runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg synes jo, det her er interessant, for det er rigtigt, som ordføreren siger i sin tale, at Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet – og SF og Enhedslisten, vil jeg også godt sige – jo var med til at skabe et flertal, der gjorde det umuligt for regeringen at få nedsat beløbsgrænsen fra 418.000 kr. til 330.000 kr., som var regeringens forslag.
Det svarer nogenlunde til at gå fra 185 kr. til 145 kr. i timen, og dermed bliver det også en diskussion om, hvad det egentlig er for nogle job, der skal besættes med udenlandsk arbejdskraft i Danmark.
Vi er af den opfattelse, at erhvervsordningerne er rigtig gode, at det er en styrkelse af dansk økonomi, og at det er godt for vores samfund, i det omfang at der er tale om højtlønnede job.
Det er jo ikke meningen, at de skal rede senge på hoteller.
Det mener vi sådan set er jobmuligheder der bør være for nogle af de flygtninge, der ankommer hertil, hvoraf mange måske har svært ved at få sig en uddannelse og har brug for et fast, ufaglært arbejde.
Vil det ikke være bedre, at vi fokuserer på de mennesker, der allerede er i landet, i stedet for at vi åbner døren for folk uden for Europa?
Og er det i virkeligheden ikke Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, der har fat i den lange ende her, i modsætning til regeringen, der sammen med Alternativet, Radikale og Liberal Alliance forsøger at lempe udlændingeloven på et område, hvor det ikke ville være godt?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Det sidste kan jeg afkræfte.
Jeg er glad for, at hr. Mattias Tesfaye nævner, at man også kunne få flygtninge i arbejde, for jeg synes jo, at meget af debatten i dag har handlet om, hvordan man skal få flygtningene væk, selv hvis de er i arbejde.
Men hvis det er på ordnede vilkår, hvis det er på overenskomst, synes jeg godt, man kan få lov at rekruttere internationalt.
Baggrunden for det er jo altså desværre, at der er mange danskere, der ikke har lyst til eller mod på at tage de job, og hvis der så er en fra Ukraine, der vil løfte det, så mener jeg, det er bedre, end at hotellet lader være med at have det job, eller at virksomheden lader være med at være i Danmark.
Det mener jeg er bedst for Danmark samlet set.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Tak for det.
Jamen jeg vil da godt rose hr. Andreas Steenberg for at være lidt konkret i forhold til de initiativer, som man gerne vil gennemføre på udlændingeområdet.
Det er jo sådan set det, debatten her handler om.
I forhold til det om udenlandsk arbejdskraft, som var det, ordføreren talte en del om, kunne jeg godt tænke mig at høre, om der et eller andet sted er en grænse for Det Radikale Venstre.
Der kommer jo rigtig mange mennesker til Danmark for at arbejde, og hvis det stod til Dansk Folkeparti, kunne vi sådan set godt reducere det antal.
Virksomhederne skulle nok klare sig alligevel; det er vores opfattelse.
Men er der en grænse?
Hvad nu hvis Dansk Industri kommer og siger, at danske virksomheder har ordrer nok til at ansætte 50.000 eller 100.000 udlændinge, vil det så være fint nok med Det Radikale Venstre?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Jeg er ikke interesseret i, og vi er ikke interesserede i, at der kommer 100.000 og arbejder til 5 kr. i timen eller 15 kr. i timen, eller hvad eksemplet nu var.
Men hvis der er udlændinge, der gerne vil bidrage til det danske samfund ved at arbejde her, så synes vi, det vil være godt, for det vil være med til, at der er penge til f.eks. at opfylde en af Dansk Folkepartis mærkesager om bedre ældrepleje og flere penge til sygehusene.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Jo, der er belæg for, at lavere ydelser har betydning for beskæftigelsen.
Jeg tror også, at der er belæg for at sige, at ydelsesniveauet har betydning for, hvor attraktivt det er at komme til Danmark, og jo lavere ydelser, der er, jo færre vil komme til Danmark.
Så jeg må også bare gentage, at nedbringer man ydelserne, reducerer man også de 36 mia. kr., som ikkevestlig indvandring koster.
Det er i hvert fald også det, vi ser i den virkelige verden, nemlig at der har været en stor effekt.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Så reelt vil det være sådan, at hvis Dansk Industri kommer med et eller andet tal – der er så ikke nogen grænse for det, forstår jeg – og siger, at de har x antal job, som skal besættes af udlændinge, og at det vil være på mindstelønnen i overenskomsterne,
vil Det Radikale Venstres indstilling være, at så kan Dansk Industri sådan set bare pege, og så skal Folketinget reelt lukke op for det.
Det er jo en ret vidtrækkende udlændingepolitik at have.
Så man deponerer sådan set reelt beslutningskompetencen hos Dansk Industri og deres medlemsvirksomheder.
De har sådan set fornuftige medlemsvirksomheder, men det er jo ikke ensbetydende med, at de skal styre Danmarks udlændingepolitik.
Men det skal de så – på den ene betingelse, at det er til minimumslønnen i overenskomsterne.
Er det korrekt forstået?
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Nu var det helt bevidst, at jeg brugte ordet islamistiske grupper og ikke Islamisk Stat.
Der er mange steder, der ikke er sikre.
Der er mange steder, hvor Assad har kontrol, eller hvor islamistiske grupper har kontrol.
Det eneste område, hvor der er noget, man kan sige er et fredeligt område under nogenlunde ordnede vilkår, er selvstyreområdet i Nordsyrien, som heldigvis i dag er drevet af kurderne.
Deres hær hedder SDF og involverer også forskellige arabiske grupper.
Det er jo dem, man skulle tage at lave en aftale med om, at folk, der sidder i Danmark, kunne komme hjem.
Det gør man ikke, og det synes jeg er virkelig ærgerligt.
Og det er det, som den vedtagelsestekst, vi har lavet, pålægger regeringen at gøre.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Tak for det.
Flygtningesituationen i 2015 var ude af kontrol.
Vi modtog rekordmange flygtninge, langt flere, end vi kunne håndtere.
De blå partier har sammen lavet en lang række opstramninger, og i dag har vi det laveste antal asylansøgere i 10 år.
Det er vi i LA stolte af.
Det går faktisk også bedre med at integrere dem.
Vi ser en stigende beskæftigelsesfrekvens for nyankomne, hvilket er et vigtigt og positivt resultat, men det må også siges, at de forbedringer, der er sket i forhold til beskæftigelse, sker på baggrund af et jammerligt udgangspunkt.
Beskæftigelsesfrekvensen blandt nytilkomne flygtninge er stadig meget lav, især hvis man tager støttet beskæftigelse ud af ligningen.
Og integrationsopgaven kan synes uoverstigelig, når vi ser, at tredje generation ikke klarer sig markant bedre end første generation til folkeskolens afgangsprøve.
Når beskæftigelse er så vigtig, er det, fordi vi ønsker, at borgere i Danmark som udgangspunkt forsørger sig selv.
Men det er også, fordi vi ved, at der er et meget stort sammenfald mellem de grupper, som klarer sig dårligt på arbejdsmarkedet i Danmark, og de grupper, som klarer sig dårligt på alle mulige andre områder.
For mig at se er fundamentet for den relative succes, vi har haft på udlændinge- og integrationsområdet, at vi har gjort noget ved ydelserne, at man som udlænding ikke kan modtage en kontanthjælp, som er meget høj i en international sammenligning.
Det har selvfølgelig betydning for antallet, der har lyst til at komme til Danmark, og blandt dem, der kommer, har det stor betydning for, hvor mange der kommer i beskæftigelse.
Derfor mener jeg, at integrationsydelsen har en enorm betydning, og at en af de mest skadelige beslutninger, der er truffet i nyere tid, var, da den røde regering fjernede starthjælpen.
Det klinger derfor også voldsomt hult, når Socialdemokratiet i denne valgperiode har fundet alle stramningsgloserne frem, men når det kommer til den stramme udlændingepolitiks fundament, nemlig at Danmark ikke skal være et ydelsesland for alverdens udlændinge, så snakker man med uld i munden.
Når man ikke tør tage politisk stilling, fordi det kræver et opgør med ens egen dybt forfejlede politik, er en kommission selvfølgelig en bekvem løsning.
Men skuespillet om, at man vil stå vagt om den stramme udlændingepolitik, bør være let at gennemskue.
Liberal Alliance ønsker ikke, at Danmark skal være et forsørgerland.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Socialdemokratiet synes heller ikke, at Danmark skal være et forsørgerland.
Socialdemokratiet mener, at flest muligt hurtigst muligt skal i ustøttet beskæftigelse.
Og vi anerkender også, at niveauet for ydelserne selvfølgelig har betydning for, hvor mange der så lykkes med at komme i beskæftigelse.
Vi siger så bare, at der også er et andet hensyn, et rimelighedshensyn, altså hvor få penge man kan betale, særlig til de familier, hvor der også er børn, som jo alt andet lige ikke har ansvaret for, hvorvidt deres forældre er i beskæftigelse eller ej.
Og her leder jeg så lidt efter, hvor Liberal Alliance egentlig finder balancen henne.
Er det Liberal Alliances politik, at folk, der lige er kommet hertil og har fået opholdstilladelse, skal have en ydelse på nul kroner – altså ingen ydelse?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Jamen vi holder os jo inden for grundloven, og som jeg kan forstå vurderingen lige nu, vil det ikke være inden for rammerne af grundloven eller konventionerne at give folk nul kroner.
Men vi vil gå så langt, som man overhovedet kan.
For selv om vi anerkender, at der er forskellige hensyn, må man også prioritere og sige, at der er nogle hensyn, der er vigtigere end andre.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg mener også, at der skal være stærke incitamenter.
Det mener jeg faktisk også at der er nu.
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, fordi det er interessant at finde ud af, hvor de politiske partier egentlig står.
Nu er jeg ikke professor i forfatningsret, så jeg kender ikke grundloven, men hvis det nu var muligt inden for grundlovens rammer at sænke integrationsydelsen yderligere med 2.000 kr. for enlige forsørgere, så vi altså ikke lå på de 12.000 kr. som nu, eller de 10.000 kr., som I har aftalt i finansloven, men på 8.000 kr. – for en enlig mor med børn, til husleje og flyverdragter og madpakker og det hele, 8.000 kr. før skat – altså, hvis det var inden for rammerne af grundloven, ville Liberal Alliance så støtte det?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Det tror jeg, uden at det er noget, vi har taget stilling til, at vi ville være positive over for.
Vi er af den opfattelse – det er jeg i hvert fald selv – at når man kommer hertil, skal man forsørge sig selv, og man kan ikke have nogen ret til at leve af offentlig forsørgelse og dermed andres penge.
I lyset af, at ikkevestlig indvandring allerede i dag koster 36 mia. kr., næsten svarende til, hvad kommunerne bruger på folkeskolen, så er vi villige til at få den omkostning ned alle de steder, hvor det overhovedet kan lade sig gøre.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Jeg vil gerne bede hr. Joachim B. Olsen om at bekræfte, at regeringens egne ministerier er kommet frem til, at integrationsydelsen har fået 500 i job – 500.
Kan ordføreren bekræfte, at det er det, der er det faktuelle tal for effekten af den ydelse?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Jeg kan bekræfte, at der blev lavet en vurdering – en, hvad skal man sige, stilistisk vurdering – hvor man ser på elasticitet og andre ting ved at sænke ydelser, og den kom frem til, at det nok skal passe, at det var 500.
Det var 700 på kontanthjælp.
Beskæftigelsesministeriet har jo så senere anerkendt, at de havde lavet nogle regnefejl, altså meget fundamentale regnefejl, bl.a. regnet nogle kontanthjælpsforløb med, før ydelserne blev indført, og derfor er de også i gang med en revurdering.
Jeg tør nok godt sige, at man vil finde, at beskæftigelseseffekten er langt højere end det tal, som hr. Andreas Steenberg nævner nu.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Jeg synes bare, at det er interessant, at hele første del af ordførerens tale handler om, hvor meget effekt den ydelse har haft, og indtil videre i hvert fald er tallet altså 500.
Jeg har jo tidligere i debatten taget ph.d.-afhandlingen af Hans Lassen frem, der gennemgår al statistik, vi har på integrationsområdet de sidste årtier, og den ph.d.-afhandling konkluderer jo, at det er sprogkundskaber og en dansk uddannelse, som er afgørende for, om man kommer i beskæftigelse, og altså ikke noget med ydelser.
Så på alle leder og kanter er hyldesten til integrationsydelsen altså overhovedet ikke dokumenteret, hverken i regeringens egne ministerier eller i forskningen.
Vil ordføreren ikke forholde sig til, at der sådan set ikke er noget belæg for den påstand?
Nej, det skal selvfølgelig være Folketinget, der laver lovene, og ikke Dansk Industri.
Det siger sig selv.
Men allerede i dag er det jo sådan, at der sådan set kan komme 1 million indvandrere og arbejde i Danmark, hvis de opfylder det minimumsbeløb, som Dansk Folkeparti har sat.
Vi vil så sætte minimumsbeløbet lidt lavere.
Man kan ikke bare få lov at indvandre og så begynde at søge.
Man skal have fået jobbet, mens man er i Ukraine, eller hvor det kan være.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Foranlediget af den sidste udveksling af ord her må man jo sige, det sejler i blå blok.
Altså, de er fuldstændig uenige om et centralt spørgsmål som grænsekontrollen.
Hvor skal det ikke ende?
Til det der med, at vi har snakket om alt i øst og vest, vil jeg sige, at jeg sådan set bare tager udgangspunkt i, hvad regeringen siger er dens hovedprioritet.
Altså, regeringens hovedprioritet er, at vi skal hjælpe i nærområderne og ikke i Danmark, og at dem, der er kommet hertil, skal have hjælp til at komme hjem.
Derfor skal der være hjemsendelsesydelse.
Det tager jeg udgangspunkt i – altså det, der er regeringens hovedprioritet.
Så spurgte jeg ministeren, hvad man så har gjort for at tage imod det tilbud, der ligger fra Nordsyriens selvstyre, om, at de godt vil tage folk tilbage.
Og ministeren kan ikke svare.
Og grunden til, at ministeren ikke kan svare, er, at ministeren ikke har gjort en pind.
For regeringen har ikke gjort en pind.
Det sejler i blå blok.
Det er jo virkeligheden.
Men nu har ministeren jo haft mulighed for at snakke med sine embedsmænd og har fået at vide, at det er, tror jeg, 20.000 flygtninge, der er kommet fra Syrien de sidste 5 år.
Mange af dem er kurdere, og mange af dem er kommet fra Rojava eller i hvert fald Nordsyrien.
Og derfor er der jo alle muligheder for, at ministeren nu kan sige: Ja, jeg synes, det er et godt forslag, Enhedslisten stiller, støttet af SF, om, at vi tager kontakt til selvstyremyndighederne i Nordsyrien for at finde ud af, hvordan vi kan hjælpe dem med at tage borgere tilbage til deres land.
Det kan ministeren jo gøre; så har vi fået noget konstruktivt ud af det.
Men ellers er det jo ministerens skyld, hvis der ikke kommer noget konstruktivt ud af det.
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Arh, det tror jeg måske nok er sådan lige, hvad man må kalde for en journalistisk stramning.
Der er jo ingen tvivl om, at vi har et langt større fokus på hjemsendelser, end der har været tidligere.
Men der er også ganske enkelt behov for at få strammet op omkring det her spørgsmål, fordi der er kommet rigtig mange hertil, fordi der er blevet ført en meget lempelig udlændingepolitik i en periode, og fordi der gik hul på Europa.
Og mange af de mennesker skal jo vende hjem igen.
Det er jo bl.a. derfor, at vi nu giver muligheden for, at man kan få penge med hjem – også til Syrien.
Mig bekendt er vi jo rent faktisk det første land i verden, der giver den mulighed, så alle grupper på den måde kan få penge med sig hjem til at starte en ny tilværelse for.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Altså, det er jo tydeligt for enhver her, at ministeren padler udenom, ikke?
For det er jo ikke så tit, at den politiske ledelse af et område ude i verden, der har ofret tusinder af unge i kampen mod Islamisk Stat, siger: Vi vil godt have vores medborgere hjem til vores land; hjælp os med at de kan komme hjem; hjælp os med infrastruktur og ting og sager, så de kan få noget at bo i til erstatning for alt det, der er blevet bombet i stykker af Islamisk Stat og ved tyrkiske angreb.
Det er jo ikke hver dag, det sker.
Og så er det jo interessant, når det så sker, hvorfor man så ikke reagerer fra regeringens side.
Og jeg kan ikke finde nogen anden forklaring, end at det er, fordi man er bange for islamisten Erdogan.
Jeg kan ikke finde en anden forklaring.
Og ministeren giver mig ikke anledning til at tro på noget andet.
Men okay, ministeren må jo overveje det, og så håber jeg, vi får et svar på et senere tidspunkt.
For ellers synes jeg, at meget af det, ministeren siger, lyder noget hult, når man ikke vil tage imod det tilbud, som ligger.
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Nu ved jeg sådan pr. erfaring, at man altid skal vare sig lidt imod at tage imod tilbud fra Enhedslisten.
Det er bare sådan et råd.
På en eller anden måde har Enhedslisten altid været sådan lidt ligesom et fyrtårn for mig.
Jeg ved, man skal holde afstand, ellers kan man sejle på grund.
Men vi er som sagt mig bekendt det første land i verden, der yder repatrieringsstøtte til alle grupper af flygtninge og dermed jo også syriske flygtninge, der skal vende hjem.
Men det er jo dejligt at vide, at Enhedslisten bakker op om det.
Det havde jeg ikke troet, men det er nogle gange sådan, at sådan nogle folketingsdebatter kan åbne op for en enighed, man ikke havde set.
Så mange tak for det.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Jeg vil tillade mig at spørge om det samme, som jeg spurgte om, da ministeren var på talerstolen første gang, for jeg fik ikke rigtig noget svar.
Det er jo fantastisk, og det giver en masse vækst og nogle ekstra penge, som man kan bruge i finansloven på folkepension og sygehuse.
Og så synes jeg, det er lidt beskæmmende, at landets integrationsminister ikke nævner det, når vi nu har sådan en helt åben debat.
Så jeg vil gentage mit spørgsmål: Hvorfor laver regeringen så en aftale med Dansk Folkeparti om at sende selv folk, der er i arbejde, og som bidrager, hjem?
Og det er jo så faktisk i en situation, hvor regeringen samtidig i stor uenighed med Dansk Folkeparti forsøger at lempe mulighederne for, at virksomhederne kan få udlændinge hertil.
Hvorfor så ikke sige, at dem, der er her, og som er i arbejde, kan blive, når nu regeringen ikke kan få Dansk Folkeparti med på at lempe reglerne for at rekruttere udenlandsk arbejdskraft?
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Så vidt jeg husker, svarede jeg egentlig hr. Andreas Steenberg ret klart på det, men jeg tror bare ikke, hr. Andreas Steenberg var enig i svaret.
Det er jo fair nok, men så er det måske det, man skal sige, i stedet for at sige, at der ikke blev svaret på spørgsmålet.
Men jeg vil gerne svare på spørgsmålet en gang mere.
Hr. Andreas Steenberg siger, at han synes, det er forkert, at jeg ikke i min tale nævnte de 40.000, der var kommet i arbejde, at det var fuldstændig beskæmmende.
Jeg tror, hr. Søren Søndergaard synes, det er fuldstændig beskæmmende, at jeg ikke var inde på de taktiske forskydninger i krigen i Syrien, i og med at det jo er det, hr. Søren Søndergaard valgte at sætte fokus på.
Og sådan kan det jo være så forskelligt.
Men jeg har sådan set sat fokus på, at netop flere forsørger sig selv, og at det er rigtig godt.
Men det er bare ikke det, der gør, at man skal have lov til at blive i Danmark, for det må dog være en forudsætning, at lige så længe man er her, bidrager man også.
Og det er jo det, som vi er gået fuldstændig fejl af i rigtig, rigtig mange år, fordi vi ikke har turdet stille krav til folk.
Vi har sagt: Velkommen til; I skal da ikke lave noget, mens I er her, men I skal da have lov til at blive her.
Det nytter ganske enkelt ikke noget, vil jeg sige til hr. Andreas Steenberg, og det er jo derfor, det er godt, at der er kommet lidt hånd i hanke med tingene, siden den borgerlige regering kom til.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Jeg synes, det er en rigtig god idé at stille krav om, at man skal forsørge sig selv – det var sådan set også SR-regeringens politik.
Men jeg må fastholde, at det jo altså ikke giver mening, at regeringen med den ene hånd vil udvise f.eks. en syrer, der er i arbejde, og så med den anden hånd forsøger at få lavet nogle regler, der så gør, at virksomheden kan hente den syrer ind igen.
Det giver ingen mening, det er jo totalt dobbelt.
Altså, det hænger jo ikke sammen, at man står og siger, at man gerne vil have arbejdskraft til landet fra udlandet og så udviser den arbejdskraft, der allerede er her.
Og det er jo ikke bare en uenighed; det viser også, at regeringen er uenig med sig selv.
Jeg troede kun, det var os Radikale, der på den måde kunne have flere holdninger, men I er jo uenige med jer selv.
Kan ministeren ikke se det?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg kan ikke sige, hvem der skal sidde der, men jeg kan fortælle dig , hvad skitsen er til et kommissorium for sådan en kommission.
Det vil være, at det fortsat skal være attraktivt at gå fra ydelse til arbejde, også mere attraktivt end kontanthjælpen.
Så skal det være noget, der ikke gør det væsentlig mere attraktivt at søge mod Danmark.
Og så skal det være noget, som tager hensyn til, at der er forskel på, om man lever i en familie med børn eller uden børn.
Det er ligesom rammen omkring ydelseskommissionen, og det fremgår også af vores udlændingeudspil.
Vi har så sagt, at efter 12 måneder vil vi bede om, at sådan en kommission kommer med et bud.
Det vil jo så være noget, en socialdemokratisk regering – håber vi på – kan tage udgangspunkt i.
Det vil ikke binde en socialdemokratisk regering, men det er klart, at det jo vil være noget, vi vil kunne tage udgangspunkt i og så indkalde til forhandlinger om.
Vi håber, at der kan opnås et bredt politisk flertal bag et samlet ydelsesregime.
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Jeg anerkender, at en del af det at have grænsekontrol selvfølgelig også er at have et meget godt billede af, hvem det er, der kommer ind og ud af et land, men når det er sagt, så mener jeg ganske enkelt ikke, at der er grundlag for at indføre grænsekontrol til Sverige nu.
Men jeg kan jo sige til hr. Martin Henriksen, hvad jeg også tidligere har sagt, for det ikke skal være nogen hemmelighed, at hr. Martin Henriksen både ofte har spurgt om det her og også har presset på for grænsekontrol til Sverige, og det er jo fair nok, at vi holder nøje øje med situationen.
Og skulle det på et tidspunkt blive nødvendigt med grænsekontrol til Sverige, så vil man se det, ellers vil man ikke opleve, at der kommer grænsekontrol til Sverige.
Og det står ikke lige for.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-13:
Udlændingepolitik skal være politik som på alle andre områder, siger hr. Holger K. Nielsen.
Det ved jeg ikke om det ikke er, men i hvert fald er det sådan, at på alle andre områder diskuterer man åbent, hvad ting koster.
Hvis man skal tage initiativer på handicapområdet, sætter man sig ned og finder ud, om man har penge til dit og penge til dat.
Hvis der er områder, hvor man synes at udgifterne er meget, meget store, og man gerne vil nedbringe dem, så prøver man at gøre det.
Det er jo sådan, man gør på alle andre områder.
Så i virkeligheden er der jo tale om en normalisering her, hvor man i årtier – også i mange af de år, hvor hr. Holger K. Nielsen har siddet i Folketinget – ikke engang ville måle på, hvad tingene kostede.
Når det blev foreslået, at man begyndte at måle på, hvad ikkevestlig indvandring koster, så blev man kritiseret for det.
Det måler man nu, og det er jo en normalisering, og når man så konstaterer, at udgifterne til ikkevestlig indvandring er ekstremt høje, så siger man så fra politisk hold, at det synes vi er for mange penge at bruge, og derfor vil vi gerne nedbringe udgifterne, så vi kan bruge pengene på nogle andre ting.