runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Det skal vi have, og det glæder vi os også til.
Vi glæder os også til at få Enhedslistens kvalificerede input til det her lovforslag og til, hvordan vi håndterer vandløbene.
Jeg må sige i forhold til den her debat, at der er nogle debatter, som er mere ophidsede end andre.
Jeg kan nævne kontanthjælpsdebatten, udlændingedebatten og ligestillingsdebatten.
Og så vil jeg altså også nævne miljødebatten i Danmark som et eksempel på en meget, meget ophidset debat, hvor jeg synes at parterne taler meget voldsomt og hårdt til hinanden, og hvor der virkelig er mistillid til modpartens intentioner.
Det er jo ikke alle, der har det sådan, men der findes store grupperingen både i miljølejren, som ikke har nogen som helst tiltro til landbruget, og i landbruget, som ikke har nogen som helst tiltro til miljøfolkene.
Og det er en skam.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Men jeg vil godt holde fast i, at omfanget af den debat, vi har ude i samfundet, altså er større end omfanget af debatten blandt dem, som råber højest.
Der er ved at ske noget derude, og det betyder altså også, at når vi herinde i Folketinget skal behandle forslag, der vedrører miljø, så skal vi lytte meget nøje.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Jamen det er jeg ikke uenig i.
Og jeg er heller ikke uenig i, at der er foregået nogle ting på området, som vi synes har været urent trav, og der har vi sammen med andre partier også været med til at sætte foden ned.
Så jeg ved ikke, om der er så meget mere at sige til det.
Jeg ønsker, at vi bliver i stand til at finde nogle pragmatiske løsninger, hvor vi tager et meget udstrakt hensyn til vores miljø og passer godt på det, men også, at det ikke går over i noget med, at vi bare ønsker at genere landmændene med regler, som ikke har nogen miljømæssig betydning.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-27:
Det er et fuldstændig irrelevant spørgsmål for den lovbehandling, vi har i dag.
For den handler om, hvorvidt vi opretter vandråd og giver bemyndigelse.
Der foregår så et andet arbejde omkring fastlæggelse af kriterier, som intet har med det her at gøre.
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Jeg synes, at man som minister skal have haft halm i ørerne, hvis man undervejs i den her debat ikke har noteret sig Folketingets bekymring for, hvor mange kilometer vandløb der vil blive taget ud af vandområdeplanerne som følge af den her stribe af lovforslag og den fødevare- og landbrugspakke, der er vedtaget.
Så det mener jeg ikke ministeren har ret i.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvordan regeringen vil stille sig til et eventuelt ændringsforslag til den her lov, som måtte betyde, at man også kan åbne for at tage flere vandløb ind i vandområdeplanerne.
Det kunne f.eks. være de såkaldt glemte vandløb, som Danmarks Sportsfiskerforening har markeret i deres høringssvar.
Vil man på lige fod med Det Konservative Folkeparti se med positiv interesse på sådan et ændringsforslag?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Synes ordføreren ikke, at det er mærkeligt, at det her lovforslag indebærer, at en præsts holdninger fremført fra prædikestolen vil være omfattet af det her lovforslag, men hvis præsten dagen efter, om mandagen, har et oplæg i f.eks. Jyllands-Posten med præcis det samme indhold, præcis de samme ord, så vil det ikke være omfattet af lovforslaget, fordi der i så tilfælde vil være tale om almindelig offentlig debat?
Det er jo et forsøg på at afgrænse ytringsfriheden, som overhovedet ikke giver mening.
Mit spørgsmål er, hvordan Socialistisk Folkeparti har det med det, når man så samtidig ser, at gode kræfter som Institut for Menneskerettigheder, Advokatrådet, tænketanken Justitia går ud og påpeger de enorme afgrænsningsproblemer, der er i det her lovforslag.
Er der så ikke noget hos ordføreren, som gør, at ordføreren kan mærke, at det her er helt galt, at vi er i gang med at undergrave grundlæggende rettigheder, oven i købet på en måde, som ikke kommer til at have nogen effekt, fordi man ender med at føre vanvittige holdninger længere ind i mørket, end de allerede er i dag?
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Det anerkender jeg, og jeg er glad for, at vi ved det, for så er vi opmærksomme på de miljøer.
Der er jo ekstremt meget aktivitet omkring Grimhøjmoskeen, og vi hører hele tiden om Aarhusmodellen, som antiradikaliseringseksperter ikke bare i Danmark, men i hele verden, henviser til som et af de allerbedste eksempler på, hvordan man bekæmper radikalisering.
Og vi ved, at Grimhøjmoskeen er et problem, fordi vi trods alt har ytringsfrihed og ved, hvilke forkvaklede holdninger der er der.
Derfor kan vi møde dem og adressere dem.
Derfor tror jeg, den her lov desværre vil være med til at styrke parallelsamfundene, gøre dem endnu mere isolerede, få dem endnu længere væk fra det samfund, som vi ellers ønsker at få alle mennesker til at være en del af.
Jacob Mark (SF), 2016-10-28:
Er det forskelsbehandlingen, der er den primære årsag til, at Radikale ikke er med bag det her forslag?
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet er det her med beskyttelse: Altså, anerkender ordføreren, at der har været eksempler på religiøs oplæring, som har været helt tydelige for den danske befolkning, hvor man har set kvinder, børn og mænd blive undervist i stening, pædofili og vold som et okay middel, og hvor det er blevet billiget og det måske har kunnet være med til at skabe en kultur med en forståelse af, at det var i orden?
Anerkender ordføreren det, og i så fald, hvad vil ordføreren gøre ved det?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Nu kan jeg jo godt stille spørgsmål til hr. Jacob Mark, for det er en kort bemærkning.
Vi er ikke i spørgetiden med ministrene, så man kan godt have en debat, når der bliver stillet spørgsmål under behandlingen af lovforslag her i Folketinget.
Jeg konstaterer, at jeg ikke fik et svar på mit spørgsmål, men det er rigtigt, at Enhedslisten ikke er tilhænger af at fjerne racismeparagraffen, fordi den har en særlig status.
Det undrer mig meget, at Socialistisk Folkeparti, efter at man i mange år har været med hele vejen i forhold til at holde ytringsfrihedens fane meget højt, nu er slået ind på en kurs, hvor man vil prøve at se, om man kan kriminalisere bestemte ytringer.
Og vi ser jo, hvilke kolossale afgrænsningsproblemer det fører med sig.
Vi ser, hvilken usikkerhed det skaber om ytringsfriheden, og vi ser, at retssikkerheden i det hele taget og også religionsfriheden lider på dets bekostning.
Jeg er meget ked af, at SF ikke har kunnet tage klart afstand fra alle elementer i den aftale, som blev indgået her.
Jacob Mark (SF), 2016-10-28:
Tak for det.
Lang tid inden jeg kom i Folketinget, jeg tror det var i 2010, havde jeg en indre diskussion med mig selv om racismeparagraffen – om jeg syntes, det gav mening, den var der, eller ej.
Et af de mennesker, der overbeviste mig om, at det giver mening, at racismeparagraffen er der, var faktisk den ordfører, der står på talerstolen nu.
Et af de argumenter, som ordføreren brugte dengang, og som jeg gerne ligesom vil spørge ind til, var, at hvis man fjernede racismeparagraffen, ville det fluks føre til, at man ville opleve hadefulde ytringer, at mennesker ville opleve at blive mødt med hadefuld adfærd.
Derfor var det vigtigt at beholde racismeparagraffen, fordi man derved beskyttede nogle mennesker, der ville komme i klemme, hvis man fjernede den.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
I over 10 år har vi diskuteret ytringsfrihed i Danmark, ja, også mere end det, men særlig efter karikaturkrisen, har det været et af de mest betændte, omdiskuterede emner i dansk politik.
Og igen og igen har vi hørt, at ytringsfriheden er en fundamental værdi og frihedsret.
Og navnlig nye danskere og især dem med muslimsk grund har fået læst og påskrevet, at ytringsfrihed er en hellig og ukrænkelig værdi.
De må undre sig i dag, for ytringsfriheden gælder åbenbart ikke for alle ytringer, ytringsfriheden gælder åbenbart ikke for alle mennesker og grupper.
Man må altså forstå, at ytringsfriheden slet ikke er en universel menneskeret.
Ytringsfriheden er majoritetens, og vi i majoriteten bruger den, som vi vil, og vi bøjer den, som vi vil, den er for os, den er ikke for alle, den er især ikke for de hellige.
Det er sådan, det her lovforslag bliver læst.
Det er sådan, det bliver forstået, ikke kun blandt muslimer, men jo også i de kirkelige miljøer, som bliver ramt af lovgivningen.
Og det, som de må undre sig over, ud over måske en generel undren over, at man vil gå på kompromis med ytringsfriheden, er jo, hvorfor det skal ramme dem og ikke de andre.
Hvad med de politiske prædikanter?
Et medlem af Dansk Folkeparti vil fortsat kunne sidde i landsdækkende radio og tale varmt for, at man slår sine børn.
For ytringsfriheden har vist sig at være et effektivt middel til at imødegå radikalisering.
Det var med ytringsfriheden som middel, at vi i Danmark mødte og bekæmpede retorikken og fristelsen fra det 20. århundredes store totalitære ideologier, nazismen og kommunismen.
De radikaliseredes ytringsfrihed er en forudsætning for, at vi kan få deres argumenter frem i lyset dér, hvor vi kan imødegå dem.
Det er sådan, vi gør i Danmark.
Det er det, der virker.
I Radikale Venstre ser vi med stor alvor på radikalisering.
Vi mener, at vi skal bekæmpe radikalisering målrettet, effektivt og benhårdt.
Vi skal bekæmpe religiøs radikalisering, fuldkommen som vi skal bekæmpe politisk radikalisering på de yderste fløje i dansk politik.
Men vi skal bekæmpe radikaliseringen med tiltag, der virker, ikke med symbolpolitik eller forskelsbehandling, for det vil kun virke stik imod hensigten.
Det vil kun tjene til yderligere at galvanisere de radikaliserede miljøer og deres forkvaklede overbevisninger.
Det vil kun give dem en motivation til at arbejde endnu hårdere på at bekæmpe vores samfund og vores fællesskab.
Det her lovforslag har til hensigt at modvirke radikalisering, men det er vores overbevisning, at det vil virke stik imod hensigten.
Det rammer bredt og upræcist.
Det rammer store dele af Danmark med en meningsløs mistænkeliggørelse.
Og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Tak for det.
Og jeg er igen standin for vores retsordfører, Carolina Magdalene Maier.
Hvis nogen skulle være i tvivl, er vi også imod lovforslaget.
Ud over at jeg ser det som et angreb på vores ytringsfrihed og det har karakter af tankekontrol, har vi allerede i dag lovgivning, der gør det ulovligt at opfordre til kriminelle handlinger.
Men aftaleparterne ønsker at gå videre og blande sig i, hvad folk billiger, altså blande sig i, hvad folk mener, må udtrykke, hvad de føler, hvad de tænker, og der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi finder det dybt problematisk, at der er personer, det billiger terror, vold, drab, voldshandlinger, incest, pædofili, frihedsberøvelse, tvang og flerkoneri.
Det er problematisk.
Men det hjælper ikke, at vi siger det utallige gange heroppe fra denne stol uden at have en dybere analyse af de problemstillinger, der er, og det er det, som både Advokatrådet, Institut for Menneskerettigheder og en lang række høringsparter anbefaler.
Biskoppen over Haderslev Stift anfører, at lovforslaget vil føre til vilkårlighed, religionsfrygt og undertrykkelse af ytringer, uanset hvor mange gode viljer der end måtte ligge i lovforslaget.
Det frygtes, at lovforslaget vil virke stik modsat hensigten og bidrage til isolering af religiøse samfund og dannelse af parallelsamfund.
Jeg synes, det er forstemmende, at der ikke bliver hørt på al den her kritik i høringssvarene.
Jeg synes, det er forstemmende, at det totalt ignoreres.
Så Alternativet stemmer et kæmpestort nej til lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Det har jeg ikke, men der er en væsentlig forskel på racismeparagraffen og det her forslag, og det er, at racismeparagraffen ikke forskelsbehandler.
Alle kan blive dømt ud fra racismeparagraffen; alle kan ikke blive dømt ud fra den her selektive kriminalisering, som altså kun kan ramme troende mennesker.
Jeg er imod det her forslag, fordi jeg synes, det er det forkerte middel til at bekæmpe radikaliseringen, men jeg er også imod, fordi forslaget forskelsbehandler.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor nogle autoriteter – f.eks. Marie Krarup – kan sidde i Radio24syv og sige ud i æteren, hvor der er tusindvis af mennesker, der sidder og lytter, og hundredetusindvis, der har stemt på hendes parti: Det er i orden, at man giver børnene et rap over fingrene, så de kan lære, hvad der er forkert, og hvad der er rigtigt, men en præst må ikke sige det i en privat sammenhæng over for et forældrepar.
Jeg synes ikke, det er fornuftigt, at præsten siger det, men jeg bryder mig ikke om den forskelsbehandling, at man mener, at præsten, der sidder og taler til en mor og en far, er en større trussel mod ordenen i vores samfund end en politiker med en stor autoritet og 750.000 vælgere bag sit parti, der sidder og siger det i offentligheden, så det kan komme ud til alle.
Den forskelsbehandling synes jeg er så usaglig, at den er en del af problemet, og det er sådan noget, der skaber radikalisering.
Jacob Mark (SF), 2016-10-28:
Det, man jo har gjort, er, at man har læst høringssvarene, også fra ministeriets side, og så har man faktisk efterfølgende rettet til.
Det kan man også se i høringsnotatet.
De steder, hvor der har været kritiseret afgrænsninger, har man faktisk forsøgt at lave yderligere afgrænsninger, hvorfor jeg faktisk også mener, at det er blevet et ganske udmærket lovforslag.
I forhold til det her med en præst, der står på en prædikestol, og et debatindlæg, er det netop det, der er forskellen, det er det, der er kernen i det her.
Vi vil ikke acceptere, at der sidder religiøse autoriteter i en oplæringssituation, hvor der er et forkyndende element, og bruger den situation og deres autoritet til at oplære mennesker i, at stening, pædofili, vold er okay.
Det er det, der er forskellen fra netop det og det at have en holdning til, hvordan samfundet bør se ud – det at undervise, det at oplære og det at have en holdning.
For mig er der nemlig et helt klart skel i at undervise og oplære og i at have en holdning til et samfund.
Christina Egelund (LA), 2016-10-28:
Ordføreren sagde i sin tale, at efter at den her lov bliver vedtaget, er det ikke sådan, at man ikke må sige noget som helst, og det er jeg selvfølgelig rigtig glad for, altså at det stadig væk, når den her lov er vedtaget, er sådan, at vi må sige noget.
Jeg vil gerne spørge: Hvad er ordførerens forventning til den helt konkrete effekt af det her?
Altså, hvad kommer det til helt konkret at betyde, at man vedtager den her lov?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det, som ordføreren siger, viser jo i virkeligheden bare, at det her lovforslag ikke giver mening på utrolig mange punkter.
Så en præst, der står om søndagen i kirken og taler til syv mennesker, som sidder i den tomme kirkesal, er mere voldsomt, det er mere markant end at have et stort opsat indlæg, måske en kronik i Jyllands-Posten med tilhørende tegning?
Virker det ikke lidt mærkeligt, at man sætter det op på den måde fra ordførerens side?
Jacob Mark (SF), 2016-10-28:
I forhold til den sidste del, så jo, vi læser de høringssvar, vi tager dem også til efterretning, og der er også blevet ændret i lovforslaget ud fra de høringssvar.
Nogle af de mennesker, der har været med til at skrive de høringssvar, som er bekymrede, er jo også nogle af de mennesker, vi har arbejdet sammen med om at få den her ytringsfrihedskommission igennem, som jo også er en del af den her pakke, hvor man netop skal se på, hvordan man samlet set kan styrke ytringsfriheden.
Så det synes jeg er godt.
I forhold til den del om oplæring og til den lidt mere højtflyvende diskussion af samlet diskurs og oplæring tror jeg det vil være en debat, der tager lidt mere tid end bare i dag, for selvfølgelig lærer man lidt af de store samlingsdebatter, det er jeg klar over, og det bliver man også påvirket af, men i forhold til oplæring, som der menes i det her forslag, snakker vi jo om helt konkret undervisning, hvor en autoritet, og det står der jo ganske klart, bruger sin autoritet til at undervise nogle mennesker og overbevise nogle mennesker og få dem til at tro på noget bestemt.
Det er jo det, undervisning er, og det står egentligt også ret klart beskrevet både i lovforslaget og i bemærkningerne.
Jeg vil rigtig gerne svare på de spørgsmål, ordføreren har, når jeg står oppe på talerstolen, og det gør jeg lige om lidt.
Men indtil da vil jeg bruge den mulighed, som jeg har som ordfører, til at stille spørgsmål til en ordfører, når vedkommende er på talerstolen.
Jeg forstod det sådan, at Enhedslisten ikke vil afskaffe racismeparagraffen, og det vil jo sige, at man netop har en indskrænkning af ytringsfriheden for at beskytte mennesker.
Og det, vi f.eks. så i en dokumentarudsendelse, var, at der er børn, der bliver undervist i, at stening er okay, og at kvinder bliver undervist i, at de ikke er ligestillet med mænd.
Mener ordføreren ikke, der er behov for, at man beskytter dem, og hvordan vil ordføreren beskytte dem?
For jeg er enig i, at der skal være sociale indsatser, men de steder, hvor man så den dokumentarudsendelse, har man jo arbejdet med sociale indsatser.
Hvad vil ordføreren gøre for at beskytte de kvinder og børn, der er udsat for det her?
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Tak for det, og tak for ordførerindlægget.
Jeg er nysgerrig, når ordføreren siger, at det er oplæring, der er det springende punkt for ordførerens parti, for jeg ser jo den der normative funktion, vi har i den offentlige diskurs, som en meget større oplæringsplatform, end jeg ser den der lille menighed med syv mennesker, uanset om det er muslimsk eller kristent eller katolsk, eller hvad det er.
Derfor er jeg egentlig interesseret i at høre ordførerens holdning til, om I ikke er nødt til at tage til efterretning, hvor uvis afgrænsningen er, hvor mange af høringsparterne der egentlig er bekymrede.
Er ordføreren ikke selv interesseret i at få det afdækket, når nu der er så mange andre platforme, der direkte har – mener jeg – en større normativ funktion i forhold til oplæring?
Jacob Mark (SF), 2016-10-28:
Ja, og der er jeg meget på linje med fru Zenia Stampe og de debatindlæg fra hende, som jeg læste dengang.
For jeg tror, at racismeparagraffen er med til at beskytte mod racistiske ytringer og hadefulde ytringer.
Jeg tror, det er med til at beskytte en gruppe i Danmark, der i forvejen har det svært.
Og det er også derfor, vi er med her.
Det er dem, vi prøver at beskytte med det her lovforslag.
Christina Egelund (LA), 2016-10-28:
Tak for erkendelsen af, at effekten er af tvivlsom karakter.
Og med den erkendelse synes jeg så, at det er endnu mere vildt, at man betaler for en tvivlsom effekt med en del af vores ytringsfrihed.
Jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig til den anden indskrænkning af ytringsfriheden, nemlig racismeparagraffen.
Mener ordføreren, at det, at man har kriminaliseret racistiske ytringer, har gjort, at Danmark i dag er et land med mindre racisme?
Jacob Mark (SF), 2016-10-28:
Det synes jeg faktisk er et rigtig spændende spørgsmål.
For jeg tror ikke, det her løser alting.
Det tror jeg ikke på.
Jeg tror stadig, at der vil være det problem, at noget af det vil rykke et andet sted hen og stadig finde sted.
Men der må vi også bare acceptere, at det kommer vi aldrig til livs.
Og så tror jeg, ligesom hr. Rune Lund sagde, at det også handler om forebyggelse.
Men jeg tror faktisk, at det her vil være med til at svække nogle af de mest ekstreme kræfter, fordi man tager noget af deres platform fra dem.
Jo, jeg synes, det er problematisk, uanset hvem der siger, at stening og pædofili og incest og terror er okay.
Det må jeg sige.
Altså, det synes jeg er et kæmpe problem.
I forhold til det med høringssvarene og at de religiøse foreninger og det religiøse Danmark føler sig mistænkeliggjort, har jeg jo også læst det.
Og der tror jeg bare, at løsningen på det netop er at lytte til de politikere, der vedtager det.
Altså, samtlige politikere i dag – rød, blå eller grøn – der vedtager det her, siger jo, at det her ikke er målrettet det brede religiøse Danmark.
Det er dem, vi sætter ind over for.
De religiøse autoriteter, som bruger deres autoritet til at undervise og oplære mennesker, der er svagere end dem selv, i f.eks. stening, incest, pædofili, terror, mener jeg bestemt er en trussel mod den offentlige orden – ja.
Men det betyder ikke, at jeg mener, alle religiøse autoriteter er sådan.
Jeg ved da godt, at langt hovedparten af religiøse autoriteter er med til at skabe et bedre Danmark hver dag.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Jeg er lidt nysgerrig efter det her med autoriteter og religiøse autoriteter.
For hvis jeg forstår hr. Jacob Mark korrekt, udgør religiøse autoriteter en potentiel trussel mod den offentlige orden og vores samfundsværdier.
Skal jeg forstå det sådan, siden det kun er dem, man ønsker at ramme med det her lovforslag?
Jacob Mark (SF), 2016-10-28:
Det er lidt, som jeg har det med professorer eller med undervisere; de skal ikke undervise elever i, at stening og pædofili er okay, men de må have præcis hvilke holdninger, de vil.
For mig er der faktisk en klar forskel.
Det kan godt være, der ikke er det fra Enhedslistens ordførers side, men for mig er der faktisk en tydelig forskel på det at bruge sin autoritet på at undervise andre mennesker, som er under en i autoritet, så de ser op til en, og så det at have en holdning til samfundet bredt.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-28:
Det kan det da godt være.
Altså, hvis man under en samtale med sin imam eller sin præst fortæller, at man er ked af ens barns opførsel, ens barn har giftet sig med en fra en anden trosretning og præsten så siger: Så synes jeg, du skal begå æresdrab.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Jeg tror godt, at hr. Jan E. Jørgensen ved, hvad jeg mener om vold mod børn.
Jeg er sådan set også lidt interesseret i dobbeltmoralen i det her lovforslag, fordi det gælder for nogle og ikke for andre.
Man må jo godt sige det til sine venner og bekendte, og der er også andre autoriteter end religiøse autoriteter.
Men jeg vil godt stille spørgsmålet igen, for jeg tror i virkeligheden, at det handlede om, at hr. Jan E. Jørgensen ikke havde lyst til at svare på mit spørgsmål, som var meget, meget klart.
Jeg har sagt til andre, at jeg har en forventning om, at de politikere, som kommer til at stemme for det her forslag, også ved, hvad det kommer til at omfatte, fordi det handler om noget så vigtigt som ytringsfriheden.
Er sjælesorg og en billigelse af vold mod den hustru, vold mod børn omfattet af det her forslag?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-28:
Jeg synes, at fru Zenia Stampes indlæg her i dag har haft sådan en mærkelig, bagatelliserende holdning til hustruvold, vold mod børn.
Det må jeg indrømme
undrer mig.
Det virker næsten, som om fru Zenia Stampe er med i et eller andet retorikkursus og skal argumentere for noget, der er helt anderledes end det, fru Zenia Stampe normalt står for.
Så jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår præmissen for spørgsmålene.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Jeg vil gerne spørge, om sjælesorg er omfattet af religiøs oplæring, altså, hvis en præst i forbindelse med sjælesorg over for et sognebarn giver udtryk for, at vedkommende er blevet gift med en voldelig mand, men det er jo et godt ægteskab alligevel, så jeg synes, du skal blive sammen med ham.
Han slår jeres børn.
Hvis en præst giver udtryk for det i forbindelse med sjælesorg, er det så omfattet af det her lovforslag?