Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Mange tak.
Tak til Enhedslisten for også her i salen at bringe den her ret vigtige debat op.
Da jeg blev valgt ind i Folketinget, var et af mine første skriftlige spørgsmål faktisk til miljøministeren om de her fem principper, altså om miljøministeren var bekendt med dem, for jeg deler bekymringen om, at de her principper står i vejen for den grønne omstilling.
Jeg bragte det også op på mit første samråd i forbindelse med tilstanden i det danske vandmiljø, hvor miljøministeren kunne fortælle, at de havde været rundt at lede efter de her principper, men at de ikke kunne finde dem; de hang altså ikke i en ramme på en væg et eller andet sted.
Det kunne jeg godt forstå, for det viste sig jo, at de her fem principper ligger hos Erhvervsstyrelsen på deres hjemmeside med en dertil hørende detaljeret vejledning.
De fem principper siger helt konkret, at når vi implementerer erhvervsrettet EU-regulering i Danmark, må vi som udgangspunkt ikke gå videre end minimumskravene i EU-reguleringen.
Danske virksomheder bør ikke stilles dårligere i den internationale konkurrence, hvorfor en implementering ikke bør være mere byrdefuld end den forventede implementering i sammenlignelige EU-lande.
Det kan jo give meget god mening, men det kan også gå den anden vej.
Fleksibilitet og undtagelsesmuligheder i EU-reguleringen bør udnyttes.
Den synes jeg måske er lige frisk nok.
I det omfang det er muligt og hensigtsmæssigt, bør EU-regulering implementeres gennem alternativer til regulering.
Og byrdefuld EU-regulering bør træde i kraft senest muligt under hensyntagen til de fælles ikrafttrædelsesdatoer.
Det er især det sidste, der betyder, at vi tit får de her åbningsskrivelser omkring traktatkrænkelser, og det nytter ikke noget.
Jeg synes, det er dumt, når vi minimumsimplementerer på det grønne område, fordi verden simpelt hen ikke kan holde til, at vi fortsætter med at tilsvine miljøet, forurene klimaet og ødelægge naturen, men også fordi fremtidens erhverv og virksomheder er nødt til at omstille sig, hvis de fremover skal have adgang til rent vand og råvarer til produktionen eksempelvis.
I det hele taget skal vi i langt højere grad værdsætte det, naturen giver os, og vi skal anerkende, at vores samfund ikke kan bestå, uden at naturen og økosystemerne er i trivsel.
At vi har en sund og frugtbar jord, bestøvning af planter, klimaregulering, beskyttelse mod oversvømmelse fra det vildere og vådere og vejr og fødevarer og rent drikkevand er noget, vi rent faktisk skal gøre en indsats for – det er ikke noget, vi længere kan regne med bare at have fri adgang til.
Fremtidens erhvervspolitik er grøn.
Det må efterhånden være fuldstændig klart for alle, at vi er på vej ind i en fremtid, hvor vi i langt højere grad bliver nødt til at respektere økosystemerne og de planetære grænser, og at vi skal være et samfund, som forurener og ødelægger mindre.
Fremtidens virksomheder er de virksomheder, som kan levere de teknologiske løsninger og forretningsmodeller, som kan imødekomme samfundets behov, men med brug af færre ressourcer og med udstrakte miljøhensyn.
Det er dem, der vil være brug for, og det er dem, der vil være forretning i.
I SF mener vi, at det er på tide med en revidering af de fem principper for implementering af erhvervsrettet EU-regulering, så den i langt højere grad understøtter erhvervslivets grønne innovation og melder sig ind i fremtiden.
En ambitiøs implementering frem for en minimumsimplementering er den bedste investering, vi kan gøre for vores erhvervsliv.
Så SF kan støtte forslaget.
Vi synes, det kunne have været endnu bedre, og det kunne vi måske arbejde videre på sammen.
Tak for ordet.