Mattias Tesfaye (S), 2023-02-22:
Vi har jo i det danske Folketing en god og en lang tradition for at finde løsninger sammen med arbejdsgiverorganisationerne og fagbevægelsen, og Folketinget har også en god tradition for at bakke op om de løsninger, når de skal udmøntes ved lov.
Der er det sidste år indgået vigtige trepartsaftaler med arbejdsmarkedets parter, og vi har gjort op med, at eleverne på erhvervsuddannelserne står alene med at finde en læreplads.
Vi har nu lagt ansvaret over på skolerne, som også vil blive målt på, hvordan de løfter den opgave; vi har styrket den lærepladsunderstøttende indsats; og vi har bragt Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrags økonomi tilbage i vater.
Det her lovforslag er en genfremsættelse af et lovforslag, der blev fremsat i åbningsugen i forrige samling og bortfaldt som følge af afholdelse af folketingsvalg.
Lovforslaget indeholder dog hverken forslag om modelparametre eller forslag om afskaffelse af færdiggørelsestaxameteret på grundforløbet, sådan som det gamle lovforslag gjorde.
Det skyldes, at den her senere genfremsættelse har nogle lovtekniske konsekvenser, men lovforslaget indeholder meget andet.
Det foreslås bl.a., at den længe ventede pensionsrefusion fra arbejdsgiverne bliver indført.
Det er et element fra trepartsaftalen fra maj 2020, altså fra for næsten 3 år siden, og jeg er glad for, at der er bred opbakning blandt parterne bag aftalen til den foreslåede udmøntning.
I lighed med tidligere år foreslås det også at fastsætte det fleksible AUB-bidrag for 2023.
Den del af Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrags underskud fra 2020, der skal betales i 2023, er indregnet i den foreslåede sats for AUB-bidraget i 2023.
Det sker på baggrund af et stærkt ønske i Folketinget, og det er også i overensstemmelse med lovforarbejderne.
Det nye fleksible bidrag foreslås sat en anelse op, bl.a. for at finansiere den nye ordning med pensionsrefusion.
Men som noget nyt i forhold til det lovforslag, der blev fremsat tidligere, fordeles forhøjelsen på andet, tredje og fjerde kvartal i år, altså på de tre kvartaler, der ligger efter det foreslåede ikrafttrædelsestidspunkt den 1. april.
Fordelingen på kvartaler skyldes, at vi har en sen fremsættelse af lovforslaget, og er altså lovteknisk begrundet.
Det vil i praksis ikke have den store betydning for arbejdsgiverne på årsbasis.
Lovforslaget vil desuden indebære, at det aktivitetsafhængige veu-bidrag videreføres.
Princippet, der oprindelig havde et historisk ophæng i nogle tidsbegrænsede trepartsaftaler, sikrer balance i veu's økonomi over tid.
Princippet udmønter Rigsrevisionens og statsrevisorernes anbefalinger på området, og de anbefalinger indeholder ikke nogen tidsbegrænsning.
Som minister må jeg også betragte det her princip som permanent og ikke som midlertidigt trepartsstof, hvis jeg skal forvalte i overensstemmelse med anbefalingerne fra statsrevisorerne – de er som bekendt udpeget af partier, der repræsenterer et flertal her i Folketinget.
I lighed med tidligere år foreslås det altså at fastsætte det aktivitetsafhængige veu-bidrag for 2023, og det foreslås, at det sættes ned.
De to begunstigende forslag i lovforslaget, altså den foreslåede ordning med pensionsrefusion og den foreslåede nedsættelse af veu-bidraget, foreslås at få virkning fra den 1. januar 2023, altså med tilbagevirkende kraft.
Samlet set virker lovgivning om AUB ofte temmelig teknisk, og det er det sådan set også, men hele ordningen er en central motor, der understøtter, at elever søger erhvervsuddannelser, og at virksomheder opretter lærepladser.
Flere faglærte er også en af regeringens vigtigste prioriteter, og med den her pensionsordning udvider vi AUB med endnu et element, der understøtter det mål, og derfor er lovforslaget vigtigt.
Jeg er derfor også rigtig glad for den brede politiske opbakning og ser frem til den kommende udvalgsbehandling.
Tak for ordet.