runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Jeg ved ikke, hvornår valget kommer.
Men jeg ved, at vi har nedsat en ekspertgruppe, som skal se på det her, og det tror jeg er klogt.
Vi er alle sammen forpligtet til at nå vores fælles målsætning, som er skrevet ind i klimaloven, om 70 pct.'s reduktion.
Men der er ingen tvivl om, at det er en meget ambitiøs målsætning, som vil have store konsekvenser både for den måde, vi lever på, vores forbrugsmønstre og for vores erhvervsliv.
Og derfor er det meget, meget vigtigt, at det er tænkt godt og grundigt igennem, og at det selvfølgelig også får den tid, som det skal have, for at det skal blive implementeret, altså rulles ud.
Det er meget store omstillinger, vi skal i gang med i det danske samfund, som koster rigtig mange penge, som også skal findes, og derfor mener jeg, at det er den rigtige proces, som vi har valgt nu.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Jeg synes da lidt, at nyheden i dag – hvis der er nogen journalister, der lytter med – er, at det ser ud til, at vi først kommer til at få ensartede klimaafgifter efter et valg.
Det vil sige, at vi ikke ved, hvilken regering der kommer til at lave det; vi ved ikke, hvor lang tid det kommer til at tage af, for sådan en regering skal jo også på plads.
Altså, det er jo en kæmpekæmpestor udsættelse af noget af det, som Klimarådet mener er allervigtigst.
Og her kommer Alternativet med forslag til at komme i gang på tre ret konkrete punkter, som også er anbefalet af store klimaorganisationer, og som også er gennemtænkt – og så siger regeringen nej.
Kan ministeren bekræfte, at vi ikke kommer til at få nogen løsning før et valg?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Men hvis man vil noget på den form for transport, skal man jo hellere se på, hvad man kan gøre for at udvikle bæredygtige brændstoffer eksempelvis.
Det er jo det, der er vejen frem, hvis man gerne vil have en så omkostningseffektiv CO 2 -reduktion som overhovedet muligt.
Og der tror jeg bare, at det er relativt klart, at passagerafgiften ikke er det mest målrettede.
Hvis det er CO 2 -reduktioner, man gerne vil kigge på, så skal man kigge andre steder hen, eksempelvis på, hvad det er for brændstoffer, man kommer i maskinerne, og hvad det er for fly, der bliver udviklet, og kigge på teknologien til dem osv.
Det er den vej, man skal gå.
Der er ingen tvivl om, at luftfarten jo altså også er en branche, som udleder meget CO 2 .
Det er ikke det mest omkostningseffektive at gøre.
I forhold til vejen derhen er det jo bedre at kigge på, hvad det er for brændstoffer, der kommer i flyene fremadrettet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Tak til ordføreren.
Jeg tror måske ikke, jeg fik formuleret mig hundrede procent korrekt, så jeg prøver at spørge igen: Er det afgørende for Venstre, når ekspertgruppen kommer med deres anbefaling og konklusion, at den ensartede CO 2 -afgift, altså niveauet på den, flugter med klimavidenskaben, og at CO 2 -afgiften ikke er mindre end det, som klimavidenskaben kræver?
Er det afgørende for Venstre, når man indfører den her CO 2 -afgift?
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Jeg respekterer spørgsmålet, men jeg synes faktisk, det er et ret svært spørgsmål at besvare, for vi har jo ikke set ekspertgruppens rapport endnu.
Det er jo derfor, vi har lagt den derover.
Jeg håber da, de er enige om de anbefalinger, de laver, og hvis ikke de er det, er jeg ret sikker på, at vi internt først tager en vældig god drøftelse af det, og så vil vi drøfte det med aftalepartierne bagefter.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Vi behandler nu et beslutningsforslag om, at der skal en afgift på okse- og lammekød på 17 kr. pr. kilo og en afgift på flyrejser på 75 kr. stigende til 225 kr., alt efter hvor mange flyrejser man tager, og en højere afgift på benzin og diesel på 1 kr. pr. liter.
Det er sådan en midlertidig afgift, kan jeg forstå på forslaget, fordi det hele skal bortfalde igen, når man har en ensartet CO 2 -afgift, som jo er under udvikling.
som jeg ser den her proces, vi er igennem som land, handler det i stor udstrækning om, at vi skal være foregangsland; vi skal vise vejen til, hvordan man kommer op på en 70-procentsmålsætning – vise resten af verden, hvordan vi nedbringer CO 2 -udslippet, så de kan følge efter.
Og der ser jeg altså ikke, at midlertidige afgifter på kød og på flyrejser og på benzin er løsningen.
Sagt med andre ord tror jeg ikke, at andre lande kigger på os og siger: Wow, når Danmark kan løse det med midlertidige afgifter, så gør vi det også.
Men jeg kan godt forstå forslagsstillerens motivation for det, og jeg kan også godt forstå, med det udgangspunkt, hr. Torsten Gejl har, at man selvfølgelig gerne vil gøre noget nu, og at der skal rykkes på det.
For vi er jo ikke uenige i, at der skal ske noget, men man må også bare ærligt erkende, at de her ting ikke er nemme at gøre hurtigt – de er jo komplicerede, og det er også derfor, der er en nedsat en arbejdsgruppe.
Men i Dansk Folkeparti tror vi altså ikke på, at det er de midlertidige løsninger, der løser det.
Så helt stilfærdigt vi vil egentlig gerne vente på, at man får rapporterne fra den her ekspertgruppe, som viser, hvordan man kan gøre det, og så tager diskussionen derfra.
Vi anerkender fuldt ud og kan godt forstå baggrunden for, at man gerne vil have, at det går hurtigt, men midlertidige løsninger tror vi altså ikke på er vejen derhen.
Så vi kan desværre ikke støtte det her beslutningsforslag.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Tak til ordføreren.
Jeg vil lige høre ordføreren, om ordføreren vil medgive, at hvis vi skal nå vores 70-procentsmålsætning i 2030, vil det være nemmere at nå den, hvis vi indfører afgifter lige nu.
Kan ordføreren medgive, at det alt andet lige vil være hurtigere at nå vores 70-procentsmålsætning, hvis vi indfører afgifterne nu?
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Vi tager Klimarådets indstillinger meget seriøst, og vi prøver så vidt muligt at lægge dem ind i den politik, som er vores politik.
Det tror jeg faktisk også man kan se i vores finanslovsforslag, for der står »grønt« i næsten alle sætninger, ikke bare fordi vi synes, at grønt er et godt ord, men også fordi vi synes, at det haster, og at man skal gøre det hurtigt og på den rigtige måde, og det er det, vi så siger en ensartet CO 2 -afgift er udtryk for.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Når det er sådan, at vi flyver til forskellige europæiske lande, så kan vi se, at nogle af dem har indført en CO 2 -afgift på flybilletter.
Og det er godt nok rigtigt, at vi i Danmark bare er et lille land, men man kan jo ikke forlange, at de store skal lave de store ting om, hvis vi ikke selv laver de små ting om.
Kunne det ikke være en idé, at vi gjorde det samme hos dem?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Det er jo rigtigt nok, at der er andre lande, der har indført en flyafgift, men fordi de andre har lavet en dårlig løsning, betyder det jo ikke, at vi skal gøre det samme.
Jeg tror ikke nødvendigvis, det er den bedste løsning, at vi laver midlertidige afgifter i en 2-årig periode på en flyrejse, som der her bliver foreslået.
Jeg tror mere på, at man er nødt til at lave noget bredere, som jo er en mere ensartet CO 2 -afgift, som rammer bredt hen over sektorerne.
Altså, man flytter jo bare problemet rundt, og det tror jeg ikke er løsningen på det her.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Hvad tænker ordføreren om at være blevet lullet ind i det der regeringsklimanøl på en måde, sådan at vi skal vente til efter et valg og måske et år efter et valg?
Hvorfor i alverden skal vi vente så mange år på at få en ensartet klimaafgift?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Det er vel et godt spørgsmål, og jeg kan faktisk ikke svare på det.
Jeg synes også, det er rigtig lang tid, og jeg tror egentlig også, at der er mange vælgere, som bliver skuffede over det.
Og hvad der er motivet bag, er jo svært at sige.
Selvfølgelig er det kompliceret, men jeg tror også, at det simpelt hen er for at få dysset en diskussion lidt i søvn fra regeringens side, at man sådan bevidst skubber det foran sig, fordi man måske gerne bevidst vil på en anden side af et folketingsvalg.
Men det er bare min egen spekulation over, hvad der ligger bag ved det.
Jeg vil faktisk godt medgive, at man nok nemmere kunne nå det, jo hurtigere man kom i gang, men jeg medgiver bare ikke, at det så er den bedste måde at gøre det på.
Det handler jo om, som jeg nævnte, at man må gøre det på en intelligent måde, sådan at vi bliver et foregangsland og ikke et skræmmebillede.
Så jo, man kan godt gøre noget nu, jeg tror bare ikke, at det er den klogeste løsning.
Derfor tror jeg egentlig, at det er fornuftigt nok, at vi venter og ser, hvad de her arbejdsgrupper og ekspertgrupper kommer frem til, for at vi netop kan blive et foregangsland og vise vejen på en god måde, så der ikke bliver et massivt tab af arbejdspladser, eller der ikke sker CO 2 -lækage, som jeg tror er det, man bruger som fagudtryk, hvor CO 2 -udslippet bare sker i andre lande.
Og det er derfor, jeg ikke tror, at midlertidige løsninger er vejen frem.
Der er vi nødt til at kigge på lidt mere permanente og gennemtænkte løsninger.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Tak til ordføreren.
Nu refererede ordføreren til ekspertgruppen og den aftale, som de fleste partier her i Folketinget har lavet, så jeg vil bare lige spørge til det helt principielle: Hvordan ser Venstre på den her ensartede CO 2 -afgift?
Er det afgørende for Venstre, at den flugter med klimavidenskaben?
Det var det konkrete spørgsmål.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Tak for ordet.
Med dette beslutningsforslag ønsker Alternativet at indføre en forbrugsafgift på kød fra drøvtyggere, en øget afgift på benzin og diesel og at indføre en personlig passagerafgift på flyrejser, som stiger ved antallet af flyrejser.
I Socialdemokratiet vægter vi i lighed med Alternativet både den grønne omstilling og 70-procentsmålsætningen højt.
I den forbindelse blev det slået fast, at en ensartet CO 2 -afgift er et afgørende instrument til at indfri 70-procentsmålsætningen.
Der er ingen nemme løsninger på den her udfordring.
Der er mange vanskeligheder ved at indføre en sådan afgift.
Derfor har aftaleparterne nedsat en ekspertgruppe, som skal udarbejde forslag til udformningen af en sådan ensartet CO 2 -regulering.
Det er vigtigt, at både ekspertgruppens modeller og de øvrige afgifttilpasninger, vi måtte diskutere før og efter afrapporteringen, alle tager højde for klimalovens bestemmelser om, at der skal tage hensyn til både den grønne omstilling, erhvervslivets konkurrenceevne, de offentlige finanser og velfærdssamfundet.
Der skal også tages hensyn til beskæftigelsen og sammenhængskraften.
Forslagene skal levere reelle CO 2 -reduktioner.
I Socialdemokratiet mener vi ikke, at beslutningsforslaget her rammer den rigtige balance mellem disse forskelligartede vigtige hensyn.
Alle tre forslag vil forøge leveomkostningerne væsentligt for den helt almindelige dansker, og man vil kun opnå en begrænset reel klimaeffekt.
Højere afgifter på benzin og diesel vil både ramme dem, der er afhængige af en bil for at få hverdagen til at hænge sammen, og medføre lækage gennem øget grænsehandel.
En afgift på kød vil ramme mange helt almindelige familier, men ikke ændre de danske landmænds eksport af kød til andre lande, og den foreslåede flyafgift retter ikke incitamenterne den rigtige vej, fordi den ikke giver incitament til anvendelse af grønne brændstoffer eller grønne fly.
Selv om intentionerne er gode, er en udvidelse af klimaafgifter ikke nogen simpel opgave.
Det er derfor, at vi med ekspertgruppen har samlet førende eksperter, der skal hjælpe os med modeller til en bredere og mere ensartet CO 2 -beskatning.
Ekspertgruppen delafrapporterer i 2021 med henblik på drøftelser mellem partierne og afleverer den endelige afrapportering i efteråret 2022.
I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at vi skal afvente ekspertgruppens arbejde, og derfor kan vi ikke støtte forslaget her.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak for talen.
Ordføreren siger, at man ikke bare kan trække løsningen i en automat.
Det synes jeg er en lidt arrogant måde at behandle et beslutningsforslag på, som forsøger at løse et problem, der er så stort, at ordføreren slet ikke kan overskue det.
Altså, der er jo andre lande, der har indført f.eks. flyafgifter, så når vi flyver hjem fra dem, betaler vi jo flyafgifter.
Tror ordføreren bare, at de har trukket de politiske forslag i en automat og vedtaget dem?
I Tyskland har de jo sat en afgift på brændstof, der gør, at tyskerne kommer hertil for at købe brændstof.
Så altså, ordføreren kan jo ikke sige, at vi så vil hamstre, når det er sådan, at det går den anden vej.
Så jeg vil gerne lige høre, om ordføreren tror, at de store lande, som har indført det her, har trukket deres forslag i en automat.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Det var bestemt ikke for at være arrogant eller afvisende i forhold til beslutningsforslaget her, at jeg brugte det billede af, at det her er komplekst.
Billedet med automaten er for at illustrere, at det her er meget komplekst.
Jeg vil gerne takke Alternativet for at vægte den grønne omstilling meget højt og for at fremsætte et beslutningsforslag, der også afspejler vigtigheden af, at vi får gennemført den grønne omstilling, og at en enhedsafgift på CO 2 -udledning er et afgørende instrument til at nå den målsætning – ingen tvivl om det.
Vi skal forholde os til produktionen og forbruget af kød, af diesel og af benzin og vores forbrug af flyrejser; Alternativet rammer spot on her.
Men det er bare vigtigt for mig og for Socialdemokratiet at sige, at vi har nedsat den her ekspertgruppe, at det her er komplekst, at vi skal tage det i den rigtige rækkefølge, og at der er mange hensyn at tage.
Derfor er det, jeg siger, at vi afventer afrapporteringen fra ekspertgruppen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
I forhold til den ekspertgruppe har ministeren jo stiltiende bekræftet, at de resultater, der kommer fra den, sandsynligvis ikke vil blive iværksat før efter et valg, og det vil sige, at det så er en ny regering, der sidder og skal til at lave det.
Synes ordføreren ikke, at i forhold til at Klimarådets kritik har været så tydelig og Folketinget og regeringen er pålagt handlepligt, er det lidt noget nøl, at vi skal til at vente til helt på den anden side af et valg, før vi overhovedet får ensartede CO 2 -afgifter?
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Det er en afrapportering på en meget kompleks problemstilling, hvor jeg mener, at det er helt afgørende vigtigt, at vi har det her hensyn, selvfølgelig både til klimalovens bestemmelser omkring den grønne omstilling, til erhvervslivets konkurrenceevne, til de offentlige finanser, til velfærdssamfundet, til beskæftigelsen og til sammenhængskraften, og for Socialdemokratiet skal det her være socialt afbalanceret også.
Det her er komplekst, og set i lyset af at regeringen, faktisk sammen med Folketinget, med forskellige aftaler jo er kommet i gang og er nået ganske langt, også i forhold til at opnå en reduktion på 70 pct. af vores CO 2 -udledning i 2030 – vi nærmer os, at vi har nået halvdelen, altså at vi har indfriet halvdelen af målsætningen – så synes jeg faktisk, at vi er ganske godt på vej, og jeg er tryg ved situationen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak for talen.
I Alternativet er vi egentlig enige i langt det meste.
Selvfølgelig skal vi have ensartede CO 2 -afgifter, og selvfølgelig skal de være gennemtænkte.
Altså, der findes jo lande, store lande, som har tænkt sig om og indført flyafgifter eller afgifter på brændsel.
Så der er jo ikke bare tale om lettere tilfældige afgifter; det er jo afgifter, der også er rekommanderet af store klimaorganisationer.
Vi er bagud på tid, vi er rigtig meget bagud på tid, og der er store chancer for, at vi ikke når det mål, som Venstre selv har været med til at indføre.
Hvorfor indfører vi ikke de her punktafgifter nu – øver os på det – og så indfaser dem i de ensartede CO 2 -afgifter, når vi endelig får dem på banen?
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Jeg synes sådan set, at jeg svarede pænt på det.
Men jeg vil godt fra start af sige, at jeg er enig med Alternativets ordfører i, at det haster.
Jeg sagde det en enkelt gang under talen, men jeg vil godt påpege det endnu en gang: Jeg synes, det er gået for langsomt.
Vi ville godt have haft det her til at gå meget, meget hurtigere, og vi vil gerne presse på for at få det til at gå hurtigere.
Men når det er sagt, mener vi også, at det ville være urigtigt, at vi først laver et afgiftssystem og så kort tid efter laver et nyt afgiftssystem, som de skal vænne sig til derude.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Jeg er i hvert fald enig i, at det haster.
Jeg har været med i alle klimaforhandlingerne og har også fulgt Venstres forskellige ordførere udvise ambitioner om at nå det mål fra talerstolen og i andre sammenhænge, hver gang.
Men havde ordføreren selv tænkt, at vi i virkeligheden sandsynligvis kom om på den anden side af et valg?
Hvordan vil det stille virksomhederne, som har brug for de tal for at kunne tilrettelægge deres produktion, altså ud fra et kendskab til omkostningerne?
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Jamen det er jeg hundrede procent enig i.
Altså, det er da heller ikke tilfredsstillende, og det er da det, som vi gentagne gange påpeger ikke er tilfredsstillende.
Jeg synes også, at man kan se på Venstres finanslovsforslag, at vi netop gerne vil speede den her proces op.
Altså, vi vil gerne speede den grønne omstilling op.
Vi har lagt ekstra penge i den grønne omstilling i vores finanslovsforslag, så vi er helt med på at presse på.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Tak for det, og tak til Alternativet for et – synes jeg – fint beslutningsforslag.
Afgiftsinstrumentet, som vi diskuterer her, er et ekstremt vigtigt værktøj i den grønne omstilling, og det kan selvfølgelig ikke stå alene, men der er også brug for et tilskud og en regulering.
Men uanset hvad er det rigtig vigtigt, og forslaget her oplister en helt lang række af nye afgifter og også en model for en anvendelse af provenuet.
I SF mener vi, at det er relevant med alle afgifter, som fremføres her, og vi har selv ad flere omgange foreslået en flyafgift, og vi mener også, at særlig klimabelastende fødevarer skal pålægges en afgift.
Det kan være fødevarer som oksekød og lammekød og gul ost, som vi fra SF's side gerne vil lægge en afgift på, for det er de absolut værste fødevarer i et klimaperspektiv, så det er med at sætte ind der.
Så overskrifterne i forslaget her kan vi sådan set godt se det fornuftige i.
Vi kan dog ikke tilslutte os det konkrete forløb, der er omkring afgifterne i det her, og det konkrete beløb vil vi heller ikke lægge os fuldstændig fast på, sådan som man gør i forslaget her, ligesom vi heller ikke kan støtte de foreslåede tilbageføringstiltag, hvor vi nok vil indrette det på en lidt anderledes måde.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her, selv om vi synes, at der er mange gode elementer, som vi kæmper sammen med Alternativet for.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Et socialistisk samfund hjælper dem, der sidder på magten – den her lille centralistiske magtelite.
Det er sådan, det altid ender.
Det gør det altid, og det kommer det til at gøre igen.
Der er ingen historiske eksempler på, at det ikke ender sådan.
For hvis man ville noget godt for arbejderne, sikrede man nogle ordentlige konkurrencevilkår, så man kunne ansætte nogle flere mennesker; så sikrede man, at de borgere, som har allerallermindst, fik lidt mere; så gik man ikke ind og hævede afgifter på cigaretter, som især rammer folk, der har den laveste indkomst; så ville man ikke lave en finanslov, som gjorde samtlige indkomstgrupper fattigere.
Det ville man ikke gøre, hvis man kerede sig om menneskerne derude, og hvis man satte dem først.
Man gør det, fordi man sætter sig selv og systemet først.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Der er jo vedtaget nogle regler om, hvad det er, man kan trække fra på det her fradrag, og dem ligger vi jo stadig væk temmelig fast på.
Det har vi diskuteret i Skatteudvalget, altså hvor det snit skal lægges henne, men når ordføreren spørger til det mere sådan principielle, vil jeg sige, at vi i Radikale Venstre ligger samme sted, som Venstre gør, og dvs. at skulle jeg vælge, ville jeg hellere have et fou-fradrag, end jeg ville have en selskabsskattelettelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Så man vælger i princippet, at man hellere vil have et mere kompliceret skattesystem, lidt modsat det, man tidligere har sagt intentionerne var.
Men det er jo rigtigt, at vi har haft en del spørgsmål, og jeg stillede faktisk også et spørgsmål om, hvor grænsen skal ligge henne fra Venstres side, så der er jo faktisk en eller en uklarhed om det her midlertidige fradrag, og hvor man anerkender, at det allerede nu giver problemer, i forhold til hvornår man kan trække fra, hvornår man ikke kan trække fra, hvor meget man kan trække fra og om modifikation af en maskine er innovation.
Så allerede nu giver det jo kæmpe problemer, og hvis man gør det permanent, kan man godt sige, at der er et snit, men snittet giver allerede i dag store vanskeligheder.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Vi skal helt klart blive ved med at diskutere, hvor det snit skal ligge henne, men det her er jo en af de lovgivninger, hvor det er sådan, at forvaltningen af det eller administrationen af det er helt central, også for virksomhederne derude, og når de så oplever, at det måske bedømmes eller vurderes til at ligge et andet sted, end det plejer at ligge, er det selvfølgelig, at vi skal kigge på det.
Men for mig at se ligger det det rigtige sted der, hvor det har ligget hele tiden.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
I Enhedslisten er vi ikke særlig begejstrede for det her super fradrag til forsknings- og udviklingsudgifter, og grunden til, at vi ikke er det, er, at vi ikke mener, at det er den bedste brug af statens midler til at understøtte erhvervslivet.
Alt for mange af de her penge vil blive brugt på store virksomheder, som har meget tunge forsknings- og udviklingsaktiviteter, men som også typisk tjener rigtig mange penge.
Man kan spørge sig selv, hvorfor f.eks. Novo Nordisk, som har en forrentning af egenkapitalen på omkring de 70 pct. og en afkastningsgrad på ca. 36, ikke selv skulle have rigelig råd til at betale for sine forsknings- og udviklingsaktiviteter, uden at staten skal subsidiere via et fradrag på over 100 pct.
Pengene kan bruges bedre.
Hvis man skal have et forsknings- og udviklingsfradrag, burde man i det hele taget omlægge det, så det var mere målrettet små virksomheder, hvor der er et behov for at starte udviklingsaktiviteter op og opbygge en virksomhed, frem for at det, som det fremgår af det her forslag, vil være noget, som går til virksomheder, som i høj grad er etableret, og som i øvrigt tjener rigtig gode penge.
Så Enhedslisten kan ikke støtte det her forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Vi har jo jævnligt, når vi skattepolitikere diskuterer, snakket om, at der er behov for en mere simpel skattelovgivning, så jeg vil egentlig høre, om den radikale ordfører anerkender, at det her sådan set gør det mere kompliceret.
Sådan rent lavpraktisk: Hvor meget skal man ændre på et produkt, fra det bare er almindelige tilretninger, til det pludselig bliver et nyt produkt, altså hvor meget må man have udviklet på det, så man kan trække 130 pct. fra?
Altså, det giver en masse afgrænsningsproblemer.
Så jeg vil høre, hvad der kunne være mest oplagt, hvis man havde 1 mia. kr. at kunne bruge på selskabsskattelettelser generelt.
Var det så selskabsskattesatsen, der var bedre, altså sådan et mere rent snit, eller skulle man lave en ny kompliceret ordning?
Det er egentlig bare for at høre ordføreren, hvilke overvejelser man har, for man taler jo tit med på, at man skal lave simplere skattelovgivning, men det her går vel den modsatte vej.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Hvis man ønsker at støtte den grønne omstilling, skal man kigge på, hvordan man via puljer eller andre initiativer kan gøre det mere direkte.
Ved bare at lave en generel forhøjelse og i øvrigt også en permanent forhøjelse af forsknings- og udviklingsfradraget, sådan som det bliver foreslået her, vil man jo give støtte til nogle meget store virksomheder, som i forvejen har en profit, der ikke kan betegnes som andet end overnormal.
Det er sådan lidt nutellametoden med, at man smører det utrolig bredt ud, og at det er enormt dyrt.
Det er simpelt hen en dårlig brug af midler i forhold til at fremme forskning og udvikling.