runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2017-12-22:
Jamen altså, al ære og respekt for det.
Det betyder selvfølgelig mindre, at Københavns Politi tilsyneladende ikke har samme vurdering som Dansk Folkeparti, men det skal de jo ikke bestemme, om man så må sige.
Det er jer, der styrer, hvad pengene går til, og så må politiet jo løse det med de redskaber, I udstyrer dem med.
Men selv om man så får gang i de talende heste og de måske så kan bruges mange steder rundtomkring, så er det jo stadig væk sådan, at det tilsyneladende er Dansk Folkepartis opfattelse, at vi er dem, vi skal være i Danmark; det var det, hr. Martin Henriksen sagde forleden.
Hvis virksomheder mangler arbejdskraft, så er det bare ærgerligt; hvis plejehjemmene mangler ansatte, så er det bare ærgerligt for de ældre; og hvis politiet mangler ryttere til det ridende politi, så er det også bare ærgerligt, for vi er dem, vi er.
Hvordan skal man løse udfordringen med manglende arbejdskraft, hvis vi er dem, vi er?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Jamen hvis man kigger på arbejdsløshedstallene inden for EU's grænser og f.eks. tager en tur til Spanien og Italien, vil man jo se, at der er masser af arbejdskraft at få inden for Europas grænser.
Og det er da påfaldende, at De Radikale mener, at den bedst kvalificerede arbejdskraft, man kan få, er folk, der kommer fra krigshærgede områder; at folk, der har ptsd og andet, og som er flygtet og kommet hele vejen til Danmark, er den bedste arbejdskraft, man kan få.
Var det dog ikke en idé at hjælpe de mennesker, så de ikke skal ud på den der lange, lange rejse, altså hjælpe dem i deres nærområder, i stedet for at tro og påstå, at det skulle være den bedst kvalificerede arbejdskraft, man får til Danmark?
Det er ikke den bedst kvalificerede arbejdskraft.
Det er mennesker, som har haft en lang rejse til Danmark, og det er ikke dem, der er behov for på arbejdsmarkedet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Ordføreren – eller hestehviskeren, om man vil – kritiserede i sin tale, at SF har stillet et ændringsforslag om at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Han sagde rigtigt nok, at der jo er forskel på, hvad vi prioriterer at bruge pengene på.
Og derfor skal der dog lyde en lille tak for, at de massive, historiske skattelettelser, vi hørte om, ikke blev til noget den her gang.
Det kan jo så være, at det bliver til noget i januar, men nu må vi se.
Hvordan hænger det sammen?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Der vil jeg bare sige, at det simpelt hen er faktuelt forkert.
I forhold til aftalen om fri telefon er det faktisk sådan, at hovedparten af folk med fri telefon i dag er dem, der tjener under topskattegrænsen.
Men det er sådan, at det er 48 pct. af dem, der har fri telefon, der betaler topskat, og det vil så sige, at der er et flertal af dem, der har fri telefon, der ikke betaler topskat.
Den påstand, der kommer dér, vil jeg ikke stå på mål for, altså at det her skulle være en meget, meget skæv finanslov.
Det er det bestemt ikke.
Det er en finanslov, som afspejler, at der er en regering, som har nogle prioriteter, og så er der et støtteparti, Dansk Folkeparti, der har nogle prioriteter.
Så vil jeg gerne gøre opmærksom på, at noget, der har betydet noget for Dansk Folkeparti, bl.a. er, at ældreområdet nu bliver løftet, og for første gang i 10 år har vi det største beløb nogen sinde, bl.a. til ældreområdet.
Christian Juhl (EL), 2017-12-22:
For 61.000 danskere kan det ikke betale sig at gå på arbejde.
Det koster samfundet 84 mia. kr., penge, som ryger ud til noget, vi alle sammen gerne ville spare.
Hvorfor i alverden går Dansk Folkeparti med til at skære på Arbejdstilsynet igen næste år og igen i 2019?
14 stillinger ryger der næste år, 16 stillinger ryger der i 2019.
Hvad er meningen med det, når vi har fået tilsagn fra hr. Bent Bøgsted og fra fru Marlene Harpsøe gang på gang hele efteråret om, at det ikke vil ske?
Hvorfor er det sket?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Når man ser på de penge, der bliver sat af til bekæmpelse af social dumping eller til lige og fair konkurrence, er det faktisk sådan, at vi nu ligger på det niveau, der var i 2016.
Vi tilfører sådan set området penge.
Der kommer 11 mio. kr. mere til området, end der var i 2017.
Vi skal have Arbejdstilsynet på grund af to ting, både for at have et ordentligt arbejdsmiljø for dem, der er derude, og selvfølgelig også fordi vi skal have en ordentlig og fair og lige konkurrence, når virksomhederne byder ind.
Christian Juhl (EL), 2017-12-22:
Det passer jo ikke.
Arbejdstilsynets del, som sørger for at forebygge arbejdsulykker og erhvervssygdomme, bliver beskåret.
Der er blevet skåret 40 stillinger i år, der bliver skåret 14 stillinger næste år, der bliver skåret 16 stillinger i 2019.
Det kan man ikke komme udenom, det står i jeres eget materiale.
Det har Dansk Folkeparti lovet at de ville forhindre, i hvert fald de to næste år.
Det har man ikke gjort, man har bare accepteret nedskæringerne af Arbejdstilsynets personale med tilsammen 30 stillinger i de næste 2 år.
Så kan vi jo ikke lave forebyggende arbejde, hvis det er den måde, vi skal arbejde på.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Jeg vil sige det sådan: Det, Dansk Folkeparti har gjort, er, at vi har set på, hvad det er for en økonomi, der har været i forhold til social dumping.
Og når vi ser på den økonomi, der har været i forhold til social dumping, kan vi konstatere, at vi i 2018 tilfører området yderligere 11 mio. kr., hvilket betyder, at vi har et højere niveau i 2018, end vi havde i 2017, og at vi er på samme niveau, som vi var på i 2016.
Og jeg vil gerne sige, at når jeg har talt med dem, som arbejder med det, så er de faktisk ganske godt tilfredse med det her.
De er faktisk ganske godt tilfredse med, at vi når op på det her høje niveau, som vi var på i 2016, og at vi selvfølgelig kan holde et højt kontroltryk i forhold til de virksomheder, som arbejder derude, også set i lyset af at vi har så mange statslige projekter i gang, altså omkring supersygehuse, Storstrømsbro osv. osv.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Altså, der er et svar fra skatteministeren, hvor der står, at to tredjedele af gevinsten ved fri telefon tilfalder topskatteydere.
Men vi kan godt blive ved.
Faktum er, at de skattelettelser, som ligger i de aftaler, der lægger op til finansloven, har en klokkeklar skæv profil.
Jeg bliver bare nødt til at spørge ordføreren om noget igen.
For ordførerens kollega hr. Hans Kristian Skibby har sagt, at man må tage det søde med det sure eller det sure med det søde.
Men DF har stadig væk lagt stemmer til en finanslov, der giver nogle af de allermest skæve skattelettelser i nyere tid ifølge en lang række økonomer og eksperter.
Nick Hækkerup (S), 2017-12-22:
Tak for det.
Og tak for talen.
I virkeligheden er noget af det, som fylder en del, uanset hvordan man vender og drejer det og hvilke ord man sætter på det, sådan set
rækkefølgen af tingene, sådan som vi vil have dem eksekveret.
Man kan sige, at Socialdemokratiet og en stor del af rød blok har den opfattelse, at velfærden kommer først
Blå blok har i virkeligheden bare den modsatte rækkefølge, nemlig at skattelettelserne kommer først, og når de så er givet, kan vi se, om der er nogle penge til velfærd.
Hvis ordføreren nu skulle sige, hvordan Dansk Folkeparti placerer sig i det rækkefølgespørgsmål, hvordan ser ordføreren så på det?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Det er jo rigtigt, at man kan have mange forskellige tilgange til, hvad man skal have med i en finanslov.
Vi synes nu, når vi kigger på det grønne – for at blive ved det – at den her finanslov også fint rummer det, bl.a. i forbindelse med boligjobordningen.
Det er rigtigt, at der er ting, som er blevet pillet ud, og at der er sket nogle justeringer, også i forhold til det, man kan få fradrag til, men når vi så på, hvad der var blevet brugt, og hvor mange der havde brugt de her grønne tiltag, så kunne vi se, at der var en meget begrænset brug af det.
Derfor har vi valgt at fokusere på det, der faktisk var brug af, og det er bl.a. sådan noget som isoleringsopgaver og andet.
Der kan vi jo se, at tilbagebetalingstiden og dermed også det grønne regnskab bevæger sig rigtig positivt i forhold til de tiltag, man kan få fradrag for i dag.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Nu synes jeg jo, det er ærgerligt, at en grøn boligjobordning er blevet omformet til det, jeg vil kalde en sort boligjobordning, hvor man netop har taget incitamentet med, at det, for at man kunne få en refusion, udelukkende skulle gå til grøn energirenovering, væk.
Men det er jo ikke korrekt, at regeringen har ydet massive investeringer i grøn energi, sådan som vi gerne vil have.
Ja, Togfonden DK bakker vi jo fuldstændig op om, men jeg synes, det er problematisk, at Dansk Folkeparti, som har så stor magt over regeringen, ikke er med til at presse markant mere på for at kunne lave grønne og klimavenlige løsninger via finansloven.
For det er jo Folketinget, der skal lave rammerne for, at vi som befolkning har let ved at gøre det rigtige.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
I forlængelse af det, bliver jeg jo så desværre også nødt til at konstatere, at det ser ud til, at regeringen i overslagsårene har fejlfortolket noget af den disponering, som ligger i forhold til de midler, som skal komme fra den forligskreds, som hedder »Bedre og billigere, og som regeringen heller ikke er en del af.
Der skal jeg bare spørge hr. René Christensen, om hr. René Christensen vil medvirke til, at vi får afklaret de unøjagtigheder, der synes at være i forhold til overslagsårene og de finansieringselementer, så der ikke kommer tvivl om de projekter, der ligger i »Bedre og billigere«, og heller ikke de projekter, der ligger i Togfonden DK, som skal finansieres derigennem.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Der er ingen tvivl om, at de justeringer, der eventuelt er behov for, vil Dansk Folkeparti selvfølgelig rigtig gerne drøfte, både med forligskredsen om Togfonden DK, men så sandelig også med regeringen, således at vi kan få de aftaler, som der er indgået på tværs af partier, til at blive ført ud i livet, og der er ingen tvivl om, at den delaftale, der blev lavet, altså del 1 i Togfonden DK, skal føres ud i livet.
Der manglede så lidt finansiering; der var nogle strækninger, som blev lidt dyrere, og der har man finansieret det fra »Bedre og billigere«, som også ligger uden for regeringen, og der skal vi selvfølgelig overholde de aftaler, som vi har indgået.
Det er jo så fint med Togfonden DK og »Bedre og billigere«, at hvis man ikke kan indgå en aftale i mindelighed, kan man jo altid stemme det igennem.
Men det ønsker vi jo sådan set ikke at gøre i Dansk Folkeparti, vi ønsker selvfølgelig at klare det her i mindelighed, altså at vi får lavet de justeringer, der skal til, for at vi kan få det hele til at fungere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Og tak for en tale, som understreger, at det ikke er et enten-eller, men et både-og, når det gælder at sikre penge til kernevelfærd og også sikre, at vi kan lave aftaler, der styrker vilkårene for erhvervslivet, letter skatten for folk, der går på arbejde – godt illustreret af hr. René Christensens tale om fri telefon.
Dér er der klar tale.
Det har været lidt mere uklart, når vi har hørt Socialdemokratiet, også i den foregående runde.
Det er temmelig uklart, hvad de egentlig mener om kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen.
Men det kunne måske være lidt berigende for debatten, hvis Dansk Folkeparti ville komme med deres vurdering af, hvad konsekvensen ville være, hvis man afskaffede kontanthjælpsloftet og man afskaffede integrationsydelsen.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Det vil være en merudgift på 1,4 mia. kr., og det kan man jo se, fordi det er et ændringsforslag, som SF har stillet.
Socialdemokratiet har ændringsforslag her, som ligger i milliardklassen i forhold til integration.
SF har forslag om øgede udgifter i forhold til kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen på 1,4 mia. kr.
Så der kan man se, hvad det er for et udgiftspres, der vil ligge.
Og det, man ikke taler så meget om, er: Hvad skal pengene bruges på?
I Dansk Folkeparti vil vi meget gerne tale om, hvordan der skal være penge til velfærden fremadrettet, frem mod 2025, men vi ønsker jo sådan set også at tale om, hvad det er, pengene skal bruges på.
Og de her områder er ikke dem, vi ønsker at bruge pengene på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Og jeg synes jo, at min kollega hr. Hans Andersen kom med et strålende eksempel – det kneb gevaldigt med at få et svar fra den socialdemokratiske ordfører.
Derfor er jeg bare optaget af, at Dansk Folkeparti står ved kontanthjælpsloftet – og det ved jeg – men jo også, at vi har en fælles forståelse i forhold til at sikre, at næste element af jobreformen er at være med til at sikre, at det i højere grad kan betale sig at yde en ekstra indsats, og at dem, der er på arbejdsmarkedet, også får en større gulerod ud af det.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Jamen altså, Dansk Folkeparti har jo intet imod, at det kan betale sig at arbejde – selvfølgelig har vi ikke det.
Vi ønsker sådan set, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Derfor må man også sige, når man kigger på kontanthjælpsloftet, at det var en af grundene til det; der var for mange, som ikke havde en mulighed for at få en øget gevinst ved at gå på arbejde – det var i hvert fald kun en lille øget gevinst.
Og så skal man jo altså huske, at der er en hel del, som er undtaget fra det her loft, og det er bl.a. børn- og ungeydelsen osv.
Så det her er ikke et loft, der rammer børnefamilier og andre, men det er et loft, hvor man har sagt: Hvad er det for et beløb, man skal have for at kunne fungere i en kortere periode, hvor man er på overførselsindkomst?
Og derfor står vi selvfølgelig på mål for de aftaler, som vi har indgået.
Det er et forslag, som vi stemmer nej til, fordi vi har indgået en finanslovsaftale.
Men det, der er vigtigt her, er jo at sige, at det er fuldstændig korrekt, at der ligger en besparelse på erhvervsskolerne på 2 pct., og det er 270 mio. kr.
Der er det sådan, at der i finansloven for 2018 er sat en pulje af i 2018 på 170 mio. kr.
De 20 mio. kr. af dem er så sat af til, at man skal lave øget rekruttering, for det er jo også en af udfordringerne for skolerne.
Det er ikke alene besparelsen – men den slår selvfølgelig ret hårdt – det er også kundegrundlaget, hvis man kan sige det sådan, altså at der er færre unge, som vælger en erhvervsuddannelse.
Det er, fordi man kommer fra et meget højt niveau, da man jo tidligere havde rigtig mange elever, fordi der var et uddannelsespålæg og ikke nogen adgangskrav til erhvervsskolerne.
Det er der i dag, heldigvis, vil jeg gerne sige, et krav om 2 plus 2 i dansk og matematik, men det gør jo også, at kundegrundlaget, altså elevantallet, er faldet markant.
Vi har så skrevet ind i finanslovsaftalen, at vi i første halvår af 2018 skal evaluere det med de 2 pct. og se på, hvordan vi fremadrettet skal gøre det.
Der vil jeg gerne sige, at fra Dansk Folkepartis side ønsker vi, at de 2 pct. skal fjernes, men vi ønsker sådan set også, at vi skal have en kvalitet i erhvervsskolerne, og at erhvervsskolerne skal ud over rampen for at skaffe elever til erhvervsskolerne.
Stine Brix (EL), 2017-12-22:
Hvis man venter med at evaluere, til der er gået ½ år, så er der blevet fyret på erhvervsuddannelserne.
Det er jo virkeligheden.
Så har man fået det dyk i kvaliteten, så står man med problemerne derude.
Derfor hjælper det ikke noget, at Dansk Folkepartis ordfører snakker og snakker om alt muligt her, for realiteterne er jo benhårde ude på erhvervsuddannelserne.
Hvis ikke man kommer på bedre tanker her i løbet af i dag og stemmer for det ændringsforslag, som kan fjerne den besparelse på 100 mio. kr., der ligger, så vil Dansk Folkepartis finanslovsaftale her betyde markante forringelser af vores erhvervsuddannelser.
Og det vil – måske allermest alvorligt – betyde, at man fratager nogle unge mennesker muligheden for at få en uddannelse, som virkelig er det, der vil gøre en stor forskel i deres liv, i forhold til hvilken indtægt de kan få, hvilken fremtid de kan få.
Det er jo det, der er på spil her, når Dansk Folkeparti sparer på erhvervsuddannelserne sammen med regeringen.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Ja, man kan undre sig over det, for erhvervsskolerne var også ude at kommentere, at der var afsat 170 mio. kr., og at det jo ingenting hjalp.
Og hvis 170 mio. kr. er ingenting, er 100 mio. kr. vel slet ingenting – og så må det jo være nemt at finde. Nej, spøg til side.
Selvfølgelig påvirker det da skolerne at skulle finde 100 mio. kr. i den periode, selvfølgelig gør det det.
Men det er jo sådan, at de har haft budgetteret med, at de skulle finde 270 mio. kr.
Nu skal de finde et væsentlig mindre beløb, så de budgetter, de har lagt for 2018, bliver nemmere at holde.
Men den største udfordring for skolerne i øjeblikket er jo faktisk ikke besparelserne på 2 pct.
Den største udfordring i øjeblikket er faktisk, at der er for få elever, der vælger erhvervsskolen til.
Jeg vil bare sige, at de elever, der skal vælge erhvervsskolen, står jo ikke og kigger på, hvad det er for et budget, der er lagt for 2018.
De står og kigger på: Hvad er chancen for, at jeg kan gennemføre en uddannelse?
Hvad er det for et tilbud, der kommer?
Hvad er det for en ungdomsinstitution, som jeg skal starte i?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Tak til ordføreren.
Noget af det, der ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, og som ligger os alle sammen meget på sinde, er jo antallet af flygtninge udeomkring i verden og også dem, der når her til Danmark.
Mit spørgsmål går så på, når vi nu ved, at der fremadrettet kommer rigtig, rigtig mange klimaflygtninge – og der er allerede mange klimaflygtninge – hvordan det så kan være, at Dansk Folkeparti ikke er med til at presse mere på, således at regeringen kommer til at føre en mere grøn og klimavenlig politik, både her i Danmark som foregangsland, men også ude i verden, i forhold til at vi hjælper med til at lave grønne og teknologiske løsninger?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Jamen det synes jeg da sådan set også vi gør.
Hvis der er noget, der gør noget ved klimaet, så er det da, at vi får alle vores dieseltog væk.
Vi har netop nu sammen med regeringen indgået en aftale om boligjobordningen, hvor man jo kan se, at den private husholdning nu får mulighed for at energirenovere og andet.
Så jo, det grønne fylder jo også noget.
Det at være grøn handler jo ikke kun om at give tilskud til eksempelvis vindmøller, det handler også om, hvordan vi hver især som enkeltindivider opfatter og bruger de ressourcer, der er derude, og der betyder det også noget, hvordan vores boliger er opvarmet, hvordan vi har isoleret vores bolig osv.
Stine Brix (EL), 2017-12-22:
Tak for det.
Nogle af dem, der virkelig betaler regningen i den finanslovsaftale, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, er jo de unge.
Der ligger i den finanslovsaftale besparelser for mange milliarder kroner på uddannelse.
Man tager 2 pct. hvert eneste år på vores uddannelser.
Det kommer til at betyde fyringer på gymnasierne, det kommer til at betyde større hold, det kommer til at betyde nedlæggelse af uddannelser – det gælder erhvervsuddannelser, det gælder pædagogstuderende, det gælder sygeplejerskestuderende, det gælder hele vejen rundt.
Da vi havde åbningsdebatten herinde, sagde hr. Kristian Thulesen Dahl fra talerstolen, at Dansk Folkeparti var meget optaget af at sikre økonomien i erhvervsuddannelserne, og han lovede, at det ville man kigge på.
Men faktum er jo, at der ligger besparelser på erhvervsuddannelserne næste år på 100 mio. kr.
Derfor vil jeg gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvordan stiller man sig til det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-22:
Dansk Folkepartis ordfører har nu flere gange på talerstolen sagt, at det er et problem, at så få unge vælger erhvervsskolen – eller i hvert fald at det ville være dejligt, hvis der var flere, der valgte at gå på erhvervsskolen.
Og det tror jeg egentlig at alle partier er enige i.
Og der er jo ingen tvivl om, at selvfølgelig kan man ikke skære 100 mio. kr., uden at det går ud over kvaliteten – altså, det vil betyde større hold, det vil betyde, at der skal fyres lærere, og det vil sandsynligvis også betyde noget, i forhold til om der er råd til at købe nye maskiner, altså i forhold til kvaliteten af uddannelsen.
Jeg er da ikke et sekund i tvivl om, at det vil betyde, at chancerne for at få flere unge til at vælge erhvervsskolen falder.
Og jeg tror da også, at vi risikerer, at der er flere, der falder fra.
For selvfølgelig forringer det kvaliteten, når man skærer 100 mio. kr.
Jeg kan ikke få det til at hænge sammen med det, ordføreren siger.
Hvordan hænger det sammen?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Det hænger sammen på den måde, at erhvervsskolerne har lavet et budget, hvor de skal spare 270 mio. kr.
Nu skal de spare 100 mio. kr., og det vil sige, at de har 170 mio. kr. mere i 2018, end de sådan set havde budgetteret med.
Det er den del af det.
Så handler det om, hvad det er for en udfordring, erhvervsskolerne står over for, hvad det er for en konkurrence, de er i, og hvordan det ser ud, i forhold til at vi kan give de her unge mennesker en større sikkerhed for, at de faktisk også kan færdiggøre deres uddannelse.
Det er det, man har prøvet med erhvervsskolereformen, men det er jo ikke lykkedes helt.
Og derfor er der jo rigtig mange unge, som vælger gymnasiet – det er sikkert, det er forholdsvis nemt at vælge til, man ved, hvad man skal de næste 3 år, og man ved også, hvornår man er færdig.
Og når vi skal evaluere erhvervsskolerne, altså i forhold til de 2 pct., som vi ønsker at komme af med, er vi jo sådan set enige.
Vi kommer nok bare først til at gøre det 1 år senere, end Enhedslisten gerne vil – så bliver det altså ikke i 2018, men fra 2019, at de sidste 100 mio. kr. forsvinder.
Men det handler også om: Hvad er det for erhvervsskoler, vi skal have fremadrettet, hvad er det, de skal tilbyde, og hvordan skal de gøre det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-22:
Det er virkelig politikerlogik af værste slags, når man siger, at det ikke er så slemt at skære 100 mio. kr., for man havde sagt, at der skulle skæres meget mere.
Altså, så kan man jo få alle problemer i verden til at forsvinde.
Så kan man bare starte med at sige, at nu gør man noget meget, meget slemt, og så gør man det lidt mindre dårligt, og så siger man: Jamen så er det vel ikke et problem.
Selvfølgelig kan det da mærkes, vil jeg sige til hr. René Christensen, på vores tekniske skoler, når man skærer 100 mio. kr.
Selvfølgelig kommer det da til at gå ud over kvaliteten.
Selvfølgelig får det da en betydning for eleverne.
Og ordføreren har sagt igen og igen på talerstolen: Flere unge bør vælge erhvervsskolen.
Hvordan kommer erhvervsskolerne til at stå i den konkurrence: bedre eller dårligere efter Dansk Folkepartis finanslov?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Det, der var påfaldende, var, at det i finansloven for 2017 var sådan, at det jo som udgangspunkt var 270 mio. kr., og da hørte jeg faktisk ikke, at erhvervsskolerne sagde noget – der var så ingen problemer på erhvervsskolerne dengang.
Jeg anerkender selvfølgelig, at 100 mio. kr. kan man mærke på erhvervsskolerne, selvfølgelig kan man da det.
Det er bare ikke alene et spørgsmål om penge.
Og det er det, der nogle gange går galt, altså at man tror, at man kan købe alting for penge.
Det kan man ikke altid.
Her er der sådan set en anden udfordring.
Og jeg anerkender selvfølgelig, at 100 mio. kr. kan man mærke.
Men jeg er da glad for, at det er lykkedes for Dansk Folkeparti at få de 270 mio. kr. til at blive 100 mio. kr., altså at det gør mindre ondt ude på erhvervsskolerne i 2018.