runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DD), 2023-10-11:
Mange tak.
Da Danmarksdemokraternes ordfører på området, fru Marlene Harpsøe, desværre ikke vil kunne give møde i Folketingssalen i dag, har hun bedt mig om at oplæse hendes tale.
Med L 34 foreslås det at forlænge en midlertidig bemyndigelse, der giver uddannelses- og forskningsministeren mulighed for at fastsætte regler om, at hele uddannelser i visse lande ikke kan godkendes til su.
Bemyndigelsen blev første gang givet i foråret 2022 i kølvandet på Ruslands overfald på Ukraine.
Bemyndigelsen er tiltænkt anvendt til at fastsætte regler om, at hele uddannelser i Rusland og Belarus ikke vil kunne godkendes til su, samt at tidligere su-godkendelser af hele uddannelser i Rusland og i Belarus suspenderes.
Den midlertidige bemyndigelse står til at udløbe den 1. januar 2024, hvorfor det foreslås at forlænge den med 3 år til januar 2027.
For Danmarksdemokraterne er det meget vigtigt, at unge mennesker får mulighed for at rejse ud i verden og dygtiggøre sig til forhåbentlig gavn og glæde, ikke alene for den unge selv, men også for Danmark, når de vender hjem, men selvfølgelig ikke med en dansk su i ryggen, hvis det sker i Rusland eller Hviderusland i den nuværende situation, hvor Putin stadig fører krig på ukrainsk grund.
Derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne forslaget.
Karin Liltorp (M), 2023-10-11:
Tak for det.
Der er de love, der er skelsættende for Danmark, og så er der de love, der måske ikke kommer til at rydde så mange forsider.
Socialdemokratiets ordfører har allerede redegjort for indholdet i loven, og det drejer sig i sidste ende om afbureaukratisering.
Der kommer ikke til at ske noget med uddannelserne, der kommer ikke til at ske noget med kvaliteten af den her offentlige lederuddannelse.
Man sørger bare for, at godkendelsesprocessen bliver lidt smidigere, og det kan vi rigtig godt lide i Moderaterne, så derfor støtter vi op om forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-11:
Tak for ordet.
Det her er som allerede nævnt et lovforslag, som primært handler om afbureaukratisering og om at løfte kvaliteten af certificeringsordningen.
Det er svært at være imod.
Alligevel er et væsentligt element af det at nedlægge Certificeringsrådet, som lige nu arbejder på baggrund af indstillinger fra en faglig ekspertgruppe.
Det er en vigtig del af at afbureaukratisere at nedlægge det her råd, men det rejser jo også et par bekymringer.
Derfor er jeg glad for at kunne læse i høringsnotatet, at man vil videreføre dialogen med relevante parter og etablere et uformelt dialogforum.
Jeg er meget interesseret i at høre mere om status på det pågældende dialogforum, og på grund af de positive høringssvar støtter SF umiddelbart lovforslaget.
Lars Aagaard (M), 2023-10-11:
Altså, som minister er jeg jo også bundet af finansloven og de puljer, der er, og det ligger ikke i mit lod selv at trykke penge i det indeværende finansår.
Så det, vi snakker om, er, hvad der er partiernes prioritering i forhold til finansloven for 2024, og der vil jeg bare fastholde, at jeg glæder mig til at se, om SF's varme på dette punkt så også stadig væk er der, når vi kommer ind til bordet.
I forhold til CO 2 -fortrængning skal vi huske, at et skift til en individuel varmepumpe også giver CO 2 -fortrængning, så det er jo ikke en diskussion om, om vi skal blive på naturgassen.
Det er et spørgsmål om, hvad det rigtige at gøre konkret er i det enkelte varmeområde.
Der kan fjernvarme være godt, hvis det er det billigste, men hvis det ikke er det, skal man jo vælge noget andet.
Christina Egelund (M), 2023-10-11:
Nu er jeg jo glad for, at jeg i min tale understregede, at ordføreren har meget konkret erfaring fra det virkelige liv med lige præcis det her område.
Derfor føler jeg mig også overhalet af ordførerens viden, og jeg kan simpelt hen ikke på stående fod redegøre for det.
Jeg er helt sikker på, at der ligger begavede overvejelser bag det, men lad os tage det op under udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-10-11:
Jeg har egentlig bare et spørgsmål, som er af ren nysgerrighed.
I lovforslaget står der under ministeriets overvejelser, at det overvejes at udvikle en ny digital ansøgningsløsning i forbindelse med de her ensartede regler for formkrav til ansøgninger.
Christina Egelund (M), 2023-10-11:
Nu skal man jo ikke tage forskud på glæderne og heller ikke på en kommende valgkamp, men jeg er da glad for, at hr. Lars Boje Mathiesen som en afbureaukratiseringens Djengis Khan allerede har lagt våbnene ned på forhånd.
Det er jo sådan set dejligt, tror jeg, for den til enhver tid siddende regering.
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Er der noget, der i en tid med splittelse samler Folketinget, så er det afbureaukratisering og kvalitetsløft, og det er jo egentlig ikke så overraskende.
Afbureaukratisering har mange talt om i rigtig, rigtig mange år, og nu gør vi det.
Flere har jo bemærket, at det selvfølgelig ikke er i storskala, men lidt har også ret.
Som Liberal Alliances ordfører, der jo selv har meget konkret erfaring fra lige præcis det her område, bemærker – og det er jeg faktisk rigtig glad for – så er det her ikke afbureaukratisering alene til glæde for os, altså for staten, men faktisk også til glæde for alle andre involverede i den her ellers lidt bureaukratiske proces.
I tillæg til det er jeg også glad for bemærkningerne fra Enhedslistens ordfører, som jo også har meget konkret erfaring med lige præcis det her område.
Så blev der fra Radikale Venstres side spurgt meget konkret ind til, hvad tankerne bag det her dialogforum egentlig er.
Men det er klart, at det ikke bare skal være noget, vi siger.
Det skal også være noget, der så faktisk udmønter sig i en dialog.
Til sidst er der Dansk Folkeparti ordfører, som støtter lovforslaget, men som udtrykker bekymring for, om det skulle være en enlig svale.
Hvis jeg må være lidt kæk her ved dagens sidste lovforslag, vil jeg bare sige, at det jo er godt, at Dansk Folkeparti håber på mere af regeringens politik.
Det kan jeg i hvert fald love.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-11:
Når vi skal afslutte på en god og positiv note, er det jo kun berettiget, at jeg afslutter for hr. Kim Edberg Andersen.
Der må vi så sige, at det her forslag jo er afbureaukratisering.
Jeg er glad for, at jeg kan hjælpe regeringen, for jeg ved, at vi til samtlige partilederdebatter, vi fremover kommer til at tage, ikke længere kan sige, at den her regering ikke afbureaukratiserer.
som en kanin og sige: Se her, vi afbureaukratiserer staten.
Og så glemmer vi lige i hvor stor stil.
Men det kan man nu notere sig, altså at det gør den her regering, og vi andre kan ikke stå og sige med ærlighed i stemmen, at man ikke også afbureaukratiserer fra den her regerings side.
Så mon ikke det her forslag om ikke andet har løftet sin opgave derved?
Sofie Lippert (SF), 2023-10-11:
Lovforslaget drejer sig om en forlængelse af en lov, vi vedtog i april 2022.
Der havde de fleste nok håbet, at det var tilstrækkeligt at lade den her undtagelse gælde til og med den 1. januar 2024, men det er desværre ikke tilfældet, for invasionen fortsætter, og derfor kan SF selvfølgelig stadig støtte op om forslaget og om en forlængelse af bemyndigelsen til den 1. januar 2027, om end man kan drømme om, at det ikke behøver at gælde så længe.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-11:
Tak for det, formand.
Jeg tror ikke, at jeg støder nogen som helst, hvis jeg siger, at de lovforslag, der har været i salen i dag, ikke er nogen, der bare får en til at kaste sig ud af sengen og sige: Nu er der nogle lovforslag med noget bid i!
Men det er selvfølgelig alligevel vigtige lovforslag – det er det – og det her lovforslag kommer vi også i Nye Borgerlige til at støtte op om.
Det er ikke på nogen måde et sindsoprivende lovforslag.
Det er et meget logisk lovforslag.
Det giver jo rigtig god mening.
Man kan selvfølgelig som borgerlig godt blive bekymret over, at vi fortæller, at vi afbureaukratiserer helt vildt, men det er ikke nok til, at der kan stå noget om, om det har nogle positive konsekvenser for stat, region eller kommune.
Så det er ikke rigtig mange djøf'ere, der bliver sendt på gaden med det her.
For jeg er blevet belært af hr. Lars Boje Mathiesen, som er meget vidende på det her område, om, at det først er, når vi sparer mere end 4 mio. kr., at det sker.
Vi afbureaukratiserer så i dag med stor glæde i Folketingssalen for under 4 mio. kr.
Det giver god mening, og det er et godt lovforslag, og som jeg har sagt tidligere, støtter vi gode lovforslag.
Det har været en god dag, og det er altid dejligt at afslutte på en positiv note.
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-11:
Tak for ordet.
Det her lovforslag har til formål at afbureaukratisere ordningen og løfte kvaliteten af certificeringen.
Vi mener, at lovforslaget med dets elementer lever op til hensigten.
Eksempelvis vil det jo med lovforslaget være muligt at søge om at få certificeret en hel uddannelse frem for, som det er i dag, at skulle søge om certificering af de enkelte moduler, der indgår i uddannelsen.
Det er vi sådan set glade for, og derfor bakker Alternativet op om lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-10-11:
Tak, formand.
Under de tidligere Lars Løkke Rasmussen-regeringer og tidligere Mette Frederiksen-regeringer er der kun sket én ting med antallet af papirnussere: Det er gået i vejret.
Nu har vi så et lovforslag, som afbureaukratiserer, og som man må formode også vil gøre, at der bliver færre papirnussere.
Det er en god ting, og det støtter vi i Dansk Folkeparti.
Jeg kan dog frygte, at det er en enlig svale, men regeringen kunne jo se at hjælpe Dansk Folkeparti, så vi overvinder vores frygt og der fremover kommer færre papirnussere i den offentlige administration.
Det vil jeg se vældig frem til.
Det er et lønligt håb, men jeg tror, at det her er en enlig svale, for hvis der er noget, som regeringer frygter, så er det Djøf-havet, og kun en tåbe frygter ikke Djøf-havet.
Men vi ser frem til, at der kommer flere af den slags forslag, så derfor støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2023-10-11:
Men jeg kan løfte sløret for, at Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Jeg håber, at ministeren i sin taletid måske bare lige vil sætte et par ord på det her dialogforum og på, hvordan man sikrer, at det rent faktisk også vil komme til at fungere godt i praksis.
Det er i hvert fald sådan den eneste bekymring, jeg har kunnet finde frem til, og som stadig er derude.
Så derfor håber jeg, at ministeren vil sætte bare et par ord på det.
Men som sagt støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Anne Hegelund (EL), 2023-10-11:
Tak for ordet.
Som socialrådgiver kan jeg jo kun være enig i, at det kan være en rigtig god idé at afbureaukratisere, men at det også skal gøres på en klog måde, og det synes vi i Enhedslisten at det her virker til at være, når man også samtidig får løftet kvaliteten af certificeringsordningen.
Og ja, så går jeg også meget op i offentlig ledelse.
Man kunne godt sådan umiddelbart tænke: Uh, er det så bare ministeren, der skal træffe de her afgørelser?
Men vi synes, at det lyder helt rigtigt, at det er Danmarks Akkrediteringsinstitution, der ender med at lave vurderingen, på baggrund af hvilken afgørelsen så bliver truffet.
Og selv om vi også kunne være lidt nervøse for det her med, at Certificeringsrådet forsvinder, så lyder det jo, som om at det gør dialogen ikke, så vi er ligesom SF meget positive over for de her tanker om, at der skal være et dialogforum i stedet for.
Så vi støtter forslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-10-11:
Tak for ordet.
Hovedelementerne i dette lovforslag er afbureaukratisering og kvalitetsløft.
Det foreslås, ligesom mange af de andre ordførere også har været inde på, at ændre certificeringsordningen med henblik på at afbureaukratisere ordningen og løfte kvaliteten af certificeringen.
Det må siges at være sød musik i mine ører, og vi byder derfor lovforslaget meget velkommen.
I Liberal Alliance mener vi, at der er behov for en omfattende afbureaukratisering af den offentlige sektor, men når det er sagt, er det også vigtigt, at vi ikke afbureaukratiserer bare for at afbureaukratisere.
Afbureaukratiseringen skal ske på en klog måde til gavn for både borgere og samfund.
Dette konkrete lovforslag omhandler afbureaukratisering af certificering, også kaldet merit, og hvis man har et lille kendskab til meritvurderinger, ved man, hvor omfattende processen oftest er, men også, hvor komplekse meritvurderinger kan være.
En fejlvurdering af merit kan have fatale konsekvenser og betyde, at studerende mister nødvendig viden, færdigheder eller kompetencer.
Det er derfor vigtigt, at man på afbureaukratiseringsdagsordenen har nøje øje for kvaliteten, og det er der heldigvis taget højde for med dette lovforslag.
Med lovforslaget foreslås det også, at proceduren for ansøgning om certificering ensartes ved fastsættelse af formkrav for ansøgninger.
Og eftersom jeg ved, hvordan det er at sidde på den anden side af bordet, så glæder jeg mig over denne detalje, for det er vigtigt, ikke kun for de administrative medarbejdere, men i den grad også for dem, der skal ansøge om certificering.
Derudover foreslås det ligeledes, at man kan søge om at få certificeret en hel offentlig lederuddannelse på diplomniveau, frem for at der skal søges om certificering af de enkelte moduler.
Det synes vi i Liberal Alliance er et meget fornuftigt forslag, for det andet må siges at være spild af vores ressourcer.
Liberal Alliance støtter lovforslaget, og afslutningsvis hilser jeg igen fra Det Konservative Folkeparti og siger, at de også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Søren Espersen (DD), 2023-10-11:
Da Danmarksdemokraternes ordfører på området, fru Marlene Harpsøe, desværre ikke kunne give møde i Folketingssalen i dag, har hun bedt mig om at oplæse hendes tale.
Forslaget omhandler den offentlige diplomuddannelse i ledelse, som er en offentligt godkendt uddannelse i videre- og efteruddannelsessystemet for voksne.
I 2009 blev der indført en særlig certificeringsordning, som indebærer, at uddannelsesmoduler, som udbydes af private og offentlige udbydere, kan give merit til diplomuddannelsen, hvis uddannelseselementerne er certificeret i forhold til den særlige ordning.
Med forslaget her foreslås det at nedlægge det Certificeringsråd, der i dag træffer afgørelse om certificering af udbud af moduler i offentlig ledelse på diplomniveau.
Formålet er at afbureaukratisere certificeringsordningen og løfte kvaliteten af selve certificeringen.
I stedet foreslås det at flytte kompetencen til at træffe afgørelse om certificering til uddannelses- og forskningsministeren, der vil skulle træffe afgørelse på grundlag af en ekstern kvalitetssikringsvurdering.
Den eksterne kvalitetssikring skal Danmarks Akkrediteringsinstitution stå for.
Det er hensigten, at ministeren vil delegere kompetencen til at træffe afgørelser om certificering til Uddannelses- og Forskningsstyrelsen.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget, da vi finder det fornuftigt at finde en ny model for certificering af diplomuddannelser i ledelse, der er mindre administrativt tung, mindsker gebyret ved ansøgning om certificering og desuden er forespurgt af det eksisterende Certificeringsråd.
Alexander Ryle (LA), 2023-10-11:
Tak for ordet.
Jeg vil også gøre det kort, da mange af de tidligere ordførere jo allerede har redegjort for, hvad det her lovforslag går ud på, og eftersom der jo er tale om et juridisk teknisk lovforslag med det primære formål at efterleve EU-rettens regler om fri bevægelighed, giver det heller ikke anledning til de store politiske eller ideologiske udfoldelser.
Jeg vil blot bemærke, at vi i LA bakker grundlæggende op om at styrke EU's indre marked, herunder den fri bevægelighed for tjenesteydelser, eftersom det indre marked for os er selve kernen i EU-samarbejdet og kommer både borgere og virksomheder til gavn.
Vi finder det derfor naturligt, at det her lovforslag giver mulighed for, at juridiske enheder, som er registreret i et register i et andet EU-/EØS-land svarende til Det Centrale Virksomhedsregister, kan tilslutte sig MitID-løsningen uden at have et cvr-nummer.
Det kan minimere de økonomiske og administrative konsekvenser for juridiske enheder, der ikke skal afholde omkostninger med henblik på at blive registreret i Det Centrale Virksomhedsregister, og det er kun fornuftigt.
Vi støtter også op om, at interne it-systemer hos juridiske enheder, offentlige myndigheder og offentlige organer kan tilsluttes MitID-løsningen med NemLog-in med henblik på at anvende autentifikation til intranet eller interne it-systemer.
Det giver også rigtig god mening.
På den baggrund kan jeg oplyse, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Jeg kan ikke se Radikale Venstre i salen, så jeg skulle også hilse fra dem og sige, at de støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-10-11:
Jeg vil ikke gennemgå lovforslaget, for det har mine to kollegaer før mig gjort.
Det er rigtig godt, at der er fundet en løsning på nogle af de her praktiske problemer.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-10-11:
Tak for det.
Jeg mener, det er rigtig fornuftigt, at lovforslaget lægger op til, at virksomheder registreret i andre EU- og EØS-lande kan gøre brug af MitID, så vi sikrer overensstemmelse mellem dansk lovgivning og EU's regler for tjenesteydelsers frie bevægelighed.
Og samtidig er det jo positivt, at det tydeliggøres, at offentlige myndigheder kan bruge MitID og NemLog-in i interne it-systemer, hvor det måtte give mening, så unødig tvivl undgås.
Helt generelt er det jo vigtigt, at lovgivningen om offentlige digitale løsninger som MitID bliver holdt opdateret, så vi undgår unødige benspænd for brugerne.
Venstre støtter det fremsatte lovforslag.
Og jeg skal hilse fra Moderaterne og sige, at de også støtter lovforslaget.
Malte Larsen (S), 2023-10-11:
Vi har her at gøre med en sag af ret teknisk karakter, da det er blevet vurderet, at den gældende lov om MitID og NemLog-in kan være i strid med EU-rettens regler om fri bevægelighed af tjenesteydelser.
Da vi selvfølgelig ønsker at overholde gældende EU-lovgivning, fremsættes derfor dette lovforslag, der giver juridiske enheder i EU- og EØS-området, der er registreret i et system svarende til Det Centrale Virksomhedsregister, mulighed for at tilslutte sig MitID-løsningen uden et dansk cvr-nummer.
Lovforslaget er af juridisk-teknisk natur, og det pålægger ikke borgere eller virksomheder i Danmark nogen yderligere pligter eller på anden måde nogen negativ påvirkning.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-10-11:
Jeg er nødt til at sige, at vi har opstillet en række objektive kriterier for, hvordan man får tildelt mediestøtte.
Vi ønsker at tildele en større grad af mediestøtte til lokale og regionale medier for at bevare den demokratiske samtale i hele Danmark.
Jeg kan ikke tage ansvar for, hvad der er sket med udbuddet af Radio24syv og andet.
Jeg var hverken ansvarlig for det eller medlem af Folketinget eller var med til at stemme for de forskellige forandringer.
Det må man simpelt hen tale med nogle andre om end mig.
Det er jeg glad for, og det er jeg stolt af, og jeg synes stadig væk, at samarbejdet har været formidabelt.
Katrine Daugaard (LA), 2023-10-11:
Jeg mangler bare stadig væk at høre ministerens holdning til, om der ikke er et problem i forhold til omfordeling og kriterier og ligebehandling i den her lovgivning.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-10-11:
Så det, fru Katrine Daugaard siger her, er, at Liberal Alliance ofte har en principiel holdning til en ting, men gør noget andet i virkeligheden?
Ej, jeg synes, at det er en besynderlig debatform at blive meget ophidset over, at jeg på baggrund af en reference, som fru Katrine Daugaard og andre kolleger kommer med fra talerstolen, udtaler mig om og klarificerer, hvad forholdet handler om.
Vi taler om nogle af Danmarks største mediekoncerner med god adgang til juridisk bistand; man har i øvrigt også hyret et belgisk advokatbureau, som har skrevet til Kommissionen på vegne af Berlingske Medias ejere.
Det har været omtalt i flere landsdækkende medier, regionale medier og lokale medier.
At forestille sig, at man ikke kan tage den debat fra Folketingets talerstol, er da besynderligt, når vi kan debattere alt muligt andet.
Altså, jeg synes jo, at den her debat burde handle om, hvad der er godt og hvad der er skidt i lovforslaget.
I stedet for bruger oppositionen sin taletid på at spørge, om det virkelig kan være rigtigt, at jeg refererer til en fuldstændig gennembelyst, legitim og åben skrivelse afsendt til Kommissionen af flere danske mediehuse, som principielt mener, at mediestøtten skal afskaffes, men som samtidig brokker sig over, at de ikke får nok.
Det synes jeg er besynderligt.
Katrine Daugaard (LA), 2023-10-11:
Jeg synes ligesom flere af mine kolleger, at det er noget mærkeligt noget at hænge et specifikt medie ud på den her måde.
For selvfølgelig kan man have én holdning og så gøre noget andet.
Liberal Alliance kan jo også godt have den holdning, at vi er imod statsstøtte, og alligevel synes, at når nu den er der, så kunne det måske give mening at omfordele noget af den, hvis det var sådan, at man gjorde det ud fra objektive kriterier og ud fra princippet om ligebehandling osv.
Men det er jo ikke sådan, ministeren og aftalepartierne har strikket aftalen sammen.
Så har man vel ret til at markere sig dér, ligesom vi er mange der har gjort her, eller hvad?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-10-11:
Lige før ønskede ordføreren, at debatten skulle handle om de mediemæssige forhold, vi netop er ved at stemme igennem Folketinget, og nu har ordføreren brugt hele sin taletid på at tale om, hvor utrolig træls det er at være en del af det indre marked og reguleringen af det.
Det kan man have mange holdninger til.
Jeg vil bare gøre det helt klart, at Europa-Kommissionen ikke har ønsket at blande sig i det her.
De er blevet bedt om at se på forholdene på baggrund af en skrivelse fra tre større danske mediehuse.
Samtidig har de modtaget en skrivelse fra alle de andre af landets støtteberettigede medier, der gør opmærksom på, at de er tilfredse med den medielovgivning, som Folketinget er ved at stemme igennem, og i øvrigt ikke ønsker, at Kommissionen skal blande sig.
Og så interessant og spændende kan debatten i Folketinget også udvikle sig.
Peter Kofod (DF), 2023-10-11:
Jeg mindes heller ikke, at jeg nogen sinde har deltaget i en folkeafstemning, hvor jeg eller andre danskere er blevet forelagt Bruxelles' ønsker om at blande sig i dansk medielovgivning, så jeg vil da håbe, at Europa-Kommissionen kommer frem til, at det vil man fuldstændig blande sig uden om og lade det danske Folketing bestemme.
Men er det egentlig ikke lidt tankevækkende, minister, at vi er endt i eller på et eller andet tidspunkt kan stå i en situation, hvor vi ikke må gøre noget, som vi kan være enige om, og som vi jo har forhandlet os frem til – der er et politisk flertal i det her hus, og Dansk Folkeparti er en del af det flertal, bag det, som regeringen lægger på bordet nu – fordi der sidder en kommissær, som vi ikke selv har valgt, og siger, at hov, hov, det må vi ikke, og så skal et flertal i Folketinget hoppe og springe for noget, som vi ikke selv har bestemt?
Det er da fuldstændig håbløst.
Er ministeren ikke enig med mig i det?
Mona Juul (KF), 2023-10-11:
Tak for ordet.
Forslaget handler dels om at sikre lovgivningsmæssig overensstemmelse med EU-retten, så juridiske enheder i et andet land kan bruge MitID, dels om tydeliggørelse af, at MitID kan bruges som godkendelse i interne it-systemer.
Lovforslaget beskrives som juridisk teknisk, og det må jeg bekræfte.
Der er altså efter min bedste overbevisning heller ikke noget at komme efter, og Det Konservative Folkeparti stemmer selvfølgelig for.