Morten Dahlin (V), 2024-04-11:
Tak for ordet.
Forslagsstillerne fra Liberal Alliance begrunder deres forslag med en grundlæggende holdning om, at stat og kirke i videst mulig omfang skal adskilles, og Liberal Alliance mener derfor ikke, at kirken skal varetage civile ansvarsområder.
Forslagsstillerne henviser samtidig til, at opgaven med civilregistrering bør lægges hos en civil myndighed, som kan rumme borgere med alle trosretninger.
Der henvises i den sammenhæng direkte i beslutningsforslaget til de seneste årtiers indvandring og indvandringens betydning for folkekirkens medlemstal.
Det får så forslagsstillerne til at konkludere, at den her opgave vil være mere hensigtsmæssig at placere i kommunerne.
Jeg må sige, at jeg af flere grunde er uenig i forslagsstillernes analyse.
Det står naturligvis alle og enhver frit for at have et ideologisk ønske om at ville adskille kirke og stat.
Jeg vil derfor gerne slå fast, at vi ikke kan støtte forslaget om at flytte civilregistreringen væk fra folkekirken med det sigte at løsne båndene mellem stat og kirke.
For som forslagsstillerne sikkert godt ved, trækker selve organiseringen af opgaven med civilregistrering tråde meget langt tilbage i den danske historie, faktisk helt tilbage til Christian IV, der befalede landets biskopper at føre kirkebog.
Biskopperne overlod så opgaven til præsterne, som på det tidspunkt var blandt de få, der kunne læse.
Derfor var det et meget naturligt sted at placere den opgave.
I næsten 400 år, selv om de fleste nu kan læse, har opgaven været løst af folkekirken som en myndighedsopgave på vegne af staten – ikke som en religiøs opgave, men som en myndighedsopgave, og det kommer jeg tilbage til lige om lidt.
Grunden til, at civilregistreringen i de sønderjyske kommuner sker på en anden måde, er også historisk.
Det skyldes naturligvis, at sønderjyderne var under tysk styre fra 1864 og frem til genforeningen i 1920, og under det tyske styre blev civilregistreringen foretaget i kommunen, og derfor besluttede man af administrative og praktiske årsager at beholde den organisering efter genforeningen.
Men både i Sønderjylland og i resten af Danmark er civilregistrering en myndighedsopgave, og folkekirken er dermed en offentlig myndighed, som varetager myndighedsopgaven på vegne af staten.
Og må jeg ikke bemærke, at det har de gjort samvittighedsfuldt i 400 år.
I dag sker det med en velfungerende digital understøttelse i form af den digitale kirkebog, som er en del af CPR-registeret.
Opgaven er lovreguleret, den er forankret hos personregisterføreren i det enkelte sogn.
Som offentlige myndighedspersoner skal personregisterførerne desuden overholde forvaltningsloven og offentlighedsloven og alle de grundlæggende forvaltningsretlige krav om sagsoplysning, partshøring m.v.
Sagsbehandlingen varetages oftest af en kordegn, der har fået overdraget denne opgave af den kirkebogsførende sognepræst.
Såvel kordegn som præst har gennemgået en obligatorisk uddannelse i personregistrering netop med henblik på at kunne varetage deres myndighedsfunktion som offentlige embedsmænd.
Hvorfor er det så vigtig for mig at få sagt de her ting?
De regler og procedurer fastlægges af By-, Land- og Kirkeministeriet, som i øvrigt også stiller en telefonsupport og skriftligt vejledningsmateriale til rådighed, og som organiserer løbende uddannelser af præster og kordegne i opgaven.
Civilregistrering indebærer i vidt omfang sagsbehandling og administration af lovområder, som ikke administreres af kommunerne i øvrigt.
De sønderjyske kommuner bruger derfor også de organisatoriske og it-mæssige rammer, som By-, Land- og Kirkeministeriet stiller til rådighed.
Derfor giver det i virkeligheden ikke specielt meget mening at sige, at nu skal man lægge den her opgave ud til kommunerne, for opgaven flugter ikke nødvendigvis med de opgaver, som kommunerne ellers udfører.
Måske er der i den sammenhæng grund til at give et par eksempler på, hvordan den her civilregistrering i folkekirken rent faktisk fungerer i 2024.
For jeg må også sige, at når jeg læser mig ned i forslagsstillernes forslag, virker det lidt, som om Liberal Alliance mener, at sagsbehandlingen vil blive mere moderne eller mere tidssvarende, hvis den flyttes til kommunerne.