runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-09-09:
Jeg anerkender, at den økonomiske situation er mere gunstig.
Sådan er det jo at have en regering, der er i stand til at træffe valg, som også er upopulære og svære gang imellem.
Så får man en god økonomi.
Hvad er det helt specifikt for nogle skattelettelser, den her regering har givet, som SF ikke ønsker at rulle tilbage?
Det er vitterlig et åbent spørgsmål – for det er uld i mund, i forhold til at man først får sagt, at man ikke vil rulle topskat tilbage, og at man vil rulle beskæftigelsesfradraget tilbage, medmindre der bliver behov for at finansiering.
Så kan vi ikke kan få listet – det må være muligt på 30 sekunder – de skattelettelser op, som man ikke ønsker at rulle tilbage?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jo, jeg prøvede at sige det helt klart.
Topskattelettelserne vil vi rulle tilbage.
Vi vil rulle de meget skæve skattelettelser, der er givet til virksomhedsarvinger, tilbage.
Det var en skattelettelse, der kun gik til den rigeste promille af danskerne, altså under den rigeste procent.
Vi vil rulle de skattelettelser, som man har lavet for nogle virksomheder ved børsnoteringer, tilbage.
Og så mener vi, at den beskatning, der skulle være af ejendomsspekulanter, som vi faktisk kunne blive enige med Socialdemokratiet om i sidste periode, men som den her regering har droppet, bør indføres.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at rette en fejl.
Og det er, fordi det irriterer mig lidt, at det er blevet sagt flere gange i salen i dag, at finansministeren lige har fundet 58 mia. kr. i statskassen.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
Tilfældet er, at hamrende hårdtarbejdende danskere har arbejdet mere end forventet, og så er der i øvrigt blevet ført en ret klog og fornuftig økonomisk politik i en årrække, også i nogle ret svære situationer, bl.a. coronakrisen.
Det er det, der er baggrunden for, at der er flere penge i statskassen.
Det er altså ikke, fordi finansministeren ikke havde tjekket ordentligt efter, eller hvad SF ellers turer rundt med.
Når det så er sagt, vil jeg gerne rose ordføreren for det, der bliver sagt omkring folkeskolen, for jeg har den samme kærlighed til folkeskolen, som jeg kan høre at hr. Sigurd Agersnap har.
Det er jo derfor, vi har lavet en ny reform af folkeskolen, hvor man netop går ind og investerer et milliardbeløb i bedre lokaler, og hvor man laver noget, der hedder juniormesterlære, som hundredvis af unge mennesker er startet på her efter sommerferien, og en hel masse andre gode ting for folkeskolen.
Men det kan være, at SF ikke er klar over det, fordi de ikke sad med ved bordet.
Så mit spørgsmål skal bare være: Hvorfor gjorde SF ikke det?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jeg tror, jeg vil starte med det første spørgsmål – eller den første påstand – altså at det skulle være regeringens politik, der har gjort, at Danmark er rigere i dag.
Det kan man simpelt hen ikke bakke op med tallene.
Den andel, som regeringen har ansvaret for, er meget, meget lille, i forhold til at råderummet er blevet opjusteret med 120 mia. kr. i den her regeringsperiode.
Det var faktisk så grelt, at finansministeren jo selv sendte sin økonomiske model på værksted.
Han sagde, at den simpelt hen rammer for skævt.
Jeg har ikke nogen kritik af finansministeren – der er jo ikke nogen mulighed for selv at vide det – men det er klart, at når modellen rammer skævt, skal man selvfølgelig tage bestik af det og ændre den.
Det gør man jo så nu, og det er godt.
Ja, der bliver gjort rigtig mange gode ting for skolen, og noget af det, der sker i skolepolitikken, er jo noget, vi har kæmpet for i SF i mange år: en større frisættelse, mere lokal selvbestemmelse, at man har mulighed for at sænke timetallet og omdanne det til timer med to lærere.
Det er vi meget glade for i SF.
Det, vi er kritiske over for, er, at man lige nu laver et inklusionspres ud i folkeskolen, hvor man siger, at flere børn skal kunne inkluderes, og når vi så spørger, for hvilke midler det skal være, og hvilke indsatser man vil gøre, er svaret, at det har man ikke rigtig sat penge af til eller gjort sig nogen tanker om, og det synes vi er en fejl.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-09-09:
Spørgsmålet var jo egentlig bare: Hvorfor sad SF ikke i lokalet og var med til at bestemme det og var med til at trække det i en rødere retning, hvis man ønsker et rødere udgangspunkt for vores folkeskole?
Og svaret på det er jo ret klart.
Det er, fordi SF's kærlighed til folkeskolen ikke rakte længere end til, at man i 2019 forud for et folketingsvalg var villig til at ofre sin deltagelse i den forligskreds i et valgkampsstunt.
Det var det, der skete, og det synes jeg er ærgerligt.
Men jeg håber, at SF på et eller andet tidspunkt vågner op igen og vil være med til at tage ansvar for vores folkeskole, for man har ikke gjort det i mange år.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jeg tror, at ordføreren skal snakke med sin undervisningsminister, som også er fra Socialdemokratiet, for SF var meget villige til at møde op til de forhandlinger, men vi fik jo bare ikke invitationen, for ellers havde vi siddet der og også været med til mange af de ting, man gennemførte.
Så vil jeg bare spørge: Var det et valgkampsstunt, at SF var frustreret over folkeskoleforliget?
Nej, det var det ikke.
SF var frustreret over, at man havde siddet i en forligskreds, hvor man ikke havde kunnet få nogen af de her ting igennem.
Det, jeg tror var med til at rokke båden, var, at SF faktisk sagde: Jamen så vil vi stå uden for og hellere sige, hvad der er brug for i den danske folkeskole, end at være bundet på hænder og fødder i forligskredsen.
Jesper Petersen (S), 2025-09-09:
Hr. Sigurd Agersnap svarede for lidt siden hr. Ole Birk Olesen i svaret på, hvorfor der skulle være en anden regering, at det ville gøre, at man ikke fik sådan en både-og-finanslov.
Men det, der gør, at det her er en både-og-finanslov, er jo lige præcis de lempelser af elafgift, afgift på kaffe og andre ting, som er en håndsrækning til familier i en tid med højere fødevarepriser, og som man ellers må forstå på det, hr. Sigurd Agersnap siger nu, at man måske alligevel godt kan lide.
Jeg har lidt på fornemmelsen, at det måske ikke helt er dybfølt ment, og hr. Sigurd Agersnap siger jo også, at det er at klatte pengene væk, hvis man forestiller sig, at nogle af de her afgiftslettelser på f.eks. elafgiften skulle fortsætte frem i tiden.
Så hvor dybt stikker det egentlig, når hr. Sigurd Agersnap synes i nogle svar, at det er godt nok at lave lempelser til gavn for familierne, men ikke i andre?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Altså, vi synes, at det kan give mening at hjælpe med de stigende priser, men så skal man jo først og fremmest målrette det der, hvor udfordringen er størst, og det er den ved dem med de laveste indkomster.
Det lykkes med elafgiften, men det lykkes jo ikke med de andre afgiftslettelser.
Og det lykkes især ikke, når man ser på, hvad det er, der indføres fra årsskiftet, og som man har holdt fast i.
Det er jo bl.a. topskattelettelserne, som har en meget, meget skæv profil, i forhold til de skattelettelser, der vil komme ud her den 1. januar.
Så vi siger, at selvfølgelig kan man klare flere ting i politik samtidig.
Vi siger, at man skal finansiere forsvarets oprustning, samtidig med at man investerer i vores velfærdssamfund.
Når vi skal hjælpe med de stigende priser, skal vi gøre det for dem, der har mindst.
Der er altså en hel del af de ting, som ikke er specifikt nævnt i finanslovsforslaget, men som ligger til at blive indført her fra årsskiftet.
Det synes jeg er at bruge pengene forkert og uden den rigtige retning for et mere lige samfund.
Jesper Petersen (S), 2025-09-09:
Jeg spørger selvfølgelig også, fordi det med at fjerne elafgiften ikke var noget, jeg havde hørt SF gå og sige, inden regeringen foreslog det.
Da man så bliver trykket lidt på maven i opfølgende interviews om, hvad man egentlig mener om de forslag, regeringen kommer med, bliver der sagt, at det er lidt at klatte pengene væk, hvis det er en kurs, man vil gå videre med.
Det er hr. Sigurd Agersnaps egne ord.
Der synes jeg da bare, at det er relevant at vide, om det faktisk er sådan, man ser på det, altså at hvis man kommer med en håndsrækning til familierne i en tid med meget stigende fødevarepriser, er det at klatte pengene væk, hvis man forestillede sig, at det var noget, man ville fortsætte.
Det er til og med et forslag, som SF ikke selv er kommet med, men som vender fuldstændig rigtigt socialt, og som SF bare fuldtonet burde bakke op om.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Den regnede simpelt hen for meget forkert.
Man fandt 58 mia. kr. lige inden sommer.
Det har jo gjort det for alle partier, at man ikke seriøst har kunnet lave en økonomisk politik, for så ville man simpelt hen skyde helt ved siden af, hvad der var den faktiske økonomiske udvikling.
Vi har selvfølgelig nogle beregninger, og det skal selvfølgelig også nok blive muligt at se, hvad SF's skattepolitik f.eks. betyder, så man ikke skal holde sig til det fejlagtige svar, som hr. Hans Andersen kom med.
Thorkild Holmboe-Hay (S), 2025-09-09:
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil vende blikket mange år tilbage i tiden, til dengang Danmark var besat og andre lande uselvisk kom Danmark til undsætning.
I disse dage er rollerne vendt om, og det er Danmark, der har muligheden at komme et andet land til undsætning, og jeg er stolt over, at vi pr. capita er det land, der støtter mest.
Mit spørgsmål til Liberal Alliance og ordføreren går jo netop på den støtte.
Så mit spørgsmål til Liberal Alliance er: Vil Liberal Alliance skære i støtten til Ukraine?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Nej, det vil vi bestemt ikke.
Vi ligger meget på linje med regeringen her, også i forhold til de ord, som blev udtalt af spørgeren, om vigtigheden af, at vi gør det her.
Så det vil vi bestemt ikke.
Men det er jo heldigvis sådan, at på en lang række punkter, når der dannes regeringer, så kan disse regeringer, selv om de har parlamentariske grundlag, som vil noget ganske andet, jo godt føre politik hen over midten uden det parlamentariske grundlag, hvis der er en bred opbakning til en anden politik.
Altså, dengang Enhedslisten var parlamentarisk grundlag for en socialdemokratisk regering – og vi skal jo kun tilbage til tiden før 2022 – førte man jo heller ikke Enhedslistens EU-politik, Enhedslistens NATO-politik eller Enhedslistens udlændingepolitik.
Man førte politik bredt i Folketinget uden om Enhedslisten i de spørgsmål.
Og hvis Dansk Folkeparti holder fast i, at deres politik er, at der skal skæres voldsomt i støtten til Ukraine, så vil en blå regering ikke føre den politik, som Dansk Folkeparti måtte kræve der, selv om jeg ikke nødvendigvis tror, at de kræver det;
så vil en blå regering føre den brede, bredt forankrede, politik i forhold til Ukraine, som også denne regering fører.
Rosa Eriksen (M), 2025-09-09:
Tak for ordet.
Det, der undrede mig enormt meget, var, at man især i Liberal Alliance har en utrolig aktiv socialordfører, som stiller enormt mange spørgsmål ovre i ministeriet og indkalder til utallige samråd.
Alligevel var der ikke nogen socialpolitiske forslag blandt de her 100 forslag.
Men forleden dag indgik nogle partier og regeringen en aftale om at lave takstlofter på krisecentre og herberger, men Liberal Alliance var ikke med.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Jeg kan ikke redegøre for, hvorfor vi ikke var med i det der, for jeg kender ikke det forløb.
Men det er jo sådan en yndet beskæftigelse for nogle politikere, der ikke har andet at lave, at sige: Når I snakkede om et eller andet i weekenden, hvorfor snakkede I ikke også om det her.
Men man kan jo ikke snakke om alt, og uanset om vi havde snakket om det her og så havde måttet udelade noget andet, eller om vi havde snakket om det andet og så havde måttet udelade det her, så ville der være en, der kunne stille sig op i den her sal og sige: Hvorfor snakkede I ikke om det, jeg går op i?
Det er ikke udtryk for, at vi ikke også går op i det; det er udtryk for, at tiden er begrænset, og at man ikke kan snakke om alt i alle sammenhænge.
Rosa Eriksen (M), 2025-09-09:
Jeg undrer mig bare som ordfører, når jeg ved, hvordan Liberal Alliance nærmest lægger ministeriet ned med spørgsmål og forhaler forhandlingerne på de her områder, hvor vi netop prøver at gøre det liberalt rigtige ved at sørge for, at skatteborgernes penge ikke havner i de forkerte hænder, så vi ikke har folk, der opretter krisecentre eller herberger for at tømme statskassen for penge til luksusbiler eller andet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Jeg tror, at vi har at gøre med en intern fejde mellem to fynske folketingsmedlemmer, hvor vores fynske socialordfører og Moderaternes fynske socialordfører gerne vil konkurrere lidt mod hinanden om, hvem der skal have stemmerne på Fyn.
I hvert fald vil Moderaternes socialordfører konkurrere om det.
Derfor skal vi have den her samtale, som handler om noget, som slet ikke har med mig at gøre og ikke har med finansloven at gøre, her i Folketingssalen.
Jeg vil opfordre fru Rosa Eriksen til at tage det op, når hun rejser hjem til Fyn og mødes med fru Katrine Daugaard dér.
Jens Joel (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Mit spørgsmål går faktisk på følgende: Hvis man forestiller sig, at der kommer et nyt blåt flertal efter valget, kan Liberal Alliance så garantere, at man ikke medvirker til at tilbagerulle den CO 2 -afgift på landbruget, som man har været med til at aftale?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Ja, den har vi jo aftalt i en bred kreds i Folketinget rækkende fra SF hen over regeringen til os i Konservative og Liberal Alliance.
Den aftale står vi ved, og den vil vi ikke bryde, hvis der er flertal for den efter næste valg også.
Jens Joel (S), 2025-09-09:
Tak for det klare svar.
Når jeg spørger, er det jo, fordi DF er skeptisk over for aftalen.
Det bliver en fra et af de partier, som bliver størst.
Han nævnte Danmarksdemokraterne som en mulighed, og derfor er det jo selvfølgelig relevant at spørge, og man kan støtte op om en borgerlig statsminister, som vil afskaffe den klimaafgift, som man har været med til at indføre.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Men det er jo ikke sådan, det går, når der dannes regeringer efter et valg, hvor nogle af partierne er med i forlig og aftaler.
Det, der sker, hvis disse forlig og aftaler stadig væk har flertal i Folketinget, er, at de øvrige regeringspartier træder ind og bliver en del af forligskredsen.
Så det behøver hr. Jens Joel slet ikke at bekymre sig om.
Vi står ved den aftale, vi har indgået, og hvis der er flertal for den efter næste folketingsvalg blandt de partier, som har indgået aftalen, så er vi der også.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-09-09:
I forhold til udviklingsbistanden ved jeg, at Liberal Alliance i deres økonomiske planer har forslag til en nedsættelse af den.
Vi hørte fra Danmarksdemokraterne, at de gerne vil sætte den ned.
Vi har også hørt, at Dansk Folkeparti gerne vil sænke udviklingsbistanden.
Det var ikke nævnt i de 50 punkter i det borgerlige fundament, og det er jo ret mange skattekroner.
Ordføreren sagde selv det der med, at politikerne og staten trækker rigtig mange penge op af borgernes lommer.
For os i Borgernes Parti er det et oplagt sted at tage fat og sige, at det vil vi ikke tvinge borgerne til.
Vi kan gøre det frivilligt, så folk selv kan bestemme, om de vil indbetale til det.
Kan ordføreren sige, hvorfor det ikke var med i et af de her 50 punkter?
Var det Konservative, som så ikke ville være med, når nu de tre andre partier har udtalt, at de gerne vil sænke udviklingsbistanden?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Jeg har ikke direkte været med i de forhandlinger sammen med de andre partier.
Jeg har bare siddet på sidelinjen og en gang imellem fået at vide, hvad der foregik, og er blevet spurgt en smule til råds.
Så jeg kan ikke sige præcis, hvad der skete, men jeg tror, det er et godt bud fra hr. Lars Boje Mathiesen, at der er tre af de fire partier, som synes, at udviklingsbistanden skal sænkes betragteligt, og så er der de Konservative, som ikke synes, at den skal sænkes så meget eller overhovedet – det kan jeg faktisk ikke huske.
Derfor er det ikke noget, der har været fælles enighed om blandt de fire partier.
Men det udelukker jo ikke, at der, hvis man på et tidspunkt danner regering, så måske kunne komme en enighed.
Det kan man jo ikke udelukke at der ville komme, og det vil jeg da efterstræbe at der kommer.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-09-09:
Ja, virkeligheden kan jo se meget anderledes ud efter et valg.
Der kan være nye partier i Folketinget, som jo også er her nu.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Borgernes Parti gerne vil gøre udviklingsbistanden frivillig.
Så kan folk jo betale ind.
Det vil sige, at politikerne bestemmer mindre og borgerne mere.
Ville Liberal Alliance kunne se sig selv i et forslag på den måde, hvor man måske bare kan krydse af på sin forskudsopgørelse, om man vil give 1, 2 eller 3 pct., eller det kunne være en anden ordning, hvor det bliver borgerne selv, som beslutter, om de vil bidrage?
For det, der er unikt ved udviklingsbistanden, er, at langt størstedelen af den jo ikke er en del af det offentlige forbrug; det er nogle penge, der bliver sendt ud til udlandet, så det er ikke noget, der har betydning for hverken det danske inflationsindeks eller andre ting.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Det er jo ikke vores politik, at det der skal gennemføres.
Derfor er det jo bare en socialdemokratisk polemiker, der stiller et spørgsmål hernede i Folketingssalen, som måske nogen fra et socialdemokratisk sekretariat har fortalt spørgeren at hun skal stille.
Det giver jo ingen værdi til den her debat, for vi diskuterer ikke, hvad Liberal Alliance mener.
Vi diskuterer en løs snak, som vores partileder havde med Casper Christensen, og som handlede om brugen af stoffer, og hvordan man kan sørge for, at de stoffer, som bruges, har den bedst mulige kvalitet og ikke indeholder alt muligt, der er endnu mere skidt end det, man tror man køber.
Maria Durhuus (S), 2025-09-09:
Jeg tillader mig stadig væk at mene, at det har en kæmpe signalværdi – om man har en hyggesnak om løst og fast eller ej – at en politisk leder med så stor en følgerskare af unge går ud offentligt med sådan en kommentar.
Det har en signalværdi – særlig også fordi der i 2020 døde 18 danskere af kokain.
Og bag hvert evig eneste dødsfald ligger der en ung, der var startet med lidt hyggekokain, og så var det gået over til, at det ikke kun var i weekenderne.
Når man taler om færre penge til den offentlige sektor, synes jeg faktisk, at det er et relevant spørgsmål at stille ordføreren: Hvem skal betale for de tabte liv?
Er det dem, man skal lade falde, fordi de ikke kan stå, eller er det fælleskassen?
Thorkild Holmboe-Hay (S), 2025-09-09:
Det troede jeg at jeg gjorde – undskyld.
Tak, formand.
I forlængelse af det, der blev sagt, vil jeg sige, at det var tilfredsstillende klart, men ikke helt klart.
Vil Liberal Alliance støtte en statsminister, der går ind for at skære i støtten til Ukraine, ved det kommende valg?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Nej, og jeg ser heller ikke for mig, at det overhovedet skulle kunne ske, for der er jo kun et parti til højre for den politiske midte, som muligvis synes, at vi bruger for mange penge i Ukraine.
Det er Dansk Folkeparti, og jeg forventer ikke, at Dansk Folkeparti skal være statsministerparti Danmark.
Det, vi taler om, er de tre store blå partier, aktuelt mellemstore blå partier, Venstre, Danmarksdemokraterne og Liberal Alliance, altså om nogle af dem måske kan komme i spil til at få statsministerposten i Danmark – og der er ingen af de partier, som ønsker at skære i støtten til Ukraine.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Tak for det.
Liberal Alliance foreslår en tilbagebetalingsgaranti i forhold til det økonomiske råderum.
Så er jeg nysgerrig på, om det så betyder, at der ikke er eller vil være midler til at investere i helt klassiske borgerlige prioriteter, altså politi, beredskab, sundhedsvæsen.
For det tænker jeg sådan set at der også er brug for, også når vi kommer frem mod 2030.
Så jeg skal bare forstå, hvordan den prioritering med den her tilbagebetalingsgaranti skal forstås – er det kun forsvar og skattelettelser, det kan bruges til?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Nej, det er det ikke, og det har vi også sagt rigtig mange gange, nemlig at det, vi ønsker en tilbagebetalingsgaranti for, er den forhøjelse af råderummet, som skete her sidst, med 58 mia. kr.
For inden da havde vi afsat penge til et mere omkostningstungt forsvar og afsat penge til demografi, dvs. det, at der bliver flere ældre.
Altså, hvis man skærer ned på bureaukratiet i staten, kan det være, at nogle af de milliarder skal bruges til f.eks. at gøre politiet bedre eller til at gøre nogle andre indsatser bedre, hvis man har et ønske om det.
Det er jo ikke sådan, at alting er skrevet ned på stentavler, når der kommer en finanslov, og at man nødvendigvis skal bruge de samme penge, som man brugte sidste år; det er kun under hr. Nicolai Wammen som finansminister og med Venstre i regeringen, at man altid skal bruge de samme penge og helst lidt flere i den offentlige sektor.
Vi vil gerne bruge færre penge nogle steder, og nogle af de penge kan så komme f.eks. politiet til gavn.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Nu er det jo faktisk den her regering, som nu tager fat på at reducere bureaukratiet.
Så vil jeg bare spørge: Skal det forstås sådan, at det løft, som den her regering laver, faktisk også med opbakning fra Liberal Alliance, løfter f.eks. sundhedsvæsenet med 10 mia. kr. ekstra frem mod 2030?
Det kan jeg så forstå at Liberal Alliance ikke kan være med på fremadrettet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Jo, det kan vi da.
Men det kunne jo være, at vi, hvis vi havde et blåt flertal, ville finde pengene på en anden måde end regeringen, som finder pengene ved bare at bruge flere penge i den offentlige sektor generelt.
Jeg tror, at et blåt flertal nok godt ville kunne finde ud af mere ambitiøst at skære ned på bureaukratiet i både staten og i kommunerne og i regionerne, som også har øget bureaukratiudgifterne betragteligt i den tid, hvor den her regering har siddet.
Så vi er jo med i den aftale om, at der skal bruges flere penge på sundhedsvæsenet.
Hvis vi havde siddet med 90 mandater, muligvis 90 blå mandater, så tror jeg, at vi kunne have fundet pengene på en anden måde, end den her regering gør.
Lotte Rod (RV), 2025-09-09:
Tak for en levende indledning på talen, som jo sætter nogle værdier på spil og dermed giver os grund til lige at løfte debatten lidt op.
Men jeg sad og tænkte på noget.
Vi var jo nogle, som ikke måtte tage vores børn med på arbejde.
Jeg ved ikke, om det ville gå bedre, hvis hr. Ole Birk Olesen tog sin far med på arbejde.
Jeg vil bare udfordre det der lidt; for mig er børnehaven ikke en institution.
Altså, det er ikke staten, kommunen eller sådan en institution.
Det er faktisk forældrenes.
Det er lokalsamfundets.
Det er faktisk den moderne landsby.
Og det er jo derfor, at jeg er så optaget af, at det ikke bliver så skrabet, at det netop føles som sådan en kold institution, men at det er et levende sted, hvor der er dyr, hvor der er bål, og hvor der er den levende landsby.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Jeg har også benyttet mig fuldt ud af de offentlige institutioner, der var til børnepasning, både vuggestue og børnehave, men dog gået forholdvis meget op i, at de ikke skulle være der alt for mange timer.
Jeg har selv gjort det.
Jeg synes bare, at den model, vi har lavet i Danmark, ikke giver plads nok til, at man kan gøre noget andet.
Det er jo ikke, fordi jeg er imod, at de offentlige institutioner skal være gode.
Selvfølgelig skal de da være gode.
Men jeg synes samtidig, at der skal være mulighed for, at familier, der ikke vil benytte de offentlige institutioner, også kan gøre det.
For jeg tror ikke, at et samfund er bedst, når alle gør det samme.
Jeg tror, at et samfund er bedst, når det faciliterer, at alle kan gøre det, de helst vil.
Den måde, vi gør det på i dag, hvor vi bare opkræver enorme skatter og folk så kan få nogle penge tilbage, hvis de ikke bruger de offentlige institutioner, er ikke god.