runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-12-02:
Mener ministeren, at forsvaret har haft hjemmel til alt, hvad forsvarets personel er blevet beordret til at udføre i forbindelse med aflivningen af samtlige danske minkbesætninger?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Lad os tage den en gang til for hr. Marcus Knuth.
Forsvaret har ikke aflivet mink, og ingen har beordret forsvaret til at aflive mink.
Forsvarets opgave har været at støtte Fødevarestyrelsen, hvad enten det har været i forbindelse med optælling af mink, støtte til deponering af mink, opstilling af rensepunkter eller afspærring af graveområder.
Det er en støtte, der er givet på baggrund af § 7 i forsvarsloven.
Forsvaret og forsvarets soldater har ikke beordret nogen i denne sag.
De har udført deres opgaver professionelt til støtte for Fødevarestyrelsen, og faktisk står der klart og tydeligt i den instruks, som soldaterne fik forud for opgaveløsningen, det såkaldte soldatens kort, at der ikke må anvendes nogen former for magt til at gennemtvinge opgaveløsningen.
Jeg skal igen understrege, at forsvaret kan støtte Fødevarestyrelsens indsats efter forsvarslovens § 7.
Dette har den daværende forsvarschef også understreget over for medarbejderne i forsvaret og også over for offentligheden, og det håber jeg at spørgeren har noteret sig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-02:
Vi er jo i en tidsalder, hvor klimadagsordenen fylder rigtig meget, og hvor mange unge mennesker gerne vil handle og gerne vil gøre noget.
Mange unge mennesker kommer så frem til, at de ikke vil spise kød.
Der er ikke nogen tidtagning her – jeg ved ikke, om det betyder noget; jeg kan tale længe om det her.
Men tak for den ekstra tid.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at der er mange unge mennesker, der på grund af klimaproblemerne vælger at sige: Hvad kan jeg selv gøre?
Der sker meget, og der er nogle unge mennesker, der så vælger at sige, at jeg vil være vegetar, eller at jeg vil være veganer.
Der er også mange mennesker, der vælger kød og animalske produkter fra af dyreetiske grunde.
Det kan jeg også sagtens følge.
Og der kan også være nogle mennesker, der både tænker på klimaet og tænker på dyreetikken, når de vælger, hvilken kost de vil indtage.
Hvis man ser på, hvad der sker i vores nabolande i forhold til vegetarer og veganere, er der sådan set flere end i Danmark.
Det er mere udbredt i England, at man vælger at leve vegetarisk eller vegansk, og det er sådan set også mere udbredt i Sverige, end det er i Danmark.
Jeg tror sådan set, at tendensen også vil komme til Danmark med en stor styrke.
Så jeg tror, vi står over for, at det er nødvendigt, at sundhedsmyndigheder også forholder sig til, hvad der er den bedste kost for børn.
Når jeg kigger på Sundhedsstyrelsens hjemmeside, er det jo rimelig klart, at der står, at de ikke anbefaler vegansk kost til 0-2-årige.
Men når man så er kommet frem til den anbefaling, kunne man måske godt i det samme felt gå ind i at udfolde, at så kan amning være væsentligt, eller at man dér fik foldet ud, at B12 er noget, som er meget væsentligt.
Jeg tror, vi risikerer, at forældre, som ønsker at leve vegansk, også deres børn, selv søger deres informationer.
Og det duer jo ikke, at man så kommer frem til, at man ikke får de rette informationer, sådan at barnet bliver fejlernæret.
Jeg deler sådan set SF's ordførers bekymring omkring, at det er det, vi kan kigge ind i.
Altså, modermælkserstatning er ikke havredrik, og det kunne man jo godt forestille sig, hvis ikke man ved noget.
Så jeg synes, at der er god grund til, at der skal være god og bedre information omkring, hvad der er en dækkende kost for spædbørn.
Jeg er ikke i tvivl om, at man kan gøre det bedre end det, der er på Sundhedsstyrelsens hjemmeside.
Det synes jeg er væsentligt.
Så at komme frem til, at der skal være konstruktive kostråd, synes jeg faktisk er et ret fornuftigt og moderat forslag, så Enhedslisten støtter forslaget.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Tak, og tak for støtten, og tak for at tage det internationale perspektiv, som jeg synes er meget vigtigt.
Vi skal ikke tro, at vi i Danmark altid er de bedste.
Nogle gange kan det være godt lige at åbne øjnene og se, hvad der sker rundt omkring os i verden.
Helt konkret i forhold til Sundhedsstyrelsens anbefalinger er der jo den der anbefaling om, at forældrene skal gå til en diætist, fordi der ikke er nogen reel vejledning, i modsætning til hvis man lever ikkevegetarisk, hvor der faktisk er et hæfte på over 100 sider med vejledning til, hvordan man kan leve, og der er direkte opskrifter.
Men det at gå til en diætist giver for det første det problem, at kan man finde en diætist?
Men for det andet betyder det også, at man selv som familie skal betale det.
Og nu snakker vi om, at der vil blive flere og flere familier, som vil blive vegetariske og veganske, og det er jo ikke sikkert, at de alle sammen har råd til at betale en diætist.
Så hvad siger ordføreren til det?
Tak, og tak til ordføreren fra den passionerede tale.
Ordføreren har meget fokus på ernæring.
Norge har lavet deres kostråd, og på nuværende tidspunkt har de beregnet, at hvis de kostråd, de har, generelt følges af befolkningen, og hvis to tredjedele af befolkningen lever mere grønt og spiser mindre kød, så vil de spare 18 mia. norske kroner.
Tror ordføreren, at den sundhed, der ligger i den beregning, også ville kunne slå igennem i Danmark?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-02:
Når det er den officielle anbefaling, er det jo et privatiseringsforslag om, at det sådan er helt op til den enkelte at købe sig til god rådgivning, og det synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg har det også sådan, at hvis Sundhedsstyrelsen har den konklusion, at de ikke kan anbefale vegansk kost til 0-2-årige, så kunne man jo i den samme tekst folde ud, hvad det så er, man anbefaler, og måske folde ud, hvor vigtig amning er i det tilfælde, og hvor vigtigt B12-vitamin er i det tilfælde.
Så jeg synes, at der er plads til at gøre det bedre.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Tak, og jeg er helt enig.
Jeg tænker, at hvis man skulle være ekstrem og måske også lidt provokerende i forhold til det, vi tidligere har hørt, så kunne man sige, at hvis ikke vi kan give en anbefaling, så må vi give penge til at betale en diætist, så alle familier får mulighed for at få den rådgivning.
Per Larsen (KF), 2020-12-02:
Tak for det, og tak til fru Susanne Zimmer for at bringe emnet på bane.
Se, det allerstørste er jo, når man bliver forælder.
Det er jo en lykkerus uden lige og uden mage, og alle sanser bliver jo skærpede, og al fokus vil være på at gøre det så godt som overhovedet muligt for ens børn.
Og uanset hvilke problemer der måtte opstå, og hvilke spørgsmål der rejser sig, så vil man jo som forælder søge information om, hvordan man nu gør det bedst muligt.
Det tror jeg ligger i alle forældre.
Det er jo ikke sådan, at man er fuldstændig overladt til sig selv, for her i bemærkningerne til forslaget listes der også en række muligheder op for at søge information og vejledninger rundtomkring i de øvrige nordiske lande.
Storbritannien er også nævnt.
Det er selvfølgelig nogle opmærksomhedspunkter, og der er Sundhedsstyrelsen så kommet frem til en konklusion i forhold til at leve vegetarisk.
Vi synes sådan set ikke, at der med det, der er sat i gang, er grund til at presse yderligere på, så vi kommer ikke til at støtte forslaget.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Og tak til ordføreren.
Så er der løbet nyt vand i søen, eller har jeg misforstået det?
Trine Bramsen (S), 2020-12-02:
Der er en kort bemærkning fra fru Susanne Zimmer.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-02:
Tak, formand, og tak til forslagsstillerne for det her gennemarbejdede beslutningsforslag.
Ønsket er jo egentlig såre simpelt, nemlig at man beder om at få en konstruktiv vejledning på Sundhedsstyrelsens hjemmeside om vegansk og vegetarisk kost til børn, og det forstår jeg godt, selv om jeg et eller andet sted også synes, det burde være overflødigt fra politisk hold at blande sig i, hvordan en styrelse kommunikerer.
Men jeg gav det et skud, og jeg læste Sundhedsstyrelsens vejledning, og så fik jeg lyst til at blande mig.
Det er nemlig én lang advarsel med flere røde flag.
Desuden stoppede jeg op ved sætningen: »Forældrene bør desuden være opmærksomme på, at jo flere fødevarer, der udelukkes fra kosten, des større risiko for fejlernæring af deres barn.«
Jo tak!
Her kom jeg til at tænke på, at jeg selv voksede op på sovs, kartofler, krebinetter og havartiost.
Hvis der var grøntsager på tallerkenen, var de udkogte til ukendelighed.
Sådan var madkulturen på min hjemegn dengang.
Der var langt til den nærmeste diætist eller til et lægetilsyn.
Hvori består parallellen her?
Måske netop i det forhold, at hjælp til selvhjælp kun virker, hvis myndighederne konstruktivt vejleder borgerne gennem deres valg.
Hvis man på forhånd er en ressourcestærk familie, der er god til at orientere sig og sørge for alsidigheden i barnets kost, så søger man ikke Sundhedsstyrelsens hjemmeside blot for at få skældud, som man gør nu.
For det er tydeligt mellem linjerne her, at man nærmest skal skamme sig, hvis man ikke sørger for barnets alsidige kost, underforstået at den også består af kød og mælkeprodukter.
Hvis man måske ikke har haft så godt styr på den veganske livsstil og søger Sundhedsstyrelsens hjemmeside, altså at kosten, som jeg sagde før, er franskbrød og syltetøj, så skynder man sig at droppe idéen i skam, eller man besøger det store internet for alskens halvgode og heldårlige råd.
Så hvorfor klamre os til denne skræmmetaktik i Danmark?
Hvorfor ikke gå mere pragmatisk til værks som f.eks. de britiske sundhedsmyndigheder, National Health Service, som også har udarbejdet en vejledning, der er fælles for vegetariske og veganske forældre?
Deres holdning er denne, og nu oversætter jeg lige: Kostråd om at introducere dit barn til fast føde, fra de er 6 måneder gamle, er det samme for vegetariske, veganske og ikkevegetariske børn.
Babyer og børn på en vegetarisk eller vegansk kost kan få den energi og de næringsstoffer, de har brug for til at vokse og udvikle sig, hvis de får en velafbalanceret og varieret kost.
Måske har de brug for særlige tilskud som f.eks. B 12-vitamin ud over det sædvanlige vitamintilskud, vi anbefaler alle børn.
Det var det, det er såre simpelt.
Er det i virkeligheden ikke sådan, at præcis dette er kernen i en sund kost, uanset om hovedingrediensen er krebinetter eller rødbedebøffer?
Hvorfor udskamme og skræmme, når vi nu ved, at der ikke er nogen grund til det?
Lad os vejlede konstruktivt og overlade det frie livsstilsvalg til forældrene.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Tak, og tak for støtten til forslaget og for alle de gode argumenter for, at det er et godt forslag.
Når man går ind og ser skræmmekampagnen på Sundhedsstyrelsens hjemmeside, bemærker man jo også alle de der ernæringstilskud, der er brug for.
Men hvis man nu kun går ind og kigger på det, ser man jo ikke, at andre børn, som ikke lever vegetarisk, også skal have kosttilskud.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-02:
Jamen det er jo lige præcis det, der ligger i det der med mangel på kostråd.
For kostråd handler jo ikke kun om at sige noget om, at der f.eks. skal joule nok i et barn.
Som jeg sagde før: Det kan man klare med franskbrød og syltetøj.
Derfor har vi brug for nogle konstruktive og detaljerede kostråd, også til forældre, der vælger den her livsstil.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren.
Hvad tænker ordføreren at hendes parti kan gøre i forhold til at få det her gennemført, på trods af at Socialdemokratiet ikke bakker op om det?
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-02:
Jeg synes faktisk, ministeren havde nogle udmærkede råd til sidst om, at vi kan prøve at forfølge det her i det parlamentariske arbejde og få stillet de rigtige spørgsmål.
Og så kunne det da også være interessant at høre, hvor Sundhedsstyrelsen egentlig har sin evidens fra – en gennemgang af det synes jeg også kunne være superfint.
Anders Kronborg (S), 2020-12-02:
Tusind tak for indlægget fra den radikale ordfører.
Jeg bliver lidt nysgerrig, for nu fyger det med ord, bl.a. »skræmmekampagne fra Sundhedsstyrelsen«.
Der skal jeg bare høre: Skal jeg forstå det sådan, at den radikale ordfører er enig i, at Sundhedsstyrelsen faktisk kører skræmmekampagne i forhold til forældre, der lever vegansk og vegetarisk?
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-02:
Altså, når man kommer ind på Sundhedsstyrelsens hjemmeside og kigger, står der først og fremmest her, at Sundhedsstyrelsen anbefaler, at små børn ikke spiser vegansk.
Det er for mig at se ligesom at lukke ned for det ønske.
Hvis man så alligevel stadig væk gerne vil spise vegansk, og hvis man så stadig væk overhovedet bliver hængende på hjemmesiden – hvad jeg også tror jeg har redegjort for at jeg ikke tror på man gør – får man at vide længere nede, at det eneste, man skal sørge for, er joule, vitamin B12 og D-vitamin.
Og det er simpelt hen ikke godt nok.
Altså, for det første får man et slag på den ene kind, og så får man et slag på den anden kind ved ikke at blive rådført ordentligt.
Altså først: Det skal du lade være med.
Anders Kronborg (S), 2020-12-02:
Altså, det er vores sundhedsmyndigheder, det er vores Sundhedsstyrelse.
Altså, mener ordføreren sådan helt reelt og oprigtigt, at de kører skræmmekampagne?
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-02:
Ja, det synes jeg faktisk de gør, og jeg synes også, at det faktum, at Sundhedsstyrelsens hjemmeside på det område er så lidt besøgt, egentlig for mig at se er nok til at understrege, at det her er noget, der skræmmer forældre væk, som gerne vil leve vegansk.
Altså, hvis man har taget det frie valg og så bliver skræmt væk ved, at en af de første anbefalinger er, at det skal man lade være med, så synes jeg faktisk, at det er en skræmmende tilgang til det – ja.
Per Larsen (KF), 2020-12-02:
Jeg synes også, det er udmærket med vejledninger, men Sundhedsstyrelsen har jo også en holdning til området, og det er sådan set det, de vil stå på mål for.
Og så kan jeg forstå, at der også er sat et arbejde i gang.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Jeg er sikker på, at de forældre, som har børn, der lever vegetarisk eller vegansk, gør alt, hvad de kan – som ordføreren også sagde tidligere – for at de får den ernæring, de har brug for.
Nu refererede ordføreren også til de kilder, der er her, i forhold til hvor man kan søge viden, men jeg tænker, er det stadig væk betyder, at forældrene skal ud at søge i øst og vest på hjemmesider og blogs osv., og det er jo ikke sikkert, at alle forældre har tid og kapacitet til at gøre det.
Så kan vi ikke risikere at skabe ulighed i sundhed?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Det første spørgsmål kender hr. Martin Geertsen jo desværre selv svaret på.
Vi stod jo og havde indledt forhandlinger med alle Folketingets partier, og vi havde den regel, der var blevet indført, nemlig at der skulle være et lovforslag i høring inden for en bestemt tidsfrist.
Vi havde en gennemskrivning af den tidligere lov, og det var et supergodt arbejde, og det står jeg fuldstændig på mål for, men det var det, vi havde.
Og vi spurgte alle Folketingets partier: Er I med på, at vi udskyder den høringsfrist, til vi har færdiggjort de politiske forhandlinger?
Så Venstre kan selv svare på, hvorfor det kom i høring.
Det var, fordi Venstre ville have det i høring.
Nu har vi så de høringssvar, og dem har jeg selvfølgelig reflekteret over, lige så vel som jeg har reflekteret over de sonderinger, der har været med forskellige partier.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Mange tak.
Jeg er fuldstændig enig i, at det her var noget af det, vi kom frem til på det møde, vi havde med alle myndighederne.
Det var det møde, som vi tog os ekstra tid til, sådan at vi kunne vende det.
Vi var faktisk, sådan som jeg så det, rigtig mange partier – jeg vil sige alle partier – der nærmest var enige om mange af de ting, som nu er blevet opremset.
Der blev jo afsat tid til et møde, som blev aflyst.
Jeg kan så forstå, at regeringen kun har mødtes med dens støttepartier.
Men hvad er begrundelsen for, at man ligesom afskærer halvdelen af Folketinget fra det, når man skal lave en ny epidemilov?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Det er helt korrekt, at vi havde to, synes jeg, meget fremragende møder, nemlig et lidt kortere møde og et helaftensmøde, med uafhængige juridiske tænketanke, der rådgav os, og som vi rådførte os med, ligesom styrelserne fortalte om deres erfaringer: Hvad har de brug for?
Og hvordan kunne de se mulighederne for parlamentarisk kontrol i forbindelse med en epidemikontrol?
Jeg har også noteret mig – og det er jeg meget glad for – at Venstre og nu også Dansk Folkeparti siger om mange af de ting, som jeg har nævnt her, at de kan se sig selv i dem.
Men at man siger det, synes jeg er godt.
Hvorfor kunne vi så ikke fortsætte med det?
Det kunne vi jo desværre ikke, fordi partiet Venstre som det eneste parti pålagde regeringen at afbryde forhandlingerne og sende et forslag i høring – frem for at vi kunne have fortsat med forhandlingerne og nået frem til en aftale.
Men så må vi jo bare gøre det nu.
Så må det være sådan, det er.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Tak for det, og tak for de overvejelser, regeringen har gjort sig.
Det flugter jo meget godt med det, vi har diskuteret.
Der er lige et par ting, jeg godt ville høre noget om.
Det ene er spørgsmålet om muligheden for det at definere en samfundskritisk sygdom.
Er regeringen indstillet på, at vi også dér skal sikre, at der bliver en løbende revision af det, altså at det bliver noget, der skal sendes tilbage til et epidemiudvalg, så der også er parlamentarisk kontrol med, hvor lang tid en sygdom bliver defineret som samfundskritisk, for det er jo det, der giver mulighed for at bruge de vidtgående beføjelser?
For det er temmelig vigtigt, at vi får det indspark fra de høringsberettigede parter.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Tak for de kommentarer, og også tak for den indledende bemærkning.
Når en sygdom ifølge vores forslag her, som vi ser frem til at fremsætte for alle Folketingets partier, defineres som samfundskritisk, så kommer der en indstilling fra epidemikommissionen, og så skal der ses på det i det kommende folketingsudvalg.
Får vi opbakning til vores forslag – der skal ikke være et flertal imod det – vil den så være at betragte som samfundskritisk, og der vil være åbnet op for en række tiltag, som vil være nødvendige.
Der vil jeg i drøftelserne med Folketingets partier meget, meget gerne se på ønsket om – og det er noteret, at det er et ønske fra Enhedslisten – at man kan genbesøge, om man så må sige, den indstilling hver 4. måned, hver 6. måned, og hvordan det giver mening sundhedsfagligt.
Det synes jeg vil være oplagt.
Og der er også et ja, for jeg foreslår, at vi sender lovforslaget i høring.
Vi mødes i næste uge med Folketingets partier om dette, og der skal nok nogle justeringer til.
Vi sender så loveforslaget i høring, men gentager også høringsperioden, for jeg er helt enig i, at den her vil have godt af en god høringsperiode.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-12-02:
Man kan måske kritisere meget ved processen, men jeg tror egentlig, at de høringssvar, der er kommet, og den debat, der har været, har kvalificeret det lovforslag, der ligger nu.
Jeg kan i hvert fald se mig selv meget mere i det, som ministeren har fremlagt her, end i det udkast, der har været i høring.
Nu har hr. Peder Hvelplund stillet det spørgsmål, jeg ville have stillet, så derfor vil jeg i stedet spørge om noget andet: Kan ministeren sætte nogle flere ord på, hvordan epidemiudvalgets rolle skal være i folketingsarbejdet, både i forhold til regeringen og i forhold til at kunne handle hurtigt, men også at inddrage Folketingets partier?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Ja, jeg kan godt fortælle om, hvordan vi tænker os det, og så vil jeg se frem til at drøfte det med Folketingets partier – og jeg vil igen understrege, at det er med alle Folketingets partier.
Der er ingen, der har vetoret i det her, men vores mål er at få så bred en opbakning som overhovedet muligt.
Det tror jeg vil være klogt.
Og det kræver jo så også, at Folketinget opretter et udvalg efterfølgende.
Vores forslag er altså at lave et udvalg, faktisk inspireret af noget af det, som foregår i Folketingets Europaudvalg, hvor man jo også skal have et mandat, og hvor der ikke skal være et flertal imod det mandat, man søger som minister.
Her vil der så være nogle tilføjelser, nemlig en faglig indstilling fra en epidemikommission, som for mig at se også kan være delt.
Der kan jo også være uenigheder i den kommission; det kan man jo ikke afvise.
Det mener jeg også bør være transparent, sådan at det i første omgang fremlægges for Folketinget og derefter lægges offentligt frem.
På den måde vil det jo være et udvalg, som sikrer parlamentarisk kontrol, men jo også forpligter Folketingets partier til at sige enten ja eller nej til de ting, som ligger foran partierne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-02:
Jeg tror godt, man kan blive enig om, at regeringen ikke får nogen fidusbamse for proceshåndteringen her.
Ministeren siger, at grunden til, at regeringen fremsatte det forslag, som man fremsatte og sendte i høring, var, at det var en gengivelse af en tidligere epidemilov, og at man derfor bare genskrev det og sendte det ud, og at det reelt set ikke var regeringens holdning, der stod i det, man sendte ud.
Er det korrekt forstået, eller var det regeringens holdning, som stod i det, man sendte i høring?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Regeringens ønske var helt klart at kunne fortsætte forhandlingerne, og det gik vi jo også til partierne med.
Vi havde haft glimrende åbne møder med uafhængige juridiske eksperter, og vores ønske var helt klart at kunne fortsætte disse drøftelser, og jeg synes, der er kommet gode idéer frem.
Det er mange hundrede siders stof, vi taler om, som jo skal igennem jurister og flere forskellige ministerier, så derfor kan det ikke lige klares på 3 timer en aften at skrive væsentlige ting om.
Og da vi så fremlagde det spørgsmål for partierne, om man var med på, at vi dermed udskød en del af fristen, men at vi til gengæld så kunne færdiggøre og videreføre forhandlingerne med de input, der var kommet, var partierne ikke med på det – eller rettere, mange var faktisk med på det, men partiet, som jeg nævnte tidligere, Venstre, var desværre ikke med på det, og derfor var der så den proces.
Jeg tror, der er mange ting, som man ikke får fidusbamser for her i Folketinget, men jeg er optaget af én ting, og det er, at vi får et godt resultat af det, og jeg håber også, at Nye Borgerlige vil kunne se sig selv i det resultat.
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Det lyder jo udmærket alt sammen.
Det er faktisk nærmest noget, jeg har hørt komme ud af vores egen mund.
Det gør jeg sådan set ikke, fordi regeringen her i september måned fremlagde et lovforslag, som sagde det stik modsatte af det, ministeren nu står og siger fra talerstolen.
Så mit første spørgsmål er: Hvorfor fremlagde regeringen et lovforslag til en ny epidemilov, som var stik imod det, som et flertal i Folketinget pålagde regeringen helt tilbage i juni måned?
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er: Hvorfor har regeringen indledt forhandlinger udelukkende med partier i rød blok om en ny epidemilov?
Per Larsen (KF), 2020-12-02:
Nej, jeg er sådan set ikke så bange for, at der sker en ulighed på den måde.
Altså, der findes jo masser af information, og når man så søger den information, vil der være noget af det, som man måske ikke synes om, og noget andet, som man synes bedre om, og sådan træffer man givetvis sine valg.
Det har jo også i den spæde start meget at gøre med, hvordan amningen fungerer, for hvis amningen slet ikke fungerer, står man med nogle helt andre problemer, hvorimod barnet givetvis, hvis man kan amme de første 2 år, er dækket godt ind på mange områder.