Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
Ministeren starter sit virke med at fravige rammerne for Folketingets arbejde, og det må og skal være et opmærksomhedspunkt, som jeg er nødt til at påpege, uanset om vi er enige i, at forældres indkomst ikke skal være gældende som et fordelingskriterium for det kommende skoleår.
Når man forhaster lovbehandlingen og vi som politikere ikke får en mulighed for at sætte os godt nok ind i tingene, og når ministeren sender et brev over om, at høringssvarene vil blive fremsendt dagen før førstebehandlingen i salen, risikerer vi jo, at der sker lovsjusk, som får uheldige konsekvenser.
Men jeg er dog trods alt glad for, at vi så har fået høringssvarene løbende.
Når det er sagt, er der positive elementer, men der er samtidig også en række opmærksomhedspunkter i lovforslaget.
Det er overordnet positivt, at kriteriet om forældrenes indkomst i forhold til elevfordelingen på gymnasier ikke længere vil være gældende fra det kommende skoleår, og at eleverne i stedet fordeles efter transporttid, hvis der er flere ansøgere til en institution, end institutionen har pladser til, ligesom det også er positivt – sådan som nogle også har været inde på her i salen i dag – at man bibeholder de elementer i aftalen, som har til formål at holde hånden under gymnasierne i landdistrikterne og i yderområderne.
Dog undrer det os, at man ikke allerede nu afskaffer indkomstkriteriet permanent, men at man lægger op til at fremsætte et lovforslag senere, og der bliver det i forhold til den debat, vi har haft i dag, minister, også lidt interessant at se, om der vil blive indkaldt til drøftelser om en ny model.
Der har været meget diskussion her i salen i dag omkring nogle forhandlinger, men det kan være, at ministeren vil svare på det, når ministeren kommer på talerstolen.
Men man vil altså ikke afskaffe indkomstkriteriet permanent nu, selv om man i regeringsgrundlaget skriver, at man vil afskaffe det, og at man senere vil præsentere en ny model.
Der kunne man så spørge ministeren, om det betyder, at forældrenes indkomst fortsat kan blive et element i forhold til kriterierne omkring en fremtidig fordeling af elever på de gymnasiale uddannelser.
Men vi imødeser i Danmarksdemokraterne gerne forslag fra regeringen, og vi vil også gerne deltage i drøftelser om, om man kan finde en bedre model, ligesom det er vores forhåbning, at en ny model for elevfordelingen vil holde hånden under de unges muligheder for at vælge den uddannelse, der passer bedst til den enkelte, og at den samtidig også vil tage et opgør med den skæve elevsammensætning, vi har set på nogle gymnasier.
Herudover ønsker vi at gøre ministeren opmærksom på, at der fortsat er et stort behov for en politisk drøftelse af, hvordan taxametersystemet kan justeres, så det i højere grad tilgodeser unges uddannelsesmuligheder i hele landet.
F.eks. er erhvervsgymnasierne ofte færre og har en større geografisk spredning end de almene gymnasier, men de bliver ikke sidestillet med de almene gymnasier i forhold til udkantstilskuddet, hvilket medfører, at potentialet for et større uddannelsesudbud i yderområderne svækkes.
Derfor vil jeg gerne anerkende, at regeringen vil se på de økonomiske styringsmodeller, der er på de forskellige ungdomsuddannelser, med henblik på at skabe bedre og mere lige vilkår mellem f.eks. de almene gymnasier og erhvervsskolerne, og det arbejde vil vi også gerne deltage konstruktivt i.
I Danmarksdemokraterne kan vi godt bakke op om det, som vi debatterer i dag, netop i forhold til at forældrenes indkomst ikke skal være afgørende for, om deres børn ender på et gymnasium.
Så er det selvfølgelig også positivt, at de her hastelovforslag – og sådan skal det være – indeholder en solnedgangsklausul, og da forslaget jo så har en midlertidig karakter, håber vi på, at der kommer en varig løsning, og jeg håber også på, at den varige løsning bliver så bred som mulig.
For det er trods alt bedre med brede aftaler her i Folketinget, når det vedrører noget så vigtigt som vores børn og unges uddannelser.
Tak for ordet.