runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget lægger forslagsstillerne op til, at regeringen får udarbejdet et kodeks for ministre.
Dykker man lidt længere ned i forslaget, ser man, at der også lægges op til, at der sker en ændring af regeringens interne arbejdsprocesser i form af krav om hyppigere brug af delte indstillinger, grundig tilbagemelding fra regeringsmøder og krav om referat af regeringens møder.
Og så foreslås det, at man opruster den såkaldte onboarding af ministre.
Det skal regeringen og Folketingets Præsidium udvikle et koncept for med eksempelvis en mentorordning for nytiltrådte ministre og en egentlig ministeruddannelse.
Selvfølgelig skal nye ministre klædes ordentligt på til at kunne udfylde deres meget vigtige og ansvarsfulde hverv.
De skal have indgående kendskab til »Kodex VII« og de regler, som danner rammen for deres rolle, og så skal de selvfølgelig rådgives af deres embedsværk om, hvordan sagerne løses generelt og i det enkelte ministerium.
I en tid, hvor vi herinde i Folketinget alle sammen foregiver at være enige om, at vi skal mindske regeltrykket på den offentlige sektor og afbureaukratisere, ser vi derfor ikke nogen grund til at finde på nye regler, der reelt ikke flytter noget.
I forhold til de ændringer i regeringens interne arbejdsprocesser, der kræves, altså det med delte indstillinger og tilbagemeldinger og referat fra regeringsmøder, er det lige præcis det, de ting er: interne.
Det handler om, hvordan den til enhver tid siddende regering internt tilrettelægger sit arbejde.
Der er selvfølgelig de ydre lovgivningsmæssige rammer for regeringens arbejde, men hvordan man ellers vælger at tilrettelægge sine møder og arbejdsgange, mener vi grundlæggende at vi skal lade regeringen om.
Vi har et godt og velfungerende parlamentarisk demokrati i Danmark, og vi har et meget dygtigt embedsværk til at bistå.
Det betyder ikke, at der ikke kan opstå udfordringer.
Det har Dybvadudvalget foretaget en vurdering af og er kommet med løsninger til.
Det er kun godt, at vi får taget temperaturen, og regeringen har da også fulgt op på en række af udvalgets anbefalinger.
Men vi støtter ikke de løsninger, som forslagsstillerne har sat på dagsordenen i dag.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-21:
Nu skal man jo nogle gange virkelig holde ørerne stive, når man skal høre svaret.
Jeg forstod det sådan, at SF vil følge et kodeks, hvis regeringen vedtager et kodeks.
Det tror jeg nok er en god idé at gøre.
Men det, jeg spurgte om, var, om SF af egen drift vil følge et kodeks, selv om resten af den regering, man måtte være en del af, ikke laver sådan et kodeks.
Det kan man jo bare gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jamen pointen er jo, at vi ikke har udviklet et kodeks endnu, så lige nu er der ikke så meget at følge.
Men hvis vi udvikler et kodeks, vil jeg da anbefale, at vi følger det, ikke kun i SF, men også i Venstre.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Det, der her via beslutningsforslaget ønskes, er et sagkyndigt udvalg, der skal udarbejde et forslag til et kodeks for ministre med det formål at sikre, at forvaltningspraksis kodificeres, således at der vil være færre gråzoner, mere klarhed og en transparens omkring, hvordan beslutninger træffes.
Altså søger man med beslutningsforslaget at gøre rammerne for ministrenes og departementschefernes fælles og koordinerende arbejde klart og tydeligt, således at man sikrer kendskab til centrale love og regler, kodeks og normer, procedurer for samarbejde mellem udøvende og lovgivende magt og samspillet med embedsværket, offentligheden og medierne.
Dybvadudvalgets anbefalinger bør derfor naturligvis implementeres i et sådan arbejde, og vi har jo også netop set, hvordan det kan være svært at få klarhed over hvem, hvad og hvorfor i forbindelse med beslutninger truffet i forskellige sager.
Her kan man bl.a. nævne, at der var en del af de beslutninger, der blev truffet i hast i f.eks. covid-19-perioden, hvor der i dag fortsat er uklarhed i offentligheden og i medierne om, hvem der traf hvilke beslutninger.
For der er ingen referater; det er ikke beskrevet, hvordan beslutningerne blev truffet, og vi sidder altså med komplet uklarhed.
Vi ved heller ikke, hvem der har truffet beslutningerne.
Men det ville være rart om ikke andet at kunne få ansvaret placeret, så vi kunne slippe for megen spekulation.
Jan E. Jørgensen nævner selv tredelingen af magten, og den fungerer jo faktisk også kun, hvis de forskellige magter kan kontrollere hinanden.
Så når Folketinget ikke kan kontrollere regeringens arbejde, fordi den simpelt hen ikke ved, hvem der har truffet beslutningerne,
ja, så står vi jo i den situation, at vi reelt ikke ved, hvordan beslutningen er truffet, hvilket bør føre til overvejelser om, om det ikke var en fordel at sikre nogle retningslinjer for det.
Liberal Alliance støtter naturligvis forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-21:
Tak for det.
Jeg skal bare spørge, om Liberal Alliances ministre, hvis Liberal Alliance kommer i regering, så vil følge det her kodeks, altså eksempelvis afstå fra at modtage rådgivning af politisk-taktisk karakter, vil skrive referater, som ordføreren er inde på, og vil give aktindsigt i videre omfang, end man er forpligtet til ifølge offentlighedsloven.
Jeg medgiver, at beslutningsforslaget ikke er voldsomt konkret, men noget af det er jo konkret.
Man kan jo bare vælge at sige, at hvis LA indtræder i en regering, så vil LA's ministre give aktindsigt i videre omfang, end man er forpligtet til efter offentlighedsloven; man vil tage referater fra de møder, man deltager i, og man vil afholde sig fra at modtage rådgivning fra embedsværket af politisk-taktisk karakter.
Det kan man jo bare selv sige at man vil.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Hvis vi kunne få magt, som vi har agt, ville vi selvfølgelig lave lovgivningen sådan, som den passer os.
Det er i sagens natur sådan, det er.
Så må vi jo håbe, at vi får det.
Det var den ene ting, men den anden ting er jo også det her med f.eks. at lave offentlighedsloven om.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Dette beslutningsforslag, som vi skal behandle i dag, indeholder tre elementer.
For det første pålægges regeringen at udarbejde et ministerkodeks, som vil være en slags forlængelse af det eksisterende »Kodex VII« om relationen mellem embedsmænd og ministre.
For det andet ønsker forslagsstillerne en onboarding eller en lynuddannelse, om man vil, til nye ministre.
Og for det tredje vil forslagsstillerne ændre på nogle af regeringens interne arbejdsgange, bl.a. i K- og Ø-udvalget.
I Moderaterne støtter vi ikke forslaget, fordi vi ikke mener, at det er nødvendigt.
Grunden til, at jeg siger, at forslaget ikke er nødvendigt, er, at der allerede i dag er en ministerhåndbog, som er med til at sikre, at ministeren opnår viden om regler, pligter og arbejdet i praksis – præcis ligesom forslagsstillerne ønsker det med beslutningsforslaget.
Nu kan jeg desværre ikke selv prale af at have været minister, og jeg kan derfor ikke kloge mig til fulde på, hvordan arbejdet er.
Men mit indtryk er dog, at der allerede i embedsværket er fokus på at sikre en god og sikker indflyvning af nye ministre med bl.a. kendskab til »Kodex VII«, og jeg har fuld tillid til, at embedsværket løfter den opgave.
Derfor ser jeg ikke det samme behov for en anderledes form for onboarding, som forslagsstillerne gør.
Forslaget italesætter derudover nogle af de udfordringer, som Dybvadudvalget har peget på.
Som justitsministeren selv var inde på i sin tale, har regeringen allerede fulgt op på flere af disse forslag, eksempelvis i forhold til en intern forretningsorden i regeringsudvalget og reviderede retningslinjer for ministres brug af sociale medier.
Når det så er sagt, er det jo op til regeringen at organisere regeringsarbejdet inden for rammerne af lovgivningen.
Og der er jo heller ikke noget nyt i, at oppositionen til tider kan være uenig i regeringens arbejde, men det er selvfølgelig ikke noget, vi kan lovgive os ud af.
I Moderaterne støtter vi ikke forslaget, men vi ser dog stadig frem til politiske drøftelser, som justitsministeren også nævnte i talen at man ville blive indkaldt til, om samarbejdet mellem Folketinget og regeringen.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Man kan jo starte med at sige, at vi fortsat mener, at offentlighedsloven skal laves om.
Det mener vi både på den her side af et valg og på den anden side af et valg i Liberal Alliance.
Så allerede der kan jeg sige, at vi jo vil lave den lov om, hvis vi får magt, som vi har agt.
Det næste er jo, om man så vil lave det her kodeks.
Først skal vi finde ud af, hvad kodekset skal indeholde specifikt.
Det er jo en del af det her forslag.
Det er jo, at vi vil pålægge regeringen at være med til at lave et sådant sagkyndigt udvalg, der kan være med til at fastsætte de her regler.
Det er jo det, som arbejdet skal gå ud på.
Så jeg kan jo ikke sige, at jeg vil tilslutte mig noget, som ikke findes endnu, og som vi ikke ved præcis hvordan bliver.
Hvordan skulle jeg kunne gøre det?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-21:
Jamen det, jeg spurgte om, var, om Danmarksdemokraterne så f.eks. ville sige, at før et folketingsmedlem fra Danmarksdemokraterne kan blive minister, vil man sende vedkommende på skolebænken og gøre de andre ting, der ligger i det her kodeks.
Vil Danmarksdemokraterne sige: Vores ministre kommer til at følge det her interne kodeks og bliver sendt på kursus i ministeransvarlighedsloven og andre ting?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Ja, det er da klart, at hvis vi bliver enige om at lave et kodeks, så kommer vi da til at følge det.
Men jeg synes, at sådan nogle regler eller idéer bør være noget, som gælder for alle og ikke kun for SF's ministre.
Så jeg synes da helt klart, at det vil have en styrke, at vi alle sammen står bag at få lavet et kodeks med de regler, som vi nu hver især kan bakke op om.
Det er jo derfor, vi anbefaler, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe, som kigger på, hvad det fornuftige så egentlig er at gøre her.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-21:
Jeg vil også spørge SF, om SF's egne ministre, hvis SF kommer i regering, så vil følge det kodeks, som man foreslår her.
Det kan man jo bare vælge at gøre, selv om regeringen ikke har en holdning til det.
Man kan f.eks. sige: Vores ministre kommer ikke til at modtage politisk-taktisk rådgivning, og vores ministre kommer til at give aktindsigt i alt det, vi overhovedet kan slippe af sted med.
Agter SF's ministre at følge det, der står i beslutningsforslaget her, hvis SF får ministre igen?
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Jeg vil sige så meget, at hvis jeg nu på et tidspunkt skulle være så heldig at blive tilbudt en ministerpost, håber jeg i hvert fald, at jeg vil få en vis form for uddannelse og en mentor, som kan guide mig.
Da jeg startede som ny herinde, fik jeg også tildelt en mentor, både en parlamentarisk mentor og en mentor i vores eget parti, og det sætter jeg stor pris på, altså at man får en vis oplæring.
Så det har jeg også en forventning om at man som minister får.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Jeg blev bare lidt interesseret, fordi ordføreren svarer så tøvende, og jeg synes, det er meget interessant, for det her handler jo ikke kun om et kursus i onboarding.
Det handler også mere grundlæggende om, hvordan regeringen arbejder i forhold til Folketinget, og noget af det handler jo også om f.eks. at skabe mere åbenhed.
Så hvorfor er det ikke bare naturligt for ordføreren at sige, at selvfølgelig vil hun i det tilfælde, at hun en dag bliver minister, arbejde ud fra det her?
For det bør jo være det rigtige udgangspunkt.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Nu har jeg nok ikke nogen forventning om, at vi ved næste valg kommer ind med over 90 mandater, så jeg tror, at der skal lidt mere til, inden jeg kan stå og love her på talerstolen, at det er noget, jeg vil indføre, hvis og såfremt vi kommer i regering næste gang.
Men jeg synes jo, at det her er et rigtig godt forslag, så jeg kunne da forestille mig, at det blev taget op igen i en forhåbentlig blå regering.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Ja, der sker jo løbende noget med rækkefølgen her i Folketingssalen.
I marts 2023 barslede det her Dybvadudvalg, og de konkluderede, at der var en række problemer i skæringsfeltet mellem embedsværk og politikere.
De havde også nogle anbefalinger, og et par måneder senere – det er faktisk ved at være et år siden nu – blev Folketingets partier faktisk inviteret til en opfølgning på Dybvadudvalgets rapport.
Som jeg husker det, var der sådan en proces, hvor vi afleverede ønsker og idéer, men jeg har ikke rigtig hørt mere til, hvad der så blev af brugen af de her idéer.
Jo, der er kommet et udvalg om offentlighedsloven, men skitsen til det lå der jo allerede før folketingsvalget i 2022, og så har regeringen lavet, synes jeg, en lidt ringere aftale om offentligt ansattes ytringsfrihed end den, som vi allerede havde aftalt med den tidligere regering i 2022.
Derfor er vi så også nu en række partier i opposition, som har nogle forslag til, hvordan vi kommer lidt videre med den rapport.
Dybest set
beder vi om et udvalg, som skal kigge nærmere på et kodeks, som tydeliggør ministrenes ansvar som politisk og forvaltningsmæssig chef.
Jeg synes faktisk, at det er et problem, at hver fjerde i embedsværket ikke siger fra over for en overordnet, når de selv synes, at de egentlig burde gøre det, og at hver femte oplever, at embedsværket i deres organisation somme tider forsøger at dække over fejl.
Jeg synes, det er en usund kultur, og den er skadelig for demokratiet.
Jeg synes derfor i tillæg til den her arbejdsgruppe, at vi burde få en offentlighedslov, som faktisk bygger på den, man har på miljøområdet.
Vi burde have en sikring af offentligt ansattes ytringsfrihed med delt bevisbyrde som minimum, så det ikke er medarbejderen, som skal bevise, at han er udsat for urimelige sanktioner på baggrund af at have brugt sin ytringsfrihed, og nogle ordentlige kompensationer, som også kan virke præventivt.
Det ligger godt nok uden for det her forslag, men vi står bag forslaget, og bl.a. også idéerne om bedre onboarding af ministre og referater fra regeringsmøder, og jeg håber da, at regeringen har en eller anden form for lyst til at følge op på hvis ikke det hele så i hvert fald de elementer i forslaget, som den kan bakke op om.
Med det kan jeg sige, at SF støtter forslaget.
Vi er faktisk hverken for eller imod forslaget.
Vi kan egentlig godt se, at der er et behov for, at man ikke nødvendigvis får navne og den slags på dem, som har siddet med en bestemt sag, men vi synes jo altid, at man skal have indholdet, hvis man beder om det.
Desværre ligger der også nogle elementer i det forslag, som risikerer at indskrænke, hvad kan man sige, mere end til bare ikke at kunne få udleveret navnet på en ansat, som har siddet med ens sag, og derfor prøver vi ligesom at anerkende, at der er gode elementer, men der er helt klart også nogle elementer, som vi ikke bakker op om.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
For det er i hvert fald meget interessant, i forhold til at man i det her forslag beder ministeren om at lave nogle kodekser, der skal kæmpe for noget, hvis man så netop ikke konsistent stemmer imod den lovgivning, når den er i Folketinget.
For der har vi præcis et spørgsmål omkring, hvorvidt vi skal have mere åbenhed, der kunne have skabt mere tillid, men her har vi altså et lovforslag, der gør det modsatte.
Men hvad var det ordføreren sagde partiet stemmer i forhold til det?
Var det for eller imod?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Jeg kan også oversætte det til en farve, hvis det gør det nemmere for ordføreren.
Det hedder gult, og det betyder, at der er nogle elementer i forslaget, som man synes er fine, men der er også nogle elementer, som ikke er så gode.
Så derfor kan man sige, at det er en form for uafklaret stemme.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Det er jo et forslag, der også arbejder for mere åbenhed for at skabe mere tillid.
Det er jeg grundlæggende meget enig i.
Men jeg har faktisk lige et spørgsmål til ordføreren i forhold til offentlighedsloven, som bliver indskrænket på torsdag: Er SF for eller imod det lovforslag?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Altså, der er jo i vidt omfang allerede fulgt op på Dybvadudvalgets anbefalinger, men regeringen er bestemt ikke afvisende over for at diskutere – hverken med alle Folketingets partier eller enkelte af Folketingets partier – hvad det er for nogle anbefalinger, man i øvrigt måtte ønske sig at der skulle følges op på.
Men når det er sagt, er det jo, både når det handler om spørgsmålet om referater eller for den sags skyld delte indstillinger, op til den til enhver tid siddende regering, hvordan man organiserer sit arbejde og koordinerer sine beslutninger, og ikke et anliggende for Folketinget.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-21:
Skal jeg forstå det sådan, at regeringen lægger op til på et tidspunkt på egne præmisser at tage en drøftelse med Folketingets partier om Dybvadudvalgets konklusioner og om det, man har gjort, og det, man måske kunne gøre yderligere, sådan at vi kan komme videre med nogle af de her tanker, enten i den udformning, vi har foreslået, eller på en anden måde?
For jeg tror ikke, at problemerne forsvinder, bare fordi regeringen ikke ønsker at tale om dem.
Trine Bramsen (S), 2024-05-21:
Ordføreren undrer sig indledningsvis over, at der ikke er andre, der tager ordet i debatten her ved andenbehandlingen.
Jeg skal bare lige forstå: Det er korrekt, at der har været en første behandling – kan ordføreren bekræfte det?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Jeg kan bekræfte, at der har været en første behandling, og det, jeg refererede til, var jo også, at det her er punkt nr. 18, og det vil sige, at jeg undrede mig over, at der ikke var nogen, der var politisk engageret ved alle de foregående 17 punkter.
Men derudover er jeg også ærgerlig over, at der ikke er en større debat ved det her.
Ja, det er korrekt.
Jeg har desværre ikke flere end 24 timer i døgnet.
Det har ordføreren måske.
Jeg undrer mig bare over, hvorfor ordføreren ikke stiller et spørgsmål til det lovforslag, vi faktisk behandler.
Det her er faktisk en andenbehandling, som handler om et specifikt lovforslag.
Er ordføreren ikke interesseret i et spørgsmål, der kunne relatere sig til det, i stedet for at det handler om alt muligt andet?
Camilla Fabricius (S), 2024-05-21:
Tak for det.
Det, jeg i hvert fald bliver stødt over, er, at man bliver taget til indtægt for en holdning til, hvad der er væsentligt og vigtigt.
Hvis ordføreren virkelig gik op i klima, ville ordføreren vide, at manden på gaden også var presset af, at klimaet er blevet mere og mere hårdt.
Derfor bliver jeg provokeret af, at det bliver defineret af, hvad der er mest vigtigt og væsentligt, i stedet for at man forholder sig til de udmeldinger, der i virkeligheden er, og det reagerer jeg i hvert fald på.
Jeg må indrømme, at jeg er træt af at høre på, hvad der er mest vigtigt og væsentligt.
Respekt for, at ordføreren sætter sig ind i tingene, men det gør hun åbenbart ikke på de områder, jeg beskæftiger mig med.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-21:
Tak for ministerens ord.
Jeg havde egentlig nok håbet på, at regeringen var lidt mere åben over for at diskutere nogle af de anbefalinger, der kom fra Dybvadudvalget.
Jeg har selv deltaget i en offentlig debat med justitsministeren, hvor han bl.a. syntes, at tankerne om at arbejde mere med delte indstillinger var interessante.
Jeg er med på, at det er regeringens prærogativ at stå for den helt konkrete tilrettelæggelse af regeringens arbejde, men jeg synes, at når det handler om at få f.eks. beslutningsreferater fra de mest magtfulde og centrale udvalg, vi overhovedet har, så er det noget, der kunne have tjent os godt, når vi kigger tilbage på de seneste 5-10 år.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, om vi kunne have undgået nogle af de meget, meget tunge og tidskrævende kommissioner, vi har haft, og om man, hvis der var blevet begået en fejl – og det gør der altid under en hvilken som helst regering – lettere og hurtigere kunne have fundet ud af, hvor den fejl så lå, og hvad den skyldtes, i stedet for at skulle have meget, meget lange forløb.
Grunden til, at Dybvadudvalget fokuserer på de her ting, er jo, at der er noget pres på systemet af forskellige også udefra kommende årsager, som måske godt kunne give anledning til at tage en fælles debat, for hvem ved, hvem der sidder i regering næste gang?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Vi er bestemt heller ikke – og det vil vi heller ikke være fremadrettet – afvisende over for at diskutere alle de anbefalinger eller input, der måtte komme til debatten.
Vi mener bare ikke, det er rigtigt eller i grundlovens § 3's ånd, at Folketinget vedtager et beslutningsforslag om, hvordan regeringen skal organisere sit arbejde, og det gælder den til enhver tid siddende regering og ikke kun den her regering.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-21:
Mange tak.
Jeg føler egentlig bare anledning til at sige, da der har været stor presseomtale af det her forslag, at jeg tror, at jeg taler på vegne af alle forslagsstillerne, som jo er alle partier uden om regeringen, når jeg siger, at det her forslag ikke er lavet mod nogen, og at det ikke er lavet for at genere nogen.
Det er lavet for noget, nemlig for at få en bedre forvaltning og en større transparens i vores demokrati, især når det handler om den udøvende magt.
Forslaget går i al sin enkelhed ud på at lave et ministerkodeks, ligesom vi har et kodeks for embedsmændene, altså »Kodex VII«, som det hedder, der handler om, hvordan vi forvalter vores fælles demokrati.
Det er et forslag, der handler om at klæde ministrene bedre på ved en såkaldt onboarding, så de kender deres rolle som forvaltningschef og som politisk chef, og om at nedsætte et sagkyndigt udvalg, der skal forberede de her to ting, ud over at der er forslag om at kunne tage referater fra Regeringens Koordinationsudvalg og sikre en grundig tilbagemelding.
Hele forslaget er inspireret af det, som Dybvadudvalget barslede med få et år siden, hvor de jo på den ene side fandt, at den danske centraladministration har det godt, men på den anden side også fandt nogle udfordringer på en række områder.
Det er ikke alle de ting, der er i det her beslutningsforslag, som Dybvadudvalget anbefalede, men inspirationen kommer derfra.
Jeg glæder mig meget til at diskutere det med regeringen og se, om vi ikke kan finde fælles grund i forhold til meget af det, for det ville være bedst at have et samlet Folketing og have regeringen med i det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Jeg noterer mig også, at det virker, som om jeg er den eneste, der interesserer sig for det her spørgsmål, og at alle andre er enige imod mig.
Det er rigtigt.
Trine Bramsen (S), 2024-05-21:
Jamen nu bliver jeg næsten endnu mere forvirret, for der har jo også været en første behandling af alle de foregående punkter.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Og det er til første behandling, man normalt har den dybe og indledende debat.
Jeg forstår også, at ordføreren til det her punkt har stillet spørgsmål til alle partier.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Jamen det er faktisk meget interessant, hvad ordføreren refererer til.
Vores demokratiske system her i Folketinget indebærer jo faktisk tre behandlinger, men jeg har noteret mig og set over de sidste halvandet år, hvor jeg har været valgt ind, at det faktisk virker til, at den demokratiske proces er gået fra at have tre reelle behandlinger til faktisk kun at have en første behandling.
Så det, ordføreren refererer til som værende en normal tilstand her i Folketinget, er også det, jeg har observeret.
Ja, man har kun den politiske debat til førstebehandlingen.
Derefter lader man bare tingene køre igennem ukritisk og uden diskussion og uden at blive stillet til ansvar for, hvad man faktisk lader gå igennem.