runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2022-03-02:
I årtier har et bredt flertal i Folketinget smidt om sig med danske statsborgerskaber til helt utrolig mange, der aldrig nogen sinde burde have haft det.
Man har løbende strammet lidt op, men på ingen tænkelig måde nok.
Det danske statsborgerskab er en gave, der skal være de ganske, ganske få forundt.
Det skal ikke være noget, der er nemt at få.
Danmark påvirkes allerede massivt i dag af årtiers fuldstændig forfejlet udlændingepolitik, og det må og skal stoppes, og derfor skal vi selvfølgelig også begrænse tildelingen af danske statsborgerskaber voldsomt.
Vi kan på ingen tænkelig måde støtte det her beslutningsforslag, for det er udtryk for den sædvanlige radikale naivitet.
I en dom afsagt af Københavns Byret blev to unge mænd dømt for hundreder af forskellige forhold, heriblandt voldtægt af en kun 14-årig pige.
Voldtægten filmede de, ligesom de efterfølgende delte videomaterialet på internettet.
Havde man genindført adgangen til statsborgerskab efter § 3 A, som Radikale foreslår, så ville den ene gerningsmand faktisk have været kvalificeret til statsborgerskab efter § 3 A. Om gerningsmanden alligevel ikke kunne få det, ville kun afhænge af, om politiet havde opdaget kriminaliteten tidsnok.
I denne sag kunne politiet nå det, bl.a. fordi de to udlændinge havde en vane med at filme deres forbrydelser, herunder voldtægten af den kun 14-årige pige.
En ordning, der tildeler unge statsborgerskab, hvis de har haft ophold i Danmark i 12 år og bestået folkeskolen med 02, giver naturligvis ikke en god vurdering af, om nogen fortjener et dansk statsborgerskab.
Og derfor giver det her forslag ganske enkelt absolut ingen mening.
Det gav ikke mening, sidste gang det blev fremsat, eller forrige gang det blev fremsat, og det giver heller ikke nogen mening nu.
I Nye Borgerlige mener vi ikke, at dansk statsborgerskab skal gives til indvandrere og efterkommer fra muslimske lande, når vi ved, at indvandrerne og deres efterkommere lang oftere begår kriminalitet, når de kommer hertil, end danskere.
Vi mener, at man skal have frataget sit tildelte danske statsborgerskab, hvis man begår kriminalitet og får en ubetinget frihedsstraf, og det er en vigtig del af den opgave, som vi har påtaget os, nemlig at løse udlændingepolitikken fra bunden.
Det er vores pligt, og det er vores ansvar at sikre, at Danmark også er dansk om 100 år.
For det skylder vi vores børn og vores børnebørn.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Der kan være masser af eksempler, hvor det er urimeligt.
Det var også det, jeg var inde på over for hr. Carl Valentin tidligere.
Vi står jo bare to forskellige steder.
Hr. Peder Hvelplund står der, hvor han siger: Hvad er udgangspunktet for individet, altså den enkelte?
Det gør jeg ikke.
Mit udgangspunkt er, hvad der er det rigtige og det gode for Danmark.
Og når man igennem så mange år har lukket så mange ind, givet indfødsret til nogle, som aldrig burde have haft det, så er vi ikke længere i en position, hvor vi kan sidde og sådan enkeltsagsbehandle.
Det er jo der, vi står to meget forskellige steder.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Nu var det bare, fordi hr. Morten Messerschmidt selv brugte det eksempel, og det er jo netop en af de absurditeter, der er, i forhold til at kunne opnå statsborgerskab.
Så lad mig spørge på en anden måde.
Altså, hvis man i øvrigt opfylder alle betingelser for at kunne opnå statsborgerskab i Danmark og er en fuldgyldig del af samfundet, bor her, arbejder her, har taget uddannelse, har fået familie, har fået børn og på den måde er en del af Danmark, mener hr. Messerschmidt så, at det er rimeligt, at man stadig væk skal udelukkes fra at kunne blive et fuldgyldigt medlem, når man i øvrigt fuldt ud er en del af det på alle andre områder?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Nu skal tilhørerne jo lige forstå allegorien.
For umiddelbart mener jeg ikke, at folk skal være forhindret i at indgå ægteskab, hvis de er kriminelle, selv hærdede kriminelle.
Jeg tror endda, at folk som Peter Lundin og andre jo bliver tilbudt ægteskab i fængslet osv.
Men skal vi bruge paralleliteten?
Og så er svaret selvfølgelig ja.
Men der er jo forskel på indfødsret og de ægteskabelige regler.
Det tror jeg hr. Hvelplund er udmærket bekendt med.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Tak for det, og også tak til ordføreren for det maleriske eksempel fra det tv-program, som åbenbart hedder »Gift ved første blik«, tror jeg det var.
Men lad os nu bare tage det eksempel, og lad os så sige, at Gerda og Hassan er blevet glade for hinanden og gerne vil flytte sammen.
De kender hinanden rigtig godt.
Men Gerda har så begået en eller anden form for kriminalitet som ganske ung.
Så siger vi: Det må I ikke, fordi Gerda begik en kriminel handling som 16-årig.
Synes hr. Morten Messerschmidt, det er rimeligt, at vi skal stille den slags regler op for, at mennesker kan drage nytte af hinanden?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Ja, det flugter fuldstændig med Dansk Folkepartis politik.
Det er jo ikke sådan, at alle muslimer i Danmark udgør et problem, men man må jo sige, at det langt, langt overvejende problem med udlændinge i Danmark kan henføres til de muslimer, der er her, og derfor er det bare en sikker måde at forhindre, at problemets omfang bliver større.
Der er jo altså mange gode måder, hvor man kan være lovligt i Danmark på uden at have den indfødsret, som gør, at man bliver en del af den danske familie, og som jo giver den særlige beskyttelse, at man så i udgangspunktet ikke kan udvises af landet.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Mange tak til Dansk Folkeparti.
Jeg vil rigtig gerne høre ordføreren, om man har en holdning til, at Marie Krarup fra Dansk Folkeparti offentligt har udtalt, at hun konsekvent stemmer nej til muslimske ansøgere i Indfødsretsudvalget.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Lad os få det med ministeren på det rene først: Det var tidligere justitsminister Karen Hækkerup, som var justitsminister i SR-regeringen på daværende tidspunkt.
Det var hendes ord, jeg citerede.
Det, der er baggrunden for, at det virker integrationsfremmende at kunne give statsborgerskab, er jo netop, at når vi ikke giver mulighed for statsborgerskab, har vi borgere, som bor her i landet, som har arbejde, som tager en uddannelse, og som har hele deres liv her, men som ikke opnår de samme rettigheder og dermed bliver ved med at føle sig som nogle borgere, som ikke er fuldgyldige medlemmer af samfundet, og som dermed også har sværere ved at integrere sig.
For integrationen går jo altså begge veje.
Det betyder jo, at man også laver tillempninger i forhold til dem, der kommer hertil, og som lever op til de betingelser og krav, som vi stiller, og dermed kan det at give statsborgerskab faktisk virke integrationsfremmende, og det tror jeg faktisk også der ville kunne findes evidens for.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Tak, formand.
Det, jeg hæftede mig ved, var, at hr. Peder Hvelplund citerede en socialdemokratisk tidligere minister, som jeg ikke fangede navnet på, men som skulle have sagt, at indfødsret var en god måde at blive integreret på.
Måske er det godt, at jeg ikke hørte navnet, for jeg kan slet ikke forstå sammenhængen, og det kunne derfor være, at hr. Peder Hvelplund ville føre mig lidt ind i det.
Kan hr. Peder Hvelplund sige lidt mere om, hvad det er for en tankegang, der ligger bag, for det er for mig helt omvendt.
Jeg synes jo, at man skal give indfødsret, hvis folk føler sig danske, snarere end at give dem indfødsret, i håb om at de så bevæger sig i den retning.
Og hvad var det for en minister?
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Det er ret spændende.
Og SF kan jeg jo så forstå er tilhænger af den amerikanske model, hvor det, der afgør, om du skal være statsborger, udelukkende er, om du er født i landet.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge SF's ordfører, som jo nu har bekræftet, at det er partiets politik, at hvis man er født i Danmark, så har man krav på dansk statsborgerskab: Hvor lang tid skal man så have opholdt sig i Danmark for at få et dansk statsborgerskab, hvis man er født på dansk jord?
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Det første spørgsmål var jo af faktuel karakter, og det er korrekt, at kravene er lempeligere for folk, som er født og opvokset her.
Det er dejligt, men det betyder ikke nødvendigvis, at vi synes, det er godt nok.
Vi synes, at man skulle kunne få statsborgerskab ved erklæring, og at det er helt naturligt, at man får det danske statsborgerskab, hvis man er født og opvokset her, som jeg understregede i min tale.
Ja, vi synes, det skal være et krav, men der ligger jo også nogle undtagelser i den gamle paragraf, som Radikale Venstre ønsker genindført, og det er f.eks., hvis PET har en anmærkning på en om, at man kan være til skade for statens interesser, og der ligger nogle andre ting.
Men ja, som udgangspunkt mener vi, at hvis man er født og opvokset her, skal man kunne få det danske statsborgerskab, og det kan sådan set godt omtales som at have krav på det, som jeg ser det.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Jeg har egentlig to spørgsmål til SF's ordfører.
SF får det jo til at lyde, som om der ikke er lempeligere adgang for de her mennesker i dag, som om de skal søge statsborgerskab fuldstændig på lige fod med alle andre.
Vil SF's ordfører venligst bekræfte fra Folketingets talerstol, at det selvfølgelig ikke er tilfældet?
Der er faktisk lempeligere adgang for de her mennesker.
Det andet er, at SF's ordfører nævner, at de her mennesker har krav på dansk statsborgerskab.
Så hvis man er født og opvokset i Danmark, har man ifølge SF krav på dansk statsborgerskab.
Der kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at spørge hr. Carl Valentin, om det var en fortalelse, eller om det virkelig er SF's politik, at man, hvis man er født på dansk jord, så har krav på dansk statsborgerskab.
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Jeg synes, den proces er unødig problematisk for mennesker, som er født og opvokset her.
Så kort tror jeg det kan siges.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Mange tak til ordføreren, og tak for opbakningen.
Det kan være, at man skal vælge mellem 825 kr. til en indfødsretsprøve og vinterstøvler.
Hvad tænker SF om det?
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Tak for ordet.
Og tak til Radikale Venstre for forslaget her også.
Socialistisk Folkeparti bakker op om, at unge, som er født og opvokset i Danmark, skal have adgang til statsborgerskab ved erklæring.
For hvordan kan man forklare følgende til et ungt menneske eller til et barn: Du er måske godt nok født og opvokset i Danmark ligesom alle os andre, ja, men du er ikke dansker på samme vilkår som os andre?
Jeg kan simpelt hen ikke se logikken eller retfærdigheden i det.
Der er noget særligt ved at få et dansk statsborgerskab og blive en del af fællesskabet på lige fod med alle andre danskere.
Det er et privilegium, og der skal stilles krav til dem, der kommer udefra og gerne vil opnå det.
Men når der er tale om unge, der er født og opvokset her i landet, unge, der har danske venner, har gået i en dansk børnehave og i en dansk skole og måske ikke engang kender til andet, så er det altså kun rimeligt, at de får et dansk statsborgerskab.
For mig at se
er en af de positive sider ved forslaget også, at de unge allerede fra barnsben kan få følelsen af for alvor at være danske, men også få det deraf følgende ansvar.
Altså, de vil kunne sige til sig selv, at de bliver danskere, og at det her er deres land.
Lad mig derfor også komme med en opfordring til regeringen og andre partier herinde, som ser meget kritisk på forslaget her.
Hvis man går op i at bekæmpe parallelsamfund og sikre, at folk, som er født her i landet, bliver medborgere og ikke modborgere, så er det altså en god idé at støtte det forslag her.
Vi skal styrke sammenhængskraften ved at komme nogle unge mennesker i møde, som har haft hele deres liv og opvækst i Danmark.
Det er i mange tilfælde unge mennesker, som har haft hele deres skolegang i Danmark, og som har deres venner og familie i Danmark, og som måske ikke engang kender andet.
De har krav på nogle basale rettigheder og bør også have krav på at blive betegnet af staten som det, de er – danske.
Derfor støtter Socialistisk Folkeparti forslaget.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Først må jeg indrømme, at jeg ikke helt forstod, hvad det var for en tankegang, hvem havde haft om hvad siden 1700-tallet.
Det beklager jeg, men det missede jeg simpelt hen.
Så er der spørgsmålet om en konkret sag, som jeg selvfølgelig ikke kan forholde mig til.
Jeg kan bare sige, at hvis man er en velintegreret borger i Danmark, som opfører sig ordentligt, som har taget de danske værdier til sig, som forsørger sig selv, og som gør en indsats i det frivillige foreningsliv, så er de krav, vi har stillet op for at blive dansk statsborger, jo ikke umulige at leve op til.
Først og fremmest ved jeg ikke, hvor ordføreren hørte, at jeg nævnte noget om dispensation i Indfødsretsudvalget.
Det sagde jeg faktisk ikke noget om i min tale.
Jeg sagde, at der allerede for den her gruppe var lempeligere krav, end der var for andre – ikke noget om, hvor du skal ind forbi Indfødsretsudvalget, men at der er lempeligere krav.
Hvad andre partier stemmer i Indfødsretsudvalget, må de jo om, men vi stemmer ikke, ud fra hvilken religion folk har.
Altså, vi stemmer ud fra hver enkelt sag, som vi læser, som vi sætter os ind i.
Nogle dispensationsansøgninger stemmer vi ja til, andre stemmer vi nej til.
Det er jo Venstres måde at gøre tingene på.
Og jeg har naturligvis den opfattelse, at Venstres måde at gøre tingene på er den rigtige.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Ja, som ordføreren nævner, er der så også mulighed for at få dispensation i Indfødsretsudvalget.
Der vil jeg gerne høre, hvad Venstres holdning er til, at vi jo ved, at ordføreren for DF og ordføreren for Nye Borgerlige rent faktisk – ifølge dem selv – stemmer nej til alle, der er muslimer eller kommer fra muslimske lande.
Hvad er Venstres holdning til det?
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Tak, formand.
Det er jo ikke første gang, vi har den her diskussion i Folketingssalen, der handler om at genindføre den tidligere § 3 A i indfødsretsloven.
Vi diskuterede det, dengang Socialdemokratiet sad i regering og syntes, det var en glimrende idé.
Så diskuterede vi det, da Venstre kom i regering, og vi syntes, det var så dårlig en idé, at vi fjernede den.
Så diskuterede vi det i 2017, da SF fremsatte et lignende beslutningsforslag, og vi diskuterede det i 2019, da Radikale Venstre fremsatte et lignende beslutningsforslag.
Og så diskuterede vi det sidste år, da Radikale Venstre fremsatte et identisk forslag til det, som de har fremsat og vi behandler her i dag.
Der kan altså ikke være tvivl om, at den nu forhenværende § 3 A i indfødsretsloven er ganske veldebatteret her i Folketingssalen.
Derfor vil det heller ikke komme som en stor overraskelse, at Venstre også den her gang er imod forslaget.
Vi har ikke ændret holdning, for vi synes grundlæggende, det er helt fair, at vi stiller en række krav til de mennesker, der ønsker at være en del af det danske fællesskab.
Det danske statsborgerskab er noget helt unikt; det er noget særligt.
Og derfor er det ret og rimeligt, at vi stiller krav til de udlændinge, der ønsker at blive danske statsborgere, også selv om de er født på dansk jord.
Når det så er sagt, er det jo vigtigt at huske på, at der faktisk på en række områder er lempeligere krav for den gruppe af udlændinge, der er født og opvokset i Danmark.
Derfor vil det ikke komme som en overraskelse, når jeg siger, at ligesom de andre gange kan vi i Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Det var også det, jeg sagde: hvis der var en million mennesker fra Mellemøsten.
Men sådan et samfund ønsker jeg ikke.
Det er alt for mange.
Så mange tror jeg ikke det danske samfund kan kapere, for så ville der være en del, der ikke havde et statsborgerskab.
Jeg vil gerne anholde det der om et godt liv.
Jeg mener godt, man kan have et godt liv i Danmark uden nødvendigvis at have et statsborgerskab.
Der er jo folk, der er flygtet fra Iran, der faktisk alligevel har både et iransk statsborgerskab og et dansk statsborgerskab, mærkeligt nok, men det er der nogle der holder fast i.
Så jeg mener godt, man kan leve et godt liv af den grund.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-02:
Problemet er bare, at nu har man jo lavet den her nye indfødsretslov, som i praksis betyder, at hvis man er født her uden et dansk statsborgerskab og gerne vil have en længerevarende uddannelse, kan man i princippet først komme i betragtning, når man er 28 eller 29 år.
Altså, det er jo lang tid at leve i et samfund, vokse op i et samfund og så ikke kunne deltage i demokratiet, men være en slags tilskuer til demokratiet.
Det er derfor, jeg i virkeligheden gerne vil gentage spørgsmålet: Hvis den udvikling fortsætter, siger det sig selv, at gruppen bliver kæmpe, kæmpe stor, og er det ikke et problem for vores sammenhængskraft?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Jo, og velkommen til debatten – jeg ved ikke, om hr. Sikandar Siddique hørte min tale
Jo, jeg synes, det er et problem, hvis der er alt for mange i vores samfund, som ikke har dansk statsborgerskab, og det er derfor, det også hænger sammen med, hvilken politik man ønsker at have for, hvor mange der skal ind i det her land.
De her to ting hænger jo sammen, og det er derfor, vi har en lidt anden udlændingepolitik end nogle af dem på venstrefløjen.
For det er klart, at hvis man inviterede en million mennesker fra Mellemøsten ind, ville det være et problem, fordi mange af dem nok ikke ville opfylde kriterierne for at få et dansk statsborgerskab.
Men som det er nu, synes jeg, det er fint, og jeg håber da, at rigtig mange vil søge.
Jeg vil stadig væk mene, at hvis man er født og opvokset i Danmark, vil man, hvis man er nogenlunde integreret, kunne bestå den her prøve.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Nu synes jeg, at Venstre gjorde rigtig meget ud af at fortælle om, at det her forslag har været oppe en del gange, og det er ganske rigtigt.
Og jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at det jo er en tankegang, som vi har haft i 200 år, rent faktisk siden 1776.
Men derudover vil jeg gerne lige stille et spørgsmål.
Jeg har jo en rigtig god veninde, som hedder Ilknur, og hun har været igennem hele møllen med at kæmpe for at få statsborgerskab.
Bl.a. har hun fået Venstres Frihedspris, fordi hun har været en ledestjerne og været engageret i frivilligt arbejde og har betydet så meget for så mange unge mennesker.
Jeg vil gerne høre, om Venstre har en holdning til, at en pige som Ilknur har været igennem et hækkeløb af forhindringer for at få dansk statsborgerskab.
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Jeg sagde »født og opvokset i Danmark«, og derfor betyder det jo også noget, hvor længe man har været på dansk jord i den periode, der er gået.
Det er klart.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
Tak, formand.
Jeg bemærkede, at ordføreren i sin tale brugte ordet en modborger, altså ordene en medborger og en modborger, og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, hvilke overvejelser man i Socialistisk Folkeparti gør sig om de bidrag, man har skabt i forhold til dette modborgerskab ved igennem årtier at have tildelt indfødsret til nogle folk, der åbenlyst har vist sig uegnet, og som jo er årsagen til, at man nu strammer meget.
Altså, det er jo venstrefløjens – og Radikale Venstre selvfølgelig, som måske i virkeligheden er hovedmodstanderen, men lad det ligge – hovedløse tilgang til statsborgerskabssagen og den måde, venstrefløjen har ageret på, der gør, at man i dag er nødt til at stramme på en sådan måde, at nogle, der måske slet ikke er tiltænkt at blive ramt af stramningerne, alligevel bliver det.
Så hvilke overvejelser har hr. Carl Valentin og hans gruppe gjort sig om deres ansvar i den forbindelse?
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Altså, der kan sagtens være tale om en karensperiode – det ligger der også i den gamle § 3 – så man ikke må være sigtet for en lovovertrædelse på det tidspunkt, hvor man skal have erklæringsadgang.
På samme måde kan der, som det er i dag, være en karens i forbindelse med en kriminalitet, man har begået.
Men at man permanent skal udelukkes, eller at det, at man har begået en forbrydelse på et tidspunkt, gør, at man aldrig kan blive statsborger, synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt.
Det er klart, at begår man en lovovertrædelse, skal man straffes – fuldstændig som hr. Lars Aslan Rasmussen eller jeg skal straffes, hvis vi begår en lovovertrædelse – men så slutter straffen jo også dermed, og det betyder ikke, at man så aldrig nogen sinde skulle kunne opnå retten til statsborgerskab.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Det er da fint, at Enhedslistens ordfører synes, at partiets holdning til Ukraine står lysende klart; lad os tage det på et andet tidspunkt.
Når det er sagt, er det så ikke korrekt forstået, at når en person, der er født og opvokset i Danmark, eller som er kommet til Danmark – for der er jo ikke grænser for, hvem der skal have statsborgerskab – har begået voldtægt eller mord, så vil Enhedslisten give vedkommende et statsborgerskab som 18-årig?
Så der er ikke kun tale om små fejl; der er tale om ret alvorlige ting, som Enhedslisten alligevel vil belønne vedkommende for med et statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Vi har en konsistent holdning til situationen i Ukraine, og det ved spørgeren også ganske udmærket.
Men derudover ville jeg da bifalde det, hvis det var sådan, at Socialdemokratiet igen kunne skifte holdning i forhold til det her spørgsmål og have den samme politik, som man havde under den tidligere Thorningregering.
Men i forhold til om der er tale om en lille fejl, vil jeg sige, at som det er i dag, ser vi jo masser af eksempler med borgere, som har begået en lille fejl.
Det kan være, at man har deltaget i et værtshusslagsmål, og vi har set eksempler på borgere, som har gjort ting, de aldrig nogen sinde har fået en dom for, men fordi de har haft svært ved at dokumentere det, har de været meget tæt på at blive udelukket fra at få statsborgerskab – på grund af de her regler.
Det er jo ofte borgere, som har begået en fejl, og så kan vi diskutere, om det er en lille fejl at have deltaget i et værtshusslagsmål; altså, vi har set adskillige eksempler på forholdsvis små lovovertrædelser, som har medført en betinget dom – nogle af dem uden strafansættelse – som så betyder, at man bliver udelukket fra at få statsborgerskab.
Og det betyder ikke, at en voldtægt er en lille ting, men her ser vi jo eksempler på folk, der har begået ganske få fejl, hvor det får den konsekvens, at de aldrig bliver statsborgere.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Tak til ordføreren.
Det er lidt mærkeligt, at ordføreren gør sig sådan meget lystig over, hvad Helle Thorning-Schmidt-regeringen mente for 11 år siden.
Altså, lige nu skifter Enhedslisten jo holdning til Ukraine hvert kvarter.
Så det er vel fair nok, at man bliver klogere på nogle områder.
Ordføreren siger det med, at man kan have begået en lille fejl.
Er sandheden ikke, at hvis en arabisk dreng har begået en voldtægt som 15-årig, så skal han, hvis det stod til Enhedslisten, have et statsborgerskab, når han bliver 18 år og har udstået sin straf – også selv om han ikke er født og opvokset i Danmark?
Så er sandheden ikke, at der ikke bare er tale om små fejl?
Jeg håber ikke, det er sådan, man betragter det i Enhedslisten.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Det er jo en fuldstændig paradoksal situation, når der er tale om mennesker, der bor her i landet og har deres daglige virke her.
Som fru Susan Kronborg også bemærker, har en del af dem ydet en kæmpestor indsats, også under coronaepidemien som frontpersonale.
Men uanset hvad er det jo paradoksalt i forhold til mennesker, som har deres daglige virke i Danmark, at deres børn ikke har muligheden for at opnå de fulde borgerrettigheder.
Det er jo i virkeligheden det, der er den demokratiske katastrofe i den situation, vi har i dag: at en større og større del af befolkningen føler sig ekskluderet, altså bliver segregeret, i Danmark og ikke bliver en del af samfundet, selv om de har deres daglige virke og deres daglige liv og har permanent og lovligt ophold i landet.