runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Og det kan der jo.
Liberal Alliance må gerne være med i det betænkningsbidrag, som vi har sendt.
Der er jo en mulighed for det.
Så ordføreren står jo ligesom og taler både for og imod.
Jeg vil egentlig spørge endnu en gang: Hvis ordføreren og ordførerens parti på et tidspunkt ikke er med i regeringen, ønsker man så at bakke op om den betænkning, der ligger her?
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-04:
Det, jeg jo har understreget med al tydelighed i dag, er, at det er et meget, meget teoretisk spørgsmål, og det er sandsynligvis så langt ude i fremtiden, at jeg ikke kan se helt derud.
Derfor vil jeg selvfølgelig ikke bevæge mig ud i at svare på den slags spørgsmål.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
I Radikale Venstre har vi den holdning, at det er helt fint, at personer, organisationer og virksomheder giver et bidrag til et parti.
Og så synes vi, at partierne skal være åbne om det, så vælgerne kan se, hvem der har givet hvad og til hvem og hvilket beløb.
Vi stemmer for det her lovforslag, fordi det alt andet lige er bedre end den lov, der er.
Det her lovforslag vil sikre åbenhed om de donationer, der kommer til f.eks. en forening eller en kredsforening, hvor man i dag faktisk ikke skal oplyse om det i sit partiregnskab, hvis donationen er kommet på lokalt niveau.
Det får man styr på.
Man får også styr på, at alle partier – det gør de fleste i forvejen – skal have en revisor på, så man kan være sikker på, at partiet har oplyst om alt det, der er kommet ind.
Det synes vi også er fornuftigt.
Men som det jo også er fremgået af debatten indtil nu, er vi med i det ret store mindretal, som godt kunne tænke sig at gå videre.
Vi kunne godt tænke os, at der også kom åbenhed om det, som nogle kalder naturalier, altså donationer, som ikke er et beløb, der kommer ind på en konto, men som f.eks. kunne være en annonce.
Vi kunne også godt tænke os, at der kom åbenhed om de her foreninger, hvor der bliver samlet penge ind, så befolkningen også kan se, hvad der er kommet ind der.
Endelig kunne vi også godt tænke os, at beløbsgrænsen for, hvornår man må være anonym, blev sat ned fra de her 21.000 kr., tror jeg det ender på med lovforslaget her, til 10.000 kr., sådan at flere ting skal offentliggøres.
Så vi har ligesom mange andre et ønske om at gå videre, men vi støtter lovforslaget, fordi det er bedre end den lov, der gælder i dag.
Jacob Mark (SF), 2017-05-04:
Tak for det, og tak for debatten.
Det her lovforslag kommer jo efter mange års diskussioner om, hvordan man skal indrette partistøtten og reglerne for partistøtte, også efter at vi som land har modtaget en del kritik for ikke at have åbenhed og gennemsigtighed nok.
I forhold til spørgsmålet om partistøtte kan jeg egentlig ret godt lide den måde, Partistøtteudvalget har opfattet det at modtage partistøtte på, nemlig at det er helt okay at få partistøtte, at det er okay, at der er nogle virksomheder eller nogle foreninger, der har lyst til at støtte nogle partier, også med anselige beløb, men at der skal være åbenhed om det, så vælgerne selv kan tage den konsekvens, de nu måtte have lyst til at tage, på baggrund af det, og så man kan gennemskue, hvem der egentlig bliver støttet med hvad og af hvem.
Så det er bare for at sige, at jeg egentlig synes, at det er helt okay med partistøtte, men jeg synes, at det må være et mål at få mere åbenhed, og det er også det, som både GRECO og Partistøtteudvalget ligesom har sagt.
Det her lovforslag er jo så et par skridt på vejen.
Der er i den her debat blevet redegjort for, hvad det er for nogle skridt, nemlig at der skabes mere åbenhed om den private økonomiske støtte til partier, kandidatlister og enkeltkandidater, og også det her med, at man ikke længere må modtage anonyme tilskud på over 20.000 kr.
Det synes jeg sådan set er ganske fornuftigt.
Jeg synes bare, man skulle være gået skridtet videre, og det synes jeg man skulle have gjort sammen alle partierne imellem.
Derfor kan jeg også godt ærgre mig lidt over, at der har været en lidt lukket proces om, hvordan den her aftale er kommet til verden.
Jeg ved godt, at det er en mulighed, en regering har, men jeg synes egentlig, at vi partier har en fælles interesse i at få skabt åbenhed om det her.
Jeg tror egentlig også godt, at vi på sigt kan komme endnu længere, end hvad der ligger i det her lovforslag.
Det skriver Partistøtteudvalget egentlig klart, og det synes jeg også de partier, der vil have mere åbenhed, skal anerkende, for det er da et problem, hvis de politiske partier bliver svækket på den baggrund.
For partierne er jo afhængige af støtte udefra, hvis de vil føre gode kampagner og komme ud med deres budskaber, og der tror jeg bare, at hvis man vil have den her åbenhed, så er man også nødt til at styrke partierne.
Så vi stemmer for det her, fordi det er et skridt i den rigtige retning, fordi det trods alt sikrer mere åbenhed, men vi glæder os til, at vi en dag får flertal for at sikre endnu mere åbenhed om partistøttereglerne.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-04:
Tak for det.
Der har jo allerede været en lang og indholdsrig debat, og jeg kommer sådan lidt som rosinen i pølseenden.
Derfor har jeg også mulighed for at samle op på lidt af det, der er blevet sagt hidtil, og jeg synes jo i virkeligheden, at hr. Leif Mikkelsen kom med en meget vigtig pointe, nemlig at Danmark er et af de mindst korrupte lande i verden.
Det skal vi glæde os over i den her debat, hvor jeg synes, det hurtigt kan komme til at lyde, som om man antyder alt muligt om sine politiske medspillere og modstandere.
Der ligger jo en række ændringer i det her lovforslag.
Der ligger som nævnt, at i kommunerne og regionerne får kandidater og partier samme forpligtelse til at indberette og offentliggøre beløb på over 20.000 kr.
Jeg skal personligt indrømme, at sådan troede sådan set at det allerede var.
Jeg har i hvert fald haft den tro, og det tror jeg faktisk der er mange andre kandidater der også har troet, nemlig at der gjaldt de samme regler ved kommunal- og regionsrådsvalg som til folketingsvalg.
Så jeg tror sådan set ikke, det vil gøre den store forskel, men nu sikrer vi i hvert fald, at det bliver fastlagt ved lov.
Derudover forsvinder muligheden for de anonyme bidrag på over 20.000 kr. – det synes vi også er meget fornuftigt – ligesom den her revisionspligt, som er blevet skrevet ind i lovforslaget, også er rigtig god.
Derfor kan vi også bakke op om den i Det Konservative Folkeparti.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-04:
Sagen er vel bare, at Liberal Alliance i det her selskab har indgået en alliance med de gamle magtpartier om at bevare en meget stor lukkethed.
Det er vel den helt korte historie.
For jeg var i debat med ministeren, dengang aftalen var blevet lavet, nemlig i »Debatten« på DR, og da sagde ministeren, at ministeren så det her som et maratonløb, hvor man nu var nået de første kilometer, og at ministeren var parat til at løbe videre, længere frem, og få mere åbenhed.
Nu er et maratonløb jo omkring 42 km, så de første kilometer må jeg forstå som en relativt lille del af vejen.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Står ministeren ved det, som ministeren sagde i »Debatten« dengang, nemlig at vi f.eks. på den anden side af et valg kan tage skridt, så vi kan komme bare i nærheden af de anbefalinger, som både Partistøtteudvalget og GRECO er kommet med?
For det kan godt være, at vi får den mest åbne partistøttelovgivning nogen sinde i Danmark, men vi har stadig den mindst åbne partistøttelovgivning i forhold til sammenlignelige lande.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Nu synes jeg, hr. Pelle Dragsted skal slappe lidt af.
Nederlandene har en beløbsgrænse på 33.500 dkr., Storbritannien har en beløbsgrænse på 65.400 kr., og Tyskland har en beløbsgrænse på 74.400 kr.
Det skal sammenlignes med de 20.000 kr., vi har her i Danmark.
Så pas nu på med, hvilke konklusioner man drager om, hvad der er mest, og hvad der er mindst, for det er nok mest blodtrykket, der kommer til at stige ved det, og ikke beløbsgrænserne – og heldigvis for det, for
det har vi ikke haft nogen intention om.
Det, jeg kan sige, er, at jeg selvfølgelig står ved de ord, jeg har sagt.
Hr. Leif Mikkelsen har på glimrende vis redegjort for, hvad der er Liberal Alliances politiske synspunkter, og jeg glæder mig over, at det er lykkedes for Liberal Alliance at indføre mere åbenhed i partistøtten, i modsætning til hvad der lykkedes for Enhedslisten, da de var støtteparti for først Poul Nyrup Rasmussens og senere Helle Thorning-Schmidts regering.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Det var heller ikke helt tilfældigt, at jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører om det, for jeg kunne jo med det samme se, at det kunne bruges som et argument for at undtage mange, mange flere fra muligheden for at udøve en demokratisk ret, også mennesker, som vi jo ikke har nogen problemer med lovligt eller på anden måde, i forhold til at de opholder sig her i landet, medmindre man har en holdning om, at man ikke bryder sig om, at de er her, men som vi altså rent legalt, juridisk ingen problemer har med.
Hvor stor en gruppe tænker ordføreren på?
Er det de 8-9 pct. af befolkningen eller deromkring, som ikke har et dansk statsborgerskab?
Er det dem, der ifølge Dansk Folkeparti også skal fratages retten til at stemme ved kommunevalg, regionsvalg og valg til Europa-Parlamentet?
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Det er korrekt, ja.
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Tak for det, formand.
Venstre kan, ligesom de to foregående ordførere sagde, støtte forslaget.
Det, vi støtter, baserer sig på omfanget i lovforslaget, altså, at borgere, der er udlændinge på tålt ophold, udvisningsdømte udlændinge eller administrativt udviste udlændinge, alle sammen er i en kategori, der er her midlertidigt, fordi de ikke kan blive udvist.
Og vi har den opfattelse, at når muligheden opstår, skal de udvises.
Venstre forholder sig med støtten til det her lovforslag ikke til, at alle, der i dag ikke har stemmeret ved folkeafstemninger og folketingsvalg, men har det ved andre valg, skal have frataget det.
Vi forholder os til den gruppe, som her er beskrevet.
Er der så nogen i den gruppe, som man også kunne forestille sig det skulle gælde fremadrettet?
Det vil jeg ikke udelukke, men vi har ikke den tilgang, at det er en til en, sådan at borgere, der har stemmeret til de kommunale og regionale valg, ikke skal have det til folketingsvalg.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Tak for det.
Igen må jeg sige, at jeg er lidt ked af, at debatten breder sig ud over det, vi skal diskutere, men jeg opfatter det egentlig sådan, at ordføreren for Dansk Folkeparti ligesom tog proppen af flasken, hvad angår den debat.
Skal jeg så forstå ordføreren sådan, at ordføreren er lodret uenig med Dansk Folkeparti, når de siger, at den store gruppe af befolkningen, der ikke har dansk statsborgerskab og dermed ikke har ret til at stemme til Folketinget og til folkeafstemninger, også skal have frataget deres stemmeret til kommunal- og regionsrådsvalg og til Europa-Parlamentet?
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvordan man vægter uenigheden.
Jeg kan gentage det, jeg efter egen overbevisning synes jeg forsøgte at formidle tydeligt.
Vi mener ikke, at der nødvendigvis en til en skal være sammenhæng mellem, hvem der har stemmeret til kommunal- og regionsrådsvalg, og hvem der har det til folketingsvalget.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Jeg synes, at jeg prøvede at stille spørgsmålet, sådan at der kunne svares ja eller nej på det.
Altså, det er en lidt ulden formulering.
Er der en lille dør på klem for at bevæge sig i retning af Dansk Folkepartis synspunkt?
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Jeg tror, spørgeren besidder evnen til at kunne se nuanceret på nogle ting og også forstå nuancerne, når man siger: Vi behandler lovforslaget i forhold til de befolkningsgrupper, vi taler om, nemlig udlændinge på tålt ophold, udvisningsdømte udlændinge og administrativt udviste udlændinge.
Der kan være andre, det vil jeg ikke udelukke, men det er helt klart, at vi ikke har den opfattelse, at vi lovgivningsmæssigt skal sige, at det skal være en til en, altså at man, når man ikke har stemmeret til folketingsvalget, skal have frataget stemmeretten til et kommunal- og regionsrådsvalg.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
I min ordførertale vil jeg nu holde mig til at tale om det lovforslag, vi skal behandle.
Enhedslisten er grundlæggende af den opfattelse, at valgret til kommunal- og regionsrådsvalg og til Europa-Parlamentet skal være betinget af, at man har en opholdstilladelse her i landet.
Så vidt kan man sige, at vi helt overordnet er enige i det synspunkt, der ligger til grund for lovforslaget.
Den rangerer fuldstændig på linje med en anden meget, meget vigtig og grundlæggende rettighed, nemlig ytringsfriheden.
Der må det altså være sådan, at hvis man vil begrænse en sådan ret, i det her tilfælde stemmeretten, for en gruppe mennesker – stor eller lille – så kræver det en meget, meget grundig vurdering, hvor man skal tage alle forhold i betragtning.
Det arbejde synes vi ikke at regeringen har gjort i forbindelse med det her lovforslag.
Regeringen forholder ikke sig til, at vi taler om personer, der for manges vedkommende, på trods af at de har fået vide, at de ikke er ønskede i Danmark, så altså kommer til at opholde sig i Danmark i rigtig, rigtig mange år, fordi det ikke er muligt at sende dem hjem på grund af forholdene i hjemlandet, eller fordi der ikke er noget land, der vil tage imod dem.
Samtidig er vi jo som parti – og det er vist en offentligt kendt ting, i hvert fald her i salen – stærkt kritiske over for de stramninger, der er sket, af reglerne for udvisning, ligesom vi er stærkt kritiske over for de vilkår, som man byder mennesker på tålt ophold.
Det spiller naturligvis også ind, når man som parti skal vurdere, om man skal støtte et lovforslag som dette.
Det er jo en vidtgående ting at begrænse en demokratisk rettighed.
Vi er også meget enige med Institut for Menneskerettigheder, der i deres høringssvar påpeger, at regeringen ikke har foretaget en grundig vurdering af, om lovforslaget lever op til Danmarks internationale forpligtelser.
Med disse begrundelser vil Enhedslisten stemme imod lovforslaget.
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Kan ordføreren, da vi nu går tilbage til, hvad lovforslaget udelukkende drejer sig om, forstå, at når man taler om den snævert definerede gruppe på tålt ophold, udvisningsdømte udlændinge, administrativt udviste udlændinge, så taler vi om en gruppe, der er her på grund af nogle regler, men som ifølge dansk lovgivning slet ikke burde have været her, og at man derfor kan sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt de så er en del af det demokratiske fællesskab – det sagt, uagtet man kan have nogle andre synspunkter, i forhold til hvordan deres ophold skulle være her og andet?
Jeg forsøger nu at få ordføreren til at forholde sig lidt snævert til lovforslagets tekst og den persongruppe, vi taler om, i forhold til lovbehandlingen.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Og tak for spørgsmålet.
Jamen som jeg sagde indledningsvis, er det faktisk det, jeg har gjort i min ordførertale.
Den er jo bygget op og starter med noget, vi helt grundlæggende er enige om, nemlig at valgret til de organer, vi taler om, bør være betinget af, at man har en opholdstilladelse.
Dermed kan det selvfølgelig også være en relevant diskussion, om grupper, der ikke har opholdstilladelse i Danmark, skal have valgret til de her organer.
Det ligger jo i hele min ordførertale.
Men det, jeg også siger, og det er jo der, hvor jeg synes, at regeringen ikke lever op til de forpligtelser, man har, når man beskæftiger sig med sådan et spørgsmål, er, at begrænsning af valgretten er en meget, meget indgribende foranstaltning.
Det er indgreb i en grundlæggende menneskerettighed, der er fastlagt, støbt i beton, i internationale konventioner, vi har tilsluttet os, og før dem, allerede før vi tilsluttede os dem, er valgretten jo beskrevet i vores grundlov som en helt fundamental ret.
Der siger vi: Hvis man vil overveje at foretage begrænsninger i en sådan grundlæggende rettighed, skal man gøre arbejdet meget, meget bedre, end regeringen har gjort.
Så skulle man have fulgt den anbefaling, som ligger fra Institut for Menneskerettigheder, om, at der skal foretages en meget grundig vurdering.
Er det her er i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser?
Og jeg kunne tilføje: Er det i overensstemmelse med den grundlæggende ånd, der er i vores egen grundlov om valgrettens betydning.
Det mener vi ikke regeringen har løst, og derfor stemmer vi imod.
Carl Holst (V), 2017-05-04:
Jeg hæfter mig nu ved, at man i høringsnotatet fra ministeriet gør opmærksom på, at man mener, det er inden for rammerne af internationale konventioner.
Jeg oplever bare, at ordføreren udtrykker, at han har forståelse for, at nogle grupper kan man fratage stemmeretten, men man stemmer imod forslaget, fordi det omhandler nogle andre grupper.
Men den gruppe, vi taler om her, er vel en gruppe af borgere, der netop ikke er kendetegnet ved, at de har opholdstilladelse i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Jeg synes, det var en meget kort og præcis ordførertale.
Jeg synes, jeg gjorde mig meget umage for at sige det kort og præcist.
Vi taler om den gruppe, som er beskrevet i lovforslaget.
Jeg har læst lovforslaget, og jeg er udmærket klar over, hvad det er for en gruppe, vi taler om.
Og så påpeger jeg en vigtig ting, som regeringen ikke har forholdt sig til, nemlig at en stor del af disse mennesker, som vi som stat af forskellige grunde ikke ønsker, opholder sig her i landet i rigtig, rigtig mange år, og det er da en indgribende foranstaltning over for disse mennesker at fratage dem muligheden for at have indflydelse på en del af deres egne vilkår – og det er jo det, der sker, når man begrænser valgretten.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Tak for det.
Jeg havde faktisk ikke tænkt mig at tage ordet, men jeg synes, at det her simpelt hen bliver så kringlet og indviklet.
For ordføreren skyder lige pludselig i hvert fald både Venstres ordfører og mig i skoene, at vi taler om noget helt andet.
Mig bekendt var det ordføreren selv, der spurgte den socialdemokratiske ordfører allerførst, om det også gjaldt den anden gruppe.
Så det er ordføreren selv, der ligesom har bragt en helt anden gruppe mennesker i spil, måske fordi man gerne vil have den gruppe mennesker ind i det her.
Det er korrekt hørt – og det var det, som Finn Sørensen stillede et spørgsmål om til Socialdemokratiet – nemlig at folk, der ikke har dansk statsborgerskab, ikke skal have ret til at stemme til kommunal- og regionalvalg, og dermed ligestiller vi jo alle former for valg.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Jeg ved godt, at det ikke har noget med det her forslag at gøre, men nu kom ordføreren selv ind på det, altså at der også var nogle andre, der skulle have frataget valgretten til kommune- og regionsvalg – sådan forstod jeg det – og valg til Europa-Parlamentet.
Er det rigtigt forstået?
Og ellers må ordføreren lige præcisere, hvad det så var, ordføreren sagde, og hvilke grupper vi så taler om.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-04:
Jeg slapper helt af.
Det er jo ikke mig, der skal løbe en maraton, men ministeren.
Men lad os nu lade det ligge.
Det er jo rigtigt, at der er nogle andre beløbsgrænser andre steder, men til gengæld er der så fuld åbenhed om, hvilke beløb der bliver givet på den anden side af beløbsgrænsen, og det er sådan set det, der er kritikken her.
Jeg har ikke hørt nogen, der har kritiseret voldsomt, hvor beløbsgrænsen ligger.
Vi så gerne, den lå lidt lavere, men det store problem er selvfølgelig, at der ikke er åbenhed på den anden side.
Og det allerstørste problem er eksistensen af de her erhvervsklubber, som jo sådan set underminerer alt det andet, fordi man alligevel kan omgå reglerne gennem etablering af en erhvervsklub.
Jeg tror, ministeren forstod spørgsmålet.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
For det første vil jeg sige til det andet, at det er sådan, at den her aftale er blevet afsluttet, mens jeg har været økonomi- og indenrigsminister, og det står jeg på mål for.
For det andet og i forhold til erhvervsklubber vil jeg bare gentage det, hr. Leif Mikkelsen sagde: I Liberal Alliance har vi det sådan, at man ikke kan give mere end 20.000 kr. om året til partiet gennem vores erhvervsklub.
Det kan man ikke.
Det vil sige, at i Liberal Alliance har vi selv pålagt os fuldt de samme regler, lige meget hvor pengene måtte komme fra, og det vil jeg bare sige at vi er rigtig stolte af.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-04:
Jeg har jo i dag været lidt på jagt efter meningen med det her.
Der har været et puslespil af argumenter, fra at det skaber bøvl i partiforeningerne – det er et bøvl, som Alternativet gerne vil pålægge vores partiforeninger til gengæld for gennemsigtighed – til at det er skønt ikke at vide det, jeg ville synes, det var skønt at vide det, eller at man bliver hængt ud på Facebook.
Der ville jeg høre Liberal Alliances minister
: Hvad er jeres argument?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Jeg vil bare lige sige, at jeg er landets minister.
Jeg står på mål for den politiske aftale, der er blevet lavet, og jeg går ikke ind i et arkæologisk arbejde og spørger Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti – Liberal Alliance spørger jeg selvfølgelig – hvorfor det er, at man mener, som man gør.
Det er ikke afgørende for mig, hvorfor partierne mener, som de gør.
Vi får åbenhed om bidrag til alle niveauer i partierne og til enkeltkandidater; vi får forbud mod anonyme bidrag over beløbsgrænsen på 20.000 kr.; og vi får revisionspligt vedrørende regnskaberne for partiernes landsorganisationer.
Det er vel også derfor, hr. Torsten Gejls parti stemmer for.
Det er jo, fordi det her er et forslag, der trækker i den rigtige retning, hvis man mener det, som Alternativet mener.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-04:
Så vil jeg gerne spørge landets minister: Hvorfor er det, at Liberal Alliance ikke gerne vil gå længere?
Hvad er argumenterne?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-04:
Hr. Leif Mikkelsen har jo på glimrende vis argumenteret for og redegjort for Liberal Alliances synspunkter.
De er kendte, og de er også refereret af Enhedslisten.
Det er en dejlig dag, folk interesserer sig for vores synspunkter, og så er det bare, at jeg siger: Det er sådan set også en god dag, når vi går i den retning, som Liberal Alliance gerne vil.
Jeg skulle da være et skarn, hvis ikke jeg glædede mig over, at nu går det endelig i den retning, som Liberal Alliance gerne vil.
Det er i 20-25 år, eller hvor meget det nu er, siden man ændrede det her sidst, ikke gået i den rigtige retning.
Nu gør det det.
Tillykke til os.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-04:
Nu kan jeg slet ikke forestille mig, at Liberal Alliance ikke er i regering efter et valg.
Og det mindretal, vi har, er forhåbentlig stadig væk et mindretal.
Derfor er det jo et helt teoretisk spørgsmål at stille til os.
Vi står ved det forlig, der er indgået nu, og det har vi ingen planer om at opsige, for det har de forbedringer i sig, som jeg har nævnt.
Det står vi ved, og derfor er alle andre teoretiske muligheder jo ikke til diskussion lige nu.
Og dem vil vi så i givet fald forholde os til, hvis den situation skulle opstå.
Men foreløbig konstater jeg, at det er et mindretal, og det er det formodentlig også efter et valg – vi vil gøre, hvad vi kan, for det.
Derfor kan jeg egentlig ikke svare på det spørgsmål nu.