runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Jeg er rigtig glad for, at vi har tilført denne ældremilliard.
Det er ikke et år, men det er faktisk også det kommende år.
Jeg er meget, meget tilfreds med, at vi allerede nu ved, at to tredjedele af de penge er gået til flere varme hænder, og det er flere varme hænder, der skal sørge for, at vi ikke skal opleve de her ting, som der er sket, og som vi har set i fjernsynet – for det er uværdigt, og det må ikke ske.
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Ja, så skulle jeg måske have brugt lidt mere af min taletid, for det var jo faktisk ikke svar på nogen af mine spørgsmål, vil jeg sige til ministeren.
Altså, anerkender ministeren, at omprioriteringsbidraget betyder, at man i første omgang har skullet skære ned i kommunerne?
Anerkender ministeren, at når man kigger på budgetterne, er der altså 29 kommuner, der decideret skærer ned?
Det er bare et ja eller nej til de to ting.
Så tilbage til kernen i spørgsmålet.
Hvordan vil ministeren følge det op med handling?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Nu er det jo ikke spørgsmålet om, at der ikke må være nogen, der skal sidde på et plejehjem i en ble – det er i en våd ble, og det er det, der gør det uværdigt.
Men ellers vil jeg sige, at jeg vil gøre alt for, at vi nu i den arbejdsgruppe, der er nedsat i KL, vil komme til at se på både de unødige statslige regler og de kommunale dokumentationskrav, som kan være til hinder for, at de varme hænder igen bliver varme i stedet for at skulle bruges ude til at skrive om tingene.
Jeg er ikke i tvivl om – jeg har været i ældreplejen så mange år – at vi skal have personalet tilbage til det, som de er uddannet til, og til det, de glæder sig til at arbejde med.
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Jeg er helt med på, at vi skal fjerne dokumentationskrav, der er unødvendige, og at vi skal fjerne stive regler, der koster ressourcer derude, men står ældreministeren her i dag og siger, at det er det, der er hele forklaringen, for nu har vi hørt meget om det.
Er det virkelig det, der er hele forklaringen?
Mener ministeren det?
Hvad så med de besparelser, der bliver fundet på at afbureaukratisere?
Vil ministeren garantere, at de penge bliver på ældreområdet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-12-07:
Tak for det.
Jeg hører den nyslåede justitsminister sige, at det må være op til det enkelte folketingsmedlem, hvordan man udtrykker sig i den konkrete sag.
Men det er jo ikke et hvilket som helst folketingsmedlem, som har udtrykt sig ganske kritisk om sagen.
Det er den i øvrigt meget dygtige fru Mette Abildgaard, som er gruppeformand i justitsministerens eget parti.
Så vi bliver nødt til at få et svar fra justitsministeren på, om justitsministeren er enig med sin gruppeformand, fru Mette Abildgaard, når hun siger, at vi er ved at udvikle en rådden politisk kultur – en rådden politisk kultur i det ministerium, som justitsministeren har ansvaret for.
Simon Kollerup (S), 2016-12-07:
Jeg læser spørgsmålet op.
Er det ministerens holdning, at ministerens partifælle fru Mette Abildgaard har ret, når hun i sagen om mørklægning af aktindsigter og overholdelse af offentlighedsloven i sagen om fødevare- og landbrugspakken på sin facebookprofil skriver, og jeg citerer: »Når man har magt, så har man et særligt ansvar!
Et særligt ansvar for åbenhed i forvaltningen og ærlighed om de beslutninger, man træffer.
Vi er ved at udvikle en rådden politisk kultur«?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Nu tager spørgsmålet udgangspunkt i en konkret sag, som jeg tror at hverken spørgeren eller nogen andre i Folketinget er i tvivl om hvad Det Konservative Folkeparti mente om.
Når det så er sagt, forstår jeg spørgsmålet sådan, at der spørges til min generelle holdning til åbenhed i den offentlige forvaltning.
Det må det jo være, hvis spørgsmålet skal høre ind under det, jeg sidder med.
Her tror jeg ikke, det kommer bag på nogen, at åbenhed i forvaltningen er et helt afgørende spørgsmål for Det Konservative Folkeparti.
Spørgsmålet er også adresseret i regeringsgrundlaget, hvor der står: »Når offentlighedsloven skal evalueres i 2017, vil regeringen lempe ministerbetjeningsreglens beskyttelse af den interne og politiske beslutningsproces i forhold til de nuværende regler«.
Alt i alt er jeg ret sikker på, at mine holdninger vedrørende åbenhed i den offentlige forvaltning står ganske klart, og hvad enkelte medlemmer af Folketinget så vil sige og udtrykke, er jo det enkelte medlems afgørelse.
Simon Kollerup (S), 2016-12-07:
Men det udspringer også af en konkret sag, som ministeren helt rigtigt henviste til, nemlig sagen om landbrugspakken og mere præcist om de aktindsigter, der blev givet vedrørende oplysninger i landbrugspakken.
Jeg står her med en artikel fra den 13. juli i år fra Berlingske, hvor flere ministerier i nogle udleverede aktindsigter er anklaget for at have forsøgt at hemmeligholde en lang række centrale oplysninger om landbrugspakken over for offentligheden, og der er en lang række forskere og eksperter inden for offentlighed i forvaltningen, som siger, at de her oplysninger burde have været lagt frem, at det var forkert at mørklægge de oplysninger i aktindsigterne.
Derfor bliver ministerens generelle holdning til emnet jo også interessant i den konkrete sag.
Altså, burde de oplysninger, som blev mørklagt i den konkrete sag, have været lagt frem?
Det skal være det ene spørgsmål.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge ministeren om noget andet.
Nu bed jeg mærke i datidsformen, altså at ministeren sagde, at det var kendt, hvad Det Konservative Folkeparti mente om landbrugspakken.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Det Konservative Folkeparti har fået et andet syn på landbrugspakken, efter man er kommet i regering.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Nej, det har vi ikke fået et andet syn på.
Der har vi ment det samme hele tiden.
Når jeg sagde mente, var det om dengang, da sagen kørte, og da gav vi udtryk for, hvad vi mente.
Nu skal jeg være hurtig, for jeg har 30 sekunder til et svar.
Altså, jeg sagde før, hvad jeg mener generelt om åbenhed, og i forhold til konkrete afgørelser om aktindsigt træffes de jo efter gældende lovgivning.
Og de aktindsigter, der er omtalt i den artikel, som spørgeren henviser til, er ifølge artiklen behandlet af Miljø- og Fødevareministeriet og fire andre ministerier.
Så har jeg ikke mere, men jeg håber, jeg også kan få lov at svare om lidt.
Simon Kollerup (S), 2016-12-07:
Det håber jeg også, for jeg synes, vi skal til bunds i det.
Altså, det er rigtigt, at aktindsigten er behandlet af forskellige ministerier.
Men justitsministeren er jo ansvarlig for offentlighedsloven og offentlighed i forvaltningen som begreb og har stor indsigt i det.
Justitsministerens mening om den sag er vigtig og tæller meget.
Derfor vil jeg bare spørge justitsministeren: Mener ministeren, at de aktindsigter blev givet efter den gældende lov om offentlighed i forvaltningen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Jamen jeg har ligesom ikke grund til at tro andet, i og med at de gives efter gældende lovgivning.
Altså, det er behandlet i Miljø- og Fødevareministeriet og fire andre ministerier, og det fremgår også, at sagerne er afgjort efter reglerne i miljøoplysningsloven.
Der er tale om aktindsigt i miljøoplysningsloven – det er en lov, der hører under Miljø- og Fødevareministeriet – og der er så en afgørelse, der er indbragt for Ombudsmanden i den sammehæng, og dem overlader jeg trygt den nærmere vurdering af den konkrete sag til.
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Så kan jeg også glæde mig over, at de sidste 450 mio. kr. går til køkkener.
Og hvor er det også skønt, at man nu kan glæde sig over derude, forhåbentlig, at få noget dejligt mad.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Den betydning, det har,
Vi har ikke i de 8-9 dage, vi nu har været i regering,
taget nogen initiativer i forhold til landbrugspakken eller i forhold til tal.
Og jeg har som justitsminister på ingen måde været ovre at blande mig i, hvad miljø- og fødevareministeren foretager sig.
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Nej, det kan jeg ærlig talt ikke, ligesom jeg heller ikke kan se, at partier, der modtager støtte fra faglige organisationer, indgår i aftaler, der vedrører de faglige organisationers ret til deltagelse i forhandlinger, deres virkemuligheder i Danmark, eller for den sags skyld i aftaler, der vedrører de faglige organisationers medlemmer, som man som parti har modtaget penge fra.
Simon Kollerup (S), 2016-12-07:
Nu lægger jeg særlig mærke til, hvad justitsministeren siger, fordi justitsministeren har en ganske særlig rolle i regeringen, både som partiformand, men også som medlem af koordinationsudvalget.
Og derfor er det også vigtigt, at man får udtrykt sig præcist fra talerstolen i Folketinget om, hvad man ved og muligvis ikke ved.
Og ministeren sagde jo, at han havde indtryk af, at sagen om landbrugspakken havde fundet sin afslutning.
Jeg er bare nødt til at spørge på baggrund af den særlige rolle, ministeren har i regeringen og i de centrale udvalg i regeringen: Hvad bygger ministeren sit indtryk på, altså at landbrugspakkesagen skulle have fundet sin afslutning?
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Men der er det interessante jo, at når man har en Nordsøaftale fra 2003 og de økonomiske vismænd også konkluderer, at der i forhold til den er tale om en overnormal profit for olieselskabernes vedkommende; og når det så viser sig, at olieprisen stiger til et langt højere niveau end det, der lå som forudsætningen for aftalen, så er det klart, at staten også får flere indtægter.
Men olieselskaberne får også flere indtægter oven i en aftale, som i forvejen betyder overnormal profit.
Jeg synes da, det er interessant, når f.eks. Politiken den 24. november kan dokumentere, at merindtjeningen, i forhold til hvad der lå som forudsætning bag aftalen i form af prisen på en tønde olie, tilsyneladende er mindst 16 mia. kr. i perioden 2004-2010.
Og det rejser i hvert fald for mig spørgsmålet
: Er den her Nordsøaftale ikke alt for gavnlig over for olieselskaberne?
Hvorfor skal de penge blive ved med at ligge hos olieselskaberne, når de kunne ligge i statskassen, når de kunne bruges til bedre velfærd?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Det er da en relevant diskussion.
Det er en relevant diskussion at spørge, hvad det er for et samfund, man ønsker, om man f.eks. ønsker et samfund, hvor der nærmest ikke er nogen forskel på, om man er på arbejde eller ej.
Når vi lægger et loft over kontanthjælpen, når vi har en 225-timersregel, er det, fordi vi gerne vil sikre, at de mennesker, der siger, at de står til rådighed for arbejdsmarkedet, rent faktisk er til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er for at sikre, at de mennesker, der går på arbejde og har en lav indkomst, også kan mærke, at der er mere ved at gå på arbejde, end der er ved at blive hjemme.
Det er jo en klar politisk holdning til, hvad det er for et samfund, man gerne vil have, nemlig et samfund, hvor der er en gevinst ved at tage et stykke arbejde, og hvor vi lægger en rimelig grænse ind for, hvad familier skal have fra det offentlige.
Ved siden af det glæder jeg mig over, at Nordsøaftalen har givet os et større afkast end tidligere.
Jeg glæder mig over, at uanset hvad hr. Rune Lund eller andre måtte mene om aftalen, har den været med til at styrke samfundsøkonomien i Danmark i forhold til tiden før Nordsøaftalen.
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Så vil jeg spørge ministeren – hvis ministeren mener, at det var sådan en god aftale, der blev lavet i 2003 – hvad ministeren så mener om, at Mærsk fører sig frem på den måde, som Mærsk gør i øjeblikket, og siger: Hvis ikke I kommer med nogle flere milliardrabatter til os betalt af skatteborgerne i Danmark, lukker vi Tyra Feltet?
Hvad mener ministeren om, at Mærsk på den måde går ud og truer med at lukke den platform i Nordsøen, som er for olieudvindingen, hvad der svarer til Københavns Hovedbanegård for togtrafikken i Danmark?
Er det en ærlig, reel, god, saglig og ordentlig måde at føre politik på i forhold til skatteborgernes penge?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Jeg beskæftiger mig ikke med at kommentere hvert enkelt selskab i Danmarks handlinger eller fremfærd undervejs.
Så tror jeg, vi kunne bruge mange timer om onsdagen hernede på at kommentere det ene og det andet selskab.
Jeg svarer selvfølgelig på, hvorvidt vi fra regeringens side indretter reglerne sådan, at vi samfundsøkonomisk får det bedste afkast af de fælles ressourcer, der er i Nordsøen.
Jeg har kun én interesse, og det er, at samfundet sørger for, at mest muligt af den fælles værdi, der er, kommer fællesskabet til gavn.
Det kræver, at vi har nogle produktionsvilkår, der gør, at man vil investere i Nordsøen, at man vil vedligeholde og udbygge de felter, der er i Nordsøen.
Det synes jeg er min opgave.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-07:
Så vil jeg bare gerne spørge helt konkret.
Lad os lade være med at nævne et enkelt selskab.
Lad os bare nævne alle de selskaber, som er inden for DUC.
Når de i perioden fra 2003 og frem til i dag har tjent milliarder mere, end hvad der var forudsat, burde der så ikke have været sat til side?
Når man ser på profilen fremadrettet, stadig væk med en oliepris, som ligger betydeligt over, hvad de blev lovet, dengang aftalen blev indgået – altså det, som var deres forudsætning for at indgå aftalen, nemlig at vi forpligtede os til ikke at hæve skatten frem til 2042 – kunne man så ikke forvente, at selskaber som Mærsk, men vi behøver ikke at tage udgangspunkt i det, havde en langsigtet investeringsprofil, som sikrede, at de altså ikke skulle komme efter 17 år, når de havde tjent milliarder og olieprisen så var faldet en lille smule, men stadig væk var højere, og sige: Hov, nu har vi søreme ikke råd til at vedligeholde apparaturet, så vi skal have nogle endnu bedre og mere lukrative skatteforhold? Kunne vi ikke forvente, at når man indgik en aftale, der strakte sig frem til 2042, så var den løbende vedligeholdelse indtænkt i den rentabilitet og i den investeringsprofil, som sådan et selskab foretog?
Og helt kort: Vil regeringen ligge under for det her pres, eller vil man afvise det?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Jeg kan tydeligt mærke, at hr. Pelle Dragsted gerne vil have mig til at forholde mig til Mærsk og have en dialog om Mærsk.
Jeg vil anbefale hr. Pelle Dragsted at tage sin partifælle under armen og stille op som kritiske aktionærer i Mærsk.
Der kan man stille alle de spørgsmål til Mærsk, som man ønsker at stille.
Mit ansvar er at sikre, at vi samfundsmæssigt får mest muligt ud af de ressourcer, der er, og jeg har en interesse i at sørge for, at vi hele tiden har vilkår, der gør, at staten får en rigtig god og rimelig andel af de milliarder af ressourcer, der ligger ude i Nordsøen.
Det forsøger jeg at indrette den førte politik efter.
Jeg har ikke nogen kommentarer til nogen udmeldinger eller nogen beregninger vedrørende private selskaber om deres gøren og laden.
Det må selskaberne selv stå til regnskab for.
Jeg har et ansvar for, hvordan staten forvalter sin rolle i både at være den, der beskatter, men også er regelsætter i forhold til Nordsøen, og der har jeg en klar interesse i at sikre, at mest muligt af den fælles værdi bliver hentet op og dermed kommer danskerne til gavn.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-07:
Jeg beder ikke ministeren om at kommentere virksomheden.
Jeg beder ministeren forholde sig til det krav, der er stillet fra olieselskabernes side, om, at der skal være nye rammevilkår, for at man vil fortsætte.
Når man ser bagud på den indtjeningsprofil, der har været, og når man ser fremadrettet på alle antagelser om en oliepris, der formentlig ligger betydeligt over det, som var indført i aftalen, er det så rimeligt?
Eller lad mig sige det på en anden måde, det er ligegyldigt med rimelighedsprincipper: Vil regeringen acceptere at ændre rammevilkårene på baggrund af det forløb, der har været, og prognoserne for olieprisen?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Jeg vil, uanset hvad spørgeren måtte mene om de enkelte selskaber, stadig væk ikke kommentere dem, men jeg vil give et tilsagn.
Jeg kan give det tilsagn, at jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for, at staten får mest muligt af den samfundsværdi, der ligger i Nordsøen, nyttiggjort, så vi kan sørge for et godt velfærdssamfund, så vi kan sørge for en stabil, ansvarlig økonomisk ramme, så vi kan holde dansk økonomi på sporet, og så vi kan undgå, at vi har højere skatter end højst nødvendigt.
Og det kræver, at vi hele tiden sørger for, at vi har de rigtige rammevilkår for at udnytte det potentiale, der er i Nordsøen, fuldt ud.
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Men i forlængelse af det vil jeg da gerne bede finansministeren kommentere, at det britiske analysehus Wood Mackenzie i en artikel i EnergiWatch her for en måneds tid siden fremlagde et tal, der viser, at det er lønsomt at hive olie op af Nordsøen med en oliepris på helt ned til 16 dollars pr. tønde.
Det er jo interessant, når grundlaget for Nordsøaftalen i 2003 var 22 dollars, og når vi har set prisen på en tønde olie stige lige siden.
Så hvis grundlaget ligesom er, at det er meget lønsomt at hive olien op, hvordan kan det så være, at vi ikke skal have nogle flere milliarder ind?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Så vil jeg da håbe, at EnergyWatch, næste gang der er en koncession, der bliver udbudt, vil byde ind, hvis de mener, at det er så lukrativt og så nemt at udvinde olie af Nordsøen.
Så må de stå først i køen, næste gang der er en koncession, der bliver åbnet.
Jeg skal jo ikke gøre mig til dommer over, om EnergyWatch, Hess eller Shell eller for den sags skyld Statoil har ret i deres vurderinger af omkostningerne ved at gøre det.
Vi udbyder en gang imellem nogle koncessioner for nye undersøgelsesmuligheder, og hvis nogle selskaber mener, at det kan være rentabelt at gøre det for 16 dollar pr. tønde, så må der være en stor profitmulighed for dem ved at gøre det i Nordsøen.
De skal være hjerteligt velkomne til at søge.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-07:
Tak, formand.
Når jeg rejser det her spørgsmål, er det jo, fordi vi står i en situation, hvor en række partier i Folketinget er med i et forlig om nordsøolien.
Det blev indgået i 2003, og det, der er bemærkelsesværdigt, er, at efter aftalen blev indgået, blev de selv samme partier modtagere af støtte i hvert fald i forbindelse med valgkamp fra A.P. Møller Mærsk, som er et af de store selskaber, der har fået mest muligt ud af aftalen.
For nogle partier var der tale om, at det var første gang, de fik støtte fra A.P. Møller Mærsk.
Vi har tidligere på dagen hørt om, hvor lukrativ den her aftale har været.
Nu forhandler man så igen om rammevilkår, som jo handler om milliarder og milliarder af kroner fra nu til 2042.
En række af de partier, som indgår i forliget, er altså samtidig i en eller anden grad økonomisk afhængige af støtte fra selv samme virksomhed.
Ministeren sammenligner det med en brancheorganisation eller lønmodtagerorganisation.
Jeg håber, ministeren kan se forskellen.
Der er jo ikke noget galt i, at et parti er sat i verden for at forsvare bestemte store samfundsgruppers interesser.
Det er sådan set en ærlig sag.
Men kan ministeren ikke forstå, hvis der er danskere, som måske ikke synes, det er helt trygt, at de partier, der skal forhandle en milliardaftale med en specifik virksomhed, samtidig modtager partistøtte fra den samme virksomhed?
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Vil ministeren i forlængelse af sin udtalelse til TV 2 den 30. november om, at »der selvfølgelig ikke er nogen, der skal sidde på et plejehjem i en ble«, garantere flere medarbejdere til ældreplejen?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
For den opmærksomme lytter vil det her spørgsmål lyde rigtig meget som det spørgsmål, vi lige har diskuteret, så sådan for afvekslingens skyld har jeg valgt at lave svaret en lille smule anderledes, end det måske var forventet.
Jeg er nemlig rigtig glad på danskernes vegne.
Jeg er rigtig glad, fordi statens indtægter fra Nordsøen har været markant højere end det, man forventede i 2003-aftalen.
Jeg er rigtig glad for, at en større produktion og en højere oliepris har betydet, at staten har fået langt mere ud af Nordsøaftalen end det, man forventede tilbage i 2003, og derfor er der kommet mange flere milliarder ind til velfærdsydelser, til sikring af en stabil økonomi og til muliggørelse af lavere skat for almindelige danskere end det, man forventede tilbage i 2003.
Efterfølgende er det i forbindelse med serviceeftersynet af vilkårene for kulbrinteindvindingen i 2013 opgjort, at den andel er steget til ca. 60 pct., og det svarer meget præcist til statens forventede andel af overskuddet ved indgåelse af Nordsøaftalen.
Så der er en klar sammenhæng mellem en Nordsøaftale, som har givet staten, os alle sammen, en meget større andel af den kage, der bliver produceret ude i Nordsøen.
Og de år, hvor olieprisen har været høj, har kagen været stor, og en større andel af en stor kage giver rigtig meget godt til velfærdssamfundet Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Jeg er helt med på, at vi stadig væk har ting, der ikke er afklaret af Europa-Kommissionen.
Men jeg skal også være ærlig og sige, at det jo ikke er noget, jeg sidder med hver dag, og det er ikke sådan, at jeg sidder ovre i Miljø- og Fødevareministeriet og spørger: Er der kommet et svar, eller hvordan ser det ud?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Lad mig starte med at sige, at regeringen er rigtig glad for Nordsøaftalen.
Det er den, fordi hele baggrunden for Nordsøaftalen var et ønske om at skabe et bedre og stærkere grundlag for, at vi kunne få udnyttet de tilbageværende olie- og naturgasressourcer i Nordsøen.
Det indebærer som udgangspunkt, at rammevilkårene skal indrettes sådan, at de ikke i sig selv påvirker, hvor meget selskaberne udvinder af olieog naturgasreserverne, men at de henter det op, der kan hentes.
Med andre ord skal de hverken pumpe mere eller mindre olie op, end den omkostning, der er forbundet med produktionen, kan bære.
Det mål har man overordnet set
nået med Nordsøaftalen.
Men en præcis pris for olien fremadrettet har aldrig været en forudsætning for Nordsøaftalen.
Nordsøaftalen havde til formål at indrette rammevilkårene sådan, at de er indrettet samfundsøkonomisk bedst og mest hensigtsmæssigt, uafhængigt af hvad olieprisen måtte være, og uafhængigt af alle mulige andre ting, der kunne påvirke
selskabernes overskud og dermed statens indtægter
Det, jeg kan bekræfte i dag, er, at olieprisen er en anden i dag, end dengang man indgik Nordsøaftalen.
Jeg kan til sidst notere mig, at de rammevilkår, der er blevet skabt af Nordsøaftalen, tilsyneladende har været så fornuftige, at selskaber, der ikke efter eget valg allerede var omfattet af Nordsøbeskatningsaftalen, blev tvunget over på den af en aftale, som Enhedslisten selv deltog i.
Rune Lund (EL), 2016-12-07:
Først vil jeg starte med at ønske finansministeren tillykke med det nye job.
Men grunden til, at vi stiller spørgsmålet her i dag, er, at der jo forud for Nordsøaftalen i 2003 blev givet oplysninger til Folketinget om, at forudsætningerne for Nordsøaftalen var en pris for en tønde olie på 22 dollars stigende til 36 dollars i 2042.
Kort efter aftalen blev indgået, så vi jo, at prisen på en tønde olie steg drastisk.
Den steg hurtigt til op over 100 dollars pr. tønde.
Det kom helt op at vende på omkring 140 dollars pr. tønde.
Og i dag er prisen omkring 50 dollar for en tønde olie.
Vi har også samtidig kunnet se – det har Politiken dokumenteret i en artikel den 24. november – at olieselskaberne under Dansk Undergrunds Consortium, herunder Mærsk, faktisk har tjent mange milliarder kroner mere i perioden 2004-2010, end der var forudsat i den oprindelige aftale.
Det er jo interessant, fordi aftalen – selv uden denne merindtjening, der er på et større milliardbeløb – i forvejen er en utrolig gunstig aftale, som også af de økonomiske vismænd er blevet kaldt for en aftale, som indebærer en overnormal profit for olieselskaberne.
Grunden til, at det er relevant, at vi tager det op her i salen i dag, er også, at Mærsk i starten af april i en pressemeddelelse truede med, at Mærsk ville lukke Tyraplatformen, hvis ikke Mærsk fik nogle skatterabatter til renoveringen af Tyraplatformen.
Et af de argumenter, som Mærsk har brugt i den sammenhæng, er netop, at olieprisen er faldet.
Men det er jo ikke rigtigt, det er forkert.
Olieprisen er steget og er i dag højere, end hvad der var forudsætningen for Nordsøaftalen i 2003.