runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Altså, regeringens mål viste sig jo desværre ikke at være et mål – det var jo bare en fin overskrift.
Så da vi sad i elbilsforhandlingerne, var politikken, at det skulle dreje sig om 1.000 biler og ikke 1 million, og i øvrigt ville man ikke binde sig til at sætte et politisk mål.
Men hvad kan vi gøre nu?
Jeg tror jo i virkeligheden, at en af vores udfordringer på kort sigt er, at elbilerne stadig væk er en smule dyrere end almindelige biler, uanset om der betales afgift eller ej.
Derfor er Socialdemokratiets forslag, at vi prøver at lokke nogle af dem, der faktisk har råd til at købe elbilerne – apropos Christian Juhls bemærkning om social balance – til at købe dem.
Det kunne være ved at sænke beskatningen på grønne firmabiler – så får man nogle firmabiler ud at køre.
Det kunne være ved at give kommunerne et kontant tilskud, sådan at når de skifter en benzinbil ud med en elbil, får de et kontant tilskud.
Det vil jo selvfølgelig også betyde, at hvis man har firmabiler kørende et par år, vil der også komme brugte biler ud på markedet, som almindelige mennesker har nemmere ved at komme i nærheden af, og på den måde får vi skubbet det i gang.
Men Socialdemokratiet er jo ærlige, med hensyn til at vi gerne vil have et bindende mål for, hvor mange elbiler vi vil prøve at skubbe i gang, og så skal der løbende tages initiativer.
I starten handler det om at få lokket nogle af dem, der kan købe elbilerne, til at købe dem, og længere hen ad vejen vil det blive mere tilgængeligt for de andre, fordi der kommer flere billigere og bedre modeller til Danmark.
Christian Juhl (EL), 2019-02-26:
Når ordføreren siger skatter, hvad mener han så?
Mener han så den skat, vi betaler, når vi køber bilen, eller er det den løbende årlige skat eller afgift, vi betaler på den bil?
Det er jo lidt vigtigt, for jeg tror, at den overvindelse, der skal til, har noget at gøre med den pris, man betaler for en ny bil, og der har jeg faktisk ikke noget imod, at vi samtidig hjælper folk ved også at sænke den.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Jeg tror, hr. Thomas Danielsen er gået i gang med at føre valgkamp i stedet for.
For det, der er sagen her, er jo, at man ikke bare kan flytte et projekt.
Hvis man spørger ministeren, som er ansvarlig for området, om man bare kan rykke med projekterne, så siger han jo selvfølgelig også: Nej, det kan man ikke, fordi der er nogle investorer, der har investeret i tillid til de projekter.
Så det er jo sådan lidt letkøbt, at man tror det.
I parentes bemærket
havde regeringen jo så en ambition om at lave en havvindmøllepark, og vi ville gerne have, at det blev til nogle flere.
Det var vi så heldigvis rigtig mange der ville, i energiforhandlingerne, og derfor blev det til flere havvindmølleparker.
Det ændrer jo ikke på, at regeringen – den daværende Venstreregering – ville aflyse de her projekter.
Og det var faktisk kun, fordi et flertal i Folketinget, inklusive De Konservative, holdt fast i de grønne ambitioner og de aftaler, vi havde lavet, og den troværdighed, der skal være omkring erhvervslivets muligheder for at investere, at de projekter blev gennemført.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, hvorfor man så ikke har mere travlt med at få vedtaget nogle ting, og hvorfor man ligesom bare vil stå og vente på, at teknologiudviklingen klarer det for os.
Hvorfor ikke få vedtaget f.eks. det forslag, der ligger her, hvor en stor del af befolkningen på meget, meget kort tid har vist os herinde, hvad de synes vi skal tage ansvar for at gøre?
Hvorfor vil man ikke være med til at lytte til befolkningen i den her sammenhæng og sige, at det er nu, det haster?
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Det vil jeg ikke benægte at de er.
Det har jeg ikke mulighed for at vurdere, men det forventer jeg da at de er, når borgerforslagsstillerne har skrevet det i forslaget.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Først vil jeg sige, at det jo er lidt svært at vide.
Jeg forstod egentlig spørgsmålet før som et spørgsmål om, om vi fortryder den aftale, vi har indgået.
Og nej, det gør vi ikke, for vi tror, at den mest effektive måde faktisk er at ødelægge den fossile forretning ved at lave nogle ambitiøse målsætninger på globalt plan.
I det omfang, der bliver leveret olie og gas på globalt plan, så skal dem, der gør det, bruge de penge, de tjener på det, på at lave grøn omstilling.
Så i forhold til klimabistanden: Det er jo åbenlyst, at hr. Uffe Elbæk har ret i, at nogle af dem, der rammes hårdest, ikke har nogen andel eller har en meget lille andel i problemerne, og at Danmark selvfølgelig skal øge sin klimabistand.
Det skal vi, både fordi vi er internationalt forpligtet til det, men også fordi vi jo simpelt hen ikke har råd til, at nogle af de her lande begår de samme fejl, som vi har begået i den periode, nu hvor de skal hæve deres levestandard og komme på fode igen.
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Jamen jeg må sige, at det bestemt også gør indtryk på mig og på Dansk Folkeparti, at der er så mange mennesker, der har støttet borgerforslaget her.
Jeg tror bare ikke, at det, at man vedtager borgerforslaget, nødvendigvis giver os en klimalov hurtigere end det, som regeringen har foreslået.
Og dermed vil det indebære en symbolsk handling at vedtage borgerforslaget, inden man går i gang med i praksis at udarbejde den nye klimalov, som regeringen også har sagt at de vil lave.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Tak for det, formand.
Vi behandler i dag B 96, som er et forslag til folketingsbeslutning om en dansk klimalov nu, og derfor er det en glædens dag.
Vi står med det borgerforslag, der hurtigst fik samlet de nødvendige 50.000 underskrifter, og det vidner om en massiv folkelig opbakning og et massivt folkeligt engagement.
Og det folkelige engagement skal vi naturligvis udnytte positivt.
Vi er i Venstre helt enige med danskerne i, at vi skal have en ny og bedre klimalov.
Vi skal have en reel klimalov, der batter noget.
Derfor er jeg også glad for, at det kommer i forlængelse af, at regeringen præsenterede den første egentlige regeringsplan for klimaet og danmarkshistoriens bredeste energiaftale.
Lad os håbe, at vi med en ny klimalov kan samle hele Folketinget igen for klimaets og for fremtidens skyld.
Derfor vil jeg klart anbefale, at vi i Klimaudvalget i fællesskab inviterer forslagsstillerne til møde i udvalget hurtigst muligt, hvor vi kan drøfte forskellige muligheder med dem og deres tanker og bevæggrunde for de enkelte delområder.
Jeg vil gerne fremhæve et par fælles bekymringer.
F.eks. skriver forslagsstillerne, at vi skal styrke Klimarådets uafhængighed, netop en pointe, vi i Venstre er meget enige i.
Det hjælper simpelt hen ikke, at debatten kan fortsætte om, at Klimarådet kun er uafhængigt, hvis det alene er den ene fløj i Folketinget, der har udpeget alle medlemmer.
Måske skulle vi gå tilbage til den model, som Helle Thorning-Schmidt-regeringen foreslog i første omgang, hvor det var et ikkepolitisk udpeget råd, der skulle varetage opgaven – i hvert fald indtil Enhedslisten fik en finger med i spillet.
Derudover er der faremomenter ved at måle Danmarks klimasucces på CO 2 -reduktioner – og stort set alene på CO 2 -reduktioner.
Tages der f.eks. tiltag, der fortrænger biomasse, vil det ikke være en indsats, der belønnes.
Derimod vil Danmarks klimaindsats blive belønnet, hvis der er meget nedbør i Norge, som giver meget vandkraft, eller hvis vi løber ind i en ny finanskrise, der reducerer produktionen fra danske virksomheder.
Det er ikke ambitiøst nok.
Men alt dette glæder jeg mig til at drøfte med både forslagsstillerne, danskerne rundtom i hele landet og naturligvis de øvrige partier i Folketinget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-02-26:
Nu blev jeg jo svært begejstret, da klimaministeren sagde, at man støttede den første klimalov fra 2012.
Den kan vi jo kalde en positiv klimalov version 1.0, og borgerforslaget kan vi så kalde klimalov version 2.0.
I klimaloven – den oprindelige – står der jo i lovbemærkningerne til § 1, lov om klimaråd m.v., og nu læser jeg højt: Loven skal medvirke til at skabe fremdrift for Danmarks klimapolitik.
Det forudsætter, at klima-, energi- og bygningsministeren fremover mindst hvert femte år skal fastsætte nationale klimamålsætninger med et 10-årigt perspektiv over for Folketinget.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Tak for det, formand.
Jamen det er jo ikke en bekymring, som Venstre har alene.
Man kan tage Altingets artikel fra sidste uge, hvor to professorer har den samme bekymring, og hvor de ligesom understreger, at den er uden egentlige forpligtelser, og at der ikke er nogen konkrete mål, som politikerne skal følge.
Og det er det, som vi også har problematiseret ved den tidligere regerings klimalov – det er jo, at det er meget overordnede mål, man agter at måle succeskriterierne på, hvorfor det jo tragikomisk nok resulterede i, at i et år med meget nedbør i Norge nåede vi faktisk op på den CO 2 -reduktion på 40 pct., som den tidligere regerings klimalov havde som ambition.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-02-26:
Jeg er lidt forvirret.
Jeg er slet ikke sikker på, at ordføreren hørte det, jeg spurgte om.
For der står i klimaloven, som Venstre lige har accepteret, at man hvert femte år skal komme med nationale målsætninger og følge op på dem.
Og i det svar, klimaministeren giver til Folketinget, siger klimaministeren jo, at udslippet af drivhusgasser stiger i 2022 og 2023.
Så det vil sige, at det haster lidt med de der nationale mål, for det går jo i den gale retning.
For det vil det jo være, hvis man ikke tror på de 5-årsmålsætninger.
Jeg synes egentlig, det er meget passende, efter at ordføreren lige har talt sort i 2½ minut, at jeg får et svar på: Går I ind for klimalov 1.0, dvs. også 5-årsmålsætningerne, og kommer I så med noget, der viser, at det går i den rigtige retning i 2022 og 2023, i modsætning til det svar, der er kommet til Folketinget, eller vil ordføreren fortsætte med at tale sort?
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Altså, jeg bifalder simpelt hen ikke, at man har brug for at skulle tale usympatisk om sine kollegaer, som – det gør jeg i hvert fald – bestræber sig på at svare på spørgsmålene.
Og hvis jeg ikke havde fokus på det, som spørgeren egentlig spurgte ind til i første omgang, glæder jeg mig så over, at spørgeren spørger igen.
Og hvis man skal tage de 5-årsmålsætninger, så er det i 2019, at de skal laves.
Regeringen foreslår en klimaplan 2.0, hvorfor de naturligt vil komme i indeværende år, altså 2019.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Alle herinde ved, at der har været en kæmpe diskussion om Klimarådet og den måde, som Klimarådets tidligere formand blev fyret eller blev gået på, eller hvad man nu skal kalde det.
Der blev i medierne, i forskningsmiljøerne, hernede i salen sat spørgsmålstegn ved hele det forløb.
Hvordan skal man så forstå ordførerens entusiasme om at sikre Klimarådets uafhængighed?
Hvordan skal man forstå det?
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Det skal man forstå på den måde, at Venstres bekymring jo er, at der gang på gang er sat spørgsmålstegn ved Klimarådets uafhængighed.
Det er jo fint nok, at vi her i huset så beslutter, at Klimarådet er uafhængigt, og det er det, vi arbejder ud fra at det er.
Det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Problemstillingen er jo bare, at helt tilbage fra at man lavede klimaloven, har man sat spørgsmålstegn ved, at det var en politisk udpegning af nogle medlemmer, som kom meget pludseligt, da Enhedslisten skulle til at blande sig i den tidligere regerings regeringsgrundlag, for der startede den tidligere regering i 2011 med at skrive, at det var et ressortområde, der skulle udvides til Det Miljøøkonomiske Råd.
Og dengang loven så kom i Folketingssalen, glædede hr. Per Clausen, daværende ordfører på forslaget, sig over, at man fik forpurret, at det var Det Miljøøkonomiske Råd, der skulle foretage den her klimarådgivning, altså uvildige rådgivning, og glædede sig over, at man havde udpeget sine egne professorer på området eller fagfolk, specialister på området.
Det er jo bare fakta.
Og det er selvfølgelig trist, at man kan sætte spørgsmålstegn ved Klimarådets uafhængighed.
Det er jo det, som forslagsstillerne også fremhæver her, nemlig at det ikke er hensigtsmæssigt, at man kan det, uanset om det er, fordi ministeren nu har udpeget ét medlem og det dermed ikke kun er venstrefløjen i Folketinget, der udpeger samtlige medlemmer mere.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Jamen det kan vi så være enige om, altså selve ambitionen.
Jeg forstod simpelt hen ikke alle de mellemregninger, der blev kommunikeret, men det kan vi tage på et andet tidspunkt.
Hvis ordføreren ser tilbage på hele det forløb, hvor i hvert fald hele den brede offentlighed fik det klare indtryk, at formanden blev fyret, fordi Klimarådet udtalte en kritik af regeringens klimapolitik, hvad har regeringen så lært af hele den sag?
Ordføreren skal ikke gå ind i selve forløbet i sit svar.
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Jeg kan da sagtens forestille mig, at vi i højere grad omlægger vores ulandsbistand til også at være målrettet steder, hvor der er klimamæssige udfordringer, hvor det er klimaet, der tvinger folk til at søge andre steder hen.
Men jeg synes jo, at det da er fint, at Dansk Folkeparti og Alternativet har nogle flader, hvor vi faktisk godt kan se nogle perspektiver.
Altså, det sjette punkt om, at vi skal være drivkraft i international klimapolitik, handler også om at vise det gode eksempel.
Vi kan være stolte af, hvordan vi gør det i Danmark, så vi kan have et moderne og højteknologisk samfund, hvor vi ikke går på kompromis med vores levestandard, men stadig væk har en så lille klimapåvirkning som muligt.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Mange tak.
Jeg forstår, at der var en høflighed over for borgerforslaget, men at der var flere af tingene i forslaget, man ikke kunne støtte.
Der er en sætning i det her borgerforslag, hvor der står: »De næste 5-10 år er altafgørende, hvis vi skal forhindre de værste konsekvenser for mennesker og natur.«
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Jeg har ikke nogen dokumentation, jeg kan fremlægge her.
Christian Juhl (EL), 2019-02-26:
Det var sådan set også det internationale, jeg tænkte lidt på.
Når nu Dansk Folkeparti holder regeringen flydende – mere kan man vel ikke kalde det – er det så ikke også rimeligt at stille nogle krav?
Hvad mener Dansk Folkeparti om den slags ting?
For det første er det Danmark, der finansierer det, og for det andet skulle det også være okay i forhold til klimaet, mente udviklingsministeren.
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Nu deltog jeg ikke i det møde, som hr. Christian Juhl refererer til, men hvad er der galt i at bygge svinefarme i Kina, hvis det er det, man mener er optimalt?
Umiddelbart vil jeg ikke mene, at der skulle være brug for, at udviklingsbistanden bliver anvendt i Kina.
Der kan de nok godt selv finde ud af at producere deres fødevarer.
Christian Juhl (EL), 2019-02-26:
Det er da helt vanvittigt.
Ved svineproduktion putter man 7.000 proteiner ind i svinet, og så får man 1.000 ud igen.
Ud over det gør man det med de danske svin, at man henter proteinerne på den anden side af kloden, nemlig i Sydamerika, i form af sojabønner.
Det er da klimamæssigt totalt hul i hovedet, når vi ved, vi skal overgå til endnu mere vegetabilsk føde, for det kan Jorden holde til.
Den kan ikke holde til, at vi producerer svinekød til alle mennesker på hele kloden.
Hvad angår kulkraftværk, hvilket ordføreren slet ikke svarede på, tror jeg, at det siger sig selv, at det altså ikke er en fremtidig teknologi, men en fortidig teknologi.
Og så er det rigtigt, at ordføreren ikke var til stede i det samråd, og det var der ingen DF'ere der var – selv om det var om et så vigtigt spørgsmål som det her.
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Med hensyn til svineproduktionen i Kina har jeg ikke nogen holdning til, hvilken mad kineserne skal spise, og hvis de er glade for svinekød, kan jeg da godt forstå det.
Men det, vi kan vise kineserne, er måske, hvordan man kan drive et landbrug med en så lav klimapåvirkning som muligt.
Det er der, vi kan gå forrest med det gode eksempel og også med, hvordan vi kan indrette et samfund, hvor der er en god og pålidelig energiforsyning, uden at man behøver at bruge kul.
Her kunne vi da også gå foran med et godt eksempel, f.eks. over for de afrikanske lande, som gerne vil bygge kulkraftværker.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-26:
Tak for det.
Nej, men man får den jo heller ikke til at gå langsommere.
Der er jo ikke nogen modsætning imellem at vedtage at lægge stemmer til det her borgerforslag og så samtidig lave en høringsproces, hvor man involverer flere borgere, flere end de 65.000, der har skrevet under og de over en kvart million medlemmer, der er i de grønne organisationer, der har stillet det – endnu flere, det er så dejligt.
Det kan man godt gøre, uden at det står i modsætning til, at det her borgerforslag bliver stemt igennem.
Så der er for Dansk Folkeparti ingenting galt i at sige: Ja, vi stemmer for det her borgerforslag – for vi mener det faktisk, når vi siger, at det en god idé – og så indgår vi i en proces, hvor vi så får konkretiseret, præcis hvad det er for en klimalov, der skal vedtages.
Hvorfor ikke gøre det?
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Jamen jeg kunne jo spørge fru Pernille Skipper om det modsatte, om det ikke var tilfældet for Enhedslisten, at man lige så godt kunne stemme imod borgerforslaget og så støtte regeringens idé, altså om det ikke giver et lige så godt resultat.
Så det er den måde, vi mener at vi får den bedste proces og det bedste resultat på, og det synes jeg hellere at fru Pernille Skipper skulle anerkende.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-26:
Tak for det.
Jeg vil sådan set gerne gentage det, jeg lige sagde, nemlig at man godt kan gøre begge dele.
Man kan godt både støtte regeringens forslag om folkehøringer og landeveje, og hvad det nu er, ministeren gerne vil ud at køre på – god idé! – og vedtage det her borgerforslag.
De ting står ikke i modsætning til hinanden, og det er altså ikke okay at blive ved med at lade, som om de gør.
Så er det rigtigt, at Dansk Folkeparti jo faktisk har været ærlige nok til at sige, at sådan noget som delmål ikke lige er Dansk Folkepartis kop te.
Det synes jeg er spændende.
Vil ordføreren ikke uddybe, om det ikke er det samme som at sige, at man egentlig ikke har lyst til at planlægge, hvordan man når i mål, og at man ikke har lyst til at følge løbende op på, hvordan man når i mål?
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Jamen jeg synes, at det, at man ikke har meget firkantede delmål, giver en større fleksibilitet i planlægningen.
For vi ved ikke, hvilken teknologiudvikling der kommer om 10 år eller om 15 år, om der viser sig noget, som lige rundt om hjørnet vil kunne give et stort gennembrud.
Så ville det være ærgerligt, hvis man skulle bruge alle sine penge på at nå et bestemt mål i et bestemt år frem for at bruge pengene på den klogeste måde og høste den store gevinst, som måtte vente måske et par år længere ude i fremtiden.
Så vi mener, at fleksibilitet er vigtigere end at have firkantede mål.
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Nu bemærkede jeg før i ordførerens svar til hr. Uffe Elbæk, at ordføreren sagde, at man godt kunne omlægge noget af den danske bistand til klimafokus på de lande, der kunne være relevante i klimakrisen.
Men det, der er sagen med Parisaftalen, er jo, at det er en aftale om, at man giver additionel klimafinansiering, altså at man skal lægge ekstra penge oveni.
Man kan altså ikke flytte den bistand, man i forvejen har, over på klima og så sige: Nu har vi givet noget til klimaet.
Man skal bibeholde den bistand, man havde i forvejen, og lægge noget oveni.
Og det tænker jeg vel lige vil være noget for ordførerens parti, at man altså kan få en massiv satsning på at imødegå og dæmpe nogle problemer omkring indvandring, eller hvordan skal det forstås?
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Jamen jeg vil gerne takke for hr. Christian Polls omsorg for at hjælpe Dansk Folkeparti med at udforme vores politik.
Det kan vi nu godt selv finde ud af.
Vi har jo bakket op om Parisaftalen og mener også, at Danmark skal leve op til den.
Men vi mener også, at vores ulandsbistand, som alle partier i Folketinget er enige om at vi skal give i større eller mindre grad, sagtens kan kanaliseres over til at hjælpe folk, som er ramt af klimaproblemer og på den måde er i den ulykkelige situation, at de ikke mener, de kan bo der, hvor de egentlig hører hjemme.
Så det mener vi er den måde, tingene kan gøres på.
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Men så er det jo ikke ekstra – eller additionel – støtte, og det vil sige, at så lever det ikke op til Parisaftalens tekst.
Så vil jeg godt lige anfægte det her med den klimavenlige landbrugsproduktion.
Jeg har spurgt og lige fået et svar, som ikke uddyber det nærmere end det svar, jeg fik fra ministeren sidste år på spørgsmål nr. 348 om, hvorvidt dansk landbrug er mere eller mindre klimavenligt.
Der var et studie, der sagde, at det var mere, og et andet studie, der sagde, det var mindre.
Så har vi en bedre dokumentation for, at dansk landbrug skulle være klimavenligt?
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Tak for det.
Det lød jo nærmest, som om ministeren var med på det her, så det ser jeg frem til.
Først vil jeg lige sige, at jeg undrer mig lidt over det med den brede høring, der skal tage en hel del tid, for det her forslag kommer jo fra borgerne.
Det er jo et borgerforslag, og det er faktisk fremlagt af miljøorganisationerne, som repræsenterer de rigtig mange borgere i Danmark, der interesserer sig for det her område.
Så siger ministeren, at det her forslag jo er på linje med det, som regeringen gør, og der vil jeg bare sige, at det jo er ret tydeligt her, at i forslaget står der, at man skal anerkende Parisaftalen og arbejde efter det, men når vi kigger på de opgørelser, der er lavet med regeringens egne tal, ministeriets egne tal, får vi en reduktion på cirka en halv million om året, hvilket betyder, at vi er i nul i år 2101.
Det er altså meget længe efter 2050.
Så hvordan tænker ministeren det kan forstås som at være i tråd med regeringens politik?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak til hr. Christian Poll for spørgsmålet.
Det er også regeringens mål at leve op til Parisaftalen, og derfor skal Danmark i 2050 være et klimaneutralt land.
Det er forudsætningen for, at vi kan levere på Parisaftalen, og derfor er det selvfølgelig klart, at regeringen har fremlagt et klimaudspil, og med det når vi i mål i forhold til de reduktioner, vi skal nå frem mod 2030.
Men der bliver jo også en massiv indsats efter 2030, og en række af effekterne af regeringens klimaudspil, bl.a. på transportområdet, vil først komme efter 2030.