runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Tak for det.
Nu kender vi jo sædvanligvis SF's ordfører som en saglig politiker, og jeg lægger meget vægt på saglighed og fakta og forventer egentlig sådan en meget seriøs debat – det har jeg altid opfattet det som.
Alene den måde, som SF's ordfører indleder det her på nu, tegner en masse voldsomme billeder op, som sådan set ikke umiddelbart har noget med den her sag at gøre, men hvor man gør det for ligesom at prøve at blæse det hele op.
Det ligner ikke ordføreren for SF, og det er jeg en anelse skuffet over.
Mange af de ting, som SF's ordfører remser op her, bliver der jo på forskellig vis taget hånd om.
Så jeg er sådan set skuffet over, hvordan SF's ordfører binder an med den her sag.
Det er jo ret tydeligt dokumenteret undervejs i debatten her, at man end ikke har undersøgt konsekvenserne af ens eget forslag, altså at begynde at lukke rensningsanlæg osv., og det har vi jo diskuteret til hudløshed her.
Hvorfor er det, at SF's ordfører pludselig nærmest kaster håndbremsen væk og så bare ud fra en eller anden populisme begynder den her debat?
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Men er ordføreren enig i, at hvis man kan bygge et renseanlæg, der kan rense vandet så rent, som det skal være for at bruges i ptx, så kan man jo bruge de samme teknologier til at rense det andet vand, som vi bagefter udleder i vores havmiljø?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-01-14:
Mange tak, formand.
Socialdemokratiet støtter det her lovforslag.
Det er en virkelig god intention, som regeringen og naalakkersuisut i Grønland er blevet enige om.
Dertil vil regeringen løbende prioritere, at lovgivningen på danske ansvarsområder opdateres.«
Det er rigtig væsentligt, at vi har stramt fokus på alle de anliggender, som er rigsanliggender i Grønland, og det er rigtig glædeligt, som jeg udtrykker her, at de to regeringer sammen drøfter, hvordan det bedst gøres.
Lovforslaget her i dag har i og for sig ganske mange elementer, og jeg vil blot nævne dem sådan lidt i rækkefølge: en styrket indsats mod stalking og et fokus på, hvornår der kan dømmes for stalking; hvordan forurettede kan få beskikket en bisidder; hvordan man kan blive underrettet ved løsladelse; en kriminalisering af den, der uberettiget anvender oplysninger, cpr-numre, billeder og andet og navne, eller den, der udgiver sig for at være en anden person, eller den, der videregiver materiale med oplysninger, eller den, der udgiver sig for at være en anden, bruger en andens identitet; nye bestemmelser i kriminalloven også om, hvordan man kan få slettet udtalelser, meddelelser og billeder, og også om, hvordan påtalefristerne i forhold til politiet og anklagere bliver justeret; en fastsættelse af, hvordan administrative regler kommer til at ligge i bemyndigelser fremover, så man får en helt anden fleksibilitet til justeringer; og sluttelig, hvordan man vil ajourføre anordning om ikrafttræden for Grønland, der også indeholder et kriminalpræventivt værn mod stalking.
Det er alt sammen ønsker fra grønlandsk side, som nu bliver rettet ind i forhold til de lovkomplekser, som dækker det, der er rigsanliggender.
Det er nødvendigt, og jeg har selv rigtig mange gange ved rejser i Grønland drøftet det her med grønlandske politikere, men også politiet og anklagere i Grønland, i forhold til nødvendigheden af, at vi får lavet de her justeringer.
Louise Elholm (V), 2025-01-14:
Tak for ordet.
Jeg vil sige, at jeg er rigtig glad for, at vi nu endnu engang får opdateret noget lovgivning på retsområdet i forhold til Grønland, og at det sker i tæt samarbejde med naalakkersuisut og Grønland i det hele taget.
Det er vigtigt, at vi hele tiden prøver på at få fulgt op på, hvad der sker, og hvor vi har brug for at opdatere lovgivningen.
Det her er endnu et i rækken af lovforslag på retsområdet, hvor vi netop gør det.
Som den tidligere ordfører sagde, er der jo et fokus på en indsats mod stalking.
Derfor er det rigtig positivt, at man nu får opdateret lovgivningen, så det både er muligt at dømme folk for stalking og i højere grad at beskytte ofrene imod stalking, ligesom det er også er en rigtig positiv ting, at man kan få gjort noget yderligere ved kriminalisering af identitetstyveri.
Så har jeg også noteret mig, at der er mulighed for at slette udtalelser og meddelelser og billeder i forbindelse med domme, hvis de f.eks. har været æreskrænkende.
Det er rigtig, rigtig positivt, og jeg er glad for, at vi får taget nogle tiltag, som i højere grad opdaterer vores lovgivning, i forhold til hvad der skal foregå i Grønland, og det sker i tæt samarbejde med Grønland.
Så Venstre kan støtte lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-14:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg kunne høre, at ministeren deler bekymringen i forhold til den udvikling, der er sket.
Ministeren henviser så til den handlingsplan, som regeringen fremlagde her i oktober måned, men en del af den plan var også, at man fjernede tilskuddet til Center for Rusmiddelforskning.
Jeg kan så forstå, at halvdelen af tilskuddet efterfølgende er kommet ind i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Men kan ministeren ikke oplyse, hvorfor det er udtryk for handlekraft, at man fjerner tilskuddet til center for rusmiddelforskning og så i øvrigt ønsker at flytte kompetencen over i et nyt kompetencecenter i stedet for?
har det jo betydet en forringelse af den indsats, som er helt nødvendig for at begrænse i hvert fald unges tilgang til og adgang til stigende brug af opioider.
Sophie Løhde (V), 2025-01-14:
Jeg mener ganske enkelt ikke, det er rigtigt, at man har siddet på hænderne.
For det første indebærer vores udspil jo, og det viser initiativerne, at vi sætter ind hele vejen rundt, altså på tværs af Skatteministeriet, Justitsministeriet, Socialministeriet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Det har krævet – ja – et tværministerielt arbejde, som ikke bare er noget, man trækker i en automat i forhold til også at få de mest virkningsfulde initiativer frem.
Og når ordføreren så i dag siger, at man ikke har set nogen som helst handling, så vil jeg anbefale, at man måske også lige pudser brillerne, i forhold til at få fokus på, at vi allerede er i fuld gang med at implementere handlingsplanen.
På mit eget område har jeg allerede sat implementeringen i gang af mange af de væsentlige initiativer.
Så der er ikke nogen, der har siddet på hænderne, og man skal i hvert fald ikke vente på at se handling.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Jeg tror, at noget af det, ministeren glemte i sin tale, var at understrege, hvordan skiftende socialdemokratiske justitsministre igennem 1.000 dage har lovet en indsats uden at levere på det.
For det er jo rigtigt nok, at omfanget er eskaleret, og at det er stigende, men man har jo siddet på hænderne.
Mere end et år skulle der gå, fra man første gang varslede, at nu ville man komme med et udspil, til man så rent faktisk kom med det udspil, men vi har jo ikke set handling endnu.
Så hvornår kan vi rent faktisk forvente en handling fra sundhedsministeriets og fra sundhedsministerens side?
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Tusind tak.
Grunden til, at vi i Dansk Folkeparti har indkaldt til den her forespørgselsdebat, er, at vi igennem længere tid har været ret bekymrede over den udvikling, som vi ser i Danmark i forhold til de her opioider.
Opioider er en meget, meget stærk smertestillende medicin, som er vanedannende, og som bliver solgt til børn og unge.
Vi har hørt eksempler på, at børn på 12, 13, 14 år simpelt hen har skullet i decideret misbrugsbehandling og har oplevet den her meget voldsomme afrusing, som det er at få de her stoffer ud af kroppen.
Jeg var en af de første, der stillede spørgsmål, da vi begyndte at høre de første historier rundtomkring fra de forskellige kommuner, og jeg har egentlig været meget optaget af, hvordan vi bedst muligt sikrede de unge.
Der er mange forskellige ting i det, for der er jo både det her med, at man selvfølgelig skal straffe dem, der sælger de her opioider til børn, hårdt.
De er fuldstændig skruppelløse.
Uanset om det foregår fra en kiosk eller fra bagagerummet på en bil, eller hvor det foregår, skal det stoppes effektivt, og de her mennesker skal straffes hårdt.
Men der er også alt det her med, hvordan stofferne eksempelvis kommer ind i landet.
Og der er også hele den her helhedsorienterede indsats, i forhold til hvordan man forebygger det ude i kommunerne, hvor de også længe har råbt vagt i gevær.
Derfor syntes vi også fra Dansk Folkepartis side, at det var ekstremt vigtigt, at vi satte os sammen og fik drøftet, hvordan vi effektivt sætter en stopper for den her meget, meget frygtelige udvikling, som vi jo desværre har set i ekstrem grad i USA, sådan at vi sikrer, at danske børn og unge ikke ender med et misbrug af de her frygtelige stoffer, og hvordan vi bedst muligt samlet set sikrer, at danske børn og unge ikke kommer ind i et misbrug af den her slags.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-01-14:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, har vi længe set frem til at behandle.
Det er allerede behandlet af Inatsisartut, og det er vedtaget med en bred opbakning.
Lovforslaget skal først og fremmest styrke indsatsen mod stalking og identitetsmisbrug.
Som det er i dag, er det ikke særskilt kriminaliseret, og derfor synes vi også, det er vigtigt, at man kan stille gerningsmændene til ansvar.
Stalking er en alvorlig forbrydelse med store konsekvenser for ofrenes liv og hverdag, og det er noget, som IA i mange år har kæmpet for blev kriminaliseret.
Det er en mærkesag fra IA's side.
Desværre ser vi også på sociale medier, at der er en række udfordringer, og det glæder os derfor, at man nu særskilt laver den her kriminalisering af både stalking og identitetsmisbrug.
Samtidig mener vi også, at ofrenes retsstilling bliver forbedret, ved at der er fokus på præventive tiltag, og at gerningsmændene tilbydes den nødvendige hjælp til at forebygge ny kriminalitet.
Vi synes, det er positivt, at der skabes bemyndigelseshjemmel til at fastsætte regler om udgang for personer, der er anbragt på et psykiatrisk hospital.
Til slut vil vi gerne sige, at vi er glade for, at man har prioriteret naalakkersuisuts langvarige ønske på justitsområdet.
Det håber vi bestemt er en tendens regeringen kommer til at fortsætte.
Med de ord bakker Inuit Ataqatigiit op.
Qujanaq – mange tak.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2025-01-14:
»Qujanaq oqaaseqarsinnaaninnut.
Una inatsisissatut siunnersuut Inatsisartuni qaqinneqareernikuuvoq amerlanerussuteqartunillu aamma taperserneqarluni.
Siumumiillu aamma siunnersuutigisimasaq
aamma Inatsisartuni tapersersorneqarpoq, tassuunami kissaatigineqarpoq ilaatigut oqaaseq stalking tassa ”marsertarnermut imaluunniit malersuinermut” taassumalu saniatigut
Pingaaruteqarpormi innuttaasut illersorneqarluarnissaat, aamma minnerunngitsumik stalkingimut, taamaammat inatsimmi aqqutingalugu
una inatsisitigut ikiorserneqarsinnaanissamut periarfissagissaarnerulisapput innuttaasugut ilisimatinneqarlutillu pineqatissinneqarsimasup stalkingimut iperangaariataassappalluunniit
aamma illersuisoqassasoq.
Kinaassutsimik aamma atornerluineq piffissami ullutsinni, massakkut, ajornartorsiut annertusiartuinnartillugu pingaaruteqarorujussuuvoq
innuttaasut aamma illersorneqarnissaat kinaassutsimik tillinniartut inuiaqatitsinnik innarliinnginnissaat, taamaammat tamanna aamma pinerluttunngorsagaanissaa taperserparput.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2025-01-14:
Tak, formand, og jeg beklager mit lidt besværlige navn.
I Alternativet støtter vi selvfølgelig også lovforslaget, som styrker retssikkerheden i Grønland.
Vi finder problemstillingerne omkring stalking og identitetsmisbrug relevante at adressere, også i en grønlandsk sammenhæng.
Derudover er vi glade for en bedre beskyttelse af særlig ofrene, og at lovforslaget gør retssystemet mere effektivt og tidssvarende.
For Alternativet er det afgørende, at udviklingen af danske ansvarsområder i Grønland sker i tæt samarbejde og dialog med naalakkersuisut, hvilket er tilfældet med det her lovforslag, så det opfordrer vi selvfølgelig til at man bliver ved med i andre sammenhænge.
Så mener vi også, at det er vigtigt, at man, når det skal implementeres, har øje for den unikke situation, der er i Grønland, og for, at Grønland jo er et andet samfund end Danmark, og at man også har øje for, at der skal følge ressourcer med til implementeringen.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-01-14:
Især i denne tid er det positivt at se, at der er et konstruktivt og fungerende samarbejde mellem den danske regering og den grønlandske, naalakkersuisut.
De initiativer, der tages med dette lovforslag om at ændre både kriminalloven og retsplejeloven for Grønland, vil bidrage til en bedre beskyttelse af ofre for forbrydelser.
Normalt kommenterer vi ikke meget på den lovgivning, der vedtages for Grønland, men lige netop i dag, når vi behandler stalking, synes jeg, det er vigtigt at italesætte selve problemet og selve fænomenet
, kan man sige.
For vi har i Danmark, i Grønland og nok også i en stor del af verden visse forbrydelser, som ud fra et ligestillingsperspektiv er med til at skabe ulighed i vores samfund.
Stalking er desværre en af de forbrydelser, som primært går ud over kvinder og samtidig primært begås af mænd.
Og vi skal tage opgaven med at sikre kvinders mulighed for at leve i samfundet på samme vilkår som mænd meget alvorligt.
Vi ved fra de organisationer, der arbejder på det her område, at den retlige beskyttelse af ofrene i Danmark har været enormt dårlig i årevis, og vi har jo faktisk indtil for få år siden haft de samme regler, som også gælder i Grønland i dag.
Derfor er det rigtig positivt, at vi selvstændigt kriminaliserer stalking i dag, og at der i loven er en vis definition af begrebet indbygget, så også digital stalking er omfattet.
Det er menneskeretlige fremskridt.
Som det fremgår af lovforslaget her, er der mange elementer af stalking, der er kriminaliseret i andre bestemmelser, men det er efterhånden sjældent, at en stalker bare sidder i en busk foran et hus eller bag ved et læskur ved et busstoppested og venter.
Mulighederne for at chikanere og metoderne dertil er desværre blevet mange, mange flere.
En lovændring er derfor ikke nok, og derfor har vi desværre heller ikke set massive effekter af, at vi for et par år siden ændrede straffeloven i Danmark.
Hvis ikke der prioriteres ressourcer og midler til, at politiet kan rykke ud, når eksempelvis et tilhold bliver brudt, så har tilholdet ikke meget betydning.
Derfor vil jeg også gerne bruge lejligheden til lige at rette opmærksomheden mod bl.a. de anbefalinger, som ligger i IPS's, Rådet for Menneskerettigheder, høringssvar.
De andre elementer, der behandles i lovforslaget, herunder kriminalisering af identitetsmisbrug, ændrede regler for afbrydelse af påtalefrister, videoafhøring af børn m.v., kan Enhedslisten også støtte op om, og Enhedslisten kan derfor samlet støtte lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-01-14:
Tak for ordet, formand.
Tak til justitsministeren for forslaget om at sætte fokus på problemerne med mere usynlige voldsformer, herunder psykisk vold og stalking.
Lovforslaget har til formål at styrke indsatsen mod stalking på Grønland, så gerningspersoner kan dømmes for stalking under den først tildelte advarsel i form af tilhold eller opholdsforbud.
Dermed vil den grønlandske lov også blive opdateret i forhold til dansk lov, hvor stalking har haft sin plads i straffeloven siden 2021.
Det synes vi i Moderaterne er helt på sin plads, for det er jo totalt uacceptabelt med stalking og chikane.
Det at chikanere andre er en utryghedsskabende adfærd, og det er krænkende, og det er forstyrrende for uskyldige mennesker.
Ofrene for den slags forbrydelser risikerer at få dybe ar på sjælen.
Det skal vi for alt i verden undgå.
Lad os kort dykke ned i lovforslaget, som indholder to særlige tiltag for ofrene for stalking.
For det første får ofrene for stalking nu muligheden for at få en beskikket bisidder, som vi kender det fra sager om vold i Danmark.
Dette kan styrke trygheden under sagsbehandlingen og hjælpe ofrene på vej gennem den svære proces.
For det andet får ofrene for stalking ret til at blive informeret om gerningspersoners løsladelse og udgang, hvis de ønsker det.
Det er kun rimeligt, at ofrene kan være forberedt på at møde deres gerningsmand i det offentlige rum.
Jeg vil egentlig ikke gå mere i dybden med det her forslag, det har flere ordførere allerede gjort, men blot konstatere, at vi i Moderaterne ser positivt på alle tiltag, som er med til at styrke indsatsen mod stalking på Grønland og i langt højere grad beskytte ofrene.
Med dette lovforslag arbejder vi videre med at sørge for, at standarden på retsområdet i Grønland følger standarden i Danmark.
Dermed sikres en bedre retsstilling for de grønlandske borgere.
Jeg kan forstå, at Grønlands Selvstyre selv har ønsket lovforslaget her, og derfor bakker vi i Moderaterne selvfølgelig op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-14:
Forslaget her opdaterer simpelt hen lovgivningen, så også grønlænderne får glæde af bestemmelserne omkring stalking, identitetstyveri og en række andre områder, og det er jo glædeligt både for det grønlandske folk, Grønland som helhed og så også for rigsfællesskabet, at man får opdateret lovgivningen på området.
Så i Liberal Alliance støtter vi det, og vi er glade for, at vi kan komme til enighed med også det grønlandske parlament om det her.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-01-14:
Tak, formand, tak for ordet.
Nu kan jeg jo konstatere, at de to tidligere ordførere har ødelagt to tredjedele af min lange tale her ved at fremhæve alle punkterne!
Efter ønske fra naalakkersuisut har Justitsministeriet og justitsministeren udarbejdet dette lovforslag, som bl.a. styrker indsatsen mod stalking, gennemfører en kriminalisering af identitetsmisbrug og forenkler reglerne om afbrydelse af påtalefrister, og her havde jeg faktisk tænkt mig at tage de otte punkter og lige pille det vigtigste ud.
For det er som sagt blevet gengivet mere eller mindre af de to tidligere ordførere, og der er faktisk her også nogle rigtig vigtige opdateringer, som vi nok alle kan være enige om, og som vi skal være glade for.
Stalking og identitetsmisbrug har som oftest store konsekvenser for de forurettede borgere, og Danmarksdemokraterne stemmer for lovforslaget, idet det indfører reglerne, der kriminaliserer stalking og identitetsmisbrug i den grønlandske kriminallov.
Med det vil jeg sige tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Nu bragte jeg jo ptx på bane, fordi der var andre, der nævnte det, men det er jo en bagvendt tankegang i forhold til det.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi arbejder med forskellige grønne teknologier og også gør, hvad vi kan, dér; men jeg synes, at det er vigtigt, at forureneren betaler ved det her, så det skal ikke bare være en gratis omgang at kunne lave sådan en teknologi og så forestille sig, at der er nogle andre, bl.a. vores fælles havmiljø, der så står med konsekvenserne bagefter.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Tusind tak, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren har i sine spørgsmål her under behandlingen snakket meget omkring det her ptx og muligheden for det rene vand der.
Mit spørgsmål følger egentlig den linje: Hvad tænker ordføreren om den prioritering, der ligger i, at regeringen gerne vil prioritere hyper rent vand til ptx, men ikke vil udvise det samme hensyn til vores havmiljø og de arter, der lever der?
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Jeg mener, at ordføreren overdriver helt vildt.
Jeg mangler stadig at se dokumentation fra dem, der fremfører argumentet om, at det her vil betyde, at danske virksomheder, herunder rensningsanlæg, vil holde op med at kunne være i drift eller vil skulle dreje nøglen om i morgen.
Men vi taler om 2033.
Så har vi jo også sat datoen, for så mener vi, at industrien, rensningsanlæg og andre aktører har en mulighed for at omstille sig.
Vi taler om 8 år.
Der sker rigtig meget inden for teknologisk udvikling på 8 år.
Det kan vi jo se på de andre områder, når det kommer til grøn omstilling i forhold til CO 2 -reduktioner eller andet.
Vi mener, det er det eneste politisk ansvarlige; det er faktisk at sende et klart signal til markedet.
Når nu EU's vandrammedirektiv og vores forpligtelser ikke har været nok, må vi jo stadfæste med et årstal, hvad markedet kan regne med, i forhold til hvor meget mere forurening af vores havmiljø vi vil acceptere.
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Tak for det.
Vi ønsker alle sammen et godt miljø.
Jeg kender ikke nogen, der har det modsatte synspunkt.
Vi arbejder alle sammen for, at vi skal tage nogle tiltag for også at forbedre vandmiljøet.
Alle de udfordringer, som ordføreren jo sådan set fint remsede op, bliver der også løbende taget tiltag til på forskellig vis at gøre noget ved.
Der, hvor kæden ryger af her i det forslag, som Enhedslisten jo står bag, er, at man ikke har fået undersøgt konsekvenserne ordentligt af det forslag, man selv kommer med.
Det er allerede tidligere fremgået af debatten, at hvis det blev gennemført her og nu – og det er jo ikke kun et spørgsmål om at trække det ud til et årstal længere ude i fremtiden; der står direkte, at det skal være snarest muligt – så vil konsekvensen være at begynde at lukke rensningsanlæg.
Konsekvensen vil være, at man begynder at lægge bremser på den grønne omstilling.
Det er også lige kommet frem nu, at man kunne risikere at standse Femernprojektet, hvis det er.
Altså, alle de ting har Enhedslisten jo overhovedet ikke undersøgt noget som helst om.
Man buldrer løs med en masse ting, som man ikke har nogen dokumentation for.
Hvorfor har Enhedslisten ikke undersøgt det her ordentligt fra starten, inden man fremsætter sådan et forslag?