runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Jeg synes, den her diskussion om at prøve at betale, hvad det koster, er lidt interessant.
Jeg forstår, at ordføreren ikke er tilhænger af f.eks. en kødafgift, fordi den også kan ramme folk, der er fattige, og det er måske ikke dem, der er gået forrest i at skabe de problemer, vi står med.
Det har vi også tænkt over i Alternativet, så der tænker vi nogle gange på en progressiv afgift; det kan være en afgift, som rammer alle, men hvor indtægten måske bruges til at kompensere folk i lavindkomstgrupper.
Det kan være igennem en grøn check; det kan man gøre på tusind måder.
Ville ordføreren synes, at den type forslag kunne være interessant?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Det skal forstås, fuldstændig som det blev sagt: Vi mener, at der er behov for at få en reel diskussion blandt Folketingets partier om, hvad vi gør i forhold til fremtiden omkring olie.
Man har foreslået herindefra, at om 25 år skal vi stoppe med at bore efter dansk olie.
Dansk olie er vel noget af det absolut grønneste i hele verden.
Det tror jeg hurtigt vi kan blive enige om.
Det kan der i hvert fald ikke være to meninger om, formoder jeg.
Forestiller de partier, der har lyst til at stoppe med at bore efter dansk olie, sig så, at vi skal købe olie fra slyngelstaterne i stedet for, altså saudierne, Irak og Putin?
Er det dem, man i stedet for vil kaste masser af milliarder efter, i stedet for at benytte tiden på gode danske arbejdspladser og dansk lysegrøn, mørkegrøn olie?
Samira Nawa (RV), 2024-12-12:
Det er jo netop pointen.
Nå, jeg har et andet spørgsmål, for hr. Nick Zimmermann tog ordet før i forbindelse med et spørgsmål til, jeg tror, det var den socialdemokratiske ordfører, og nævnte, at man skulle blive ved med at hive dansk olie op af undergrunden også efter 2050.
Var det en opsigelse af Nordsøaftalen?
Forlader Dansk Folkeparti Nordsøaftalen med det spørgsmål, eller hvordan skulle det forstås?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Det betyder så netop bare, at det bliver en yderligere skævvridning, og at det netop skader den sociale sammenhængskraft.
For hvis man gør det markant dyrere at køre en ganske, ganske almindelig bil, som en dieselbil i virkeligheden er, så er der kun én gruppe, der vil blive ramt, og det er dem, der i forvejen har svært ved at få enderne til at mødes.
Man kan lave galoperende dieselafgifter, men dem, der har penge nok i forvejen, er jo fuldstændig ligeglade.
Og der gælder præcis det samme i forhold til flyafgifter.
Altså, den gruppe danskere, som jeg taler om, tager måske en enkelt gang om året en uge til Mallorca og nyder en all inclusive-ferie, en alt, hvad man kan spise og drikke-ferie.
Det mener jeg man skal have lov til at gøre hvert evig eneste år.
Det gør absolut ingen skade for noget som helst klima.
De virkelige syndere er jo den talende klasse, den kreative klasse – man kan nærmest sige de kulturradikale – der render og flyver rundt på må og få for at holde skåltaler rundtomkring i verden og fortælle om, hvor godt vi gør det, mens de pudser deres egen glorie.
Men for dem har flyafgifterne jo ingen effekt overhovedet, for de skal nok have råd til at fortsætte med at flyve.
Samira Nawa (RV), 2024-12-12:
Hr. Nick Zimmermann vil gerne til Mallorca og spise bøf og køre fra sit hjem ud til sin fritidsaktivitet.
Det vil han gøre uden at skamme sig, og det synes jeg han skal gøre.
Og det synes jeg alle, der vil, skal gøre helt uden skam.
Men jeg synes, man skal betale det, det koster at spise en bøf, også det, det koster på klimaudledningen.
For det er jo sådan, det er.
Det er sådan, vi bruger afgifter i det her land.
Vi adfærdsregulerer, og hvis ikke man vil ændre sin adfærd, må man betale den pris, det koster.
Er hr. Nick Zimmermann og Dansk Folkeparti ikke enige i det princip, at man betaler det, tingene koster?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Jamen jeg opfatter overhovedet ikke spørgsmålet som polemisk.
Jeg synes faktisk i øvrigt, at det var et supergodt spørgsmål.
Jeg tror i virkeligheden, at mit svar er nej, for jeg mener ikke, at Danmark skal gøre mere for at reducere, end vi i forvejen gør.
Jeg mener, at vi gør så rigeligt i forvejen, og jeg synes ikke, at der er nogen grund til at sætte os alle mulige utopiske mål omkring, hvordan vi kan reducere yderligere.
Derfor nævner jeg også i min tale specifikt dem, der vurderer, at vi skal have en 80-procentsreduktion eller en 90-procentsreduktion.
Jeg mener ikke, at vi skal have det, og jeg mener, at det er en tåbelig diskussion om, hvordan vi kan gøre livet allermest surt for danskerne, når det i det store billede ikke hjælper noget som helst.
Om så hele Danmark i morgen sank fuldstændig i jorden og den der lille plet, der hed Danmark – godt nok er der nogle af os, der holder af den – var fuldstændig forsvundet som dug for solen, ville det jo ikke ændre noget som helst i det store billede.
Derfor ønsker jeg ikke sådan en reduktionsdiskussion, for jeg mener ikke, at det er nødvendigt at reducere yderligere, ganske enkelt.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge opfølgende: Når nu klimakrisen rammer Danmark og temperaturstigningerne løber løbsk – nu har vi jo lige set, hvad der er sket i Spanien – hvem mener ordføreren så skal betale regningen for den skade, som klimakrisen vil medføre?
Man kan jo ikke benægte, at det, der sker Spanien, er et udfald af ændrede temperaturer, temperaturstigninger og øget regn.
Så hvis man ikke anerkender præmissen om, at der skal reduceres i CO 2 -udledningerne, anerkender man så heller ikke præmissen om, at klimakrisen vil ramme os, og at nogle skal betale regningen for den skade, den vil forvolde?
Peter Kofod (DF), 2024-12-12:
Tak for det.
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er for en drømmeverden, Alternativet lever i, heller ikke på det her område.
Altså, sagen er jo, at verden har et stigende energibehov.
I USA ser vi aktuelt, hvordan store it-virksomheder, der arbejder med udvikling af kunstig intelligens, prøver at overbevise amerikanske politikere om, at man er nødt til at åbne gamle atomkraftværker, fordi behovet for el, for energi, bliver så enormt, at det der pjatteri, I har gang i i Danmark med nogle få vindmøller og meget dyr energi i meget lille skala, overhovedet ikke kommer til at række.
Resten af verden kommer til at vælte af sted med ny teknologi, med nye former for kernekraft og med nye former for udvikling af teknologi og kunstig intelligens, som man ikke kan forestille sig i dag, og imens ligger vi i slæbesporet i Danmark på grund af nogle grønne eksperimenter.
Jeg synes simpelt hen, det er helt vildt – og imens betaler danskerne så 11 kr. for 1 kW her om et øjeblik.
Hvad vil Alternativet gøre for, at vi kommer med i det globale kapløb?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Jamen der er jo ikke et flertal her i huset for at undersøge atomkraft – desværre.
Det burde der jo være.
Altså, det, der i virkeligheden er så fjollet, er, at der ikke engang er et flertal for at undersøge mulighederne for atomkraft, og det var jo et godt sted at starte.
Det var netop at finde ud af, hvad det er for nogle muligheder, vi har for at lave en vedvarende grøn energikilde.
I forhold til solceller og i forhold til vindmøller mener vi først og fremmest, at det, vi bør kigge på, er at opsætte solcellerne på tage.
Det er jo fuldstændig skørt, at der er nogle konkurrenceregler, der gør, at kommunerne ikke må sætte solceller op på deres tage.
Og vindmøller skal selvfølgelig stå ude på havet; det er klart.
Jamen vi mener, det er fuldstændig kugleskørt, at det betyder så meget for Socialdemokraterne at blive ved med at sende så mange milliarder kroner af sted hver evig eneste måned efter slyngelstaterne.
Hvorfor er det, man langt hellere vil købe olie af saudierne, af irakerne og af Putin, end at man vil bore det op af den danske undergrund, hvor olien er grøn?
Hvorfor er det, man ikke vil kigge på nogle af de teknologiske muligheder, som vi har, i stedet for at blive ved med at plastre samtlige landdistrikter til med solceller?
Det kunne da også være interessant at prøve at høre hr. Jesper Petersens vælgere og hr. Jesper Petersen selv, om man mener, at landdistrikterne bare skal være én stor solcellepark i al fremtid.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Jeg mener nu, det har været en ret vigtig del af Danmarks uafhængighed af russisk gas og bør være det videre frem, at vi er stærke på vedvarende energi.
Det er jo det, der gør, at vi er uafhængige af russisk gas.
Skal man have nogen som helst idé om at begrænse vores klimabelastning, nytter det jo ikke at holde ved olien eller den fossile gas – noget, som åbenbart er Dansk Folkepartis synspunkt.
Til sidst vil jeg egentlig bare sige, at den ret grundlæggende anderledes måde at se på klimapolitikken på, også er noget, Dansk Folkeparti ville forfølge efter et valg, skulle man indgå i regeringsgrundlagsforhandlinger.
Er det ikke korrekt forstået?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Hr. Jesper Petersen ved jo godt, at det ikke er et ja/nej-spørgsmål.
For det er rigtigt, at vedvarende energi laver billig strøm, men hr. Jesper Petersen ved også godt, at det er et marked, hvor det flyder ind og ud og rundt fra hele Europa, så man kan ikke argumentere for, at de kæmpestore solcelleparker, som man plastrer de danske landdistrikter til med, har nogen som helst indflydelse på elpriserne.
Det er jo et marked, der går frem og tilbage.
Nogle gange står vinden stille og det er mørkt udenfor, og så må vi benytte nogle andre former for energikilder, og er det omkring 40 pct. af Danmarks samlede energiforbrug, der stadig væk kommer fra olie?
Det er langt mere end det, vi selv producerer.
Det vil sige, at vi sender masser af milliarder ud i, vi kan kalde det sådan en slags slyngelstatbistand hver evig eneste måned, fordi vi køber olie af samfund, vi hverken deler værdier eller holdninger med, overhovedet ikke, og det mener jeg er forfærdeligt, når vi selv har verdens grønneste olie.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Tak for det.
Jeg synes, at en rimelig del og et rimeligt element af den diskussion, der har været i dag, også har handlet om priserne for borgerne, når det kommer til el.
Hvis man skulle forestille sig, at man skulle noget a la den atomkraft, som også Dansk Folkeparti åbner op for, vil det kræve massiv statsstøtte, det vil være dyrere, og det vil tage utrolig lang tid i forhold til de alternativer, vi har i Danmark.
Er det ikke korrekt, at det er sådan?
Det er bare lige for, at vi har fakta på plads i den her debat.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Jeg anerkender fuldstændig, at der er klimaforandringer.
Vandet stiger, og det bliver varmere, og der er alt muligt gejl, der ikke er ret godt.
Det duer ikke, og det skal der gøres noget ved.
Jeg tror bare ikke på, at det er en dieselafgift, der gør forskellen, og jeg tror heller ikke på, at det er en flyafgift.
Jeg tror heller ikke, at det gør nogen som helst forskel, om folk skifter deres gode bøf ud med noget kedeligt som selleri, veganergryde, rødbeder, eller hvad folk ellers får presset ned over hovedet, som de skal spise i stedet for.
Det hjælper ikke noget som helst.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
Det, der skal læses ud af den udmelding, vi kommer med i dag, er, at vi ønsker at åbne værktøjskassen op.
Vi mener, det skal være slut med at diskriminere og sondre mellem forskellige slags energikilder, og vi mener, at så længe det er grønt, er det godt.
Jeg vil også sige, at det ikke skal ses som en forhastet beslutning oven på en skuffelse over de energipriser, vi ser i dag, og havvindmølleudbuddet i sidste uge.
Det er egentlig en længerevarende proces, for vi ser jo, at ting bliver udskudt – brintrøret bliver udskudt – og nu mangler der så også 8,7 mia. kr. til Energiø Bornholm.
Der er mange ting, der bare ikke går i den rigtige retning, og så vælger vi at sige, at vi ønsker at åbne værktøjskassen op, og at vi ønsker at ligestille de her forskellige energikilder, for så længe det er grønt, er det godt.
Først og fremmest vil jeg gerne takke Alternativets ordfører for altid at være en fornøjelse at debattere de her spørgsmål med, fordi der er en naturlig nysgerrighed og et gåpåmod til at dykke lidt dybere ned i tingene.
Jeg vil sige det sådan i forhold til vores a-kraftforslag i dag, at det jo handler om, at vi ikke ønsker at favorisere nogen form for energikilde; vi ønsker egentlig bare at åbne værktøjskassen.
Det, vi siger, er, at det selvfølgelig skal gå igennem alle de gængse sikkerhedsforanstaltninger, der er.
Eksperter skal pege på, hvor de her ting potentielt set skal ligge, og i det hele taget vil vi ikke ind at beslutte en masse ting.
Vi vil egentlig bare sikre, at rammerne er der, for at det er ligestillet.
Jeg glemte anden del af spørgsmålet – det var, i forhold til hvad vi ved og ikke ved.
Man må bare ikke sætte den til strømnettet.
Det er i princippet sådan.
Det ved vi jo godt ikke ville ske i praksis, men i princippet er der jo allerede i dag en procedure for at sikre, at tingene fungerer, som de skal, og DTU laver jo en form for nuklearforskning, som bidrager i udlandet til atomforskning.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Jeg var også ved at få kaffen lidt galt i halsen, dengang Konservatives Mona Juul pludselig kom med en udmelding om, at vi skulle ophæve forbuddet mod atomkraft i Danmark.
Vi aner jo ikke, om det kommer til at virke.
Altså, i Alternativet er vi jo interesserede og nysgerrige på en teknologi, der måske i løbet af 10, 15 år kommer til at vise, at vi kan gøre det her klogt, sikkert og med lav affaldsdeponering, men vi aner det ikke.
Selv dem, som står for det, siger, at det kan være, at det er fuldstændig som fugle på taget.
Kan ordføreren, når nu det er sådan, at ordførerens parti vil have ophævet det her forbud, så garantere, at vi overhovedet kommer til at stå med en teknologi, vi kan bruge til noget som helst om 10 år, når det handler om atomkraft?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
Jeg har det sådan, at politik alt sammen er en forhandling, og jeg er sikker på, at man også vil kunne forhandle nogle gode løsninger hjem, hvad det angår.
Så må man jo også sige, at der er noget – og det har vi lidt glemt nu, hvor vi har fået den her midterregering – der hedder alternative flertal, flertalslogik osv.
Det kan godt være, at man har en regering, hvor der f.eks. er nogle støttepartier, som har nogle andre holdninger til nogle ting, men der er jo en gængs respekt for, at der tit og ofte er nogle alternative flertal, som kan finde gode løsninger på ting.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-12:
Det ændrer jo ikke ved, at hvis man skal have en blå regering, hvilket De Konservative drømmer om, så skal man bl.a. bygge sin regering på et regeringsgrundlag eller en aftale med de øvrige blå partier.
Der skal man i hvert fald som minimum have Danmarksdemokraterne med, tænker jeg.
Hvordan forestiller ordføreren sig at man skulle kunne overtale fru Inger Støjberg til at synes, at det er en god idé, at vi skal have en større produktion af vedvarende energi på land i Danmark?
Det er jo noget af det, som Konservative har som et meget, meget vigtigt punkt.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
Jeg takker mange gange for spørgsmålet.
Jeg vil sige det sådan, at klimapolitikken jo er bredt forankret.
Også den vedtagelsestekst, vi er med på i dag, har partier hele vejen fra Enhedslisten til LA som medunderskrivere.
Så jeg føler, at klimapolitikken er noget, vi kan løse bredt i Danmark.
Jeg vil også sige, at det jo svarer til, at jeg ville hævde, at hvis vi fik en socialdemokratisk regering, ville Enhedslisten få Socialdemokratiet med på at nationalisere Mærsk.
Jeg ved, at ordføreren for Socialdemokratiet er god til at forhandle, men jeg tror dog ikke, at ordføreren har i sinde at nationalisere Mærsk, bare fordi Enhedslisten beder om det.
Så jeg har det sådan, at jeg tror, det er noget, vi godt kan finde nogle løsninger på.
Jeg hører også på Danmarksdemokraternes ordfører, der tidligere holdt tale, at der trods alt er en forståelse for den jobskabelse, der er inden for bl.a. vindmølleindustrien vestpå.
Det ved jeg at Moderaternes ordfører er helt klar over, og det er jeg også selv.
Så jeg er egentlig ikke nervøs for det.
Hvis der kommer et blåt flertal, skal vi nok finde ud af det, og jeg er sikker på, at det brede flertal, der ønsker en grøn retning for Danmark, også vil blive ved med at diktere klimapolitikken.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-12:
Jeg har et spørgsmål til ordføreren om Konservatives grønne profil.
Der er jo ingen tvivl om, at når man læser udtalelser fra Konservative, så er der ingen grænser for, hvor grønne de vil være, og hvor meget de går op i klima, miljø, grøn omstilling og det hele.
Men jeg ved også, at Konservative drømmer om en blå regering, hvor man jo kommer til at basere sig på Dansk Folkeparti, Danmarksdemokraterne og LA.
Dansk Folkeparti har meldt sig ud af klimaloven.
Danmarksdemokraterne mener, at vi ikke skal producere mere grøn energi, end vi selv kan forbruge.
Og vi har lige hørt LA's ordfører stå på den samme talerstol, som ordføreren står på, og sige, at man egentlig er villig til bare at gå efter den laveste fællesnævner.
Hvordan harmonerer det med, at Konservative egentlig vil være et grønt foregangsparti i Danmark?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
I forhold til den der konkrete sondring, og om man skulle have stillet noget op i 1970'erne eller 1980'erne,
må jeg sige, at jeg ikke tror, vi er helt det samme sted, hvad det angår.
For det, der har ændret vores holdning, er jo de moderne reaktorer.
Jeg må sige, at jeg synes, det er en overskuelig mængde, og jeg deler også Alternativets ordførers betragtninger om, at affaldet i teorien ser ud til at være nemmere og nemmere at håndtere.
Så det er jo også det gennembrud, der er kommet, som gør, at vi er tilfredse nok med det, vi ser, til at sige, at vi gerne vil åbne værktøjskassen op.
Samira Nawa (RV), 2024-12-12:
Jeg er nysgerrig på, om Konservative så stiller sig helt det samme sted som Liberal Alliance.
Der var ordføreren jo oppe på talerstolen og sige, at man faktisk burde have truffet en beslutning om atomkraft for 30-40 år siden allerede.
Jeg tror faktisk, at ordføreren fra Liberal Alliance svarede på Jesper Petersens spørgsmål ved at sige, at det skulle man have haft tilbage i 1970'erne.
Stiller Konservative sig så samme sted?
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Tak for at drøfte noget, som vi er så uenige om, på så god en måde.
Lige nu har vi jo et havvindmølleudbud, der ikke gik og ikke fik nogen bud.
Der kommer et mere, der forhåbentlig får nogle.
Den er nødvendig.
Den er en kæmpe del af vores bæredygtige omstilling.
Frygter ordføreren ikke, når man så pludselig kommer med et forslag, som åbner for at undersøge atomkraft, at man så underbyder os selv lidt eller gør noget af det marked, som skal se på de næste bud og se på vores vindmøller, lidt nervøst?
Jeg kan så sige, at der for vores vedkommende ikke er noget at være nervøs for, for vi holder på havvinden, hundrede procent.
Men ser ordføreren den risiko?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
Jeg vil også sige, at jeg også personligt har meget investeret i det, for jeg er jo fra Esbjerg; jeg er jo fra en by, hvor vi har besluttet, at man skal væk fra olien og man skal over i det grønne.
Vi har jo givet de her mennesker et løfte om, at en eller anden dag skal de eller deres børn ikke længere gå på arbejde på en boreplatform, hvor man borer olie op, men arbejde med, at der kommer CO 2 ned, eller arbejde med noget andet grønt som havvind osv.
Så vi har givet dem et løfte, og der er vi meget dedikerede, i forhold til at vi skal sikre, at de også kan putte smør på brødet i fremtiden og få et grønt job.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Tak for det.
Jeg tror ikke, der findes en eneste kineser eller inder, der har tænkt sig at ændre noget som helst i vedkommendes liv, fordi vi plastrer nogle solcelleparker op.
Jeg må også bare sige helt generelt, at det, der betyder noget for lande som Kina og Indien, ikke er en grøn omstilling, men at det er økonomisk vækst, altså at få løftet underklassen op i middelklassen og middelklassen op i en øvre middelklasse.
Det er det, de er interesserede i, og jeg har sådan set fuld forståelse for, at de har det ønske, men det betyder også bare, at det er fossil energi, de bruger.
Jeg tror, at Kina bygger i omegnen af, hvad der svarer til to kulkraftværker om dagen, i hvert fald ifølge CNN og andre gode nyhedskanaler.
Så er det fuldstændig rigtigt, at der har været svingende elpriser, men det er jo netop også derfor, vi har brug for en stabil energikilde.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Tak for talen.
Der var jo mange nedslagspunkter, man kunne tage fat i, bl.a. i forhold til sådan lidt generel oplysning.
Ordføreren ønsker sig, at vi skal gøre noget for, at Kina og Indien omstiller sig.
Det håber jeg jo at ordføreren ved at vi allerede gør.
Vi har et samarbejde om vedvarende energi, både i forhold til den kinesiske energiplanlægning og i forhold til en udbygning af vedvarende energi i Indien, og hvorfor mon vi har det samarbejde med Kina og Indien?
Hvorfor mon de tror på, at Danmark kan levere løsninger?
Det er jo, fordi vi her i Danmark viser, at det ikke er en teoretisk øvelse at få vedvarende energi ind i energisystemet, men det er en praktisk øvelse.
Så netop derfor betyder det noget, hvad det er for en omstilling, vi laver herhjemme, både i forhold til det ansvar, vi har i klimakrisen, men også for at omstille resten af verden.
Nu blev jeg lidt nysgerrig på, om ordføreren så ved, hvor mange timer der har været med negative elpriser sidste år, som også var et rekordår i den forstand, at det var historisk billigt at få strøm – 2024 tegner til at blive endnu et rekordår – når ordføreren nu fremhæver den selvfølgelig trælse periode, der er i dag, i forhold til høje elpriser.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Skal man forstå det sådan, at Dansk Folkepartis position i forhold til vedvarende energi nu er, at Dansk Folkeparti er imod firdoblingen af vedvarende energi på land, og at de er imod udbygningen af havvind, der er en del af den energiaftale, de er med i fra 2022?
Eller er den her tale bare sådan lidt afbrudt fra de aftaler, Dansk Folkeparti faktisk har skrevet under på, og hvor jeg bare kan oplyse, at der ikke står et eneste ord om atomkraft, selvfølgelig fordi det ikke giver nogen mening i dansk energiforsyning?
Men står Dansk Folkeparti stadig væk på mål for energiaftalen fra 2022?
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Jeg tror desværre, jeg må slukke det håb lidt og sige: Det er nok for meget at håbe på, at sådan en frisk airfryermenu vil kunne få Inger Støjberg til at gå væk fra kravene om, at der ikke skal være en CO 2 -afgift, at den skal være på en helt anden måde, eller at man skal gå væk fra den grønne trepart.
Sådan synes jeg ikke man hører det på hende, altså at hun skulle være på vej til at bakke ud af de krav.
Jeg kan lige nå et spørgsmål til dagens melding om atomkraft.
Hvis det skal have nogen gang på jord og være noget, der bare inden for en overskuelig årrække har en betydning i Danmark, så vil det kræve massiv statsstøtte.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
Jamen jeg noterer mig også, at hverken Enhedslisten eller Alternativet er med i aftalen om grøn trepart, så der er jo et eller andet rum der, hvor vi er en masse partier, som gerne vil meget af det samme, og så er der nogle partier til den ene og til den anden side, som har nogle andre observanser.
Jeg vil sige det sådan, at hvis vi får et blåt flertal – når vi rettere får et blåt flertal – ønsker vi jo også have et godt forhold til de partier, som måske ikke er lige så ambitiøse på klimadagsordenen, som vi er.
Jeg vil også sige, at jeg jo hører Danmarksdemokraterne sige, at vi ikke skal eksportere strøm.
Men vi er jo langt fra den røde linje, så lad os tage den linje, når vi kommer så langt op, at vi rent faktisk i det mindste bare er selvforsynende med grøn strøm, for der er lang vej endnu.
Så vil jeg sige, at det jo ikke er en tilgang, jeg ønsker at foranledige, men at jeg da kan huske under Helle Thorning-Schmidts regering, at der var nogle gange, f.eks. da man solgte 18 pct. af Ørsteds aktier til Goldman Sachs, hvor der også var nogle på rød side, som ikke var helt vildt glade for det, men man gjorde det dog ikke til et kardinalspørgsmål.
Så der er jo en eller anden form for respekt i den her forsamling for, at flertallets logik eksisterer.