runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-06:
Tak for det.
Nu var det jo altså ministerens valg, at Enhedslisten ikke skulle være med til at implementere sundhedsreformen og have indflydelse på den – ikke Enhedslistens.
Men jeg vil egentlig godt lige tage fat i det, som ministeren berører her sidst, for det her jo ikke et forslag, som mindsker kapaciteten.
Altså, der er jo masser af ting, man kan se på, bl.a. at gøre det mere tiltrækkende at fungere som praktiserende speciallæge.
Man kunne også se på knækgrænsen, i forhold til hvor mange patienter man kan behandle
igennem den offentlige sygesikring.
Men det centrale spørgsmål i forhold til det her – og det synes jeg ikke ministeren svarer på – er: Når vi har et sundhedsvæsen med en begrænset kapacitet, og det har vi jo trods alt, og der skal laves en prioritering, er det afgørende så ikke, at man har et sundhedsvæsen, hvor man sikrer, at det er dem med størst behov, som først kommer til, frem for at det er dem, som har den rigtige forsikring?
For som hr. Pelle Dragsted understregede, så er det jo, hvis ministeren kigger ud i virkeligheden, sådan, at hvis du har en privat sundhedsforsikring, så kan du med præcis den samme lidelse blive rykket måneder frem på ventelisten frem for den, der ikke har en privat sundhedsforsikring.
Nu er det jo ikke mig, der anklager speciallæger for at være griske.
Jeg har sådan set stor tiltro til, at de praktiserende speciallæger netop har den tilgang, at de gerne vil behandle de patienter med det største behov.
Det var sådan set ordføreren selv, som brugte argumentet med, at der, hvis man gjorde det her, så nok var mange praktiserende speciallæger, som bare helt ville opsige overenskomsten med det offentlige sundhedsvæsen og etablere sig alene som privatpraktiserende.
Den bekymring deler jeg ikke, så det er jo sådan set ordføreren, der tillægger de praktiserende speciallæger en form for griskhed.
Vi er jo helt enige i det med at udbygge kapaciteten, men ordføreren svarer jo ikke på spørgsmålet om, hvem det er, der skal have adgang til kapaciteten.
Skal der være en privilegeret adgang for de mennesker, det har en sundhedsforsikring?
Maria Durhuus (S), 2025-02-06:
Som jeg sagde tidligere, har vi jo lige netop lavet sundhedsreformen, så der forhåbentlig bliver færre, der overhovedet får brug for en sundhedsforsikring.
Jeg vil også sige, at noget af det, der gør, at folk har en sundhedsforsikring, måske er, at de kan komme foran i køen til fysioterapi, eller at de har adgang til en fysioterapeut inden for 24 timer, og fred være med det.
Men jeg kender dæleme også mange læger, der ikke sidder og sondrer imellem, om patienten har en sundhedsforsikring eller ej, men som vurderer en på, hvor syg man er, og hvor alvorligt det her er.
Men hvis der er enkelte speciallæger, der vælger at tage alle de patienter, de har, i deres privatpraksis, og de så går på et privathospital lørdag aften kl. 20.00, fordi man der har en kapacitet, kan jeg simpelt hen ikke se at der er noget som helst problem i.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Og der pegede de jo også på, at der på sigt kan være behov for at få lavet en analyse, også for at se, hvordan udviklingen kommer til at være fremover.
Vi kan jo se nu, at der er en stigning i antallet af sundhedsforsikringer, og det er jo ligesom et udtryk for, at der både er nogle patienter og nogle praktiserende speciallæger, som et eller andet sted stemmer med fødderne.
At forholdene kan blive så dårlige, at der opstår et behov for at få lavet en privat sundhedsforsikring for netop at kunne komme foran i køen, er jo lige præcis den udvikling, der er farlig.
For hvis ikke vi griber fat om det, både i forhold til at udvide kapaciteten, men også i forhold til at sikre, at de patienter, der bliver behandlet, er dem med størst behov, så risikerer vi jo, at den begrænsede kapacitet, der er, bliver brugt på nogle patenter, som alt andet lige ikke har lige så stort behov som de andre, der står på ventelisten.
Deler Danmarksdemokraterne ikke den bekymring for, at der kommer til at opstå både en social og en geografisk ulighed i sundhed?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-02-06:
Tak for det.
I Danmarksdemokraterne er vi for så vidt enige i intentionen om at sikre en hurtig og mere lige adgang til behandling hos praktiserende speciallæger i hele landet.
Derfor er vi også glade for, at vi i sundhedsreformen fra november fik aftalt, at der skal indføres en ret til hurtig udredning og behandling hos praktiserende speciallæger, ligesom der er afsat midler til at bringe ventetiderne ned hos netop de praktiserende speciallæger.
Jeg er ikke engang sikker på, at det forslag, som Enhedslisten er kommet med her, egentlig vil have nogen reel effekt.
Jeg vil sige, at jeg også har den bekymring, som også har været nævnt af både minister og ordførere om, at de praktiserende speciallæger, som vi jo har en overvægt af i visse områder af landet, godt kunne finde på at sige: Godt, så trækker vi os ud af det offentlige system, og så leverer vi bare til dem, der har sundhedsforsikringer.
For det, der er væsentligt for Danmarksdemokraterne, er, at vi sikrer rettigheder til alle danskere til hurtig behandling, og at vi skal bruge de ressourcer, der er i systemet, bedst muligt og mest muligt.
Det gør vi ved at sikre nogle rettigheder, altså på samme måde i forhold til at man i dag kan sige, at hvis du ikke kan komme til på det offentlige sygehus hurtigt, har du muligheden for at komme på et privathospital og få behandlingen i rette tid.
Og det er sådan set den rigtige vej at gå for os at se
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-06:
Jeg må sige, at jeg synes, det er Enhedslistens argumentation, der er skæv i den her debat.
Og det undrer mig, at hr. Peder Hvelplund f.eks. afviser risikoen ved de restriktioner og de krav, som Enhedslisten fremsætter i det her beslutningsforslag, i forhold til at der vil være en risiko for, at speciallæger måske helt vil droppe de offentlige behandlinger og kun vælge at udføre privatbehandlinger.
Og så har man da i hvert fald slet ikke opnået det, der er skrevet skulle være intentionen med beslutningsforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-06:
Det er jo altså velkendt, at når man har private forsikringsordninger, kan det både betyde risiko for overbehandling, men også, at der er patienter, som reelt har behov for behandling, og som ikke får behandling.
For igen fremfører ordføreren et synspunkt, der handler om, at det er sådan, at hvis man bliver behandlet i det private, kan man fjernes fra den offentlige venteliste, og så bliver der hurtigere adgang der.
Det er jo ikke virkeligheden.
Det personale, der arbejder på privathospitaler, giver jo en ydelse der, som dem, der har en sundhedsforsikring eller har pengepungen i orden, kan tilkøbe.
Men det betyder så, at de ikke kan give den samme ydelse til dem, der ikke har den mulighed.
Derfor er det jo en skæv diskussion at forestille sig, at hvis det er private ordninger eller forsikringsordninger, så skaber det bedre plads på ventelisterne.
Nej, det betyder bare, at der er nogle, der bliver rykket foran, og dermed er der også nogle, der bliver rykket bagud.
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-06:
Jeg synes simpelt hen, at hr. Peder Hvelplund opsætter en kunstig modsætning mellem at have et stærkt, velfungerende offentligt sundhedsvæsen og så ved siden af at have private muligheder for at tilkøbe behandlinger.
Det er ikke hinandens modsætninger; det supplerer i virkeligheden hinanden.
Og for den, der står på venteliste, er det jo kun positivt, hvis der er nogen, der ikke skal på den venteliste, så man hurtigere kan komme foran.
Jeg er simpelt hen overbevist om, at de tiltag, som Enhedslisten foreslår i dette beslutningsforslag, vil mindske kapaciteten frem for at fremme kapaciteten.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, Venstres ordførers tale bærer præg af en sådan lidt besynderlig logik om, at hvis man behandler patienter i det private, patienter med sundhedsforsikring, så er det sådan nogle ekstra ressourcer, man hiver ned fra månen eller et eller andet sted.
Virkeligheden er jo, at der er den kapacitet, der nu engang er tilgængelig, og vi er jo fuldstændig enige i, at vi skal udbygge kapaciteten.
Det her forslag kommer ikke til at begrænse kapaciteten; det er udelukkende et spøgelse, som ordføreren prøver at mane frem.
Men når nu der er den kapacitet, bør det afgørende da være, at vi behandler dem med det største behov.
For hvis man trækker en ind foran i køen, som har en sundhedsforsikring, så betyder det jo altså, at der er en anden, der bliver skubbet bagud i køen.
Og der har jeg lidt svært ved at forstå, hvordan Venstre som et liberalt parti kan acceptere, at man skal kunne købe sig til en bedre behandling, hvis det ikke er den sundhedsfaglige vurdering, som skal afgøre, i hvilken rækkefølge man kommer til behandling.
Eva Kjer Hansen (V), 2025-02-06:
Tak, formand.
Et velfungerende sundhedsvæsen er hjerteblod for Venstre.
Uanset pengepung, og uanset postnummer skal man have nem adgang til behandling og gerne så tæt på ens hjem som muligt.
Et let tilgængeligt sundhedstilbud er følge Venstre en grundsten i et frit liv.
Forslagsstillernes intention om at give bedre adgang til sundhedsvæsenet, hvor alle kan komme til, er vi jo fuldstændig enige i.
Det er vigtigt, at vi sætter nogle gode rammer for det danske sundhedstilbud, så man ikke skal gå og frygte, at man ikke kan modtage behandling, hvis man skulle gå hen og blive syg og man har behov for konsultation.
Men vi ser helt anderledes på, hvordan man skal tilgå den ambition, og der synes vi i Venstre, at Enhedslisten har en helt forkert tilgang.
Når man oven i en krævende arbejdsuge vælger at påtage sig et ekstra ansvar, skal det påskønnes, uanset om det er offentligt eller det er privat finansieret.
I stedet for at kalde det udansk, som det gøres i beslutningsforslaget, så betragter jeg det som at tage et ansvar.
Det er nemlig vigtigt, at vi har en høj kapacitet i den danske speciallægepraksis.
Uden den rette kapacitet kan vi jo netop ikke sænke ventetiderne.
Så jeg stiller mig meget kritisk over for dette forslag.
Vi skal ikke forværre de danske speciallægers mulighed for at udøve deres virke.
En sådan begrænsning ville for nogle speciallæger kunne betyde, at de helt dropper de offentlige behandlinger for kun at behandle privatbetalende, og det vil jo så ende med, at kapaciteten bliver mindre, og at ventetiderne bliver længere.
Som vi allerede har hørt, har en række partier jo taget fat på problematikken med sundhedsreformen.
Den blev indgået i efteråret, og her bliver der netop afsat midler til at opnå målet om kortere ventetider, retten til en hurtig udredning og behandling hos praktiserende speciallæger fra 2026, og med den samme intention, som forslagsstillerne har haft med dette forslag, kommer der retningslinjer for en mere ensartet adgang til praktiserende speciallæger og til en bedre udnyttelse af kapaciteten.
Så Venstre kan ikke bakke op om dette forslag, og den første – og den største – grund til det er risikoen for mindsket kapacitet og forlængede ventelister, og den anden grund er, at vi i Venstre ønsker at sikre bedre adgang til sundhedsvæsenet gennem flere muligheder og patientrettigheder i stedet for forbud og begrænsninger.
Sophie Løhde (V), 2025-02-06:
Enhedslistens forslag ser måske flot ud på papiret, men det indebærer jo, at kapaciteten bliver mindre, ikke større, stik imod det, jeg opfatter faktisk er intentionen fra Enhedslisten, nemlig at vi skal sørge for, at adgangen bliver bedre.
Det er vi så en gruppe af partier, der tager ansvar for med sundhedsreformen ved nu at investere et trecifret millionbeløb i de praktiserende speciallæger, så vi kan sikre, at aktiviteten bliver øget, og så vi kan få ventetiderne nedbragt, for de er for lange for mange steder, og samtidig sikrer, at vi nu for første gang lader patienterne få egentlige patientrettigheder på det her område – noget, som de aldrig nogen sinde har haft.
Pelle Dragsted (EL), 2025-02-06:
Enhedslisten ville gerne have været inviteret til forhandlinger om sundhedsvæsenet, som ministeren udmærket ved at vi så ikke blev.
Men det er jo ikke et enten-eller.
Det er rigtig fint, at man giver patienterne nye rettigheder.
Det er ikke generelt, at vi har et problem med lange ventelister.
Vi har et problem med lange ventelister for dem, som bliver henvist fra det offentlige.
Men hvis du kan vise en privat sundhedsforsikring, kan du komme til dagen efter eller ugen efter.
Er det det sundhedsvæsen, som ministeren gerne vil have at vi udvikler os hen imod eller allerede har i Danmark, eller har ministeren tænkt sig at gøre noget ved det?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-02-06:
Vi kan jo dele bekymringen for, at man ikke får den rette behandling, og det er jo lige præcis derfor, at vi i sundhedsreformen har særlig fokus på at sige, at vi skal have nogle patientrettigheder, også på de her områder, så man sådan set som patient kan være sikker på, at man, hvis man har et behov, også kommer til, og at man også kommer til i ordentlig tid.
Så det er jo egentlig kernen i det, altså at løse det den vej rundt.
Vi tror ikke på, at man skal opstille regler i forhold til de praktiserende speciallæger, men nærmere, at man skal sikre rettighederne til de patienter, der er, sådan at der er de samme rettigheder for alle, og så vi også har en bemanding over hele landet i forhold til at sikre, at der faktisk er adgang til praktiserende speciallæger for de patienter, der har behov, også uden at de skal have penge op af lommen.
Sophie Løhde (V), 2025-02-06:
Jeg har stor respekt for ordføreren, men jeg vil simpelt hen ikke stå her i salen i dag og have siddende på mig, at vi ikke tager det her alvorligt.
Prøv at høre her: Vi har lavet en kæmpestor aftale om sundhedsreformen, som Enhedslisten ikke er en del af, men hvor vi nu for første gang indfører rettigheder, så det også omfatter udredningen, behandlingen og dermed adgangen til de praktiserende speciallæger, og så skal vi stå og høre på, at vi ikke tager det her alvorligt.
Vi har afsat et trecifret millionbeløb til det her.
Hvor meget var det, man fik udvidet kapaciteten med at sikre bedre rettigheder for patienterne, da Enhedslisten var parlamentarisk grundlag, i forhold til at sikre bedre muligheder for udredning og behandling hos de praktiserende speciallæger?
Så kan man ikke stå her i salen – det er useriøst – og sige, at vi ikke tager det her alvorligt.
Der er problemer, bl.a. med for lange ventetider.
Jeg tillader mig også i dag at sige, at hvis der er nogen, der bryder de regler, som er aftalt i overenskomsten, så er det overenskomststridig, og så forventer jeg, at det bliver sanktioneret.
For selvfølgelig skal man sikre, at speciallægers bibeskæftigelse ikke må påvirke, hvor mange patienter der behandles, eller hvilken type behandling man modtager efter overenskomsten, og man må ikke bare uopfordret tilbyde en patient at komme hurtigere til mod betaling.
Sådan er reglerne.
Regionerne siger, at deres erfaring er, at det sker i vid udstrækning.
Nej, men jeg er optaget af, at et stærkt offentligt sundhedsvæsen skal komme alle danskerne til gavn, og dermed også nu sørger for, at vi kan få nedbragt ventetiderne og sikre, at patienterne, alle patienter, uanset indkomst og uanset hvor de bor i landet, skal have bedre adgang til at kunne komme til speciallæge.
Pelle Dragsted (EL), 2025-02-06:
Tak for det.
Ministeren snakker om, at et forslag skal tåle at møde virkeligheden.
Jeg kunne godt sige, at ministeren måske også ville have godt af at møde virkeligheden.
Ministeren får det til at lyde, som om der generelt er lange ventelister, men den virkelighed, vi står i, er jo, at hvis du har en privat sundhedsforsikring og ringer op til speciallæger mange steder i landet – jeg har selv oplevet det – så er der ingen ventelister.
Du kan komme til 2 dage efter.
Men hvis du er henvist fra det offentlige, selv om du har et langt større behov end den person, der har ringet til det andet telefonnummer, som samme praksis har, kan du komme til om 6 måneder.
Det er virkeligheden, minister.
Det er der, Danmark er i dag, hvor vi har brystet os og er stolte af, at vi har fri og lige adgang til sundhed.
Jeg synes, det er chokerende, at ministeren ikke tager det her mere alvorligt.
Det er ikke noget, danskerne har besluttet.
Det er en udvikling, der er kommet snigende bag om ryggen på os, og som i dag betyder, at vi ikke længere har fri og lige adgang til sundhed.
Det er ikke vidtgående.
Det er sund fornuft, og det er skræmmende, at der ikke er en større opmærksomhed på det her problem fra regeringens side.
Sophie Løhde (V), 2025-02-06:
Tak for det.
Vi behandler her et beslutningsforslag fremsat af Enhedslisten, som handler om de praktiserende speciallæger.
Enhedslisten foreslår, at praktiserende speciallæger, som yder offentligt finansieret behandling, skal fratages muligheden for at behandle privatbetalende borgere.
Som det er i dag, kan borgere modtage vederlagsfri behandling, altså hvis de ikke selv vil betale, hos praktiserende speciallæger, der yder behandling efter overenskomsten.
De praktiserende speciallæger har samtidig mulighed for at kunne behandle privatbetalende borgere uden om overenskomsten.
Det er samtidig vigtigt at være opmærksom på, at de praktiserende speciallæger, der yder vederlagsfri behandling til borgerne via det offentlige, altså er underlagt overenskomstens regler.
F.eks. må speciallægernes bibeskæftigelse ikke påvirke, hvor mange patienter der behandles, eller hvilken type af behandling de modtager efter overenskomsten.
Og ingen i en praksis, hverken en speciallæge eller personalet for den sags skyld, må uopfordret tilbyde en patient at komme hurtigere til mod betaling.
Vi har også rettet henvendelse til Danske Regioner, der har oplyst, at reglerne i overenskomsten i det store og hele efterleves.
Hvis der er praktiserende læger, der bryder overenskomsten, er det også min klare forventning, at så bliver man sanktioneret.
Så er det jo rigtigt, at der i dag er områder i landet og specialer, hvor det er svært overhovedet at finde en praktiserende speciallæge, og hvor der er alt for lange ventetider.
Det er selvsagt en uholdbar situation, og den bliver ikke løst af at forhindre nogen praktiserende læger i at behandle patienter, som vælger selv at betale for deres behandling.
For for os er det helt afgørende, at vi sikrer, at alle borgere, uanset hvordan man at stille økonomisk, har en mulighed for at kunne få adgang til en praktiserende speciallæge inden for en rimelig tid.
Der er vi ikke i dag, fordi vi som nævnt har for lange ventetider på en række områder.
Vi har i øvrigt også en meget ulige fordeling af de praktiserende speciallæger, hvis man kigger på landkortet.
Det er også noget af baggrunden for, at vi med aftalen om en ny, stor sundhedsreform for første gang indfører en helt ny patientrettighed, der sikrer ret til hurtig adgang til udredning og behandling hos praktiserende speciallæger.
For det er helt afgørende for os i regeringen, at patienterne bliver sikret nogle ordentlige rettigheder på det her område, ligesom når man bliver henvist til sygehuset.
Til gengæld er der jo ikke noget, der bare lige træder i kraft og er løst i morgen.
Vi skal nu have udviklet den konkrete model for rettighederne, for der er jo i dag noget skævt i, at du er omfattet af patientrettigheder, hvis du er henvist til behandling på sygehuset, men hvis den samme behandling lige så vel kunne foregå hos en praktiserende speciallæge, så har du som patient ingen rettigheder.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-06:
Tak for det, formand.
Jeg tror ikke, der hersker nogen tvivl om, at hvis vi lavede en folkeafstemning i Danmark om, om man ønsker et sundhedsvæsen, som er offentligt finansieret med lige og fri adgang, og hvor det er sundhedsfaglige kriterier, der afgør, hvilken plads man får i køen til behandling, ville der være et stort flertal, hvis alternativet var, at man skulle have et forsikringsbaseret system, hvor det er sådan, at hvilken forsikring man har, eller hvor stor ens pengepung er, afgør, hvilken plads man får i køen til behandling.
I dag er det bare sådan, at vi har et system, som ansporer præcis den modsatte udvikling.
Vi har jo set gentagne tilfælde, hvor der er borgere, som har haft behov for at komme til en praktiserende speciallæge, og som har fået at vide, at der er måneders ventetid, hvis man er henvist gennem den offentlige sygesikring, mens det er sådan, at hvis man har en privat sundhedsforsikring, kan man faktisk komme til i løbet af få dage.
Derfor er problemstillingen jo, at vi har indrettet en struktur, som ansporer til en udvikling, som der faktisk ikke er et ønske om i befolkningen.
Men fordi vi har lavet den struktur, driver vi faktisk en udvikling hen imod et mere forsikringsbaseret sundhedsvæsen.
Det er en udvikling, der er til ulempe, især for patienterne, men faktisk er der også rigtig mange læger, som er bekymret for, at med den begrænsede kapacitet, der er i sundhedsvæsenet, kommer man ikke til at bruge den behandling, de tilbyder, på de patienter, som har størst behov, men på de patienter, som er privilegerede, ved at de har fået en adgang gennem deres sundhedsforsikringer, eller ved at de kan agere som selvbetalere.
Det, der er formålet med det her B-forslag, er at gøre op med den struktur og sige, at hvis man er praktiserende speciallæge og tager imod patienter gennem det offentlige sundhedsvæsen, gennem det ydernummer, man har, er man også forpligtet til at tage de patienter, frem for at man hiver andre patienter ind foran i køen.
Det er helt afgørende, at vi politisk begynder at adressere den ulighed i sundhed, vi er ved at skabe til ulempe for både patienter og sundhedsfagligt personale.
Derfor ser jeg frem til behandlingen af B-forslaget i dag, og jeg betragter det som et første skridt i opgøret med et sundhedsvæsen delt op i et A- og et B-hold.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-06:
Selv tak.
Det, der er vigtigt her, er den ordentlighed, vi skal udvise over for de berørte borgere og kommuner og samfundet i almindelighed, når vi tager beslutninger.
Og vi mener ganske enkelt, at når det jo nærmer sig 6 årtier, hvor man har reserveret et område, hvor folk skal leve i uvished, vil det under alle omstændigheder begrænse udviklingen og andre tiltag derude.
Det synes vi ikke er o.k.
Vi er godt klar over, at der kan blive en situation engang ude i fremtiden, og der ikke rigtig nogen, der kan sætte tal på hvornår.
Jeg forestiller mig ikke, at det kommer til at ske før om i hvert fald 10 år, at man laver en ny plan og kigger på udviklingen, og hvad der er sket.
En tanke kunne jo være, at vi har små selvkørende biler, der kører folk rundt og aflaster trafikken.
Jeg ved det ikke.
Fakta er bare, at det her ikke er ordentligt over for borgerne og området, og det er lidt, ligesom når vi kigger på solceller osv.
Man skal behandle borgerne så godt som overhovedet muligt.
Peter Kofod (DF), 2025-02-06:
Tak for det, formand.
Det er jo en offentligt kendt sag, at nogle partier ønsker, at der kun er – kun er – det offentlige spor, og at der ikke er plads til et meget lille privat spor, for der er jo her tale om et meget beskedent privat spor, altså at man ønsker at ødelægge det.
Det går vi ikke ind for i Dansk Folkeparti.
Vi synes godt, at der kan være mulighed for, at man kan få behandling af både private og offentlige hænder.
Sagen er, at hvis vi gennemfører Enhedslistens beslutningsforslag, frygter vi, at der kommer til at ske det stik modsatte.
Vi frygter, at vi kommer til at trække hænder ud, at vi kommer til at trække ressourcer ud, og at vi i sidste ende vil stå i en situation, hvor dem, der har brug for hjælp fra praktiserende speciallæger, kommer til at vente længere.
Selvfølgelig er der problemer, også på det her område.
Selvfølgelig er der ulighed i sundhed, der skal bekæmpes.
For os at se
handler ulighed i meget høj grad om geografi.
Vi har brug for flere læger, vi har brug for flere speciallæger, og vi har brug for øget aktivitet.
Det er jo det, den eksisterende ordning kan, og det er det, vi frygter at den her ordning, hvis man vedtager Enhedslistens beslutningsforslag, kommer til at ødelægge – og at vi derfor vil stå i den modsatte situation af det, Enhedslisten jo stræber efter, nemlig at man skal kunne komme hurtigere til.
Så tak, men nej tak herfra.
Tak for ordet.