runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Det ved hr. Hans Kristian Skibby udmærket godt at Enhedslisten og jeg går rigtig meget op i.
Der har vi været sammen i rigeligt med forhandlingslokaler til, at jeg ved, at Hans Kristian Skibby ved det.
Det ændrer bare ikke ved det faktum, at når først ting er blevet anvendt første gang, har det også en belastning for naturen, for klimaet og for kloden i sig selv.
Og ligegyldigt hvor gode vi bliver til at genanvende tingene – og der håber jeg også, at ordføreren ved, at det er noget, vi i Enhedslisten og jeg brænder for at vi bliver endnu bedre til – så har vi stadig sat et aftryk første gang, vi anvender dem, og derfor kommer vi ikke uden om, at vi ud over at være gode til at genanvende også bliver nødt til at reducere de ting, som skal genanvendes.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Ja, jeg glæder mig til, at Enhedslisten fremmaner den samme store interesse for, hvordan vi skal gøre det med hensyn til f.eks. udtjente bilbatterier og udtjente store vindmøllevinger.
Der håber jeg da at vi kommer til at se den samme nidkærhed, for der har vi faktisk allerede i dag store problemer med de nye typer af energi, nemlig at det er svært at vide, hvad vi skal gøre ved de affaldsmaterialer, der er, når energikilden, den enkelte vindmølle og den enkelte bil, er udtjent, om jeg så må sige.
Det håber jeg da at ordføreren er bekendt med.
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Det er vi enormt optaget af, og det håber jeg også at man er i Dansk Folkeparti, også af ting, som typisk ikke er noget, der materialiserer sig i noget, vi ofte tænker over – overskudsvarme, alle de ting, den mindste detalje er noget af det, vi tænker rigtig meget over.
Det er jo også en af årsagerne til, at vi, når vi diskuterer elbiler, som vi synes det er positivt at bruge i stedet for at bruge benzinbiler, selvfølgelig også har en bekymring i forhold til det.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-11:
Mange tak.
Beslutningsforslaget stiller dansk erhvervsliv ualmindelig ringe, og det er vigtigt at huske, hvad der betaler for hvad her i landet.
Reklamer
Ja Tak-ordningen i stedet for Reklamer
Nej Tak-ordningen vil have en række skadelige effekter.
Det vil skade den lokale nyhedsformidling og formentlig koste ugeaviserne livet.
Titusindvis af unge mennesker risikerer at miste deres fritidsarbejde.
Dette vil ikke kun være et økonomisk problem, for netop udbringning af aviser og reklamer er tit de unge menneskers første job – der, hvor man lærer at kende værdien af 1 kr. og lærer at bestille noget.
Og jeg går ikke ud fra, at der er nogen partier i Folketinget, der ikke ønsker, at unge mennesker skal lære at passe et job og kende værdien af 1 kr., så de også senere i livet kan blive en del af rygraden i det danske samfund.
Detailhandelen bliver hæmmet, både i de større byer, de mindre byer og ude i landdistrikterne.
Reklamer og handel vil i højere grad flyttes til internettet, og lad mig minde om, at ca. 32 pct. af al handel på nettet foregår på udenlandske webshops, og dem, der har fremsat beslutningsforslaget, kan jo spørge sig selv, hvor udenlandske webshops betaler deres skat.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at vi ikke kan se os selv i beslutningsforslaget.
Mange tak.
Og jeg skulle hilse fra Kristendemokraterne og sige, at det kan de heller ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Tak for det.
Vi siger nej tak til ja tak-forslaget, fordi det er en ret skidt idé for dansk erhvervsliv.
Det vil koste en masse ting.
Og så har vi det også sådan lidt, at hvis man endelig vil noget herinde fra Folketingets side, kan man jo starte med de ting, vi har styr på her.
Jeg prøvede faktisk at lave sådan en bunke nede på mit kontor af de der magasiner, vi får fra alle mulige interesseorganisationer, som vi så har puttet skattekroner bagi, for at de kan lave alle de her magasiner.
Og i løbet af en måned havde jeg faktisk fået en en meter høj bunke, og hvis jeg fortsatte, tror jeg, at jeg kunne lave den helt op til loftet.
Og det er jo endda noget, hvor vi bruger skattekroner på det.
Det kunne være spændende at høre, når SF's ordfører kommer herop senere, om de mener, vi skal prøve at sætte nogle begrænsninger på det og sige til de her foreninger, lobbyister, interesseorganisationer, Red Barnet, og hvad de hedder, at hvis de får skattekroner, må de ikke sende skriftligt materiale ud.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om vi skal gå den vej, eller om det kun er det private erhvervslivs reklamer, der ikke må omdeles, eller om man rent faktisk mener, at det skal være generelt, og at alle ikke skal kunne gøre det.
Så kunne der måske være lidt mere positivitet i det.
Men forslaget, som det ligger her, kan vi ikke støtte.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-11:
Vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Vi synes, det er vigtigt, at vi kan kommunikere med hinanden i det her samfund.
Vi ville ikke bryde os om, hvis vi havde det som en generel regel, at forudsætningen for, at man kunne få lov til at kommunikere med andre, var, at andre forinden havde sagt ja til, at de gerne vil kommunikeres til.
Men reklamer har faktisk en værdi i forhold til at oplyse folk om, at der findes et bedre tilbud et andet sted.
Det øger konkurrencen mellem aktører på et marked, at Netto kan få lov til at fortælle, at deres produkter sådan set er billigere end produkterne i Føtex.
Det har en værdi, og det er med til at holde forbrugerpriserne nede, at man på den måde kan kommunikere til kunderne og fortælle, at man har noget godt, som de bør være opmærksomme på.
Så af disse grunde vil vi stemme imod beslutningsforslaget.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Liberal Alliance har et princip om, at man skal have lov til at kommunikere, og at man ikke skal have et samfund, hvor man aktivt skal give samtykke for at få lov til at kommunikere.
Betyder det så også, at Liberal Alliance gerne vil ændre lovgivningen i forhold til e-mails?
Altså, i dag skal man jo give aktivt samtykke til at få reklamer som e-mail og til, at virksomheder kan sende en det der.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-11:
Det har vi ikke diskuteret, altså om man burde gøre det.
Men jeg kan forestille mig, at det må være muligt efterhånden at have så gode filtre på sin indbakke, at man med dem kan sige nej tak til at få ting, der har reklamelignende karakter, hvis man ønsker det, sådan at den regel, vi har i lovgivningen om, at man ikke må sende til folk, medmindre man har deres accept på forhånd, faktisk er overflødig.
Så må man også sige, at vi får så meget fra udlandet, hvor man ikke føler sig underlagt vores regler på det her område, at det, at vi har forbudt danske reklamer, måske blot er en lille dråbe i det store hav.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Jeg forstår godt, at det ikke betyder så meget for SF, hvem der mister pengene og mister deres arbejde.
Det har aldrig rigtig betydet så meget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad med at vi starter dér, hvor vi kan starte i Folketinget, altså i vores egen lille andedam – vil SF være villig til at stille det som et krav til alle foreninger, ngo'er, Red Barnet og alle mulige andre, der modtager offentlige skattekroner, at de ikke længere må lave skriftligt materiale, som de sender ud?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Tak, hr. formand.
Jamen jeg synes jo, at det er meget befriende, at ordføreren mener, det var et humoristiske indslag, at der var nogen her i Folketinget, der formastede sig til at sætte spørgsmålstegn ved den glorificering, der er, i forhold til miljøspørgsmålet, som vi oplever fra både Enhedslistens og Socialistisk Folkepartis side.
For jeg synes jo faktisk, at vi tager udgangspunkt i fakta, og det håber jeg da også at ordførerne er bekendt med, nemlig at 88,5 pct. af alle reklametryksager og aviser og ugeaviser bliver genanvendt mellem syv og ti gange, og at de sidste 11,5 pct. typisk havner på et kraft-varme-værk og bliver til strøm – ligesom biobrændsel og alt muligt andet, altså fra husholdningsaffald.
Mener ordføreren virkelig, at det er en virkelig, virkelig stor klimaudfordring?
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Uh, nu prøver erhvervsministeren lige at liste sig væk, som om det her ikke gør, at han skal tage noter.
Men nu siger jeg bare, at han skal tage noter her.
For det kan godt være, at erhvervsministeren ikke altid er enig med Enhedslisten på EU-spørgsmålet, men det her kunne godt være et sted, hvor der måske kunne blomstre lidt enighed om at turde udfordre EU.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-11:
Vi tror jo bare ikke, at det her nødvendigvis er et quickfix i forhold til det her problem, for vi anerkender fuldstændig, at der er et problem med papirmængden.
Men vi er nok mere enige med Socialdemokratiet på det her punkt.
Vi synes ikke, det her er så nem en dagsorden, og vi vil egentlig hellere diskutere den, når vi har et resultat fra Europa-Kommissionen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Det er bare lige for at være sikker: Det, der er blevet spurgt om i Kommissionen, handler om det juridiske, så hvis Kommissionen siger, at det er fint, og at vi i Danmark bare skal gå i gang, mener Radikale Venstre så stadig væk i dag det samme, som Radikale Venstre gjorde sidste år, nemlig at vi skal have en Reklamer Ja Tak-ordning?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-11:
Jamen jeg tror, spørgeren bliver nødt til at væbne sig lidt med tålmodighed, for det skal ikke være nogen hemmelighed, at Radikale Venstres folketingsgruppe er delt i det her spørgsmål, og det er også derfor, vi stemmer gult.
Vi vil rigtig gerne afvente, hvor Europa-Kommissionen lægger sig i det her spørgsmål.
Det juridiske spørgsmål deler sig ud i allehånde forskellige typer af juridiske spørgsmål – det er jo lige fra menneskerettigheder til handelsaftaler osv., når man gennemgår det notat.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-11:
Vi har bedt dem om en juridisk vurdering, jævnfør den aftale, man gik ind i med et ønske om en Reklamer Ja Tak-ordning, også fra Radikales side.
Men ordføreren var så inde på den her tredje vej, der skulle være enormt spændende og sådan noget – er det noget, man så kan konkretisere lidt mere?
For jeg vil gerne gøre op med de mange tusinde ton ressourcer, der bliver brugt på den her måde; jeg vil gerne give magten over folks postkasser tilbage til dem selv.
Så hvad er den her tredje vej?
Jeg hørte lidt noget med nogle afgifter eller noget om et krav om Svanemærket – eller hvordan er det?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-11:
Svanemærket er jo allerede et krav i dag – det er i hvert fald et krav fra diverse leverandører og kunder.
Papiret er allerede i dag svanemærket 100 pct., så den vej kan vi ikke komme længere ad.
Men derfor kan man jo godt kigge på, hvilke andre typer af krav vi kan stille til omfanget af reklamer.
Altså, flere og flere supermarkeder får installeret apps nu, hvor du kan finde dine reklamer, og den vej er jo nok vejen frem.
Den var ikke så tydelig for 10 år siden, men det er den vej, som vi kommer til at flytte os ad, og det tror jeg i øvrigt også bliver tilfældet for lokalaviser.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Jamen først og fremmest tak til ordføreren og Enhedslisten for opbakningen, som jeg også havde regnet med, da vi jo er gået ud sammen og har foreslået det, i øvrigt sammen med Radikale Venstre sidste år.
Ordføreren stillede jo nærmest lidt et spørgsmål til SF i forhold til grønne job, og hvad man gør ved mennesker, som måske kan miste deres arbejde.
Altså, vi er fuldstændig med på efter- og videreuddannelse, og at der skal være en ordentlig transition videre, hvis man mister sit job som konsekvens af det her.
Og sådan er det jo, når man laver samfundsforandringer, nemlig at der nogle gange vil være nogle, der mister deres job, og så synes jeg også, at vi som samfund har en forpligtelse til at hjælpe dem videre.
Så det er vi helt klar på.
Det var i virkeligheden bare den kommentar, jeg havde.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Jeg er rigtig glad for, at der lige kom et svar tilbage på det.
Jeg havde også regnet med, at det ville være positivt, at det ville være progressivt, for vi har en helt unik mulighed for faktisk at kunne vise vejen frem.
Og jeg tror også – selv om det kan være noget, vi tager for givet i SF og i Enhedslisten – at det for rigtig mange mennesker kan være rart lige at høre, at det bliver sagt højt.
For jeg ved i hvert fald fra mit eget bagland, at det også kan skabe noget usikkerhed: Hey, hvad skal der ske med mit job, og hvad skal der ske med min fremtid i forhold til den grønne omstilling?
Og der har vi nogle svar.
Vi er klar.
Og derfor synes jeg, det var et rigtig godt svar fra SF, så tak for det.
Carl Valentin (SF), 2021-05-11:
Ja, det vil jeg faktisk gerne.
For der var noget, jeg glemte at sige, og det var bare, at jeg altså er enig med ordføreren i, at vi skal udfordre EU på det her, hvis det ender med at blive blokeret.
Vi har også fået et notat fra Miljøstyrelsen fra den 16. september 2019, som faktisk indikerer, at Danmark inden for EU-lovgivningen nok godt kan indføre en Reklamer Ja Tak-ordning.
Så vi synes, at vi skal presse på her, og særligt i miljø- og klimaspørgsmål er det vigtigt, at Danmark også tør at udfordre EU, hvis man dér blokerer for grønne løsninger.
Så her er vi enige med Enhedslisten, selv om vi ikke altid er det i forhold til EU-spørgsmål.
Nej, det er nogle meget forskellige ting.
Foreningsarbejde og uddeling af flyers af politiske partier og ngo'ere tjener et samfundsoplysende formål.
Der er masser af gavnlige ting for vores samfund, ved at vi har en god og åben demokratisk debat osv., hvorimod de faste tilbudsaviser fra Netto egentlig nok ikke er noget, der bidrager forfærdelig meget til demokratiet.
Det skal i øvrigt også siges, at vi jo ikke har tænkt os at forbyde de her ting.
Jeg synes, det lyder meget på de borgerlige partier, som om vi har tænkt os at forbyde reklamer.
Det har vi jo ikke.
Vi vil bare lave ordningen om, så man ikke antager, at folk gerne vil spammes med reklamer.
Jeg synes egentlig, det er et ret nobelt forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Det er jo der, kæden hopper af, for SF mener, at det, som de godt kan lide, skal udbredes til alle mulige andre, og det mener man man har ret til.
Det er jo klart, at i en socialistisk tankegang er det okay.
Men det er derfor, der er rigtig mange borgerlige mennesker, og det er derfor, der er rigtig mange organisationer i landdistrikterne, HK, Dansk Erhverv og alle mulige andre, som ved, at der altså skal tjenes nogle penge, som siger nej tak til det her.
Det er også derfor, at et parti som Socialdemokratiet, som udmærket godt ved, når alt kommer til alt, at vi ikke kan gå alt for langt ned ad den socialistiske vej, for så kommer der en regning, der skal betales, også siger nej til det her.
For der er rigtig mange interessegrupper.
Ligesom der er nogle, der siger ja tak til det her, er der også nogle, der siger nej tak.
Men det bliver jo hyklerisk, når man siger nej dér, hvor man rent faktisk kan gøre noget, for hvis det er det miljømæssige og klimatingene, som ordføreren siger det er, kunne man jo stille det som et krav til alle de her ngo'er, at man ikke vil have, at de skal bidrage til det her klimasvineri med alle de blade, der bliver sendt ud.
SF kunne jo stoppe med at dele flyers ud, og så kunne man gå forrest på alle de her områder.
Det er der, hvor der er skattekroner i det, det er i egen andedam, og så kunne man lade de private selskaber gøre det, som de vil.
Mads Andersen (KF), 2021-05-11:
Tak for det.
Nu er jeg lidt ked af, at hr. Bent Bøgsted nåede at løbe, for jeg havde egentlig tænkt mig bare at gå op og sige det, hr. Bent Bøgsted sagde.
For jeg har da aldrig hørt nogen tale så meget om mit parti heroppefra.
Men det lader jeg så være Bent Bøgsteds sag.
Tak for ordet, formand.
Forhandlingerne den seneste tid har jo været mange og aftaler om genåbning ligeså, og jeg kan også forstå – nu har jeg jo ikke så lang anciennitet herinde – at det har været en lidt anderledes folketingssæson, hvis man kan kalde det sådan.
Den aftale, som forlænger den her ordning vedrørende uddannelsesløftet, kunne vi se os selv i, og det kunne vi selvfølgelig, fordi den bl.a. skaber yderligere sikkerhedsnet under dem, der skaber væksten på arbejdspladserne derude, nemlig erhvervslivet.
Den del af aftalen, som så vedrører det her forslag, er jo ikke nødvendigvis en rose, der er vokset i vores have, og det tror jeg alle herinde er klar over, men hvis ikke de er det, gjorde hr. Bent Bøgsted jo opmærksom på det, og ellers er jeg sikker på, at ministeren også giver mig ret i det og kan bekræfte det.
I Det Konservative Folkeparti hylder vi sådan set et målrettet beskæftigelsessystem, et system, som leder de ledige i retning af brancher, som mangler arbejdskraft.
Det er vi sådan set fuldstændig enige i.
Flere kommuner er rigtig dygtige til at lave den kobling og lede ledig arbejdskraft direkte over i et relevant kursus eller i en relevant uddannelse, som så giver jobbet i den anden ende.
Men er det så lige nødvendigvis de 110 pct. af dagpengesatsen, som skal være afgørende for, om den ledige så vælger at gå den vej?
Her må vi som samfund gerne have høje ambitioner for og forventninger til vores ledige borgere, som jo er lønnet af fællesskabets kasse.
Vi ønsker sådan set også at diskutere hele uddannelse til job-tankegangen, og vi ved, at der kan hentes rigtig mange gode eksempler ude i kommunerne.
Som I jo ved, og som hr. Bent Bøgsted gjorde opmærksom på, er det med lidt rynket pande, at vi godkender det her forslag, men vi er jo loyale over for den aftale, der er indgået.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne simpelt hen ikke lade være med at indtegne mig, for jeg synes nogle gange, at der er noget lidt absurd i den logik, der kommer fra De Konservative.
Den handler om, at hvis man er rig, skal man have flere penge for at blive motiveret til at gøre noget, hvorimod man, hvis man ikke er lige så velpolstret eller bemidlet, så bare skal have færre penge for at blive motiveret til at gøre noget.
Det undrer mig bare lidt for at være helt ærlig, og derfor vil jeg gerne give ordføreren mulighed for at uddybe, hvordan det kan være, at man gerne vil motivere de rigeste ved at give dem flere penge, men bliver i tvivl, når det handler om nogle af dem, som har færre penge på saldoen, når det bliver den 1. i måneden.
Mads Andersen (KF), 2021-05-11:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg ved ikke, om jeg vil sige, at vi nødvendigvis vil give de rige flere penge end dem, der ikke har så meget.
Det, som det her handler om, er jo i høj grad de her 110 pct. af dagpengesatsen og om, at det skal fortsætte i hele 2022.
Noget af det, som jeg selv har set som arbejdsmarkedsudvalgsformand i en kommune lidt syd for København, har jo været, at man i kommunerne faktisk godt kan koble den ledige borger med et eller andet relevant kursus, f.eks. i at blive truckfører, hvorimod den enkelte borger så til gengæld kan få en stilling et andet sted end der, vedkommende kommer fra, og at man faktisk med lidt god vilje og med et godt samarbejde med erhvervslivet kan skabe de åbninger.
Så jeg vil bare sige, at vi kommer ind til nogle forhandlinger med nogle ting, og jeg er helt sikker på, at Enhedslisten kommer med nogle andre ting, og det er så der, hvor det her er landet, og heldigvis for det.
Det er jo det, demokratiet gør, og de muligheder, det skaber.
Victoria Velasquez (EL), 2021-05-11:
Faktisk viser den evidens, der er, at det skal være relevant, hvis vi skal have folk i arbejde.
Jeg ved ikke, om ordføreren har læst den forskning, der er, om at få f.eks. somaliske kvinder i arbejde, og at det her med, at det har relevans, altså at det at blive stillet ægte arbejde i udsigt og ikke bare blive sat i meningsløs aktivering og nyttejobs faktisk er noget af det, der virker.
Det giver egentlig sig selv.
Men skal jeg så forstå det sådan, at Konservative har ændret skattepolitik, så man ikke i højere grad vil tilgodese de rigeste med sin skattepolitik, men faktisk vil vende tingene rundt?
Eller hvordan skulle jeg forstå svaret fra ordføreren?
Tusind tak.
Det her har jeg glædet mig rigtig meget til.
Lige nu skal vi behandle noget af det, som vi i Enhedslisten under forhandlingerne om hjælpepakkerne har kæmpet rigtig meget for.
Så det har jeg glædet mig til.
Når vi ser på coronatallene og de økonomiske beregninger og tal for beskæftigelse osv. generelt i den her tid, mens der har været corona, kan man hurtigt komme til at trække på smilebåndet over, at det umiddelbart ser ud til, at det går godt i Danmark.
Men hvis man har en tendens til at grave lidt i de tal, hvilket vi jo er nogle der har en tendens til at gøre, det har vi i hvert fald i Enhedslisten for vane at gøre, så ser det lidt sværere ud.
Det er tydeligt at se, at lønmodtagerne har tabt, lønmodtagerne har betalt, for der har været en lønnedgang i forhold til de værdier, der har været i spil i samfundet, imens aktionærerne har tjent på det.
I det lys er det her bare et forslag, som vi i Enhedslisten har glædet os til, for det er faktisk et forslag, som vi synes er rigtig vigtigt.
Vi ved, at uddannelse er en vigtig nøgle til, at man kan få bedre fremtidsmuligheder, og at man derved så også ofte får et endnu bedre arbejdsliv og en faglig stolthed over de ting, man skaber i hverdagen.
Så vil jeg faktisk også gerne rose regeringen for at have sikret, at man faktisk bliver genindplaceret på sin gamle plads i forhold til sine dagpenge.
Det er noget af det, som også har været vigtigt for os i Enhedslisten, så vi ikke kom til at skabe nogen ulemper for de lønmodtagere, som faktisk bare prøver at uddanne sig og prøver at gøre det rigtige, når de hører i radioen, at vi kommer til at mangle mange faglærte i fremtiden osv.
Jeg vil gerne give en kæmpe anerkendelse til mange af jer, der gør det, mange af jer, som faktisk tager en uddannelse.
For flere af jer har det været lang tid siden, I har været på skolebænken, og det er svært lige pludselig at skulle komme derhen igen
, så en kæmpe anerkendelse for det, for det er der brug for.
Tusind tak.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Det her var en af dem, hvor vi så sad med ved forhandlingsbordet, men hvor vi til sidst vurderede, at det her kunne vi ikke være med til.
Vi kan jo se nu, at det her forslag ikke længere handler om håndtering af en coronakrise, men at det er politik lavet på coronakrisen – man bruger coronakrisen som en anledning til at få gennemført noget af sin partipolitik.
Så kan man spørge, om det ikke er fuldstændig fair, og jo, det er det, men det er også derfor, at vi nogle gange agerer anderledes i forbindelse med de pakker, som kommer, fordi det ikke længere handler om håndtering af coronakrisen, men om partier, som gerne vil føre deres politik ud i livet, hvilket er helt fair.
Det her er noget, hvor man reelt set bare forhøjer dagpengene, og så har man en forventning om, at det gør, at flere rykker over til at tage de her uddannelser, så de så bliver faglærte.
Så det her er en unødvendig brug af borgernes skattekroner, som man kunne have fået gevinsten af uden at bruge pengene, og derfor kan vi ikke støtte det i Nye Borgerlige.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-11:
Vi kan ikke støtte lovforslaget.
Altså, jeg synes jo ikke, man kan forsvare, at nogle mennesker skal studere for 6.000 kr., og andre mennesker kan få 21.000 kr. fra det offentlige.
Det kan vi ikke bakke op om, og vi kan heller ikke tro, at der findes mennesker derude, som siger: Selvfølgelig kan jeg tjene nogle flere penge og have en større jobsikkerhed, hvis jeg tager en arbejdsmarkedsuddannelse, men det vil jeg kun gøre, hvis jeg kan få 110 pct. af dagpengesatsen, mens jeg tager uddannelsen.
Jeg synes ikke, motivationen er den rigtige i det her tilfælde, og jeg synes faktisk ikke, at vi skal belønne folk for ikke at have en motivation for at tage en uddannelse.