavet en opvisning i: Sms-sagen blev sådan lige viftet væk, det måtte man forstå på nogle af de tidligere besvarelser, der er blevet givet, nærmest er en konspirationsteori, hvis man spørger Socialdemokratiet; og hvis man ikke vil være med til chatkontrol, betyder det, at man vil understøtte, at der er nogle, der forgriber sig på børn, og at det bliver spredt ud på nettet.
Men danskerne er kloge.
De kan godt se igennem alt det der og se, at det er nogle søforklaringer, og at det er en bortforklaring af, hvorfor man ikke vil tage ansvar, hvorfor man forsøger at tale udenom, og hvorfor man ikke vil stå til ansvar for det, som man egentlig burde.
I virkeligheden har justitsministeren jo lige givet sådan en opvisning i, hvorfor mange er trætte af den her regering.
Har I egentlig ikke nogen større selvrefleksion i Socialdemokratiet over, hvad jeres krise består i?
Altså, hvis ens job står på spil, er det da naturligt, at man møder op og mener noget om det.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Igen har jeg fuld respekt for, at man har politiske synspunkter, hvor man mener, at en anden regering ville kunne gøre et bedre stykke arbejde.
Det er jeg dybt uenig i.
Det var et flertal af danskerne også uenige i efter sidste folketingsvalg.
På trods af de sager, som også hr. Lars Boje Mathiesen nævner i sit grundlag for det her beslutningsforslag og også i sine spørgsmål til mig, ikke i sin mundtlige begrundelse, så var sandheden jo, at Socialdemokratiet gik styrket ud af det sidste folketingsvalg.
Jeg har respekt for, at man ønsker sig en anden parlamentarisk sammensætning, men hvis man ønsker sig det, må man jo arbejde for det og afvente det folketingsvalg, som, uanset hvordan man vender og drejer det, ikke er meget langt ude i fremtiden.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Det undrer mig, at justitsministeren siger, at han ikke kender til den her sag.
Der har jo været indkaldt til et samråd med den pågældende minister, alle de pågældende spørgsmål er stillet til justitsministeren, jeg har fået utallige svar, som så godt nok er ikkesvar, fra Justitsministeriet, og den pågældende aktindsigt handler også om Justitsministeriet og Statsministeriet.
Så det her er en sag omkring Statsministeriet og Justitsministeriet, ikke Forsvarsministeriet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Med forbehold for, at jeg ikke kender hverken den konkrete sag eller de spørgsmål, som fru Theresa Scavenius har stillet, så vil jeg bare gøre opmærksom på, at vi jo har ministerstyre i Danmark.
Hvis fru Theresa Scavenius som folketingsmedlem føler sig uoplyst eller underbelyst eller på anden måde får den følelse på et ministerområde, skal hun jo tage den diskussion med den relevante fagminister, og det lyder for mig, som om det er forsvarsministeren.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
En saglig begrundelse for mistillid til statsministeren er mørklægning af mange af de her forarbejder til det, som Folketinget skal behandle.
Der efterspurgte jeg i lovprocessen, om jeg kunne få notater omkring grundlovsmæssigheden i forhold til baseaftalen og det efterfølgende lovforslag, og det ville regeringen ikke udlevere.
Efterfølgende har jeg søgt aktindsigt i flere måneder, og nu viser det sig, at det notat har fandtes siden 2023.
Det vil sige, at det har været hemmeligholdt og mørklagt i 820 dage.
Det er for mig et eksempel på, hvorfor Folketinget bør have mistillid til statsministeren, fordi hun leder en regering, som mørklægger væsentlig information, der er relevant for lovarbejdet her.
Så vil justitsministeren forholde sig til den problematik, i forhold til hvorvidt Folketinget kan arbejde og have tillid til en regering, der tilbageholder information, der er væsentlig for lovarbejdet?
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Med al respekt, hr. Lars Boje Mathiesen, skal det jo ikke være vores individuelle og respektive – de 179 medlemmer i den her sal – måde at håndtere medier på, der skal afgøre, hvorvidt man skal bruge eller misbruge Folketingssalen til at trække det mest alvorlige redskab i værktøjskassen.
Det har jeg meget stor respekt for.
Men jeg har ikke respekt for, at man vil misbruge Folketingssalen og i øvrigt alle kollegaernes tid til et tv-show, der skal fodre ens sociale medier.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Vi kan nævne i flæng: FE-sagen, sms-gate.
700 dage tog det, før man kunne få aktindsigt i det.
Enhver, som så statsministeren med Kåre Quist, kunne jo se, at der var en statsminister, der var i gang med at dække sig ind juridisk og ikke at tjene befolkningen.
og det er deri, at mistilliden ligger.
Den alvorligste forbrydelse, en statsminister kan gøre, er, at man tjener sig selv og ikke tjener befolkningen.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Jeg synes, det er helt legitimt løbende at have diskussionen både i lyset af de udfordringer, Danmark står over for, og konkrete sager for den sags skyld også, som vi kan være enige eller uenige om.
Jeg har også fuld respekt for, at der er en opposition i Folketinget, der også godt kunne tænke sig en anden statsminister.
Det har jeg meget stor respekt for.
Det er også en del af den parlamentariske proces.
Men det at fremsætte et mistillidsvotum er jo ikke bare et redskab til at udtrykke utilfredshed med.
Det er det alvorligste redskab i den parlamentariske værktøjskasse i forhold til politisk ansvar.
Det, at man som parti går tilbage ved et kommunalvalg, er jo ikke overhovedet en begrundelse for, at Folketinget så ikke skulle have tillid til den siddende statsminister.
Man jo nødt til at begrunde det med noget bestemt.
De forklaringer eller begrundelser, som hr. Lars Boje Mathiesen nu også giver her mundtligt – og han siger, der var en minkskandale, og det er i øvrigt en minkskandale, hvis man vil kalde det det, eller en minksag, der har været grundigt, grundigt belyst – altså de øvrige konkrete sager, som hr. Lars Boje Mathiesen nævner, bl.a. forordningen om at forebygge seksuelt misbrug af børn, er jo nogle konkrete politiske diskussioner, vi har i EU-regi.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-11-25:
Jo, oppositionen har de samme virkemidler, som man tidligere har haft, heldigvis, og hvis man bruger dem fornuftigt, kan man få ganske stor indflydelse på danskernes hverdag.
Men hr. Lars Boje Mathiesen er helt åbenlyst mere interesseret i at få likes, end hr. Lars Boje Mathiesen er i at gøre nogen forskel for nogen danskere.
Det må hr. Lars Boje Mathiesen jo så forklare sine vælgere, og jeg tror, det bliver svært.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Ordføreren står her og repræsenterer et medlem af Folketinget og ikke regeringen.
Så hvordan betragter ordføreren regeringens respekt for Folketinget?
Jeg ved, at ordførerens parti og statsministeren har udtrykt til at starte med, at det handlede om, at vi skulle styrke demokratiet, da det var vigtigt at have respekt for Folketinget, og ordføreren snakker varmhjertet om den fine talerstol.
Men hvad mener ordføreren så egentlig om regeringens respekt for Folketinget, f.eks. i forhold til at blive oplyst korrekt om konkrete lovarbejder og f.eks. i forhold til baseaftalen, hvor vi ikke kunne få et notat omkring grundlovsmæssigheden af baseaftalen, før loven blev vedtaget?
Hvordan forholder ordføreren sig som medlem af Folketinget til det og også til, hvorvidt vi kan have tillid til regeringen?