Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Jamen tak for det, og respekten er jo helt gensidig på alle måder.
Jeg har en kæmpe respekt for Grønland og de intentioner, man har deroppe.
Men jeg synes også, at vi her har pligt til at sige, at man er ved at begå en kæmpe fejl.
Selvfølgelig er det rigtigt, at rigsfællesskabet er mere end sproget, men sproget er godt nok centralt.
Alene det, at vi står her og taler på dansk, som fru Aleqa Hammond mestrer til fuldstændig perfektion, er jo et udtryk for, at det gør det nemmere at have et godt rigsfællesskab, fordi vi kan tale sammen.
Mit engelske er ikke lige så godt som mit danske, og jeg kan ikke udtrykke mig lige så præcist.
Og jeg ville blive overrasket, hvis fru Aleqa Hammond talte engelsk på et lige så højt niveau, som hun taler dansk.
Jeg ville være meget imponeret, det må jeg sige.
Det er altså bare sådan, at det at have et sprog, hvor man kan udtrykke sig meget præcist og udveksle synspunkter, hvor der ikke er misforståelser, og hvor man ikke kommer til at sige et eller andet, som ikke er helt præcist, bare er sindssygt vigtigt for, at man kan have et godt samarbejde.
Og så er det her med uddannelse virkelig, virkelig vigtigt, altså at den grønlandske ungdom kan få nogle ordentlige uddannelser.
Ellers kommer man ikke til at gå fremad som land.
Jeg er helt enig i, at vi kan rigtig meget inden for grundloven, og at vi har opnået enormt meget inden for grundloven.
Færøerne har opnået utrolig meget selvstændighed og selvbestemmelse allerede.
Jeg synes jo næsten ikke, at det er til at få øje på, hvad det egentlig er, Færøerne bliver holdt tilbage i i dag, altså hvad det er, man ville kunne mere, hvis man løsrev sig fuldstændig, i forhold til hvad man kan i dag.
Man kan jo næsten alt – og gør næsten alt.
Og det med stor succes for Færøerne.
Derfor synes jeg jo heller ikke, at der er ret mange snærende bånd tilbage, og det har vi heller ingen intentioner om der skal være overhovedet.
Vi har et ønske om, at Færøerne kan dyrke sin identitet og sine ønsker, så meget man næsten har lyst til.
Og jeg ser ikke nogen modsætning overhovedet mellem at være glødende færøsk nationalist og være med i et rigsfællesskab, for I har jeres fantastisk stærke identitet og kultur osv., som I kan dyrke fuldstændig, som I vil.
Vi blander os ikke ret meget i hverdagen på Færøerne.
Pointen her er bare, at det jo fra dansk side er meget svært at lave grundloven om.
Det er en utrolig tung proces.
Hvis man kommer ud og kræver et eller andet og siger, at nu skal det stå anderledes i grundloven, og vi skal have stående, at man er et selvstændigt land osv., så er det ikke noget, vi bare lige gør.
Det er bare derfor, jeg synes, at det er så vigtigt med den her dialog, så man undgår at komme i en konflikt, hvor man gør et eller andet, som helt åbenlyst er i modstrid med grundloven.
For meget kan lade sig gøre, men jeg tror alligevel ikke, at alt kan lade sig gøre.
Og der er nogle rammer inden for grundloven, ellers havde vi den ikke.
Det kan jeg ikke helt anerkende, det er jeg ked af.
Det er sådan, at de ordninger, de love, som gælder for Grønland og Færøerne i forhold til selvstyre, jo er love, der er vedtaget af Folketinget.
Så det er sådan, at Folketinget har uddelegeret, at man kan alle de her ting.
I praksis gør det jo ingen som helst forskel, og der er ingen, der forestiller sig at lave det om.
Men formelt set er det sådan, at man her i Folketinget har besluttet, at de kan køre en meget, meget selvstændig linje på Grønland og Færøerne, og det gør de så med stor succes.
Jeg synes ikke, det er i modstrid med grundloven, men det er da selvfølgelig meget, meget kreativt, og på den måde har man virkelig fået grundloven til at fungere på en måde, som man sikkert ikke havde forestillet sig oprindelig, men som jeg ikke synes kan siges at være i modstrid med grundloven.
Det er nødvendigt, at det fungerer på den måde.