runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Tak, formand.
Først skal jeg af hele mit hjerte indrømme, at hr. Søren Egge Rasmussen ved meget mere om socialisme, end jeg gør.
Men som jeg har forstået det, handler det om, at virksomhedsejerne ikke er de rigtige til at drive virksomhederne.
Det er jo det, der lægges op til her, når man siger til en virksomhedsejer: Det kan godt være, at De mener, at den og den pumpe ikke rentabelt bør skiftes nu, men det mener vi, så det skal den.
Det er i min optik socialisme, for det kompromitterer retten for den, der ejer og har skabt virksomheden, til også at sikre, at den drives bedst.
I forhold til hvordan man læser § 17, må jeg jo så bare sige, at der tror jeg altså, at ordføreren har noget større tillid eller måske mindre fantasi, i forhold til hvordan en minister fra partiet Moderaterne vil forstå den bestemmelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Jeg vil bare igen gøre opmærksom på, at socialismen ikke gennemføres med det her lovforslag.
Hvis man ser i § 17, står der: »Klima-, energi- og forsyningsministeren kan fastsætte regler om en godkendelsesordning for eksperter, herunder juridiske personer, der udfører energisyn eller klimasyn omfattet af regler udstedt i medfør af § 15, stk. 1, eller § 16, stk. 1.«
Det vil sige, at han kan stille krav om, at de skal have en vis uddannelsesmæssig baggrund.
Hvis man ser på det, der er foregået indtil nu, har man sådan set nogle energisynskonsulenter, til hvem der er nogle specifikke uddannelsesmæssige krav og krav om erhvervserfaring
Kan ordføreren ikke se, at det, som ordføreren har påstået et par gange her i Folketingssalen, ikke er helt korrekt?
Samira Nawa (RV), 2024-03-13:
Jeg skal starte med at sige, at det også er L 118, jeg kommer til at tale om.
Med energieffektivitetsdirektivet forpligtes virksomheder med et stort energiforbrug til at gennemføre energisyn.
En anden ting, som også ligger i L 118, og som er lige så godt som det her energisyn, der følger med energieffektivitetsdirektivet, er, at det også udvides til at omhandle et klimasyn.
Det betyder, at virksomhederne også skal have fokus på at identificere de CO 2 -reducerende tiltag, der kunne foretages på virksomhederne, og det klimasyn skal så i øvrigt også være et krav for at kunne modtage omstillingsstøtten, som vi har lavet en aftale om med grøn skattereform.
Derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Jeg er glad for, at det er det samme forslag, som Dansk Folkepartis ordfører og Enhedslistens ordfører diskuterer her i salen.
Så det betrygger mig da.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Jeg vil blot sige, at tvivlen er kun den svages følgesvend.
Fat mod, hr. Søren Egge Rasmussen!
Det er det samme forslag, vi taler om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Jamen altså, jeg kan blive endnu mere i tvivl om, om det er det samme lovforslag, vi diskuterer.
Det er altså L 118, som ikke indfører socialisme i Danmark eller indfører det i hele EU, fordi der er et EU-direktiv, der forholder sig til et lille hjørne af det med energieffektivitet.
Men jeg håber også, at ordføreren tager udgangspunkt i L 118.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Jeg vil bare gratulere ordføreren, for det er jo en enorm sejr, og det er jo endda underbygget med empiri, altså fra et andelsejet selskab, hvor jeg kan forstå at man har en demokratisk og repræsentativ forsamling, der vælger noget andet end det, som ordføreren og Enhedslisten ønsker.
Og nu får man så lavet et lovforslag, der tvinger mindretallets vilje igennem over for flertallet, og det er jo billedet på socialisme, altså revolutionen, der æder sine egne børn; kapitalismens ophør; det moderne samfunds stilstand; mørket sænker sig over Europa.
Det har vi prøvet før, hr. Søren Egge Rasmussen, og jeg vil bare sige, at det må være en strålende dag for ham og hans parti.
Nej, det er præcis det, lovforslaget handler om.
Det her er ganske særegent.
Altså, det er jo ikke sådan, hvis man skal have lavet et bilsyn, at transportministeren så udnævner de eksperter, der må gennemføre det
, eller hvis man skal have ordnet sine tænder, at det så er sundhedsministeren, der afgør, hvilke tandlæger der måtte være omfattet af den offentlige sygesikring.
Det, at det er ministeren, der med navns nævnelse skal udnævne personerne, hvad end det er personer eller juridiske personer, er fuldstændig ekstraordinært.
Og når vi ved, at vi har at gøre med et parti, der er nepotistisk indstillet, og som er lurvet i kanten, altså som har en formand, der trækker, jeg ved ikke hvor mange eksempler på den slags bag sig, så er det da kun et fuldstændig legitimt spørgsmål: Hvilke garantier kan den moderate ordfører give Folketinget?
Helle Bonnesen (KF), 2024-03-13:
Nej, jeg tror måske nærmere, det skal siges sådan, at vi står i en balance, hvor man gerne vil have et vist tempo på området, men samtidig vil man også gerne vil have en nuanceret behandling af sagerne, og det er der, hvor vi synes der ligger ret stor vægt hos ministeren, og det er det, som jeg påpeger.
Det synes jeg også jeg faktisk til dels kom ind på i min ordførertale, hvor jeg sagde, at vi netop står i en situation, hvor man bemyndiger ministeren til en række opgaver, som dermed bliver sådan en måske'er.
Det er en meget stor magt eller i hvert fald en meget stor opgave, der ligger dér, og som vi ikke umiddelbart er den store tilhænger af, men som vi ikke synes er årsag nok til, at vi ikke vil stemme for forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Tak, formand.
Jeg ved jo godt, at Det Konservative Folkeparti er en del af den her grønne skatteaftale, så på den måde er det jo ikke overraskende, at man støtter forslaget.
Men det er overraskende, når man ser på indholdet af det her med klimasynet, synes jeg, og det er det, jeg gerne vil blive klogere på.
Altså, hvor er det, staten ligesom har en berettigelse, der går ud over det, som en virksomhedsejer, der selv har fingeren på pulsen med sine medarbejdere og hele sin virksomhed, og hvor det skulle blive bedre?
Helle Bonnesen (KF), 2024-03-13:
Lov om ændring af lov om fremme af effektiv energianvendelse og drivhusgasreduktion er en udmøntning af den skattereform fra 2022, som andre også har nævnt.
Den reform er Konservative en del af, og jeg kan derfor også starte med at bekræfte, at vi støtter forslaget, som det ligger.
For det første får klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndigelse i en række opgaver.
Vi ser naturligvis gerne, at det her område flytter sig med en vis hast, men omvendt er det også noget, som vi skal holde øje med, når det praktiseres, for
det bliver en vigtig opgave, som vel at mærke alene lægges hos ministeren.
For det andet vil lovforslaget betyde en reduceret mulighed for prøvelse i klagenævnene i spørgsmål om natur og miljø i sager, som har betydning for etablering af solceller og vindmøller.
Hidtil har nævnene kunnet behandle disse, men fremover må de kun vurdere i forhold til de såkaldte retslige forhold.
For det tredje virker det uklart, hvilke formål lovforslaget omfatter, da det også drejer sig om afgørelser, som ikke vedrører opstilling af konkrete solcelleanlæg eller vindmøller, men blot har betydning for etableringen af sådanne anlæg.
Så med de fokusområder, som vi vil følge, når man skal vurdere forslaget, når det kommer til at leve, kan jeg fortælle, at vi støtter forslaget.
Lise Bech (DD), 2024-03-13:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag skal muliggøre implementeringen af de krav om energiledelsessystemer og energisyn, der fremgår af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv fra 2023 om energieffektivitet.
Energieffektivitetsdirektivet forpligter bl.a. medlemsstaterne til at sikre, at virksomheder med et stort energiforbrug indfører et energiledelsessystem eller gennemfører et energisyn.
Virksomhedens forpligtelse afhænger af dets energiforbrug.
Virksomheder med et gennemsnitligt årligt energiforbrug på over 85 terajoule skal i henhold til energieffektivitetsdirektivet indføre et energiledelsessystem, og virksomheder med et gennemsnitligt årligt energiforbrug på over 10 terajoule vil skulle gennemføre et energisyn.
Med lovforslaget foreslås det, at klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndiges til at fastsætte regler om, hvilke virksomheder der skal indføre et energiledelsessystem eller gennemføre et energisyn, samt de nærmere regler for det.
I Danmarksdemokraterne er vi dog bekymret for alle de bemyndigelser til klima-, energi- og forsyningsministeren, bl.a. at ministeren kan fastsætte, hvilke virksomheder der er omfattet af krav om at indføre energiledelsessystemer eller gennemføre energisyn eller klimasyn, ligesom ministeren kan fastsætte regler om gebyrer.
Sådanne bemyndigelser har det med at blive til skruer, der kan bruges til at øge omkostningerne for virksomhederne, ligesom frygten også kan være, at virksomhedernes gennemsnitlige årlige energiforbrug kan blive en faktor, der kan ændres på, uden at det er energieffektivitetsdirektivet eller Folketinget, der er styrende.
Vil Danmark eventuelt på et tidspunkt overimplementere?
Altså, vi er overvejende positive over for det her, men vi ser frem til udvalgsbehandlingen og besvarelsen af vores spørgsmål, fordi der altså er nogle ting, vi skal tage hånd om.
Mohammad Rona (M), 2024-03-13:
Altså, jeg kan ikke stå heroppe og give alle mulige garantier.
Noget af det første, jeg i hvert fald lærte i politik, var, at man skulle passe på med at give garantier.
Det, jeg bare kan sige, er, at jeg sådan set har fuld tiltro til, at man vælger de eksperter, man nu vælger, til at få løst den her opgave.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-13:
Bekymring er vel det ord, der summerer det hele op, og det er sådan set hinsides sådan en mere – hvad skal man kalde det – akademisk diskussion om, hvorvidt det så er nogle bestemte midlertidige foranstaltninger, der juridisk er efterlevet eller ikke er efterlevet, og der har Sydafrika jo på ny henvendt sig til Den Internationale Straffedomstol for at få Den Internationale Straffedomstol til at se på de midlertidige foranstaltninger igen, eller det ikke er.
For det, jeg forholder mig til, er situationen på landjorden, som er katastrofal, og som kalder på øjeblikkelig våbenhvile og mere nødhjælp, og Danmark arbejder entydigt for begge dele alle de steder, hvor vi kan komme i nærheden af det, også i direkte dialog med Israel.
Vi gør det i øvrigt i tæt dialog med vores egne nødhjælpsorganisationer, som jeg selv også har mødtes med, og som har bidraget til at give os et meget, meget detaljeret billede af, hvor barriererne er, for de er mange.
Det påtaler vi løbende over for Israel, og det gør vi i forskellige internationale konstellationer for at sikre, at den stemme lyder højt og entydigt, ikke bare fra Danmark, men også fra en række andre lande, som i øvrigt er karakteriseret ved at være Israels venner, og som grundlæggende også har det udgangspunkt og har haft det siden det forfærdelige terrorangreb den 7. oktober, at Israel har ret til selvforsvar, men at det skal ske i respekt for den internationale ret og den internationale folkeret.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-03-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at den israelske regering efter internationale ngo’ers vurdering ikke efterlever de krav om foreløbige foranstaltninger, som Den Internationale Domstol har pålagt den tilbage i januar, og som Israel skulle rapportere tilbage om efter en måned, og hvad er ministerens overvejelser med hensyn til den danske regerings position samt dens muligheder og ansvar for at handle for at sikre, at Israel efterlever domstolens krav?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-13:
Så synes jeg, at vedkommende skulle ringe til os.
For vi har ikke nogen barrierer, i forhold til hvor vi køber ind.
Vi har jo så at sige tømt vores egne hylder, og derfor er det store hovedindhold i den donationspakke på 2,3 mia. kr., der blev lagt frem i går, at vi finansierer indkøb, og det gør vi i høj grad i samarbejde med andre.
Så hvis der er kapaciteter derude, skal de frem i lyset.
Det er jo sådan set også i forbindelse med det arbejde, som i stadig bedre udstrækning, men nok med et tempo, som ikke tilfredsstiller dansk utålmodighed i den her sag, at der sker en koordinering, en markedsdialog, en afdækning og en opbygning af kapacitet.
For selvfølgelig er det meget, meget uhensigtsmæssigt, hvis man havner i en situation, hvor vi faktisk er nogle, der har betalingsvilje, og der er noget, man kunne betale for, og det så ikke leveres.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-13:
Tak for det.
Vi anerkender fuldstændig, at det er national kompetence, og det er derfor, forslaget var, at man indgik en frivillig aftale mellem EU-landene om at målrette sin produktion.
Det kan selvfølgelig ikke være bindende, men det kunne måske alligevel være noget, der forpligtede landene moralsk på det her.
Det er spændende med krisemekanismen.
Den glæder vi os til at høre udfoldet.
Det er lidt fortvivlende, når man samtidig snakker med ukrainere, som mister deres nære i skyttegravene, fordi de ikke kan få adgang til den ammunition.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-13:
Nu skal vi jo heller ikke prøve at tale os væk fra hinanden, for vi står jo sådan set samme sted.
Man kan sige, at det i sit sigte jo nærmer sig en anden vej, altså det, som Enhedslisten også efterspørger, nemlig at man så at sige kan gå ind og påvirke produktionskapaciteten med et bestemt mål for øje.
Det har jo det samme potentielle formål som det at sige, at hvis der er produceret noget, som kan bruges i Ukraine, så må man ikke sælge det til andre end ukrainerne.
Det er vi åbne over for at kigge på.
Og vi skal gøre det med en balance for at respektere, hvad der er national kompetence, og det forhold, som også er relevant, nemlig at Europa jo indgår i en global økonomi.
Det er også derfor, jeg trak den parallel – eller det var hr. Pelle Dragsted, der gjorde det – til et vaccineområde.
Altså, vi indgår jo også i nogle internationale forsyningskæder, hvor der er andre end os, der også har nogle interesser, og hvis vi skal kunne trække på dem, skal de jo også kunne trække på os.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-03-13:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at man selvfølgelig er nødt til at lave nogle prioriteringer, og det er også det, der ligger bag vores spørgsmål og vores opfordring her, altså at tro, at man kan gøre mere, at man kan sætte produktionshjulene i gang til bare at producere endnu mere og endnu hurtigere uden egentlig at bryde med den måde, som fordelingen er på.
Det er i virkeligheden det, der ligger bag vores opfordring; det er jo på den korte bane måske at ændre på den prioritering af, hvordan fordelingen af eksport ser ud, og prioritere Ukraine som hovedmodtager, indtil løfterne er indfriet.
Og så kan den øgede produktion så i øvrigt bruges til det, man har givet af løfter til resten af verden.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-13:
Tak for det.
Jamen der er mange ting at gøre.
Først og fremmest handler det jo om, at landene – for at sige det ligeud – skal komme til lommerne og lægge nogle ordrer hos industrien, som er ved at opbygge sin kapacitet.
Man skal passe på med tal – specielt efter sin hukommelse og specielt i Folketingssalen – men man stillede jo en million i udsigt, og det ender vel med, at man leverer godt halvdelen.
Men alle de tal, jeg har, indikerer også, at der nu fremadrettet er en produktionskapacitet i Europa, der matcher behovet mere end det, man historisk stillede i udsigt.
Så fremadrettet er der opbygget kapacitet.
Der skal jo ske mere her, og det er det, der ligger i den strategi, der blev lanceret i sidste uge, som også skaber en mulighed for – og det er jo et forslag, der skal foldes nærmere ud – at man sådan set kan gå ind og prioritere specifikke ordrer i særlige situationer.
Så skal man pulje sin indkøbskraft, og så skal man lade være med at have sådan noget som Buy European.
Det har der været forskellige syn på.
Det danske synspunkt er, at vi skal opbygge en europæisk kapacitet, men vi kan ikke have sådan en klausul, der hedder, at det kun er ammunition eller våben i det hele taget, der er produceret i Europa, der sendes til Ukraine.
For der er noget, der er vigtigere end noget andet, og det, der er vigtigt nu og her, er, at der kommer materiel frem.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-03-13:
Tak for det.
Vi er jo langt hen ad vejen i det danske Folketing fuldstændig og oprigtigt enige om, at det er nødvendigt med den militære støtte til Ukraine og også, at der skal være mere af den
Jeg kan også høre på dialogen indtil nu, at vi jo også – det er ikke så overraskende – er enige om, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at stoppe den russiske krigsmaskine og ikke løbe fra de løfter, vi har givet Ukraine.
Jeg ved, at ministeren går meget op i den her europæiske samling på den udenrigspolitiske scene, og det har jeg egentlig fuld respekt for, selv om vi ikke enige om detaljerne i det.
Men hvis ikke man fra dansk side vil arbejde for at få en egentlig aftale på plads, hvad er der så af andre muligheder, som regeringen ser, for at man fra europæisk side kan intensivere, så man kan få leveret på de løfter, man har givet Ukraine?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-13:
Jeg har forstået intentionen bag forslaget, og vi ser jo sådan set ens på det, vi gerne alle sammen vil opnå, nemlig at levere på vores løfter.
Og det er gået for langsomt i europæisk kontekst; lige præcis på det her felt har vi i dansk sammenhæng ikke noget at skamme os over.
Noget af det, der har været en barriere, fornemmer jeg, har også været modviljen mod at engagere sig uden for Europa, altså i virkeligheden at bruge den her industrielle oprustning som en slags protektionistisk opbygning af egen kapacitet, og der kæmper vi jo benhårdt for, at det handler om at sætte den ene ting i centrum, der handler om at få våben frem.
Hvis det kræver, at vi også har samarbejder, der rækker ud over EU, så skal vi gøre det, og det bidrager vi konkret til.
Der tror jeg, at det ville være lidt uhensigtsmæssigt, hvis man i skyggebilledet på det sagde, at i mellemtiden er der så ikke nogle af vores partnere, vi i øvrigt handler med, som kan modtage europæiske våben.
Altså, det er en international opgave, der skal løses, og det danske take er, at vi skal bruge hele det globale marked til at kunne løfte det ansvar.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-13:
Tak for det.
Det er klart, at det vil være et kontroversielt skridt at tage, men det, jeg oplever ukrainerne sige, når jeg er dernede – og det er jo ganske rigtigt – er: Der mangler ikke ammunition i verden, det kommer bare ikke til os på slagmarken.
Og der må jeg bare sige, at jeg sådan tænker, at det er fint med langsigtede planer om at få produktionen op og få opbygget det europæiske forsvar, men det hjælper bare ikke på den situation, Ukraine står i lige nu.
Det er derfor, vi fra Enhedslistens side synes, at regeringen burde tage de her skridt, som kunne garantere, at Ukraine fik adgang til den ammunition, som de har så meget brug for.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-13:
Hvis man laver en parallel til corona, tror jeg også, at man lige skal indtænke nogle af de reaktioner, der var fra resten af verden ved den måde, vi greb det an på.
Jeg møder stadig og så sent som i sidste uge reaktioner i Afrika på, at vi i den periode måske tog et lidt – hvad skal man kalde det? – regionsegoistisk perspektiv ned over tingene.
Der er klart forskel på våben og vacciner, idet våben dog her er en slags vaccination mod et russisk overgreb.
Der er også internationale forsyningskæder.
Vi køber også våben uden for EU.
At lave sådan en embargo vil i virkeligheden have sådan en sanktionslignende karakter.
Det er som sagt national kompetence.
Det er uden for rækkevidde.
Jeg synes snarere, at man skal vende det om, for der kører jo også en anden diskussion i spejlbilledet på det her, der handler om: Skal vi nu, når vi leverer våben til Europa, sørge for at producere det hele selv?
Altså, der kommer jo også sådan nogle nationalistiske interesser frem, hvor man bliver lidt i tvivl om, hvad det egentlig er, der er det vigtige her.
Er det at skaffe ammunition til Ukraine og våben til Ukraine, eller er det at understøtte egen nationale forsvarsindustri?
Vores take på det er, at vi skal gøre alt, hvad der er muligt, og det handler om at samordne vores indkøb.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-13:
Tak for det, og tak for besvarelsen og også for fuld anerkendelse af den store indsats, som vi gør fra dansk side i at støtte Ukraine i deres modstandskamp.
Jeg var i Kyiv for 2 uger siden sammen med Europaudvalget, og der mødtes vi jo med både civilsamfundsrepræsentanter, fagbevægelse, ministre, parlamentsmedlemmer, ngo'er, og budskabet, som kom fra hver og en, uanset hvem de var, og uanset hvor de befandt sig i det politiske spektrum i Ukraine, var entydigt: Send ammunition.
Og de begrundede en del af de her tilbageslag med manglen på ammunition.
Samtidig kunne man læse i europæiske medier, at europæiske våbenproducenter eksporterer omkring 40-60 pct. af de våben, de producerer, ud af Europa.
Det er selvfølgelig på den baggrund, at vi fra Enhedslistens side har rejst det her, i øvrigt sammen med andre europæiske allierede, både på europæisk niveau og nu altså også over for regeringen, om, om ikke, at vi skylder Ukraine at tage det, ja, vidtgående skridt og sige: Indtil vi har leveret på løfterne til Ukraine om den her million stykker ammunition, kan vi altså ikke acceptere, at europæiske våbenproducenter eksporterer til andre lande i verden, som ikke står med det samme behov – altså at vi ligesom under corona tager et lidt mere drastisk skridt og griber ind og siger, at den våbenproduktion, der er, skal gå til Ukraine, indtil EU har leveret på sine løfter, og dermed kan gøre Ukraine i stand til at forsvare sig selv mod den russiske offensiv, som de desværre oplever lige nu.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-13:
Tak for det.
Holdningen vil jeg komme med først: Det ser vi på med stor alvor, fordi militær støtte, ikke mindst ammunitionsstøtte, til Ukraine i den her fase er ganske afgørende.
Det er jo også i det lys, at vi så sent som i går kom med en 16. dansk donationspakke og for kort tid siden i øvrigt har fremlagt en oprustning af vores kapacitet og yderligere ressourcer til Ukrainefonden.
Der blev jo stillet en million artillerigranater i udsigt med en årsfrist, som sådan set udløber lige om lidt, og hvor man nedslående må konstatere, at det når vi ikke.
Nedenunder kan man så lidt mere positivt konstatere, at der sker en kapacitetsopbygning, der gør, at der vil være en produktionskapacitet i Europa nu til at kunne levere, altså fremadrettet, i den størrelsesorden, som man lovede historisk.
Men som sagt: Vi ser på det med stor alvor, og det er jo derfor, at vi satser på tre ting.
Vi skal købe mere ind sammen.
Det arbejder Danmark på.
Tjekkiet spiller her en meget positiv rolle.
Og så skal vi opruste; det er jo et ord, vi næsten havde vænnet os af med at bruge, men det skal vi.
Vi skal øge kapaciteten i den europæiske forsvarsindustri, og derfor er det også positivt, at Kommissionen i sidste uge lancerede en ny forsvarsindustriel strategi, hvor der også indgår et forslag om, at Rådet i helt ekstraordinære tilfælde kan aktivere en krisemekanisme, som kan betyde, at man kan prioritere specifikke ordrer af en særlig type forsvarsmateriel til f.eks. Ukraine eller EU's egne lagre forud for andet.
Det der forslag, der så ligger i spørgsmålet, om sådan mere vidtgående at sige, at nu laver vi en slags våbenembargo ud af Europa, er ikke på bordet.
Det er også national kompetence, så det er ikke et skridt, jeg kan se for mig at nogen vil tage.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-13:
Mange tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er regeringens holdning til, at EU endnu ikke har leveret på sine løfter til Ukraine om leverancer af ammunition, og vil regeringen arbejde for en aftale mellem EU-landene, der sikrer, at europæiske våbenproducenter ikke eksporterer deres ammunition ud af EU, indtil EU har leveret på sine løfter til Ukraine?