runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Det er klart, at der jo er visse privilegier forbundet med at være EU-borger.
Der er bl.a. muligheden for at kunne bevæge sig frit og i kortere perioder opholde sig i andre EU-lande.
Der har vi altså taget fat, og det har vi gjort sammen, og det er jeg meget tilfreds med.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Det her forslag handler jo sådan set ikke om at forhindre, at man kan tage arbejde i et andet EU-land.
Det kunne vi sikkert også godt i et vist omfang finde på at komme med forslag om fra Dansk Folkepartis side, men det her forslag handler jo ikke om det.
Det handler om eksempelvis en marokkaner på en bænk i en park, som politiet antræffer og vurderer ikke er i stand til at forsørge sig selv.
Så er det jo forholdsvis nemt at udvise ham administrativt.
Hvis der er en EU-borger på den samme bænk i den samme park i præcis den samme situation, kan politiet ikke bare sørge for, at han bliver udvist med assistance fra udlændingemyndighederne, fordi der gælder nogle andre regler.
Derfor kunne man jo sådan set dybest set
spørge: Mener ministeren, at de regler, der gælder for marokkaneren, som åbenlyst ikke er i stand til at forsørge sig selv, også bør gælde for EU-borgeren, som åbenlyst ikke er i stand til at forsørge sig selv?
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
For så vidt angår de mennesker, der kommer her for at søge arbejde og jo også har en reel mulighed for at blive ansat og efterfølgende have et arbejde, synes jeg ikke at der er et problem.
Der, hvor jeg synes problemet opstår, er netop, når vi ser hjemløse, og når vi ser kriminelle komme hertil.
Det er derfor, vi – jo i øvrigt sammen – har strammet op på lige nøjagtig det område i finanslovsaftalen her for 2017.
Og det er jeg meget tilfreds med at vi har gjort.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Det er også rigtigt, at der er nogle initiativer i finanslovsaftalen, som tager nogle skridt i den rigtige retning, bl.a. i forhold til at kriminalisere oprettelse af lejre.
Og det er jo en god ting.
Man kan altid diskutere, om noget er i strid med EU-reglerne eller ej – det er jo et fortolkningsspørgsmål.
Vi har faktisk gjort os lidt umage fra Dansk Folkepartis side med at sørge for, at det er inden for rammerne af EU-reglerne, sådan at andre partier ville have nemmere ved at stemme ja til det, men det er så ikke gået helt efter planen, kan jeg konstatere.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren mener, at der er et problem med det nuværende opholdsdirektiv, om ministeren synes, at det kunne være fornuftigt nok, at man kunne stille strengere krav til EU-borgere om, at de dokumenterer, at de har lov til at være i Danmark, og om regeringen i den forbindelse vil arbejde på at lave opholdsdirektivet om, så det bliver nemmere at undersøge, om en EU-borger rent faktisk har ret til at opholde sig i landet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-13:
Vi kan ikke have, at der oprettes camping i parker rundtomkring i Europa.
Vi kan selvfølgelig heller ikke have, at der ligesom er ukontrollerede forhold, i forhold til hvor man opholder sig som hjemløs og tager ophold i længere tid ad gangen, i forhold til håndtering af skrald osv.
Det er sådan set helt glimrende, og nogle af de tiltag, der er blevet taget både nationalt, men også kommunalt, bakker vi op om og har også været med i.
Det at skulle begynde at kræve af alle EU-borgere, at man skal kunne dokumentere sin færden, er jo tilnærmelsesvis det samme som at ophæve den frie bevægelighed, og det er meget omfattende og står slet ikke fra vores synspunkt mål med det problem, som man ønsker at mindske her
Så det er vi grundlæggende imod simpelt hen på grund af substansen.
Så er det jo også blevet nævnt derudover, at det er i strid med EU's opholdsdirektiv artikel 27, stk. 1, som helt tydeligt ikke tillader det her, netop fordi det er knyttet til alle EU-borgeres frie bevægelighed.
Så fra vores side vil vi langt hellere opfordre ministeren til at tage en bredere diskussion om hjemløshed, om hvordan vi i EU i fællesskab har nogle rammer for det, og i højere grad forsøge at forhindre og bekæmpe hjemløshed i alle medlemslande, og om hvordan vi har et måske tættere og bedre koordineret samarbejde i forhold til at bekæmpe hjemløshed.
Det må være vejen til også at imødekomme og forebygge det her problem ud over de meget konkrete og mere lavpraktiske initiativer, som vi også bakker op om.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Jeg skulle hilse mange gange fra SF, der ikke kan støtte forslaget.
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
Jeg er helt overbevist om, at i den sammenhæng her vil svaret være legio.
Der findes mange faktorer, der spiller ind, og de kan faktisk føre til et svar, afhængig af hvilken vej man anlægger.
I den her sammenhæng vil jeg bare sige, at jeg stadig væk tror på, at der er blevet taget forskellige regionale hensyn, og det har gjort, at det har udspillet sig på en anden måde, end man kunne forudsige på det tidspunkt for 10 år siden, da man startede den her måling.
Henrik Dahl (LA), 2017-01-13:
Det er jo et lidt mærkeligt svar, der ikke bygger på, hvordan grafen rent faktisk ser ud, for man kan jo ikke se, at der har været en verdenskrise på grafen, som viser investeringerne i Danmark.
Den er fuldstændig usynlig, og det tjener jo skiftende regeringer til stor ære.
Så jeg prøver igen: Hvad kunne være årsagen til, at de ekspansionsstrategier, man havde for 10 år siden, viser sig at være økonomisk uholdbare for en lang række lande?
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
Jeg vil sige, at fra man begyndte at foretage de her målinger, for, som hr. Henrik Dahl rigtigt henviser til, omkring 10 år siden, har Verden, Europa, Danmark og de lande, som vi bl.a. sammenligner os med på disse lister, i den mellemliggende periode faktisk gennemgået en ret markant finanskrise.
Socialdemokratiet har, når vi er i regering, jo altid haft den holdning, at uanset om vi har nedgangstider og krisetider, ønsker vi at investere minimum 1 pct. af BNP i netop forskning og uddannelse.
I forhold til den graf på side 3 i redegørelsen, der bliver fremhævet her af Henrik Dahl, vil jeg gerne henholde mig til, at det væsentligste jo er at brede det lidt mere ud og se på mellemregningerne og se på, hvordan vi bl.a. kan sammenligne os med de enkelte regioner, som OECD-landene også indeholder.
Henrik Dahl (LA), 2017-01-13:
Jeg blev glad, da jeg hørte ordføreren tale om forskning og innovation som noget, der har et meget langsigtet perspektiv, noget, der er hævet over den daglige polemik, og derfor blev jeg selvfølgelig også mindre glad, da jeg hørte ordføreren falde direkte ned i den daglige polemik og tale om situationen i Danmark.
På side 3 i redegørelsen er der jo nogle beskrivelser af situationen i OECD, og hele globaliseringsaftalen i 2006 udsprang jo af en tænkning, som var ret almindelig i OECD på det tidspunkt – det var ikke bare noget, vi fandt på – men OECD-landene har også tabt pusten.
Så på samme tid, som vi tabte pusten, har de også tabt pusten.
Så hvad er ordførerens forklaring på, at de strategier, man forfulgte for 10 år siden, før eller siden fører til, at landene også taber den investeringsmæssige pust?
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
Jeg er fuldstændig som hr. Jakob Engel-Schmidt altid interesseret i at se på, hvordan ting kan gøres bedre og mere effektivt, og hvordan vi kan højne kvaliteten på vores videregående uddannelsesinstitutioner og i vores forskningsmiljøer, men i dag er det ikke konkret det, vi diskuterer.
Det kommer vi sikkert også tilbage til på et tidspunkt her i en nær fremtid.
Jeg vil bare henholde mig til, at vi diskuterer forsknings- og innovationsredegørelsen, og det er i den her udgave, at jeg anfægter, at der har været milliardnedskæringer, som netop forringer kvaliteten og den forskningsbaserede uddannelse.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-01-13:
Til det sidste er der et meget nemt svar.
Når jeg ønsker at anholde ordføreren rent verbalt, skyldes det jo bare det for nogle lidt humoristiske faktum, at man jo ikke, så vidt jeg er bekendt med, har aflyst omprioriteringsbidraget i sine fremskrevne økonomiske planer, så det giver jo dårligt mening at stå på Folketingets talerstol og angribe regeringen for noget, man så ikke selv ønsker at aflyse.
Nu er hverken ordføreren eller jeg i dag leder på en større uddannelsesinstitution, men kunne man forestille sig, at man kunne implementere et læringssystem, der betød, at lærernes forberedelse kunne blive mere effektiv og samtidig også blive mindre tidstung, hvormed man kunne spare ressourcer, uden det gik ud over kvaliteten?
Det var jeg selv med til at gøre i mit seneste job, og det er sådan set bare for at anfægte det synspunkt, at ordføreren ikke mener, at man kan drive noget mere effektivt år efter år.
Det mener vi godt man kan i regeringen.
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
Jeg vil sige til hr. Jakob Engel-Schmidt, at det jo er et slagsmål om ord, hvorvidt man kalder det en nedskæring af SU.
Det skal vi nok komme tilbage til, det glæder jeg mig rigtig meget til at diskutere med hr. Jakob Engel-Schmidt og i øvrigt ministeren, når vi engang ser det udspil.
Så der ligger meget godt og venter på os rundt om hjørnet.
Med hensyn til det med regioner: Jamen det er korrekt, det er jo regionerne, vi skal sammenligne os med, altså vel at mærke dem uden for Danmark, for det kan ikke nytte noget, at Danmark som det lille land, det nu engang er, sammenligner sig med Tyskland.
Der er regioner også på det tyske marked, som investerer langt mere også i forhold til deres BNP, end vi gør.
Så man skal derfor gå ind i de mellemregninger.
Med hensyn til, hvad socialdemokraterne har tænkt sig med henblik på at investere i forskning og udvikling, kan jeg bare henvise til, at vi havde en milliard mere at gøre godt med på forsknings- og innovationsområdet, da vi var i regering med Det Radikale Venstre, og som vi derfor sandsynligvis jo også vil komme til at skulle opprioritere igen.
Det kommer jo an på, hvad der bliver efterladt af penge på kistebunden, når vi engang kommer tilbage til magten.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-01-13:
Tak for det, formand.
Jeg føler mig kaldet til at rette en række udsagn fra ordførerens tale, der, i hvert fald efter min opfattelse, var på kant med det, vi andre kalder fakta.
Ordføreren fortalte, at man fra regeringens side ønsker at lave en SU-nedskæring, altså en besparelse på SU.
Ordføreren fik det også til at lyde, som om de penge ville gå til noget andet.
Hvis ordføreren har ulejliget sig med at læse det hedengangne forslag 2025-planen, vil ordføreren have set, at det, der bliver taget fra stipendiet, krone til krone bliver investeret i bedre skattevilkår for de studerende, højere fribeløb, rentefri lån og frem for alt kvalitet på universiteterne.
Kort sagt, der går ikke nogen penge ud af det system.
Så bemærkede jeg også, at ordføreren nævnte 25 regioner, der har investeret mere.
Ordføreren har ret i, at man steder i Luxembourg, steder i Schweiz og i Silicon Valley investerer mere, men når man sammenligner Danmark med andre vækstivrige regioner, ser det relativt fornuftigt ud.
Og så vil jeg bare spørge her til sidst: Ordførerens parti har jo været lidt nærige med at udgive økonomiske planer om partiets politik – jeg tror, at den længste her de sidste 2 år er på tre sider – så vil ordføreren på talerstolen i dag love, at overtager man regeringsmagten, så kan området her se frem til investeringer på et højere niveau?
Naser Khader (KF), 2017-01-13:
Dansk Folkeparti foreslår, at EU-borgere aktivt skal medvirke til at dokumentere deres lovlige ophold i Danmark.
Vi afviser forslaget, fordi det strider mod EU's opholdsdirektiv.
Forslagsstillernes løsning er derfor ikke en løsning på problemet.
Jeg vil dog anerkende, at der er et problem.
Især i de store hovedstæder har man et problem, for det er ikke meningen, at østeuropæerne skal overnatte i Københavns parker og samle flasker på gaden.
Vi kan på sigt ikke leve med, at der findes et parallelsamfund af flaskesamlere, der lever efter deres egne regler.
Man skal ikke bruge et helt liv med at samle flasker i Danmark.
Jeg mener, at det er bagsiden af EU-samarbejdet, at vi ikke kan kontrollere, hvem der kommer her, og kontrollere, hvor længe de er her.
Men det er et vesteuropæisk EU-problem.
Opholdsdirektivet siger, at folk kan være her i 3 måneder, men det er et problem, hvis vi ikke kan bevise, at folk har været her i mere end 3 måneder.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti også ønsker at stille krav til folk, der kommer her og slår sig ned i landet.
På sigt kunne man godt forestille sig, at man arbejder i retning af, at personer, der vil bosætte sig i Danmark, både har pligt til at melde en bolig og et job.
Med andre ord deler vi bekymringerne og mener, at intentionerne i forslaget er gode, men det er klart, at der skal findes en løsning i EU-regi.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Men Vederlagskommissionen foreslår jo også en ret markant lønstigning for ministre – fra 6 pct., og jeg tror, at det er 11 pct. for statsministerens vedkommende, sådan som jeg husker det, ikke?
Ville det være et rimeligt lønniveau?
Altså, ville det kunne tiltrække de mennesker, som Liberal Alliance mener i dag bliver væk fra politik, simpelt hen fordi de tænker, at lønnen er for lav til, at de gider at være med i politik?
Jeg kan forstå, at det er det, der er ræsonnementet.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-01-13:
Nu skal vi jo diskutere folketingsmedlemmers vilkår i forbindelse med det næste lovforslag, hvor det her drejer sig om ministres pension.
Hvis vi overhovedet skal holde os til sagen, er det jo ministres pension, vi taler om nu, og det vil jeg så henholde mig til.
Så det er fuldstændig korrekt, at vi har peget på, at vi nemt kunne have medvirket til i højere grad at have fulgt Vederlagskommissionens anbefalinger, som jo ikke er fulgt i det her; det har fru Pernille Skipper helt ret i.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor højt Liberal Alliance synes at politikeres lønninger skal op.
Sådan husker jeg Liberal Alliances holdninger.
Hvor højt synes man i Liberal Alliance at lønnen for politikere skal op?
Leif Mikkelsen (LA), 2017-01-13:
Tak for det.
Det er vist nok gennemgået, hvad det er, vi diskuterer i dag.
Det er altid vanskeligt at diskutere folketingsmedlemmers vilkår og nu her ministres vilkår, for der går altid lidt jantelovssnak i det.
Jeg er ikke minister, jeg har ikke været minister, og derfor kan jeg vel tillade mig at sige, at det, jeg har kunnet konstatere, er, at ministre har et særdeles hårdt arbejdsliv, der normalt ligger på et meget højt timetal i forhold til det, mennesker i de fleste tilfælde selv kan tilrettelægge.
Det er i øvrigt sådan, at ministre i en række sammenhænge må opgive berøringsfladen til det liv, som de normalt er en del af, den dag, de bliver ministre.
Det er der sådan set regler for.
Så jeg synes godt, man kan sige, at det ikke er urimeligt, at der måske er nogle særlige forhold, der tager højde for den situation.
Der kunne findes flere begrundelser for det – der ligger Vederlagskommissionens rapport som forarbejde, og der foreligger en stemmeaftale, som jeg ikke behøver at gennemgå her – men jeg vil bare pege på, at det her giver mere gennemsigtighed, og det er vi tilfredse med.
Så vi er enige i, at det her lovforslag er rimeligt.
Vi kan støtte det.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Nu er det jo sådan, at jeg er en lille smule i tvivl om, hvad det er, hr. Henrik Sass Larsen går efter.
Hvis det er at hive nogle flere penge tilbage til statskassen, fordi han mener, at de penge ikke skal gå til Enhedslistens partiskat, så er det jo en diskussion.
De facto er det jo sådan, at vi faktisk også får en lavere løn, og det får vi, fordi vi synes, det er vigtigt, at folketingsmedlemmer lever et liv, som bare er nogenlunde i overensstemmelse med almindelige menneskers liv, og jeg skal ikke brokke mig, fordi det er stadig væk en rigtig høj løn, vi får.
Det betyder altså, at man nogenlunde kan forstå, hvad andre mennesker lever i, og så bliver det en lille smule sværere bare at sidde og sige, at »mennesker, der er på dagpenge, bare er statistikker«, og at »sådan er det jo, når man mister sine dagpenge«; så bliver det lidt sværere at afskaffe efterlønnen og hæve pensionsalderen for alle andre.
Så derfor synes vi, det skal være sådan, og derfor lever vi også lidt efter det; det er regler, der er fastsat i vores parti.
Det ved man, når man stiller op for Enhedslisten, at sådan er det.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Men hvorfor skal Folketinget og de stakkels skatteydere finansiere Enhedslistens ansatte?
Altså, vi kan da bare sørge for at sætte lønniveauet ned til noget mindre og mere rimeligt.
Men det vil sige, at det vejledende skal være en metalarbejders løn- og arbejdsvilkår, og det vil jeg da gerne være behjælpelig med, og så kan Enhedslisten bare krydse sig ind.
Jeg er da ligeglad med, hvilke interne regler I har for at kunne få nogle flere partifunktionærer.
Men vi kan da sørge for at sætte lønnen lige præcis så langt ned, som man nu engang synes er rimeligt.
For så må man jo hæve sin partistøtte et andet sted.
Så det vil vi meget gerne være behjælpelige med, og på den måde klarer vi problemet, så Enhedslisten kan have deres løn og kan rende rundt og tale om de ting, og vi andre kan så have ansvaret for vores.
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Jeg må sige til fru Johanne Schmidt-Nielsen, at jeg ikke har nogen illusion om, at jeg kan gå på pension som 60-årig – altså, så skal man sætte sig lidt ind i, hvilket beløb jeg vil modtage som 60-årig.
Men jeg synes, det er helt fair, at den overenskomst, jeg havde på det tidspunkt, jeg blev minister, bliver opfyldt.
Jeg synes også, det er helt fair, at vi i dag beslutter, at ministre fremadrettet får udbetalt deres pension, når de når den pensionsalder, som danskerne er blevet sat til at arbejde efter.
Så jeg har ikke noget problem med, at jeg nu er med til at vedtage en ny overenskomst for de ministre, der er i Folketinget i dag, eller som bliver valgt efter den 1. april 2017.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-01-13:
Men jeg spørger ikke til, hvordan reglerne var, for det er helt rigtigt, at da hr. Søren Gade blev minister, var det sådan, at hr. Søren Gade kunne begynde at få pension allerede som 60-årig, og det vil sige tidligere end alle andre mennesker i Danmark.
Sådan var reglerne.
Så jeg snakker ikke om, at det er ulovligt eller sådan noget.
Jeg spørger bare: Synes hr. Søren Gade, det er fair, at f.eks. hr. Søren Gade og alle mulige andre ministre og tidligere ministre fortsat, også når det her lovforslag bliver gennemført, kan gå på pension tidligere end andre danskere?
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Først vil jeg sige, at det var den overenskomst, der var, da jeg kom ind i Folketinget.
Den overenskomst, der var, da jeg kom ind i Folketinget, og da jeg blev minister, var, at man fik en pension, og den blev så udbetalt på et givent tidspunkt.
Nu bliver overenskomsten lavet om, således at man nu skal være 67 år i forhold til de penge, man optjener efter den 1. april.
Det er lidt overraskende for mig at høre fru Johanne Schmidt-Nielsen angribe lige præcis det punkt.
Jeg har ikke hørt fru Johanne Schmidt-Nielsen nævne noget om alle de kollegaer, som jo har fået ministerpension i 20 år, på trods af at man stadigvæk er på arbejdsmarkedet.
Det var dog et punkt, som man kunne gå ind og tale om.
Men at angribe en overenskomst, som vi er blevet – hvad skal man sige – ansat under af borgerne, og så sige, at det skulle være helt forfærdeligt at følge den, har jeg meget, meget svært ved at forstå, det må jeg indrømme.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-01-13:
Så vidt jeg ved, er der ikke modregning det første år for ministre, men det kan vi jo undersøge.
Jeg kan forstå, at ordføreren ikke synes, det ville være rimeligt at ændre reglerne for de ministre og tidligere ministre, som ligesom har haft en forventning om, at de kunne komme på pension som 60-årige, også selv om alle andre skal være ældre for at komme på pension.
Men da man ændrede efterlønnen, ændrede man den jo for alle mennesker i Danmark, også selv om folk havde sparet op til efterlønnen i årevis.
Så når det gælder den almindelige dansker, synes man åbenbart, det er fair nok ligesom at ændre reglerne bagudrettet.
Når det her lovforslag gennemføres, vil det fortsat være sådan, at der er ministre og tidligere ministre, herunder hr. Søren Gade, som kan gå på pension tidligere end alle andre.
Et helt simpelt spørgsmål: Er det fair, er det rimeligt?
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Nu er jeg selv på et tidspunkt aftrådt som minister, og der var fuld modregning i det eftervederlag, jeg fik.
Så da jeg fik et job efterfølgende med en løn, som lå over min ministerløn, stoppede mit eftervederlag med det samme.
Så jeg ved ikke, hvor ordføreren har fra, at der ikke skulle være modregning.
Det er der.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Tak for talen.
Jeg forstår, at man fra Enhedslistens side hele tiden har arbejdet hårdt for at få ændret løn- og vederlags- og pensionsforholdene for MF'ere og ministre i nedadgående retning.
For vi kan da være behjælpelige med at lave et ændringsforslag til både det her og også det næste lovforslag, så der gives en valgmulighed i forhold til, hvilke vederlagsstørrelser man ønsker sig.
Så jeg vil høre Enhedslisten, om man ikke kunne tænke sig at være med på det.
Og så kunne vi andre få en løn og stå til ansvar over for det, og så kunne vi jo sætte vederlaget for Enhedslistens medlemmer ned til et andet niveau.
Jeg tænker på, om Enhedslisten kunne oplyse, hvilket niveau man kunne tænke sig.
For så kan vi da være behjælpelige med det.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-01-13:
Vi ved sådan set ikke, om det ville tiltrække andre, men man kan konstatere, at folkevalgte i det hele taget ofte sidder med højtplacerede embedsmænd ud fra det lønsystem, vi har, og i øvrigt forhandler med personer, lobbyister osv., der har en betydelig højere indtjening end de ministre eller folketingsmedlemmer, det drejer sig om.
Det kan vi konstatere i virkelighedens verden, og spørgsmålet er, hvor rimeligt det er.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte to ting: for det første, at ordføreren stemte for at hæve danskernes pensionsalder og afskaffe efterlønnen, så meget som den nu er afskaffet, og for det andet, at ordføreren selv kan gå på pension, altså at pensionen begynder at rulle ind på ordførerens konto, fra ordføreren fylder 60 år, altså længe før alle de danskere, som ordføreren selv har været med til at stjæle nogle af pensionsårene fra.
Martin Lidegaard (RV), 2017-01-13:
Altså, det er klart, at hvis man nu, som jeg gjorde, laver en sammenligning med en kontorchef i det offentlige, kan man se, at en kontorchef i det offentlige, fordi lønnen er højere, jo også vil oppebære en større pension, end en ufaglært arbejder vil.
Så alene i honorarets størrelse ligger der selvfølgelig, kan man sige, en højere pension indbygget.
Så er der det med os, der skal vælges – og vi har jo hver især vores historie for det – at ofte er det meget svært foreneligt med et almindeligt arbejde at stille op til et folketingsvalg, og langt, langt de fleste af dem, der stiller op, bliver i øvrigt ikke valgt.
Derfor er der også mange, der i lange perioder må lade være med at have et arbejde eller arbejde mindre, end de gerne vil, for at kunne stille op.
Så derfor er det heller ikke helt urimeligt, synes jeg, at man har lidt andre pensionsforhold.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Det er ikke helt korrekt, for Enhedslisten fremsatte forslag helt tilbage dengang, hvor folkepensionsalderen blev ændret, og der stemte stort set samtlige partier måske bortset fra SF og Dansk Folkeparti imod.
Det var, årevis før vi nedsætte en kommission.
Så blev der nedsat en kommission, og så var det undskyldningen for ikke at stemme for.
Men der ligger også en periode forud for det.
Men lad nu det ligge.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at man som folketingsmedlem på 4 år kan optjene lige så meget livslang pension, som en faglært håndværker måske er 15 eller 20 år om at optjene?