runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2020-12-18:
Til det vil jeg gerne sige, at den der kampagne, der kører for at få det til at se ud, som om man med det her lovforslag bare åbner sluserne for en masse kriminelle udlændinge, er forkert.
Reglerne er ret strenge i dag.
Grænsen for, hvad du kan have begået og stadig få dansk statsborgerskab, er meget lav.
Skal den grænse så sænkes yderligere?
Ja, det er vi faktisk åbne over for en diskussion om i Venstre, og derfor har vi bl.a. sammen med Nye Borgerlige opfordret ministeren til at indkalde til forhandlinger.
Det er desværre ikke sket endnu, og derfor vil jeg bare gentage min opfordring til ministeren: Få indkaldt til de forhandlinger!
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Det er jo fair nok at sige, at man ikke ønsker, at folk, som har en dom i bagagen, skal have dansk statsborgerskab.
Og hvis man er dømt for vold mod en politimand eller grov vold i øvrigt, er der også nogle, som kommer under den her, og som faktisk får en dom, som er lavere end det, som er grænsen i den aftale fra 2018.
Så det var egentlig bare igen for at bekræfte, at Venstre nu med åbne øjne stemmer for, at 20 dømte kriminelle får det danske statsborgerskab.
Morten Dahlin (V), 2020-12-18:
Men det er jo sådan set en ret interessant diskussion, det her.
For i 2018 indførte man nogle regler, så hvis man har begået visse typer af forbrydelser, f.eks. hvis man har siddet i fængsel i over 1 år, eller hvis man har begået personfarlig kriminalitet og siddet i fængsel i over 3 måneder, kan man aldrig nogen sinde komme på lovforslaget.
Så er der visse typer af kriminalitet, hvor man, hvis man begår dem, skal udstå en karenstid, i nogle tilfælde næsten helt op til 20 års karenstid.
Så er spørgsmålet jo: Hvis man har begået noget kriminelt, da man var 16 år, og har udstået sin straf og efterfølgende har lært at tale dansk, integreret sig, taget Danmark til sig i hjertet, bløder rødt og hvidt, snakker dansk, forsørger sig selv, ikke ligger samfundet til last, er det så fair nok at blive kaldt kriminel, når man er 65 år?
Nej, det er det faktisk ikke.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Tak til Venstres ordfører.
Mig bekendt stillede De Konservative to ændringsforslag.
Først stillede man et, hvor de 15, der var på lovforslaget, skulle tages ud, og bagefter stillede man et, hvor man havde specificeret det mere ud, så vidt jeg husker, og det var det, man så kom i tvivl om om brød fortroligheden.
Mig bekendt stemte Venstre også imod den første del, hvor man bare udskilte de 15.
Men lad nu det ligge.
Nu står hr. Morten Dahlin på talerstolen og siger, at selvfølgelig er der ikke kriminelle på det her lovforslag, og så kunne jeg bare tænke mig at høre, om hr. Morten Dahlin så ikke bare sådan lige kan bekræfte det svar, vi har fra ministeriet, hvor der står, at der er 20 dømte kriminelle på det her lovforslag.
Morten Dahlin (V), 2020-12-18:
Men det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er ikke noget forslag fra Det Konservative Folkeparti, og da Det Konservative Folkeparti stillede det sidste gang, trak Det Konservative Folkeparti forslaget, fordi hr. Marcus Knuth blev gjort opmærksom på, at han derved brød fortroligheden ved at lægge folks i nogle tilfælde 20 og 25 år gamle straffeattester frem for offentligheden, selv om det er underlagt fortrolighed.
Vi vil gerne have de forhandlinger nu, og vi ville sådan set hellere have haft dem i går, og derfor har jeg flere gange stået sammen med hr. Marcus Knuth hernede i Folketingssalen og prøvet at presse ministeren til at indkalde, og selv om vi ikke er enige om, hvad man skal stemme til det her lovforslag, så er Det Konservative Folkeparti og Venstre fuldstændig enige om, at ministeren skal indkalde til de forhandlinger – hellere i går end i morgen.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Men så lad mig spørge på en anden måde.
Morten Dahlin (V), 2020-12-18:
Vi mener ikke, at kriminelle skal have dansk statsborgerskab, og det er derfor, vi har strammet reglerne op på en måde, så det ikke kan lade sig give sig.
Og så vil jeg bare sige en ting til hr. Marcus Knuth: Hr. Marcus Knuth bliver ved med at nævne det her konservative forslag, som Venstre angiveligt ikke skulle have støttet, men jeg står med betænkningen lige her, og der er ikke noget om et ændringsforslag fra Det Konservative Folkeparti om at pille kriminelle udlændinge ud.
Og da hr. Marcus Knuth stillede det sidste gang, blev hr. Marcus Knuth gjort opmærksom på, at han brød fortroligheden, fordi han lagde folks straffeattest offentligt frem, og ved I, hvad så han gjorde?
Så den her myte om, at Det Konservative Folkeparti har stillet et eller andet ændringsforslag, Venstre ikke har støttet, har altså bare ikke noget hold i virkeligheden.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-18:
Tak for det, formand.
Jeg synes, det er ret utroligt.
Det her burde sådan set være en festdag, en dag, hvor vi kan byde velkommen til knap 3.000 borgere som nye danske statsborgere.
Bevares, de skal gennemgå en grundlovsceremoni med håndtryk – nu uden håndtryk – før det sådan formelt bliver bekræftet, men i dag siger vi i Folketinget velkommen til dem.
De opfylder alle de betingelser, vi har stillet, de lever op til alle de strenge krav, som et flertal her i Folketinget, som har vedtaget et cirkulære, der beskriver de krav, står bag.
Alligevel skal vi stå og have en debat, som ikke handler om at byde velkommen, som ikke handler om integration, men som handler om segregation, hvor vi skal diskutere, hvor mange af dem, der er kriminelle, hvem der kommer fra Sydslesvig, hvem der kommer fra Storbritannien, hvem der kommer fra Somalia, hvem der kommer fra Pakistan.
Der er tale om 3.000 borgere, som lever op til nogle betingelser, nogle krav, som et flertal herinde har stillet til dem og bedt dem om at leve op til, og hvis de gør det, kan de få et dansk statsborgerskab.
Jeg synes, det er ret beskæmmende, at noget, der burde være en positiv begivenhed, en festdag, i stedet for skal gøres til genstand for sådan en diskussion her.
Og jeg må sige, at jeg slet ikke forstår, at De Konservative nu bevæger sig over på den galej, der hedder, at nu stemmer man ikke bare for det her, nu stemmer man gult.
De Konservative er selv et parti, der har været med til at stå bag de betingelser, der bliver stillet op.
De har sagt til de borgere her, at det er de betingelser, de skal leve op til for at kunne få dansk statsborgerskab, og i det øjeblik borgerne i god tro har levet op til det og kan have en forventning om, at der nu bliver stemt ja, så siger man: Haha, snydt, det gælder ikke alligevel; vi har ombestemt os, så I får ikke statsborgerskabet alligevel; vi kan ikke stemme for.
Det synes jeg simpelt hen er uanstændigt.
Men jeg vil meget gerne benytte lejligheden her i dag til at byde hjertelig velkommen til de knap 3.000 borgere, som nu lever op til betingelserne, og jeg ser frem til, at de kan blive borgere med fulde rettigheder i samfundet, at de kan få et pas, at de kan få lov til at stemme til folketingsvalg, og derfor vil jeg gerne sige hjertelig velkommen til dem.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Fru Marie Krarup ved udmærket godt, at når vi stemmer blankt, er det, fordi der er rigtig mange på det her lovforslag, vi gerne vil give et dansk pas.
Og jeg er ked af, hvis jeg gentager mig selv igen: Der er folk fra Sydslesvig, der er englændere, der er folk fra hele jordkloden, som har taget Danmark til sig, og dem vil vi jo rigtig gerne give et dansk pas.
Men de kriminelle udlændinge med en fængselsdom ønsker vi ikke.
Det er jo altså Socialdemokratiet og Venstre, som tvinger os til det her bunkebryllup, hvis jeg må kalde det det, altså at vi skal stemme for alle på en gang.
Derfor stemmer vi blankt med de bemærkninger, at mange vil vi gerne give pas, og nogle vil vi ikke.
Hvis Dansk Folkeparti oprigtigt ønsker at give ikke mindst de mange danskere i Sydslesvig et dansk pas, hvorfor stemmer man så rødt?
Så siger man jo direkte til dem: Vi vil ikke give jer et dansk pas.
Og det synes vi er helt grundlæggende forkert.
Tak, formand, og tak til Dansk Folkeparti for lige at spritte af heroppe.
Det er rigtig ærgerligt, at vi skal stå her igen til en uenighed om, hvem der skal have dansk statsborgerskab.
Lad mig bare slå det helt fast: Vi Konservative ønsker ikke at give dansk statsborgerskab til kriminelle udlændinge.
Det er fair nok, det er jeres sag, I vil gerne give dansk pas til udlændinge med fængselsdomme.
Men det, jeg ikke forstår, er, hvorfor I tvinger os til at stemme for én samlet liste med både de lovlydige og de kriminelle på én gang.
Der er folk fra det danske mindretal i Sydslesvig, der er tyskere, der er englændere, der er folk fra rundtomkring på hele jordkloden, som er velintegrerede, og som vi Konservative rigtig gerne vil give et dansk pas.
Men på den her liste er også et antal udlændinge med tidligere fængselsdomme, og dem ønsker vi Konservative ikke at stemme for.
Igennem det sidste år har vi gjort alt, hvad vi kunne, for at ændre det her.
Vi har stillet ændringsforslag – det gjorde vi sidste sommer.
Det blev også blokeret af Venstre og Socialdemokratiet.
Nu tvinger I os så med pistol for panden til at stemme ja eller nej til hele listen, både de lovlydige og de kriminelle på én gang, og det ønsker vi ikke at gøre.
Derfor stemmer vi Konservative denne gang blankt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-18:
Tak, formand.
Normalt stemmer Dansk Folkeparti ja til de sager i Folketinget, der omhandler områder, som Færøerne og Grønland har hjemtaget.
I dette tilfælde vil vi gøre en undtagelse og stemme imod.
Det er, ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, en lempelse i rigsfællesskabet, selv om lempelsen kun gælder i en del af rigsfællesskabet, nemlig Færøerne.
Vi har fået svar fra ministeren, der siger, at det ikke får nogen konsekvenser for den danske udlændingelov, men da kongeriget trods alt også indeholder Færøerne og Grønland har vi i dette tilfælde undtagelsesvis valgt at stemme nej.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-18:
Nu prøver jeg at tale forsigtigt, så den ikke slukker igen.
Det er jo spændende at høre hr. Marcus Knuth stå og tale om »vi Konservative«, »vi Konservative«, »vi Konservative«.
Men kan hr. Marcus Knuth bekræfte, at både det parti, han tidligere var medlem af, og det parti, han nu er medlem af, sammen står bag den aftale, som det her lovforslag bygger på, og at samtlige de ansøgere, der står på listen, fuldt og helt lever op til de regler, vi i fællesskab vedtog?
Og kan hr. Marcus Knuth bekræfte, at Det Konservative Folkeparti under de forhandlinger, vi havde, på intet tidspunkt er kommet med de krav og ønsker, som Det Konservative Folkeparti har nu?
Og kan hr. Marcus Knuth bekræfte, at det er en borgerlig dyd at leve op til de aftaler, man selv har indgået?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-12-18:
Tak for ordet.
På baggrund af en artikel, der har været i Jyllands-Posten i dag, vil jeg godt lige knytte et par kommentarer til L 99.
Lovforslaget handler bl.a. om en økonomisk regulering af Energinet.
Det skal sikre, at der, når vi har et monopol som Energinet, er en regulering, der sikrer en effektiv drift, der vil medføre så lave priser som muligt for forbrugerne og de virksomheder, der bruger strøm.
Det er en god idé, og det følger af en aftale fra 2018, der havde et stort flertal i Folketinget – det var en stemmeaftale.
Der er ingen i aftalekredsen eller i regeringen, der kan genkende det billede af tarifstigninger, som bliver tegnet i den artikel, der er i Jyllands-Posten her til morgen.
Lovforslaget betyder, at det er Energinet frem for forbrugerne, der i fremtiden skal bære risikoen på sigt, og det bør netop stabilisere tarifferne og beskytte forbrugerne mod store tarifstigninger.
Der vil desuden blive indlagt et hensyn, der skal begrænse Energinets risiko og dermed behovet for konsolidering af egenkapitalen.
Den detaljerede regulering skal nu fastlægges frem til 2023; tingene træder i kraft den 1. januar.
I den proces vil der være en tæt dialog med Energinet, og i den proces må ministeriet afklare de misforståelser, der er, og så vil vi følge det nøje i perioden efter 2023 og se udviklingen i tarifferne.
Så med L 99 får vi en effektivisering af Energinet til gavn for forbrugere og virksomheder.
Derfor stemmer vi for.
Marie Krarup (DF), 2020-12-18:
Jeg vil gerne sige tillykke til ordføreren og til Det Konservative Folkeparti med, at de endelig har mandet sig op til at have bare sådan en nærmest halv holdning på det her område.
For hvor er det dog tøset, at man kun er kommet frem til en gul knap.
Det er selvfølgelig langt bedre end den grønne knap, men det er da stadig væk for dårligt.
Det, der er allersvagest, er da, at man ikke engang har kunnet tage sig sammen til at træde i karakter og stemme for det ændringsforslag, som vi har stillet, hvor vi beder om, at de 654 personer, der kommer fra muslimske ikkevestlige lande, bliver sat over på et andet lovforslag, så man har mulighed for at tage stilling til folk i forskellige grupper, ligesom vi gør, når folk søger visum.
Der skal selvfølgelig være forskel på, om man kommer fra Tyskland, eller om man kommer fra Somalia.
Det giver fuldt ud mening.
Men man skal kunne stemme enkeltvis om dem, der kommer fra Somalia.
Der kunne jo godt være en forfulgt kristen iblandt dem, som man ikke ser nogen integrationsproblemer i.
Hvornår kommer Det Konservative Folkeparti frem til at turde stemme for sådan noget?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg har stået på den her talerstol igen og igen og bedt udlændinge- og integrationsministeren om nye forhandlinger, helt tilbage til længe inden sommer.
Og ministeren sagde, at hvis der er et ønske, indkalder jeg til forhandlinger.
Så samlede vi alle blå partier – alle blå partier – også Liberal Alliance, selv om hr. Ole Birk Olesen insinuerer noget andet, og skrev et fælles brev til ministeren, om vi ikke kunne få nye forhandlinger, for vi ønsker alle sammen – alle sammen – at ændre reglerne, og der er ikke sket noget.
Jo, så har ministeren sagt, at der nok kommer forhandlinger i 2021, men jeg har stadig væk ikke modtaget en indkaldelse.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-18:
Jeg sagde også »næsten uafbrudt«.
Når det så er sagt, tænker jeg, at uanset hvad gælder den aftale, man har lavet, vel, og som De Konservative har været med i.
Det er man jo ikke blevet tvunget ind i.
Konservative har lavet en aftale med regeringen og med andre partier, også hr. Marcus Knuths gamle parti, Venstre, og den gælder vel, indtil man laver en ny aftale, går jeg ud fra, så man også kan stole på De Konservative.
Og jeg håber da, at man så går til forhandlingerne nu, hvor man jo så kan ændre nogle ting.
Men vi har vel en aftale, indtil der er indgået en anden aftale?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Nu har vi ikke haft regeringsmagten uafbrudt i de sidste 20 år.
Jeg er sikker på, at hr. Lars Aslan Rasmussen godt ved, at selv om vi konservative ønskede, at vi havde 90 mandater, har vi det ikke, heller ikke da vi sad i VLAK-regeringen, og derfor er det jo ikke sådan, at bare fordi Konservative har siddet med i regering, har vi fået alle vores ønsker med i de lovforslag, der er fremsat.
Vi har fået nogle med, og vi var også med til nogle rigtig fornuftige opstramninger tilbage i 2018, men der var mange ting, vi ikke fik med, bl.a. at kriminelle udlændinge ikke skal have dansk pas.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-18:
Jeg tænker, at nu har man jo haft magten de sidste 20 år, stort set uafbrudt med blåt flertal, så man havde nok lavet det, hvis det var så enkelt, hr. Marcus Knuth.
Men ordføreren bliver ved med at sige: Vi bliver ved, indtil vi får de her forhandlinger.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Og det er jo altså flertallet på den her liste.
Men hvis vi stemmer rødt, stemmer vi jo også nej til dem, og det kunne vi Konservative ikke drømme om.
Jeg forstår ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke stemmer blankt, for jeg går ud fra, at hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti gerne vil give dansk pas til ikke mindst de mange sydslesvigere, der er på det her lovforslag.
Men ved at stemme rødt siger Dansk Folkeparti, at de heller ikke skal have dansk pas.
Det ønsker vi Konservative ikke, for dem vil vi gerne give et dansk pas – bare ikke de kriminelle.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-18:
Det er jo her, vi oplever en underlig inkonsekvens, for man vil gerne selv have retten til at stemme ja til nogle og nej til andre, men man vil ikke indrømme et parti som Dansk Folkeparti retten til at sige: Vi synes faktisk, at folk, der kommer fra den vestlige kulturkreds, har en større adkomst, en mere naturlig ret til at blive en del af det danske samfund end folk, der kommer fra Somalia eller Palæstina, eller hvad det måtte være af farverige lande, hvor det historisk har været relativt vanskeligt at få integreret folk.
Og det er jo underligt set i lyset af den her sådan nye baldrianlinje, som Det Konservative Folkeparti lægger an, og hvor man jo så alligevel ender på en mærkelig inkonsekvent position ved så at stemme gult.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Jeg er ked af, at hr. Jan E. Jørgensens mikrofon gik ud.
Det minder mig om Diego Maradona og Guds hånd.
Det må være en guds hånd, der lige slukkede for Jan E. Jørgensens mikrofon.
Men i hvert fald: Jeg tror godt, hr. Jan E. Jørgensen kender det forløb, vi har været igennem det sidste år.
Vi Konservative har, siden vi fremsatte vores forslag om, at kriminelle ikke skulle have dansk pas, i februar i år, igen og igen sagt, at vi gerne vil have nye forhandlinger om reglerne for statsborgerskab, og ministeren har igen og igen sagt, at det skal vi nok få, men vi har ikke fået dem.
Nu er der gået snart et år, og når det er sådan, at vi ikke kan få nye forhandlinger om nye regler og få vores ønsker igennem, ja, så er situationen en helt anden.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-18:
Det er unægtelig spændende at betragte den rejse, hr. Marcus Knuth og hans nye parti er på i de her år.
Jeg har ingen erindring om, at Det Konservative Folkeparti har været så aktiv i form af beslutningsforslag, der skulle ændre på indfødsretsloven i forhold til, hvad man lige pludselig vil.
Det er måske, fordi man er kommet ud af ministerierne og pludselig har fået tid til det parlamentariske arbejde, at man på den måde forsøger at sætte sit præg eller et nyt brand.
Det er velkomment.
Og især er det jo velkomment, at hr. Marcus Knuth gerne vil have opdelt lovforslaget, sådan at vi får kriminelle på den ene side og lovlydige på den anden side.
Hvordan ser hr. Marcus Knuth så på det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, altså at vi får vestlige og ikkevestlige, og at vi så at sige kan give indfødsret til dem, der kommer med en kulturbaggrund, der er umiddelbart forenelig og assimilerbar med dansk kultur, og så er der dem, som man må sige erfaringsmæssigt er meget, meget vanskelige at integrere i Danmark?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Jamen det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Altså, det var jo ikke sådan, da VLAK-regeringen havde regeringsmagten, at Liberal Alliance, Konservative og Venstre ønskede præcis de samme regler for statsborgerskab – det er ganske enkelt ikke rigtigt.
Som jeg husker det, lå Liberal Alliance i den ende af skalaen, der ikke syntes, man skulle stramme særlig meget op; Konservative ville gerne stramme markant mere op, og Venstre lå et sted i midten.
Og jeg ser egentlig ikke nogen markant forskel i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-18:
Men det her er jo udtryk for den aftale, som ligger nu, og som Det Konservative Folkeparti er en del af og Liberal Alliance er en del af.
Kan hr. Marcus Knuth bekræfte, at før 2019 havde vi et blåt flertal i det her Folketing, og hvis Venstre og Konservative – begge to partier, som hr. Marcus Knuth har været medlem af – og Liberal Alliance og Dansk Folkeparti ville noget andet, så kunne vi have gjort det på det tidspunkt?
Så den indfødsretspolitik, der var på det tidspunkt, var udtryk for det blå flertal, der var, og det er så også afspejlet i den her lov.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Det er jo noget fuldstændig vås.
Hvis ordføreren går tilbage og læser de taler, der er kommet her fra talerstolen i Folketinget, når der er blevet tildelt statsborgerskab tidligere, bl.a. fra Rasmus Jarlov, vil han se en meget kritisk tilgang til især bl.a. kriminelle udlændinge.
Og nu er det jo altså sådan, at vi, alle blå partier, tilbage inden sommer opfordrede ministeren til at indkalde til nye forhandlinger om statsborgerskab, og det bakkede Liberal Alliance også op om.
Så hvis det er sådan, at LA alligevel ikke støtter, at vi skal have nye regler om statsborgerskab, så foreslår jeg, at ordføreren vender sig om og taler med hr. Henrik Dahl, som i hvert fald har bakket op om, at vi skal have nye forhandlinger.
Nu er det jo sådan, hr. Jan E. Jørgensen, at vi vælger at stemme blankt, og det gør vi med de politiske bemærkninger, jeg er kommet med her på talerstolen.
Vi gør ikke ligesom Nye Borgerlige eller Dansk Folkeparti, der stemmer rødt, for hvis man stemmer rødt, stemmer man nej til hele listen.
Vi ønsker at give dansk pas til langt størstedelen af personerne på den her liste, men vi ønsker ikke at give til de kriminelle.
Derfor stemmer vi blankt, men vi stemmer ikke nej, hr. Jan E. Jørgensen.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-18:
Altså, mig bekendt gælder en aftale, indtil der bliver lavet en ny.
Sådan må det være, og sådan må ordentlige mennesker, anstændige mennesker, parlamentariske mennesker, som gerne vil være regeringsduelige, også opføre sig.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-18:
Det er ikke noget, som vi bakker op om.
Vi synes ikke, at man skal diskriminere folk ene og alene på, hvilket land de kommer fra.
Det ændrer ikke på, at vi ser massive problemer med mange, der er kommet hertil, fra især visse lande – Irak, Somalia osv. – der er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Men vi kommer aldrig nogen sinde til at sige, at bare fordi du kommer fra præcis det land, kan du ikke blive dansk statsborger.
Jamen det er en god pointe.
Alle partier har selvfølgelig over længere tid været i en vis udvikling.
Jeg husker også Fremskridtspartiet, der jo omend faktisk havde en ganske på nogle punkter fornuftig økonomisk politik i modsætning til Dansk Folkeparti, af og til mener jeg faktisk at huske, at hr. Morten Messerschmidt sågar kaldte sig selv konservativ.
Så med det synspunkt vil jeg da opfordre til, at man, næste gang man møder en person fra Sydslesvig, der gerne vil være dansker, så kunne se ham i øjnene og sige: Jamen vi stemte blankt netop for ikke at sige nej til dig, fordi dig vil vi gerne give et dansk pas.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-18:
Den praksis, der er for tildeling af statsborgerskab, følger jo en politisk aftale, der er lavet i Folketinget med bl.a. Det Konservative Folkeparti.
Og når man laver den slags aftaler, er der jo alle mulige hensyn, der skal afvejes over for hinanden.
Jeg vil bare høre, om hr. Marcus Knuth kan bekræfte, at i den periode, hvor vi blå havde flertal i Folketinget, havde I den her aftale, og der var ikke noget ønske fra Det Konservative Folkeparti om, at den skulle laves om.
Det var ikke sådan, at Liberal Alliance i regeringen og mig bekendt heller ikke Venstre i regeringen ville noget andet end Det Konservative Folkeparti og sagde nej til det, Det Konservative Folkeparti ville.
Derfor skal jeg høre, om hr. Marcus Knuth så kan bekræfte, at det er, fordi Det Konservative Folkeparti åbenbart har fået en helt ny politik, siden man lavede den aftale, og med hr. Marcus Knuths indtræden i Det Konservative Folkepartis folketingsgruppe.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-18:
Jamen jeg er konservativ, og derfor vil det være mig fuldstændig fremmed at melde mig ind i Det Konservative Folkeparti.
Men jeg vil sige, at jeg til enhver tid gerne vil møde de sydslesvigere, som står på det her lovforslag, og forklare dem, at den dag, vi har mulighed for at stemme dem ind i fællesskabet uden at sige ja til 650 mennesker, der kommer fra ikkevestlige lande, uden alle de kriminelle, så står vi klar.
Og jeg er sikker på, at de vil vide og de vil føle, det er det rigtige, for hvorfor skulle man ellers melde sig ind i et fællesskab, hvis ikke det er så værdifuldt, at man selvfølgelig også siger, at der er nogle, der ikke hører til i fællesskabet.