Trine Bramsen (S), 2017-03-14:
Digital dokumentation i forbindelse med kriminalitet bliver stadig mere udbredt.
Flere har overvågningskameraer, og den overvejende del af den danske befolkning går rundt med et kamera i lommen, nemlig deres telefon.
I Socialdemokratiet er vores holdning til offentliggørelse af billeder og videoer meget klar.
I et retssamfund må det være politiet og alene politiet, der beslutter, om billeder af mistænkte skal offentliggøres.
Vi må ikke gå på kompromis med noget af det mest grundlæggende i vores samfundsopbygning, nemlig at vi har overladt vores magtbeføjelser til politiet og vores sanktionsbeføjelser til domstolene.
Derfor må det aldrig blive op til borgerne selv at træffe beslutning om offentliggørelse af mistænkte, heller ikke på de sociale medier.
Det går simpelt hen ikke, at borgere gør sig selv til dommer over, hvem der skal efterlyses eller ej.
Nok er der mange tilfælde, hvor sagen ser fuldstændig klar ud set med lægmandsøjne, altså hvor nogle åbenlyst har stjålet eller gjort noget andet.
Men der er altså også mange gråzonesager, hvor det ikke er klart, hvad forseelsen handler om, og hvor det dermed bliver påstand mod påstand og helt uskyldige i værste fald risikerer at blive hængt ud på grund af misforståelser.
Men det er ikke det samme, som at vi ikke kan forbedre politiets systemer.
Det er vel egentlig det, som forslaget her lægger op til, og fra Socialdemokratiets side vil vi meget gerne være med til at sikre politiet bedre adgang til offentliggørelse af billedmateriale, og vi vil gerne have, at det bliver på en særlig side, hvor man så fra den side kan dele billederne ude på de sociale medier eller andet, og at billederne så bliver slettet, når politiet sletter dem fra den side.
Derved undgås det også, at man er hængt ud for tid og evighed, fordi det simpelt hen skal være reglen, at der kun må deles fra politiets side.
Men der er også steder i forslaget, som vi diskuterer her, hvor vi stiller os tvivlende.
Og det er bl.a. den del, der handler om, hvornår politiet skal offentliggøre billederne.
Det tror vi sådan set fortsat er klogt at overlade til politiet, og af forslaget kan det tolkes således, at politiet kun i særlige tilfælde ikke skal offentliggøre billeder.
Og hvad er så de særlige tilfælde, hvor politiet ikke skal offentliggøre billeder?
Er det, når politiet skønner, at det vil være fatalt, hvis gerningsmanden bliver stemplet som kriminel for livet?
Er det, når der er tale om et familieopgør eller en mindreårig?
Hvornår er der tale om de her enkelttilfælde, hvor offentliggørelse vil kunne fraviges?
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger, men vi vil meget gerne finde hinanden på den sidste del af forslaget, altså så vi fastholder, at politiet er dem, der afgør, om billeder skal offentliggøres eller ej.
Altså, hvis det bliver formuleret bedre, støtter vi gerne forslaget her.
Vi mener faktisk, at det er nødvendigt med en ny platform til offentliggørelse af billeder og ikke mindst en effektiv sagsgang, så vi kommer til at se, at flere billeder bliver offentliggjort, og også hurtigt, for der er også nogle ting i forhold til hurtighed i det her.
I den forbindelse kunne man eksempelvis forestille sig en særlig fast track-ordning, hvor man kan sende billederne til en central politimyndighed, der hurtigt kan vurdere, om der er tale om åbenlys kriminalitet, så billederne hurtigt kan lægges ud.
Det ville nok styrke både den oplevelse, borgerne har, og rent faktisk også kriminalitetsbekæmpelsen.