runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2018-01-26:
Nu skal man være ualmindelig døv, hvis man ikke kunne høre forskellen på regeringens to partier i forhold til det her område.
Der er ingen tvivl om, at integrationsministeren er for, at der skal laves en løsning.
Det blev sagt klart og tydeligt.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Vil Venstres ordfører være med til at presse på, sådan at undervisningsministeren hurtigst muligt får lavet en løsning på det her område, som både lærere, elever, rektorer og alle i sektoren råber på?
Tak for det.
Jeg tror, at alle, der har fulgt debatten her om elevfordelingen, ved, at der er stor splid i regeringen i det her spørgsmål.
Vi har en integrationsminister, som siger frit oversat: Det her går for langsomt, der skal laves en løsning.
Jeg er sådan set ligeglad med, hvordan det skal løses, bare undervisningsministeren får lavet en løsning.
Det har undervisningsministeren ikke gjort og har heller ikke vist interesse for at gøre det i de mange måneder, som vi har arbejdet med det her spørgsmål.
Integrationsministeren siger også, at det er et kæmpestort problem for integrationen, at de etniske elever klumper sig sammen.
Er Venstres ordfører enig med sin egen integrationsminister, og synes ordføreren, at der skal laves en løsning på det her område, sådan at vi kan få lavet en midlertidig løsning for Aarhus og for Vestegnen til næste år?
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Jamen det mener jeg helt personligt er noget, vi skal lytte til.
Og jeg har med stor interesse set, hvad der foregår, især i Østjylland, og mener, at hvis man lokalt finder på noget, vi skal bide mærke i, så skal vi lære af de erfaringer, man høster der, og lade det indgå i vores betragtning af området som helhed, også uden at vi – og det skal jeg slet ikke stå og love her – vil lande på en model, der minder om den.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Ja, det er jo desværre ikke en ideel verden, og der er tit og ofte folk, der beskylder os SF'ere for at gå og snakke om den ideelle verden.
Og jeg vil egentlig bare høre: Hvad mener ordføreren egentlig om, at både rektorerne og eleverne og lærerne har været ude at sige, at der er brug for nogle andre måder at fordele eleverne på end den, man har i dag?
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Nej, vi har ikke skiftet holdning i Venstre i det her spørgsmål.
Men vi anerkender i Venstre, at det i en ideel verden ikke ville være nødvendigt med lovgivning på det her område overhovedet.
Og derfor er vi glade for, at vi har en så iderig regering, at der er mange forslag på bordet til, hvordan vi kan løse den her problemstilling.
Vi ønsker jo i bund og grund ikke overhovedet at skulle adressere det her ved at tale om kvoter på noget som helst område.
Men vi anerkender også, at det kan være et værktøj, der kan indgå i en løsningsmodel.
Vi har bare ikke lagt os fast på en model endnu, fordi vi er i gang med de her forhandlinger.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig i, at man er nødt til at kigge bredere end bare lige på elevfordelingen, hvis man skal sikre en bedre integration i Danmark.
Og jeg glæder mig til, at vi skal have forhandlinger om parallelsamfundspakken.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg har hørt integrationsministeren sige i to samråd, at en anden elevfordeling end den, vi har i dag, hvor man gør lidt op med det frie skolevalg for at sikre god integration, egentlig kunne være en vej.
Og jeg har også læst, at hr. Carl Holst sådan set har været ude og sige det samme på folkeskoleområdet.
Det er ikke sikkert, at det her forslag er fuldstændig den model, det kommer til at ende ud i, men jeg tror alligevel, der er en opgave i at sikre, at vi får en bedre fordeling end den, vi har i dag.
Og det har jeg egentlig også haft indtrykket af at Venstre har ment.
Så nu får jeg lyst til at spørge: Har Venstre skiftet holdning i det spørgsmål?
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Tak for ordet.
Da Venstres ordfører, Anni Matthiesen, er forhindret i at være i salen i dag, er det mig, der står her.
I forbindelse med behandlingen af B 48 kan jeg starte med at meddele, at Venstre stemmer imod forslaget.
Med dette beslutningsforslag foreslår Socialdemokratiet, SF og Radikale Venstre, at vi skal sætte en fast procentdel på, hvor forskelligartet en gymnasieklasse har lov til at være.
Vi anerkender i Venstre helt klart, at der på nogle gymnasier er udfordringer som følge af kultursammenstød.
Vi anerkender, at der er integrationsproblemer, som vi skal løse, men også, at de problemer er så store og har spundet sig ud over så mange år i hele vores samfund, at de ikke løses ved blot snævert at se på det her område.
Den forfejlede integration, som vi lever med, og som vi har et politisk ansvar for at løse, kræver, at vi ser meget bredere på problemstillingen.
Det var baggrunden for statsministerens nytårstale, og det er baggrunden for det arbejde, der nu pågår i regeringen.
Det er derfor, at vi arbejder på et forslag, der skal håndtere det kultursammenstød, der er på bl.a. ungdomsuddannelserne, men også på en lang række andre områder.
Selv om vi er glade for, at der lokalt tages hånd om de her ting, skal der en større indsats til, og den pakke omkring parallelsamfund, som er blevet stillet i udsigt, er den, der skal bruges til at håndtere det her.
Det er selvfølgelig en pakke, hvor arbejdet med den stadig væk pågår, og jeg kan ikke løfte sløret for indholdet her i dag.
Jeg håber derfor, at man lige vil ryste hovedet i forhold til det her beslutningsforslag, så vi har den tålmodighed, der er nødvendig på det område, så vi kan se frem til, at der med forårets komme også kommer en række forslag, som vil håndtere de udfordringer, der er, og som også er rejst i det her beslutningsforslag.
På den baggrund stemmer Venstre imod beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Men jeg mener, at det er for tidligt at fremsætte det forslag.
For det første fordi vi venter på, at regeringen kommer med et udspil, og for det andet fordi jeg mener, at det heller ikke er hele løsningen, da man stadig væk vil have brug for en omsadling, hvad angår det pædagogiske område.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Der er hovedparten jo meget liberale, når det kommer til stykket.
Vi overlader det til bestyrelser, vi overlader det til folk selv at vælge, om det skal være engelsk eller dansk, eller hvad det skal være.
Det, man ofte også hører, er, at man gerne vil værne om det danske sprog.
Der er mange skåltaler nede i salen, og jeg ved det af egen erfaring, fordi vi i Dansk Folkeparti igen og igen italesætter det danske sprog, og hvor vigtigt det er at værne om det.
Men når det så kommer til konkret handling, synes jeg altså, at Folketingets partier svigter.
Der er åbenhed fra nogle, og andre afviser det totalt.
Her har det dog været opløftende.
Alternativet sagde, at det er en mode eller en trend at beskæftige sig med det danske sprog og værne om det ude i samfundet, og det er for så vidt rigtigt, men der er en grund til, at det måske er ved at blive en mode, for der er nogle her i Folketinget, der er blevet ved med at italesætte, hvor vigtigt det er.
Det vil være en stor hjælp for os og for andre, som holder af det danske sprog.
Så derfor ser jeg selvfølgelig frem til regeringens analysearbejde og udspil, og vi vil meget gerne involveres, også på det her lille hjørne, som har stor signalværdi.
Jeg vil også gerne sige tak til hr. Jacob Mark, som har vist forbavsende åbenhed.
Jeg synes, at det var en fornøjelse, det kunne andre partier lære godt af.
Det er vigtigt, at vi værner om vores danske sprog, stort og småt.
Der er ingen andre til at passe på det.
I rigsfællesskabet har vi jo både Grønland og Færøerne, og de to små nationer værner virkelig om deres sprog på en helt andet måde, end vi gør i Danmark.
Dem kunne vi lære noget af.
Jeg håber, at vi på sigt kan få igangsat initiativer på alle områder for det danske sprog, så vi ikke kommer ind i den dødsspiral, som Sprognævnet har talt om, og som vi debatterede under den forrige behandling.
Skal jeg konkludere, at det såmænd er lidt positivt, er det selvfølgelig, at regeringen under ledelse af ministeren vil igangsætte initiativer, og jeg håber selvfølgelig på, at der kommer noget konkret ud af det, og at det ikke bare ender med analysearbejdet.
Tak for debatten, og fortsat godt folketingsarbejde her i salen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Det er selvfølgelig rigtigt.
På den anden side har tiderne jo ændret sig siden Holberg.
Hvis vi ikke har redskaber, som vi kan give til folk, så de kan modstå det, så vil det danske sprog forvandles.
Der har jo været en række debattører, som igennem tiden har talt for, at vi skal have engelsk som andetsprog ved siden af dansk.
Alene den snak gør jo, at mennesker, danskere ikke længere har den tiltro og tillid til, at magthaverne vil bevare det danske sprog som vores modersmål, som vores fremmeste sprog.
Det er jo det, det handler om.
Det er jo vores sprog.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Men Jean de France har dog været en narrehat i næsten 300 år, og det danske sprog består jo dog alligevel.
Fransk er ikke længere så stort et problem.
Vi lever med, at der ligger et Magasin du Nord lige her nede på Kongens Nytorv.
Så er der selvfølgelig nogle narrehatte, der gerne vil krydre det med Jean de France-agtige vendinger, men det går nok alt sammen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Nu er der jo ikke nogen her i salen, der taler for at indføre den islandske model, som dog har bevaret det islandske sprog, vikingesproget, næsten uændret i tusind år.
Det er der jo ingen der taler for her.
Og der har jo i mange år været en tendens til, at det engelske har fortrin, det fremmedsprogede har fortrin på universiteterne.
Før var det latin, nu er det så engelsk.
Hvis vi ikke selv tager den kamp, hr. Henrik Dahl, hvis vi ikke som lovgivere og dem, der har magten, sætter dagsordenen, så vil det også få betydning ude i samfundet hos vælgerne, hos borgerne.
Den kamp kan de ikke føre alene; de har brug for sådan nogle som os til at føre den for sig.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Det er alt for sjældent, vi diskuterer lingvistik i Folketinget, og derfor er det dejligt, når lejligheden byder sig.
Vi er jo simpelt hen grundlæggende lingvistisk uenige og ikke politisk uenige.
Jeg har den opfattelse i modsætning til f.eks. skiftende regeringer på Island, som jo har et meget hårdt sprogregime, hvilket mange islændingene i øvrigt beklager sig over, at sproget er en afstemning.
Det er en daglig afstemning.
Hvorfor har vi ikke længere en dativform på dansk?
Det er, fordi den er blevet nedstemt af de danske sprogbrugere.
Det er der ikke nogen der ved
hvad er, og der er ikke nogen, der siger det.
Vi siger harddisk, og det hedder harddisk på dansk.
Så sproget er en afstemning, og ulemperne ved den islandske model er store.
Jeg kan selvfølgelig godt pege på et land, hvor man har systemet, men jeg kan også pege på, at mange folk på Island mener, at det ikke virker særlig godt.
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Vi er i Venstre er rigtig glade for, at undervisningsministeren allerede arbejder med det her område, og at vi er i gang med at lave en større løsning for problemerne omkring parallelsamfund.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-01-26:
Som jeg nævnte i min forrige ordførertale ved det sidste beslutningsforslag, er vi fra konservativ side enige i, at vi skal værne om det danske sprog, og vi er også enige i, at uddannelserne skal have et navn, der er retvisende og genkendeligt.
Vi mener dog, at bestyrelserne har bedre kendskab til deres elever, uddannelser og aftagere, end vi har her på Christiansborg.
Det skal ikke være os her på Christiansborg, der skal bestemme, hvad institutionerne skal hedde.
Langt de fleste uddannelsesinstitutioner anvender retvisende navne, og derfor skal vi være varsomme med at sætte mere regulering i verden herinde fra Christiansborg, end nødvendigt er.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Jeg tror egentlig godt, at man kan have uddannelsesinstitutioner, der har både danske og engelske navne.
Men så finder man ud af, at det engelske navn egentlig er det mest populære, og det er det, man bliver kendt for, og så vælger man at bruge det, og er det så ikke i orden?
Hvordan overholder man så, om de gør det eller ikke gør det?
Jeg synes, det er lidt uklart.
Men jeg vil meget gerne diskutere den der gennemgang videre og også diskutere videre, hvordan det sikres, at man ikke har deciderede misvisende navne rundtomkring, og det mener jeg faktisk er en reel diskussion, fordi det synes jeg der er tendens til nogle steder.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-01-26:
Det er heller ikke os, der skal bestemme det, men når man har et dansk hovednavn, bruger man det selvfølgelig også i danske sammenhænge.
Det ville være helt naturligt.
Og når man kommunikerer til udlandet, vil man så bruge det engelske hovednavn.
Det er ikke noget, vi som lovgivere skal bestemme, men det, vi i hvert fald har ansvaret for, er, at de har et dansk navn, så de kan kommunikere mundret og klart til danske skatteydere.
Nogle steder har de ikke det i dag, og det er da ærgerligt.
Så håber jeg, at det er slået fast.
Merete Riisager (LA), 2018-01-26:
Det er præcis rigtigt, at der skal ske en juridisk vurdering, og den kommer jeg ikke til at stå og lave her på talerstolen.
Jeg har ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, at min holdning er den, at vi skal løse de her problemer så præcist, som vi overhovedet kan, og med så lidt gene som muligt for gymnasieelever, som de er flest.
Det er ud fra den retningslinje, jeg vurderer det politiske i forskellige løsningsforslag.
Men der er dilemmaer i det her.
Der er store dilemmaer, og jeg er bekymret for, hvorvidt indgreb vil ramme gymnasieelever, som de er flest.
Annette Lind (S), 2018-01-26:
Tak for det.
Ministeren anerkender, at der er problemer, men vi ser en minister, som på ingen måde gør noget.
Siden december 2016 har vi bedt om at få reelle forhandlinger.
I december 2016 havde vi integrationsministeren og undervisningsministeren i samråd, og der var der stor forskel på, hvad man mente i regeringen.
Vi var kun lige kommet tilbage på kontoret, og så blev vi ringet op og fik at vide, at der godt kunne blive lavet en midlertidig løsning.
Nu havde vi undervisningsministeren og integrationsministeren i samråd for nylig.
Her sagde integrationsministeren: Jeg er ligeglad med, hvilken løsning der bliver, og det kan kun gå for langsomt med at få den lavet, og undervisningsministeren må gøre det.
Vil vi se en undervisningsminister, som trods modstand vil komme til at vende på en tallerken og lave en løsning?
Det håber vi i Socialdemokratiet.
Merete Riisager (LA), 2018-01-26:
De problemer, vi taler om i dag, er alvorlige.
De findes på stx, de findes på hf, de findes i folkeskolerne, de findes i boligområderne, og de findes på gaderne.
Det er ikke et område, der udelukkende handler om stx.
Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF har i dag fremlagt en model, som ordføreren omtaler som løsningen.
Men der er aldrig kun en løsning på et problem.
Når vi i regeringen ikke kan stemme for beslutningsforslaget, er det af de tre årsager, som jeg startede med at læse op.
For det første påhviler integrationsopgaven den person, der ikke er integreret.
Det vil sige, at det ikke er en opgave for gymnasieelever, som de er flest, at løse det her problem.
Det er en opgave for den person, der ikke er integreret.
For det andet er det uklart, om forslaget holder sig inden for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
For det tredje er der en række praktiske og logistiske udfordringer i forslaget.
Er der kun en løsning på et problem?
Nej, der er aldrig kun en løsning på et problem.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Det er helt okay.
Som jeg har forstået det, er det, ministeriet kigger på, om den er lovlig, for ellers er det jo sådan, at fordelingsudvalgene sådan set har rimelig frit spil.
Det skal så bare være inden for lovens rammer.
Så jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at den selvfølgelig skal være lovmedholdelig.
Jeg spørger bare til holdningen til det her med, at et fordelingsudvalg, f.eks. som man her har gjort, kigger på fordelingen ud fra nogle boligkriterier i nogle bestemte boligområder.
Er det noget, som ministeren holdningsmæssigt synes kunne være en vej frem?
Tak for det.
Ministeren siger, at hun har godkendt den model, som fordelingsudvalget i Aarhus sidste år sendte ind.
Jeg spurgte om det samme på samrådet, men om den nye model, som fordelingsudvalget sendte ind den 4. januar.
Det var fair nok, at ministeren ikke, ganske få dage efter vi havde samrådet, helt kendte til modellen, men nu er der jo i hvert fald gået 21 dage, siden fordelingsudvalget indsendte den her model, og den ligger på alle de århusianske gymnasiers hjemmesider.
Så jeg har bare et kort spørgsmål: Er det en god model?
Merete Riisager (LA), 2018-01-26:
Altså, ministeren har jo godkendt, at man sidste år i Aarhus har fordelt elever efter karakterer.
Så det har jeg godkendt – det ligger jo fuldstændig åbent fremme – og det har jeg gjort, fordi det er en lokal problemløsningsmodel, hvor man laver et indgreb på baggrund af objektive kriterier, dvs. så godt som muligt.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at hver eneste gang man griber ind her, risikerer man at reducere rettighederne for gymnasieelever, som de er flest, og der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg er optaget af, at gymnasieelever, som de er flest, også skal kunne have indflydelse på, hvad for en uddannelsesinstitution de skal gå på.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er en god idé at sikre en eller anden form for ny model, der kan gøre, at man bedre kan fordele elever?
Mener ministeren, at det er en god idé eller en dårlig idé?
Det kan godt være, at der var noget, jeg bare ikke fangede, men jeg fik ikke helt fat i, om det, man har gjort i Aarhus, er okay for ministeren.
Mener ministeren, at den fordelingsmodel er okay?
Merete Riisager (LA), 2018-01-26:
Det er muligt, at vi har diskuteret det her siden 2016.
Integrationsdebatten er ikke ny, og den kommer heller ikke til at forsvinde foreløbig.
Den bliver arvet af vores børn.
Problemerne er så store og mangfoldige og breder sig langt ud over det, som vi i adresserer her i dag, at jeg lige så godt kan kundgøre med det samme, at det bliver en debat, vi kommer til at fortsætte.
Og uanset hvordan vi kommer til at sætte ind her og mindske problemerne, så er der ikke nogen, der skal stå her og bilde hinanden ind, at integrationsproblemerne bliver mindsket eller fjernet, ved at man laver et indgreb i stx, som kun udgør én del af ungdomsuddannelserne.
Det må vi simpelt hen ikke bilde hinanden og borgerne ind.
Regeringen kommer med et samlet udspil på parallelsamfundsområdet, og det vil også indeholde forslag til specifikt at adressere problematikkerne med kultursammenstød på stx.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Tak for det.
Først vil jeg til den del, der handler om de europæiske menneskerettigheder, sige, at det, efter at have undersøgt det, er min fuldstændig klare vurdering, at det ikke bryder med de europæiske menneskerettigheder, fordi forslaget har til hensigt at sikre en god integration.
Men i stedet for at få det til implicit at lyde, som om det kan bryde menneskerettighederne, ville det jo have klædt ministeriet og ministeren faktisk at undersøge, om det bryder med menneskerettighederne, for man har jo kendt til forslaget længe – det er en debat, vi har haft siden 2016.
Men jeg er af den opfattelse, at det ikke bryder med menneskerettighederne, og det er selvfølgelig også vigtigt for os.
Vi har diskuteret det her siden 2016.
Problemerne er der stadig derude, og de udvikler sig, og vi har som politikere et ansvar for at sikre, at der er en god fordeling af eleverne, der både kan bidrage til god integration, men også til, at der hverken kommer den ene eller den anden form for parallelsamfund ude på gymnasierne.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at spørge: Kommer regeringen med nogen form for forslag, der skal sikre en bedre fordeling af eleverne end den model, man har i dag, gør det?
Merete Riisager (LA), 2018-01-26:
Det var en meget lang afhandling med rigtig mange indbyggede spørgsmål.
Ja, det er fuldstændig korrekt, at når det handler om kultursammenstød, så har vi i regeringen besluttet at adressere det samlet.
Det er jo, fordi det er et samlet problem.
Det er jo forkert at betragte kultursammenstød mellem primært mellemøstlige kulturer og skandinavisk kultur som noget, der foregår på stx.
Det ved vi jo alle sammen godt ikke er rigtigt.
Det er fuldstændig korrekt, at regeringen vil fremlægge et samlet forslag, som adresserer parallelsamfundsproblematikken.
Det er, fordi det er en samlet udfordring, som skal adresseres samlet.
Annette Lind (S), 2018-01-26:
Vi har rakt hånden frem rigtig mange gange.
Vi har sagt, at der skulle laves lokale løsninger.
Vi har talt med rektorerne.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om hun egentlig reelt vil lave en aftale på det her område, og så vil jeg gerne spørge: Nu har man i Aarhus fundet ud af at lave en midlertidig model, vil ministeren godkende den?
Og så har jeg også skriftligt spurgt ministeren, om ministeren vil være med til at lave en løsning for Vestegnen for næste år.
De råber om hjælp, de vil gerne have en løsning fra næste skoleår.
Det vil man sådan set gerne over hele landet.
Nu er det ikke længere kun i de store byer, man har det her problem.
Det skal løses, og vi rækker hånden frem.
Der skal laves lokale løsninger.
Hvad siger ministeren til det?
Er ministeren klar til at få lavet noget nu, eller undskylder hun sig med, at der kommer et udspil?
Vi kan altså ikke vente længere.
Det er tid til handling.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Først vil jeg sige meget kort i forhold til menneskerettighederne: Jo, vi har været betænkelige, og vi har kigget på det, og vi har kigget på de forskellige udmeldinger, der er kommet, bl.a. om den måde, som Langkaer Gymnasium for et par år siden fordelte deres elever i klasserne på.
Institut for Menneskerettigheder var til at starte med her ude at sige, at det måtte man ikke, men begyndte efterfølgende at være lidt mere tøvende.
Så det er ikke soleklart.
Vi vurderer ikke, at det her forslag er i strid med menneskerettighederne.
I forhold til skoledistrikter vil vi rigtig gerne være med til at diskutere, om det er en brugbar model.
Vi vil også gerne diskutere, om det er en model, som skal gælde for hele Danmark, eller om det er en model, der skal gælde for de områder, som er udfordret.
For langt de fleste kommuner og langt de fleste gymnasier er jo ikke udfordret af den her problematik.
Så hvorvidt det er en model, der passer til det hele, eller om det er en model, der skal have fokus på særlige områder, er vi meget åbne over for at diskutere.
Vi er i det hele taget åbne over for at diskutere alt, der kan afhjælpe den her problemstilling.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-26:
Jeg vil sige, at jeg glæder mig over ordførertalen, men vil dog alligevel høre: Har Det Radikale Venstre ikke betænkeligheder ved et forslag, der helt entydigt og alene bygger på etnicitet?
Og er det ikke rigtigt, at det enten er på kant med eller nærmer sig noget, der er på kant med den måde, vi opfatter menneskerettighederne på?
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg lagde mærke til, at ordføreren var meget interesseret, da der blev talt om skoledistrikter fra talerstolen.
Er det sådan, at De Radikale kunne forestille sig at deltage i udarbejdelsen af et forslag, hvori indgik egentlige skoledistrikter som model for en elevfordeling?
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er jeg sådan set enig i, at det her enkeltstående forslag på ingen måde løser alle problemer.
Der er også problemer andre steder end på stx.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Radikale Venstre er så klar til at gå ind og diskutere de integrationsudfordringer, som også er andre steder end på stx.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Altså, der er problemer alle mulige steder på ungdomsuddannelserne, og så fremsætter man et beslutningsforslag, der handler om stx!
Det er meget svært at se, hvilken rationel mening det giver kun at slukke branden på tredje sal.
Kan ordføreren forklare lidt om det rationelle indhold bagved?