runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-28:
Tak, formand.
Er det en god idé, at kommunerne laver en ordentlig og arealplanlægning?
Ja, det er en rasende god idé.
Er det en god idé, at kommunerne beslutter, hvordan de vil arbejde med vedvarende energi – hvordan de vil producere vedvarende energi, hvor det skal være henne, og hvordan man vil gøre det?
Ja, det er en rasende god idé.
Det er også en rigtig god idé, at kommunerne laver nogle retningslinjer, for så er man forberedt, når der pludselig kommer nogen og forespørger om et projekt.
Det er også en rigtig, rigtig god idé at have gjort sig nogle tanker om, hvordan man vil lave borgerinddragelsen.
Det, der er en knap så god idé, er, at man detailstyrer kommunerne, og hvordan de griber opgaven an.
Det er også en dårlig idé at bede kommunerne om at lave noget, de allerede har lavet én gang.
I den forrige byrådsperiode lavede samtlige kommuner den klimaplan, der hedder DK2020, og der forholdt man sig netop til arealplanlægningen, borgerinddragelsen og også, hvordan man ville arbejde med den vedvarende energi.
Alle de her DK2020-planer – skal jeg lige huske at sige – blev faktisk indsendt og havde nogenlunde den samme struktur, og de blev også godkendt.
Så det, vi reelt gør med sådan et beslutningsforslag her, er at bede kommunerne om at lave et stykke arbejde, de allerede har lavet én gang; nu skal vi bare lige bestemme, at det skal laves på en ny og ensartet måde.
Og jeg tænker egentlig, at Danmarksdemokraterne godt ved, at kommunerne har lavet det stykke arbejde – det håber jeg at forslagsstillerne ved.
I det år, vi går ind i, har kommunerne rigtig mange opgaver.
De skal arbejde med den nære velfærd, vi har vedtaget en beskæftigelsesreform, som kommer til at trække tænder ud, vi har vedtaget en ældrereform, som de kommer til at skulle arbejde med, og der ligger en sundhedsreform, som de også skal forholde sig til.
Så det er ikke lige tiden til at give dem nogle opgaver, som de faktisk allerede har løst en gang tidligere.
Derfor synes vi i Det Konservative Folkeparti ikke, at det er den rigtige tid til at bede dem om at lave DK2020 version 2, så kort efter at man har lavet version 1, så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Henrik Frandsen (M), 2026-01-28:
Tak for ordet, formand.
Den grønne omstilling er nødvendig, men det skal ske med respekt for de mennesker, der bor der, hvor anlæggene skal placeres.
Forslagsstillerne rejser en relevant problemstilling.
Manglende borgerinddragelse og uigennemsigtighed i processer skaber i dag både modstand, og det skaber også mistillid.
I Moderaterne deler vi ønsket om mere gennemsigtighed og bedre dialog, men et nationalt krav om ensartede kommunale retningslinjer synes vi simpelt hen er at gå for vidt.
Kommunerne er forskellige i Danmark, og løsningerne bør afspejle de forhold, der er lokalt.
Derfor kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-28:
Tak, formand.
Tak for ordet, og ikke mindst tak til Danmarksdemokraterne for deres vedholdende fokus på problemerne med at dække det danske landskab til med energiprojekter.
Det er udfordringer for især landdistrikterne, som Liberal Alliance til fulde deler bekymringerne om.
Det slider på naturen.
Det sætter beboere i økonomiske klemmer, og det transformerer det landskab, som vi kender som dansk, til noget mere eller mindre dystopisk rundtomkring.
Derfor har Liberal Alliance også en sideløbende politik om et ønske om atomkraft, da samme mængde energi kan laves på meget mindre plads.
Vi synes ikke, at energiprojekter skal have gunstigere vilkår i forhold til lokalplaner, udpegninger, politik eller andet, end alle mulige andre projekter har.
En lagerhal eller et butikscenter skal behandles på lige fod med et energiprojekt, og det bliver det ikke i dag.
Men vi synes heller ikke, at de skal stilles meget værre, og på den måde kan vi med det her forslag måske ende med at lave særregler, som hindrer energiprojekter mere, end vi synes er rigtigt og fair.
Den balance skal findes, og jeg har ikke helt fingerspitzgefühl til at vide, om vi lige har ramt den.
Vi vil derfor støtte den idé, der er blevet lagt frem, om at arbejde for mere klarhed på området, transparens for borgerne i kommunerne, så de ved, hvordan de kan stemme og ikke mindst mindretalsbeskyttes.
Når en blå regering kommer til, synes jeg helt klart, det er et oplagt område, vi skal rette til.
Derfor stemmer Liberal Alliance gult.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-28:
Det er jo en præmis om, at man kører alle borgerne over, når man laver energiplanlægning, og jeg synes, det er en ærgerlig måde at se tingene på.
Jeg mener faktisk også, at det er forkert.
Der er rigtig mange kommuner, der er utrolig gode til at inddrage borgerne, når man laver sin energiplanlægning.
Jeg synes, at den kommune, som ordføreren selv bor i, Holstebro Kommune, faktisk er et meget godt eksempel på, hvordan man har haft borgerne i hånden hele vejen igennem.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-28:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstiller.
I SF er vi optaget af, at den grønne omstilling sker både ambitiøst og ordentligt.
Det er helt afgørende, at vi holder tempo, og vedvarende energi er en del af løsningen.
Kig ud i verden; kig på gaspriserne, som igen er på himmelflugt her i de kolde måneder.
Det burde stå klart for alle, at vi skal fortsætte arbejdet for at frigøre os fra fossile energikilder.
Men det er vigtigt, at befolkningen er med os.
Derfor er SF en del af den brede politiske aftale, som allerede er blevet nævnt flere gange heroppe fra talerstolen, og som vi indgik i efteråret, om udbygning af sol- og vindenergi på land.
Aftalen styrker borgerinddragelsen, forbedrer kompensationen til naboer, udvider deres rettigheder, giver mulighed for billigere strøm og understøtter borgerdreven vedvarende energi.
Det er konkrete tiltag, der skal sikre, at udbygningen sker med lokal opbakning.
Samtidig giver aftalen bedre muligheder for, at kommuner og regioner kan bidrage til den grønne omstilling ved at opsætte solceller på egne bygninger, netop det, som forslagsstillerne bl.a. efterspørger i dag.
I SF er vi helt enige i, at man ikke skal trække solceller og vindmøller ned over hovedet på folk.
Borgerne skal tages med i beslutningerne, og vi skal bruge de gode erfaringer, der findes i kommunerne, hvor det er lykkedes med tæt og tidlig borgerinddragelse.
Når vi ikke kan bakke op om beslutningsforslaget, som ligger her, skyldes det ikke, at intentionerne om mere borgerinddragelse er forkerte, tværtimod.
Men mange af de elementer, som er i forslaget, er allerede adresseret i den aftale, som SF er en del af sammen med mange andre partier her i Folketinget.
SF kan derfor ikke bakke op om forslaget.
Peter Kofod (DF), 2026-01-28:
Tak for det.
Jeg vil starte et lidt andet sted end tidligere ordførere, for der er flere, der har sagt heroppe, hvor vigtigt det er, at Danmark overholder sine klimamål.
Og der kan jeg sige: Nej .
Det er sådan set overhovedet ikke vigtigt, om Danmark overholder sine klimamål – for noget som helst.
Det får ingen betydning for klodens klima, om små 6 millioner danskere udleder lidt mere eller lidt mindre CO 2 eller andre drivhusgasser.
Det har vel nærmest ingen målbar effekt, hvad det lidt mere eller det lidt mindre vil betyde for klodens klima.
Den udledning, der er i dag, og som udgør, forstår jeg, omkring en promille af den globale menneskeskabte udledning,
er i det store billede fuldkommen ligegyldig og vel egentlig også i det lille billede.
Det er så uendelig ligegyldigt med den klimahandling, at man for så vidt kunne ringe tre gange med kirkeklokkerne om søndagen – og det er jo samme ressortområde – og så ville det gøre en større forskel for klodens klima end alle de anstrengelser, man gør sig, som i øvrigt koster milliarder.
Så når vi siger ja til det her forslag, handler det ikke om hensynet til alt muligt klimasludder, som ofte er meget dyrt.
Det handler heller ikke om, at vi ser det her, altså L 93 og L 92, som beslægtede, for det gør vi for så vidt ikke, fordi vi med det her forslag jo i høj grad taler om muliggørelse af midlertidige anlæg, og at der efterfølgende står nogle transformerlignende skabe osv.; det tænker vi godt man kan leve med.
Men det rigtig gode argument her er vel at sige, at hvis vi på lige præcis det her område, fordi et flertal på Christiansborg synes, at klima er vigtigt, kan tage et opgør med de landzonetilladelser, som alt for ofte bliver opfattet som for rigide og for bureaukratiske derude – og der findes jo et væld af eksempler på folk, der ikke kan få lov til at opsætte en havebænk eller et højbed – ja, så giver det jo mulighed for på et senere tidspunkt at lave et digebrud på det her område.
Jeg går egentlig ikke så højt op i ccs, eller om vi kan begrave CO 2 og den slags.
Jeg tror ikke, det bliver den forandring, som et flertal i Folketinget håber på.
Men vi vil heller ikke stå i vejen for det, og det er vores indtryk, at det ikke kommer til at genere særligt mange mennesker, hvis overhovedet nogen, altså det, man kommer til at lave her.
Derfor lever vi med det.
Vi er spændte på at se, hvordan det kommer til at folde sig ud i virkeligheden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-28:
Jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de støtter lovforslaget, og det gør Enhedslisten også.
Så vil jeg sige, at det er lidt mærkeligt, at hver gang der skal justeres på planloven – der er jo det der planlovsforlig, som eksisterer, og som har eksisteret siden en eller anden gang for måske mere end 10 år siden, hvor nogen ville bygge bygninger på vores kystlinjer og man så endte i en aftale, som Enhedslisten og SF og måske også flere partier ikke er med i – bliver man ikke inviteret til møder, selv om det her lovforslag jo vedrører, at der er lavet en aftale omkring CO 2 -fangst og -lagring, som Enhedslisten er med i.
Vi stemmer selvfølgelig for det her lovforslag.
Der er nogle gange nogle ting i Folketinget, der er dybt forældede, og det må de gerne lave om på.
Jeg synes faktisk, at vi på energiområdet nogle gange bør starte på en frisk og invitere nogle partier ind, så man ikke bare bygger på en eller anden gammel, gammel aftale.
Så vi støtter lovforslaget.
Kris Jensen Skriver (S), 2026-01-28:
Tak for det.
Vi skal i dag behandle et lovforslag, der handler om at undtage visse aktiviteter i forbindelse med etablering af projekter om transport og lagring af CO 2 .
Lovforslaget kommer på baggrund af en aftale, der er lavet hos klimaministeren, og den diskussion, som vi har i dag, handler så om en mindre del af det, nemlig i forhold til landzonetilladelser.
Helt konkret foreslås det at indføre en undtagelse for kravet om landzonetilladelse for projekter, som varer under 12 måneder.
Jeg vil gerne takke de partier, der er med i aftalen her, for den betyder, at vi kan komme i gang med de projekter, der vil bidrage til den grønne omstilling.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, og der står en bred kreds af partier i Folketinget bag den her aftale, som det her er en udløber af.
Jeg vil egentlig ikke komme nærmere ind på den del i min tale; det har været diskuteret ved et tidligere punkt på dagsordenen, men blot lige sætte et par ord på det, som vi egentlig behandler her.
Det handler nemlig om at lave en undtagelse.
Det er en undtagelse, der som tidligere nævnt gælder for midlertidige projekter.
Hvis der er et ønske om, at den tilladte aktivitet gælder længere tid end 12 måneder, vil der således stadig skulle søges en landzonetilladelse.
Hvis ikke vi laver aftalen her, vil vi forsinke projekterne.
Jeg vil gerne understrege, at det er vigtigt for os i Socialdemokratiet, at vi er meget opmærksomme på, hvad vi laver af bygninger i det åbne land.
Derfor vil jeg også pointere, at det her heller ikke handler om store byggerier; mindre teknikskabe og teknikhuse, der er nødvendige i forbindelse med byggeriet, er dog taget med.
Vi synes derfor, at der er fundet de rette balancer i det her, så vi kan komme i gang med transport og lagring af CO 2 , samtidig med at vi har hånd i hanke med, hvad der sker i det åbne land.
Når jeg ser høringssvarene, er der også en generel opbakning til aftalen, og der er foretaget nogle enkelte justeringer, som gør, at vi stadig rammer balancerne ganske fornuftigt.
Blandt andet er belægningen omkring teknikhusene taget med.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-28:
Tak, formand.
Vi får jo ikke ret meget ud af at opsamle CO 2 , hvis ikke vi har et sted, hvor vi kan placere det.
Vi får heller ikke ret meget ud af at finde et lager, hvis ikke vi kan finde ud af at transportere CO 2 'en hen til lageret.
Vi får sådan set heller ikke transporten på plads i tide, hvis vi skal bruge hundrede år på bureaukrati og langsomme processer.
Det er i al sin enkelhed det, som det her lovforslag handler om, og det er også derfor, vi bakker op om lovforslaget.
Vi ændrer planloven, så en række midlertidige aktiviteter og mindre tekniske installationer i forbindelse med transport og lagring af CO 2 kan undtages fra kravet om landzonetilladelse.
I lovforslaget er der det, der hedder en solnedgangsklausul, fordi loven netop er tænkt til at skulle løse et midlertidigt problem.
Der er kun ganske få, der i høringssvarene har udtrykt kritik af lovforslaget.
Det har bl.a. kirken, som har peget på bekymringer i forhold til kirkelige fredninger.
Her noterer vi os med tilfredshed, at ministeriet har præciseret, at de gældende regler omkring fredninger stadig væk skal overholdes.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2026-01-28:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal sige, at jeg står her i dag som vikar for vores landdistriktsordfører, fru Charlotte Bagge Hansen.
Jeg skal se, om jeg kan gøre det så godt, som hun kan.
Lovforslag L 93, som vi behandler her i dag, og som jo i virkeligheden minder meget om L 92, som vi behandlede tidligere på dagen, er et meget afgrænset og meget konkret forslag, der skal sikre, at de nødvendige CO 2 -fangst, -transport og -lagringsprojekter, vi har gang i, ikke forsinkes unødigt af administrative processer.
Forslaget handler ikke om at lempe planlovens grundlæggende hensyn, men om at skabe rimelige og midlertidige undtagelser, hvor det giver faglig og praktisk mening.
Det drejer sig konkret om midlertidige anlæg, altså hvor man opfører bygninger af den karakter, og som er nødvendige for den rørførte CO 2 -transport, og så gælder det også for mindre teknikskabe, som man skal opføre i den forbindelse.
Da det også er tidsbegrænset, synes jeg sådan set, at det her lyder rigtig rimeligt, og Moderaterne kan dermed støtte lovforslaget.
Jens Meilvang (LA), 2026-01-28:
Mange tak.
Jeg kan sige, at Liberal Alliance også støtter lovforslaget.
CO 2 -fangst og -lagring er et vigtigt redskab, hvis Danmark skal nå i mål med sine klimamål, og uden at kvæle udvikling af arbejdspladser og investering i unødigt bureaukrati.
Det handler om at hjælpe den grønne omstilling på vej og sikre, at gode projekter ikke går i stå i lange planprocesser.
Derfor bakker Liberal Alliance op om forslaget.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-28:
Tak for det.
Tak for ordet.
Vi har allerede tidligere i dag behandlet L 92, som også handler om CO 2 -fangst og -lagring, så jeg vil ikke gentage alt det, jeg stod og sagde her lige før.
Men det er vigtigt at slå fast, at ccs spiller en vigtig rolle, hvis vi skal lykkes med den grønne omstilling.
I SF ser vi nemlig som et nødvendigt redskab for at nå et 2030-målet om 70 pct.s reduktion af CO 2 -udledningerne.
Det er ikke en erstatning for at reducere udledningerne ved kilden, men det er et vigtigt redskab til at håndtere de udledninger, som er svære eller umulige helt at fjerne.
Som jeg også nævnte i min ordførertale tidligere, går det desværre langsomt med udrulningen af ccs i Danmark.
Lige nu står vi i en situation, hvor fristen for bud til ccs-puljen er udskudt indtil flere gange, og det ser ud til, at der nok kun er en enkelt byder tilbage.
Hvis ccs-projekterne fremadrettet skal lykkes, kræves der klare, forudsigelige rammer.
Det har vi selvfølgelig også et ansvar for her i Folketinget, og vi skal sikre, at lovgivningen understøtter de bedst mulige rammer for investeringer i ccs.
Vi ser positivt på lovforslaget, da det er et skridt i den rigtige retning og en nødvendig forudsætning, hvis vi skal nå vores klimamål.
Forsinkelser i ccs-projekter vil ganske enkelt gøre det sværere at nå målet, medmindre vi øger indsatsen betragteligt på andre områder.
SF stemmer derfor for forslaget.
Susie Jessen (DD), 2026-01-28:
Tak for det.
Jeg bliver nok nødt til at opsummere, hvad L 92 handler om, inden jeg kommer til L 93.
L 92 handler kort sagt om, at man vil skabe en såkaldt smidigere myndighedsbehandling af CO 2 -fangst, -rørtransport og -lagringsprojekter på land – såkaldt carbon capture and storage, ccs.
Af hensyn til hastighed vil man med lovforslaget begrænse klageadgangen for afgørelser, der har direkte betydning for disse projekter.
Man vil blandt andet sikre, at det kun er landsdækkende foreninger, hvis hovedformål er natur og miljø, der er klageberettiget.
Man vil også med L 92 sikre, at private aktører kan få midlertidig adgang til udendørsarealer på privat ejendom med henblik på, at der foretages forundersøgelser, som er nødvendige for CO 2 -rørtransport.
Til sidst vil man også foreslå, at loven om ekspropriation udvides, så det bliver muligt at iværksætte ekspropriation af fast ejendom ved etablering, drift og anvendelse af rørledninger til transport af CO 2 .
Selv om der er en del røde alarmknapper, der lyser, så vil man haste det her forslag igennem, så det træder i kraft den 4. marts i år.
Da vi i Danmarksdemokraterne går op i at styrke og ikke svække borgernes rettigheder, og da vi mener, at borgernes hverdag og rettigheder må gå hånd i hånd med at nå klimamålene, så kan vi desværre ikke bakke op om L 92.
Det samme gælder jo så lovforslaget, som vi behandler nu, hvor man vil undtage projekter, som er nødvendige for etablering af CO 2 -transport eller -lagring, fra krav om landzonetilladelse.
Det drejer sig kort sagt om midlertidig bebyggelse og mindre teknikskabe eller -huse, der har til formål at realisere CO 2 -rørtransport.
Når vi ikke kan bakke op om L 92, så kan vi heller ikke bakke op om L 93.
I øvrigt kan man jo også godt summe over følgende: Borgere i landdistrikterne har i årevis bokset med manglende landzonetilladelser.
Vi har jo set det i udvalget, hvor vi har mødt masser af de her mennesker, hvis gode idéer i stakkevis ikke er blevet realiseret, fordi man som udgangspunkt ikke må opføre byggeri i landzoner ud over det, der er nødvendigt for landbrug, skovbrug eller fiskerierhverv.
Borgere, der gerne ville udnytte et område på deres grund til en ny bygning, har fået afslag, f.eks. på at renovere en gammel staldbygning til noget nyt såsom et kontor, et værksted eller et autoværksted, på deres egen grund.
Nu kan man så pludselig godt dispensere her, fordi det handler om klima og ikke borgere.
Det er tankevækkende, og det må da også være lidt træls at overvære for nogle af de her mennesker.
Danmarksdemokraterne mener jo selvfølgelig, at de her to lovforslag hænger sammen, og vores ordfører hr. Mads Fuglede har jo sagt tidligere, at vi ikke kan bakke op om L 92, så vi kan desværre heller ikke bakke op om det her lovforslag.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2026-01-28:
Tak for det, formand.
Vi behandler her lovforslag nr. L 93, som har til formål at justere kravene om landzonetilladelse for visse aktiviteter i forbindelse med rørført transport og lagring af CO 2 i undergrunden.
Med lovforslaget foreslås der to undtagelser fra kravet om landzonetilladelse.
For det første foreslås det, at midlertidige aktiviteter, som er nødvendige i forbindelse med et projekt om rørført transport af CO 2 eller lagring af CO 2 i undergrunden på land, og som fjernes eller ophører inden for 12 måneder, kan undtages fra kravet om landzonetilladelse.
Alt i alt kan man sige, at det her er et mindre, men vigtigt lovforslag, hvor man på den her måde er med til at sikre, at der kan komme gang i de her projekter, ved at man på den her måde giver en midlertidig tilladelse.
Så alt i alt er det et lille, godt lovforslag, som Venstre naturligvis støtter.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-28:
Tak for ordet.
Forslaget til folketingsbeslutning om krav til kommunerne om at udarbejde retningslinjer for energianlæg på land er et forslag, der handler om de mange henvendelser, vi har fået om nogle meget uensartede processer derude.
Det er meget vigtigt for mig at understrege, at det her forslag ikke har noget at gøre med, om man er for eller imod energianlæg på land.
Man kan være enig eller uenig i de forskellige projekter, der er derude, altså solceller og andet, og de bølger går højt, og de politiske slagsmål kan vi tage på et andet tidspunkt og på en anden facon.
Det her forslag handler om, at man skal behandle folk derude ensartet og ordentligt.
Der er alt for mange eksempler på, at folk ikke bliver informeret ordentligt, at de borgermøder, der bliver afholdt, er salgsmøder for projekterne med envejskommunikation, og at mange føler sig presset af de kontrakter, som skal indgås.
Jeg ser frem til debatten og håber, at beslutningsforslaget vil blive vel modtaget.
Der er selvfølgelig i det nogle forslag, og som det er med alle beslutningsforslag, kan de ikke bearbejdes meget, og hvis man har en bedre idé til, hvordan vi får mere ensartede forløb i forbindelse med det her, så er det også helt fint med os.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-28:
Vi kommer til at stemme imod det her, og det er bl.a., fordi borgere og lokalforeninger får begrænset deres mulighed for at klage over myndighedernes behandling.
Vi mener også, at det er problematisk, at projekter kan fortsætte, selv om der er en klage om lovlighed, og vi er også bekymret for, at lovforslaget giver mulighed for midlertidig adgang til privat ejendom.
Så vi kommer til at stemme imod.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-28:
Tak til ministeren.
Jeg hører i ministerens svar en række åbninger for yderligere dialog.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Et eksempel på et sådant projekt er det, der hedder Stenmoseprojektet i Ringkøbing-Skjern Kommune, hvor en række familier, der bor i Varde Kommune, får ødelagt deres herlighedsværdi og deres friværdi og bliver stavnsbundet til deres hus på grund af en beslutning, der bliver truffet i Ringkøbing-Skjern Kommune.
Er ministeren ikke enig i, at det ikke er sådan, det kommunale nærdemokrati egentlig var tænkt?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-28:
Tak, formand.
Dette lovforslag er både godt og nødvendigt, da ccs er afgørende for den grønne omstilling, ikke blot i Danmark, men jo faktisk for hele verden, for ccs er jo ikke nogen potentiel teknologi.
Det er en reel teknologi, der er moden, men hvor vi jo så skal have gang i lagrene og infrastrukturen dertil fra de punktkilder, der måtte være.
Som med så mange andre klimatiltag er tiden en vigtig faktor, og Danmark skal gerne gøre ccs til en succes både klimamæssigt og økonomisk, og derfor er det nødvendigt med en pakke, der accelererer myndighedsprocesserne og sikrer fremgang, så vi rent faktisk får gang i ccs på dansk jord.
Det kræver nogle ændringer, heriblandt at klager ikke får opsættende virkning og man kun kan klage over det, der rent faktisk kan klages over.
Vi kan leve med de tiltag, der ligger i lovforslaget, for selve ekspropirationsprocessen ændres ikke, og tiltaget ændrer derfor ikke retstilstanden for borgerne i forhold til beskyttelse af privat ejendomsret.
For at nå Parisaftalens mål skal hele verden i gang med ccs, og med dette lovforslag kommer vi tættere på, at Danmark kan komme rigtig i gang med ccs også på land.
Det Konservative Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.