runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2022-02-04:
Det er ikke mig, der bestemmer, hvem der bliver indkaldt til forhandlinger.
Men jeg synes da, hr. Morten Messerschmidt skal bringe det frem i finanslovsforhandlingerne.
Jeg efterspurgte nu først og fremmest, at det fremgik på et finanslovsforslag fra Dansk Folkeparti, og det mindes jeg ikke.
Men jeg kan godt huske, at der engang var nogle, der lavede sådan en samlet liste over alle de beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti havde fremsat, og hvad det, hvis man satte økonomi på dem alle sammen, så ville koste, og det var jo i princippet det finanslovsforslag, man skulle møde op med.
Men det vil så nok være lidt svært at finde pengene, og det er bare derfor, jeg synes, man må gå en lillebitte smule mere sagligt til den her problemstilling.
Jeg synes ikke, man gør kulturen en tjeneste ved at stille sådan nogle gratis symbolpolitiske forslag i Folketingssalen i stedet for rent faktisk at bruge sin indflydelse, når man har den.
For det er jo rigtigt, at jeg nu har en mere privilegeret adgang til ministeren, al den stund at jeg sidder i et støtteparti for ministeren.
Men hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti har været støtteparti for de danske regeringer i mange år i de sidste 20 år, og hvor jeg altså ikke har hørt, at man har taget den her prioritering med ind.
Tværtimod har man fået en masse små beløb til forskellige kulturinstitutioner – små symbolske beløb – men den her prioritering har jeg endnu ikke hørt at Dansk Folkeparti for alvor er nået frem til, når de har haft indflydelsen og det har været tid til at forhandle om økonomi.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Det tror jeg er ret nemt at afklare.
For jeg rettede jo en direkte henvendelse til kulturministeren, da der blev forhandlet om en finanslov, med anmodning om, at vi kunne deltage i forhandlingerne, og det blev der aldrig svaret på.
Altså, ikke alene modtog jeg ikke en invitation til finanslovsforhandlingerne af kulturministeren, og jeg spurgte endda også selv, om jeg måtte få en invitation, men man svarede heller ikke på min anmodning om at få en invitation og lod det bare stå hen i det uvisse.
Vil fru Zenia Stampe, der jo, hvad kan man sige, så har en noget mere intim forbindelse til ministeren, bede ministeren om fremadrettet at svare på min anmodning om at blive inviteret til de forhandlinger, som fru Zenia Stampe gerne vil have at jeg skal deltage i?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-04:
Vi kan ikke støtte forslaget, men vi synes, det er rigtig interessant at blive ved med at udforske mulighederne for at bruge den her teknologi til at afdække vores kulturarv.
Der bliver nævnt nogle forskellige tal i forhold til økonomi.
Så man kan sige, at det skal i hvert fald afdækkes.
Sådan som jeg hører ministeren og ministerens embedsfolk, mener de ikke, at teknologien er moden.
Det har jeg ingen grund til at betvivle, så det synes jeg er et vigtigt argument for ikke at støtte beslutningsforslaget.
Men så må jeg også sige, at hvis hr. Morten Messerschmidt har ret i, at teknologien er moden, kan jeg egentlig ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har bragt det ind i finanslovsforhandlingerne.
Derfor er det altså lidt en gratis omgang, og det er ikke første gang, vi får sådan et forslag fra Dansk Folkeparti eller andre partier for den sags skyld – sådan en lidt gratis markering i Folketingssalen.
Men hvis det vitterlig er et økonomisk spørgsmål, er det jo noget, man bringer med på en finanslov.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-02-04:
Nu er jeg jo ikke fast ordfører på området, så jeg vil ikke tage ordføreren som gidsel i forhold til det, men umiddelbart synes jeg, at vi kan starte med at få skabt det overblik, hvilket jeg hører ministeren lægger op til at der skal drøftes i udvalget.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Jeg går ud fra, at fru Zenia Stampe har læst beslutningsforslaget – det ville være underligt, hvis hun ikke havde det, hvis jeg kender hende – og derfor vil hun jo også vide, at det, der her er anledningen, er det, der er sket i Notre-Dame-kirken, ganske få år før den brænder.
Derfor er det måske lidt voldsomt at forestille sig, at det er noget, vi skulle have bragt ind, samtidig med at vi fik bygget nyt tag på Roskilde Domkirke eller Vikingeskibsmuseet i Roskilde, eller hvad det måtte være, al den stund at teknologien i hvert fald for vores vedkommende ikke var kendt og tilsyneladende heller ikke for fru Zenia Stampe.
For så havde hun sikkert taget det med ind.
For så skal vi nok bringe det med.
Rasmus Prehn (S), 2022-02-04:
Mange tak for det.
Lad mig starte med at kvittere for ordførernes indlæg og for en god og konstruktiv debat af forslaget her.
Det er jo mest af teknisk karakter.
Derfor er det også gået hurtigt.
Men som minister må jeg hellere lige sætte nogle ord på.
Jeg kunne også forstå, at der var lidt spørgsmål fra navnlig Enhedslisten og hr. Søren Egge Rasmussen.
Fra den 16. juli næste år gælder der nye regler på gødningsområdet.
Forordningen giver virksomheder mulighed for at markedsføre gødningsprodukter inden for EU's indre marked.
Det drejer sig om produkter, der lever op til forordningens krav, og som derfor kan påsættes CE-mærke som EU-gødningsprodukt.
Det er fortsat en mulighed for en virksomhed at markedsføre et produkt udelukkende på det nationale marked.
Så skal gødningsproduktet leve op til det nationale krav i gødningsloven.
Lovforslaget vil sikre, at der er en opdateret og tydelig regulering af, hvilke produkter der markedsføres som gødning, og hvad gødningsprodukterne indeholder.
Det primære formål med lovforslaget er at tilpasse den danske lovgivning til den nye forordning.
Det kan være nødvendigt med en tilpasning af danske regler, når en forordning træder i kraft, fordi der kan være regler i den nationale lovgivning, der er i strid med forordningen.
Det kan f.eks. være tilfældet, hvis danske regler regulerer de områder, forordningen også regulerer.
Desuden skal det sikres, at det bliver muligt at fastsætte de regler, der er nødvendige for at understøtte den nye forordning.
Det kan f.eks. være regler om klageadgang.
Nu vil jeg omtale de tre væsentlige tilpasninger af gødskningsloven, som følger af det her lovforslag.
For det første foreslås det, at gødningsloven tilpasses, så loven ikke indeholder regler, som forhindrer den frie adgang til at markedsføre produkter, der lever op til forordningens krav.
Det vil sige, at der lægges op til, at der i gødningsloven fremover skelnes mellem på den ene side gødningsprodukter, der markedsføres efter forordningens regler – de kan markedsføres med et CE-mærke – og på den anden side gødningsprodukter, der markedsføres efter nationale regler.
For det andet vil lovforslaget betyde, at der i gødskningsloven indsættes en bemyndigelse til, at der kan fastsættes de regler, der gør, at forordningen kan efterleves.
Som jeg forstår det, er der også et element af kemi.
Men vi vil gerne oversende et notat, der mere udførligt beskriver, hvad indholdet er i det her.
Disse produktkategorier skal gødningsloven også kunne regulere.
Som nævnt har lovforslaget baggrund i tilpasning til EU-lovgivning.
Det er vigtigt med tydelige regler på dette område af hensyn til både producenter og forbrugere af gødningsprodukter.
Med disse ord vil jeg se frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget, og jeg takker endnu en gang for debatten.
Per Larsen (KF), 2022-02-04:
Tak for det.
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan tilføre sagen så meget nyt.
Når man læser høringssvarene, er dem, som skal håndtere det i det daglige, også positive, så vi støtter selvfølgelig også forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-02-04:
Vi er meget kritiske over for EU, og her har vi så et lovforslag, som er blevet til noget, fordi der er kommet en ny gødningsforordning i EU.
Den socialdemokratiske ordfører svang sig helt op til at sige, at det her lovforslag var til glæde for forbrugerne, men der er vi i Enhedslisten ikke helt enige – vi synes egentlig, at det her lovforslag ser lidt småkedeligt ud.
Ja, det er et fantastisk spændende lovforslag.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille to spørgsmål til udvalgsbehandlingen: Er der vigtige ændringer i den nuværende danske lovgivning, som ændres med dette lovforslag?
Og så kunne jeg måske også ønske mig en præcisering af, hvad det her "m.v." gælder.
Der er nævnt de her biostimulanter og hæmmere som noget, der åbenbart er i den kategori.
Det kunne være rart at få præciseret, om det udelukkende er organisk materiale, om der er noget kemisk, som også hører under biostimulanter og hæmmere, eller om det er noget lidt mindre farligt.
Vi støtter sådan set lovforslaget, som det er, også selv om det har sine rødder i EU.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-04:
Vi er jo vilde med EU, så alt, hvad der kommer derfra, er bare fjong.
Og vi kan også bakke op om lovforslaget.
Lise Bech (DF), 2022-02-04:
Tak, formand.
Det her lovforslag omhandler jo, som den tidligere ordførere har været inde på, en ændring af lov om gødning og jordforbedringsmidler og en tilpasning af gødskningsloven.
Tilpasningerne er nødvendige for at kunne anvende den nye gødningsforordning, og tilpasningerne er et krav, som produkterne skal overholde, for at de kan markedsføres som CE-mærkede EU-gødningsprodukter.
Erhvervsdrivende kan fremover godt markedsføre produkter, der ikke overholder kravene i den nye gødningsforordning, men så skal produkterne overholde de krav, som medlemslandene fastsætter nationalt.
Det foreslås ligeledes, at der fastsættes regler for biostimulanter og hæmmere, således at der kan fastsættes nationale regler, som er reguleret med den nye gødningsforordning.
Lovforslaget har været i høring hos rigtig mange myndigheder og organisationer, men der er blot kommet høringssvar fra to, nemlig Dansk Planteværn og Landbrug & Fødevarer, og de er positive, og det indikerer jo, at den her lovændring er uproblematisk for erhvervet.
Bl.a. nævnes der i høringssvaret, at det er hensigtsmæssigt, at lovforslaget opretholder registreringspligten for både EU-gødninger og danske gødninger.
Landbrug & Fødevarer opfordrer desuden til, at listen med registrerede gødninger offentliggøres digitalt, så alle relevante parter til enhver tid kan gå ind og se, om en aktuel gødning er tilmeldt og må forhandles, og det synes jeg lyder som en god idé.
Så med det her lille pip kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2022-02-04:
Tak for det.
Den foregående ordfører har jo allerede gennemgået, hvad lovforslaget indeholder i hovedtræk, så det skal jeg ikke gå nærmere ind i.
Det her lovforslag har så til formål at bringe dansk lovgivning i overensstemmelse med EU's nye gødningsforordning, inden den så nu træder endeligt i kraft til juli, og det er vi tilhængere af i Venstre, da vi mener, at en standardisering af gødningsprodukterne er den rigtige vej at gå for at sikre landmændene en god kvalitet af gødning samt transparens i forhold til indholdet af gødning.
Kravet om, at produkter skal have en dokumenteret virkning, er nu lagt over i gødningsforordningen.
Der er inden for landbruget en klar opfattelse af, at dette krav måske aldrig helt har været håndhævet fuldstændigt under den tidligere gødskningslov, og vi vil derfor opfordre til, at myndighederne sikrer, at kravene til at dokumentere virkningen offentliggøres i EU's gødningsforordning.
Derudover bemærker Venstre, at der i forbindelse med at lovforslaget har været i høring, fra erhvervets side er blevet udtrykt, at det er vigtigt, at pligten til at deklarere al gødningen på slutproduktet opretholdes, og på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Brian Bressendorff (S), 2022-02-04:
Tak for ordet, formand.
Med dette lovforslag foreslår regeringen at justere gødningsloven, så den er i overensstemmelse med EU's nye gødningsforordning, som træder i kraft den 16. juli 2022.
På den måde kan det blive lettere at handle på tværs i EU – til gavn og glæde for både forbrugere og producenter.
Helt overordnet foreslås der tre væsentlige tilpasninger af gødningsloven.
Som det første foreslås det at tilpasse gødningsloven, så virksomheder, hvis gødningsprodukter lever op til forordningens krav, kan blive CE-mærket, så de ikke hindres af regler, når de markedsføres på tværs af lande i EU.
Samtidig vil virksomheder, som udelukkende markedsfører deres gødningsprodukter på det nationale marked, alene skulle leve op til de nationale krav.
Som det andet foreslås det at lave en tilpasning, så der i gødningsloven findes bemyndigelse til at fastsætte regler, som kan sikre, at forordningen efterleves.
Som det tredje og sidste vil lovforslaget betyde, at vi i Danmark får mulighed for at fastsætte regler for de samme produktkategorier, som er omfattet af forordningen.
Det kan eksempelvis være biostimulanter og hæmmere, så disse produktkategorier også kan reguleres og skelnes klart.
Vi har allerede en række grænseværdier, men nu får vi mulighed for at se på, om der er behov for justeringer eller tilføjelser.
Til sidst er det vigtigt at tilføje, at de ændringer, som vi foreslår med det her lovforslag, ikke vil have nogen negativ indvirkning i forhold til miljøbeskyttelse.
I stedet kan vi ved at følge denne gødningsforordning gøre det muligt at genanvende flere af de organiske affaldsprodukter til gavn for både klima og miljø.
Alt i alt er det her et forslag, som giver gode rammebetingelser for både producenter og forbrugere af gødningsprodukter, når de skal markedsføre og købe forskellige gødningsprodukter.
Vi synes, det er vigtigt med en klar referenceramme på et område, hvor nye, innovative gødningsprodukter skyder frem og er i vækst, og på et område, hvor der er mange tekniske og detaljerede krav.
Derfor finder vi også det her lovforslag rigtig fornuftigt.
Og Socialdemokratiet kan selvfølgelig bakke op om lovforslaget.
Abbas Razvi (RV), 2022-02-04:
Jeg vil bare sige, at vi i Radikale Venstre har et princip, der siger: Hvem vi arbejder sammen med, er mindre vigtigt, end hvad vi samarbejder om.
Så hvis der er noget, hvor vi kan finde nogle fælles flader omkring et samarbejde, vil vi altså være parate til det.
Jeg skal nok sige det videre, for det er min sidste dag i dag.
Den 6. er jeg færdig med mit vikariat, men jeg skal nok sige det videre.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-04:
Nu har der allerede været tre heroppe, som har redegjort for, hvad forslaget indeholder,
så jeg skal også blot helt kort sige, at SF støtter det.
Det er godt med den gennemsigtighed, som der bliver gjort klart med det her, og vi kommer derfor til at sige ja.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-02-04:
Det kan jeg bestemt svare nej til.
Det har jeg ikke spurgt om, men jeg synes da, at det ville være oplagt i forbindelse med udvalgsbehandlingen at få nogle af de internationale erfaringer ind, som der er med tre-d-scanninger.
Det synes jeg da bestemt at vi skal se på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-02-04:
Det korte svar er ja, og derfor er merværdien også begrænset.
Men som sagt tilbyder Slots- og Kulturstyrelsen meget gerne, hvis der er en interesse i Kulturudvalget, at komme og decideret gennemgå, hvad de har gjort, hvad det er for nogle redskaber, de allerede har i brug, hvad vi så at sige har på lager – og det er i hvert fald mit indtryk, at det er et meget omfattende stykke arbejde, der ligger bag – men selvfølgelig også deres refleksioner omkring, hvad man kan med tre-d-teknologi i dag, og hvad det er, der skal til, for at det faktisk kan bruges yderligere.
Men det er, som spørgeren spørger til, i meget høj grad både tegninger og billeder osv., der også ligger til grund i dag.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-02-04:
Det må jeg indrømme at jeg ikke har.
Når jeg siger, at teknologien ikke er anvendelig, er det jo ikke, fordi jeg nødvendigvis vil stå her og påstå, at jeg er ekspert i tre-d-scanning eller i den rigtige måde at bevare vores bygningskulturarv på, men fordi det er vurderingen hos de myndigheder, der har ansvaret for den opgave.
Det er jeg sådan set rimelig tryg ved at læne mig op ad.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Det er kun, fordi det slår mig med en vis forundring, at teknologien skulle være så håbløst umoderne, al den stund at nogle af de lande, som vi er i familie med kulturelt, geografisk og på anden vis, benytter den.
Hvad er det, franskmændene ikke har forstået i forhold til eksempelvis det her værktøj?
Og har hr. Kasper Sand Kjær været i kontakt med andre europæiske lande, som har en tilsvarende bygningskulturarv som Danmark, for at høre, hvad de gør sig af overvejelser?
Kasper Sand Kjær (S), 2022-02-04:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse en vigtig debat om vigtigheden af at værne om Danmarks kulturarv.
Det er absolut en vigtig prioritering for Socialdemokratiet og for regeringen.
Heldigvis gør Slots- og Kulturstyrelsen jo allerede i dag et stort stykke arbejde i forhold til at dokumentere vores bygningskulturarv.
For få år siden blev et relativt omfangsrigt projekt afsluttet, hvor alle fredede ejendomme i Danmark blev gennemgået, og hvor fredningsværdierne blev beskrevet.
Så der arbejdes jo allerede i dag med opgaven, og det er godt, og det er vigtigt for bevarelsen af vores fælles historie og kulturarv.
Vi er i Socialdemokratiet bestemt også åbne over for de fremtidige perspektiver, der kan være ved at benytte tre-d-scanning i forhold til bevarelse af bygningskulturarven, men som det er i dag, og som kulturministeren jo redegjorde for, så er vurderingen, at teknologien måske er for dyr, og at den også har en begrænset anvendelighed, når det kommer til restaurering.
Der lægges til grund for beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, at det vil være forbundet med udgifter i omegnen af 16 mio. kr., men som kulturministeren vist også redegjorde for, vil tre-d-scanning og bearbejdning af data i forhold til Kulturministeriets bygninger ifølge Slots- og Kulturstyrelsens beregninger koste markant mere end det, nemlig op mod 44 mio. kr. Så det er måske en dyr løsning, og samtidig er det en teknologi, som i dag har en anvendelighed, der er begrænset.
Det er ikke, fordi tre-d-modeller ikke kunne være et nyttigt redskab i forbindelse med genopførelsen af en bygning – det kunne være efter en brand – men det ville jo være som supplement til andre kilder, f.eks. originaltegninger, opmålinger og historiske og nutidig fotografier.
Teknologien er ikke der i dag, hvor vi ville kunne lave akkurate tre-d-modeller, som ville kunne hjælpe os i rekonstruktionen af bygninger.
Af de årsager er det nok endnu for tidligt at sige, at det alene er den vej, vi skal gå.
Derfor kan vi ikke bakke op om forslaget, men vi er bestemt åbne over for at følge udviklingen i teknologien og tage en drøftelse i fremtiden, når teknologien er bedre.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-02-04:
Tværtimod mener jeg faktisk, at det her er et eksempel på, at hvis ikke nytteværdien modsvarer, hvad det koster, og vi i forvejen har hele forarbejdet og Slots- og Kulturstyrelsen i forvejen har detaljeret viden om rigtig mange af de bygninger, som forslaget her omhandler, så er det ikke den mest nyttige måde at bruge pengene på.
Utvivlsomt kan den her teknologi være et supplement.
Jeg vil godt understrege, at det ikke er sådan, at vi i dag intet har, og at man så kunne sætte tre-d-scanninger ind og så pludselig have hel masse.
Der er heldigvis lavet et solidt stykke arbejde af Slots- og Kulturstyrelsen for netop at bevare den her meget vigtige bygningsmasse for eftertiden, hvis uheldet skulle være ude.
Det består jo i både tegninger og billeder, som også, i hvert fald sådan som jeg har fået det viderebragt fra styrelsen i deres faglige vurdering, giver nogle nuancer, som tre-d-scanningerne ikke gør.
Derfor tror jeg, at det her, som ordføreren også lægger op til, kan være teknologier, der kan gå hånd i hånd med det, vi har, sådan at vi både har det håndholdte og bruger tre-d-scanningerne.
Så kan man sige, at fordi der allerede er lavet så stort et stykke arbejde, så er der ikke stor værdi i også at begynde at tre-d-scanne på nuværende tidspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Tak, formand, og tak til ministeren for hendes – hvad kan man sige – omsorgsfulde afvisning af forslaget, for det er jo det, der er tale om.
Man synes på den ene side, det er meget godt, og så finder man på den anden side en forklaring på, hvorfor det alligevel ikke er det.
Derfor kunne det jo bare være rart, om man så kunne få en eller anden fornemmelse af, hvad det er, der så skal stå i stedet for.
Nu ved vi, at de her scanninger er det, der gør, at man overhovedet kan arbejde på en restaurering af Cathédrale Notre-Dame i Paris, og at det er et værktøj af kæmpe betydning for arkitekterne der.
Hvad er det, der konkret gør, at det så ikke er relevant i Danmark?
Altså, vi har en stribe katedraler – vi kalder dem så domkirker – slotte og andet, og det lyder for mig, som om ministeren siger, at hvis tragedien måtte opstå og der f.eks. opstår brand eller andet, så er man imod de her scanninger, fordi de ikke fuldt ud kan skabe billedet.
Men kunne de ikke være et godt supplement til det, man så har i forvejen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-02-04:
Jeg deler fuldstændig spørgerens interesse i, at vi hele tiden lærer af, hvis der er andre steder, de har knækket koden før os.
Christian Juhl (EL), 2022-02-04:
For nogle gange må vi jo erkende, at vi ikke altid på alle områder er forrest i Danmark, og derfor kan der jo være steder, vi kan få noget inspiration eller måske få genveje til at få fat i en teknologi, der både er til at betale, men også er god nok.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Men så er det, at jeg ikke helt forstår, hvorfor man ikke bare stemmer ja.
For det, forslaget siger, er, at man »pålægger regeringen at udarbejde et program, der sikrer, at større danske historiske bygninger og anden bygningsarv med særlig kulturel værdi tre-d-dokumenteres«, og det lyder jo, som om ministeren sådan set synes, det er en rigtig god idé, men at det bare ikke kan stå alene.
Det her beslutningsforslag til eventuel vedtagelse udelukker jo ikke, at man også kan have alle mulige håndtegninger fra de seneste 700 år, som så kan supplere de forskellige tilbygninger, der måtte være lavet til slotte, katedraler, herregårde og alt muligt andet.
Så er det her egentlig ikke bare et spørgsmål om, at det er en god idé, som regeringen kom for sent på banen med og er for fin til at sige ja til?
Per Larsen (KF), 2022-02-04:
Tak for det, formand.
Jeg er ikke ordfører på området.
Det er derimod fru Birgitte Bergman, som desværre er fraværende.
Men jeg har lovet at læse hendes tale op.
Vi har nemlig et fælles ansvar for at bevare og formidle dansk kulturhistorie, og en stor del af den historie finder vi i vores danske historiske bygninger og større bygningsarv, som har en særlig kulturel værdi og historie.
De bygninger er i høj grad med til at skabe den kulturelle forankring i det Danmark, vi kender – ja, huse og bygninger med historie har betydning for det danske hverdagsliv.
De får danskernes hjerter til at banke.
Det er der i hvert fald noget, der tyder på.
Gamle huse gør os lidt gladere; det viser en undersøgelse fra Realdania fra 2020, som har taget temperaturen på danskernes forhold til kulturarv og de bygninger, der bærer på en særlig historie.
Med beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti vil man pålægge Kulturministeriet at udarbejde et program for, hvordan den unikke danske bygnings- og kulturarv bliver kortlagt og tre-d-dokumenteret, så der kan fremstilles tilsvarende modeller til f.eks. rekonstruktion i tilfælde af brand, stormflod, hærværk etc.
Vi synes, det er vigtigt, at der er en klar praksis og klare regler på området, men vi savner et bedre overblik over, hvordan reglerne er i dag.
Der er mange ubesvarede spørgsmål, som er ganske relevante at få belyst.
Det vil vi meget gerne have frem, før vi pålægger nogen et egentligt program.
Så vores indstilling er, at vi får kigget nærmere på det i udvalgsbehandlingen, og vi er for så vidt også indforstået med at lave en beretning, der får ministeriet til at undersøge sagen nærmere.
Jeg er sikker på, at vi kan få en god dialog, både med forslagsstillerne og med ministeren, om det her emne.
Det er i vores alles interesse at værne om dansk kultur og dansk historie.
Tak for ordet.