runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Det er jo grænsende til useriøst at sige, at det her ikke er det samme, fordi det jo er en erhvervsordning på linje med beløbsordningen og på linje med positivlisten, og de vilkår, der gælder for den, er så anciennitet, mens det på beløbsordningen er, hvor høj en indtægt man har om året.
Vi kunne ikke få noget klart svar fra Venstre tidligere, og det kunne være interessant med et klart svar nu fra Konservative på, om Konservatives politik ikke længere er, at grænsen i beløbsordningen skal sænkes, fordi det om noget jo ville være noget, der åbner op for, at folk fra den tredje verden kan komme hertil, hvorimod den her ordning sådan set alene er målrettet folk, der i forvejen er her og går på arbejde.
Det vil sige, at det ikke er en, der vil tiltrække nogen nye.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Det virker en lille smule skørt, når man ved, hvor indædte modstandere man på den yderste venstrefløj er af udenlandsk arbejdskraft.
Når man så får udenlandsk arbejdskraft – nu siger jeg arbejdskraft i citationstegn, for det er det vel ikke helt, hvis det ikke engang er fuld tid – som påfører det danske samfund enorme skader på andre parametre, både i forhold til den kriminalitet, der bliver begået, men også i forhold til de værdier, de tager med sig, eller den afvisning, de har af danske værdier, så er man pjattet med den.
Så er man så pjattet, at man giver dem særlige vilkår og ikke synes, at en fuld arbejdsuge skal være 37 timer, men bare 30 timer; at man til og med er med til at understøtte den her form for arbejdskraft med offentlige midler.
Måske ordføreren kan åbenbare for mig, hvorfor den her form for arbejdskraft, som jo giver så store skader på vores samfund i øvrigt, er bedre end arbejdskraft andre steder fra.
Enhedslisten er jo netop med til at undergrave de rettigheder.
Man ved f.eks., at en meget stor andel af dem, som med meget store ressourcer endelig kommer ind på arbejdsmarkedet, jo rent faktisk har fået tilskud med fra det offentlige, og så er den reelle belastning for virksomhederne og for den enkelte medarbejder jo en helt anden, end hvis man skal konkurrere på danske vilkår.
Så man er jo med til nu at sige, at først bruger vi en masse penge og en masse ressourcer på at underbyde det danske arbejdsmarked og øvrige lønmodtagere på det danske arbejdsmarked, så de her mennesker kan komme ind på arbejdsmarkedet, og dernæst bruger vi ekstra ressourcer på at gøre det særlig lempeligt for dem at blive her.
Det er det, jeg ikke forstår.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Men det er, fordi der så er en misforståelse.
I forhold til de dele, der handler om, at man skal have mulighed for at kunne arbejde i Danmark, er det ikke bare mindstelønnen i overenskomsten, det gælder, men det er jo en gennemsnitsbetragtning.
Der er sådan noget som barsel, tillæg, akkord.
Alle de her dele er jo med inde i den vurdering, man ser på lønnen.
Men det handler jo om et andet lovforslag end det her.
I forhold til den her del er der jo ikke nogen, der er kommet ind på tilskud.
Det lyder, som om der er nogle lovforslag, der bliver blandet sammen.
Jeg vil bare opsummere, at det glæder os, at der er nogle mennesker, som før stod til at blive smidt ud af landet, der nu har mulighed for rent faktisk at kunne se en fremtid og kunne beholde deres arbejde, deres kollegaer og det liv, som de har her.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Tak til ordføreren.
Hele fundamentet for asyl er, at man får ophold i Danmark, når der er krig i ens hjemland.
Når der så er fred, skal man hjem igen og hjælpe med at genopbygge sit land.
Det, at man har et arbejde i Danmark i mellemtiden, er jo ikke en eller anden sådan magisk åbenbaring, hvor man tænker, at gud hvor er det fantastisk, for her er der en, der har haft et arbejde, og han eller hun skal endelig blive.
Det er noget, vi forventer, altså at man bidrager til Danmark i det tidsrum, man er i Danmark.
Så kan ordføreren ikke se, at det er et fuldstændigt opgør med det, at asyl er midlertidig, og at man skal tilbage til sit hjemland og hjælpe med at genopbygge det?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Altså, hvis nogle er flygtet til Danmark, eventuelt da de var børn, og de har taget deres uddannelse her og har et arbejde her, og at deres minder og de dele er her, ligger der så i spørgsmålet fra ordføreren, at de ikke må fortsætte deres liv her, og at de skal føle en skam over, at de faktisk nu bor her, er danskere og har lyst til at være en del af det danske samfund – uagtet om de har kompetencerne til at skulle komme tilbage igen, måske ikke kan sproget fra der, hvor de er flygtet fra, eller kompetencerne til at skulle være med til at genrejse landet?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Nu har vi jo de sidste par år set, at der er kommer rigtig mange flygtninge til Danmark fra Syrien.
Danmark gør sammen med det internationale samfund alt, hvad vi kan, for at få fred i Syrien.
Lad os sige, at der kommer fred om et år i Syrien.
Kan ordføreren forklare mig, hvorfor de syrere, der så sidder her i Danmark, skal blive i Danmark i stedet for at tage tilbage til Syrien for at hjælpe med at genopbygge deres land?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Jeg ved, at der er mange, der gerne vil tilbage igen.
Problemet er bare, hvad det er, man skal komme tilbage til, hvis det, man er flygtet fra, er blevet bombet sønder og sammen.
Men jeg er enig i, at vi som land og som samfund skal være med til at understøtte, at man kan gøre det, og også generelt som land være med til at gå ind og hjælpe de steder, hvor der har været krig, og hvor befolkningsgrupper er flygtet.
Nu er det jo f.eks. et af de lande, der har haft højere uddannelsesniveau end andre lande, hvorfra der har været samme mængde flygtningestrømme.
Det kan give nogle andre muligheder, men det kan jo være et kæmpe arbejde, der skal laves, for at genrejse et samfund.
Der synes jeg ikke, at vi kan individualisere det arbejde alene.
Der mener jeg, at vi også som lande har en forpligtelse til at gå ind og bakke op om det.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Tak, formand.
Det her lovforslag ændrer dansk asylpolitik, for fremover kan man bare blive i Danmark, hvis man har haft et arbejde de sidste 2 år.
Kort sagt er asyl ikke længere noget midlertidigt, men er noget, man kan arbejde sig hen til skal være langvarigt eller permanent – også selv om der er kommet fred i hjemlandet.
Nu kunne ordføreren fra Enhedslisten ikke svare præcis på den vinkel af mit spørgsmål, der gik på, hvem der så skal genopbygge Syrien, hvis det er sådan, at der er fred i Syrien om et år, hvis det er sådan, at alle syrere bare kan blive i Danmark.
Det udhuler hele tankegangen om, at man søger om asyl for at få en midlertidig beskyttelse, men at man, den dag hvor man ikke har behov for beskyttelse længere, skal tilbage til sit hjemland.
Vi ved, at rigtig mange af de asylansøgere og migranter, der vandrer op igennem Europa, målrettet søger hen til de lande, hvor der er de mest lempelige opholdsvilkår og de højeste ydelser.
Med det her lovforslag gør man i hvert fald Danmark til et markant mere attraktivt land at søge asyl i igen, og derfor kan Konservative på ingen måde stemme for det her lovforslag.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Tak til hr. Marcus Knuth.
Først vil jeg sige, at der jo ikke er en eneste asylansøger, der kommer til at kunne få et opholdsgrundlag i Danmark alene på grund af det her, og det ved hr. Marcus Knuth også udmærket.
Det er en anden fuldstændig parallel erhvervsordning, hvor det er, hvor meget man tjener om året, der er afgørende for, at man må være her, mens den her jo bare er en anciennitetsbaseret ordning.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Med al respekt: Der tror jeg godt, ordføreren ved, at man blander to vidt forskellige ting sammen.
Man blander asylpolitik og erhvervspolitik sammen.
Folk på asyl er her, fordi de har midlertidig beskyttelse og har brug for at komme hjem til deres hjemland, når der er fred igen.
Folk på beløbsordningen er her, fordi vi rent faktisk har brug for deres arbejdskraft og vi derfor siger: Hvis du har nogen kvalifikationer, som lever op til de ting, vores virksomheder efterspørger, så kan du komme hertil.
Nu vil jeg nødig fornærme Dansk Folkeparti, men Dansk Folkeparti elsker at blande arbejdsmarkedspolitik og udlændinge, der kommer hertil for at bidrage i en dansk virksomhed, sammen med asylpolitik, og siger, at det er en stor tilstrømning.
Det er det ikke; det er to vidt forskellige ting.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Det med det konsistente skyldes, at vi ser, hvad det er for nogle lande og nationaliteter, vi har store, store udfordringer med, og det er ikke bare i forhold til arbejdsløshed og kriminalitet, men også værdimæssigt, og hvad det er for nogle lande, vi ikke har problemer med, eller som direkte gavner vores samfund.
Stod det til os, ville man på samtlige områder differentiere på oprindelsesland baseret på de erfaringer, vi har, med folk, der kommer fra de enkelte lande.
Når vi er imod, at man bruger termer som ikkevestlige indvandrere eller i tredjeverdenslande, er det jo, fordi der er nogle lande blandt de ikkevestlige lande og nogle nationaliteter, som har let ved at tilpasse sig vores samfund.
Vi har thaier, vi har vietnamesere, vi har kinesere osv., som kommer hertil, som arbejder som flittige myrer, og som virkelig gør, hvad de kan, for at tilpasse sig vores samfund.
Og så har vi andre fra de muslimske lande, som gør det stik modsatte.
Så stod det til os, ville vi være meget mere specifikke, i forhold til hvad det er for nogle mennesker, der gavner vores samfund, og som skal være hjertelig velkomne, og hvad det er for mennesker, der ikke skal.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Jeg mener ikke, at der er masser af arbejdsmarkedspolitik i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Vi bryder os ikke om at sige tingene ligeud her i Danmark, men Udlændinge- og Integrationsministeriet er jo et islamministerium, som mestendels beskæftiger sig med at holde øje med de problemer, som islamisk indvandring fører med sig.
De har så også nogle andre ting som bibeskæftigelse, men det er jo sådan, det reelt fungerer.
Tak for ordet.
Vi kan godt diskutere omfanget af den lempelse, som regeringen og støttepartierne gennemfører på det udlændingepolitiske område, men vi kan jo ikke diskutere, at det er en lempelse, for det er det nemlig.
Det er en underminering af dansk asylpolitik.
Og for nu at foregribe et eventuelt spørgsmål fra Socialdemokratiet må jeg bare sige, at vi i Liberal Alliance er imod asylmigration.
Vi er ikke imod, at man kan søge arbejde i andre lande.
Det er to forskellige politiske søjler.
Det skal ikke blandes sammen.
Vi har ikke brug for en mere lempelig udlændingepolitik end den, vi har.
Og der må jeg sige, at jeg sådan set hilser Socialdemokratiets generelle holdning velkommen.
I 2003 redigerede jeg en antologi, som havde bidrag af bl.a. Socialdemokratiets nuværende formand og bidrag af den nuværende formands forgænger og bidrag af forgængerens forgænger.
Det er altså hele tre personer, som enten stod i spidsen for Socialdemokratiet, eller som senere ville komme til det.
Det var jo nogle meget interessante redaktionsmøder, vi havde dengang i 2002-2003.
De trak altid i langdrag, fordi jeg sagde til alle de her senere meget prominente socialdemokrater, at jeg synes partiet bare skulle få det overstået og svinge til højre.
Det afviste alle tre kommende formænd dengang ihærdigt, og der var nogle meget langstrakte diskussioner.
Men jeg må bare sige, at jeg er virkelig skuffet over, at Socialdemokratiet ikke kan holde stand over for sine støttepartier.
Jeg tror godt, at man ved i Socialdemokratiet, at 80 pct. af befolkningen ønsker en stram udlændingepolitik.
Den er der massiv opbakning til.
Alligevel bøjer man sig af magtstrategiske hensyn for et meget lille mindretal på 15-20 pct., hvis vi ser på repræsentationen i befolkningen, der selvfølgelig er helt galt afmarcheret i udlændingepolitiske spørgsmål.
Det synes jeg ærlig talt er en stor skuffelse, og jeg synes, at Socialdemokratiet skulle finde tilbage til det fornuftige udlændingepolitiske flertal, der er, og hvor vi sammen kan få lavet en fornuftig udlændingepolitik.
Vi kan naturligvis ikke støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for ordet.
I min vinterferie læste jeg den socialdemokratiske ordfører hr. Rasmus Stoklunds bog »Til Blå Bjarne«.
Og jeg fik sådan en lille fornemmelse af, at her var en ordfører, som havde forstået de grundlæggende problemer med udlændingepolitikken som også værende de værdimæssige.
Og det var meget godt i tråd med den moppedreng af en bog, jeg læste for nogle år siden, ministerens egen bog: »Velkommen Mustafa. 50 års socialdemokratisk udlændingepolitik«.
I den bog indleder ministeren med historien om de gæstearbejdere, der kom hertil i slutningen af 1960'erne, og som godt nok integrerede sig på arbejdsmarkedet, men som jo holdt sig for sig selv, som ikke opdragede deres børn til at tage danske værdier til sig, og som på den måde skabte udfordringer gennem generationer i vores samfund.
Jeg kan godt forstå, hvis der er nogen ude i det danske samfund, som har læst en af de to bøger, eller som har hørt Socialdemokratiets tale i tiden op til valget, og som har troet på, at det står man vagt om.
Men jeg begynder at tvivle, og jeg kan godt forstå, at danskerne også gør det.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Jamen det er der egentlig ikke nogen grund til at tvivle om.
Min position er egentlig ikke, at vi skal stå vagt om den eksisterende udlændingepolitik.
Min bedste vurdering er, at der er behov for at stramme den yderligere.
Vi er slet ikke færdige med at stramme den danske udlændingelov.
Og det er en bitter erkendelse, både for mit eget parti, men jo også for andre i Folketinget, ved jeg, at da man havde diskussionen om gæstearbejderne, der kom hertil fra 1. maj 1967 og frem, så var der en socialdemokratisk ordfører på det tidspunkt, der sagde: Vi troede, vi fik arbejdskraft, men vi fik mennesker.
Det var en meget økonomisk diskussion af, at der manglede nogle hænder på nogle skibsværfter og nogle slagterier, og så kunne man lige så godt importere dem.
Det var ikke bare arbejdskraft.
Og det har vi jo så brugt fem årtier på at diskutere med hinanden, altså hvad det havde af konsekvenser for det danske samfund.
Og en af vores erkendelser er, at, at hvis det nogensinde skal kunne håndteres, skal tilstrømningen holdes nede.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Men det er præcis derfor, at det her forslag er så forvirrende.
Så er det jo ikke bare arbejdskraft.
Det er mennesker.
Mennesker med værdier , og selv om de ikke er flygtninge eller måtte være flygtninge, så er det måske familiesammenførte eller andre.
Altså, i det omfang, at det her drejer sig om mennesker, der kommer med islamiske værdier og med et kulturgrundlag, som er så meget i konflikt med det danske: Det kan godt være, at de kan passe et arbejde, men så påfører de jo vores samfund nogle helt andre skader, som ikke kan opvejes af den økonomi, de indbringer for virksomhederne.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Integration handler ikke kun om at have et arbejde.
Det er vi helt hundrede procent enige om.
Men vi skal kunne håndtere indvandringen til det danske samfund som parlament og som regering på en måde, hvor vi ikke bare lukker døren fuldstændig i.
For vi er også en del af en verden, hvor vi har en interesse i, at vi som danskere kan udvandre til arbejde i et andet land, og at udlændinge kan indvandre og få arbejde i Danmark.
Det skal bare reguleres på en måde, hvor det er til gavn for det danske samfund.
Vores bedste vurdering er, at den forholdsvis lille gruppe , som vil kunne få et nyt opholdsgrundlag på den her erhvervsordning, er folk, der er til gavn for det danske samfund.
Sådan var det i hvert fald, sidst vi havde ordningen.
Det er også vores bedste vurdering, at det vil være sådan, når vi indfører den igen.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Jeg er utrolig glad for at se udlændinge- og integrationsministeren i Folketingssalen i dag.
For det betyder, at Socialdemokratiet indrømmer, at det her er ikke erhvervspolitik, det er udlændingepolitik.
Der var ellers en kort periode lige efter regeringsskiftet, hvor regeringen påstod, at det her kun var erhvervspolitik, og at det intet havde at gøre med udlændingepolitik.
Men det, at hr. Mattias Tesfaye står her på talerstolen i dag, er jo en understregning af, at det er udlændingepolitik, og at det er en lempelse er udlændingepolitikken.
Men mener ministeren ikke, at det her giver incitament til asyl og indvandring, og at det er noget, der kan bruges i fremtiden?
Det er en mekanisme, der blev afskaffet med paradigmeskiftet.
Man kunne gå fra asylsystemet til indvandringssystemet, og det blev afskaffet med paradigmeskiftet.
Nu bliver det genindført.
Mener ministeren ikke, at det vil kunne bruges og vil blive brugt i fremtiden?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Det her er ikke flygtningepolitik, men det er en ændring af udlændingeloven, som er den lov, som regulerer, hvem der kan komme ind i vores land, og hvem der skal ud.
Det er rigtigt, at der er en paragraf i udlændingeloven – der er endda et par stykker – der handler om, hvilke flygtninge der kan komme hertil.
Men der er også en anden paragraf, der handler om, hvilken slags udenlandsk arbejdskraft der skal hertil.
Og derfor vil man se mig både i dag og i fremtiden stå på talerstolen og diskutere erhvervsordninger.
Det næste forslag på dagens dagsorden er også en erhvervsordning.
Og blot en enkelt kommentar til det: Der er mere end ti gange så mange mennesker, der søger om at komme hertil og få en opholdstilladelse på en erhvervsordning, end der har været som flygtninge.
Det er rigtigt, at i den offentlige debat optræder jeg også selv meget mere for at diskutere flygtningepolitikken, fordi den har langt større betydning for Danmark og det er et langt større politisk betændt problem.
Men hvis vi tager ud i de styrelser, der sidder og sagsbehandler udlændinges ansøgninger om at komme til Danmark, så er bunkerne med erhvervsordninger langt, langt større end asylbunkerne.
Så i den forstand kan man sige, at udlændingeloven i dag primært bliver brugt til at komme hertil på erhvervsordninger.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Det viser bare, hvor mudret det hele er.
I Dansk Folkeparti ønsker vi ikke, at der kommer fremmed arbejdskraft til Danmark i høj grad, og vi ønsker ikke, at der kommer mange flygtninge til Danmark i høj grad, og at de kan bruge erhvervsordninger til at blive her i lang tid.
Og det er jo der, problemet er: At man kortslutter flygtningesystemet ved at lave det en erhvervsordning.
Og ministeren kan jo ikke garantere for, at det her ikke kan blive brugt i høj grad i det øjeblik, der kommer et pres imod Danmark.
Det kan godt være, at der er få, der har brugt en tilsvarende ordning før i tiden, men man ved ikke, hvad der kommer i fremtiden.
Det her kan gøre Danmark til en magnet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Man kan godt spå om fremtiden, men jeg tør ikke garantere om fremtiden.
Men det må alligevel have betydning for vores debat her i dag, at sidst vi havde ordningen, var der under ti om året, og nul af dem havde en asylbaggrund.
Og lad os sige, at vi kigger ind i fremtiden og siger, okay, nu er vi i en situation, hvor flere opholdstilladelser bliver inddraget: Ud af de 484 opholdstilladelser, der blev inddraget for 2016-2018, var det – som jeg sagde før – kun tre, altså under 1 pct., der havde haft beskæftigelse 2 år i samme virksomhed.
Altså, fakta er også nødt til at betyde noget i den politiske debat.
Og fakta her er, at dem, der har brugt den, kan f.eks. være en ingeniør fra Indien, der har taget sin kone med, og så er de blevet skilt, og så har den indiske kone haft et job i 2 år, og så kan hun få sit eget selvstændige opholdsgrundlag.
Vi bliver også nødt til at kunne rumme i den udlændingepolitiske debat, at det ikke er noget kæmpestort problem.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Under flygtningekrisen i 2015 så vi, at et af de lande, der var allermest attraktive at søge hen imod for asylansøgere, der vandrede op igennem Europa, var Sverige.
Sverige var så populært, fordi der var meget lempelige opholdsvilkår og meget høje sociale ydelser.
Med det her forslag gør vi igen Danmark til et af de lande, der har meget, meget lempelige opholdsvilkår.
Har ministeriet også regnet på, hvor mange flere asylsøgere der vil søge hen mod Danmark nu, hvor vi igen har gjort Danmark til et langt mere attraktivt land at søge asyl i?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Ordføreren er velkommen til at stille det som et skriftligt spørgsmål, og så vil ministeriet forsøge at vurdere, om man kan foretage sådan en beregning.
Mit bedste gæt vil være nej, bl.a. fordi det ville være så marginalt, grænsende til ingenting, at det ikke har nogen betydning.
Derudover er jeg enig med ordføreren i, at vi i 2015 og 2016 så, hvad forskellen på en stram og en slap udlændingepolitik var, og hvad det ville komme til at betyde, ikke bare aktuelt i de år, men også i mange år frem, for to samfund, der ellers ligner hinanden, nemlig Danmark og Sverige.
Men jeg vil kraftigt advare imod, at vi begynder at fortælle hinanden, at Danmark nu har en lempelig udlændingepolitik, fordi vi laver en erhvervsordning, som sidst gav adgang til maksimalt ti om året, og at de i øvrigt var medfølgende ægtefæller til udenlandsk arbejdskraft.
Der jeg tror også bare, vi har behov for lige sådan at få afstemt indholdet af de lovforslag, vi behandler, og indholdet af det her lovforslag kommer ikke til at betyde, at Danmark fører en lempelig asylpolitik – på ingen måde.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Anerkender ministeren, at man gør det nemmere at blive i Danmark som flygtning?
Der står altså her i resumeet af lovforslaget, at ordningen omfatter udlændinge, herunder flygtninge og familiesammenførte.
Det vil sige, at det ikke bare er en erhvervsordning.
Det her er en helt klokkeklar lempelse af asylpolitikken.
Anerkender ministeren, at når man gør opholdsvilkårene markant mere lempelige, som man gør her, er det nemmere at arbejde sig til permanent ophold i Danmark?
Anerkender ministeren, at det er en lempelse af dansk asylpolitik?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Tak, formand.
I Alternativet synes vi også, det er en fin dag i dag.
Vi har stemt det første borgerforslag, der er vedtaget i Danmark, hjem; vi har førstebehandlet klimaloven; og nu skal vi støtte flere gode love på flygtninge- og indvandrerområdet.
I det her tilfælde handler det bl.a. om at styrke erhvervslivets mulighed for at fastholde udenlandsk arbejdskraft, og det er jo klogt.
Altså, det er godt nok dumt at smide folk hjem, når de er i arbejde i Danmark.
Det er jo det, der skaber integration.
Så i Alternativet støtter vi forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Hvis der ikke var så mange problemer med flygtninge og indvandrere fra islamiske lande, ville Udlændinge- og Integrationsministeriet være et kontor i Justitsministeriet, og det tror jeg godt at spørgeren ved.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Jeg synes desværre, at debatten i dag har været præget af en række stråmænd, og jeg synes, at hr. Henrik Dahl kommer til at gentage en af dem, uagtet at det var interessant med anekdoten om antologiudgivelsen fra 2003.
Men altså, at kalde det her en lempelse og samtidig afvise, at det tilsvarende ville være en markant mere betydende lempelse at sænke grænsen i beløbsordningen og dermed åbne landet for, at folk fra den tredje verden i vidt omfang kunne komme hertil uden at være i arbejde i forvejen, synes jeg er uproportionalt og usammenhængende.
Da drejede det sig om ti mennesker om året.
Der var ikke en eneste af dem, der havde baggrund som flygtning, og derfor giver det jo ikke så meget mening at blive ved med at insistere på at sige, at det her er asylpolitik.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Vi lavede det såkaldte paradigmeskifte i 2018, fordi vi var opmærksomme på, at asylmigration er et rigtig stort problem, og vi ville gerne gøre noget imod asylmigrationen.
Der må jeg bare sige, at det her forslag gør asylmigration lettere, fordi det at få et arbejde så at sige annullerer nogle af de elementer, der er bygget ind i paradigmeskiftet.
Den anden søjle er så arbejdsmarkedspolitik, og når der er forskellige ressortområder og forskellige søjler inden for politik, er det selvfølgelig, fordi det er forskellige ting.
Det er to forskellige ting.