runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-04:
Tak for det, og tak for ordet.
Samtidig ønsker vi med lovforslaget, vi behandler i dag, at sætte ny retning for Innovationsfondens arbejde.
Ændringerne udgør justeringer af fondens formål og opgaver.
Lovforslaget udmønter en politisk aftale af 23. november 2020, hvor regeringen sammen med et bredt flertal i Folketinget blev enige om at sætte en ny retning for Innovationsfonden.
Konkret betyder det, at fondens formål bliver at give tilskud til forskning, vidensbaseret innovation og iværksætteri, der styrker forskningsområder, udvikling af teknologi og innovative løsninger til gavn for vækst og beskæftigelse i hele Danmark.
Samtidig skal fonden understøtte politisk prioriterede samfundsudfordringer.
Derudover skal fonden understøtte en sammenhængende forsknings- og innovationsindsats fra grundlagsskabende forskning til markedsnær udvikling og innovation set i lyset af de politisk prioriterede områder.
Og fra politisk side skal vi kunne beslutte, at fonden skal kunne give tilskud til konkrete virkemidler, tilsvarende hvordan det i dag er muligt i Danmarks Frie Forskningsfond.
Med de nævnte ændringer giver det god mening at tilpasse bestyrelsessammensætningen, så medlemmernes baggrund afspejler fondens nye formål, og derfor foreslår vi, at erfaring med grøn omstilling samt vidensbaseret iværksætteri skal være repræsenteret i fondens bestyrelse.
I forlængelse heraf ønsker vi også, at der fastsættes regler om forbud mod personsammenfald for medlemmer af fondens bestyrelse og udvalg under fonden.
Yderligere understøttes en mere systematisk vidensindsamling i forhold til fondens aktiviteter igennem et datagrundlag, der bl.a. kan anvendes til analyser og effektmålinger på tværs af det samlede forsknings- og innovationssystem.
Endelig foreslås en række administrative ændringer, herunder at etablere en remonstrationsordning, der har til formål at understøtte en mere hensigtsmæssig sagsbehandling i forbindelse med klager over fondens afslag på bevillinger, og at der fastsættes mere udførlige regler om revision af fondens regnskab.
Alt i alt fastholder lovforslaget således mange af de gode elementer, vi allerede kender, relateret til fondens formål i dag, og samtidig foretager vi nogle justeringer, der styrker fondens tilgang til forskning, teknologiudvikling og innovation til gavn for vækst og beskæftigelse på tværs af landet, ligesom ændringerne sikrer, at fonden i højere grad understøtter løsninger på politisk prioriterede samfundsudfordringer.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Stinus Lindgreen og Det Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Det er faktisk det længste forløb, jeg har været med til, i den tid, jeg har været herinde.
Vi havde nogle og tredive forhandlingsmøder, og det gik op, og det gik ned, men det endte faktisk med at blive en rigtig god aftale, og det endte med at blive en rigtig god fond, som blev etableret i starten af 2014.
Nu har den så kørt i nogle år, vi står med en evaluering, vi står med nogle erfaringer, som viser, hvad der har været godt, og hvad der har været skidt, og derfor er det også helt betimeligt, at vi nu skal lave en justering af reglerne og rammerne for fonden og fondens videre arbejde.
F.eks. har vi i forbindelse med forskningsreserven ønsket at sætte nogle midler af, og denne gang specifikt til det grønne område.
Der vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med den foregående ordførers ord om, at det jo er vigtigt, at fonden ikke bliver for smal.
Altså, det er vigtigt, at vi ser på den grønne dagsorden, men der er også andre ting, som vi skal have med, og som fonden også skal håndtere.
Derfor skal vi selvfølgelig, når vi så fremadrettet skal udnytte de muligheder, der kommer for at give fonden opgaver, dels sikre, at det bliver på et så overordnet niveau, at vi ikke blander os i detaljer om, hvordan der skal uddeles, dels huske på, at der skal være en større bredde i det, og at der skal være armslængde.
Når jeg siger uddeles, kan jeg have en lille bekymring henset til den historie, der har været på det seneste, om uddelingen af covidmidler fra fonden her i foråret, hvor der var en vis kritik af fondens håndtering af det og af den måde, det er foregået på.
Jeg diskuterede det med ministeren i spørgetiden her i salen i går, og jeg har brug for, at vi nu her i forbindelse med udvalgsbehandlingen får sikkerhed for, at der bliver arbejdet videre med det, og at der bliver en gennemsigtighed og åbenhed i forhold til den måde, fonden gør det på fremadrettet, så vi ikke igen skal se den slags udfordringer.
En anden væsentlig opgave for fonden, som bliver understreget i den nye lovgivning, er det med at se på at styrke værdikæden hele vejen op.
For man kan sige, at fonden i høj grad har haft til opgave at styrke arbejdet med at hjælpe virksomheder med at få forskningen involveret, men den skal også have en snøvs, kan man sige, ned til den frie forskning med henblik på at sikre, at der også kommer en sammenhæng, i forhold til at man skal søge midler, sådan at den måde, man skal søge midler fra fonden på, er nogenlunde den samme, som hvis man skal søge midler fra UDP'erne og andre steder.
Så der ser vi også som en del af aftalen frem til, at vi får en årlig redegørelse for, hvordan fonden har arbejdet med det, og hvordan de er kommet videre.
Det har været en udfordring i al den tid, fonden har eksisteret, at prøve at arbejde med det, og det er noget af det, vi bestemt skal arbejde videre med i det kommende arbejde.
Med det ser jeg egentlig frem til udvalgsbehandlingen, og jeg vil sige, at vi sådan set forventer at kunne støtte lovforslaget i sidste ende; det er jo en del af den aftale, vi lavede i efteråret.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-04:
Tak for det.
Innovationsfonden spiller en meget vigtig rolle som udmøntende fond for offentlige konkurrenceudsatte og strategiske forsknings- og innovationsmidler, og den gør det godt.
Men der har været behov for ændringer.
Evalueringen viste bl.a., at fonden ikke i tilstrækkelig grad prioriterede den strategiske grundlagsskabende forskning og kapacitetsopbygning inden for sektoren med stor national betydning.
Jeg er rigtig glad for, at vi styrker fondens strategiske tilgang til forskning, teknologiudvikling og innovation.
Den skal selvfølgelig være med til at sikre vækst og beskæftigelse, men den skal også være med til at løse samfundsudfordringer.
Jeg kan forstå på flere af høringsparterne, at de er lidt nervøse for, at formålet om at løse samfundsudfordringerne bliver underordnet vækst og beskæftigelse, men de to formål skal jo være ligestillede, og det er de også.
Så sikrer vi også, at fonden skal understøtte hele værdikæden fra grundlagsskabende forskning til markedsnær udvikling og innovation, og det er jeg også rigtig glad for, for hele værdikæden er afgørende for, at vi kan komme i mål.
Tidligere har den grundlagsskabende forskning været underprioriteret i fonden, og det går ikke.
Den er vigtig, for hvis den ikke prioriteres, vil det senere gå ud over den markedsnære udvikling.
Innovationsfonden skal fortsat spille en afgørende rolle i at løse de store samfundsudfordringer, vi står over for, og det giver vi nu bedre mulighed for.
Og så giver vi fonden et tydeligt grønt fokus, og det er jeg enormt stolt af.
Med over 1 mia. kr. til grøn forskning og udvikling i 2021, som er mere end 50 pct. af fondens midler, sikrer vi bl.a. et stærkt strategisk fokus på den grønne omstilling.
Så alt i alt bakker vi det op og glæder os til, at den her ændring af Innovationsfonden kommer i gang.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-04:
Tak for det.
Vi er også med i den aftale, som blev lavet tilbage i november, og det her er jo ligesom en udløber af den, og vi støtter lovforslaget, kan jeg sige.
Det er rigtigt, at Danmarks Innovationsfond har haft en ret stor betydning, og nu bliver der så ændret lidt i den måde, den skal arbejde på.
Vi synes, at det er rigtig positivt, at der ligesom bliver fokuseret på, at den også skal have en rolle at spille i forhold til grøn omstilling, og at der i det hele taget i vores diskussion om at nå vores 70-procentsmålsætning på klimaområdet ligger en bagvedliggende retning i det spørgsmål, sådan at vi også bruger den her fond til ligesom at nå de mål der.
Så overordnet set er vi sådan set meget godt tilfreds med forslaget.
Jeg har dog lige et par spørgsmål, kan man sige, og det er om den måde, vi bruger vores forskning på, og hvordan den udvikler sig.
Det er også blevet nævnt af andre, at når det handler om udvikling af grundforskning og det med at få forskning i gang i det hele taget, er der en eller anden skævvridning i forhold til universiteterne og de penge, de har i deres egen kasse, når de får nogle fondsbaserede midler.
Hvordan er pengestrømmene der, og hvordan påvirker det de forskningsområder, man arbejder med?
For et år siden blev der nedsat et Forum for Forskningsfinansiering i ministerens regi, og det er det, jeg ligesom har lyst til at spørge ind til, for hvad laver de?
Så vidt jeg er orienteret, har det forum ikke barslet med noget som helst på et år, og det kunne måske være meget godt lige at høre, om der overhovedet er liv i det der lille forum.
For det er i virkeligheden et ret stort problem.
Det kan godt være, at grunden til, at der endnu ikke er kommet noget fra det der forum, er, at opgaven er svær, og at man ikke kan finde ud af, hvordan man ligesom skal organisere pengestrømmene, kan man sige, sådan at det ikke skader forskningen.
Det er i hvert fald et spørgsmål.
Så har jeg et andet spørgsmål, som jeg også godt lige kunne tænke mig at få lidt belyst.
Det er på grund af en konkret henvendelse, jeg har fået, og jeg tror også, I andre har fået den, men hvor det er sådan, at en gruppe organisationer, Teknologirådet, Gate 21, CONCITO og Rådet for Grøn Omstilling, i hvert fald har kontaktet mig og andre, og hvor det er sådan, at de angiver, at Innovationsfonden ikke understøtter forskning eller projekter, som er knyttet til civilsamfundsorganisationer; at den er for stærkt knyttet til universitetslignende institutioner.
Jeg ved ikke præcis, om det er sandt, at det er sådan, men det er i hvert fald et spørgsmål, jeg godt kunne have lyst til lige at høre lidt mere om.
Med de her ord vil jeg bare sige, at vi støtter det foreliggende lovforslag og ser frem til at få en behandling af det i udvalget.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-04:
Tak for det.
For det er jo det, jeg synes ordføreren og mange af os andre har været med til at sikre i forskningsreserven i løbet af de sidste par år, altså at der netop kommer mere fokus på det grønne.
Og i SF er vi enormt stolte af, at vi faktisk nu strategisk går ind og siger, at jamen selvfølgelig skal der også være fokus på det grønne i Innovationsfonden.
Så kan ordføreren måske sætte lidt flere ord på bekymringerne om det grønne?
Er det, fordi det bliver sådan for konkret nu, og at det nu bliver på bekostning af noget andet, eller hvad er det, der gør, at det er en bekymring?
For fra den her side af er vi i hvert fald enormt stolte af det.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-04:
Som nævnt går vi jo ind for det, og den grønne omstilling er en af vores største udfordringer.
Det er den, vi skal løse sammen.
Det kan komme til at overskygge, at vi ikke får tænkt f.eks. det digitale ind.
Digitale løsninger er utrolig vigtige for f.eks. sektorkobling og energieffektivitet – altså hvis det bliver udeladt.
Vi havde også en udfordring med at få det digitale ind i f.eks. forskningsreserven.
Vi skal have klarlagt, hvor bredt vi tænker grønt.
Også f.eks. fødevaresikkerhed og en mere bæredygtig produktion af fødevarer.
Det er også indkøb, hvordan hjælper vi Staten og Kommunernes Indkøbsservice?
Det kunne måske være noget andet.
Det er vores bekymring.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-04:
Det er jo også noget af det, vi tit taler om i forskningsregi, nemlig at den grønne omstilling også handler om forskning, der foregår på humaniora, og at det er digitalisering, som ordføreren siger.
Men en direkte bekymring for, at der kommer for meget fokus på det grønne, synes jeg i hvert fald er ærgerligt.
For det er det, vi er rigtig glade for i SF.
Men godt, hvis det alligevel ikke er sådan i Konservative.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-04:
Det ene, som jeg også nævnte før, er jo, at f.eks. vores sundhedsforskning måske virkelig kan blive nedprioriteret, og det er immer væk noget, vi i høj grad lever af, for det samler eksportindtægter til Danmark, men vi må også netop sige nu med en global pandemi, hvor vigtig sundheden er, og hvor godt det er, at der er nogle, der har studeret og forsket i vacciner og immunologi for 10-20 år siden, hvor det ikke var særlig smart eller sexet.
Det kan vi jo virkelig drage nytte af nu, og det er det, der også er det vigtige, nemlig at vi lige tænker, at der også er nogle store sundheds- og velfærdsopgaver.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-04:
Tak for det.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det er vigtigt, at der bliver forsket i, at vi får lavet så mange vacciner som overhovedet muligt.
Det tror jeg ikke der er nogen her i salen der er uenige i.
Jeg må bare lige følge op på det, som der blev spurgt om af fru Astrid Carøe, for jeg er ikke helt sikker på, om jeg skal tolke det sidste svar, som at Konservative mener, at der er for meget fokus på det grønne i aftalen.
Nu bliver det sagt, at der også skulle have været fokus på noget andet og på noget tredje, men betyder det, at Det Konservative Folkeparti og ordføreren mener, at der er for meget fokus på det grønne i vores aftale?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-04:
Det, der er problemet med aftalen, er, at der netop ikke står, hvor meget det så egentlig er.
Det er grønt, men der står ikke rigtig hvor meget i forhold til de øvrige områder.
Det bliver meget svært at få
en, hvad skal vi sige, klar vurdering af, hvordan det vil blive vægtet.
Der er stor diskretion i forhold til fagudvalgene.
Det har vi jo også set.
Det er også noget, jeg har anfægtet før i forhold til forretningsordenen.
Hvis det har den store politiske styring, jamen så kan man gå ind nu og sige, at så bliver det 90 pct. på det grønne, eller hvad ved jeg.
Det kan vi jo ikke vide.
Og hvis der så en dag er en ny prioritering, så kan det skifte igen.
Og forskning er jo pr. natur noget, der tager noget tid.
Der er ikke lige noget quick fix.
Derfor er det bekymrende, at det ikke er defineret klart, hvor meget der er grønt i forhold til det her.
Og det andet er: Hvad gør vi?
Hvordan sikrer vi os imod, at der ikke bare bliver skiftende politiske prioriteringer, og at det så bliver noget andet?
Så det er de to ting, altså mangel på klar definition og også, hvad vi gør, så det ikke bare bliver et offer for skiftende politiske prioriteringer.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-04:
Undskyld mig, men ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige i, at man skal have et bredt fokus på det grønne.
Nu har de fleste af os herinde jo også siddet med i de forhandlinger, der var, og det var netop om at sørge for, at der var nogle rammer, så man både i opstartsfasen, men også på længere sigt kan prioritere investeringer i det grønne.
Men jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren måske bare ville forsøge at svare på det.
Det er derfor, at vi også politisk og strategisk tør målrette forskningen.
Så kunne ordføreren ikke bare lige svare på, om ordføreren og Det Konservative Folkeparti synes, at der er for meget fokus på det grønne i vores aftale?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Jo, men det er jo ikke anderledes, end hvis det f.eks. er en hund.
Altså, det er jo nøjagtig det samme.
Når man anskaffer sig en kat, ligesom når man anskaffer sig en hund, så skal der finde en mærkning sted, og det vil vi selvfølgelig gøre opmærksom på i det ændringsforslag, vi kommer med.
Jeg siger ikke, at det her forslag er unyttigt – bestemt ikke – jeg siger, at det er et skridt på vejen.
Men hvorfor ikke tage det fulde skridt?
Jeg kommer til at tro, at vi kommer til at gøre det, netop når vi skal evaluere den her ordning.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Tusind tak til fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti.
Når jeg har diskuteret det her om en obligatorisk mærkningsordning for katte, er jeg endnu ikke blevet overbevist om, hvordan en sådan obligatorisk mærkningsordning i givet fald skal håndhæves.
Jeg synes, at hvis man laver en lovgivning i Danmark, så skal man også kunne håndhæve loven.
Thomas Jensen (S), 2021-03-04:
Tak, formand.
Hvis jeg er lidt forpustet, er det, fordi jeg har haft tempo på på vej mod salen.
Lovforslaget har til formål at ophæve revisionsbestemmelsen om, at transportministeren senest i folketingsåret 2021 skal fremsætte et forslag om revision af loven fra 2016.
Revisionsbestemmelsen blev indsat i forbindelse med vedtagelsen af Tempo 100-ordningen for påhængskøretøjer.
Ønsket var, at trafiksikkerhedsmæssige data, der ville foreligge efter en periode på ca. 4 år, skulle undersøges, og at loven på den baggrund skulle evalueres med henblik på at vurdere, i hvilket omfang færdselssikkerheden var blevet påvirket af Tempo 100-ordningen.
Evalueringen viser, at de tekniske krav, som stilles som betingelse for at opnå Tempo 100-godkendelse, har opvejet den øgede risiko for uheld, som den øgede hastighed umiddelbart kunne give anledning til.
Evalueringen har dermed ikke givet anledning til, at ordningen skal revideres, og revisionsbestemmelsen foreslås derfor ophævet, så der ikke er krav om en revision af loven.
Og jeg skulle hilse fra den radikale ordfører og sige, at De Radikale også støtter forslaget.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Det er jo almindelig god takt og tone, at man går op og siger tak for en god debat.
Det har også været en god debat, om end det også har været lidt mærkeligt, at der faktisk næsten ikke var nogen spørgsmål til de borgerlige politikere, for debatten gik mest den anden vej.
Men på den måde kan en debat også være god.
Så kan jeg jo notere mig, at der er flere ordførere og partier, som har sagt, at det kunne være enormt vigtigt at høre, hvad sektoren mener, og at man rigtig gerne vil høre deres bud på, hvordan problematikkerne håndteres og lærernes ytringsfrihed sikres, og at man gerne vil have dem i tale.
Det er jo sådan set en god idé, og derfor vil jeg bare varsle, at vi jo i hvert fald i udvalget vil lægge op til, at vi får lavet en høring, en fælles offentlig høring, for at få gode bud på bordet til, hvordan man sikrer lærernes ytringsfrihed mest muligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Det er faktisk fuldstændig præcis det samme spørgsmål, der bliver stillet, og derfor vil svaret også være det samme, nemlig at de forløb, der ligger inde på emu.dk, handler om fagdidaktik og pædagogik, og det vil sige, at det ikke er sådan en, hvor der er en masse emner, og så kan man gå derind og finde de emner, og så kan man undervise i dem.
Det handler om at præsentere forskellige måder pædagogisk at gå til det at undervise inde på emu.dk, og det er rigtigt, at i gamle dage var det sådan, at der var det alle emner, alt godt fra havet, man kunne find derinde, men det er det ikke mere.
Jeg vil sige, at det jo er vigtigt for mig, at der er undervisningsmateriale i Muhammedkrisen, så hvis der ikke fandtes undervisningsmateriale i Muhammedkrisen, ville det da være en overvejelse værd, men det gør der bare – faktisk også ekstremt meget.
Det, som emu.dk så har, er netop fagdidaktisk at forholde sig til, hvordan lærere kan håndtere vanskelige emner i undervisningen.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-04:
Nu prøver jeg så igen.
Nu har jeg så også logget ind på emu.dk – danmarks læringsportal, sådan at vi er enige om, at vi ikke taler om den gamle udgave, men om den nye udgave.
Når man går ind under faget historie og man går ind under nogle af de elementer, som indgår i faget historie, kan man se, at der ligger to læringsforløb.
Der ligger et læringsforløb, som handler om menneskerettigheder i globalt perspektiv, og der ligger et andet læringsforløb, som handler om mit nærområde, som er lavet i samarbejde med Fonden for Entreprenørskab.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Det kan godt være, det er, fordi jeg faktisk ikke kan huske, hvilket år emu.dk blev lavet om, og derfor er jeg lidt i tvivl om, om det var før eller efter fru Ellen Trane Nørby var minister.
Men det er rigtigt, at emu.dk i gamle dage var et sted, hvor man kunne gå ind og tage konkrete undervisningsforløb ned.
Det er det ikke længere, og det vil sige, at det er fagdidaktik, og det er derfor, jeg bruger de eksempler.
Der er rigtig mange ting, der ikke er undervisningsforløb på, for det er slet ikke det, der er hensigten med emu.dk.
Hensigten med emu.dk er at komme med nogle forløb, hvor det er fagdidaktikken og pædagogikken, der er i centrum, og derfor ligger der også et bud på materiale om, hvordan man håndterer at undervise i kontroversielle emner.
Så jeg tror, det lidt er en misforståelse af, hvad det er, emu.dk er i dag, fordi den på et tidspunkt var anderledes, der ligger til grund for det.
Så jeg vil nu sige, at der er ufattelig meget undervisningsmateriale om Muhammedkrisen – jeg remsede dem op i forbindelse med, at jeg var på talerstolen tidligere i den her debat i dag – og at der derfor ikke er noget decideret behov for, at man går ind i det.
Ja, det må man gerne, men der er ikke noget behov for et politisk initiativ, så at sige.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-04:
Al respekt for den spændende debat, den deltager jeg også gerne i, men nu er det ikke det, som den her forespørgselsdebat handler om.
For den handler jo grundlæggende om, hvordan radikal islamisme og andre dogmatiske menneskesyn både gør, at vores lærere pålægger sig selvcensur, men at der desværre også er rigtig mange af dem, som føler sig truet, og som ikke kan foretage den undervisning, som de ønsker.
Det synes jeg sådan set er væsentligt vi bruger vores tid på, herunder også noget af det, som ministeren tidligere har sagt, da jeg spurgte om det på samrådet, hvor ministeren forklarede det, at der ikke ligger læringsforløb om Muhammedkrisen på emu.dk, med at sige, at der heller ikke ligger læringsforløb om første verdenskrig og Danmarks indtræden i EF og nogle andre ting.
Nu er det jo mig bekendt ikke sådan, at der er lærere i Danmark, der er blevet truet, fordi de underviste i Maastricht eller Danmarks indtræden i EF eller andre emner, og derfor vil jeg bare gerne spørge ministeren i dag set i lyset af, at der, som jeg også nævnte tidligere, jo ligger to læringsforløb på emu.dk: Hvorfor vil ministeren så ikke være med til at lave læringsforløb omkring Muhammedkrisen, som er så kontroversiel og skelsættende for Danmark?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Men jeg ved, at det med elevfordelingen er det første, vi tager fat i, så snart coronaen slipper sit tag.
Og så må vi jo se på det.
Altså, jeg ville jo også foruddiskontere jeres opbakning til det, jeg gerne vil, ved at sige: Nå, men så når vi da at blive færdige i overmorgen.
Ja, men jeg skal også lige finde 90 mandater, og der er andre smådetaljer, der lige skal på plads.
Så det er bare for at sige, at coronaen har været så uforudsigelig, at jeg ikke tør sige, hvornår vi er ude af den på et niveau, der gør, at vi kan komme i gang igen.
Jacob Mark (SF), 2021-03-04:
Det er jeg rigtig glad for, for det er noget, der har skabt frustration derude – skulle man nu vente igen?
Så det er godt, at man også vil lave initiativer, der ligesom er straksinitiativer.
Men jeg synes også fortsat, at vi må omtale målet sådan, at vi skal være færdige i skoleåret 2022 – og så er jeg med på, at der er corona, og jeg er med på, at der er alle mulige avancerede kodninger.
Men lad os sige, at det er udgangspunktet.
Og tak for at opklare den misforståelse.