runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Så ved jeg simpelt hen ikke, om vi møder de samme mennesker.
For det, jeg hører bredt set, når jeg taler med ældre mennesker, men sådan set også de mennesker, der arbejder i ældreplejen, er, at arbejdspresset er steget massivt, og at serviceniveauet falder markant.
Det er også det, vi hører fra Ældre Sagen.
De beskriver en udvikling, hvor det bliver ringere.
Helt konkret kan man jo se det, ved at der i dag leveres over 6 millioner færre hjemmehjælpstimer, end der gjorde for 10 år siden.
Og det tror jeg også er en del af årsagen til, at der er længere tid mellem, at man kan komme i bad, og længere tid mellem, at man får gjort rent.
Jeg vil sige, at det overrasker mig meget, hvis ministeren vil stå og påstå her, at standarden bare er god, og at der ikke er nogen problemer med mangel på ressourcer.
Det svarer på ingen måde til det billede, jeg har, af den ældrepleje, der er rundtomkring i kommunerne.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Men nu har jeg været på ældreområdet i 43 år, og til lige præcis de to eksempler, som ordføreren kommer med, vil jeg sige dette.
Altså, det, at man er én person til 24 beboere, er ikke noget, der for mig er nyt.
Det med et bad om ugen er det, jeg kan huske, da jeg kom ind.
Det var ligesom sådan, det var; man havde et bad om ugen, men selvfølgelig ser man på det, ud fra hvad behovet er.
For der er også nogle, der får to bade om dagen, fordi det er det, der er behov for.
Så altså, jeg synes, det er nogle andre ting.
Og jeg synes i og for sig, at jeg oplever – jeg har stadig væk min gang der – at det ikke er sådan generelt, at folk synes, at det er blevet voldsomt dårligere.
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
For mig er der ingen tvivl om, at der mangler ressourcer.
Når vi kan se, at det på bare 3 år er gået fra at være et mindretal af landets kommuner til i dag at være et flertal af landets kommuner, hvor man kun får tilbudt bad en gang om ugen, hvis man ikke selv kan klare det, så er det jo et udtryk for, at serviceniveauet falder.
På samme måde er det almindeligt, at man som nattevagt kan have ansvaret for op til 24 beboere.
For mig at se er der ingen tvivl om, at der mangler ressourcer i ældreplejen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren – som jo tilhører et parti, Liberal Alliance, som prioriterede i finansloven, at man skulle sænke skatten på privatfly og lystyachter – om ministeren selv synes, det er en klog prioritering, i lyset af at vi i så høj grad mangler ressourcer på ældreområdet.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Vi følger området, og vi prioriterer ældreområdet.
Der er flere forskellige ting.
Man kan jo ikke bare sige, at det er en til en, at hvis der nu er en ældre mere, så stiger prisen så og så meget.
Nu står jeg jo her og er selv 66 år.
Det betyder jo ikke, at der er blevet flere udgifter vedrørende mig.
Så vi har rehabilitering, som har betydet utrolig meget, vi har velfærdsteknologien, som vi ser blive mere og mere udbredt, og vi har også nogle ældreårgange, som bliver sundere og sundere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Det nytter jo ikke noget, at man sender flere penge med, hvis det er sådan, at man ikke sørger for, at det også passer til det antal ældre, der faktisk skal have hjælpen.
Finansministerens egne beregninger siger, at vi får forholdsvis flere ældre, og derfor skal der bruges mere end det dobbelte af det, som der er afsat på det her års finanslov, for bare at imødekomme det demografiske træk.
Og det vil da betyde, at der er nogle, der kommer til at skulle deles om færre penge.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Det er ikke færre midler, uanset hvor meget vi siger det.
Altså, det er sådan, at der kommer flere midler til, og vi har set i de her sidste tre, ja, snart fire finanslove, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har styrket budgetterne derude.
Vi har prioriteret ældre meget højt.
Bare på finansloven for 2018 var ældreområdet det velfærdsområde, som fik tilført flest penge: 2,7 mia. kr. Så der er ingen tvivl om, at pengene er prioriteret, og at de har fået dem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Tak for det.
I forlængelse af det er et af kommunernes store problemer jo, at det er svært at få pengene til at række, når det er sådan, at vi får flere og flere ældre, der skal deles om de samme for få midler.
Det er en udfordring, at pengene ikke følger med den demografiske udvikling.
Altså, 650 mio. kr. forslår jo kun til mindre end det halve af, hvad der rent faktisk er brug for, hvis man skal følge med den demografiske udvikling.
Tænker ældreministeren, at vi kan blive ved med at opretholde det serviceniveau, som vi har haft hidtil, når vi hele tiden beder kommunerne om at løse flere opgaver for de samme eller for færre midler?
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Jeg håber, at kommunerne lever op til det.
Det både håber og forventer jeg.
Vi har sendt et brev ud til kommunerne sidste år før jul, hvor vi gik ind på klippekortet, for der var nogle misforståelser om, hvor meget de skulle melde ind.
Så der var nogle kommuner, som syntes, det havde været vældig bureaukratisk.
Der fik de ligesom at vide, hvad der var behov for, hvad det er, vi beder om herindefra.
Så kunne det jo måske vise sig, at det i virkeligheden var kommunerne, der havde bedt om mere end det, vi herindefra havde bedt om.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
På den rundtur, ministeren har været på, har ministeren da også oplevet nogle uhensigtsmæssigheder, altså nogle kommuner som ikke levede op til noget af den lovgivning, vi har lavet herinde?
Og har det så givet anledning til, at vi i det kommende år bliver nødt til at stramme op på noget lovgivning eller sende hyrdebreve til kommunerne eller gøre noget andet, eller har kommunerne efter ministerens mening levet op til den lovgivning, der er vedtaget, og de serviceniveauer, vi har vedtaget?
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Det er meget forskelligt, hvad der viser sig derude.
Men jeg vil gerne sige, at der selvfølgelig har været en bekymring om rekrutteringsproblemer.
Der er mange kommuner, som har et problem med at kunne få de ansatte, de gerne vil.
Der er jeg jo så glad for, at vi selvfølgelig har taget det op her og har imødekommet det med den her kortlægning.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-14:
Tak for det, og også tak til ministeren for at sætte fokus på det her vigtige emne sammen med Dansk Folkeparti.
Jeg kunne også godt tænke mig at følge op på det, som ministeren siger, nemlig at ministeren har været ude at besøge alle 98 kommuner.
Efter ministeren er kommet hjem, hvad er det så – f.eks. i form af tre fokusområder – ministeren kan se at vi skal arbejde videre med i 2019?
Hvad er det for nogle ting, som medarbejdere og ledere osv. ligesom har sat fokus på derude?
Er der sådan et billede af, at der er nogle områder, hvor man som medarbejder eller leder på plejehjemmene gerne vil have at vi gør mere herinde fra Christiansborg?
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Så må jeg jo prøve at spørge på en anden måde.
Ministeren kommer fra et parti, der mener, at vi skulle bruge markant mindre på vores offentlige sektor, end vi gør i dag.
Regeringen har en politik, der betyder, at vi vil komme til at mangle 10.000 offentligt ansatte, når vi når 2025.
Så lad os lade være med at hænge os i de her 3.700 færre fuldtidsansatte på ældreområdet, hvis ministeren ikke vil forholde sig til det tal, men så vil jeg bare bede ministeren svare på følgende: Er det i sig selv for ministeren uproblematisk, hvis vi fortsætter med at se færre medarbejdere inden for ældreområdet i en tid, hvor der kommer stadig flere ældre?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-14:
Det er jo en sympatisk holdning at have, men sandheden er, at forældres dispositioner indimellem går ud over børnene.
Det er netop det, man prøver at forhindre med den her lovgivning; fordi vi er af den opfattelse, at det er godt, at forældre og børn er sammen, vil vi netop have, at man tager sine børn med sig.
Og ligesom jeg sagde til Alternativets ordfører, kunne det være dejligt, hvis der var en lidt større anerkendelse af, at vi faktisk har en lovgivning, som forhindrer nogle kedelige sager, og hvis de kom i medierne, ville vi alle sammen står her og sige: Det er også frygteligt, og det må vi have gjort noget ved.
Vi ser nogle andre sager, og det er specifikt sager, der har at gøre med sydøstasiatiske lande, og det er ikke fra nogen andre lande, så det er et kulturelt fænomen knyttet til et bestemt geografisk område.
Og så er spørgsmålet selvfølgelig, hvor meget vi skal tilpasse vores lovgivning til normer og værdier, som de har i en helt specifik del af verden.
Vi ser ikke de her problemer, altså at man ikke tager sine børn med sig, når de kommer fra alle mulige andre steder i verden.
Henrik Dahl (LA), 2018-12-14:
Tak for det, formand.
Danmark har, så vidt jeg husker, verdens sjette største handelsflåde, og derfor er det selvfølgelig meget vigtigt, at vi kan nyde godt af det, der hedder freedom of navigation, altså friheden til at sejle, på verdenshavene, og det er jo ikke nogen selvfølge.
Der har tidligere været problemer med sørøvere i Adenbugten, og for tiden er Det Sydkinesiske Hav også omdiskuteret, og man kan forestille sig andre situationer.
Derfor er det jo selvfølgelig rigtig fornuftigt, set med vores øjne, at vi netop bidrager til, at kommercielle skibe fortsat, sådan som det er fastslået i f.eks. FN's havretskonvention, kan sejle på de åbne verdenshave.
Det er fornuftigt, at vi bidrager til at opretholde status quo, også ved hjælp af flådens kapaciteter, og derfor støtter vi selvfølgelig beslutningsforslaget.
Så derfor støtter vil altså beslutningsforslaget om at bidrage med en af vores fregatter til den franske hangarskibsgruppe.
Tak for ordet.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Jamen det, jeg fisker lidt efter, er lidt mere, hvad forventningen egentlig er til, hvad den franske hangarskibsgruppe skal lave i den periode, hvor vi så kommer til at samtræne osv. og lave de opgaver undervejs.
Altså, hvad er det for en overordnet mission, man faktisk er med til at deltage i?
Det synes jeg da er politisk relevant, kan man sige.
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-14:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest er det vigtigt at understrege, at det jo ikke er offensive tiltag, som man kommer til at deltage i – det er jo det væsentlige.
Hvad er der så tilbage?
Jamen så er der det, som jeg sådan set også synes fremgår, altså at man kan være med til at deltage i forsvar af flådestyrken, og det vil altså sige magtanvendelse jævnfør grundlovens § 19, stk. 2.
Lige nu er truslen lav.
Der er ikke noget, der tyder på, at man skulle komme i den situation.
Derudover er det i forhold til maritim sikkerhed – det maritime situations- og trusselsbillede.
Det er sikring af fri sejlads, og det kan eventuelt ske ved at hjælpe med eskorte af skibe i risikofyldte farvande.
Så er det i forhold til luftrumskoordination og -kontrol.
Radarerne skal være med til at opretholde et fælles situationbillede, altså et overbliksbillede, og så monitorere og koordinere flytrafikken omkring flådestyrken.
Jeg synes, det er helt værdige formål, vi har med at gøre her, altså som ligger fuldstændig inden for rammen af, hvad man kunne forestille sig at man kunne bidrage til positivt og konstruktivt.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg vil høre, om udenrigsministeren kunne løfte sløret lidt mere for, hvad det er for nogle opgaver, fregatten skal deltage i i den periode, hvor man skal samarbejde med den franske flåde, for det er ikke særlig klart beskrevet her, vil jeg sige.
Så hvad kunne det f.eks. være for nogle opgaver?
Hvor kommer vi til at være henne, og hvad er det, vi bistår med?
Det er klart, at man ikke kan sige helt, hvad det er for nogle operationer, men jeg er interesseret i at høre, hvad forventningen er til, hvad det er, der skal laves.
Naser Khader (KF), 2018-12-14:
Derfor glæder det mig, at vi med regeringens beslutning får mulighed for at styrke den maritime sikkerhed gennem det danske bidrag.
Bare sidste år steg søfartseksporten med næsten 13 pct. i forhold til året før, og i dag er Danmark verdens sjettestørste søfartsnation.
Vi har om nogen interesse i frie og sikre sejlruter.
Der er flere, der har spurgt: Hvad skal det til for?
Der står altså under operationsområde, at operationsområdet for det danske flådebidrag, mens det indgår i den franske hangarskibsgruppe i 2019, vil omfatte Middelhavet, Det Røde Hav, Adenbugten, Det Arabiske Hav.
Det er jo der, der virkelig er udfordringer i øjeblikket, især som konsekvens af det, der foregår i Yemen, Adenbugten.
Det er jo den sydlige del af Det Røde Hav, hvor mange handelsskibe sejler igennem, og derfor mener vi, at det er et nødvendigt bidrag.
Men beslutningen er ikke kun vigtig, fordi vi skal sikre ordnede forhold til vands.
Det er også vigtigt, fordi det sender et stærkt signal til vores allierede om, at vi står klar, når der er brug for os, for det gør Danmark.
Vi tager ikke vores sikkerhed for givet, og derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-14:
Jeg må tilstå, at da jeg tog det her forslag op i vores folketingsgruppe, måtte jeg sige, at jeg var lidt i tvivl om, hvad vi skulle stemme til det, for jeg synes, der er en del uklarheder i det.
Jeg fik derfor også et meget åbent mandat, så jeg kan virkelig overtales og overbevises i den her debat, hvis man er interesseret i det.
Først og fremmest er det lidt svært at se, hvad der er den dybere mening med det her, hvad der er formålet med det her.
I virkeligheden ligger det i forlængelse af, hvad man ofte gør inden for NATO.
Man har sådan nogle forskellige operationer, hvor man arbejder sammen, og i det her tilfælde skal vi så beslutte her i Folketinget, at vi går sammen med den franske flåde i en operation forskellige steder.
Hvis det er det, det drejer sig om, synes vi sådan set, at det er meget fornuftigt, men jeg synes da bestemt også, at der er rejst nogle bekymringer, som vi skal tage alvorligt – f.eks. hvis der sker en forskydning af beslutningsproceduren, og hvis det betyder, at vi kan komme i egentlige kampoperationer, uden at man skal diskutere det her i Folketingssalen.
Men vi har stadig væk en krigsparagraf i grundloven.
Der er jo stadig væk bestemmelser i grundloven osv., som man ikke kan komme uden om, og det fremgår også af beslutningsforslaget, at Folketinget kan blive inddraget, hvis det er nødvendigt, og hvis forholdene er sådan.
Det er jo meget vigtigt at få sagt.
Jeg synes bestemt, at vi skal få det behandlet i udvalgsarbejdet, så vi får større klarhed over de uklarheder, som er kommet frem her.
Jeg synes, at alle skal være trygge ved, hvad det er, man går ind til.
Men som udgangspunkt er vi positive over for det her.
Jeg ved ikke, hvor meget det betyder.
Jeg har spurgt nogle gange, også i Nævnet: Where is the beef?
Hvad er det, man skal, og hvad er meningen med det?
Men hvis meningen er, at man skal blive lidt dygtigere til at operere inden for NATO, så er det okay.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-14:
Jeg må indrømme, at jeg har siddet og læst det her beslutningsforslag en del gange, og jeg er lidt i tvivl, hvis jeg skal være helt ærlig, om, hvad det er, vi tager stilling til.
For tager vi stilling til at svare på den franske anmodning, er det jo en ting.
Men en anden ting, som jeg så står og tænker på, når jeg læser, hvad beslutningsforslaget egentlig går ud på, og den var fru Eva Flyvholm inde på, er, om det er en procedureændring i forhold til det her, og det synes jeg er ret vigtigt at finde ud af.
Er det et beslutningsforslag, der er lavet, for at vi stort kan klappe af os selv over, at vi deltager i den her anmodning fra Frankrig, så er det en ting.
Ændrer vi procedure, så vi ikke længere diskuterer det i Folketingssalen, ligesom vi har gjort det i de to beslutninger, der er henvist til i bemærkningerne, men diskuterer det ovre i Nævnet bag lukkede døre, jamen så er det en anden ting.
Så vi har behov for en afklaring i udvalgsarbejdet af, hvor meget nyt der er i det her.
Handler det bare om at svare på en anmodning, eller handler det om at ændre procedure?
Vores stillingtagen til det vil afhænge af de svar, vi får der.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Ja, det mener jeg godt vi kan, altså fremadrettet sende vores flådefartøjer ud i samarbejde med andre landes, hvis det er nogle missioner, vi synes er fornuftige.
Det er derfor, jeg mener der er brug for noget mere viden om det.
Altså, der har jo været tilfælde – det var så under FN-kommando – hvor den danske flåde var med til at fjerne kemiske våben både i Libyen og i Syrien, og det synes jeg var sindssyg godt at vi kunne bidrage med, ikke?
Selvfølgelig er der masser af internationale opgaver, vi kan samarbejde om, også med andre lande, men vi skal have noget mere klarhed over det.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-14:
Men hvis der ikke er den der kompetenceforskydning, som jeg ikke tror der er, og som vi skal have afklaret, om der er, er Enhedslisten så – for jeg forstod på de indledende bemærkninger, at man grundlæggende er tilhænger af, at vi arbejder sammen – positivt indstillet over for det her med at sige: Ja, vi kan godt se vores flådefartøjer ude omkring i samarbejde med andre lande, også fremadrettet?
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Altså, hvis ikke der er den kompetenceforskydning, er det klart, at jeg så vil være lidt mindre vred.
I forhold til den helt konkrete udsendelse til den franske flåde synes jeg det er ret afgørende at få noget mere klarhed over, hvad det egentlig er, vi skal lave, ja.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-14:
Hvis der nu ikke er den kompetenceforskydning, hvad er Enhedslistens holdning så?
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Mange tak.
Fra Enhedslistens side kan vi umiddelbart ikke støtte det her forslag, for som jeg læser det, er der ligesom to elementer i det: Det ene handler helt konkret om, om Danmark kan udsende et bidrag til den franske flåde her til næste år; og det andet er så den her beslutning, der bliver truffet, om, at vi holder op med at gøre, som vi plejer.
Nu har der været nogle gange, hvor man har taget en beslutning i Folketinget om, at der skulle sendes danske bidrag ud til andre landes flådestyrker, og det skal man holde op med at tage diskussionen i Folketingssalen om.
I stedet for er det bare noget, der skal fremlægges i det, der hedder Udenrigspolitisk Nævn.
Det er sådan, jeg har forstået lovforslaget, og det må ministeren meget gerne ligesom være med til at afklare, selvfølgelig.
Men hvis det forholder sig sådan, må jeg fra Enhedslisten side sige, at vi sådan set synes, at når man lige præcis har med vores forsvar at gøre, og når man har med vores udenrigspolitik at gøre, så er det vigtigt, at vi har diskussionen i Folketingssalen og ikke bare i Udenrigspolitisk Nævn, medmindre, selvfølgelig, at der er situationer, hvor der er noget, det er nødvendigt at hemmeligholde.
Det kan der være god mening i, men som det også blev nævnt før, er det tit ikke så super hemmeligt, når man sender flåden afsted.
Så er det tit ret tydeligt, hvad der foregår – det er jo nogle ret store skibe, vi har med at gøre.
Så derfor er det mit ønske, kan man sige, at vi har en løbende godkendelse af de her operationer enkeltvis og særskilt i Folketingssalen, fordi jeg sådan set synes det er vigtigt.
Og jeg tror ikke, at det kommer til at blive så mange bidrag trods alt, at arbejdsbyrden for Folketinget vil blive voldsomt for meget.
Men som udgangspunkt kan vi altså ikke fra Enhedslistens side støtte det, fordi der også er den her yderligere åbning mod, at man flytter flere ting fra Folketingssalen over i nævnet. Så vil jeg sige om det danske bidrag til den franske flåde i det hele taget: Hvad er det, man skal lave dernede?
Altså, vi får sådan set bare at vide, at det er i Middelhavet, Det Røde Hav, Adenbugten, Det Arabiske Hav, den nordlige del af Det Indiske Ocean og i Den Persiske golf, hvor den her operation kan foregå.
Men jeg synes, at vi mangler at få lidt mere forklaring på, hvad det egentlig er man forestiller sig, at Danmark især skal lave som en del af den franske mission dér.
Situationen er jo relativt højspændt, især i forhold til Syrien.
Det er rigtig vigtigt, at vi får lidt mere viden om, hvad der ligger i det, synes jeg.
Jeg har et yderligere spørgsmål også.
Der står i forhold til det franske, at det danske bidrag vil være undergivet folkeretten, herunder den humanitære folkeret, og så står der: i relevant omfang.
Hvad ligger der i »relevant omfang«.
Det synes jeg sådan set godt jeg kunne tænke mig at få svar på også.
Så det håber jeg ministeren har mulighed for at følge op på.
Dermed er der ikke så god mulighed for offentligheden for at have indsigt i de her beslutninger.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-14:
Socialdemokratiet mener grundlæggende, at grundloven skal overholdes.
Det tror jeg de fleste af Folketingets partier mener.
Og man kan ikke med et beslutningsforslag afvige fra grundlovens procedureregler, selvfølgelig kan man ikke det.
Men det, vi kan gøre i Folketinget, er, at vi kan se hinanden i øjnene og sige, at synes vi grundlæggende, at det her er en god idé; forestiller vi os, at det her er noget, der kommer til at ske fremadrettet, og vil vi så være positive?
Det er grundlæggende det, vi gør.
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-14:
Altså, det er sådan, at når en fransk hangarskibsgruppe er ude at sejle, er den altid operativt indsat, men det er vi ikke.
Og ønsker Frankrig at deltage i en operation, som vi ikke vil være med i, kan vi bare udtræde af hangarskibsgruppen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg vil høre, om udenrigsministeren har været i dialog med Frankrig om, hvad der skulle ske, hvis man undervejs i den her opgaveløsning skulle komme nødstedte migranter til undsætning i Middelhavet – om det ville være den franske regering, der påtog sig ansvaret for det her, eller om det ville være Danmark, der, hvis de blev taget om bord på et dansk skib, fik nogle forpligtelser over for de her mennesker.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-12-14:
Det tør jeg faktisk ikke svare på.
Der er jo den regel, at hvis man indsættes i NATO's territorium, betragtes det ikke som en udsendelse.
Men lige hvordan det er her vil jeg gerne have lov til at svare skriftligt på.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Så har jeg et yderligere spørgsmål, og det er om det personel, som bliver sendt af sted.
Hvilke regler vil de være omfattet af?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-12-14:
Det kan jeg godt give tilsagn om.
Vedrørende det første spørgsmål kan man sige, at det her jo er en rent praktisk foranstaltning.
Vi deltog jo sidste år i en amerikansk hangarskibsgruppe.
Franskmændene har så vist interesse, og vi har behov for at kunne samtræne med andre flådestyrker.
Vi ved, at der i pipelinen ligger et ønske om, at vi deltager i en engelsk hangarskibsgruppe, og at amerikanerne vender tilbage på et senere tidspunkt.
Og derfor er det jo et spørgsmål om, at vi nu med det her lovforslag fastlægger rammerne, og at vi så i de fremtidige tilfælde, som vi ved kommer, vil kunne gå i nævnet og redegøre for det.
Men det er vigtigt at slå fast, at det jo er træningsmissioner.
Så ville vi jo skulle have et beslutningsforslag i Folketingssalen.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-14:
Jeg har to spørgsmål til ministeren.
Vil ministeren ikke lige redegøre for, om det ikke er korrekt forstået, at det indtil nu har været sådan, at hvis den danske flåde skulle deltage i et andet lands flådestyrke, var det noget, der skulle godkendes af Folketinget.
Som der også står her i lovforslaget er det noget, vi har gjort ved tidligere lejligheder.
Og nu bliver det altså sådan, at det fremadrettet ikke vil være Folketinget, men altså nævnet, der skal ind og godkende de her mere træningsagtige aktiviteter, altså at man indgår i dem.
Og jeg er helt med på, at det ikke er de offensive missioner, vi snakker om.
Er det ikke korrekt forstået, at der ligesom sker den ændring med det her beslutningsforslag?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, om ministeren vil sige lidt mere om, hvad det er den her mission forventelig vil gå ud på i den periode, hvor vi kommer til at deltage.
Det er selvfølgelig svært at sige, men hvor forventer man at den franske hangarskibsgruppe cirka vil være henne?
Hvad vil det typiske være for nogle trusler og opgaver, man er særlig fokuseret på?
Det synes jeg kunne være rart at høre lidt mere om.