runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Man kan ikke finde nogen regler herfor noget sted.
Men altså, vi skal jo ikke stå og pakke tingene ind her – fakta er, at vi skal rette ind efter det, og det er rigtigt, at der har været henvist til en feriepengedom tidligere, der vistnok gav et års respit.
Det år er da vist gået, godt og vel.
Jeg er lige ved at sige, at den, der venter på noget godt, godt kan vente.
Og jeg håber, at jeg venter på noget godt, for det, der er lagt op til her, er så dårligt, at jeg ikke lige har nogen tidsbegrænsning på.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-19:
Tak for det.
Jeg synes, slutningen på ordførerens tale var særlig god, for der fik EU-Domstolen jo én på goddagen.
Hvad mener ordføreren om det?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Det er jo et noget bredt spørgsmål lige at håndtere her, men jeg mener, at EU-Domstolen vel har gjort det, den mener den skal gøre i overensstemmelse med at fortolke EU-reglerne.
At den fortolkning er faldet ud på en måde, som jeg absolut ikke synes er spændende, er så en anden sag.
Men jeg kan ikke lige gå ind i generelt at foretage en nærmere kritik eller gennemgang af EU-Domstolens aktivistiske funktion, hvis den har en sådan.
Ja, helt bestemt, og spørgeren har helt ret i, at det her da også giver diskussion, også i Venstre, ligesom det sikkert gør i mange andre partier.
Og ja, der er behov for en balance.
Jeg må bare sige, at balancen for længst er tippet derhen, hvor forbryderne har fået alt for let spil, hvis EU-dommen medfører, at man ikke længere kan logge oplysninger i den form, det er sket hidtil.
Så ja, der er en balance, men jeg er altså på den side, hvor jeg siger, at det vigtigste er, at vi får de grove forbrydere fanget via de her bestemmelser, og det bliver de.
Det er et afsindig vigtigt efterforskningsredskab for politiet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-19:
Tak for det.
Bare et helt åbent spørgsmål til ordføreren: Hvis man nu gør, hvad Enhedslisten foreslår, går jeg ud fra, at man slukker for logning nærmest med det samme, så det ikke findes.
Hvad vil Enhedslistens svar så være til de kvinder, hvor man ikke kan stille en voldtægtsmand til ansvar, eller i de sager om grov vold, hvor man ikke vil kunne finde den eller de mennesker, der måtte have gjort det?
Hvad vil svaret være til de ofre?
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Jamen hr. Peter Kofod Poulsen har fuldstændig ret i, at hvis det stod til os i Enhedslisten, ville al logning stoppe.
Vores svar ville være, at kriminalitet selvfølgelig skal opklares, og at i de lande, hvor man ikke logger, bliver kriminalitet også opklaret, hr. Peter Kofod Poulsen.
I Østrig, hvor logningsreglerne er fuldstændig anderledes, bliver kriminalitet opklaret.
Christina Egelund (LA), 2018-04-19:
Mange tak.
Det her lovforslag handler om at udskyde revisionen af de danske logningsregler til næste folketingsår.
Baggrunden for det er den såkaldte Tele2-dom fra EU-Domstolen, som fastslog, at det er i strid med EU-retten at have lovgivning, der forpligter teleudbydere at logge deres kunders trafik og lokaliseringsdata.
EU-Domstolen fastslog også, at regler om logning skal være begrundet i objektive forhold og være begrænset til det strengt nødvendige.
I Liberal Alliance har vi noteret os Tele2-dommen – ikke helt uden tilfredshed – og at de danske logningsregler derfor ikke kan videreføres efter den her dom.
Derfor mener vi i Liberal Alliance i tråd med lovforslaget, at det giver god mening at udskyde revisionen af de danske logningsregler, indtil Kommissionens arbejde foreligger.
Det betyder ikke, at vi i Liberal Alliance ikke har holdninger til, hvilke afvejninger logningsreglerne bør have.
Det handler om at vægte to modsatrettede hensyn rigtigt, og det er rigtig svært.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vi er stærkt skeptiske over for den brede indsamling af data, altså masseindsamlingen.
Samtidig er vi selvfølgelig heller ikke blinde for, at logningsdata er et særdeles effektivt værktøj for politiet i efterforskningsøjemed.
I den forbindelse giver det mening, at udformningen af de nye logningsregler sker på et oplyst grundlag i samarbejde med Europa-Kommissionen, og derfor støtter vi lovforslaget, som jo går ud på at afvente Europa-Kommissionens arbejde.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-19:
Tak for det.
Som de tidligere ordførere har været inde på, står vi her for at diskutere lovforslaget om at fortsætte de ulovlige logningsregler, som Danmark har.
Vi synes, det er meget problematisk, at vi faktisk har en ulovlig lovgivning, som det er i dag.
Vi synes, det er mærkeligt, at man ikke allerede har taget kontakt til branchen for at finde ud af, hvordan man så skal håndtere det, ligesom vi ved man bl.a. har gjort i Sverige.
Ærlig talt, det er altså syvende gang, at vi udskyder en revision af loven på 10 år, syvende gang
Det synes jeg jo er meget kritisabelt.
Så vi vil gerne have, at man retter ind efter Domstolen, og det der med at afvente Europa-Kommissionens arbejde på området synes vi ikke giver et grundlag for, at man bare kan lade stå til.
Vi synes, at vi skal rette ind nu og her, og så kan vi eventuelt endnu en gang rette ind, når vi får et færdigt arbejde fra Europa-Kommissionen.
Men det går simpelt hen ikke, at vi agerer ulovligt i Danmark.
Det synes vi ikke, og derfor er vi imod det her lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Da Folketinget den 9. maj 2017 førstebehandlede lovforslag L 191, som havde et indhold svarende til det forslag, som vi behandler nu, stillede fru Carolina Magdalene Maier fra Alternativet et meget kort og meget enkelt spørgsmål til justitsministeren.
Det lød – og jeg citerer: »Vil ministeren så garantere, at den ændring, der så bliver stillet i udsigt, kommer i næste folketingssamling, dvs. i 2017-18?«
Ministerens svar var endnu kortere.
Det lød: »Ja.«
Det er sjældent, at ministre giver så håndfaste garantier for noget som helst.
Måske var det også lidt dumt af den nuværende minister at give den garanti i det her tilfælde.
I hvert fald kan vi jo garantere, at justitsministeren med fremsættelse af det her lovforslag har brudt sin garanti, og måske er det lidt et symptom på, hvad garantier fra den her regering er værd.
Jeg fristes i hvert fald til at kalde det for en løftebrudsregering.
Det aktuelle lovforslag begrundes med, at Europa-Kommissionen ikke er færdig med at tygge på konsekvenserne af EU-Domstolens dom i den såkaldte Tele2-sag, som faldt i december 2016.
Men allerede forud for Tele2-dommen var der her i Folketinget gået en lang række udskydelser af revisionen af logningsreglerne – i 2006, i 2010, i 2012, 2013 og 2016, præcis som det fremgår af bemærkningerne i lovforslaget.
Jeg synes, det her lidt er ved at udvikle sig til en farce, hvis altså ikke det var så alvorligt.
For det her handler om, at regeringen ønsker at fastholde en ulovlig masseovervågning, der, som Institut for Menneskerettigheder skriver i sit høringssvar, er klart i strid med EU's grundlæggende rettigheder.
Udskydelsen sker, som Instituttet skriver, på bekostning af borgernes ret til privatliv og databeskyttelse.
Det er jeg meget enig med Institut for Menneskerettigheder i.
Nu skal vi jo i Enhedslisten være blandt de sidste til at hylde EU.
Men EU-Domstolens afgørelse i Tele2-sagen er indlysende rigtig.
Selvfølgelig skal borgerne i Danmark beskyttes mod masseovervågning.
Selvfølgelig skal Folketingets lovgivning være velfunderet og velovervejet, men hvis regeringen mener, at juristerne har brug for en yderligere tænkepause, kunne man jo i mellemtiden ophæve den logningsbekendtgørelse, vi har i dag, og dermed stoppe den ulovlige masseovervågning i Danmark.
Vores dårlige erfaringer med justitsministerens garanti fra sidste år kunne også gøre det nærliggende at vedtage, at logningsbekendtgørelsen ophæves efter en frist, f.eks. 1. juli 2019, sådan som IT-Politisk Forening skriver i sit høringssvar.
Det vil på den ene side give juristerne tid til at tænke sig om; på den anden side vil det forhåbentlig kunne forebygge, at vi står her igen om et år og behandler et nyt lovforslag om at udskyde revisionsbestemmelsen.
Jeg skal nok lade være med at spørge justitsministeren, om han kan garantere, at ændringen kommer i næste folketingssamling.
Som I nok har regnet ud, kan vi i Enhedslisten ikke støtte en yderligere udskydelse af revisionsbestemmelsen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-04-19:
Nu er ordføreren jo også advokat og en klassisk liberal Venstremand.
Er der ikke en balance at opretholde, i forhold til at politiet på den ene side skal have nogle redskaber, og på den anden side at vi ikke synes, at den brede befolkning skal overvåges?
Det er jo egentlig det, der ligger til grund for Tele2-dommen, altså at man ikke må logge i forhold til nogle specifikke formål, jo, det må man godt, men man må ikke indføre den her brede, uspecificerede, udifferentierede logning af alle borgere.
Jeg hørte godt, hvad ordføreren sagde i slutningen af talen, men den balance er vel også vigtig.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-19:
Tak for svaret.
Hvordan vil man sikre sig at man ikke kommer til at forhindre foreningsfrihed, ytringsfrihed og rygmærkefrihed, var jeg lige ved at sige, når det kan ske ved et administrativt forbud?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Jeg tror for det første, vi skal minde hinanden om, at det her er meget, meget særligt, og det er meget, meget sjældent, at vi kommer i en situation – håber jeg da – hvor vi efter grundloven skal forbyde en forening.
Når vi så står i situationen og skal behandle et foreløbigt forbud og et administrativt forbud, så giver grundloven jo netop mulighed for at nedlægge et foreløbigt forbud, når man straks anlægger en opløsningssag.
Det kan jo ikke stå alene, og i det øjeblik, vi siger, at vi nu forbyder foreningen, anlægger man så en retssag, og så må domstolen jo vise, om foreningen skal forbydes eller ej.
Men indtil domstolen har talt, er det jo den beslutning, der gælder.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-19:
Jeg vil gerne læse op fra retsplejeloven.
Det er § 98, stk. 3. Heraf fremgår det, at: »Justitsministeren kan give de offentlige anklagere pålæg vedrørende behandlingen af konkrete sager, herunder om at begynde eller fortsætte, undlade eller standse forfølgning.« Jeg skal derfor høre, om det er rigtigt forstået, at justitsministeren kan instruere Rigsadvokaten i at anlægge en sag mod en bestemt forening.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Det vil være sådan, at det ville jeg jo aldrig kunne drømme om at gøre, medmindre der lå en saglig begrundelse for det.
Jeg har ikke bare frit spil.
Men jeg vil meget, meget gerne have lov til skriftligt at redegøre for den jura, der ligger bag det, for det er ikke bare lige at svare på.
Men det, jeg i hvert fald kan sige meget klart og tydeligt, er, at når Rigsadvokaten kommer med en faglig indstilling, så har jeg selvfølgelig tænkt mig at iværksætte og følge den, hvis det overhovedet er muligt.
Men hvis fru Zenia Stampe spørger, om der bare er fuldstændig carte blanche til, at en minister kan gøre, hvad man vil, og der slet ikke er nogen saglighed i betragtningerne, så er svaret, at det kan man ikke.
Men jeg vil meget gerne beskrive, præcis hvilke muligheder en minister har og ikke har på det her felt.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-19:
Jamen man kan ikke adskille de to ting.
Ja, det er jo et politisk statement, i kraft af at det er kendetegn for en dybt racistisk og voldelig forening, og derfor vil det naturlige skridt jo være at undersøge, om man kan opløse den forening og så i den forbindelse også gøre det ulovligt at gå rundt som reklamesøjle for racisme og vold.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Det er jo netop derfor, jeg gerne vil bore det ud, for svaret er lidt mere kompliceret end spørgsmålet.
Det skal selvfølgelig være på saglig grund.
Men lige præcis hvordan rammerne og retningslinjerne er, tror jeg vi står os bedst ved at få afklaret ved et skriftligt svar.
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Endnu en gang skal vi her i Folketinget behandle et lovforslag, der handler om at udskyde revisionen af de danske logningsregler.
Den her gang handler det så om at udskyde revisionen nok en gang med 1 år til folketingsåret 2018-19.
Begrundelsen er så, at Kommissionen ikke endeligt har fastlagt de videre konsekvenser af den såkaldte Tele2-sag.
Vi støtter selvfølgelig forslaget, men vil gerne benytte lejligheden til at understrege nok en gang, at Socialdemokratiet er af den opfattelse, at lige nøjagtig logningsreglerne er regler, som er af afgørende betydning for politiets muligheder for at efterforske alvorlig kriminalitet.
Det er jo sådan, at det er teleselskaberne, som skal opbevare de her loggede data.
Det kræver i hvert enkelt tilfælde en dommerkendelse at få adgang til dem.
Og jeg må sige, at jeg i alle de dage, jeg har beskæftiget mig med det her område, har haft utrolig svært ved at forstå, hvorfor det skulle være et meget stort overgreb, at politiet på baggrund af en dommerkendelse i hver enkelt sag, kan få adgang til de oplysninger.
Med de begrundelser, som Justitsministeriet lægger til grund her, støtter vi, at det her endnu en gang udskydes, således at næste gang vi kommer til at tage stilling til en revision af bekendtgørelsen her, er i folketingsåret 2018-19.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-19:
Jeg kan jo bare konstatere, at den logning, som foretages, er et meget, meget vigtigt og væsentligt redskab for politiet, når det kommer til at opklare meget alvorlig kriminalitet.
Det er derfor selvfølgelig også helt klart, at det redskab vil vi ikke være med til at tage ud af hænderne på politiet, hvorfor vi også støtter det her forslag.
Jeg synes, det er væsentligt, at der bliver fundet en eller anden løsning på længere sigt.
Men altså, nu udsætter vi jo så situationen til senest engang i 2019.
Så er det jo vores håb, at regeringen på et eller andet tidspunkt finder frem til en afklaring.
Jeg vil, for at sige det rent ud, føle mig mere krænket, hvis vi står i en situation, hvor folk, der begår meget alvorlig kriminalitet, ikke stilles til ansvar for det, de har begået.
Så jeg har fuld tillid til, at man sagtens kan håndtere det her, og at dansk politi har det her redskab.
Så vi støtter forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Tak for det.
Man skal ikke have tilbragt lang tid i danske retssale i forbindelse med alvorlige forbrydelser, før man finder ud af, at det tungeste bevis i de allermest alvorlige forbrydelser – det være sig voldtægt, børnebortførelse, narko, mord – er logningsoplysninger.
Så derfor må der jo nødvendigvis have været fest både hos mafiaen og i rockerklubberne, hvis de pågældende var klar over konsekvensen af den EU-dom, der faldt ved EU-Domstolen i den såkaldte Tele2-sag, hvor man jo altså fastslog, at den form for logning, der er praktiseret, og som har medført domfældelse af de allerallermest alvorlige forbrydelser, var ulovlig.
Det sagde man ved Domstolen.
Men altså, vi skal rette os efter EU og Domstolen, og derfor skal praksis ændres.
Men det er så vigtige regler for politiets efterforskning, vi taler om her, så det næsten ikke kan beskrives.
Så derfor må jeg bare sige: Om der så skal gå den ene eller den anden tid med at få det ændret, bare det dog så trods alt bliver en begrænsning af den katastrofe, som dommen efter min opfattelse har medført.
Det bliver jo så ikke bedre af, at de pågældende dommere også indfører en kattelem i præmisserne, idet de tillader logning af teleoplysninger vedrørende bestemte personkategorier i bestemte tidsrum og i bestemte områder.
Jamen hvad pokker skal man dog med det?
Forbryderen vender vel ikke tilbage.
Men det er altså EU-Domstolens kattelem, som jo er helt ubrugelig.
Så jeg håber, at justitsministeren sammen med de øvrige EU-lande finder brugbare redskaber, så det her vigtige efterforskningsmiddel kan bibeholdes.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-19:
Tak for det.
Vi kan heller ikke støtte forslaget.
Og noget, der undrer mig, er jo, at regeringen ikke selv har taget arbejdstøjet på og har givet et bud på, hvordan man så målretter logningen.
For dommen betyder jo ikke, at logning i sig selv er forbudt, men det betyder, at den der meget brede logning, som vi har i dag, ikke er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.
Det ligner i virkeligheden ikke regeringen og slet ikke en regering, der er støttet af Dansk Folkeparti, at sidde og afvente, at EU kommer og fortæller os, hvordan det her skal skrues sammen, og hvordan man skal målrette lovgivningen – i stedet for selv at give et bud på det.
Det var jo en mulighed for at få indflydelse, altså at man selv lavede en model for, hvordan man kunne lave en proportionel logning, som er fair.
Der var jo også muligheder nu.
Det er ikke alt eller intet.
Man kunne jo godt se på tidsfristerne; hvor lang tid man opbevarer oplysningerne osv. osv.
Der findes jo andre lande i Europa, der har lavet mere målrettede og afgrænsede modeller.
Dem kunne man jo være tyet til og på den måde enten have lavet noget, som man tror på kan holde i EU-retten, eller noget, som i det mindste kunne fungere som en midlertidig overgangsordning, til man så, hvad Europa-Kommissionen kom frem til.
Men i stedet har man bare sat sig på hænderne og afventer, at EU kommer med løsningen.
Det ligner den her regering og Dansk Folkeparti meget dårligt.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-04-19:
I § 8 i lov nr. 378 af 6. juni 2002 står der, at justitsministeren i folketingsåret 2005-06 skal fremsætte et forslag om revision af logningsbekendtgørelsen.
Det er altså ikke en retsstat værdig at udskyde år efter år med forskellige argumenter.
Lige nu er argumentet i det her forslag jo, at man afventer Kommissionens indstillinger til, hvordan man kan reagere på Tele2-dommen.
Men for de mange foregående udsættelser har argumenterne jo så været nogle andre.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er klædeligt, at man ikke ønsker at revidere det og så finder en forklaring på det til lejligheden.
Det er syvende gang, vi står her.
Det er jo en farce ud over alle grænser.
Vi får også at vide, at fordi regeringen og Dansk Folkeparti godt kan lide logningsreglerne, så ønsker man ikke at gøre noget selv for at rette ind efter Tele2-dommen, som er meget klar.
Den siger, at en bred uspecificeret, udifferentieret masseovervågning af samtlige borgere i det her land er i strid med grundlæggende liberale borgerrettigheder og menneskerettigheder.
Igen, det kendetegner altså en demokratisk retsstat, at man finder den rette balance imellem på den ene side at give efterretningstjenester og politi nogle værktøjer og på den anden side sige, at retten til privatliv og grundlæggende frihedsrettigheder til borgerne bredt set er en balance, der skal opretholdes.
I modsætning til hr. Preben Bang Henriksen mener jeg og SF, at den balance er tippet til den forkerte side.
Det er klart, at man kan minimere kriminalitet i et samfund, jo mere overvågning man har.
Jeg vil heller ikke lægge Venstres ordfører ord i munden, for det er heller ikke det, jeg hører, men i et frit demokratisk retssamfund må man leve med den risiko, at der sker noget, man ikke havde forudset.
Jeg tror ikke, der er ret mange af os, der ønsker at leve i et samfund, hvor man på forhånd ved eller har et blik for, hvor enhver borger er på ethvert givent tidspunkt.
Så derfor bliver vi nødt til at være ærlige, også over for borgerne, om, at vi ikke kan garantere, at der aldrig sker noget, at der aldrig begås kriminalitet.
Vi kan give nogle helt konkrete redskaber til politiet; efter en konkret mistanke; efter konkrete efterretninger.
Det er jo ikke sådan, at der skal være sket noget, før man kan få en dommerkendelse.
Det er ikke min oplevelse.
I de her år, hvor der er så meget data til rådighed, hvor der er så mange muligheder for overvågning, mener jeg, at vi bliver nødt til at sikre det liberale demokrati og have en smule selvdisciplin for ikke at udnytte alle de muligheder, der er, for mulighederne er uendelige.
Der findes allerede ansigtsgenkendelsensprogrammer.
Der er kameraer på ethvert gadehjørne, og det vil sige, at du ikke engang behøver at have din smartphone på for at være overvåget hvert sekund nærmest døgnet rundt.
Det kræver noget ekstra af os, altså at vi har noget selvdisciplin, og at vi også er ærlige over for borgerne og siger, at hvis man vil leve i et frit samfund, så kan vi ikke garantere, at der aldrig, aldrig vil ske noget.
Det er pinligt, at vi for syvende gang skal behandle et forslag om at udsætte revisionen, og SF kan ikke støtte det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Det kan være meget farligt her at bevæge sig ud i et svar, men jeg kan i hvert fald henvise til, at når det i så mange sager, som jeg nævnte før – i 2015 var der 600 sager med alvorlig kriminalitet – har været afgørende, er det klart, at man godt kan have på fornemmelsen, hvordan det var gået, hvis vi ikke havde haft adgang til de oplysninger.
Man kan da kun være bekymret for, at der så kunne have været en risiko for, at det ikke havde ført til en opklaring af sagerne og en domfældelse.
Det synes jeg da er meget alvorligt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-19:
Jeg synes bare, det er centralt, at der bliver sagt, at det er væsentligt, for det er jeg jo helt enig i.
Det her er ikke et redskab, som jeg vil tage fra politiet.
Men når man siger, at det må være væsentligt, må det jo også medføre, at vi i statistikkerne kan se flere dømte for den her alvorlige kriminalitet.
Det er sådan set bare det, som jeg vil have justitsministeren til at bekræfte, nemlig at der da er en sammenhæng mellem de redskaber, vi giver til dansk politi, og det resultat, der kommer ud i den anden ende.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Det må vi sandelig håbe, for ellers ville det være skidt.
Sådan skulle det meget gerne være.
Det tænker jeg også er det logiske svar.
Men nu har vi jo ikke prøvet det andet.
Lad os nu sige, at vi fjernede logning i morgen, som nogle her i salen ønsker, så ville vi jo kunne se konsekvensen.
Det eksperiment vil jeg bare ikke kaste mig ud i, når jeg kan se, hvor meget politiet bruger det.
Så jeg er jo enig.
Det er bare lige sin sag for mig at stå her og dokumentere det, for det vil jo være svært at dokumentere på bundlinjen.
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Nu har der jo lige været en meget stor diskussion om Facebook i forbindelse med deres behandling af data.
Det er vel sådan, at hvad angår de store internetfirmaer, herunder udbydere som Facebook, Google og andre, kan man vel roligt sige, hvis man ser på, hvordan de behandler vores personlige data, at der langtfra er domstolskontrol og tilladelse fra en domstol, hvis de skal flytte en logning for mig på Facebook til en annoncør, i forhold til det, vi ser her.
Det synes jeg måske sætter det lidt i perspektiv, når vi hører den der kritik.
Så jeg vil bare bede justitsministeren om at bekræfte, om det ikke også er hans fornemmelse, at der er en meget, meget stor forskel her.
Og i forhold til hvad vi ellers deler på Facebook, Google og alt mulig andet, og at de uden noget som helst kan bruge mine data og dine data og sælge dem til annoncører og andre, så er der en verden til forskel, og så er der bekymringen; måske man også skulle prøve at se det i det perspektiv.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Ja, det synspunkt deler jeg fuldt og helt.
Man kan nogle gange undre sig over, hvis det har noget med det offentlige at gøre, og hvordan man behandler data.
F.eks. hvad angår adgang for politiet, så er vi bekymrede, og det hele er et stort overgreb.
Men når man ser på, hvad nogle tjenester har til rådighed af data om borgerne, så kan man undre sig lidt over den debat, der er.
Så jeg tror jeg står meget på linje med det, som hr. Morten Bødskov fremfører.