runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Aas (S), 2025-04-04:
Tak for det.
I dag behandler vi B 127 om at indføre et digitalt cykelejer- og stelnummerregister fremsat af SF og Konservative.
Som ministeren lige har beskrevet, ser regeringen rigtig positivt på de intentioner, der er bag forslaget, og det gør Socialdemokratiet også.
At få stjålet sin cykel er noget, som mange borgere oplever.
Jeg har selv prøvet det en del gange, og det er ganske ubehageligt og irriterende.
Det er helt igennem utilfredsstillende og noget, der skal handles på og bliver handlet på.
Allerede nu er det jo sådan, at regeringen har givet Justitsministeriet og politiet mulighed for at gøre en større indsats mod tyveri af cykler, men som ministeren også fortalte, er vi stadig i gang med at udrede, hvordan man kan gøre mere i forhold til de her problemer kan gøre mere, altså gøre det væsentligt sværere at stjæle, men især at videresælge stjålne cykler.
Det skal bl.a. ske ved hjælp af et digitalt register, som man i et samarbejde mellem Justitsministeriet, forsikringsbranchen, Forbrugerrådet Tænk og Cyklistforbundet plus politiet er i gang med at undersøge hvordan man får etableret.
Som ministeren også fortalte, pågår det arbejde lige nu, og det er svært lige nu at give en dato for, hvornår det arbejde er afsluttet.
Når arbejdet er afsluttet, er det målet med det kommende register, at det skal gøre det vanskeligere at stjæle, men så sandelig også at afsætte cyklerne igen.
I Socialdemokratiet glæder vi os over, at arbejdet er i gang, og vi ser frem til, at det bliver afsluttet, så vi kan arbejde videre med det politisk i udvalget, så vi kan give danskerne et redskab.
Jeg vil gerne afslutte med at takke forslagsstillerne for at sætte fokus på denne kæmpe udfordring.
Samtidig er vi i Socialdemokratiet glade for, at dette arbejde nu pågår.
Med disse ord kan Socialdemokratiet ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag, men vi ser frem til at arbejde videre med det her, når der ligger et konkret resultat af det arbejde, der pågår.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2025-04-04:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at rejse et vigtigt emne.
Cykeltyveri er jo desværre noget, som alt, alt for mange oplever.
Som både ministeren og hr. Kim Aas har været inde på, begås der 130 tyverier om dagen eller 48.000 om året.
Det svarer til et hver 11. minut.
Det skaber selvfølgelig både frustration og utryghed.
Derfor er vi også enige i, at der skal gøres mere.
Arbejdet foregår, som ministeren sagde, i samarbejde med politiet, forsikringsbranchen, Forbrugerrådet Tænk og Cyklistforbundet.
Det mener vi er en god og rigtig vej at gå.
Det fremsatte beslutningsforslag indeholder en række konkrete forslag til, hvordan et sådant register kan indrettes bl.a. med QR-koder og MitID-verificering og politiets drift.
Det synes jeg er gode input, men det er stadig væk for tidligt at binde sig fast til en bestemt model, særlig når arbejdet allerede er i gang og der mangler svar på en række tekniske og praktiske spørgsmål.
Som erhvervsordfører vil jeg jo gerne understrege, at løsningen skal være enkel at bruge for cykelbranchen uden unødige krav og byrder.
Når vi taler om digitale registre, er det vigtigt, at de forskellige ting er tænkt ind fra starten og vi sikrer, at borgernes data behandles med ansvar.
Så vi støtter intentionen bag forslaget.
Vi ønsker færre cykeltyverier og mere tryghed.
Vi mener, det er klogest at lade det igangværende arbejde fortsætte og så på den baggrund tage stilling til, hvordan den konkrete løsning skal se ud.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget i sin nuværende form.
Men skulle I ønske at afgive en beretning, er vi åbne over for det.
Jeg skal hilse fra Moderaterne og sige, at de desværre ikke har mulighed for at være til stede, og at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-04:
Hvornår ville Venstre synes at det var rimeligt, at sådan en model kom frem eller så at sige kom til verden, når arbejdet er foregået i ½ år?
Hvor lang tid vil det være rimeligt at der går?
Så vi i fællesskab sagde, at 2 år er rimeligt.
Kan det virkelig passe, at man, når det er en diskussion, vi har haft så længe, ikke kan sige, at så må det være plads inden for 2 år?
Louise Elholm (V), 2025-04-04:
Jeg ved det ikke.
Det er jeg ikke, fordi det nogle gange strækker det ud, helt indtil vi når til deadline.
Jeg vil hellere have, at man sådan løbende følger op på det.
Det synes jeg jo er oplagt at gøre, nemlig at man løbende følger op på det og spørger, hvordan fremdriften er.
Det er jo en måde at få sat gang i det på.
Så jeg er ked af at sætte en dato som sådan, for det kan også virke, som om det betyder, at vi så ikke behøver gøre det, før vi når den.
Men jeg synes da, det jeg er klogt at følge med i, hvor hurtigt det går og spørge lidt ind til det engang imellem.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-04:
Nu fik jeg lige at vide
, at det her 2022-register, altså det register, som man blive enig om i 2022, er et separat spor.
Men det er mit indtryk, at det stadig væk kører.
Er det så tilfredsstillende, at man kører med et register nu, når man er ved at skabe et på tredje år?
Louise Elholm (V), 2025-04-04:
For mig at se skal det selvfølgelig gå så hurtigt som muligt, men også på en måde, så man sikrer sig, at alting bliver grundigt undersøgt.
Så man skal ikke forhaste sig, men man skal heller ikke trække det i langdrag.
Man skal jo så finde balancen derimellem.
Jeg synes det er svært at sætte dage eller uger på.
Man er nødt til at sige, at der skal være fremdrift i det, og vi skal have en løsning, men det skal også være en god løsning.
Mai Mercado (KF), 2025-04-04:
Jeg tror faktisk, det var mig, der kom i tanke om, at »Drengene fra Angora« også har lavet nogle ret vilde tekster.
Nu skal jeg nok lade være med at synge den, men det er »Rejsesangen«, jeg tænker på, og man kan gå ind på nettet og finde den.
Teksten lyder bl.a. sådan her: Først tar' vi til Afrika hvor alle de er sorte og ingen tøj har på/De ligger i en hængekøje - dovner hele dagen/Og spiser kun banan/Og aben er deres bedste ven, altid er de sammen/De ligner jo hinanden.
Altså, det er jo sindssygt groft, når man står og læser det op, og det er jo groft på samme måde, som de her jødevittigheder, justitsministeren står og læser op, er, og det er grænseoverskridende.
Men skal vi virkelig fængsle borgere, som skriver det eller synger det?
Satire er jo et spejl og fungerer som en ventil, hvor man kan lukke noget damp ud, og det har man gjort igennem mange årtier.
Det startede med revyviserne, som har haft den funktion gennem mange, mange år.
Derfor skal spørgsmålet være, om ikke man i et liberalt parti som Venstre kan se, at det da er en total glidebane.
Anne Paulin (S), 2025-04-04:
Men forslaget handler jo også om det her med at undgå indblanding fra udlandet, så vil ordføreren ikke svare på spørgsmålet?
Er en af grundene til, at Liberal Alliance ikke vil være med til at forbyde donationer fra udlandet, at Liberal Alliance selv får rigtig mange donationer fra udlandet?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Det er jo simpelt hen en nostalgisk rejse tilbage til ungdommen med diverse satireprogrammer og morsomme spil.
Jeg tvivler stærkt på det; det må jeg sige.
Jeg tvivler meget stærkt på det, også fordi det jo, som jeg husker det der spil, var en kæmpe parodi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Det er jo meget muligt, at der er andre virkemidler til at sikre, at der bliver opført flere almene boliger.
Men jeg har nu altså lyttet mig til, at der er et par større kommuner, som har efterspurgt, at maksimumsbeløbet skal hæves.
Hvis vi ser meget konkret på det, er der bl.a. i forhold til plejeboliger i København nogle rettigheder for borgere, altså en ventelisterettighed, en lovbestemt ventelistegaranti på et plejebolig på højst 2 måneder, og hvis Københavns Kommune ikke har de plejeboliger, kan man jo ikke overholde den rettighed, som borgerne har, og jeg synes egentlig, det er rigtig grelt.
For hvis man havde de plejeboliger, ville der være et flyttemønster.
Så ville der sådan set være store lejligheder, som blev ledige til børnefamilier, og så kunne den ældre flytte derhen, hvor man har behov for det på det tidspunkt i ens liv.
Jeg kunne godt tænke mig høre, om boligministeren ikke synes, at der er et problem med, at man kommer til at mangle plejeboliger i København, hvis ikke vi kommer frem til at finde løsninger for en opførelse af flere almene boliger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-04:
Derfor er regeringen også ved at se på, hvordan vi kan tilvejebringe flere almene boliger bredt set, også ældreboliger og plejeboliger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Jeg synes jo, det er godt, at boligministeren har den dialog med de borgmestre, som kender virkeligheden.
Når boligministeren så også selv kommer fra den virkelighed, burde det jo være ret enkelt at komme frem til, at der nu skal findes en løsning.
Jeg bliver lidt betænkelig ved, at man kan være så nølende med de løsninger, som skal komme.
Det der boligudspil har jeg hørt om meget længe, og det er måske der, løsningen kommer, og det er altid noget, der kommer snart.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår det er sådan, at regeringen er klar til at komme med et boligudspil, som kan fremme, at vi får opført flere almene boliger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-04:
Regeringen har jo et klart ønske om at skabe en blandet by, både med almene boliger, andelsboliger, ejerboliger og også privat udlejning.
Men den udvikling, vi ser, er jo, at den private udlejning tager mere og mere fart, og at den kommer til at fylde mere og mere.
Derfor arbejder regeringen på et boligpolitisk udspil, der både skal adressere, hvordan vi får flere almene boliger, men også hvordan vi kan få det sådan, at flere mennesker kan eje deres egen bolig, og det arbejde er i gang.
Jeg kan ikke sige konkret, hvornår vi kommer med et udspil, men jeg forventer, at det bliver i den her politiske sæson.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Tak for det.
For omkring et år siden udtalte nuværende boligminister, at nu skulle der ske noget i forhold til byggeri af almene boliger, og også: »Regeringen nøler med at gribe ind«.
Siden da er der gået 11 måneder, og ministeren har været minister i en længere periode.
Nu hører vi så formuleringer som: Vi er i gang med at se på, og vi har iværksat en analyse.
Hvis det, som ministeren som borgmester kaldte at nøle om den daværende boligminister, hvad vil ministeren så kalde sin egen håndtering af det her spørgsmål nu?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at mit sigte som overborgmester var at sikre, at København kan opføre de almene boliger, som der er behov for.
Mit sigte som minister er at sørge for, at vi har en udvikling i hele landet, hvor vi ser på, hvad det er for behov, man har.
Der er det klart, at byernes problemstillinger er noget, jeg som minister arbejder med, men jeg arbejder jo også med de problemstillinger, som er uden for de større byer.
Jeg må jo bare konstatere, at Enhedslisten i dag alene har fokus på Aarhus og København.
Det kan jeg jo isoleret set være rigtig glad for som tidligere overborgmester, men jeg vil bare sige, at der også er problemstillinger uden for de større byer, og dem bruger jeg selvfølgelig også min tid på at løse.
Noget af det handler jo også om, at regeringen ønsker en balanceret boligpolitik, hvor vi både ser på flere almene boliger såvel som på, hvordan vi kan få flere ejerboliger, også i de større byer, og det arbejde er i gang.
Jeg har brugt de ca. 6 måneder, jeg har været minister, på at få fremdrift i at komme med det boligpolitiske udspil, men det er klart, at det ikke kun har et fokus på almene boliger.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Det er jo et relativt enkelt indgreb, som den almene boligbevægelse har efterspurgt, og som ministeren selv har efterspurgt i lang, lang tid.
Hvorfor er det, at vi skal afvente, at Socialdemokratiet – undskyld, jeg siger det, som det er – skal blive enige med Venstre om et boligpolitisk udspil?
Der kan jeg godt forstå, at det er svært at få enderne til at mødes.
Hvorfor er det, at man ikke tager det her skridt, som ministeren selv som overborgmester har råbt på?
Behøver det være så svært, når det er så vigtigt for vores store byer?
Og det er rigtigt, at det her er først og fremmest et problem i de store byer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Det er jo et forslag fra Enhedslisten om at hæve maksimumsbeløbet for alment byggeri i hovedstadskommunerne og Aarhus Kommune hurtigst muligt i 2025, og det lyder: »Folketinget pålægger regeringen hurtigst muligt og inden udgangen af 2025 at hæve maksimumsbeløbet for alment byggeri i hovedstadskommuner og Aarhus Kommune«.
Kan det gøres så hurtigt?
Ja, det kan det.
Det kræver bare en bekendtgørelse fra boligministeren om at hæve maksimumsbeløbet, og det skal selvfølgelig ud i en høring, så skal man læse høringssvarene, og så skal ministeren skrive under på det.
Flertalsregeringen kan sikre sig, at der bliver bygget flere almene boliger.
Den 24. maj 2024 opfordrede den daværende overborgmester i København Sophie Hæstorp Andersen til, at boligminister Pernille Rosenkrantz-Theil skulle hæve maksimumsbeløbet, og der blev i den sommer også nævnt et forslag om, at det kunne hæves med 20 pct.
Den opgave løste Pernille Rosenkrantz-Theil ikke, og der er nogle ministre, der ikke kender deres område, og man kan godt forstå, at de ikke kommer med de rigtige forslag.
Men nu er vi så i den heldige situation, at vi har en ny boligminister, som kender området og kender til løsningerne, og vi kunne jo sådan set godt løse det her på en fredag, hvis det er sådan, at boligministeren lige om lidt siger, at nu er regeringen klar til at hæve maksimumsbeløbet.
Vi har hørt, at den her lidt mærkelige regering har en idé om at komme med et boligudspil – det står i regeringsgrundlaget fra 2022 – og det boligudspil kunne man jo gøre færdigt meget hurtigt, og her kunne man hæve rammebeløbet med så og så mange procent.
Så ville vi stå med den løsning, som Enhedslisten efterspørger med det her forslag om at hæve maksimumsbeløbet, og jeg ser meget frem til, at boligministeren lige om lidt leverer løsningen på det og imødekommer Enhedslistens forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Først ros til ordføreren for at anerkende problemet, men sådan set også, fordi De Radikale var et af de få partier, der faktisk oplyser ikke bare, hvem der giver, men også, hvilke beløb der gives.
Jeg ved ikke, om I også gjorde det ved sidste valg.
Det skaber selvfølgelig også en åbenhed, bl.a. om en meget, meget stor donation fra A.P. Møller Mærsk i 2019, umiddelbart efter at man havde været med til at forhandle en meget, meget lukrativ aftale om nordsøolien.
Det er de her ting, som i hvert fald for mig sådan springer i øjnene som noget, der er problematisk.
Det gælder ikke kun Radikale; de andre partier vil bare ikke fortælle, hvad de har fået.
Altså, det er den her sammenblanding.
Der er nogle i vores samfund med meget stærke interesser, som samtidig har mange penge, og så har vi nogle politikere, som, om man så må sige, vedtager ting, som jo i den grad har en betydning for de her grupper.
Ordføreren siger, at man ikke vil bakke op om Enhedslistens forslag.
Hvad for nogle opstramninger ønsker De Radikale selv at lave i forhold til det her spørgsmål?
Lotte Rod (RV), 2025-04-04:
Vores ønske er at få fuld offentlighed.
Det er jo også derfor, at vi som parti selv går forrest.
Jeg synes, at det er vigtigt, at man kan se, hvem der giver penge til partierne, og også, hvor store beløb de giver.
For som diskussionen her har afspejlet, gør det jo en verden til forskel, om man har givet 25.000 kr., eller om man har givet 2,5 mio. kr. Det synes vi er vigtigt kommer frem, sådan at alle mennesker har mulighed for at se, hvem det er, der putter pengene i partierne.
Man kan sige, at partierne jo står i forskellige situationer.
Partier på højrefløjen får penge fra private virksomheder.
Partier på venstrefløjen har til gengæld et samarbejde med fagforeningerne, og på den måde er vi som Radikale jo i midten og dem, der kommer mest i klemme; vi får ikke så meget, hverken fra den ene eller den anden, som andre partier gør.
Men alligevel synes jeg, at man skal være lidt varsom med at gå helt så langt, som Enhedslisten gør i det her forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Tak for det.
Nu ser vi ikke de andre partiers regnskaber, men der er tale om 4 mio. kr. fra Dansk Industri og over 1 mio. kr. fra Danmarks Arbejdsgiverforening.
Man anses i hvert fald øjensynligt som et parti, som varetager nogle af de her interesser.
Altså, det går ud på at sige: Vi skal simpelt hen have de her pengestærke aktørers interesser helt ud.
Hvor langt er det, man vil gå?
Er det kun åbenhed, De Radikale ønsker, eller er man også villig til at kigge på f.eks. øvre grænser for støtte fra individer og/eller selskaber og fagforeninger?
Lotte Rod (RV), 2025-04-04:
Jeg går personligt ind for, at vi også skal kigge på, om der er noget i selve konstruktionen dér, vi skal lave om på, men vi har ikke fastlagt os på et særligt beløb lige nu.
Så det er bare for at sige, at jeg ikke kan gå så langt, at jeg støtter Enhedslistens forslag her, men jeg mener, at det er en helt relevant problemstilling, som vi skal have undersøgt nærmere.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-04:
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten for at have fremsat et godt beslutningsforslag.
Demokratiet må ikke tages for givet, men det er lige præcis det, rigtig mange af de gamle vestlige demokratier gør.
Vi tror, at det består, uden at vi fornyer det.
Men sandheden er, at demokratier har det med at erodere over tid.
Demokratier forgår ikke med militærkup, som vi har det med at gå rundt og tro.
Tværtimod forgår demokratier for øjnene af os, langsomt og roligt.
Det ser vi i USA og en række europæiske lande.
Alarmklokkerne bør virkelig ringe, også her i Danmark, for også her har vi faresignaler.
Pengeinteresser i politik og i vores demokrati er et af de faresignaler.
Det er en af de måder, hvorpå demokratiet trues.
Vi ser, at penge i flere og flere lande, også i Danmark, betyder mere og mere for de politiske partier.
For nylig blev det eksempelvis afsløret i mediet Zetland, at partiet Venstre havde modtaget betydelige pengesummer fra en række minkavlere, forinden partiet tog initiativ til, at den danske stat skulle sende op mod 30 mia. kr. i statsstøtte af sted til minkbranchen, forklædt som det, man må sige er en erstatning af en meget usagligt begrundet størrelse.
Eksemplerne er efterhånden mange i dansk politik, og min forudsigelse er, at vi vil se mere af det.
Alternativet er derfor fuldstændig enig med Enhedslisten i, at de nuværende regler for partistøtte er for dårlige.
De er for det første uigennemsigtige.
Donerer en person, en virksomhed eller en forening et beløb over beløbsgrænsen på de 23.600 kr., behøver partierne ikke fortælle, hvor mange penge der er tale om.
Det er for det andet også for nemt at omgå reglerne for partistøtte med pengeklubber eller selskabsfinter, og beløbsgrænsen er også for høj.
Vi mangler en platform, der samler det hele automatisk og offentliggør donorer med det samme og ikke først om 2 år.
Derfor støtter vi i Alternativet den del af Enhedslistens forslag, der handler om, at beløbsgrænsen får et loft.
Vi ser i Alternativet også gerne, at den sættes ned.
Offentligheden har ret til at vide, hvem der støtter de politiske partier, og hvor meget de gør det med.
Det er i vores øjne absurd, at det ikke er tilfældet i dag.
Det er ikke vores demokrati værdigt.
Jeg kan i den forbindelse fortælle, at vi i Alternativet offentliggør alle donationer på over 1.000 kr. med navn og beløb, og det så vi gerne var praksis for alle partier.
Så er der den anden del af Enhedslistens forslag.
Den del af forslaget bakker vi desværre ikke op om i Alternativet.
Vi mener, at det er legitimt, at andre end borgerne kan støtte partierne.
Men det skal som sagt foregå i fuld offentlighed og med fuld åbenhed frem for den lukkethed, vi i dag ser.
Men der skal ikke herske tvivl om, at vi i Alternativet ønsker at stramme op på partistøttereglerne.
Vi skal forny vores demokrati.
Vi skal passe på det.
Åbenhed og mere fair regler for partistøtte er et af skridtene i retning mod et demokrati, som borgerne kan have tillid til.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-04-04:
Jeg vil spørge lidt ind til Enhedslistens store skelnen mellem borgere og ikkeborgere, eller privatpersoner og virksomheder, for Enhedslisten siger, at det ikke er et problem, at en enkeltperson giver 500.000 kr. eller 5.000 kr. til parti, så mit spørgsmål er, hvorfor det er et problem, at den lokale bagermester giver 500.000 eller 5.000 kr. til et parti.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Først vil jeg sige, at vi jo sætter et loft for alle på 20.000 kr.
Så der er ikke nogen, der skal give 500.000 kr. til et parti og slet ikke 5 mio. kr. til parti.
Når det kommer til juridiske personer, selskaber, fagforeninger, er det, fordi vi egentlig synes, at det er godt.
De kan gøre deres indflydelse gældende i den offentlige debat på alle mulige måder, men selve valget til Folketinget er en sag mellem borgere og politikere, og derfor synes jeg, det er helt fair, at enkeltborgere kan støtte med det, man kalder mikrodonationer.
Jeg ved ikke, om 20.000 kr. er en mikrodonation, men ikke desto mindre at man som parti skal ud at have fat i en bred gruppe af borgere for at få penge til at føre sin valgkamp.
Det er også sundt for vores demokrati.
Jeg vil hellere have, at hr. Carl Andersen er ude til borgermøder, end at han sidder i møder med et selskab eller Dansk Industri, eller hvad det nu kan være, for at hente den her støtte hjem.
Så det er derfor.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-04:
Uagtet hvordan man vender det, er vi jo en regering af tre partier, men det er faktisk ikke det, der er udfordringen.
Det, der er udfordringen, er, som jeg sagde i min tale, at hvis man går ind isoleret set og løfter maksimumsbeløbet – og det skal man jo i så fald gøre med fuldstændig åbne øjne – så skal man også bare vide, at huslejen i de almene boliger vil stige, og der skal man selvfølgelig også kunne give et svar på, dels hvordan man vil finansiere det, dels hvordan man så vil sikre, at de almene boliger stadig væk er målrettet dem, der har mest behov.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-04:
Tak for det.
Jeg tror, jeg er enig i 95 pct. af det, som ministeren har sagt oppe fra talerstolen, men det, der ligesom overrasker mig, er konklusionen, altså at man ikke kan stemme for det her beslutningsforslag, fordi det ikke løser alle problemer på boligmarkedet.
Og det er rigtigt, men det gjorde sig bare også gældende, da vi lavede en lille boligpolitisk aftale for, er det 2 år siden?
Det gjorde sig også gældende, da vi lavede en aftale om bæredygtigt byggeri.
Man løser næppe alle problemerne på boligmarkedet med bare én aftale.
Der er nok flere ting, der skal til.
Nu hørte jeg det så her til sidst, som om ministeren har noget principielt imod at hæve maksimumsbeløbet, og det synes jeg bare er et helt andet argument.
Så jeg vil bare forstå, om det er, fordi ministeren mener, at man ikke løser alle problemer samtidig, eller om det er, fordi man har noget imod at hæve maksimumsbeløbet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Jeg har været med til at lave en del boligaftaler de sidste 9 år i Folketinget.
Jeg kender godt til de der processer.
Hvis man ikke indkalder til forhandlinger, sker der ikke noget.
Nu er vi så i den situation, at vi har en flertalsregering, som ikke behøver at indkalde til forhandlinger, fordi man jo bare kan vedtage det, man vil vedtage.
Men jeg tror egentlig, kvaliteten ville blive bedre, hvis man indkaldte partierne til drøftelser om det her.
Det er da meget muligt, man kan finde på flere tiltag end at hæve maksimumbeløbet for at få flere almene boliger, men så indkald da til de forhandlinger.
Kan ordføreren ikke se, at det her er for megen nøl og noget, der bare skal være embedsmandsdrevet, men ikke er drevet af de partier i Folketinget, som sådan set gerne vil prioritere boligpolitikken?
Anne Paulin (S), 2025-04-04:
Så jeg håber, at ordføreren kan finde en lille smule tålmodighed frem, og så er jeg sikker på, at vi nok skal kunne komme frem til nogle gode fælles resultater.