runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2020-01-28:
Jeg må ærligt sige, at jeg ikke tror, der kommer noget ud af en handlingsplan som den her, uden at det også kobles sammen med de kommende politiforhandlingerne.
Altså, det her er jo ikke bare ord; det her er også handling.
Nu var jeg selv på Nørrebro så sent som i sidste uge, og der måtte jeg i hvert fald lægge øre til – det var så den yderste venstrefløj, der mente det – at politiet var en besættelsesmagt på Nørrebro.
Sådan ser jeg ikke på det.
Jeg ser tværtimod sådan på det, at politiet skal have de fornødne ressourcer, også til at sætte ind på Nørrebro i forhold til de problemstillinger, der er – om det så er antisemitisme, eller om det er autonome, der ser politiet som en besættelsesmagt.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Jeg synes, det er svært at kommentere på, hvem der tidligere har været medlem af Radikale Venstre – så skulle jeg igennem en lang række, bl.a. også nogle af dem, der sidder og er medlemmer af forskellige andre partier herinde, så det vil jeg ikke gøre mig særlig klog på.
Men jeg glæder mig da over, hvis der er flere, der har stemt på Det Radikale Venstre.
Det er da kun positivt, at vi er gået frem og har fået dobbelt så mange mandater – det ser jeg da ikke som et problem.
Men at spørge, om det så fører til antisemitisme, synes jeg godt nok er et mærkeligt grundlag at gå ud fra og en mærkelig måde at så splid mellem befolkningsgrupper på, og det tror jeg ikke er i nogens interesse.
Det er sådan set ikke noget, der gør, at vi for alvor kommer videre med en handlingsplan, som er det, der er bydende nødvendigt.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-28:
Jo, men statsministeren skaber ikke splid ved at sige tingene, som de er – altså, det skaber ikke splid.
Det skaber splid at begå antisemitiske hadforbrydelser.
Og jeg må bare sige, at jeg intet behov har for at forsvare ekstremt højreorienterede mennesker.
Men når man ser på undersøgelser i Sverige, i Tyskland, i Frankrig og i England, kan man se, at muslimer begår fem-ti gange så mange antisemitiske hadforbrydelser, end den yderste højrefløj gør.
Og jeg har det sådan, at det ikke er for at pege fingre af nogen, men lad os da bare sige det åbent og ærligt, som det er, og fordomsfrit gå til værks.
Og der savner jeg måske, at man i Radikale Venstre lige så åbent og ærligt siger: Ja, der er et særligt problem med muslimske miljøer, for det kan vi jo se på de kolde tal.
Og det er ikke splittende at nævne det.
Det er en vigtig del af at komme frem til løsninger, at man også kan italesætte problemerne, som de er.
Inger Støjberg (V), 2020-01-28:
Godt så!
Jeg vil spørge hr. Kristian Hegaard: Er der muslimer, der har begået antisemitiske handlinger i Danmark – ja eller nej?
Rosa Lund (EL), 2020-01-28:
Tak, og tak til ordføreren for den glimrende tale.
Jeg vil gerne spørge lidt mere konkret ind til, hvad vi så gør nu.
For vi ved jo, at der bliver begået hate crimes mod jøder og andre minoriteter i Danmark.
Vi så det omkring den 9. november, og i 2018 blev der faktisk begået 26 hate crimes – registreret af politiet.
Så jeg vil egentlig bare gerne høre, hvordan vi handler konkret på det her.
I Enhedslisten har vi foreslået en specialenhed hos politiet til at tage sig af hate crimes, men det kunne være, at Socialdemokratiet også havde nogle gode bud.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Jeg forstår ikke rigtig den der sådan kunstigt opbyggede tvivl, for alle os, der sidder her, er jo en del af det samme forslag til vedtagelse.
Og der står meget tydeligt, at der er forskellige persongrupper, som jo desværre begår antisemitiske handlinger, og det tager vi alle sammen stærk afstand fra, og det gør jeg da også.
Jeg får gerne over mine læber, at der desværre er flere, der begår antisemitiske handlinger, men det er jo lige alvorligt, uanset hvem der begår dem.
Det er stærkt beklageligt, hver eneste gang det bliver begået.
Det er jo det, vi så standhaftigt i dag sender et stærkt og kraftigt signal imod.
Det synes jeg er stærkt, for det er det, der gør, at vi for alvor tager kampen op imod det, så der ikke skal begås antisemitiske handlinger i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2020-01-28:
Det er lidt det samme, og det er jo egentlig lidt ærgerligt, at vi bliver nødt til at have den her debat.
Men jeg kan heller ikke frasige mig oplevelsen af, at hr. Kristian Hegaard og Radikale Venstre simpelt hen ikke kan få over deres læber at sige, at ja, der er også muslimer, der begår hadforbrydelser, der er antisemitiske.
Og ja, det er et kæmpestort problem.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Kristian Hegaard: Anerkender hr. Kristian Hegaard, at der også er muslimer, og at det da oven i købet er et meget stort antal, hvis man ser på det i forhold til de handlinger, som vi har set her i Danmark, men også i udlandet, der er begået af muslimer?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Jeg synes meget klart, at det er fremgået af det forslag til vedtagelse, som vi alle sammen er en del af, at der desværre er forskellige afsendere af antisemitisme, og det er sådan set ganske uacceptabelt, uanset hvem der begår det.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Det kan godt være, jeg ikke hører ordentligt efter, men jeg hører De Radikale i medierne og også her i dag gentagne gange slå fast, at det er ganske forfærdeligt, hvis man beskylder indvandring for at have noget med antisemitisme at gøre.
Jeg hører også, at De Radikale i forskellige sammenhænge siger, at vi også skal bekæmpe det og det, men nu snakker vi jo om antisemitisme, så skulle vi ikke koncentrere os om det?
Når de forskere, der kigger på det her, analyserer det, taler de om, at man har undersøgt det i Sverige, Frankrig, Tyskland og Storbritannien, og her er det oftest muslimer, der står bag overfald mod jøder.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Jeg tror, der bliver forsøgt at opbygge en lillebitte konflikt mellem os her, som der slet ikke er grundlag er.
Vi er jo alle sammen en del af det samme forslag vedtagelse, og vi er alle sammen meget optaget af en aktiv afstandtagen fra antisemitisme.
Så det ærgrer mig lidt, at der sådan bliver forsøgt at opdyrke det.
Jeg synes først og fremmest, der er god grund til at rose statsministeren for det fokus, der er lagt på antisemitisme i kraft af de begivenheder, der er.
Så det er først og fremmest ros, men det ærgrer mig bare, at det her signal blev sendt, for det havde man ikke behøvet, og vi skulle måske lige undersøge det lidt i Danmark først, inden man på den måde drog resolutte konklusioner.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Jeg må indrømme, at jeg i lighed med hr. Alex Vanopslagh står fuldstændig uforstående over for behovet for ligesom at kritisere statsministeren for de udtalelser, der har været, om, at indvandringen har stor skyld i antisemitisme, men også behovet for at snakke om alt muligt andet end antisemitisme her under debatten i dag.
Nu har vi en debat om antisemitisme, så hvorfor kan vi ikke bare en gang for alle slå fast, at det vil vi ikke finde os i, og nu sætter vi en handlingsplan i gang, der afhjælper de udfordringer, vi har i det danske samfund i forhold til det?
Hr. Alex Vanopslagh har jo fuldstændig ret i, at den forskning, der er fra flere forskellige lande, siger entydigt, at det er virkelig der, problemet er, altså i forbindelse med indvandring og muslimske grupper i de pågældende lande.
Jamen jeg vil bare spørge, om Venstre så også er enig i, at vi skal have mere politi for at sætte ind over for dem, der står bag antisemitisme, for man kan jo sige, at det kan være meget, meget svært at håndtere for dem, det går ud over, hvis ikke det bliver sagt med alvorsord over for dem, der begår den her form for chikane, at det vil man ikke finde sig i.
Hvad gør man i øvrigt i forhold til de steder på Nørrebro, hvor lovens lange arm skal være så talstærkt til stede for at komme der, at det kan være meget, meget svært at arbejde?
Hører det også med til Venstres tankegang omkring den handlingsplan, som skal beskytte jøder i Danmark?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Som jeg også nævnte i min tale, er antisemitisme helt og aldeles uacceptabelt, uanset hvem der er afsender, og det skal vi selvfølgelig gå fordomsfrit til.
Men spørgeren henviste jo heller ikke til nogen danske undersøgelser eller noget i den stil.
Og der er det bare, vi siger: Jamen lad os da lade være med at pege fingre af nogen eller pege nogen ud, inden vi ligesom undersøger det grundigt selv i Danmark, og gør det godt.
Det tror jeg er det vigtige.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Ja, det vil jeg da bestemt ikke afvise.
Og så vil jeg dertil lægge – også foranlediget af noget af den snak, vi har om, hvor grænserne går – at jeg også tror, det er sundt, at vi også her fra parlamentets side er meget præcise i en diskussion om de her sådan indirekte, opildnende udsagn a la: Jeg er jo ikke antisemit, men jeg kan alligevel godt komme med nogle ting.
Og derfor er det godt, at vi har en fælles samtale om det her.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Jeg vil sige, at vi jo er fuldstændig enige, og at det er noget af det, Dansk Folkeparti har arbejdet for i mange år.
Og velkommen i klubben til Socialdemokraterne.
Det er vi glade for.
Vil hr. Jeppe Bruus være klar til det?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Det her bliver sådan lidt procesagtigt, det beklager jeg, men en del af det her er jo netop at lave en handlingsplan, som skal komme med helt konkrete bud.
Noget af det, jeg forestiller mig, er – ud over det, vi har talt om – at understøtte undervisning i skolerne omkring det historiske faktum, men også i, hvad antisemitisme er.
Der er helt klart behov for – det er også noget, der bliver talt om – at man kan kigge på, hvordan man registrerer f.eks. hadforbrydelser i forskellige kategorier.
Ahh, jeg vil ikke sige, at det var sådan en bombe, der sprang, hvis jeg nu skal bruge det udtryk – uden sammenligninger i øvrigt.
Vi ønsker sådan set et sammenhængende samfund, hvor man jo også har muligheden for at blive integreret, fordi der faktisk er en mulighed for det.
Den indvandrings- og integrationspolitik, som har slået fejl, har nogle meget negative konsekvenser, og det her er en af dem.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Som jeg lige var inde på her indledningsvis i debatten, synes vi også i Dansk Folkeparti, at det var positivt at se statsministerens interview i Politiken, hvoraf det bl.a. fremgik: »Der er en grim antisemitisme i Danmark i dag, der ikke var der tidligere.
På grund af indvandringen.«
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Jeppe Bruus kan uddybe, hvad der egentlig er bevæggrundene for, at Socialdemokraterne er nået frem til den slutning nu.
For det er jo en ny slutning i forhold til det, som man tidligere har set fra Socialdemokraternes side.
Rosa Lund (EL), 2020-01-28:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jeppe Bruus i det her med registreringer, for i dag registrerer politiet jo igennem sådan en søgesystemnøgle, tror jeg det hedder, men måske skulle vi give muligheden for, at man som offer, når man anmelder, kan være med til at definere: Har jeg været udsat for en hadforbrydelse?
For man er jo den, der som offer har været til stede i situationen og har hørt, hvilke skældsord der er blevet råbt mod en, hvis man f.eks. er blevet overfaldet.
Så måske er det der, vi skal finde en balance, altså at politiet selvfølgelig selv står for en del af registreringen, men også, at man inddrager offeret i den proces.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-28:
Tak for en, synes jeg, rigtig fin tale, som også koblede dagens debat her i salen med en aktuel debat uden for salen, nemlig om ytringsfrihed.
Men noget af det, som jo hele tiden synes at være den sådan underliggende diskussion, når vi har den her debat om antisemitisme, er, at der er nogle, som rigtig gerne vil have det til at se ud, som om det er noget, der kommer fra bestemte politiske grupper.
Jeg bemærkede bl.a., at Alternativet har fremsat et forslag, der specifikt beder om et naziberedskab, men ikke et islamismeberedskab.
Der er altså nogle, der siger, at det der med, at der er muslimsk antisemitisme, vil vi gerne neddrosle.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Tak til fru Inger Støjberg for en rigtig, rigtig god tale, og tak for opbakningen til, at vi netop sætter hårdt ind over for antisemitisme.
Jeg hæftede mig specielt ved bemærkningerne omkring civilsamfundet, altså f.eks. ude i foreningslivet, hvor man skal gøre en indsats for at forhindre, at vi ser antisemitisme.
Jeg kunne i den forbindelse godt tænke mig at spørge fru Inger Støjberg i forhold til Nørrebro, for mit indtryk er, at der visse steder på Nørrebro er en meget, meget udbredt tolerance – siger man – men den indbefatter altså ikke altid, at man kan få lov til at gå rundt på gaden med en kalot på hovedet, fordi det jo viser, at man er jøde, og så skal man kanøfles i nogle situationer.
Det har vi desværre fået en del eksempler på ind på vores skrivebord i Folketinget.
Og jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Inger Støjberg: Hvordan mener Venstre man skal sætte ind over for det?
Hvad gør vi ved det?
For det er jo en hverdagssituation, som kan være svær at håndtere for dem, det går ud over.
Inger Støjberg (V), 2020-01-28:
Ja, det er jeg enig med Morten Messerschmidt i.
Jo, det er jo selvsagt.
Men det må jo handle om først og fremmest, at ligegyldigt hvad man tror på, respekterer man, at man nu lever i et land, der er baseret og lagt på et fundament af frihedsrettigheder, herunder religionsfriheden, hvor man kan udleve sin religiøsitet, som man vil.
Man kan bare ikke pådutte andre, hvordan de skal indrette sig, man kan ikke kræve særhensyn, og man skal lade være med at chikanere hinanden.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-28:
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at det er lige slemt, hvor den kommer fra, men det er jo ikke ligegyldigt, hvor den kommer fra, for noget af det er noget, der gror op iblandt os; noget af det er noget, man kan påvirke ved udlændingepolitikken.
Derfor er det jo forskellige redskaber, der skal tages i brug, afhængigt af hvor den kommer fra.
Så anerkender ordføreren ikke, at hvis man får styr på udlændingepolitikken, vil det måske have en positiv konsekvens for den del af antisemitismen – og det er jo ikke hele antisemitismen – som er importeret, og som kommer fra de ekstreme muslimer?
Inger Støjberg (V), 2020-01-28:
Jeg ville ønske, at jeg havde sagt, at det jo er lige slemt, uanset hvor det kommer fra – ligegyldigt om det er fra den yderste venstrefløj, den yderste højrefløj eller fra muslimske kredse, fordi det må være det, det handler om i dag.
Det må handle om, at vi sætter foden ned, og at vi gør det samlet.
Det er der noget der tyder på at vi rent faktisk gør, og jeg synes, det er enormt positivt, at Folketinget med de forskelligheder, vi nu engang rummer, her for en gangs skyld siger, at her går grænsen, og at vi vil stå sammen om at passe på jøderne i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-28:
Tak for ordet.
Det er lidt i forlængelse af hr. Morten Messerschmidts spørgsmål.
Det var en tale, som jeg stort set kun kan tilslutte mig.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det er lige slemt , uanset hvor den kommer fra.
Men politisk er det jo ikke ligegyldigt, al den stund at en meget stor del af den netop kommer fra muslimske migranter, som man har taget hertil som en del af en forfejlet udlændingepolitik.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, som jeg formoder svarer, hvad jeg håber hun svarer, om ordføreren ikke er enig i, at når antallet af uintegrerbare muslimer i Danmark falder, må det også betyde, at antisemitismen begået af uintegrerbare muslimer vil falde.
Inger Støjberg (V), 2020-01-28:
Jeg er enig i, at det beredskab, hvis det bliver oprettet, jo skal omhandle alle grupper, der må have antisemitiske holdninger.
Om det kommer fra venstrefløjen, om det kommer fra højrefløjen, den yderste del af begge fløje, om det kommer fra muslimer, er lige slemt.
Vi skal ikke finde os i, at der er antisemitiske holdninger, som giver sig udtryk i f.eks. vold i Danmark.
Vi skal passe godt på vores jøder.
De har altid tilpasset sig på smukkeste vis i Danmark.
Det skal vi have respekt for, og det skal vi passe på.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-28:
Tak for det meget klare svar, som jo også kendetegner den personlighed, fru Inger Støjberg er.
Så håber jeg, at hun vil give lige så klart svar på det næste: Er hun så enig i, at en væsentlig del af beredskabet mod antisemitisme er at få nogle af de her muslimer ud af Europa?
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Det her handler jo ikke om, hvorvidt et modtagecenter uden for EU er en god idé.
Det handler om, at Socialdemokratiet er gået til valg på noget, har lovet danskerne noget, som I tydeligvis ikke kan levere på.
Alle har sagt nej, ingen tror på jer.
I det udspil, der i øvrigt er på 44 sider, fremgik der alle mulige forskellige forslag og, må man forstå, den udlændingepolitik, som den socialdemokratiske regering ønsker gennemført.
Kan vi ikke lige få opremset, når nu ministeren er så velbevandret i det udspil, som han sikkert også har været forfatter på: Hvilke dele af det udspil, altså indholdet i det udspil, har regeringen så rent faktisk fået gennemført her mere end 6 måneder efter valget?
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at det fremgik tilstrækkelig tydeligt af det socialdemokratiske udlændingeudspil om en retfærdig og realistisk udlændingepolitik, at det faktisk er ret urealistisk at få et land uden for EU til at huse et modtagecenter?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt indlede med at slå fast, at jeg slet ikke køber præmissen om, at ambitionen om at etablere et modtagecenter i et tredjeland uden for EU er urealistisk.
Derfor synes jeg heller ikke, at det skulle fremgå af noget program.
Jeg mener, der er realisme i ideen.
Det er derfor, at vi arbejder så hårdt for at realisere den.
Det er en svær opgave.
Det erkender jeg gerne.
Det har jeg gjort hundrede gange før, og vi har aldrig påstået, at det ville være nemt, men det skal jo ikke få os til at ændre kurs eller sænke ambitionerne, blot fordi det er svært, tværtimod vil jeg sige.
Vi er i gang, og vi lægger alle kræfter i at skabe et nyt asylsystem, så vi kan få erstattet det inhumane og uretfærdige system, der eksisterer i dag, med et andet system, der bygger på ordnede og humane forhold.
Vi går da ud fra, at det vil der være bred opbakning til i Folketingssalen.
Nej, tværtimod.
Hvis der er nogle, der har stemt på Socialdemokratiet, fordi de gerne vil have omlagt asylpolitikken og etableret et modtagecenter, så skal de være tilfredse, for det er faktisk noget af det, vi bruger en hel del ressourcer på.
Vi knokler løs for at få det her etableret.
I øvrigt er det 2 år siden, vi fremlagde det udlændingeudspil.
Jeg kender jo mig selv.
Jeg ved, at jeg har holdt 100 eller måske 200 interviews om det her.
Jeg har gentaget mig selv igen og igen, og jeg har altid sagt: Det er svært at realisere det her, fordi det er svært.
Hvis det havde været umuligt, havde vi ikke fremlagt det.
Vi anser det for at være realistisk.
Det er derfor, vi har sagt, at vi vil gennemføre det.
Men vi fremlægger det, fordi vi mener, det kan realiseres.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Altså, den socialdemokratiske minister er glad for, at den Venstreledede regering ikke snakkede, men rent faktisk gennemførte nogle af de initiativer, der så var i udspillet.
Jeg spørger helt konkret, for der er jo også alle mulige, der ikke er blevet gennemført: Kan ministeren ikke lige nævne, præcis hvor mange konkrete forslag der nu her efter valget – mere end 6 måneder efter – rent faktisk også er gennemført?
Det må jo være let.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg har selv deltaget i nogle af forhandlingerne og også bragt nogle af emnerne op, og jeg synes, der har været et ret godt samarbejde om f.eks. det, jeg nævnte før, da vi lavede reglerne om ægtefællesammenføring, hvor vi lavede en reform af de regler.
Der blev det en del af aftalen, at man ikke skulle kunne blive familiesammenført til nogen af de boligområder, som står på de lister over boligområder, som i forvejen har store integrationsmæssige udfordringer.
Det synes jeg selv var ret godt.
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Ministeren, der lige for et par minutter siden stod og sagde, at han var klokkeklar om, hvad han havde sagt, og at han ikke havde sagt, at det var let, aner simpelt hen ikke, hvor mange initiativer på udlændingeområdet fra det valgprogram, ministeren lagde frem før valget, ministeren rent faktisk har gennemført.
Det synes jeg er en lille smule underligt.
Hvornår mener ministeren så det er realistisk at få gennemført flere af de forslag, der ligger i udlændingeudspillet, herunder oprettelse af et modtagecenter?
Hvornår mener ministeren det er realistisk?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Når jeg siger, at jeg ikke har en optælling, er det jo bl.a., fordi det spreder sig ud over mange forskellige ministerier.
Hvis Venstre gerne vil have en optælling af det, så vil jeg opfordre til at stille et skriftligt spørgsmål.
Det kan jeg ikke lige hive op af hatten, og det kan jeg heller ikke lige læse af det spørgsmål, jeg har fået stillet i dag.
Men alt, hvad der står i det udspil, er vores politik, og det har vi også ambitioner om at realisere.
Det er ikke sikkert, at det kommer til at ske inden sommerferien.
Vi kommer til at realisere det i den rækkefølge, vi mener er rigtig.
Der er ikke noget af det, som vi i dag løber fra, overhovedet ikke.
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Sådan undgik ministeren jo at svare på spørgsmålet.
Hvornår?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg kan ikke huske, præcis hvor mange forslag der er i det udspil.
Men jeg kan huske, at vi på et tidspunkt lavede en opgørelse over det og fandt ud af, at en ret stor del af det faktisk allerede var realiseret, da vi lavede den optælling, f.eks. at man ikke kan blive ægtefællesammenført til et udsat boligområde.
Her efter folketingsvalget har min kollega undervisningsministeren også taget initiativer til at få blandet eleverne på gymnasierne på en måde, så vi ikke får de her etnisk opdelte gymnasier.
På den måde er jeg egentlig indtil videre ret godt tilfreds med, hvordan det er lykkedes at få realiseret de forslag, der ligger i det udspil.
Jamen sådan fungerer det ikke.
Vi er i dialog med lande, der grænser op til Europa, om at håndtere migrationsstrømme.
Jeg tror selv på, at hvis vi får styrket samarbejdet og opbygget tillid i forhold til nogle af de lande, så vil der kunne være en mulighed for, at vi også kan håndtere mere end bare f.eks. grænsekontrol eller at styrke deres myndigheder.
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Mener ministeren, at det på nogen måde er realistisk at finde et land, der vil huse et modtagecenter uden for EU, i denne valgperiode?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at slå én ting fast: Ja, regeringen mener, at vores ambitioner kan realiseres.
Hvis vi ikke mente det, ville vi jo ikke arbejde med den her målsætning.
Ambitionen om et modtagecenter er et vigtigt element – og det var et vigtigt element i Socialdemokratiets udlændingepolitiske udspil fra 2018, som sammen med forståelsespapiret fra 2019 udgør grundlaget for regeringens politik på området.
Det står vi fuldt og fast bag.
Vi er naturligvis bevidste om, at vi ikke kan realisere ambitionen om at flytte asylsagsbehandling til et sikkert tredjeland, uden at vi også har et tredjeland, der ønsker at indgå et ligeværdigt samarbejde.
Det giver jo sig selv.
Derfor skal vi i den her valgperiode arbejde hårdt for dels at finde en god model for en modtagecenterordning – det er et arbejde i sig selv – dels at finde relevante partnere, som vi kan samarbejde med om at realisere ambitionen.
Jeg anerkender fuldt ud, at det ikke er nogen nem opgave, tværtimod, men det afholder jo ikke regeringen fra at sætte et ambitiøst mål.
Bare fordi noget er svært, betyder det jo ikke, at vi ikke skal sætte alle kræfter ind på at forsøge at lykkes med det.
Det arbejde er i gang, og det har det faktisk været længe.
Det blev sat i gang kort tid efter folketingsvalget.
Vi har embedsmænd i både Udlændinge- og Integrationsministeriet og Udenrigsministeriet, som hver dag bruger kræfter på opgaven, også på alle de andre løsninger og tiltag, som regeringen mener kan bringe os nærmere et mere retfærdigt og humant asylsystem.
Men man går ikke fra ikke at have et modtagecenter den ene dag og så til at have et den næste dag.
Det kræver tålmodighed og hårdt arbejde, og det er dér, vi står lige nu.