runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2020-04-28:
Tak for det.
Altså, det, vi ønsker i Enhedslisten lige på det punkt, er faktisk ret præcist det, der står i det her lovforslag, nemlig at man ikke skal kunne tilbyde folk penge for at flytte.
Det, som vi har set, særlig i København, men også i Aarhus, er jo netop, at folk er blevet chikaneret ud, og der står vi bare i den situation, at vi er oppe imod så lange ventetider i Huslejenævnet og så dygtige advokater og så stor kapital, at det ikke har kunnet betale sig for lejerne, særlig fordi de jo ikke har kunnet få fat i en administrator eller en vicevært eller andre, de ligesom kunne kontakte i den her situation.
Der står vi i den situation, hvor det bare har vist sig, at det er fuldstændig uholdbart, hvad der eksisterer på vores private lejemarked i København og sådan set i det hele taget på lejemarkedet.
Så jeg synes, at det er meget mere fair at have et system, hvor man f.eks. har ventelister, som man skriver sig op på, end at man har et system, hvor man på den måde kan betale folk ud for kun at hæve lejen.
Det tror jeg vi får en skæv by af.
Og det gør det her lovforslag op med.
Heidi Bank (V), 2020-04-28:
Tak for det.
Nu er det jo ikke sådan, at der bliver nogle ventelister, vi kan bestemme over.
Det er jo private udlejningsejendomme, så det er jo ejerne af dem, der styrer, hvem der kan få lejebolig der.
Så i forhold til det her med at stikke blår i øjnene på folk og sige, at så er der lige pludselig boliger til alle og man kan få lov til at bo, hvor man vi: Det kan jo ikke passe, når I står og siger det til borgerne.
Det passer simpelt hen ikke.
Skal man sikre det, er det jo en anden vej, man skal gå, og det er jo en anden sammensætning af boligmassen.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten ønsker en blandet boligmasse.
Det er der jo ikke noget nyt i.
Men hvad er vægtningen?
Hvor stor en andel skal være almen?
Hvor stor en andel må være private?
Hvor skal der være ejerboliger?
Rosa Lund (EL), 2020-04-28:
Jamen jeg har ikke stået her og sagt, at jeg skal styre alle mulige ventelister.
Jeg siger bare, at jeg ser ventelistesystemet som mere fair end det system, der hedder penge under bordet.
Det synes jeg da er helt oplagt.
Altså, det er da meget mere fair, synes jeg.
Jeg synes da, det er mere fair, at man som privat udlejer laver en venteliste til sin ejendom, end at man tilbyder folk penge for at flytte kun for at hæve huslejen og dermed få profit.
Og jeg tror ikke på, at vi skaber en mere blandet by ved kun at have lejeboliger, som er så dyre, at man ikke har råd til at bo der, og at mennesker med almindelige indkomster, folkeskolelærere og politibetjente, ikke har råd til at bo der
Det er ikke sådan, vi skaber en blandet by.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Vi skaber en blandet by ved at sikre, at alle har råd til bo til at leje.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Jamen det er jeg meget enig i.
Lad os styrke den almene sektor, og lad os sige til Københavns Kommune, at de skal lade være med at stille krav om, at lejlighederne er over 90 m² i 75 pct. af tilfældene, for det gør jo, at man egentlig har svært ved at finde noget, som man har råd til at bo i.
Så Københavns Kommune har et kæmpeansvar her.
Det, at der ikke bliver bygget tilstrækkeligt med almene boliger, har vi alle sammen et politisk ansvar for, og så fremdeles.
Vi er jo enige om, at vi gerne vil have blandede boliger, blandede forhold i vores by.
Vi skal bare passe på med at fjerne incitamenterne i den private sektor til, at man så rent faktisk også sørger for byfornyelse, for det har hverken klimaet eller de mennesker, der skal bo i de ejendomme, godt af.
Rosa Lund (EL), 2020-04-28:
Dengang var vi heller ikke så store, som vi er i dag, så det er da ikke den tid, vi gerne vil tilbage til – heller ikke i forhold til boligmarkedet.
Faktisk er jeg ikke enig i præmissen om, at det er dér, vi vil gå hen, hvis ikke der er § 5, stk. 2, for der findes § 5, stk. 1.
Så du kan jo sagtens lave renoveringer – det kan du sagtens – det skal bare være under hensyn til lejerne.
Og jeg synes, at hensynet til en by, hvor vi alle sammen har råd til at bo, står ret højt.
Jeg synes faktisk, vi burde kigge på, hvordan de almene boligselskaber får bedre muligheder for at opkøbe private boliger.
Det har de jo i dag, men jeg synes faktisk, at de muligheder skal forbedres, for jeg synes, at en stærk almen boligsektor er meget at foretrække frem for en stærk privat sektor.
Men det kommer nok ikke som nogen overraskelse.
René Christensen (DF), 2020-04-28:
Tak for det.
Tak for ordførertalen.
Det, jeg bare lige vil sige, er jo, at når ordføreren går så meget op i, at det her påvirker markedet og prissætningen og belåningsmulighederne for andelsbolighaverne, så er det jo rigtigt.
Men hele udgangspunktet var jo at gå ind at regulere – det var jo ligesom indgangsbilletten til overhovedet at komme ind i lokalet, kan man sige.
Var der overhovedet et problem her?
Ja, det var alle jo enige om.
Der var en udfordring her, og den skulle vi have løst.
Og når nu priserne fra 2014 til 2019 havde flyttet sig fra 13.000 kr. pr. kvadratmeter til 25.000 kr. pr. kvadratmeter, altså en fordobling af prisen, og når man kiggede på udviklingen bare fra 2018 til 2019, var prisstigningerne på over 20 pct., så vil historien jo nok give ordføreren ret og sige, at det påvirkede priserne.
Ja, men vi kom jo også fra et urealistisk meget højt beløb.
Det er jo derfor, vi går ind og laver indgrebet, altså netop for at gøre det en lillebitte smule mindre attraktivt, sådan at dem, der kommer ind og investerer i de her ejendomme, er dem, der reelt gør det langsigtet for at forrente deres penge og skabe nogle bedre boliger.
Er ordføreren ikke enig i det?
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Det er jo rimelig humoristisk at belære mig om, hvad indgangsbilletten til forhandlingerne var – altså, det er jeg da ganske udmærket klar over.
Det parti, der absolut ikke kunnet se formålet med indgangsbilletten i første omgang, var jo Dansk Folkeparti.
Det var en meget, meget hård afvisning af karensperioden, som Dansk Folkeparti fremførte.
Jeg tror, at det blandt de partier, der fremførte det, var Dansk Folkeparti, der fremførte det hårdest.
Jeg kan finde adskillige citater af boligordføreren.
Jeg var ganske udmærket klar over det, og derfor sagde jeg også som indledning til min ordførertale, at selvfølgelig var der et problem.
Der var noget, vi skulle håndtere.
Men det, der var afgørende, var jo, at vi fandt ud af præcis, hvad det var, der skulle håndteres og så lave løsningen efter det.
Og der må jeg give hr. Lars Boje Mathiesen ret i, at vi ikke kunne få svar på , hvor mange kortsigtede ejendomshandler, der egentlig havde været.
Det kunne ministeren ikke svare på.
Det spurgte vi om adskillige gange.
Der var også andre ting, vi ikke fik de nødvendige svar på.
René Christensen (DF), 2020-04-28:
Men det, man i hvert fald kunne se, var jo – og det sagde ordføreren også – de brodne kar.
Historierne var derude, og de handlede om rigtige mennesker, der var blevet presset ud af deres bolig af banditter i habitter.
Det, man også kunne se, var, at København ligesom mange andre hovedstæder i Europa var blevet meget, meget attraktiv i forhold til boliginvesteringer, og det var vel det, der var kernen i problemet.
Så er det selvfølgelig rigtigt, at der var forskellige værktøjer til at håndtere det: karensperiode, grønne forslag osv.
Og aftalen er jo endt, hvor den er endt.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
For vi er relativt tæt på hinanden, og vi bør kunne forhandle det her hjem.
Det var det, jeg sagde, og så roste jeg endda ministeren for forhandlingerne.
Altså, jeg havde ikke i min vildeste fantasi forestillet mig, at vi dagen efter havde set, at de var blevet smidt på gulvet – det havde jeg simpelt hen ikke.
Jeg havde simpelt hen ikke set det komme.
Jeg blev ringet op af kolleger, der spurgte mig: Har du indgået en aftale med regeringen, for der er doorstep?
Mona Juul (KF), 2020-04-28:
Jeg skal til gengæld gøre det helt kort.
Jeg vil bare bekræfte ordføreren i lige præcis det forløb, som er blevet fortalt nu her.
Der er kun én ting, jeg lige er nødt til at rette, og det er, at der var andre end Dansk Folkeparti, der var meget præcise på, at karensperioden overhovedet ikke hører hjemme lige præcis i den her aftale – og jeg står lige her.
Det er bare lige, så det er sagt.
Rosa Lund (EL), 2020-04-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører om det her med timingen i det her lovforslag, for jeg er af en lidt anden opfattelse.
Jeg har nemlig en meget stor bekymring for, at nogle meget store kapitalfonde vil udnytte den her krise til at opkøbe boligmasse i København, og så har vi Blackstonesager om igen om et år, og den situation vil vi i Enhedslisten meget gerne undgå.
Derfor synes jeg egentlig, at det er rettidig omhu, at det her lovforslag kommer på allerede nu.
Så jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvad man egentlig vil gøre for at sikre, at vi ikke står i præcis den her situation, vi står i på lejemarkedet lige nu, om et år.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Men nu endte Det Konservative Folkeparti jo så også uden for aftalekredsen, og derfor er det naturligt, at interessen her samler sig om Dansk Folkeparti.
Så skal jeg bare beklage over for formanden, men det er, fordi det faktisk er svært, når man taler til folk, at se formanden samtidig og at se uret.
Det er det, der giver lidt af en udfordring, for når man giver en mikrofon til en politiker – og ikke mindst mig – så bliver den brugt til at tale i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-28:
Når jeg tager ordet, er det, fordi jeg synes, at den tilkendegivelse, der kom efter forhandlingerne, hvor man udstillede hr. Jens Rohde og Radikale Venstre som hovedskurkene og bagmændene bag alt det her, var uretfærdig, og det var ikke rimeligt.
Så jeg synes, det er rimeligt, når vi så står her i Folketingssalen, at sige – i hvert fald på vegne af mig selv og Nye Borgerlige – at det ikke er den opfattelse, vi har haft, hverken af hr. Jens Rohde eller af Det Radikale Venstre i den her sag.
De har om nogen søgt konsensus om en bred aftale, og det syntes jeg også skal anerkendes hernede i Folketingssalen.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Jeg håber ikke, at hr. Lars Boje Mathiesen forventer, at jeg skal sige ham imod her.
Så jeg vil bare sige mange tak.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-04-28:
Tak, og tak for ordet.
Jeg har glædet mig rigtig meget til at behandle det her forslag i dag.
I SF havde vi ganske vist gerne helt afskaffet den berygtede § 5, stk. 2, hvis vi havde kunnet det.
Men med det sagt er jeg glad for, at vi i dag kan behandle en række lovforslag, der sætter en meget store kæp i hjulet på de kapitalfonde, der jager lejere på flugt fra byerne.
Jeg hæfter mig særlig ved, at vi nu får stoppet den grådige praksis, hvor man tidligere har kunnet udskifte et køkken og et bad og så hæve huslejen til det firedobbelte.
Den form for grådighed har haft som konsekvens, at mennesker med helt almindelige indkomster ikke længere har haft råd til at bo i de store byer.
Når vi så, hvordan udenlandske kapitalfonde som eksempelvis Blackstone åd sig ind på det danske boligmarked på sagesløse lejeres bekostning, kunne vi bare ikke se passivt til.
Det har været vigtigt for SF at få stoppet den kyniske boligspekulation, og derfor glæder jeg mig over, at vi sammen med aftalepartierne nu kan tage et skridt på vejen mod at sikre lejernes rettigheder.
Jeg mener, det er helt grundlæggende vigtigt for os alle sammen, at vi kan bo der, hvor vi gerne vil bo, og det gælder, uanset om man lejer eller ejer sin bolig.
Med aftalen her sikrer vi os, at de renoveringer, der bliver gennemført, ikke længere kommer til at koste lejerne uforholdsmæssigt dyrt, og samtidig sikrer vi, at det sker på en klimamæssigt forsvarlig måde.
Det er en fornuftig grøn og rød løsning lige efter vores hoved.
Derfor vil jeg også gerne takke både ministeren og de øvrige aftalepartier for at tage et vigtigt skridt på vejen mod bedre rettigheder for landets lejere.
Med alt det gode sagt
er aftalen også et kompromis, og vi har også nogle enkelte spørgsmål til udvalgsbehandlingen, som vi tænker at vi kan få klaret der, nemlig eksempelvis om sammenligningsgrundlaget for husleje kan være uprøvet, men også spørgsmålet om, hvad vi kan gøre i forhold til allerede aftalte huslejestigninger.
Men som sagt glæder vi os i SF over såvel aftalen som udsigten til ordnede forhold på lejeområdet.
Tak for ordet.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Jeg vil nødig se det boligmarked, som Enhedslisten vil etablere, for det betyder, at vi får Huset på Christianshavn 2.0 i løbet af ganske få år.
Derfor vil jeg gerne spørge Enhedslisten, om det er Enhedslistens drøm, at vi kommer tilbage til tiden før 1996 – tilbage til tiden med rigtig meget slum, med lokum i gården, med kondemneringklare bygninger i København.
Det er jo ikke ret mange år siden set i et historisk perspektiv, at vi stod i den situation, hvor der var rigtig meget, der ikke blev renoveret, og det blev heller ikke revet ned, for det kunne heller ikke betale sig.
Altså, det er vi da nogle der kan huske er sket igennem historien, og det København ønsker jeg ikke tilbage.
Mona Juul (KF), 2020-04-28:
Tak for det.
Jeg opdagede også i dag, lige tilfældigvis i dag, at andelsboligforeningerne kom med den her analyse, som jo på ingen som helst måde bliver bekræftet af andre på markedet.
Jeg er nødt til at sige, at i hele forløbet har andelsboligforeningerne jo, i hvert fald brancheorganisationen, været et andet sted end bankerne, ejendomsmarkedet og investorerne.
Jeg må sige, at der lytter jeg altså til, at markedsmekanismerne kommer til at fungere.
Og de procentsatser, der er allerede nu, i forhold til de tab, vi ser på ejendomsmarkedet, er voldsomme.
Måske helt op til 30-35 pct. Så smider vi corona oveni.
Det her er hamrende alvorligt.
Joy Mogensen (S), 2020-04-29:
Jeg kan overhovedet ikke genkende gengivelsen af mine ministerkollegaers overvejelser her.
Jeg synes, at de agerer med det ansvar, som jeg i virkeligheden fornemmer at også spørgerens parti og spørgeren arbejder med, nemlig hvordan vi får afbalanceret det her sundhedsmæssige hensyn med det økonomiske hensyn.
Det medgiver jeg er megasvært, og det ville være megameget lettere, hvis vi bare havde den der færdige plan fra dag et.
Men det er der, så vidt jeg ved, ingen der har – jeg har heller ikke set den fra spørgeren eller spørgerens parti.
Og derfor bliver vi jo nødt til at blive ved med at hjælpe hinanden med at få de her hensyn afbalanceret.
I forhold til de zoologiske haver gør vi jo i fællesskab alt, hvad vi kan, for at vi ikke kommer i den situation, spørgeren beskriver.
Derudover har vi sikret, at de anlæg, der modtager statstilskud, hvilket jo er mange af de store – jeg nævner dem lige: Zoologisk Have København, Givskud Zoo, Aalborg Zoo, Odense Zoo, Nordsøen Oceanarium, Randers Regnskov, Kattegatcentret og Den Blå Planet – dermed også nu kan komme ind under den her ekstra nødpulje under Kulturministeriet, der simpelt hen skal holde hånden under de her institutioner.
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg har i lighed med, vil jeg tro, hele Folketinget kæmpestor respekt for vores sundhedspersonale.
Det har jeg til hverdag, og det har jeg i særlig grad netop nu.
Det er samtidig også sådan, at vi står i en helt ekstraordinær situation, når det gælder både sundhedsdelen, men også den økonomiske del, og at vi, netop fordi det er så ekstraordinært, og fordi vi har kunnet lave midlertidige ordninger, har kunnet sætte penge i spil, som vi ikke normalt ville kunne bruge.
Derfor er det også vigtigt at sige, at der med de hjælpepakker, vi har lavet, og de initiativer, vi i øvrigt har lavet, jo er tale om penge, som vi bruger, fordi det er en investering i at få vores virksomheder og arbejdspladser bedst muligt igennem krisen, men at det jo også er penge, som vi på et tidspunkt kommer til at skulle betale tilbage igen.
Det, vi har foretaget os, er efter min opfattelse klogt, altså at holde hånden under danske virksomheder og danske arbejdspladser, men det er ikke sådan, at jeg som finansminister bare har et åbent checkhæfte fra nu af og frem.
Morten Østergaard (RV), 2020-04-29:
Jeg synes også, at det har været stærkt at opleve det samarbejde, der har været i Folketinget omkring redningspakkerne – det er unikke øjeblikke, hvor vi relativt hurtigt alle sammen bøjede os mod hinanden, fra Dansk Folkepartis forslag om at suspendere 225-timersreglen over enighed om dagpenge – og det er blandt partier, der måske har diskuteret det en gang eller to igennem tiderne – og til milliardstore statsgarantier til kæmpestore foretagender i Danmark.
Jeg vil så også her signalere, at jeg synes, det var et godt signal omkring udbetalingen af lønkompensation.
For vores skyld kan det sagtens udstrækkes til også at gælde kompensation for faste udgifter og andre elementer, fordi der er brug for, at de penge kommer af sted.
Og selvfølgelig skal der føres kontrol, men altså, det duer jo ikke, hvis virksomhederne er gået nedenom og hjem i mellemtiden – så kan vi jo have ført nok så meget kontrol.
Mit spørgsmål retter sig derfor mere mod eksportmarkederne.
Er det ikke sådan, at når vi kigger ud i Europa, er den danske regerings position jo ikke blandt de mest offensive, i forhold til hvad man kan gøre for at understøtte, at den europæiske efterspørgsel stiger, men tværtimod er man jo i virkeligheden lidt i en gruppe af lande, som holder lidt igen.
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Det gælder i forhold til at redde liv, og det gælder også i forhold til at redde arbejdspladser og virksomheder.
Og derfor har Danmark også europæisk set bidraget i forhold til at lave hjælpepakker.
Men hvis spørgsmålet skal forstås derhen, om det er en god idé, hvis f.eks. Italien skal låne penge for at komme igennem krisen, at det så er noget, som Danmark skal betale for, og at vi skal hænge på den gæld, som Italien måtte ønske at etablere, så synes vi ikke, det er nogen god idé.
Vi skal bære os klogt ad, og det er klart, at når vi ser, at alle økonomier nu bliver udfordret, også den danske, så er hver krone, vi bruger, hvad enten det er på ordninger i EU eller det kommende EU-budget, jo penge, der skal bruges så fornuftigt som overhovedet muligt i forhold til at skabe jobs, i forhold til den grønne omstilling.
Men det er jo altså også penge, vi så ikke kan bruge herhjemme, og der tror jeg bare, der er den forskel, at Det Radikale Venstre ønsker at bruge flere penge, når man skal lave EU-budgetter, end regeringen gør.
Og det tror jeg ikke er blevet ændret af coronakrisen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-04-29:
Jeg er glad for, at vi alle sammen i fællesskab har lavet de her økonomiske aftaler, og at vi i den grad har holdt hånden under dansk økonomi.
Det har været helt afgørende.
Det skal man ikke være i tvivl om.
Men jeg tror også, vi er nødt til at se i øjnene og erkende, at det jo er en overgangsfase, der er tale om.
Det er hjælpepakker, som er midlertidige, for dansk økonomi kan jo ikke bære, at man holder hånden under virksomhederne for evigt, og det, der jo bliver interessant, er, hvordan vi kommer på den anden side.
Det er et af de mest grønne luftfartsselskaber, vi har, og de har også bedre løn- og arbejdsvilkår end andre i branchen.
Men når vi gør det, ønsker vi også, at man samtidig kigger på den kollektive trafik, som jo har lidt under den her krise, fordi man har bedt folk om at lade være med at tage den, og at man også sørger for at investere i den kollektive trafik og i hvert fald sørger for, at den ikke kommer til at lide på grund af de manglende passagertal, den har haft.
Hvad siger finansministeren til det?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg er meget enig i, at vi, når vi åbner samfundet op igen, og når vi skal sætte gang i dansk økonomi, så skal tænke grønt, og at vi også skal tænke i forhold til klima, og der er regeringen jo lydhør over for alle gode forslag, der måtte komme fra partierne, til det.
Som statsminsteren også har været inde på, forventer vi jo at lave den første del af klimahandlingsplanerne frem mod sommerferien, og det er jo også en god lejlighed til, at vi kan tale om, hvilke initiativer der kunne være på det grønne område i bredeste forstand.
Det gælder transport, og det gælder på anden vis.
Samtidig vil jeg også blot sige, at vores lønkompensation og øvrige hjælpepakker jo også er inde at holde hånden under dele af den kollektive transport, så vi også på den måde som samfund har taget hånd om, at den del af vores fællesskab er udfordret lige nu, fordi der simpelt hen er færre, der benytter kollektiv transport, end der normalt ville være, ligesom hele vores samfund i øvrigt er påvirket af det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-04-29:
Tak til finansministeren.
Det er jo rigtigt, at ud over at vi jo her i dén grad står med en sundhedsudfordring, så står vi også med en utrolig stor økonomisk udfordring, og derfor er det her noget, der interesserer os alle sammen, også med hensyn til hvilken effekt det vil have på de fremtidige muligheder, vi har som samfund.
Nu så vi jo f.eks. lige her i går, at SAS måtte ud og fyre halvdelen af deres medarbejdere, og det viser jo noget om dramatikken i det her.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge finansministeren om, hvilke bud han har på, hvad det her vil få af effekt i forhold til de fremtidige økonomiske muligheder, vi har.
Når jeg spørger, er det, fordi regeringens støtteparti Enhedslisten i søndags jo var ude og give i hvert fald nogle i den offentlige sektor indtrykket af, at der kunne komme 5 mia. kr. ekstra i lønpuljen til næste års forhandlinger.
Vi er jo alle sammen optaget af, at det sundhedspersonale, der er ude i frontlinjen i forhold til sundhedsopgaven, virkelig kan mærke at vi værner om dem, og at vi står last og brast med dem i det kæmpe arbejde, de gør, og har fuld respekt for det, men det er klart, at hvis der bliver tale om sådan en overbudspolitik, i forhold til hvem der kan lægge nogle penge på bordet i den forbindelse, så er det jo interessant at vide, om finansministeren støtter det forslag og synes, det er en god idé, at man går den vej og viser sin respekt for sundhedspersonalet på den måde.
Pernille Skipper (EL), 2020-04-29:
Tak for det, og tak til finansministeren.
Én ting er, hvis man har et familiemedlem i risikogruppen eller man selv er det, altså hele sundhedsfaren, en anden ting er de økonomiske bekymringer.
Der er rigtig mange, der har mistet deres job, og som allerede er vanvittig bekymret for, hvordan de skal betale forsikringsregninger og alt muligt andet.
Der er også mange, som bare sådan bekymrer sig om de lidt længere fremtidsudsigter.
Hvad skal der blive af det danske velfærdssamfund, alle de penge, de hælder ud herindefra, tænker de, hvor kommer de dog fra, og skal de tages fra vores pædagoger og vores lærere og alt muligt andet?
Samtidig hører vi jo også røster i den offentlige debat sige, at nu må vi indstille os på, at der ikke er råd til velfærd længere, eller at nu må vi udskyde 70-procentsmålsætningen, og vi kan ikke investere i klima.
Jeg ville bare rigtig gerne have, og det tror jeg ville lette både min og andres bekymring, hvis finansministeren ville bekræfte, at finansministeren er enig i, at investeringer i klima og investeringer i velfærd også er noget, der kan skabe arbejdspladser og få os igennem den her krise på en god måde.
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Det er jeg helt og aldeles enig i, altså at der, samtidig med at vi er så hårdt ramt af krisen, som vi er, så også er en lejlighed til, når vi skal investere i vores samfund fremadrettet, at bruge de investeringer på en klog måde, også når det gælder den grønne dagsorden og klima.
Der er jo, ud over at vi stadig væk har 70-procentsmålsætningen – for klimaproblemerne er jo ikke gået væk, fordi vi har fået coronakrisen – så også en mulighed for at investere og få gang i nogle hjul i Danmark, holde hånden under nogle af de arbejdspladser, vi allerede har, og være med til at skabe nye, som kommer i fremtiden.
Så jeg tror i hvert fald, at vi, hvad det angår, ser meget ens på det.