runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Jamen altså, jeg kan godt forstå, at der er nogle partier, som synes, det er svært, at der er kommet et parti, som faktisk står ved den politik, de gik til valg på – og faktisk siger, hvad de mener, og gør, hvad de siger.
Det må vi jo bare tage til efterretning.
Altså, vi kommer ikke til at ændre politik.
Vi ønsker stadig væk, at Storebæltsforbindelsen skal være betalingsfri, og vi sætter os gerne til bordet og finder pengene.
Men jeg kan jo se, at der ikke er noget flertal for det her.
Det her er et borgerforslag, og det er ikke juridisk bindende.
Det her er et borgerforslag, og vi er fuldstændig enige med de mange tusind borgere, som mener, at det må være på tide, at politikerne holder op med at bruge det her som en statslig kassekredit og gør Storebæltsforbindelsen betalingsfri.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-21:
Jeg tror, at mange synes, det er lidt anstrengende at høre på, at nu er der endelig et parti herinde, der står ved, hvad de mener og siger osv.
Det er vi altså mange, der gør; men vi indgår også nogle aftaler her på Christiansborg – og aftaler står man ved.
Det er grundregel nummer 1 herinde på Christiansborg.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Så tager vi den drøftelse.
Altså, det er jeg fuldstændig åben over for.
Jeg synes, det er fint, at det bliver nævnt, at man gerne vil drøfte det her i infrastrukturkredsen –
det deltager jeg meget gerne i.
Men det her handler jo grundlæggende om, om man stadig væk står ved det, som har været ens politik hele tiden – og det gør vi bare i Nye Borgerlige.
Det her er noget, der har været vores politik altid,
så derfor mener vi selvfølgelig stadig væk, at Storebæltsforbindelsen skal være betalingsfri.
Det burde ikke komme bag på nogen.
Thomas Jensen (S), 2022-04-21:
Jeg vil minde ordføreren om, at der i forslaget står, at den her brugerbetaling skal bortfalde om få uger, nemlig den 1. juli 2022, og så står vi allerede med et hul i finansieringen derfra.
Vi har hørt Det Konservative Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance, som har haft ordet for at stille spørgsmål, og nu tager jeg som Socialdemokratiets ordfører også ordet for at sige, at vi ikke vil være med på det der med at lave forligsbrud og tro, at man kan begynde at cherrypicke i en aftale, vi har indgået for under et år siden.
Så allerede nu viser det sig, at der ikke er nogen villighed blandt forligsparterne til at gøre det med forliget, som Nye Borgerlige gerne vil have, vi skal gøre.
Så derfor er mit spørgsmål kort og klart: Hvis vi på næste forligskredsmøde træffer en beslutning om, at vi ikke kan have Nye Borgerlige med i aftalekredsen om »Aftale om Infrastrukturplan 2035«, på baggrund af at Nye Borgerlige ser ud til at ville stemme for det her borgerforslag, vil Nye Borgerlige så ændre holdning og blive i forliget og stemme nej til det her forslag, så man kan være med i den aftale og være med til at udmønte alle de projekter, som vi skal udmønte over de næste 12-13 år?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Jeg ville synes, det var meget mærkeligt, hvis man ikke lod os være en del af forligskredsen, fordi vi fastholder at have en holdning til, at brugerbetalingen på Storebælt skal afskaffes.
Så nej: vi siger, hvad vi mener, og vi gør, hvad vi siger.
Thomas Jensen (S), 2022-04-21:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at Nye Borgerlige er et meget lidt troværdigt parti, som ikke står ved de aftaler, man har indgået med sine nærmeste kolleger her i Folketinget.
»Aftale om Infrastrukturplan 2035« er et historisk bredt infrastrukturforlig, hvor stort set alle medlemmer her i Folketinget stemmer for.
Nye Borgerlige har skrevet under på, at man får nogle ting i aftalen, og så giver man nogle andre partier lov til at få nogle mærkesager igennem på andre områder, og lige pludselig står Nye Borgerliges ordfører her og trækker sin støtte til en central finansiering af den her aftale.
Det er utroværdigt og populistisk.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
I Nye Borgerlige står vi ved det, vi har lovet danskerne – ganske enkelt.
Det står vi ved; vi har sagt fra start af, at det var et ønske.
Vi har ikke selv fremsat beslutningsforslag om det, fordi vi er en del af en aftalekreds.
Det er heller ikke et lovforslag, der er kommet fra regeringen.
Det er et borgerforslag.
Det ville være ekstremt utroværdigt som et parti valgt af danskerne at stemme imod, når danskerne så stiller et forslag om at fjerne brugerbetalingen på Storebælt, hvilket vi er fuldstændig enige i, og som står skrevet i vores egen infrastrukturpolitik.
Nej, det kommer ikke til at ske.
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Tak for ordet.
Da Socialdemokratiet gik til valg den 5. juni 2019, lovede vi danskere, der har knoklet igennem lange og hårde arbejdsliv, en værdig tilbagetrækning.
Det var der nogle der kaldte det største bluffnummer i dansk politik, men vi holdt, hvad vi lovede.
For når vi beder danskerne om at arbejde længere, er vi selvfølgelig også forpligtet til at tage hensyn til, at nogles arbejdsliv slider mere end andres, og at nogle begynder tidligere på arbejdsmarkedet end andre.
Og derfor vedtog vi retten til tidlig pension, den såkaldte Arnepension, sammen med Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten.
For i dag skal vi nemlig førstebehandle det lovforslag, der skal sikre finansieringen af retten til tidligere pension.
Det ene finansieringselement, der lægges op til, vedrører et samfundsbidrag fra den finansielle sektor.
Konkret vil der være tale om en forhøjet selskabsskat for finansielle selskaber, så selskabernes indkomst beskattes med 25,2 pct. i 2023 og 26 pct. fra 2024.
På den måde vil den finansielle sektor bidrage mere til fællesskabet.
Det andet finansieringselement, der foreslås, er et loft over fradraget for de allerhøjeste lønninger og lønaccessorier.
Loftet udgør et grundbeløb svarende til ca. 7,5 mio. kr. i 2022.
Det danske velfærdssamfund har skabt et af de rigeste og mest lige lande i verden.
Den tillid og det fællesskab, vi har i Danmark, på tværs af indkomst og generationer er helt enestående.
Det skal vi værne om, det skal vi styrke Og det gør vi med retten til tidlig pension, og det muliggøres med det her forslag.
Lovforslaget handler dybest set om respekt for de mennesker, som er kommet tidligt ud på arbejdsmarkedet, har betalt deres skat gennem mange år og været med til at skabe det samfund, vi alle nyder godt af.
Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget, og det samme gør hr. Rune Lund og Enhedslisten, skulle jeg hilse og sige.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Jeg beklager, at jeg kommer halsende ind i salen; det gik lidt hurtigere, end jeg havde regnet med.
Men tak for ordførerens indlæg.
Nu har jeg jo læst lidt på de forskellige sager, og man kan sige, at de økonomiske vismænd dumper den her skat og siger, at den gør Danmark fattigere, fordi sådan en særskat skader Danmark.
Når man nu alligevel gennemfører det, er det så et tegn på, at Socialdemokraterne går mere op i, at man pålægger danskerne ekstra skatter, end at man prøver på at føre en ansvarlig økonomisk politik?
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Jeg mener, at det er rigtig, rigtig vigtigt, som jeg også sagde i min ordførertale – og det er fint, at ordføreren dog nåede at komme ind og lige få den sidste sætning af min tale – at vi nu får gennemført retten til tidligere pension for dem, der arbejder allermest og allerhårdest på arbejdsmarkedet, og at vi nu også får den aftale finansieret.
Og jeg mener, at aftalen er fair og retfærdigt finansieret.
Den finansielle sektor skal bidrage mere til fællesskabet, og det er en sektor, som de senere år har haft milliardstore overskud, og et ekstra samfundsbidrag er derfor helt på sin plads, så de, der har slidt og slæbt i et langt arbejdsliv, nu får ret til en værdig tilbagetrækning.
Så jeg synes, det er et lovforslag, som er positivt og i fin balance.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Det synes jeg ikke rigtig var et svar på, hvorfor det er, man ønsker at indføre en skat, der i den grad skader dansk økonomi, men læg nu det til side; det er nok, fordi der ikke er et godt svar på det.
Men nu blev jeg alligevel nysgerrig, for ordføreren siger, at der er en stor profit i den her branche.
Sådan som jeg er orienteret, er der ikke en lige så høj profit, som der er i mange andre brancher.
Så kan ordføreren lige anvise, hvorfor det er, ordføreren mener, at der er en større profit her, end der burde være?
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Jeg har ikke gjort mig til talsmand for, at der er en større profit, end der burde være.
Jeg snakker om, at der er et retfærdigt og fair samfundsbidrag til en rigtig god lovgivning, der nu kommer på plads.
Og jeg bemærkede, at bankerne i hvert fald i 2019 havde et overskud på 25 mia. kr. Så jeg finder, at det her samfundsbidrag, som vi nu henter fra den finansielle sektor, er fair og i orden.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Ja, altså, der er jo skat på det overskud, som virksomheder har, også på bankers overskud.
Der er almindelig selskabsskat i Danmark.
Medicinalvarevirksomhederne har haft større overskud, end bankerne har.
Alle mulige virksomheder og vindmølleindustrien har måske endda også haft større overskud, end mange banker har.
Så hvorfor er det lige, at bankerne skal have en ekstra skat, og hvorfor skal den egentlig kaldes et samfundsbidrag i stedet for bare at kaldes en skat?
Det er jo meget normalt til venstre for midten, både for Socialdemokratiet og længere ud til det ekstreme venstre, at man ligesom mistænkeliggør folk, der tjener mange penge, og ligesom siger, at det er nogle egoister og nogle, der snyder samfundet.
Men nu kan jeg forstå, at i det her udtryk samfundsbidrag ligger, at dem, der betaler meget i skat, fordi de tjener mange penge, bidrager mere til samfundet end dem, der ikke betaler så meget i skat, fordi de ikke tjener så mange penge.
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Jeg ønsker ikke at mistænkeliggøre nogen.
Jeg kan ikke lige forstå det ordvalg fra ordføreren for Liberal Alliance i forhold til min ordførertale, men bag det her ligger jo, som jeg har sagt flere gange, at jeg mener, at det er fair og ordentligt, at den finansielle verden giver det her samfundsbidrag.
Staten gav bankerne en håndsrækning under finanskrisen, kan man pege på, og så kan man sige, at det så også er rimeligt, at bankerne nu yder deres samfundsbidrag, sådan at Arne og de andre, der har slidt i hårde job og betalt til velfærdssamfundet i mange år, kan få ret til en tidlig pension.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Jamen hvad er det for noget mærkeligt noget at sige, at de ikke yder deres samfundsbidrag allerede?
De betaler jo skat, ligesom andre virksomheder gør, og hvis det handler om, hvor stort et overskud de har haft, så har medicinalvarevirksomhederne i Danmark da større overskud end det, som bankerne har, men det er måske ikke egnet til at blive dæmoniseret af socialdemokratiske politikere.
De laver medicin, som gør folk raske, hvorimod dem, der har med penge at gøre og låner penge ud og tager renter og sådan noget, som Socialdemokratiet synes er lidt suspekt, skal betale noget mere, og i stedet for at kalde det ekstra skat kalder man det et samfundsbidrag, som om de ikke allerede bidrager.
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Jamen jeg dæmoniserer ingen.
Det her er ikke noget, der er suspekt, og jeg medgiver bestemt også, at den finansielle verden er med til at være samfundsunderstøttende i al almindelighed; det er der ikke nogen som helst tvivl om.
Situationen er den, at vi får finansieret retten til tidlig pension her med det her lovforslag.
Jeg mener, det er ret og rimeligt, at den finansielle verden nu også træder til med det, vi kalder et samfundsbidrag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-21:
Tak for det.
Jeg har først en bemærkning til ordføreren, der sagde, at nu har staten hjulpet bankerne under finanskrisen.
Der vil jeg bare lige høre, om ordføreren kan bekræfte, at det tog vi os naturligvis godt betalt for i Folketinget, da der blev stillet de her bankpakker til rådighed, og at det faktisk blev en milliardoverskudsforretning for staten – bare lige for at mane den myte i jorden.
For det er jeg helt sikker på at ordføreren kan bekræfte, nemlig at de renter, som de danske pengeinstitutter skulle betale, var meget høje.
Og det synes jeg var helt fair, fordi de havde brug for kapitalen, og så måtte de betale prisen.
Jeg ved endda, at der var nogle af dem, der gerne ville have været ude af de lån, da markederne var tilbage, og der fastholdt den daværende Venstreledede regering, at de lån selvfølgelig skulle tilbagebetales over den tid og med de renteindtægter, som staten havde forventet, og det kunne man ikke købe sig ud af.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at lovforslaget her jo ikke engang lever op til det, Socialdemokratiet gik til valg på, for der var det alene bankerne, der skulle betale.
Kan ordføreren bekræfte, at der er flere virksomheder, der skal betale, end alene banker?
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Det, der er sagen her, er, at staten gav bankerne en håndsrækning under finanskrisen.
Og jeg tror, at de her regnestykker kan gøres op på forskellig vis.
F.eks. har man i forhold til bankpakke I ikke regnet på renteudgiften på de 30-årige statsobligationer i regnestykket.
Der var en bruttorenteudgift, som udgør et meget stort milliardbeløb, som skatteyderne faktisk har været med til at betale.
Så jeg tror, de her regnestykker kan gøres på forskellig vis.
Men at den her finansielle sektor er godt for samfundet og er samfundsunderstøttende, er der ikke nogen som helst tvivl om.
Men her finder vi en retfærdig og fair måde til at få finansieret lovforslaget godt, og det her samfundsbidrag finder jeg er helt i orden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-21:
Ja, man skal jo være bekymret for, hvad den næste branche, som regeringen og Socialdemokratiet roser, er, for så må man forstå, at det er en gevinst at få lov til at betale et såkaldt samfundsbidrag, som jo bare er en socialdemokratisk ordomskrivning af stigende skatter.
Jeg skal høre ordføreren, om han kan sige, om han er enig med de økonomiske vismænd og andre, når de understreger i deres analyser, at det jo ikke er bankdirektører eller bankaktionærer, der kommer til at betale den her skattestigning, men at det er kunderne, altså at den her ekstra skatteregning kommer til at ramme helt almindelige danske bankkunder og helt almindelige danske virksomheder, som får stigende renter og gebyrer som følge af den her skat.
Troels Ravn (S), 2022-04-21:
Nu kunne man jo håbe på, at den skulle bæres af ejerne af den finansielle sektor.
Det kunne vi jo håbe anstændigvis ville ske, og at det ikke overvæltes på stigende gebyrer.
Det er i hvert fald en holdning, som jeg har.
Jeg synes, man først og fremmest skal huske på, at da bankerne under finanskrisen var i store vanskeligheder, gik Danmark og skatteyderne ind og hjalp dem igennem krisen.
Og nu beder vi så bankerne og den finansielle sektor om at give et beskedent bidrag til, at mennesker, der har knoklet, kan gå lidt tidligere på pension.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Jeg tror, det var en person med tilknytning til regeringen, som sagde: Håb er ikke en strategi.
Det skulle være første gang i danmarkshistorien, at det ikke sker.
Og så siger ordføreren, at vi jo nok tror, at den her gang tager ejerne det.
Men hvem er det så, der er ejerne af bankerne?
Ja, det er aktionærer, og det kan være pensionskasser og andre, som ganske normale mennesker har deres pensionsopsparing i, og de må så se på, at den bliver ramt af det her.
Er det virkelig rimeligt i en tid, hvor folk har svært ved at betale regningerne derude, hvor de oplever, at deres elregninger stiger, at deres varmeregninger stiger, madpriserne stiger, at de nu også skal opleve, at med beslutninger herinde fra Folketingets side bliver deres bankudgifter sandsynligvis også større?
Er det det svar, man skal give til danskerne i den situation, som mange af dem står i lige nu?
Jesper Petersen (S), 2022-04-21:
Jamen jeg tror ikke, jeg kan føje meget mere til, men i forhold til det der med at bygge ovenpå: Hvis man så forestiller sig at lave sådan en større, men samlet bevilling for hele det her, så vil risikoen være, at man får eroderet noget af det formål, som vi har besluttet os for på 0-6-årsområdet.
Og jeg vil godt gøre klart med det samme, at det synes jeg ikke vil være i tråd med den beslutning, partierne har truffet, og heller ikke med min interesse.
Men det hørte jeg så heller ikke var det, der var fru Lotte Rods holdning, så på den måde ender vi vel med en fælles vedtagelsestekst og en fælles forståelse af, hvad det er for en diskussion, vi kan have med hinanden de kommende måneder.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Tak for at præcisere det.
Altså, vi har jo netop lavet et forskningsområde, de 0-6-årige, som er et særskilt område, og som i den grad også har haft brug for at blive løftet.
Så derfor bare en tak til ministeren for at sige meget tydeligt, at fritidspædagogikken selvfølgelig skal komme oveni og ikke skal tages ud af det.
René Christensen (DF), 2022-04-21:
Vi har faktisk også fundet en tredjedel af pengene i det offentlige budget.
Der skal bruges 3,2 mia. kr., og 1,1 mia. kr. har vi fundet i det offentlige budget.
Jeg er faktisk meget enig i, at når man er borgerlig, skal man finde pengene.
Og nu er det hr. Lars Boje Mathiesen fra Nye Borgerlige, der spørger mig, men altså Venstre og Konservative har lige indgået en aftale om et nationalt kompromis på 18 mia. kr. – om året! – som er ufinansieret, og som man så skal finde finansiering til senere hen.
Så jeg vil bare sige, at jeg sådan set er glad for, at den politik, som vi gerne vil føre i Dansk Folkeparti, betaler vi også for, og så er der nogle udfordringer ved det.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-21:
Vi har i dag en forespørgsel om et styrket fokus på fritidspædagogikken, som er foranlediget af Radikale Venstres fru Lotte Rod.
Det Konservative Folkeparti er et parti med fokus på familien og den næste generation.
Derfor er jeg også rigtig glad for den debat her i dag.
Fritidspædagogikken er vigtig, og vi har stærke traditioner på området, og vi har rigtig dygtige pædagoger til at hjælpe børnene ind i legen, i de kreative rum og i de forskellige fællesskaber.
Som ved alt andet er det vigtigt, at vi tager udgangspunkt i forskningen, og der findes desværre ikke særlig meget forskning på det her område.
Derfor bakker vi op om et øget fokus på forskningen i fritidspædagogikken og ser frem til reelle drøftelser i forbindelse med forhandlingerne om forskningsreserven.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Også tusind tak for talen her fra mig.
Altså, på en eller anden måde er de her debatter i Folketinget jo ikke rigtig sådan strikket sammen til, at vi laver en fælles vedtagelsestekst, hvor vi er enige med hinanden, for så bliver det sådan lidt mærkeligt at stille spørgsmål, fordi vi jo faktisk allerede i vedtagelsesteksten har aftalt det med hinanden, som man ellers kunne spørge om – nemlig her, at vi gerne vil kigge på det i forskningsreserven.
Derfor vil jeg bare stille det samme spørgsmål til De Konservative, som jeg har stillet til de andre: Kunne det give mening for De Konservative at tage det, vi nu er i gang med inden for børneforskningen, og så udvide det med fritidspædagogikken?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-21:
Altså, vi finder jo det her fritidsområde rigtig væsentligt, og vi er også bevidste om, hvad det betyder for børns selvopfattelse, at man har et godt fritidsliv.
Og det betyder noget, hvordan det bliver irammesat af pædagoger.
Jeg er personligt af den opfattelse, at det betyder rigtig meget, at pædagogerne også har nogle forventninger til børnene, i forhold til hvordan man er sammen, hvordan man indgår i relationer i fritiden, ligesom det gælder i skoletiden.
Og derfor er det også vigtigt, at man får noget forskning på det her område, som kan fortælle pædagogerne ude i fritidsordningerne, hvis der er noget, man skal rette til i forhold til relationer til børnene, som kan styrke deres selvværd og dermed deres sociale liv og deres sundhed.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-21:
Tak, formand.
I den bedste af alle verdener går far derhjemme, nej, han går på arbejde, og mor går derhjemme, og når børnene så kommer hjem fra skole, smider de skoletasken og går ud og leger med hinanden.
Sådan er det de færreste der har indrettet sig i dag, og derfor er der mange, der sender deres børn i en sfo eller på et fritidshjem, og derfor er det også vigtigt, at vi ved, at de mennesker, der har et fritidspædagogisk ansvar, også er rustet til det, og derfor giver det også god mening at kigge rent forskningsmæssigt på det.
Vi ved, at der er store udfordringer med børns trivsel i dag, bl.a. har digitaliseringen, de sociale medier en voldsom indflydelse på vore børn.
Vi ved ikke, hvilke sammenhænge der er, og vi ved heller ikke, hvilke indsatser der ville være effektive.
Vi ved, at forskningen peger på store negative konsekvenser af digitalisering og også af mindre motion, men vi ved ikke, hvordan vi skal håndtere det, og derfor anerkender vi i Dansk Folkeparti også et behov for yderligere forskning, at få mere viden om sammenhænge og mulige interventioner, og det er også en af grundene til, at vi er med i vedtagelsesteksten.
Det skulle være ordene fra Dansk Folkepartis side.
Ida Auken (S), 2022-04-21:
Mener hr. Alex Ahrendtsen, at jeg ikke burde sidde her, men burde være derhjemme med mine børn?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-21:
Det må være hver enkelt familie, der afgør det.
Det er det personlige ansvar.
Jeg er selv vokset op med, at mor gik derhjemme og far gik på arbejde – og se, hvilket pragteksemplar, der er kommet ud af det.
Det må være op til hver enkelt familie.
Ida Auken (S), 2022-04-21:
Ordføreren sagde bare, at i den bedste af alle verdener går mor derhjemme, og jeg er mor til to børn, så jeg må forstå det sådan, at hr. Alex Ahrendtsen mener, at det er bedst, at jeg går derhjemme og ikke er her i Folketinget og repræsenterer flere end 20.000 danskere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-21:
Det er i min lille verden.
Men jeg skal ikke bestemme over fru Ida Aukens verden.
Jeg skal ikke være domsmand over andet end min egen lille verden.
Jeg ved, hvad jeg selv ville foretrække, og jeg ved også, at jeg selv er vokset op med det, og at det har været godt for mig.
Der er sikkert mange andre modeller, der er gode for børn – det skal jeg ikke bestemme.
I min lille, reaktionære verden foretrækker jeg, at far går på arbejde, og at mor passer børnene.
Og så går de ud og leger i skoven, når de har fri fra skole.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
Det er vi jo simpelt hen så rygende uenige om.
Jeg synes, det er et kæmpe fremskridt, at kvinder kan få lov til at gå på arbejde.
Men jeg synes egentlig, det er meget smukt, at selv om vi kan være så uenige om det, så kan vi alligevel mødes om, at de børn, der er i institutioner, skal have de bedste forhold der, og derfor er det vigtigt, at vi styrker forskningen.
Og derfor har jeg bare lyst til at spørge Dansk Folkeparti: Kunne Dansk Folkeparti se for sig, at vi i forskningsreserven udbygger den indsats, som vi nu laver for de 0-6-årige, med at lægge fritidspædagogikken oveni?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-21:
Der er jo afsat 50 mio. kr. årligt i 2021-24 til at understøtte en kapacitetsopbygning inden for forskningen.
Så det vil være oplagt at finde nogle penge til det dér, så vi bliver klogere.
Det er jo vigtigt, at når vi overdrager ansvaret for vores børn til fritidspædagoger, så er de også uddannet dertil.
For fritidspædagogik og fritidshjem er en erstatning for et hjem.
Og derfor skal vi sørge for, at de mennesker, der tager imod vores børn, også er rustet dertil.
Og jo mere vi ved, jo bedre kan vi så også tilrettelægge en uddannelse, og jo bedre de er uddannet, jo bedre kan de også tage imod vores børn.