runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
En hurtig beklagelse herfra, for det var selvfølgelig en fortalelse, for selvfølgelig var det SF og ikke hr. Morten Østergaards Radikale Venstre.
De ligger jo på det økonomiske område ret langt fra Enhedslisten og sikkert også på andre områder, men det må I selv slås om.
Det er så indsnævret til, at blandt de tre partier er det så kun de to, der har stillet med en statsministerkandidat, og forskellen er jo så også, at hr. Uffe Elbæk sådan mere ultimativt har sagt, at hvis der skal komme et skifte, kan de andre partier i blokken bare pege på hr. Uffe Elbæk som statsminister.
Så er fru Pernille Skipper også indstillet på så at trække sit eget kandidatur og støtte hr. Uffe Elbæk i den situation?
Pernille Skipper (EL), 2019-01-15:
Det er både op til et valgresultat og forhandlinger.
Det ville være lige spekulativt nok at komme med bud på det nu.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-15:
Grundlæggende går det jo faktisk godt i Danmark.
Arbejdsløsheden falder, beskæftigelsen stiger, flere og flere kommer ud af kontanthjælp, bilerne bliver billigere, det er nemmere at vælge den frie skole, der kommer flere og flere ansatte ud i ældresektoren.
Der er rigtig meget, som går godt, men det betyder jo ikke, at det ikke kan gå bedre, og at vi ikke skal forberede os på, at vi står over for nogle store udfordringer.
Hvis vi kigger rundtom i verden, kan vi se, at Kina har en magt og indflydelse, som kun er stigende, og som vi sikkert slet ikke havde set for 10-15 år siden.
USA er på vej i en retning, som vi ikke bryder os om herhjemme.
Brexit ved vi ikke hvor lander – hvis det lander.
Vi har et Rusland, som er aggressivt, i baghaven.
Der er økonomier rundtom i verden, som buldrer af sted.
Men det gør den danske økonomi jo faktisk ikke.
Det går godt, det går fremad, men den buldrer ikke af sted, og det burde den gøre, og det burde ikke være vanskeligt for os i Danmark at lave de reformer, der skal til, for at vi kan komme meget længere frem i bussen, for at Danmark faktisk kan fremstå som en ægte vindernation i en global verden.
Når jeg rejser rundt i verden og prøver at forklare, at jeg som leder af Liberal Alliance i det danske Folketing betragtes som ultraliberalist, fordi jeg ønsker at sænke skattetrykket fra omkring 49 pct. og ned til 43 pct., kigger folk på mig og spørger først: Sagde du 13 pct.?
Og så siger jeg: Nej, 43 pct.
Derefter siger de: Jamen du er jo socialist.
Det er kun i Danmark, at man kan ende i en situation, hvor en diskussion om at justere skattetrykket fra 48-49 pct. ned til 43-44 pct. kan føre til, at man taler om den absolutte fattiggård og nedlæggelsen af den offentlige sektor og om, at folk ikke kan komme på hospitalet og sygehuset.
Det er jo en fuldstændig forfejlet diskussion.
Jeg mener, at vi i det her Folketing bredt har samme ønsker, nemlig at folk skal kunne få en god uddannelse, at folk skal kunne få passet deres børn, at de skal kunne komme på hospitalet og få den absolut bedste behandling.
Og der præsenterer vi i morgen et godt forslag til at komme endnu videre ad den vej, og jeg siger endnu videre, fordi vi allerede er et godt sted, hvor vi har nået mange resultater med et bredt flertal i Folketinget.
Vi har også lavet mange reformer i de senere år.
Der mener jeg, at vi taler for lidt om reformer i det her land.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Tak for indlægget.
Jeg er sådan set enig i, at der er meget, der går godt, og at det er nu, det handler om at træffe nogle beslutninger, der gør, at det kan blive ved med det.
Og så må hr. Anders Samuelsen selv rode med opfattelsen af, at han er mere liberal, end han egentlig er.
Det tror jeg måske breder sig af mange grunde og ikke nødvendigvis kun på grund af skattepolitikken.
Det, jeg gerne vil hen til, er forholdet til vores omverden.
Et af de steder, hvor det symbolsk er tydeligst markeret, er jo med grænsekontrollen.
Der er nu brugt 2 mio. timer på grænsekontrol – ikke ét skydevåben er konfiskeret, ikke én flygtning er blevet stoppet.
Derfor vil jeg bare spørge: Er det Liberal Alliances politik, at forholdene på den dansk-tyske grænse skal normaliseres, så der igen ikke er grænsekontrol mellem Danmark og Tyskland?
Det er åbenlyst, at det er symbolpolitik; altså, det er klart forstået.
Det, der er spørgsmålet, er, om Liberal Alliance går ind for den frie bevægelighed i den form, vi kender den, hvor vi og generationer af politikere før os har arbejdet for at komme hen til at leve i en region præget af fredelig sameksistens, hvor man kunne bevæge sig frit over vores grænser.
Derfor spørger jeg bare lederen af Liberal Alliance her: Er det Liberal Alliances politik, at vi skal ophøre med grænsekontrol på den dansk-tyske grænse og normalisere forholdet til vores nærmeste nabo, vores største samhandelspartner, på det punkt?
Er det Liberal Alliances politik?
Det burde være relativt let at svare på.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-15:
Hvis vi i den ideelle verden kom dertil, at vi havde mere kontrol over den situation, end vi har, med folk – og dem er der mange af rundt om i verden – som faktisk ønsker at emigrere, at flygte ud af de lande, hvor de er, og komme bedre steder hen, så var det muligt.
Vi har fået langt bedre kontrol; vi har fået lukket for Balkanruten; der kommer ikke så mange op igennem Europa, som der gjorde tidligere; vi har lavet aftaler med Tyrkiet osv.
Men det er ikke den situation, vi er i i dag, og derfor bliver vi nødt til bl.a. også at sende det signal, som vi så har gjort med den grænsekontrol, som vi har ved den dansk-tyske grænse, og som jeg jo selvfølgelig gerne ville være foruden.
Jeg tror lige så meget, at det er en forebyggende indsats.
Det sender et signal om, at vi værner om vores grænse i det her land.
Mai Mercado (KF), 2019-01-16:
Jeg synes, at spørgeren skal tage og læse det kommissorium og se, at det lige præcis ikke er at sidestille med et almindeligt erhverv, og at det heller ikke er en normalisering.
For at være i prostitution er ikke et normalt erhverv.
Så synes jeg, det er en latterliggørelse at begynde at stille spørgsmålet, om mine egne børn eksempelvis skulle i praktik, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil gjorde det, eller var det alligevel ikke helt så normalt?
Lad mig bare citere Sofie Brandvarm, som jo præsenterer sig som en dansk sexarbejder, og som i et svar til Pernille Rosenkrantz-Theil siger: Ligesom Mai Mercado er jeg enig i, at sexarbejde aldrig kommer på linje med andre erhverv, men det er heller ikke hensigten, debatten handler om basale rettigheder og ikke absurde scenarier, der er ude af proportioner med virkeligheden.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-01-16:
Det er nok, fordi vi ser meget forskelligt på prostitution.
Socialdemokratiet ser prostitution som noget, der er skadeligt for den enkelte kvinde, og derfor er det jo meget væsentligt, om det skal sidestilles med andre erhverv.
For hvis man har præcis den samme rettighed, hvis man er prostitueret eller hvis man har et bordel, så har man jo ret til at have praktikanter over en vis aldersgrænse, så har man ret til at lave reklamer, så har man ret til alt muligt andet.
Det er bare det, jeg spørger ministeren om, og så er jeg ligeglad med, hvad den pågældende arbejdsgruppe kommer frem til; jeg spørger ministeren.
Og når ministeren har et parti i regeringen, som siger, at det er lige så godt at arbejde på et kontor, som det er at være prostitueret, så tror jeg, det er de færreste danskere, der har det sådan, hvis det var deres egen datter eller søster.
Så derfor spørger jeg ministeren igen: Er det præcis de samme rettigheder, man skal have?
Det synes jeg er meget væsentligt, og hvad er det, man ikke skal have ret til, hvis man f.eks. driver et bordel?
Mai Mercado (KF), 2019-01-16:
Min holdning er præcis den samme, som sidst jeg blev spurgt, og det er, at prostitution ikke er et almindeligt erhverv, skal heller ikke være det og kan ikke sidestilles med andre erhverv, men det er jo ikke ensbetydende med, at vi ikke kan bruge redskaber og greb fra andre erhverv til at gøre vilkårene bedre for dem, som er i prostitution, og det er jo også noget af det, som den arbejdsgruppe skal se på i de kommende måneder.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-01-16:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvad ministeren mener, og det er jo fair nok at have skiftet holdning til nogle ting.
Ministeren skriver i 2012 og 2013 på sin Facebook: Rettigheder på arbejdsmarkedet til de prostituerede er socialpolitik.
Og: Giv prostituerede rettigheder på arbejdsmarkedet som alle andre her i Danmark.
Det må vel betyde, at der er tale om et sidestillet erhverv, altså hvor man har ret til at have praktikanter, hvor man har ret til at komme i løntilskud osv.
Kan ministeren ikke forklare mig, om ministeren mener det samme, som ministeren mente tidligere, før ministeren blev minister, eller har ministeren en lidt anden holdning, end at det ikke præcis skal sidestilles?
Hvis man har samme rettigheder som alle andre på arbejdsmarkedet, er det jo det, som vi har hørt Liberal Alliance, altså regeringens koalitionspartner, sige, at det sådan set er lige så godt at arbejde på kontor som at arbejde i prostitution.
Mai Mercado (KF), 2019-01-16:
Jamen det kan jeg svare meget kort på, og det er et ja, det er stadig min holdning i dag.
Så kunne man jo bare lade det være ved det, men jeg vil godt uddybe og sige, at jeg går ud fra, at det er, fordi spørgeren har fået en fornyet interesse for sagen, fordi regeringen jo netop har nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som ligesom skal se på forholdene for borgere i prostitution.
Der har det været meget magtpåliggende for mig at se på, hvordan vi kan gøre forholdene for borgere i prostitution bedre og sørge for, at for dem, der ønsker at forlade prostitution, når de har mulighed for det, kan det også lade sig gøre.
Så det er en mærkesag at sikre, at flere kommer ud af prostitution, og at vi sikrer bedre forhold, og derfor glæder jeg mig nu over, at vi har den her arbejdsgruppe, som skal se på området.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-01-16:
Det er jo lidt svært, når ministeren ikke har lyst til at høre, hvad jeg siger.
Derfor spørger jeg, om ministeren er bevidst om de skadevirkninger, der er ved prostitution.
Ministeren kan jo altid finde en eller anden prostitueret, der er glad for sit erhverv, men der er også rigtig mange andre, bl.a. i København, som går på krisecenter, fordi de har været i prostitution.
Det er det, jeg beder ministeren om at tage alvorligt og love, at det ikke skal sidestilles med andre ting, og det har ministeren bare sagt tidligere, både i 2012 og 2013, på sin Facebook, og derfor spørger jeg.
Når man har sagt det, synes jeg, man skal stå ved det.
Så er det fint, at man har en anden holdning, og det er ikke engang for at være morsom, men jeg er efter ministeren, fordi ministeren tidligere har haft den her holdning.
Derfor synes jeg, det er meget vigtigt, hvad ministeren mener, og ikke hvad et udvalg kommer frem til.
Inger Støjberg (V), 2019-01-16:
Det er korrekt, at EU har indført målrettede sanktioner over for dem, som var ansvarlige for Irans fuldstændige uacceptable adfærd her i Danmark.
Det er jo dog ikke nogen hemmelighed, at samarbejdet med Iran på udsendelsesområdet længe har været meget vanskeligt.
Iran ønsker således ikke at samarbejde om tvangsmæssige hjemsendelser af afviste asylansøgere fra Iran.
Det ændrer selvfølgelig ikke på, at regeringen jo fortsat arbejder på, at det skal lykkes at få skabt et grundlag for at gennemføre tvangsmæssige udsendelser til Iran.
Herudover arbejder regeringen på at øge antallet af afviste asylansøgere fra Iran, som udrejser frivilligt.
Mai Mercado (KF), 2019-01-16:
For alt imens vi to kan stå og have en diskussion om ord, og hvor jeg jo tydeligt flere gange, nu bliver det så tredje gang, har sagt, at det ikke er et almindeligt erhverv, hvad gør Socialdemokratiet så?
De gør absolut ingenting.
Det, vi har nedsat en gruppe for, er lige præcis at se på, hvordan vi forbedrer forholdene, også med henblik på, at vi får flere ud af prostitution, og hvor vi kan hjælpe med hensyn til skadevirkningerne, og alt imens gør Socialdemokratiet ingenting og har ingen svar til dem, som er i prostitution i dag.
Vi leverer svar, vi leverer handling.
Det eneste, Socialdemokratiet leverer, er en tagfat om ord her i Folketingssalen.
Christian Langballe (DF), 2019-01-16:
Tak, formand.
Spørgsmålet er som følger: Hvad kan regeringen oplyse om mulighederne for at få afviste iranske asylansøgere sendt tilbage til Iran, og herunder oplyse, om de netop vedtagne EU-sanktioner som modsvar på planlagte attentatforsøg i Danmark påvirker processen?
Jeg tror egentlig, at mange undrer sig over, hvordan det kan være, at det skal være så svært at sende folk tilbage til deres eget land, og at det skal være så svært at få de respektive lande som eksempelvis Iran og Irak til at modtage deres egne statsborgere.
Jeg synes på en eller anden måde, det er lidt, for ikke at sige meget uhyrligt, at vi står i en diskussion hver eneste gang, hvor det drejer sig om, at vi ligesom skal indtage dukserollen, i forhold til hvad vi kan tillade os, samtidig med at de der forbistrede stater ikke engang kan tage deres egne statsborgere tilbage.
Jeg vil høre, om der er nogle initiativer i gang i forhold til at få vendt den her proces, sådan at de her lande kommer til at modtage dem.
Inger Støjberg (V), 2019-01-16:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Christian Langballe i, at det da er uacceptabelt, at der er lande, der ikke tager imod deres egne statsborgere, medmindre de rejser hjem frivilligt, og det gør jo, kan man sige, dermed Danmark til en eller anden form for tag selv-bord eller i hvert fald et forsøg på det, så hvis man ikke selv vil udrejse, har man også en sikkerhed for, at man ikke bliver lukket ind i det land, man oprindelig kommer fra, og det er uacceptabelt.
Det er jo derfor, vi har udrejsecentrene, både Sjælsmark og Kærshovedgård, og i fremtiden også Lindholm.
Det er jo for at lægge et pres på de mennesker.
Så ja, der bliver gjort noget herhjemme.
Men der bliver også gjort noget i forhold til landene.
Bl.a. har vi jo nu konkret i forhold til Iran en attaché siddende i Teheran, og det har vi også i andre lande, som ikke laver andet end at arbejde på at få sendt de her mennesker ud, og jeg kan også sige, at jeg jo bruger mere og mere af min tid på netop at få lavet sådan nogle aftaler.
Med Iran er det så lidt svært af flere årsager
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-01-16:
Vil ministeren forklare, om hun stadig står ved følgende citat fra 2017, eller om hun bare har skiftet holdning/standpunkt: »Som ordfører har min holdning været meget klar: At prostitution ikke er et almindeligt erhverv, ikke kan sidestilles, og det er sådan set også min holdning i dag som minister«?
Christian Langballe (DF), 2019-01-16:
Nu er der jo en konkret forskel på mig og ministeren, og det er, at ministeren kan få tingene til at ske på en måde, som jeg ikke kan.
Jeg kan godt være med til at vedtage nogle love og fremme nogle ting, men lige præcis i forhold til den her dagsorden mener jeg det er helt afgørende, at en regering som den danske virkelig tager på sig at begynde at udvise de her folk.
For jeg ville jo mene, at man kan begynde med at sige, at de ikke er velkomne her, og så sende dem ud af landet, og så sige til Iran, at et samarbejde med Iran vil afhænge af, om de tager imod deres egne statsborgere, ligesom man kunne sige, at støtten, som vi giver til Irak i form af at genopbygge landet, selvfølgelig afhænger af, at de tager deres egne borgere tilbage.
Det mener jeg bare må være en selvfølge.
Peter Kofod (DF), 2019-01-16:
Så vil jeg spørge ind til den del i lovforslaget, der handler om de private.
Sådan helt skarpt stillet op, vil ministeren så karakterisere det, der er lagt op til i lovforslaget, nemlig en udvidelse af privates mulighed for at bruge videoovervågning, som vidtgående?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Nej, det vil jeg nok ikke.
Jeg skal være ærlig og sige, at lovforslagets detaljer ikke lige ligger forrest i pandelappen hos mig, når jeg bliver spurgt til det.
Men nej, jeg synes jo ikke, at regeringen foreslår noget, der er vidtgående.
Så kan man spørge, hvad vidtgående betyder, og det kan blive en meget sur debat om ord, men jeg synes jo – og det hører jeg også lidt på hr. Peter Kofod – at lovforslaget går i den rigtige retning.
Så synes Dansk Folkeparti bare, at vi godt kunne være gået lidt længere, men jeg synes, det går i den rigtige retning.
Jeg synes i bund og grund, at der er mange muligheder i det, og jeg tror som sagt på, at det bringer os et langt stykke ad vejen.
Jeg har også bare behov for at sige noget i forbindelse med det om kommunerne – for jeg kan jo ikke komme tilbage til det senere.
Jeg har også været borgmester, og jeg kan lige høre for mig, at nogle kommuner vil sige: Vi skal betale for det, men hvad så, hvis vi ikke har råd til det?
Jeg kan godt lide, at det er politiet, der tager stilling til det, og så kan man hænge kameraer op på politiets regning.
Og så er jeg glad for, at vi er enige om at sætte ekstra penge af til det i finansloven, så det i hvert fald ikke er pengene, der forhindrer, at vi får nogle kameraer op.
Peter Kofod (DF), 2019-01-16:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om værdien af de ofte dyre konsulentrapporter, som bruges på ministerens ressortområde, og mener ministeren, at det er nødvendigt med nye konsulentrapporter forud for indgåelse af flerårsaftale for politi og anklagemyndighed?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Det er min tilgang, at når vi anvender eksterne konsulenter på Justitsministeriets område, skal vi først have tænkt os godt om.
Og når vi vælger at anvende eksterne konsulenter, skal det være, fordi der er et særligt behov for de kompetencer og perspektiver, som eksterne konsulenter kan bibringe.
Det kan f.eks. være i situationer, hvor der er behov for et eksternt blik og en ekstern vurdering.
Derudover er det helt afgørende for mig, at der skal være en grundig faglig vurdering af, om de forslag, der er kommet fra konsulenterne, er realistiske og implementerbare, når vi som politikere og ikke mindst embedsmændene i centraladministrationen skal omsætte konsulenternes rapport til virkelighed.
I forhold til forberedelsen af en ny flerårsaftale for politi og anklagemyndighed har regeringen besluttet, at der skal gennemføres en analyse med bistand fra eksterne konsulenter.
Vi har valgt at gøre det sådan, at analysen skal bygge oven på de analyser, der tidligere er foretaget i politiet.
Vi skal så at sige ikke til at gentage de analyser en gang til, som allerede er lavet.
Og så har vi ikke mindst valgt, at analysen skal ske med øje for de store forandringer, som politiet har gennemgået i den nuværende flerårsaftaleperiode.
Derfor er det afgørende, at analysen har fokus på konkrete og implementerbare initiativer.
Af samme årsag skal arbejdet ske i tæt samarbejde med politi og anklagemyndighed.
Som sagt skal anvendelsen af eksterne konsulenter være klog og med blikket stift rettet mod, at anbefalingerne giver mening i den virkelige verden.
Peter Kofod (DF), 2019-01-16:
Tak for det.
Nu har jeg siddet i Folketinget i 3 år, og hvis der er noget, der har givet mig en ny allergi, er det konsulentrapporter.
Jeg er simpelt hen så træt af dem.
De er dyre; de er ofte ikke særlig kloge at høre på; de bærer præg af, at der har været et eller andet tyranni over for vores ansatte, hvor der har stået nogle med et eller andet stopur og fundet ud af, at det tager så og så mange sekunder at finde noget i printeren, og kunne man have brugt den tid bedre?
Og efter at jeg havde stillet spørgsmålet til her i dag, var der en, der har relation til en sygeplejerske, der fortalte mig om, at der havde været en konsulent for at finde ud af, hvordan man kunne gøre det mere effektivt på et andet område, nemlig på sundhedsområdet, og som havde foreslået, at man skulle tage gummihandskerne på på en anden måde.
Jeg er så træt af konsulentrapporter, og jeg synes ofte, at de bliver en dårlig undskyldning for, at politikere ikke sætter sig sammen og tænker nogle tanker, der rækker ud i fremtiden, noget mere visionært, noget om, hvad vi egentlig vil.
Sådan er det også på retsområdet, sådan er det også, når det kommer til vores politi og anklagemyndighed.
Så bestiller man nogle konsulentrapporter, og så er det også en måde for Finansministeriet at holde snor i den proces på.
Så undgår man måske en bredere, længere og mere dybdegående diskussion om, hvordan forholdene er i den del, der er meget vigtig, nemlig vores politi, og hvordan vi får løst de problemer, der er.
Derfor er jeg da også ærgerlig over, at der allerede er sat gang i en ny analyse forud for den aftale, der skal indgås senere på året.
Men jeg vil så starte med at spørge ministeren, om den analyse, som ministeren har bestilt, lægger op til, at der skal effektiviseres i politiet og anklagemyndigheden, for det tror jeg ikke tiden er til.
Har man sat det her i gang, fordi der bare skal skæres ind til benet igen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Jeg vil først sige, at jeg langt hen ad vejen til tider kan dele spørgerens allergi og hans tanker om, hvordan vi bruger de her rapporter, og hvor meget man skal det, for der skal også være plads til den sunde fornuft.
Når det så er sagt, kan jeg sige to ting.
Den ene er, at der ikke er fastsat et mål for eventuelle besparelser eller effektiviseringer.
Den anden er, at det simpelt hen er for at blive klogere og komme hele vejen rundt og se på, om vi kan gøre tingene på en anden måde.
Det tror jeg er meget klogt at gøre.
Da vi lavede aftalen om kriminalforsorgen, synes jeg, det var meget godt at gøre det.
Da vi kiggede på forsvarsadvokater og deres salærer og tilsynet med dem, var det nok også meget godt, at vi fik en rapport om det.
Så det kan jo også bruges til noget fornuftigt, hvis vi gør det rigtigt.
Det skal bare ikke være sandhed en , og det er selvfølgelig politikerne, der skal træffe beslutningen.
Peter Kofod (DF), 2019-01-16:
Noget af det, jeg savner, er, at vi bruger noget mere energi på at få nogle faglige indspil fra hverdagens eksperter.
I vores tilfælde ville det jo være politibetjente, fængselsbetjente, HK'ere, og det kan være andre, der arbejder på det her område.
Og der vil jeg spørge ministeren, om det ikke var det, man burde gøre i stedet for bare at lave en eller anden analyse.
Så skulle man spørge derude, om man kan lægge nogle gode forslag frem og komme med nogle ideer til, hvordan man kunne organisere arbejdet anderledes.
Ville det ikke være en mulighed?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Jo, det mener jeg sådan set også at man bør gøre i det daglige arbejde.
Altså, jeg mener, at hele den måde, vi organiserer os på i Danmark, også i den offentlige sektor, i store organisationer, jo må være sådan, at man også stikker fingeren i jorden hos personalet og drøfter med dem, hvad mulighederne er her, hvis vi skal gøre tingene på en anden måde. Jeg tror, det er vigtigt, at der er et pres, også sanktioneret af os politikere, i forhold til at vi selvfølgelig hele tiden skal bruge de penge, vi har, bedst muligt, men det skal jo ikke afholde os fra at stikke fingeren i jorden og spørge de mennesker, der sidder med det til hverdag.
Det synes jeg er hele forudsætningen for, at det bliver godt.
Peter Kofod (DF), 2019-01-16:
Så vil jeg egentlig bare slutte af med at spørge ministeren, hvad den analyse, der er sat i gang, så koster.
Hvad koster det at få lavet sådan en omgang?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Den er i udbud, så det ved jeg ikke.
Det skal jo i udbud; det ved vi.
Så må vi se, hvad det koster.
Men jeg vil faktisk gerne understrege, at jeg tror, det er godt at have det, når man laver en flerårsaftale på så stort et område som politi- og anklagemyndighed.
Jeg ved ikke, hvor manpower og kræfter skulle være for at kunne gøre det, så der tror jeg, vi skal bede nogen om det.
Men vi skal jo sætte rammerne for det, og vi skal ikke mindst, når vi skal forhandle aftalen, sige, hvad vi vil have og ikke vil have.
Og så glæder jeg mig over, at det er vedtaget, at der ikke er et mål for penge, der skal findes, og man ikke skal tage fat i allerede eksisterende projekter, der er i gang med at blive udført.