runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-14:
Nu drejer spørgsmålet sig ikke længere om frugt og grønt, men om kornprodukter.
Jeg synes, det er lidt tankevækkende, at der for nylig blev lavet en opgørelse af Økologisk Landsforening, som viser, at hvis man havde en kost, hvor man slet ikke spiste økologisk, og man så gik over til, at man købte æbler, pærer, tomater, kornprodukter og vindruer i en økologisk kvalitet, så kunne man reducere sit pesticidindtag fra kosten med 50 pct.
Jeg synes, det var en god kampagne, de lavede, som kan være med til at sætte fokus på, at der sådan set er et kemikaliemiks i den kost, vi indtager, og at der kan være et forskelligartet kemikaliemiks, afhængigt af hvad man spiser.
Hvis man spiser konventionelt dyrkede appelsiner, er der næsten giftgaranti, viser rapporten her.
Hvis man køber traditionelt dyrkede citroner, er der giftgaranti ifølge den undersøgelse, som Fødevarestyrelsen her har lavet.
Jeg synes, det er tankevækkende.
Hvis man hører til de mennesker, der drikker rødvin hver dag, så skal man vide, at hvis det er traditionelt produceret rødvin, så er det 60 pct. af flaskerne, der er pesticidrester i.
Jeg synes, det er tankevækkende, og jeg synes, at den her årlige rapport er god at have.
Nu tilbage til kornprodukterne.
Jeg synes, at den stigning, man kan læse ud af tallene her, er bekymrende.
Man kan se, at havregryn fra Danmark er uden pesticidrester.
Jeg troede egentlig, at dem, der dyrkede maltbyg, sidste år havde lavet en aftale om, at man ikke nedvisnede kornet.
Men nu kan man se her, at der er glyfosat i fire ud af fire prøver, som er taget af dansk maltbyg, og hvis man ser på hvedeprodukterne, er det altså ifølge undersøgelserne 44 pct. af dansk hvede, der nu er pesticidrester i.
Jeg synes, at det er dybt betænkeligt, at vi ser den her stigning i pesticidrester i dansk korn, og jeg vil godt høre ministeren, om ikke de her tal, der viser en stigning fra 14 til 27 pct., giver anledning til, at man skal tage en dialog med fødevaresektoren og landbruget om, hvordan det her kan nedbringes.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Det gør vi jo sådan set også, hvilket jeg gjorde rede for før, og jeg skal så selvfølgelig også begræde, at Enhedslisten ikke er med i pesticidaftalen.
Det er jo ikke mit, men Enhedslistens valg.
Hr. Søren Egge Rasmussen spørger specifikt til det med hvedekerner, og jeg læner mig lige op ad mine papirer her, for det er relativt specifikt.
Der findes pesticidrester deri, og det skyldes, at man fra 2016 til 2017 har set flere prøver med indhold af stofferne boscalid, glyfosat og chlormequat, og i 2017 blev der yderligere fundet stofferne MCPA og mepiquat, som ikke blev fundet i 2016.
Hvorfor der er prøver med de her fund, er der ikke umiddelbart noget svar på, så det skal vi have en yderligere analyse af.
Til gengæld er jeg altså også nødt til at bemærke, at Fødevarestyrelsens resultater viser, at når der findes de her prøver, som viser, at der er pesticidrester i, så ligger det under den tilladte grænseværdi.
Den del synes jeg sådan set er glædelig og positiv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-14:
Med de indledende ord i den her rapport forholder man sig også til den viden, man har, og den, man måske ikke har, idet der står: »Fødevarestyrelsen og DTU Fødevareinstituttet vurderer fortsat ud fra den nuværende viden, at de pesticidrester, der forekommer i fødevarer på det danske marked, generelt set ikke giver anledning til sundhedsmæssige bekymringer.
Indholdet af pesticidrester påvirker derfor ikke kostrådet om at indtage frugt og grønt.
« Det er så udelukkende for frugt og grønt, men jeg savner virkelig, at man tager det mere seriøst, at vi nu ser stigningen i pesticidrester i danske kornprodukter.
Kan ministeren ikke se, at det er velbegrundet, at vi har den her mistanke, og at den skal man ikke bare trække på skulderen af?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Jeg kan bare ikke sådan undertrykke min begejstring og glæde ved at bo i et land, hvor vi for det første holder øje med de her ting; hvor vi har myndigheder, som er opmærksomme på den her ting, og som følger den her udvikling; hvor vi har politikere, der som hr. Søren Egge Rasmussen og jeg selv faktisk er opmærksomme på det her og faktisk kerer sig om borgernes sundhed og valgmuligheder.
Det er de færreste lande i verden, hvis befolkninger er forundt sådan en tilgang til det.
Og så glæder jeg mig over, at de her fund ligger under grænseværdierne, og at man som borger i Danmark kan være tryg ved, at vi har en række statslige styrelser, som holder øje med de her grænseværdier, og som udtrykker, at den udvikling, der har været over de senere år, ikke giver anledning til bekymring endnu, men at de sandelig holder øje med den.
Det er jeg sådan set glad for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-14:
Det er vel derfor, at der er flere og flere danskere, der vælger det økologiske alternativ, som er det, rapporten her klart viser man skal købe, hvis man vil undgå pesticider i sine fødevarer; man skal købe økologiske danske produkter, så er man på den sikre bane.
Hvorfor er det så svært for Fødevarestyrelsen og ministeren at gå helhjertet ind i det og sige: Jamen økologi er det sikre valg?
Ifølge Fødevarestyrelsens pesticidkontrol af fødevarer for 2017 er der i dansk korn og andre såkaldte cerealier sket en stigning i antallet af prøver med fund fra 2013 til 2017 fra 14 pct. til 27 pct., fundene var dog under grænseværdien, og DTU vurderer, at ingen af de fundne pesticidrester i danske afgrøder er sundhedsskadelige –
hvad mener ministeren om det stigende antal fund af pesticidrester i danske kornprodukter, når man nu ved, at sprøjtegift kan forårsage kræft, diabetes og ødelægge sædkvaliteten og hos fostre og små børn påvirke hjernens udvikling?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Vi optager jo rigtig mange politistuderende på Politiskolen i disse år – noget, som er en fælles glæde, tror jeg, for både spørgeren og jeg – og det skyldes, at regeringen og Dansk Folkeparti sammen har styrket politiet, bl.a. med 600 ekstra betjente netto gennem øget optag af politistuderende.
Ved udgangen af 2019 skal der altså netto være 600 flere politibetjente end forud for indgåelsen af den aftale, vi indgik i 2015.
I 2016 og 2017 blev der optaget cirka 1.350 politistuderende, mens der i år er optaget ca. 650 politistuderende på Politiskolen, og det er cirka 2.000 nye politistuderende på 3 år.
På den baggrund er forventningen, at der vil være knap 11.000 betjente ved årets udgang, og det svarer til en stigning på cirka 500 siden oktober 2015, og derfor er vi rigtig godt på vej til 600, som vi har aftalt med hinanden.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi jo følger rekrutteringen af studerende til politiuddannelsen tæt.
Jeg kan med tilfredshed konstatere, at tallene for det seneste optag af politistuderende viser, at der har været en større andel af ansøgere fra det vestlige Danmark end ved tidligere optag, og det bekræfter mig jo bare i, at en politiskole i Vestdanmark er den helt rigtige løsning.
Desuden har vi etableret politikadetuddannelsen, som også fungerer, og vi kan se nu, at den faktisk har vist sig at fungere som rekrutteringskanal til politiets basisuddannelse.
Det kan der være flere grunde til.
Nogle starter måske, fordi de er meget unge, og hvis det er lidt for tidligt at komme ind til politiet, søger de ind på kadetuddannelsen, og så søger de ind på betjentuddannelsen senere.
Lige nu ser det sådan set godt ud, og man er meget obs på det, men skulle det vise sig, at der er yderligere behov for at rekruttere et antal politistuderende, er vi selvfølgelig klar til at sætte nye initiativer i værk, og jeg har ikke fantasi til at forestille mig andet, end at det er sådan noget, vi skal tale om, hvis vi kommer dertil.
Selve spørgsmålet er uden for mit ressort, og det må være udenrigsministeren, der svarer på, hvad vi rejser af sager over for de tyrkiske myndigheder.
Men selvfølgelig skal vi jo være meget opmærksomme på, om danske borgere bliver udstillet i andre lande og dermed måske kan være i risiko herhjemme.
Det er jo det, som hele – hvad skal man sige – PET's opgave går ud på.
Jeg tager det meget, meget alvorligt.
Jeg kan så også bekræfte over for spørgeren fuldt og helt, at jeg ikke følger med i tyrkiske aviser, så det er nyt for mig, hvad jeg ser her.
Men det er jo hele det, som PET skal være opmærksom på, og det er PET meget opmærksom på.
Peter Kofod (DF), 2018-11-14:
Mener ministeren, at der skal tages yderligere initiativer for at rekruttere studerende til politiuddannelsen?
Tak for svaret.
Jeg vil starte med at sige, at jeg jo ofte føler, at Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, som ministeren repræsenterer, er fanget i en form for skæbnefællesskab på lige præcis det her område, for begge vores partier har et stort ønske om, at Danmark skal have et stærkt politi, væsentlig stærkere end det politi, vi har i dag, og en del af det handler simpelt hen om politistyrke, det handler om robusthed.
Man må jo sige, at der har været mange uforudsete ting igennem de seneste ganske få år, hele migrationsspørgsmålet, terrorsituationen, grænsekontrol, bandekrig, bare for at nævne ganske få eksempler på en meget lang liste, hvor der er blevet trukket veksler på politiet, og derfor er det også afgørende, at man får skabt et politi, der har den fornødne robusthed.
Det havde politiet ikke i 2015, da vores partier sammen med et par andre partier vandt folketingsvalget.
Det er vi så gået i gang med at skabe.
Jeg kan ikke lade være med at tænke over noget.
Justitsministerens chef, hvis man kan sige det på den måde, statsministeren, sagde i sin tid om opsvinget, at nu handlede det ikke kun om flyvehøjden, nu handlede det også om flyvelængden, og selv om der er mange gode takter nu, når man ser på antallet af optagne elever, så er vi optaget af, at den situation kan fortsætte, så man ikke på et eller andet tidspunkt ender i en situation, hvor man må sige, at der måske både er politisk vilje og økonomi til at uddanne nogle flere betjente, men det er ikke sikkert, at vi har nok af dem med de rigtige kvalifikationer til at kunne fortsætte styrkelsen af dansk politi
Der er vi utrolig optaget af, hvordan vi hele tiden kan holde en stor sund pulje af ansøgere til den her meget, meget vigtige uddannelse, som det er.
Jeg vil starte med at høre ministeren, om ministeren kan komme mere nøje ind på de erfaringer, man har fra Vestdanmark, for der står vi jo i en ny situation, og måske kunne ministeren uddybe det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Allerførst vil jeg sige, at jeg sådan set, tror jeg nok, er enig en til en i alt, hvad der blev sagt, som jeg hørte det.
Jeg er helt enig i, at der har været, og at der er et skæbnefællesskab der, og det er godt.
Allerede i dag har man intensive rekrutteringskampagner.
Det gode er jo, at man kan se, at nu har man, efter man har fået en vestdansk politiskole, et større optag i vest end i øst.
Det er jo ikke et mål i sig selv, men det viser jo bare, at de politiske teser, der var i sin tid, var rigtige, nemlig at når der var en uddannelse i vest, vil der være nogle, som i stedet for at rejse østpå og uddanne sig bliver og tager uddannelsen i vest, og det er nogle rigtig, rigtig gode erfaringer.
Så det skal vi bare glæde os over og tænke på i mange tilfælde.
Så er der gjort en række andre ting, men jeg kan se, at min tid er gået, men jeg får chancen for at sige lidt mere om lidt igen.
Peter Kofod (DF), 2018-11-14:
Ja altså, når det handler om den politik, som regeringen fører sammen med Dansk Folkeparti på det her område, så kan vi hurtigt blive enige om, at det nok er meget godt, hvad vi foretager os. Det er der nok ikke den store uenighed om.
Men det, jeg vil spørge lidt ind til, er, at flere elever jo kun er den ene måde at øge på.
Den anden måde at øge på er ved målrettet at fastholde de mange gode folk, der allerede den dag i dag er politibetjente.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Altså, man kan sige, at vi jo fik lavet den her analyse af, hvorfor det er, folk stopper, og om man kunne gøre noget ved det.
Det er godt nok noget tid siden, men den har vi også været til fælles møder om.
Jeg tror, vi vil se nogle resultater af det, for jeg tror, politiet kan begynde at se lidt lys for enden af tunnelen.
I den meget, meget pressede situation, man har været i, begynder det at lysne lidt.
Så ved jeg ikke, om der er mere i skeen der, men jeg kan sige, at der foregår rigtig meget på platforme, altså på Facebook, på nettet i forhold til forskellige rekrutteringsudfordringer.
Man holder nogle arrangementer på Politiskolen, hvor folk kan få sådan en smagsprøve på, hvad det er for en udfordring, og kan få feedback fra medarbejdere hos politiet.
Den har vi sådan set haft.
Jeg skal være ærlig at sige, at jeg ikke ved, om man skal opdatere den, om det giver mening.
Men det er også noget, vi altid skal være opmærksomme på, altså hvordan vi kan fastholde medarbejderne i politiet.
Peter Kofod (DF), 2018-11-14:
Det er en snak, vi gerne tager, og som vi gerne forholder os til.
Vi har også et par forslag, men jeg er bange for, at det ligger lidt for langt væk fra spørgsmålet til, at det er fair at spørge ministeren mere ind til den del.
I stedet for vil jeg spørge om noget andet, og det er, at om et års tid skal der forhandles en ny flerårsaftale på plads, og justitsministeren har jo allerede løftet sløret for den målsætning, som hans parti har.
Det synes jeg absolut er positivt, for der lægger man op til, at styrkelsen af politistyrken skal fortsætte.
Hvad ligger til grund for det, man er nået frem til for antallet, altså beregningsmæssigt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Det vil jeg uhyggelig gerne svare på, også offentligt.
Jeg kan bare ikke gøre det, når jeg står her i egenskab af minister, for som minister udtaler jeg mig på regeringens vegne, og regeringen har ikke haft en drøftelse af, hvad holdningen er til den næste flerårsaftale for politiet.
Jeg har udtalt mig som partiformand, og jeg vil gerne sige noget om det, men det må jeg hellere afholde mig fra, når jeg står her, for ellers tror jeg, det ville blive tolket som regeringens holdning, og jeg skal nok lige have clearet, hvad den holdning er, inden jeg begynder at sige noget om det.
Peter Kofod (DF), 2018-11-14:
Vil regeringen skærpe kontrollen ved grænserne for rejsende ud af Danmark?
Tak for det.
Vil regeringen skærpe kontrollen ved grænserne for rejsende ud af Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Der kommer så noget her, hvor jeg tror, at vi er enige om meget og gør meget sammen, men der kan nok også godt støves en nuanceforskel op.
Jeg går ud fra, at spørgsmålet handler om den dansk-tyske grænse, hvor vi har en midlertidig grænsekontrol rettet mod indrejsen til Danmark.
Jeg går også ud fra, at spørgsmålet om grænsekontrol ud af Danmark vedrører muligheden for på den måde at pågribe udenlandske kriminelle, som er på vej ud af landet.
Jeg er ligesom spørgeren stærkt optaget af, at der sættes ind over for de omrejsende udlændinges kriminalitet.
De omrejsende kriminelles ugerninger her i landet er uacceptable, de skaber utryghed, og de skal selvfølgelig bekæmpes.
I forhold til spørgsmålet om såkaldt omvendt grænsekontrol er der jo det helt principielle problem, at systematisk udrejsekontrol rejser alvorlige spørgsmål i forhold til Schengenreglerne.
Den grænsekontrol, vi har i dag ind i Danmark, er jo baseret på den alvorlige terrortrussel mod Danmark.
Den er lidt svær at bruge som argument, når folk rejser ud af Danmark.
Men vi kan gøre rigtig meget i kampen mod udenlandske kriminelle uden at gennemføre systematisk grænsekontrol.
Det gør vi jo allerede i dag, bl.a. fordi regeringen sammen med Dansk Folkeparti har styrket indsatsen.
Vi har som bekendt afsat midler til en styrket indsats og patruljering ved grænsen, og vi har med indbrudspakken styrket indsatsen mod omrejsende kriminelle grupper.
Så kan man altid diskutere, om der kan gøres endnu mere, og den diskussion tager jeg naturligvis altid gerne med Dansk Folkeparti.
Peter Kofod (DF), 2018-11-14:
Tak for det, og tak for svaret.
Ministeren havde nok lidt ret i sin indledning, nemlig at der er noget, vi kan være rimelig enige om, og så er der noget, hvor vi ikke er helt enige om særlig meget.
Jeg er jo stor tilhænger af, at nationalstater har grænsekontrol.
Det ser jeg som noget helt naturligt.
Jeg vil sige, at jeg ser situationen fra Schengen, hvor man nedlagde de indre grænser i Europa, som noget unaturligt og mærkeligt.
At selvstændige, suveræne stater ikke har mulighed for at kontrollere sine egne grænser systematisk er simpelt hen bare naturstridigt på en eller anden facon.
Men det første, jeg vil spørge ministeren om – og det er sådan lidt i forlængelse af ministerens besvarelse, som jeg egentlig stadig væk tænker lidt over hvad jeg skal synes om, for der bliver nævnt ord som det principielle problem med grænsekontrollen, bare for at tage et eksempel, eller midlertidighed, som er et andet eksempel – tror jeg bare skal være, om regeringen sådan ideologisk er imod grænsekontrol.
Altså, er det det, det handler om, når man siger midlertidighed, og når man taler om, at der er nogle principielle problemer?
Er det, fordi man ideologisk bare synes, at det her skal man ikke have?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Jeg tror ikke, at jeg kan stå og genkalde mig, om vi har haft sådan en stor ideologisk debat i regeringen om det her.
Jeg tror, at vi har haft en debat, der forholder sig til, hvad udfordringen er, og at vi jo er enige om, at der p.t. skal være en grænsekontrol, fordi der er en alvorlig trussel mod Danmark.
Det er jo på det grundlag, at vi opretholder en grænsekontrol.
Det er jo ind i Danmark.
Men ud af Danmark vil det give en anden udfordring.
Det er bare vigtigt for mig at sige, at vi jo kan gøre meget med kontrol, med ANPG-kameraer.
Altså, de laver jo billeder begge veje.
Politiet må jo godt stoppe biler.
Men man gør meget også rundtom i landet og tæt i grænseområdet for at bekæmpe det her.
Så for mig handler det mere om noget praktisk, vi skal gøre, end det sådan er en ideologisk debat.
Peter Kofod (DF), 2018-11-14:
Jeg betragter mig selv som sådan en rigtig Gud, konge og fædrelands-konservativ, nationalkonservativ.
Det, jeg bare vil vide, er, hvad regeringen vil sige, hvis der en eller anden dag kommer nogle embedsmænd nede fra Europa og siger: Vi har altså besluttet os for nede i glastårnene i Bruxelles, at den der grænsekontrol ikke holder – vil I være venlige at pakke det væk.
Hvad vil regeringen sige til det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-14:
Jeg vil bare lige vise ministeren det her billede fra en tyrkisk avis, hvor vedkommende sådan set optræder med nummer sammen med 32 navngivne personer fra Danmark, som skulle støtte terrorisme – det er et billede, der florerer i tyrkiske medier.
Der tænker jeg bare, at det vel er et rimeligt dansk retsprincip, at man ikke er skyldig, før man er dømt.
Altså, de her oplysninger er indsamlet i Danmark og har nu konsekvenser for den her danske statsborger.
Er det en sag, som justitsministeren eller regeringen har tænkt sig at rejse over for de tyrkiske myndigheder, altså at man som dansk statsborger skal kunne rejse rundt i Tyrkiet og være beskyttet af retssikkerhed?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-14:
Ja, det skal man.
I forhold til stikkerlinjesagerne har vi jo sådan set allerede regler, som under nærmere betingelser kriminaliserer det at angive herboende personer til tyrkiske myndigheder.
Det handler faktisk om den paragraf om at sætte et andet lands efterretningstjeneste til at virke i Danmark.
Der har PET jo rejst fire sager for spionage efter straffelovens § 108, som efterforskes af PET.
Det er meget svært for mig at sige, om der rejses nok sager, for der må jeg jo tro på, at de myndigheder, der efterforsker sagerne, rejser en sag, hvis det er muligt inden for efterforskningen.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Det er jo en ny proces, som er sat i gang efter den nye taxalovs ikrafttræden den 1. januar.
Nu er vi så ved at finde vores ben at stå på i forhold til at få det op at køre administrativt, og jeg siger her til hr. Bjarne Laustsen, at inden for nogle måneder vil man komme ned på en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 8 uger.
Jeg skal så også minde hr. Bjarne Laustsen om, at det jo bl.a. er hr. Bjarne Laustsens parti, der har krævet, at alt det her skulle foregå.
Regeringens udspil var, at man skulle have lov til at køre taxa alene ved at have et almindeligt kørekort.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-14:
Hvordan forholder udenrigsministeren sig til, at der sidder en dansk statsborger i fængsel i Tyrkiet?
Hvordan forholder udenrigsministeren sig til, at der sidder en dansk statsborger i fængsel i Tyrkiet?
Anders Samuelsen (LA), 2018-11-14:
Det er ikke usædvanligt, at danskere tilbageholdes og idømmes fængselsstraf i udlandet for brud på lokal lovgivning.
I talende stund er der ca. 100 danskere fængslet i udlandet, herunder også i Tyrkiet.
Ved overtrædelse af andre landes love idømmes danskere som alle andre straf og fængsles efter lokal lovgivning.
Straffelovene og vilkårene for fængslede i udlandet kan være meget anderledes end herhjemme.
De er ofte hårdere, og det gør vi opmærksom på på Udenrigsministeriets hjemmeside og i vores rejsevejledninger.
Udenrigsministeriets Borgerservice og repræsentationerne i udlandet yder konsulær bistand, hvor det er muligt, også i Tyrkiet.
Konsulær bistand omfatter bl.a. kontaktformidling til en lokal advokat og pårørende i Danmark, fængselsbesøg og kontakt med lokale myndigheder om sagen.
Repræsentationerne følger også retssagerne – alt sammen for at understøtte, at den fængslede får de bedst mulige vilkår under de givne lokale forhold.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-14:
Nu ved ministeren jo godt, at det ikke er det, der er tale om i den her sag, for jeg har sendt den til ministeriet som et skriftligt spørgsmål, så ministeren ved godt, hvad det handler om.
Det handler jo ikke om en person, der har gjort noget i Tyrkiet.
Det handler om en person, der har gjort noget i Danmark i forhold til Tyrkiet.
Han har deltaget i noget foreningsarbejde og er blevet beskyldt for at samle penge ind.
Det er den første sag, vi har set i Tyrkiet, hvor man ikke bare bliver tilbageholdt i lufthavnen, men rent faktisk kommer i fængsel.
Derfor er situationen noget mere alvorlig.
Han har kone og børn og har et arbejde som buschauffør i Danmark.
Ministeren kender jo godt sagen, og den har også været omtalt i de danske medier.
Derfor spørger jeg igen, for den her sag er vel en smule anderledes, end når det er folk, der har begået færdselsforseelser eller et eller andet i udlandet.
Her taler vi om en mand, som har lavet noget, som han mig bekendt ikke er straffet for i Danmark, men som lige nu sidder i fængsel i Tyrkiet.
Anders Samuelsen (LA), 2018-11-14:
Spørgeren ved udmærket godt, at jeg som minister har tavshedspligt i konkrete sager.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-11-14:
Jeg nævner jo ikke noget navn eller noget, så ministeren kan vel godt forholde sig til, at der lige nu, mig bekendt, kun sidder en eneste dansk statsborger i et tyrkisk fængsel – ikke for ting, der er foregået i Tyrkiet, men for ting, der er foregået i Danmark.
Det må ministeren vel kunne forholde sig til.
Altså, man sidder der og er uskyldigt dømt; uden at man har været stillet for en dansk dommer, uden at man har gjort noget ulovligt i Danmark, bliver man tilbageholdt og sidder lige nu i et fængsel i Tyrkiet.
Anders Samuelsen (LA), 2018-11-14:
Jeg bliver bare nødt til at understrege, at fængslingssager håndteres konsulært af Udenrigsministeriets Borgerservice, og det gør de i et tæt samarbejde med repræsentationerne.
Det indebærer bl.a., at sagernes gang følges i samarbejde med fængsledes forsvarsadvokat, og i den forbindelse vurderes behovet løbende for at signalere vores forventning om en fair retsproces på relevante niveauer.
Og det gør vi løbende.
Jeg kan sige så meget, at jeg løbende rejser sager over for min tyrkiske kollega, men jeg vil ikke gå ind og konkretisere hvilke.