runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Altså, vi kommer jo til at have en drøftelse om SU'en til foråret eller senere her i folketingsåret – den SU, som hr. Jesper Petersens regering skar 2 mia. kr. i.
Der kommer vi jo til at have en drøftelse af, om den er hensigtsmæssigt skruet sammen.
Den skar I 2 mia. kr. af uden at blinke.
Det kan godt være, at vi hjalp jer med det, men dengang var der ikke noget galt i det.
Altså, det er den der skiften – og mikrofonen er ikke tændt! – af holdninger, alt efter om man sidder i regering eller i opposition.
Så det kommer vi da til at tale om.
Jeg vil egentlig hellere bruge penge på at uddanne studerende end på at forsørge studerende.
Så kan det være, at hr. Jesper Petersens mikrofon bliver tændt igen til den tid.
Jesper Petersen (S), 2017-10-05:
Det er da lige præcis at snakke udenom, vil jeg sige til Jakob Ellemann-Jensen.
Vi kan ikke få oplyst på skrift, når vi diskuterer de her 5,25 mia. kr., hvor de kommer fra.
Kan man lægge tabellen frem og sige: Det er her, de 5,25 mia. kr. kommer fra?
Man er i hvert fald ikke i nærheden af det med de ting, man har oplyst nu fra talerstolen.
Så det må vi jo så spørge om bagefter og få det på skrift fra regeringen.
Man har ikke hidtil villet svare på det.
Jeg skal bare være sikker på, at lige så entydig en afvisning af, at det er de ældre, det handler om, man gav til hr. Nicolai Wammen før, lige så entydigt et svar kan man give nu til landets studerende: Der kommer ikke til at blive skåret ned på SU'en som led i at finansiere den her skattereform.
Var det en klokkeklar afvisning, der lå bag den der lange tirade, der kom før?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Jeg synes faktisk ikke, jeg taler udenom.
Hvis man skal have en fin illustration af begrebet udenomssnak, er jeg sikker på, at der på Wikipedia eller andre nyttige medier inden længe vil være et link til fru Mette Frederiksens tale her i Folketingssalen og hendes evne og vilje til at besvare de kløgtige spørgsmål, som blev stillet af salens ærede medlemmer.
Jeg har svaret på det her flere gange.
Jeg har svaret, at det handler om et loft over børnechecken, at det handler om deltagerbetaling for danskuddannelse, og at det handler om brug af optjeningsprincippet.
Og så har jeg opfordret det kongelige danske Socialdemokrati til at melde sig ind i kampen og komme til forhandlingsbordet, være med til at beslutte, hvor de her penge skal komme fra, og komme med deres input i stedet for bare at sidde ovre i hjørnet og være tvære.
Og det bliver jo selvfølgelig sådan lidt evindeligt, hvis ikke jeg kan finde på flere lystige måder at besvare det her spørgsmål på.
Nu ved jeg ikke, hvor mange spørgere der er tilbage fra Socialdemokratiet, men jeg antager, at de alle sammen vil stille det samme spørgsmål, og det er simpelt hen ikke særlig seervenligt.
Jesper Petersen (S), 2017-10-05:
Trods vores gentagne uenigheder plejer jeg egentlig at synes, at hr. Jakob Ellemann-Jensen har sådan lidt humor og charme, og det formår han at få frem – og håret vil han gerne selv fremhæve, okay!
Og jeg vil egentlig godt give hr. Jakob Ellemann-Jensen en ny chance for at oplyse Folketinget og den måbende befolkning om, hvad der egentlig ligger bag de der magiske 5,25 mia. kr., som regeringen, ud over velfærdsforringelser, vil finansiere sin skattereform med.
Der blev spurgt til de ældre, og dem var det ikke, må man forstå.
Senere i dag er der ret mange studerende, der mødes, og de vil måske være interesseret i at vide, om det så er SU'en, der skal beskæres for at finde penge til at finansiere de meget skæve skattelettelser, regeringen lægger op til.
Kan man afvise, at det er de studerendes SU, der vil blive beskåret?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Det er jo superfedt at være politisk ordfører, men et af de få elementer, som er lidt træls ved det, er, når man står heroppe og der sidder en spørger, som er ekspert på sit område, og som har gravet sig dybt ned i sit eget fagområde og sådan udfritter en som ordfører om enkelteksempler og detaljer inden for sit eget område.
For det kan jeg jo – undskyld mig – ikke svare på.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil.
Det er ikke, fordi svarene ikke findes.
Det er, fordi jeg er generalist, og fordi spørgeren er specialist på det her område.
Jeg skal gerne finde svaret bagefter.
Det kan vi gå ud at finde over en kop kaffe, men jeg har ikke svar på rede hånd.
Det håber jeg der er en eller anden antydning af forståelse for.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-05:
Ikke et eneste eksempel kunne ordføreren give.
Grøn energi, har Verdensbanken sagt.
Da den borgerlige regering kom til i 2001, gjorde man alt, hvad man kunne, for at sætte udbygningen af den vedvarende energi i stå.
At vi har en førerposition inden for grøn energi, er ikke på grund af borgerlige regeringer, det er på trods af borgerlige regeringer.
Det undrer mig ikke, at man ikke kan pege på noget, for nu stiger CO2-udledningen igen, og den stiger også, selv når man korrigerer for vejret.
Kan ordføreren ikke godt bekræfte, at vi har en borgerlig regering ved roret lige nu, hvor CO2-udledningen stiger efter knap 10 års fald, selv når man korrigerer for vejret?
Så vil jeg godt give ordføreren en chance til for at nævne initiativer uden for energiområdet, som man har sat i værk, og som vil nedbringe Danmarks klimabelastning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Tak, formand.
Statsministeren sagde i sin tale i tirsdags, at Danmarks velstand i høj grad er båret af handelen med andre lande; jeg tror, at der blev nævnt et tal på omkring 65.000 kr. pr. familie, der var en gevinst som følge af samhandel, frihandel med andre lande.
Det var i relation til EU, det indre marked og sådan noget, at det blev nævnt.
Derfor er der bare en ting, der har undret mig – og nu tænkte jeg, at da hr. Jakob Ellemann-Jensen jo ved rigtig meget om mange ting, kan han sikkert forklare mig sammenhængen: Hvorfor er det så ikke vigtigst at få den bedst mulige handelsaftale med Storbritannien i forbindelse med Brexit, eventuelt ved at holde dem i det indre marked, selv om det måtte betyde, at briterne får lov til selv at bestemme over indvandringen til deres land?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Nu skal man jo være forsigtig med at begynde at fortolke andre menneskers tale, især når de sidder lige ved siden af og ikke må sige noget.
Men det er bestemt Venstres hensigt at tilskynde unge mennesker til at komme ud i verden, gøre sig klogere, gøre sig dygtigere og få erfaringerne med sig og også at gøre det nemmere at komme hjem igen.
Jeg tror godt, jeg ved, hvad det er for nogle udfordringer, fru Sofie Carsten Nielsen peger på.
For vi kan godt se, at for nogle er det en udfordring, hvis de er så heldige, at de undervejs forelsker sig derude og gerne vil have deres udkårne med tilbage.
Det arbejder vi på, for det skal kunne lade sig gøre.
Mennesker, der kommer ud, arbejder for Danmark, studerer og viser dannebrog ude i verden – nu har vi også fået det herind, og det er jeg glad for – og som kommer hjem igen, skal selvfølgelig have bedre muligheder for det.
Det er bestemt vores hensigt.
Jamen altså, regeringen har jo en krystalklar ambition om, at i 2050 skal Danmark være uafhængig af fossile brændsler.
Så må jeg bare sige i forhold til det her med bilerne: Jeg sidder jo og klapper i hænderne, når jeg ser en stor svensk bilproducent – måske kan man godt gætte, hvem det er – som går ud og sætter sig nogle ambitiøse mål og siger: Vi stopper altså med at producere fossilt drevne biler inden det og det årstal.
Det er jo ad den vej, det skal komme.
Vi skal give de bedste betingelser for det, og det gør vi også, men vi skal samtidig anerkende, at der er mange mennesker i Danmark, som er dybt afhængige af at have en bil, og som bor et sted, hvor det er nødvendigt at have en bil.
Derfor synes vi, det er rimeligt, at bilerne bliver billigere.
Det gør de miljøvenlige og de sikre biler i den grad også.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Man kan jo mene, at det er fint, at en hybridbil bliver billigere, men vi ved jo godt alle sammen, at det kun er en vej, vi skal, og det er, at vi skal have alle biler, der kører på fossile brændstoffer, ud og væk fra vejene.
Så må jeg ikke spørge ordføreren: Hvad er regeringens målsætning?
Fra hvilket årstal skal vi sige at vi ikke har flere fossile biler i Danmark?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Lad mig starte med det gode.
Jeg vil gerne starte med at være meget enig med ordføreren i, at det er godt, at statsministeren stiller sig forrest for det initiativ i New York, for det er nødvendigt, at ansvarlige lande som Danmark går forrest i kampen for et bedre klima, for Danmark er ikke en ø, vi er en række øer, men vi er altså ikke afsondret fra resten af verden.
Vi lavede et energiforlig i 2012, som ifølge den daværende klimaminister, hr. Martin Lidegaard, var det mest ambitiøse nogen sinde.
Vi er altså foran i forhold til de mål, som blev opstillet i den her aftale, som var – med De Radikales ord – den mest ambitiøse nogen sinde.
I dag er det sådan, at over en tredjedel af vores elektricitet i Danmark bliver produceret ved vindenergi.
Det synes jeg godt at vi kan være stolte af, og det synes jeg er et godt udgangspunkt for at være foregangsland i verden.
I forhold til det med bilerne – undskyld, jeg kan nok ikke nå at svare på det hele – er det altså også sådan, at en hybridbil, en mellemklassehybridbil, bliver 100.000 kr. billigere.
til omkring 300.000 kr.
Nu skal jeg ikke stå og nævne bilmærker her og reklamere for dem, men det er altså noget, som gør det rigtig attraktivt for mange mennesker at skifte dertil.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der er ikke nogen tvivl om, at for Alternativet er en af de vigtigste politiske opgaver, som vi har foran os, at passe godt på vores klode og sætte gang i den grønne omstilling.
Vi har jo også hørt statsministeren i tirsdags adressere det med nogle meget fine ord.
Vi har hørt statsministeren i FN være ovre og tale med en masse andre byer i forhold til at få dem til at leve op til Parisaftalen, og alligevel synes jeg, at vi savner lidt handling herhjemme fra regeringens side.
Til gengæld synes jeg, at regeringen har truffet nogle valg, som bremser den grønne omstilling.
Man har afskaffet PSO-afgiften, lavet en nordsøaftale, der giver skattelettelser for at grave olie op af jorden.
Man har omlagt bilafgifterne, så det bliver billigere at købe fossilbiler, man har genindført afgiften på elbilerne.
Nu kan man køre billigere over Storebælt, og det giver også flere biler på Storebælt og større CO2-udledning, har klimaministeren lige måttet erkende, og man har indført en landbrugsaftale, der gør det muligt at sprøjte mere med sprøjtegift.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Ja, det vil jeg sådan set gerne gøre, og jeg vil egentlig også invitere Enhedslisten til at gøre det samme, fordi senere i det her folketingsår kommer vi jo til at have nogle drøftelser og forhandlinger om en SU-reform, altså, om vi helst skal bruge pengene på at forsørge de studerende eller på at uddanne de studerende.
Ideen med det her er jo altså, at vi siger: Er der en måde, vi kan lave SU'en smartere på og så bruge hele provenuet derfra til at kaste ind i selve uddannelsen og ikke forsørgelsen af de studerende?
Der vil jeg meget opfordre Enhedslisten til at tage del i det arbejde, for så kan man jo også være med til at bestemme, hvad pengene skal bruges til.
Pernille Skipper (EL), 2017-10-05:
For der er nok kommet flere penge til, men der er også kommet flere studerende.
Så måler man pr. studerende, er Danmark droppet ud af de ti bedste OECD-lande, i forhold til hvor mange penge vi bruger pr. studerende.
Alle andre investerer mere og mere.
Så det er faktuelt forkert.
Så er det, fordi det er i deres hverdag, pengene mangler.
Så er det, fordi de siger: Det kan godt være, at man teoretisk set kan finde en måde at gøre det her mere effektivt på, men det, der sker, er, at der bliver proppet flere ind i klasselokalerne; det, der sker, er, at man på erhvervsskolerne ikke har det værktøj, man har brug for.
Det er den virkelighed, de står med.
Så kunne ordføreren ikke forholde sig til den virkelighed, de studerende møder – at kvaliteten altså virkelig ryger på det her?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-10-05:
Det synes jeg er fremragende, og tak for det tilsagn.
Det glæder vi os rigtig meget til at se blive nemmere, for det er i høj grad en udfordring nu med de regler, der er.
Men det var nu en anden pointe, jeg havde.
For hvis man tager statsministerens og nu også ordførerens ord helt alvorligt – og det gør vi i Radikale Venstre – må det være en smal sag for Venstre og for ordføreren at afvise det forslag fra Dansk Folkeparti, som jo er kommet op, om et optjeningskrav til SU, for det vil betyde en gigantisk ekstraregning til de mange studerende, som netop har mod på verden og kommer hjem igen med deres erfaringer og deres viden.
Så det håber jeg at ordføreren kan lægge dødt her med det samme.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Synspunktet er noteret, og det er jo et synspunkt, som jeg i vidt omfang også deler.
Vi skal altså finde den rigtige balance her.
Vi skal finde balancen, for det skal være de gode uddannelser, ikke SU'en, der lokker folk til Danmark for at studere.
Vi har også gavn af udenlandske studerende, der kommer til Danmark.
Derfor bliver vi også nødt til at fastlægge en eller anden form for optjeningsprincip for, hvornår man har adgang til forskellige ydelser i Danmark.
Og det er en meget vigtig pointe og noget, vi skal arbejde med, altså hvordan vi sikrer, at det ikke går ud over dem, der faktisk har været ude for at gøre sig klogere, gøre sig dygtigere, og som kommer hjem igen og kan glæde os andre med det.
Jeg svarede meget præcist på hr. Benny Engelbrechts spørgsmål.
Jeg kan ikke afvise, at hr. Benny Engelbrecht har glemt, hvad han selv spurgte om, men jeg svarede præcist på det.
Kig på afskriften bagefter.
Det her drejer sig bl.a. om et loft over børnechecken – det glæder jeg mig stadig væk til at vi kommer til at tale om – om deltagerbetaling på danskuddannelsen og om øget brug af nogle optjeningsprincipper, og vi synes, det er en god og sund måde at forvalte kongerigets økonomi på.
Så kan man jo deltage i de forhandlinger, som kommer til at være, med regeringen for bordenden, og man kan også være med til at udmønte de her ting, hvis man har gode og kloge forslag.
Jeg kan jo forstå, at Socialdemokratiets kreativitet i forhold til at finde gode steder, hvor man kan skære ned, ikke er helt lille.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-05:
Hr. Jakob Ellemann-Jensen har ikke svaret på spørgsmålet om, hvem det er, der skal føle sig sikre.
Vi kan altså konstatere, at det ikke er pensionisterne.
Hvem er det så?
Er det dagpengemodtagerne?
Er det kontanthjælpsmodtagerne?
Altså, det er jo ikke sådan, at man bare tryller 5,25 mia. kr. ud af den blå luft.
Det svarer til ti gange kontanthjælpsloftet.
Jeg går ikke ud fra, at hr. Jakob Ellemann-Jensen forventer, at det er noget, der ikke bliver lagt mærke til, når man laver sådan en beskæring.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Det synes jeg simpelt hen jeg svarede rigtig tydeligt på før, nemlig at det kan de godt.
Men lad mig bare lige for historieskrivningens skyld – nu har jeg jo taget et lille stykke papir med herop – nævne den forrige regering, altså fru Helle Thorning-Schmidts regering, som hr. Benny Engelbrecht også var en del af, for der var lige et par bedrifter.
Man hentede 3,6 mia. kr. fra en reform af førtidspension og fleksjob, 1,2 mia. kr. fra en reform af kontanthjælpen, 2,2 mia. kr. fra SU'en og 2,3 mia. kr. fra mindre regulering – og så var der derudover også lige efterlønsreformen.
Hvordan har ordførerens fødder det?
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-05:
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om finansieringen af regeringens skattereform, hvor 5,25 mia. kr. jo skal komme fra overførselsområdet.
Ordføreren har redegjort for, at en del af det så skal komme fra nogle genoptjeningsprincipper, og vi kan jo godt alle sammen regne ud, at det umuligt kan beløbe sig til 5,25 mia. kr.
Derfor er vi selvfølgelig meget interesserede i, hvor resten så skal komme fra.
Ordføreren var meget interesseret i at tale om den tidligere regerings genvordigheder, så det synes jeg egentlig vi skulle prøve at kaste os ud i.
Så kunne vi ikke få et klart svar fra hr. Jakob Ellemann-Jensen, om det er sådan, at pensionisterne i dag kan sidde derhjemme og føle sig helt trygge, i forhold til at det ikke er dem, der skal betale til regeringens skattelettelser?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-10-05:
En del af industrien er jo vindmølleindustrien, og da regeringen i sidste uge brød med alle traditioner på energiområdet og lavede en smal aftale alene med Dansk Folkeparti, var det, på trods af at industrien – Dansk Industri, vindmølleindustrien, alle aktører på energiområdet – kraftigt advarede regeringen imod det.
Men man valgte alligevel kun at investere 1 mia. kr. fordelt over 20 år – det er cirka 50 mio. kr. til vind og sol.
Det er det laveste, der er investeret.
På trods af at Venstres ordfører nu gerne vil pynte sig med energiforliget fra 2012, bør man vel forholde sig til det, man selv gør.
Er det mere ambitiøst eller mindre ambitiøst end det, der blev aftalt i energiforliget i 2012, at man har indgået den her smalle aftale?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Jeg er glad for, at fru Pia Olsen Dyhr også lægger mærke til, hvad statsministeren siger rundtomkring i verden, men det gælder jo altså også herhjemme.
Vi har et energiforlig, som med førnævnte hr. Martin Lidegaards ord er det mest ambitiøse, og det overopfylder vi.
Vi skal finde en balance.
Den balance skal vi finde, og det synes jeg altså at vi gør ved at sige: Vi har et forspring på klimaområdet, og det skal vi udnytte.
Vi skal have flere med, vi skal have andre med.
Vores forspring skal bare ikke blive så, skal vi sige langt, at vi farer vild.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-10-05:
Det her har jeg glædet mig til.
Statsministeren rejser rundt i verden og holder nogle fantastisk flotte taler om Danmarks grønne ambitioner, og hvad vi leverer.
Og det er jo rigtigt, at Danmark er langt fremme i bussen også internationalt.
Men jeg synes sådan set, det er afgørende også at forholde sig til, hvad den her regering gør på den grønne dagsorden, og ikke kun at tage æren for tidligere regeringers grønne resultater.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om noget meget præcist: Er Venstres ordfører enig i, at de to seneste regeringer, Venstreregeringen og nu også VLAK-regeringen, har gennemført tiltag, der svækker den grønne omstilling på klimaområdet, og dermed har ansvaret for, at Danmark ikke kommer til at levere 40 pct. CO2-reduktion i 2020, som der jo ellers var udsigt til?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Altså, jeg står bare og undrer mig lidt, og undskyld, at jeg ikke bare kaster mig ud i et svar med det samme, men det er, fordi jeg står og tænker på den her korttidshukommelse, som vi også talte om i den seneste debat, vi havde herinde.
Og den regering, fru Pia Olsen Dyhr jo var en del af, lavede en vækstaftale i 2014, som førte til mere CO2-udledning.
Jeg synes, at historieløsheden tenderer lidt til at være hykleri en gang imellem, når venstrefløjen kaster sig ud i den slags.
Det er jeg nødt til at sige.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Hr. Kristian Thulesen Dahl talte meget om behovet for personale, ikke mindst i ældreplejen.
Noget af det, der er meget tydeligt, selv om det med statsministerens ord jo går ret godt i Danmark, er, at vi, uanset om det er den private eller offentlige sektor, står over for en massiv mangel på arbejdskraft.
Så det lyder jo flot at stå her og love mere personale, men hvor skal de komme fra?
Hvor i Dansk Folkepartis politik finder man – uanset om det er en privat virksomhed, der vil udvide produktionen, eller et ældrecenter, der kan gøre det bedre for de ældre – svaret på eller bare kimen til et svar på, hvor hænderne skal komme fra?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Man kan sige, at sandsynligheden for, at vi kan det, jo øges, når et regeringspartis ordfører også har den holdning.
Så det virker jo, som om vi næsten har fået indrømmelsen på forhånd.
Og så må jo finde på nogle andre krav.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-05:
Tak for det svar.
Kan jeg tage det som udtryk for, at Socialdemokraterne stemmer for forslaget?
Så mangler vi bare, at regeringen også melder, at de gør det.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Det er Socialdemokratiets holdning, og så vil vi gerne diskutere – det har vi jo gjort i andre sammenhænge i Folketinget, når der er et beslutningsforslag – hvordan vi så kan indrette os klogest muligt.
Så det er et tilsagn om at gå i gang med den proces.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan Socialdemokraterne stemmer til Dansk Folkepartis forslag om at forbyde heldækkende dragter i det offentlige rum.
Fru Mette Frederiksen var inde på det her med straffen, men forslaget er indrettet på den måde, at hvis det bliver vedtaget, betyder det, at vi her i Folketinget er enige om, at vi så skal sørge for, at det er forbudt, og efterfølgende skal man så netop diskutere, hvad straffen skal være.
Skal det være den franske model, hvor der er en bødestraf og så et kursus i franske værdier – herhjemme tror jeg vi foretrækker et kursus i danske værdier – eller skal det være den belgiske model, hvor der simpelt hen er fængselsstraf i en uge, så vidt jeg husker?
Så der er sådan set mulighed for at kunne tilkendegive, at man er modstander af det og så efterfølgende drøfte, hvad straffen skal være.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Jeg tror, at vi også bliver nødt til at se med kritiske øjne på den måde, vi har indrettet vores uddannelsessystem på.
For der er et pres, som nogle af vores børn og unge har svært ved at leve op til, og jeg er ikke sikker på, at vi har fået lagt snittet rigtigt i de beslutninger, vi har truffet.
Der er også noget af det her, tror jeg, der handler om, hvordan vi som samfund håndterer det, når et barn eller en ung er sårbar.
Og der er mange, der fortæller mig, at det er, som om problemerne skal have lov til at vokse sig rigtig store, inden vi griber ind, altså at det dermed først sker, når der er en diagnose eller man er blevet så psykisk sårbar, at man har behov for hjælp i psykiatrien.
Der tror jeg vi skal blive bedre til at se det på et tidligere tidspunkt og gribe ind, både som forældre, men altså også som f.eks. skole og uddannelsesinstitution.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Jeg har heller ikke svaret på det, men jeg tror, vi skylder hinanden her i Folketinget at stille spørgsmålet og måske gøre os umage med at prøve at besvare det.
Noget af det, som vi i hvert fald i Alternativet har peget på at vi måske kunne forestille os at vi har gjort forkert tidligere, er – nu var fru Mette Frederiksen selv inde på det – at vi måske har indrettet vores uddannelsessystem en kende for stramt, i forhold til at der er mange ting, man skal leve op til, når man går i skole, på gymnasiet og på universitetet.
Mener fru Mette Frederiksen også det?
Altså, er det på tide, at vi måske igen får kigget på de krav, de præstationskrav, som vi stiller til vores unge mennesker, når de går i skole og på ungdomsuddannelser?