runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-03:
Ordføreren sammenlignede i et tidligere svar den grønne trepart med pensionspolitikken.
Skal det forstås sådan, at man med pensionspolitikken ønsker at invitere en masse eksterne aktører ind i et rum, lade dem udvikle politikken og så sende en regning til danskerne bagefter?
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Jamen altså, på nuværende tidspunkt er der jo forhåbentlig længere tid til et valg end som så, håber jeg.
Nu kigger jeg ned på statsministeren, ligesom hr. Jan E. Jørgensen gjorde det før; vi ved det jo ikke.
Vi kan rigtig godt lide, at der er en regering hen over midten.
Vi kan godt lide de resultater, som den her regering har leveret.
Jeg ved godt, at det nogle gange kan være svært at se de politiske resultater, fordi det også er nogle meget brede aftaler, der er blevet lavet.
Når jeg bare spørger min mand om, hvad den her regering har formået at lave, burde jeg kunne få mange flere svar, end jeg får, for han burde om nogen følge med, men han ved det heller ikke altid.
Så der er selvfølgelig en udfordring med at få udbredt kendskabet til alt det, vi får gennemført.
Så vi er glade for den regeringskonstellation, der er nu,
men jeg ved ikke, hvad vi går til valg på næste gang.
Der er lang tid til.
Carl Andersen (LA), 2024-10-03:
Det vil jeg så gøre.
Så prøver vi at gå op på de lidt højere nagler.
For Venstres Troels Lund Poulsen har meddelt, at han håber på en blå regering efter et valg.
Hvad håber Moderaterne på?
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er noget, der ligger os enormt meget på sinde.
Det er jo også en af grundene til, at Nanna W. Gotfredsen endelig valgte at stille op for et politisk parti.
Det var, fordi vi tog det så seriøst i Moderaterne at gøre noget anderledes for dem, der har det allersværest i vores samfund.
Det betyder, at vi formentlig kommer til at sætte dem fri på en anden måde, fri fra nogle krav på en anden måde.
Overordnet set er der noget ret og pligt i vores samfund, som vi står hundrede procent på mål for i Moderaterne, men når det så er sagt, er der bare nogle borgere her i Danmark, som vi bliver nødt til at sætte fri på en anden måde – om det så gælder i forhold til f.eks. at kunne have en smule hash til eget forbrug på sig uden at skulle ende i fængsel, eller om det er, at man ikke skal møde op på jobcenteret for at få sin ydelse.
Det er sådan nogle ting, vi gerne vil kigge på.
For vi bliver nødt til at lade være med at tro på, at de her mennesker, der har det allersværest, kan passe ned i de meget firkantede kasser, vi har lavet for vores velfærdssamfund.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-03:
Tak, formand, og tak for talen.
Ordføreren taler om Jacob og et liv, som er uværdigt.
Så i Alternativet er vi rigtig glade for at høre det fra Moderaterne.
Det er ofte sådan, at der er mange, der går rundt og tror, at vi har et velfærdssamfund, lige indtil man bliver ledig, syg eller får et barn med handicap.
Så er der mange, der pludselig får en helt anden oplevelse af vores velfærdssamfund.
En af de ting, som Moderaterne taler om at gøre ved det her, er en værdighedsreform, hvilket jo er enormt spændende at høre om.
Det er noget, som jeg har læst mig lidt ind i, men hvad er Moderaternes tanker om det arbejde?
Hvad er Moderaternes mere konkrete indspil til den reform i forhold til de mest udsatte danskere?
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at vi, da vi startede med forhandlingerne på sundhedsområdet, også havde forskellige positioner.
Da vi startede de interne drøftelser omkring CO 2 -afgift og landbruget, var der også forskellige holdninger til at starte med.
Vi kan godt finde ud af at sætte os ind i et rum og tale med hinanden.
Så jeg kan godt forstå, at man gerne vil have et eller andet, hvor jeg skal sige, at så vælter Moderaterne regeringen, men jeg er faktisk optimist.
Vi kan godt finde ud af at samarbejde med hinanden i den her regering, og vi er glade for det samarbejde, vi har.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Så spørger jeg bare igen: Hvad er konsekvensen, hvis regeringen ikke har landet en aftale og kaldt os til forhandlinger, inden vi skal stemme til februar?
Hvad er konsekvensen for Moderaterne i regeringen, hvis der ikke er styr på det her?
Man kan da ikke bare melde det ud, som hr. Lars Løkke Rasmussen gør, og så er der ikke nogen konsekvens.
Det er jer, der sidder i regering.
I kan da ikke have tre forskellige meninger omkring pension og velfærdsforliget.
Hvornår får vi en afklaring, og hvad er konsekvensen, hvis Moderaterne ikke får det?
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Jeg tror efterhånden, jeg har svaret på tingene.
Det, som Moderaterne gør i den her regering, er, at vi tager drøftelserne med vores regeringsparter og vi har en intern proces.
Altså, vi er jo tre forskellige partier i regeringen, der også kan mene nogle forskellige ting.
Det, jeg synes er virkelig interessant i den her pensionsdebat, er den vedtagelsestekst, der er kommet ud, hvor jeg jo kan se, at Moderaterne igen på en eller anden måde har formået at samle partierne fra hver deres side af fløjene om et fælles budskab, og det er jo enormt interessant.
Man er meget uenige med hinanden, faktisk også bare i blå blok.
Altså, I er jo ikke engang selv enige med jer selv i blå blok om, hvordan et fremtidigt pensionssystem skal se ud: Skal der være Arnepension?
Skal der være seniorpension?
Hvordan skal tilbagetrækningen være?
Så lad os have debatten, men nu tillader vi os først at have den på den måde, vi har, og så skal vi nok åbne op for den store, brede debat, og så er jeg rigtig nysgerrig på, hvordan det lander, når det ryger herind i Folketingssalen.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Tak for talen.
Statsministeren havde jo åbenbart en meget hurtig proces, inden hun kom med sine strøtanker omkring pension, så jeg synes ikke, at det er godt nok, at ordføreren nu står og siger, at nu er regeringen i proces.
For formanden for Moderaterne har jo netop sagt, og jeg citerer, at »der skal være vished for, hvad der skal ske efterfølgende«.
Det var med henvisning til, at hr. Lars Løkke Rasmussen ville have vished, inden vi skulle stemme til februar.
Hvad er konsekvensen for Moderaterne, hvis det ikke er på plads – hvis vi ikke har den forhandling og vi ikke har en aftale – og vi så skal ned at stemme?
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Hvis jeg skal være helt ærlig, tror jeg, at jeg må sige til spørgeren, at hvis spørgeren vil have meget, meget konkrete svar på præcis det her, så er det jo ikke i den her retning, spørgeren skal stille sine spørgsmål, for det har jeg slet ikke et detaljeret blik på.
Jeg kan sige igen, som jeg også sagde til at starte med, at alt, hvad der står i regeringsgrundlaget, vil Moderaterne kæmpe for når at blive gennemført i den her regeringsperiode, og der er jo, forhåbentlig, i hvert fald mere end 1 år og måske 2 år til næste folketingsvalg.
Så jeg er fortrøstningsfuld over for, at vi nok skal nå at gennemføre alt det, der står i regeringsgrundlaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-03:
Nu kunne jeg den anden dag forstå på Politiken, at i forhold til den ombudsmand, som ikke engang er stoppet endnu, er det for dårligt, at vi nøler i Folketinget med at få udnævnt en ny.
Det bringer mig så til at sige, at der jo ikke engang har været en eneste dag endnu, hvor vi har været uden ombudsmand.
Men i forhold til den her ambassadør, som er annonceret, har vi jo nu over 700 dage været uden denne.
Der kan vi tale om reelt nøl.
Hvis man lytter med inde på Politikens redaktion, kan man selv komme frem til det.
Men jeg vil gerne spørge: Hvad er det egentlig, der gør, at man er så stolt af alt det, man har fået gennemført, men at man ikke har fået gennemført det, som er noget af det, som er vigtigt for, at vi kan få vores udlændingepolitiske ambitioner, også regeringens udlændingepolitiske ambitioner, på banen og få dem opfyldt?
Det er da utroligt.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Det sidste vil jeg også gerne vide.
Nu er jeg jo ikke statsminister, så jeg ved ikke, hvornår der bliver udskrevet valg.
Det er altid lidt nemmere, hvis man ved det i god tid.
Vi skal jo alle sammen ud og sætte valgplakater op og stå på gader og stræder.
I forhold til regeringsgrundlaget er der en del ting, vi stadig væk ikke har fået gennemført.
Men når man læser regeringsgrundlaget, er der også rigtig mange ting, vi har fået gennemført, og det kan jeg faktisk nogle gange forstå af den offentlige debat er et større problem, for så er folk bekymret for, hvad regeringen så kan finde på, når regeringsgrundlaget er gennemført.
Så jeg må bare helt konkret svare ordføreren på spørgsmålet, at de ting, der står i regeringsgrundlaget, stadig væk er Moderaternes ambition at få gennemført i den her regeringsperiode.
Det er jo også derfor, vi f.eks. snart kommer med en beskæftigelsesreform og en uddannelsesreform, for det står også i regeringsgrundlaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-03:
Jamen lad os da bevæge os over i regeringsgrundlaget.
Det er jo et dokument, som jeg fortsat finder utrolig spændende.
Særlig ét punkt er spændende, og det er idéen om at udsende en ambassadør for at kigge på at få andre lande med på idéen om, at man skulle ændre lidt ved tolkningen af konventioner, og at man skulle se på, hvordan man kunne få Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg til at dømme i fremtiden.
Jeg kan forstå på Socialdemokratiet og på Venstre, at de gerne så, at ambassadøren for længst var udsendt, og jeg kan jo så forstå på det hele, at det må være Moderaterne, der står i vejen for det, for man kan ikke få noget klart svar ud af Moderaterne på, hvornår det skal ske.
Nu er det jo også Moderaterne, der sidder på udenrigsministerposten, så hvornår mon den ambassadør skal sendes ud?
Skal vi op på 800 dage, 900 dage eller måske 1.000 dage?
Hvor lang tid endnu holder den her regering?
Det er jo måske også det, der er spørgsmålet.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at udenrigsministeren jo faktisk løftede den her debat allerede tilbage i 2019.
Men vi bliver også bare nødt til at være ærlige og sige, at vi er en del af en regering, som har en proces i gang internt, i forhold til hvordan det her skal skrues sammen.
Og ja, fra Moderaternes side af vil vi gerne have, at det lander inden et folketingsvalg.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-10-03:
Ja, ellers kan udenrigsministeren måske lære det fra sig.
Derfor har han også sagt i forbindelse med pensionsdebatten: Rørt brik skal flyttes.
Her i går sagde han, at det her skal ligge, før vi skal stemme i 2025.
Jeg vil bare have klarhed over det for vores alle sammens skyld: Mener Moderaterne stadig væk, at det her skal være på plads, inden vi skal stemme om en hævelse af pensionsalderen i 2025?
Det er et nemt spørgsmål, ja eller nej?
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Jeg spiller ikke skak, og jeg ved faktisk ikke helt, hvad skakreglerne betyder, så jeg er rigtig glad for, at fru Pia Olsen Dyhr nu præciserer det.
Men ja, i den ideelle verden vil vi jo rigtig gerne have svar på det her hurtigst muligt.
Så det er det, jeg har at sige.
Som jeg også sagde før til Danmarksdemokraterne: Den proces, der er i regeringen nu, skal vi nok indvie resten af Folketinget i, når tid er.
I forhold til skak vil jeg sige, at det kunne være, jeg skulle lære at spille det på et tidspunkt.
Jeg ved ikke, om fru Pia Olsen Dyhr kan spille det.
Hvis hun kan det, kan det være, at hun kan lære mig det.
Rosa Lund (EL), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne spørge Moderaterne, hvad Moderaternes politik egentlig koster.
Fru Monika Rubin var jo inde på i sin tale, hvad politik egentlig koster for forskellige mennesker.
Jeg vil bare gerne spørge Moderaterne om det.
Moderaterne er jo ikke forpligtet til at offentliggøre, hvem der giver dem partistøtte.
Samtidig har Moderaterne jo lavet en forringelse af arveafgiften, som giver en skattelettelse til f.eks. LEGO-arvingerne på 13 mia. kr.
Det er altså nogle af de rigeste mennesker i det her land.
Så jeg vil bare gerne vide, hvad LEGO-arvingerne har givet til Moderaterne for den skattelettelse.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Jeg ved ikke engang, om jeg skal sige tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at det er et mærkværdigt spørgsmål, der indikerer nogle ting, der er meget, meget mærkelige – som om vores politik skulle være til salg for partidonationer.
Hvis jeg skal være helt ærlig, tror jeg faktisk mere om partierne herinde end som så.
Jeg tror faktisk ikke, at det er et korrupt Folketing, vi har her.
Så jeg synes, det er et ærgerligt spørgsmål; jeg synes, det er en ærgerlig præmis, der kommer fra spørgerens side.
Ja, politik koster penge.
Det er også derfor, vi nu afsætter flere hundrede millioner kroner til en værdighedsreform.
Det er jo også det, min tale handler om.
Vi bliver nødt til at gøre det bedre for dem, der har det allersværest i vores samfund.
Det er de penge, vi skal tale om.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det hele handler om balancer.
Og jeg synes egentlig, det er en lidt mærkværdig diskussion, vi faktisk har lige nu, hvor vi taler det at arbejde meget ned.
Når jeg lytter til den offentlige debat for tiden, synes jeg, det er, som om at det at gå på arbejde er det mest forfærdelige i verden, og at vi bliver nødt til at forholde os til, hvordan man kan komme ud af det hurtigst muligt.
Langt de fleste mennesker, jeg kender, kan faktisk rigtig godt lide at gå på arbejde, så lad os også prøve at tale selve det at arbejde op.
Men jeg er enig med ordføreren i, at det hele handler om balancer.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg har stor forståelse for, at vi ikke kan få nogle konkrete svar i dag; det er også sådan mere principielt.
Kan man forestille sig, at Moderaterne lægger stemme til, at vi bruger næsten 30 mia. kr. mere på de ældre uden også at gøre noget andet, der på en eller anden måde gør noget godt for de unge generationer?
Nu har dansk politik i næsten 20-30 år handlet om at tilgodese de ældre vælgergrupper her i landet.
Hvis vi nu igen tilgodeser dem med et stort tocifret milliardbeløb, vil vi i Radikale Venstre i hvert fald synes, det var rimeligt også at kigge lidt på de unge generationer og på børnene, og det er bare i forhold til det, jeg prøver at lede efter en balance, så det ikke kun kommer til at handle om, hvor mange milliarder vi skal bruge på de ældre.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo, at pensionsdebatten er rigtig, rigtig vigtig, og det er rigtig vigtigt, at vi ved, hvad det er, velfærdsforliget har lagt af grundsten for vores økonomiske politik i Danmark.
Så det er ikke noget, man bare lige piller ved uden at tænke sig rigtig godt og grundigt om; det er vi fuldstændig enige i.
Derfor kommer jeg heller ikke til at stå her på talerstolen i dag og sige, at vi kommer til at gøre sådan her, eller at vi kommer til at gøre sådan her, for vi bliver nødt til at forholde os til, at hvis man skruer et eller andet sted i det her velfærdsforlig, så koster det nogle penge.
Hvor mange penge det koster, afhænger af, hvordan vi skruer på det.
Men vi er med på det hold, der hedder, at det ikke er sikkert, at trappen skal være så stejl i fremtiden, men vi bliver nødt til at forholde os til, at det her er fundamentet for vores økonomiske politik i Danmark, og derfor skal vi tage det dybt seriøst.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Tak for talen.
Jeg vil gerne tilbage til pensionsspørgsmålet.
Jeg hører egentlig ret tydeligt, at Moderaterne er enige med alle andre partier i Folketinget, bortset fra Socialdemokratiet, i, at vi skal have afklaret de her spørgsmål om fremtidens pension, inden vi skal stemme om velfærdsforliget næste gang.
Men hvad er egentlig Moderaternes holdning til indholdet her?
Kan man leve med, at vi bruger 29 mia. kr. om året på at lempe indekseringen uden at tage andre tiltag?
For ellers har vi jo ikke de penge, vi skal bruge til vores sociale indsatser, til vores sundhedsforebyggelse, til de unge og til de uddannelser, som Moderaterne har ansvaret for, men ikke forvalter specielt overbevisende i øjeblikket.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Nu er jeg jo ikke beskæftigelsesordfører, og det vil sige, at jeg heller ikke har siddet med i de forhandlinger.
Jeg kender slet ikke til detaljerne i det forhandlingsforløb.
Når det så er sagt, ville jeg, selv om jeg vidste det, nok heller ikke stå her på Folketingets talerstol og referere fra lukkede forhandlingsmøder.
Jeg synes, at de ting, man taler om i et forhandlingslokale, faktisk helst skal blive i forhandlingslokalet, for det gør også, at de forhandlinger, man laver næste gang, bliver skabt i et bedre rum, hvor man rent faktisk stoler på hinanden.
Det er der brug for, når man laver forhandlinger.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-03:
Det vil vi så glæde os til at snakke om.
Så kunne jeg godt tænke mig at komme med helt ind i forhandlingslokalet, da man præsenterede det her om nedskæringerne på Arbejdstilsynet.
Jeg er interesseret i at høre, hvem det i virkeligheden var, der bragte det forslag til bordet.
Var det et moderat forslag om, at man skulle skære ned på Arbejdstilsynet?
Eller var det noget, Socialdemokraterne havde opfundet?
Eller var det Venstre?
Hvem er idémageren bag at skære Arbejdstilsynet, som jo holder øje med, at danske arbejdspladser har det godt og er velfungerende, og at løn- og arbejdsforhold bliver overholdt, helt ind til benet?
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet til hr. Nick Zimmermann.
Jeg synes, at det er godt, at Dansk Folkeparti har kastet sig ind i det her.
Når jeg hører det udefra, lyder det helt skørt, og det lyder, som om der er nogle ting, der ikke fungerer hensigtsmæssigt.
Jeg kunne også forstå, at ordføreren, der stod her på talerstolen tidligere, henviste til, at ministeren vil se på det her og se, om der er noget, der ikke fungerer hensigtsmæssigt i de ordninger, der er.
Så jeg må bare sige, at det lyder helt forkert, at det skal være på den måde.
Jeg har ikke selv fået nogen henvendelser fra nogen borgere, der sidder i klemme på den her måde, men lad os da endelig snakke om, om der er noget, der ikke fungerer optimalt.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-03:
Siden weekenden har Dansk Folkeparti i samarbejde med TV 2 afsløret et systematisk snyd, hvor danskerne bliver snydt, når de prøver at søge om at få deres seniorpension.
Hele historien starter sådan set, da en privat socialrådgiver kontakter os i Dansk Folkeparti og fortæller om nogle historier, som vi nærmest ikke turde tro på, men vi valgte alligevel at lytte til hende.
I samarbejdet med TV 2 har vi så kunnet dokumentere sag på sag, hvor danskere, der er fuldstændig nedslidt til sokkeholderne og kun kan arbejde de her famøse 15 timer om ugen, alligevel bliver afvist, når de søger om at få deres seniorpension.
Og ikke alene det: De oplever den respektløshed, at når de så søger om og gør krav på deres ret, får de i stedet for at vide, at de måske skulle prøve med nogle indlæg i skoene eller noget nikotintyggegummi for at få hjælp til den der kol, der har drillet dem sådan.
Hvad har Moderaterne tænkt sig at gøre ved det her?
Nu er det jo et problem, der efterhånden har stået på i en del tid.
Jeg ved også, at der er flere borgere, der har prøvet at henvende sig direkte til regeringspartierne.
Men nærmest ikke særlig overraskende har det været uden held.
Men nu har Dansk Folkeparti ligesom taget den op, og vi håber så sandelig, at der snart kommer til at ske noget på det her område.
Så hvad har Moderaterne tænkt sig at gøre ved det?
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Det er ligesom det ordsprog, eller hvad man skal kalde det, hvor folk spørger: Slår du din kone?
Så skal folk så svare, at nej, det gør de ikke.
Nå, men hvornår har du så sidst slået din kone?
Altså, jeg synes, at det er en mærkelig måde at debattere på at skyde os i skoene, at vi er korrupte.
Og hvis ikke vi kan bevise, at vi ikke er korrupte, er vi pr. definition korrupte.
Vi følger fuldstændig de regler, der er for partistøtte, ligesom de andre herinde i Folketingssalen.
Rosa Lund (EL), 2024-10-03:
Hvis fru Monika Rubin synes, at det er et mærkeligt spørgsmål, kan Moderaterne jo bare fremlægge, hvad de får i partistøtte.
Så er alle spekulationer fejet af bordet, og så kan jeg jo bare pakke sammen og gå hjem, hvis det er sådan, at der ikke er givet noget i partistøtte fra de rigeste mennesker og virksomheder i det her land.
Men når Moderaterne ikke vil lægge det frem, er det jo svært ikke at komme til at tænke, at der må være en eller anden form for sammenhæng.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Jeg skal nok lade være med at takke ordføreren for spørgsmålet så.
Jeg beklager, hvis jeg prøver at være en lille smule høflig heroppe fra talerstolen.
Jeg har ikke sagt, at der er nogle af jer andre, der tager fejl, bare fordi jeg siger, at der er en intern proces i gang i regeringen.
Ja, jeg er enormt stolt over den grønne trepartsaftale, der er landet.
Jeg synes faktisk, det er en lille smule mærkværdigt, når jeg hører Danmarksdemokraterne i den offentlige debat om klima, om miljø, om biodiversitet være så meget imod de her tiltag, for hvordan er det, man tror, livet på landet bliver, hvis vi ikke formår at gøre noget ved de klimaforandringer, som vi bare kan se at vi buldrer ind i?
Så bliver livet på landet da om noget markant anderledes.
Vandløbene, søerne – hvordan tror ordføreren det kommer til at se ud, når der slet ikke er noget liv tilbage?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-10-03:
Jeg synes, ordføreren skulle prøve at flytte ud på landet – ud, hvor jeg bor.
Bevares, jeg medgiver gerne, at der også er ting, der skal kigges på, og det er man i fuld gang med.
Men når man tromler hen over befolkningen på den måde, man gør, og ignorerer den bekymring, der er derude, synes jeg, det er forkert.
Man svinger sig op på en hest med afgifter, der kun straffer ude i landdistrikterne.
Man sætter solceller op, som vi skal kigge på ude i landdistrikterne, mens man ikke selv kæmper ret meget for at få dem op på tagene inde i storbyerne.
Det er forkert.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Nej, altså, det var da en mærkelig måde at tage det ned på.
Det, vi skal, er at sørge for at lave en fornuftig udligning, og det er det, der ikke er sket i dag.
Der er ikke sket en fornuftig udligning.
Der er nogle parametre, som man ikke har taget højde for, og der er nogle, man lige er kommet til at lægge lidt for meget vægt på.
Dengang vi forhandlede udligning – det gjorde vi jo så meget kort, for det viste sig hurtigt, at vi ikke kunne være med i det – syntes vi nok, at det kom til at ligne lidt meget, at det var socialdemokratiske borgmestre og Venstreborgmestre, der blev favoriseret, og at resten af det var ret skidt.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Så jeg må forstå, at der skal flyttes penge fra kommuner i Danmark og til hovedstadskommunerne.
Er det det, jeg skal forstå der ligger i det, eller hvad?
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Vi forstår godt, og det tror jeg også ordføreren ved, at der er behov for udligning i Danmark.
Men vi er ikke begejstrede for den udligning, der er nu.
Det er også derfor, vi ikke er med i aftalen.
Vi forstår faktisk ikke, hvad Venstre lavede i den aftale, for at sige det ligeud.
Og derfor har vi meget, meget svært ved at se fidusen i den, som den ligger i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge lidt til udligningen.
For det er sådan, at fru Mona Juuls partifælle Michael Fenger fra Gentofte har proklameret, at han vil standse udligningen.
Og hr. Rasmus Jarlov, som også er konservativ, har sagt, at udligning er en ordning, hvor man tager så mange penge fra hovedstadsområdets kommuner, at de har færre penge og dårligere service end de kommuner, som får deres penge.
Hvad mener Det Konservative Folkeparti?
Ønsker man at standse udligningsordningen, eller bekræfter man, at der grundlæggende skal være sådan en eller anden form for udligning?