runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg tror, at noget af det, der kommer til at have betydning, er, hvorvidt vi lykkes med at få sendt afviste asylansøgere hjem med succes og effektivt.
For en af årsagerne til, at folk, der udmærket godt ved, at de ikke har noget beskyttelsesbehov, søger mod lande i Europa, er jo, at de satser på, at de i løbet af sagsbehandlingstiden vil kunne slå rødder i et samfund og måske efter et eventuelt endeligt afslag alligevel få mulighed for at opholde sig der.
Så noget af det, jeg virkelig håber at vi kan få forbedret, er i forhold til, hvor mange af dem der er i en udsendelsesposition der så faktisk rejser hjem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Det er jo en spændende situation, at vi kan føre sådan nogle decentrale forhandlinger her.
Og jeg synes, det er meget spændende, at hvis det er sådan, at et flertal stemmer nej til dette lovforslag, er der jo omkring 70 mio. kr. i en reserve, som vi kan bruge på anden vis.
Jeg synes, det er væsentligt at sætte fokus på de her yngre landmænd, i forhold til om ikke de har andre muligheder for at få startet op.
Der er jo i Vækstfonden og i Den Europæiske Investeringsfond et samarbejde, som er målrettet yngre landmænd, og jeg kunne egentlig godt tænke mig i udvalgsbehandlingen at få foldet ud, hvilke andre økonomiske muligheder der er for, at landmænd kan få støtte til at starte op, for det synes jeg er væsentligt at få afklaret, og det kan vi måske ikke lige gøre på 2 dage, inden finansloven afsluttes.
Så jeg vil godt høre skatteministeren, om ikke der kan være nogle muligheder for at få afklaret, hvad det er for nogle andre løsninger økonomisk set, som yngre landmænd kan blive hjulpet med.
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Som jeg startede med at sige, er Socialdemokratiet sympatisk indstillet over for det her forslag.
Det tilkendegav vi også sidst.
Så kom det her initiativ, og der var det jo, at vi fra Socialdemokratiets side sagde, at vi var sympatisk indstillet over for det.
Nu er der ikke lavet en finanslovsaftale endnu, men det kommer forhåbentlig, og derfor er vi stadig væk sympatisk indstillet over for forslaget, og vores endelige stilling vil selvfølgelig afgøre det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg er ligesom min kollega lidt forundret over, at man ikke kan støtte det her lovforslag.
For før valget var man positiv over for det, og under valget og på alle vælgermøder, hvor det handlede om nogle af de her ting, syntes man, at det var en god idé.
Det er ikke et spørgsmål, om pengene skal findes, for de blev fundet på den sidste finanslov.
Så jeg er lidt uforstående over for, hvad det er, der gør, at man siger, at man skal afvente finanslovsforhandlingerne.
Så hvorfor er det, at man ikke bare kan sige, at man støtter det her lovforslag, når man tidligere har sagt, at man støtter det?
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Der var, som jeg kunne høre det, to ting, nemlig både finansiering af yngre landmænd og økologi.
Nu er jeg jo selv landbrugsuddannet på samme måde, som ordføreren er, og har også på et tidspunkt selv etableret mig med landbrug og har sådan set den største forståelse for, at det kan være lidt svært en gang imellem at få finansieret sit landbrug, og jeg har en stor sympati for lige præcis det område.
Spørgsmålet vedrørende økologi mener jeg på samme måde som ministeren at ordførerens parti selvfølgelig har fået med ind i finanslovsforhandlingerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Det kan være, at mit spørgsmål bliver længere end ordførerens tale.
Men jeg synes jo, at der er god grund til ligesom at se på, hvad man får for pengene, og det er jo i den sammenhæng, at jeg synes, det er væsentligt at se på, om ikke de etableringslån, der også findes, er noget, som kan løfte opgaven med at få flere yngre landmænd ind i landbrugserhvervet.
Hvis det er tilfældet, er det da oplagt, at vi bruger den her reserve på 70 mio. kr. til andre gerninger.
Og jeg noterer mig, at der er en række puljer i finanslovsforslaget, som vedrører økologi – puljer, som er ved at løbe ud, puljer, som bliver reduceret, og puljer, som er løbet ud for nogle år siden.
Så når man ligesom kigger på, at Socialdemokratiet sammen med det parlamentariske grundlag har en vision om at fordoble det økologiske areal, fordoble eksporten, fordoble forbruget af økologiske varer på hjemmemarkedet, står vi over for en opgave, som sådan set skal hjælpes med noget.
Så jeg vil godt høre ordføreren, om ikke ordføreren kan se, at der er et behov for, at vi styrker støtten til økologien i Danmark?
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Det her er lidt spøjst.
I forlængelse af ministerens tale vil jeg blot konstatere, at Socialdemokratiet er positivt indstillet over for L 36, men at finansieringen jo indgår i de verserende finanslovsforhandlinger.
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Det er jo et spørgsmål, hvor vi kommer hen til svaret, når vi har set, hvad den her finanslovsøvelse resulterer i.
Der er ingen tvivl om, at dansk landbrug på nogle områder er udfordret, og regeringen har et skarpt blik for de udfordringer, som dansk landbrug står over for.
Mette Abildgaard (KF), 2019-11-27:
Men anerkender ministeren, at der er et problem, der skal løses, og at det her er én løsningsmodel, og at man, såfremt man ikke vil gå den her vej, må fremlægge andre løsningsmodeller?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Der var utrolig mange hvis'er i det spørgsmål.
Det er helt fair, og jeg forstår det godt.
Vi sidder som sagt i en finanslovsforhandling nu.
Det her spørgsmål er en del af den samlede ramme, og derfor er det noget af det, der også indgår i drøftelserne.
Mette Abildgaard (KF), 2019-11-27:
Tak for det.
Vi må forstå, at ministeren og Socialdemokratiet har sympati for det her forslag.
Så jeg vil egentlig bare høre: Hvis det ender med, at man som resultat af de finanslovsforhandlinger, der er i gang, ikke kan give sin opbakning til det her lovforslag, kan vi så forvente, at man fra Socialdemokratiets side vil tage andre initiativer, der kan imødekomme de problemstillinger, der er i forhold til generationsskifte?
Det må vi vel i så fald kunne forvente.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-27:
Det virker altså bedst, når det er nogle andre, der siger, at man er sympatisk.
Det virker ikke særlig godt, når man selv siger det, men det kan jo være, at skatteministeren ikke forstår, hvordan man skal bruge ordet.
Sagen er, at Socialdemokratiet, mens man ikke var i regering, har sagt at man bakkede op om det her.
Det har Socialdemokratiet sagt her i Folketingssalen, det har Socialdemokratiet sagt i valgkampen, og pengene er sat af på finansloven for 2019 - for 2019 .
Og nu er regeringen i gang med at forhandle finanslov for 2020, men det er da ikke noget argument for, at man ikke skal gøre det, som der er sat penge af til i 2019-finansloven.
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Det kan man sagtens.
Det her forslag indgår i diskussionerne lige i øjeblikket.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-27:
Nu kan skatteministeren sige nok så mange gange, at regeringen er sympatisk – det synes jeg ikke den er.
Jeg synes ikke, det er sympatisk, at man siger ét i valgkampen og bilder borgerne og vælgerne noget ind om, at man vil bakke op et bestemt tiltag, og man så efter valget slet ikke er sikker på, at man vil det alligevel.
Det har man jo lovet at man ville.
Hvorfor kan vi ikke bare en gang imellem regne med, at når Socialdemokratiet siger et eller andet i en valgkamp, så binder det dem faktisk også efter valget?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Sådan er det, når der er finanslovsforhandlinger.
De pågår nu.
Og Socialdemokratiets sympati for forslaget er sådan set stadig gældende.
Men også det her spørgsmål indgår selvfølgelig i den samlede finanslovsøvelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Det er jo korrekt, at den normale proces er, at man sidder i en finanslovsforhandling og skal finde finansiering til forskellige forslag.
Men her er finansieringen jo fundet i sidste års finanslov.
Det blev egentlig også førstebehandlet før valget – det er jo ikke et beslutningsforslag; det er et lovforslag, så det er lige til at stemme for.
Finansieringen er på plads, lovgrundlaget er på plads, og man har tidligere sagt, at man støttede det – nu vil man så ikke helt sige, om man støtter det.
Var det bare bluff, som man tidligere har sagt i en valgkamp, fordi det var populært?
Når finansieringen er på plads, og når lovgrundlaget er på plads, og det bliver efterspurgt af erhvervslivet, så forstår jeg ikke, hvad det er, der er til hinder for, at man kan sige i dag, at man støtter det.
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Vi har sagt, at vi er positive over for forslaget.
Og som ethvert parti, der har været med til at lave og indgå finanslovsaftaler, ved, er man jo i en proces, og den proces ikke endeligt afsluttet endnu.
Og det er derfor, at vi er sympatiske over for forslaget, men vi kan ikke på nuværende tidspunkt oplyse, om regeringen vil stemme for forslaget.
Svaret det samme, og hr. Ole Birk Olesen kan komme med alle sine udtalelser og – apropos – bruge sine egne ord, som han nu engang selv vælger at gøre det
Det her er et spørgsmål, som hører til under de forhandlinger om finansloven, der foregår lige i øjeblikket.
Jeg håber på, at vi kan få lavet en bred aftale, og jeg håber på, at vi kan få lavet en aftale, som vil betyde, at vi får mere vækst og fremgang i Danmark.
Det er det, som det her også handler om.
Morten Dahlin (V), 2019-11-27:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Først til ministerens orientering: Undersøgelsen fra Princeton kigger faktisk isoleret set på ydelsernes effekt og går meget systematisk ind og tager andre udlændingestramninger, episoder i Mellemøsten osv. væk og finder ud af, hvad den isolerede effekt er på ydelserne.
Jeg kan også sige til ministeren, at forskerne har udtalt sig ikke bare om en afskaffelse af integrationsydelsen, men altså om flere penge i integrationsydelse, præcis som ministeren nu har gennemført.
Ministeren har sagt flere gange i dag, flere gange før valget og flere gange mellem valget og i dag, at ministeren ønsker at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Hvilke initiativer har ministeren taget for at begrænse tilstrømningen til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Selvfølgelig er det interessant, at der nu er et forskningspapir, der påviser, at der er en sammenhæng mellem den lave integrationsydelse og tidligere starthjælpen og så den indvandring, der har været til landet, også selv om jeg tror, at man skal passe på med på baggrund af et enkeltstående forskningspapir at drage alt for firkantede konklusioner om, præcis hvad den isolerede effekt af ydelserne er.
Men det kommer samtidig hverken bag på mig eller regeringen, at der kan være sådan en sammenhæng, og det er en del af baggrunden for, at vi ikke er tilhængere af bare at afskaffe integrationsydelsen.
Den bliver bibeholdt som selvforsørgelses- og hjemrejseydelse eller overgangsydelse.
Når det så er sagt, er vi i regeringen meget opmærksomme på ydelsernes størrelse i forhold til tilstrømningen.
Det er et blandt flere vigtige hensyn, når man indretter de offentlige ydelser, og nu ved jeg godt, at det bliver en gentagelse, men netop derfor vil regeringen også som proklameret før valget nedsætte en ydelseskommission, der bl.a. skal komme med forslag til et balanceret ydelsessystem, der både tager højde for, at der skal være rimelige økonomiske muligheder for alle børnefamilier her i landet, at det skal kunne betale sig at arbejde, og hvilken effekt det vil have på tilstrømningen af asylansøgere til Danmark.
Tak for spørgsmålet.
Lovforslaget om et midlertidigt børnetilskud til visse forsørgere, som behandles her i Folketingssalen, og som beskæftigelsesministeren fremsatte den 6. november i år, er en håndsrækning til børnefamilier – en håndsrækning, som vi før valget sagde at vi ville give, og som vi altså nu giver, præcis som lovet.
Det ændrer ikke på, at regeringen vil fastholde en stram udlændingepolitik.
Når det så gælder den forskning, der har givet anledning til spørgsmålet, så har jeg også tidligere givet udtryk for – og det står jeg fuldstændig ved – at det i mine øjne er oplagt, at det vil gøre det mere attraktivt at søge asyl i Danmark, hvis vores ydelser har et niveau, der er markant højere end de ydelser, de kan opnå i vores nabolande.
Det mener jeg i virkeligheden giver sig selv.
Ser vi på antallet af asylansøgere forskellige steder i Europa, mener jeg også, at det er lige så klart, at der ikke er noget enkelt svar på, hvad der er årsagen til forskellene i antallet af asylansøgere på tværs af lande.
Det må handle om mere end bare ydelser.
Ydelserne har uden tvivl betydning for tilstrømningen, men jeg tror, at vi skal se på det her i et lidt større perspektiv, inklusive de regler og rammer, der i øvrigt gælder på udlændingeområdet.
Stén Knuth (V), 2019-11-27:
Tak for det, formand.
Tror ministeren, at der kommer færre eller flere flygtninge og indvandrere til Danmark som konsekvens af, at regeringen har valgt at hæve de sociale ydelser til især arbejdsløse flygtninge og indvandrere?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Nej, jeg tror ikke, at det midlertidige børnetilskud i sig selv vil betyde, at flere kommer i beskæftigelse.
Nu har jeg ikke selv været med til at forhandle lige præcis den aftale, men jeg formoder, at der, i forbindelse med at den er blevet forhandlet, også er blevet foretaget en vurdering af, hvad det ville have af beskæftigelseseffekter.
Det ville være helt naturligt, at man havde gjort det.
Jeg ved ikke, om man har gjort det, og jeg ved heller ikke, hvad en eventuel positiv eller negativ beskæftigelseseffekt vil være.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-11-27:
I relation til det svar foranlediges man jo også til at spørge, om det tilskynder flere udlændinge til at arbejde, at man nu har valgt at hæve ydelserne med 300 mio. kr., som regeringen gjorde her for kort tid siden.
Er det noget, som vil gøre det mere attraktivt for den gruppe, der måtte modtage de her højere ydelser, at få et arbejde?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Nej, ydelseskommissionen får ikke til opgave at foreslå, at ydelserne skal være lavere, ligesom den heller ikke får til opgave at foreslå, at ydelserne skal være højere.
Men den vil få til opgave at komme med anbefalinger til et nyt ydelsessystem, som tager hensyn til, at det set fra kassedamens perspektiv skal kunne betale sig at arbejde.
Vi skal ikke have ydelser, som i sig selv betyder, at vi får en øget tilstrømning, f.eks. ved at de ligger markant over vores nabolandes, og at der bliver taget hensyn til, at de børn, der vokser op i Danmark, også vokser op under nogle forhold, som vi synes er rimelige.
Det er jo nogle svære hensyn at balancere, og det er i hvert fald ikke lykkedes for det danske Folketing at finde den balance i de sidste 20 år, hvis du spørger os.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-11-27:
Tak for det.
Det må forstås på den måde, at det her selvfølgelig er noget, regeringen har noteret sig, men at det alligevel ikke gør det store indtryk.
Nu har ministeren flere gange her i Folketingssalen i dag talt om den her ydelseskommission.
Har ydelseskommissionen til opgave at komme med forslag til, at ydelserne skal være lavere end det nuværende niveau?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg skal lige være helt sikker på, hvad der bliver spurgt om.
Jeg følger også asyltilstrømningen til forskellige europæiske lande, og der kan jeg i hvert fald konkludere, at man ikke en til en kan sætte en sammenhæng mellem, at jo højere ydelser, jo flere asylansøgere.
Der må også være andre forhold, der gør sig gældende, f.eks. muligheden for familiesammenføring, muligheden for at få et illegalt arbejde, hvis man får afslag på asyl, og hvor hurtig sagsbehandlingstiden er.
Ydelserne er helt sikkert en komponent, men jeg vil bare advare imod, at vi stirrer os blinde på den ene komponent.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-11-27:
Tak for det svar, som jo var, om man så må sige, et på den ene side og på den anden side-svar.
Vil regeringen følge det forskningsprojekt, der nu meget klart dokumenterer, at lavere ydelser har en betydning for tilstrømningen af flygtninge og udlændinge til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Tak for spørgsmålet.
Som vi også har drøftet det lidt i de foregående spørgsmål, er der jo kommet det her forskningspapir fra Princeton University.
Jeg vil ikke ud over det, jeg allerede har sagt tidligere, gå yderligere ned i det, men jeg har da noteret mig kommentaren fra seniorforsker ved Rockwool Fonden Rasmus Landersø, der er gengivet i Information den 22. november.
Som I ved, har Socialdemokratiet været med til at gennemføre en lang række af de stramninger af udlændingeloven, der er gennemført de seneste år, og mange af dem har også bidraget til, at der i dag er styr på asyltilstrømningen til Danmark.
Det er jeg egentlig ikke i tvivl om.
Det, at Rasmus Landersø giver udtryk for, at stramninger på udlændingeområdet viser sig at have den effekt, at færre søger mod Danmark, er jeg selvfølgelig tilfreds med.
Det er jo med til at bekræfte, at de stramninger, vi selv har lagt stemmer til, dybest set fungerer, og at de har haft den effekt, præcis som vi håbede.
Men jeg mener også, at vi løbende skal overveje fornuften og retfærdigheden i den politik, vi fører.
Målet helliger ikke altid midlet, og derfor skal vi ikke altid vedtage eller fastholde unødvendige eller rigide regler eller symbolpolitik.
Jeg læser også Rasmus Landersø sådan, at det kan være svært at påvise, om flygtninges og indvandreres valg af destinationsland isoleret set kan tilskrives lige præcis en nedsættelse af ydelserne, eller om det også handler om bestemte andre af de øvrige stramninger, der løbende er blevet vedtaget.
Derfor tror jeg, det er vigtigt at se valget af destination og tilstrømningen i et samlet perspektiv, og heraf udgør de sociale ydelser selvfølgelig en meget vigtig komponent.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-11-27:
Tak for det.
Er ministeren enig med seniorforsker ved Rockwool Fonden Rasmus Landersø, der til Information den 22. november 2019 siger, at stramninger af udlændingepolitikken »påvirker flygtningenes valg af destination«?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Så bliver jeg nok også nødt til lige at gentage mig selv, for siden februar 2018, da Socialdemokratiet fremlagde sin udlændingepolitik, har jeg utallige gange formuleret, hvad der er vores politik, nemlig en ydelseskommission og indtil da et midlertidigt tilskud.
Det er præcis det, vi har gjort.
Det andet er: Kommer der flere eller færre?
Det synes jeg er et helt relevant spørgsmål.
Jeg tror, det er for tidligt at svare på, fordi vi indtil videre har lavet et midlertidigt tilskud.
Men jeg anerkender fuldt ud, at det er et helt relevant spørgsmål, når vi får lavet de nye ydelser, nye satser, fordi vi selvfølgelig ikke skal have satser, der ligger markant over vores nabolandes, for jeg tror, at det i sig selv kan være med til at tiltrække flere asylansøgere til Danmark.
Sophie Løhde (V), 2019-11-27:
Faktum er, at Socialdemokratiet før valget lovede, at ydelserne ikke ville blive sat op.
Faktum er, at Socialdemokratiet som en af sine første gerninger i regeringen starter med at bruge 300 mio. kr. på at hæve ydelserne for især ikkevestlige indvandrere.
Jeg gentager mit spørgsmål: Tror ministeren, at det betyder, at det bliver mere eller mindre attraktivt at søge imod Danmark, at en integrationsydelsesmodtager nu kan få 2.700 kr. ekstra skattefrit hver måned som konsekvens af den aftale, som regeringen har lavet sammen med venstrefløjen?
Stén Knuth (V), 2019-11-27:
Tak for svaret, minister.
Jeg tror faktisk ikke, at Venstre og Socialdemokraterne er så langt fra hinanden i forhold til skrift og papir og tale, men til gengæld i forhold til handling.
Ministeren har tidligere sagt, at integrationsydelsen har haft en effekt på antallet af asylansøgere i Danmark, og alligevel har regeringen valgt at hæve ydelserne til arbejdsløse indvandrere.
Vil ministeren bekræfte, at det er regeringens holdning og vurdering, at den lave integrationsydelse har haft positiv betydning for at dæmpe tilstrømningen af asylansøgere til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Ja, jeg tror, at de ydelser, der blev indført efter valget i 2015, altså hvor man ændrede kontanthjælpen og man lavede et kontanthjælpsloft og også en integrationsydelse, har haft, hvad jeg vil kalde en positiv effekt på asyltilstrømningen.
Det er også præcis derfor, at vi ikke ønsker at gå tilbage til det gamle kontanthjælpssystem.
Jeg tror også, det er vigtigt at huske på, at den socialdemokratiske indenrigsminister Thorkild Simonsen, som i 1998-99 lavede den første integrationsydelse, netop gjorde det ud fra nogle af de overvejelser, vi to står og taler om i dag.
Vi har ikke været tilfredse med, hvordan de indtil videre er blevet skruet sammen, og vi er særlig utilfredse med, at de er blevet ændret så mange gange de sidste to årtier.
Lad os nu prøve i fællesskab at se, om vi ikke kan finde det rette niveau.
Morten Dahlin (V), 2019-11-27:
Hvad er ministerens holdning til den undersøgelse fra Princeton University, der er omtalt i Information den 22. november 2019, der viser, at lave sociale ydelser får færre flygtninge og indvandrere til at søge til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg ser grundlæggende sådan her på det: Der er en masse mennesker, der er kommet hertil, og hvis vi kunne gøre det hele forfra, var meget nok gjort anderledes.
Nu står vi i den situation, vi står i.
Det er 2019, vi nærmer os julen, og vi ser hinanden i øjnene og skal finde ud af, hvordan vi får håndteret de problemer, der er i det danske samfund.
Mit bedste bud er, at vi holder tilstrømningen nede, og at vi til gengæld rækker hånden ud til de mennesker, der er kommet hertil, og siger: Velkommen; I er velkomne til at være her; vi er glade for, at I bidrager til det danske samfund, men vi går ikke på kompromis med vores grundlæggende værdier og hvis I ikke bryder jer om dem, må I finde et andet sted at bo.
Så er mit gæt, at vi godt kan få det her til at fungere.
Marie Krarup (DF), 2019-11-27:
Ruud Koopmans peger jo på, at det er omkring 60 pct. af muslimer, der ikke ønsker at sætte deres kulturelle, religiøse baggrund på hold eller i anden række for at blive integreret.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at man er nødt til at tage bestik af den her virkelighed og derfor ændre afgørende ting i vores udlændingelovgivning, sådan at det skal være nemmere for nogle landes borgere at komme til Danmark og sværere for andre landes, og det er jo simpelt hen bare sund fornuft.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Vi kan ikke lukke øjnene for virkeligheden, og det er jo en af årsagerne til, at også Socialdemokratiet har bakket op om en lang række stramninger af udlændingeloven, altså fordi vi erkender, at antallet af mennesker, der kommer hertil, har betydning for, hvorvidt vi kan få succes med at få folk til at blive integreret i det danske samfund.
Men jeg vil også sige, at mine egne oplevelser ikke er, at det kun er 3-5 pct. af dem, der er kommet hertil fra ikkevestlige lande eller arabiske kulturer, som er blevet en succes i det danske samfund.
Min egen vurdering er, at det er nogle flere, og jeg håber på, at hvis vi har lav tilstrømning – ikke bare et år eller to, men i en årrække – får vi overskud til, at dem, der så ikke er blevet en velfungerende del af det danske samfund, efterhånden kan blive det, eller i det mindste at deres børn kan blive det.
Marie Krarup (DF), 2019-11-27:
Men sagen er jo, at vi hurtigt kan blive enige om, at det godt kan lade sig gøre, for vi kender jo alle sammen eksempler på det.
Men spørgsmålet er, i hvor høj grad det kan lade sig gøre, og om man kan tillade sig at videreføre en udlændingepolitik, som tilføjer landet og vores danske sammenhængskraft kæmpestor skade og tilføjer store økonomiske problemer.
Og der er man jo nødt til at tage bestik af virkeligheden og sige: Ja, det kan godt være, at der er enkeltindivider, der er i stand til det, men hvis det måske kun er 3-5 pct. af dem, der kommer med dén kulturelle baggrund, der kan det, kan vi så være bekendt at tage imod så mange og lukke øjnene for, at de formentlig ikke har en chance for at blive integreret?