runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-01:
Tak for det.
I Danmark havde vi engang en regel om, at når en familie skulle bygge sit hus, skulle huset ligge helt nede fladt på jorden, så der ikke var en trappe op; ellers skulle familien, som byggede huset, sørge for, at der var en fastbygget rampe med fliser på op til den forhøjede hoveddør.
For selv om familien ikke rummede en person i kørestol, og selv om huset næste gang heller ikke ville blive solgt til en person i kørestol, og selv om huset tredje gang heller ikke ville blive solgt til en person i kørestol, så havde vi alligevel regler, der forlangte, at alle huse skulle bygges, som om der boede personer, som kørte i kørestol, i de huse.
Den regel blev heldigvis afskaffet, fordi der var nogle, der besindede sig på, at det var vel nok at gøre huse handicapvenlige, hvis der skulle bo handicappede i dem, i stedet for at alle huse skulle bekoste det at gøre boligen handicapvenlig, også selv om der ikke boede handicappede i den.
Det her direktiv fra EU er udtryk for det samme.
Det siger, at i stedet for at man finder nogle løsninger for folk med et handicap forskellige steder, uanset hvordan det kan løses, så skal alt laves, som om alle kunder har et handicap og har behov for noget særligt udstyr for at kunne tilgå de her servicer.
Det er selvfølgelig derfor, at det bliver så dyrt; det er derfor, det kommer til at koste, hvad regeringen skønner er op til 6 mia. kr.
Far finanssektorens side skønner man alene, at det på dens område kan komme til at koste op til 13 mia. kr. at lave de her ting om, sådan at alting er snedkereret til, at handicappede uden yderligere hjælpemidler skal kunne komme ind på dem.
Det er bare en forkert tilgang.
Det er ikke den tilgang, hvor man siger: Hvor mange får gavn af det her, og hvor meget koster det?
Og derfor kan vi ikke støtte det.
Vores billetautomater kommer ikke til at flyde over grænsen til Tyskland, hvor man ville blive belastet af dem.
Det er ikke et grænseoverskridende problem, hvordan vores billetautomater og dankortterminaler ser ud her i Danmark, og derfor anerkender vi ikke, at EU legitimt skal kunne blande sig i det her.
Der er et nærhedsprincip i EU-traktaten, som siger, at tingene skal løses dér, hvor det er tættest muligt på borgerne, og kun, når der ikke er anden udvej, når der er tale om f.eks. forurening, så skal man selvfølgelig løse det på EU-plan.
Når man skal lave regler for indre marked, kan det også være nødvendigt at lave regler på EU-plan.
Men hvad der skal til for at købe en billet i en billetautomat i Danmark, eller hvad der skal til for at hæve nogle penge i en dankortterminal i Danmark, behøver EU ikke at blande sig i.
Så af disse grunde stemmer vi imod lovforslaget
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Først og fremmest synes jeg ikke, man skal bryde regler, man har tiltrådt, så det, der må være diskussionen, er, om vi skal opsige dem, altså fjerne Danmarks tilslutning til dem.
Og der er det nok bare mit synspunkt, at på bundlinjen har Danmark en interesse i, at der er fælles spilleregler på nogle grundlæggende principper.
Man kan selvfølgelig godt indtage det andet standpunkt, at vi skulle være et land, der ikke havde så stærkt et internationalt samarbejde og skulle flyve lidt mere på frihjul.
Men jeg tror bare ikke, det er i Danmark og danskernes interesse, så det er en lidt mere grundlæggende diskussion af, hvordan Danmarks rolle i den internationale verden skal være.
Og vi er bare i den rolle, at vi skal være forpligtede, tilslutte os ting og understøtte, at andre lande tilslutter sig ting.
Der er for få lande, der har tilsluttet sig konventionerne.
Der er ikke for mange lande.
Nej, det synes jeg ikke er et problem.
Som jeg sagde før, synes jeg, det er helt legitimt, at lovgivningsmagten i paragrafferne og i loven forsøger at beskrive, hvad der er den politiske intention.
Og her er der et ønske om at understrege, at statsborgerskabet skal fratages, hvis der er udført en kriminel handling, der er til fare for statens vitale interesser.
Jeg tror, at spørgeren har ret i, at det ofte i forvejen vil bringes på bordet af anklagemyndigheden, som vil rejse det som et krav; så det vil alligevel blive behandlet hos domstolene – ofte.
Men nu understreger vi så fra lovgivningsmagtens side, hvis ellers der er flertal for det, at det skal ske.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-02:
Tusind tak.
Jeg skulle egentlig bare høre ministeren, hvorfor ministeren ville mene, at det ville være et problem for Danmark at udtræde af statsborgerretskonventionen.
Det var ikke sådan et superkonkret svar fra ministeren.
Altså, det betyder jo helt grundlæggende, at man vægter de her gamle konventioner højere end at beskytte Danmark, og det forstår jeg bare ikke rigtig.
For som ministeren selv siger i sin tale – og som der faktisk også står i dele af det her lovforslag – så ønsker man jo ikke at tage statsborgerskabet fra dem, som ikke fortjener den gave, det er at få det danske statsborgerskab.
Altså, vi så også gerne, at de så blev udvist.
Men den her konvention står i vejen.
Så hvad er det, der står i vejen for, at man simpelt hen man fraviger det her, altså simpelt hen fjerner den her konvention?
Og hvad gavn har Danmark af den overhovedet?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Vi er sådan helt generelt i regeringen tilhængere af, at der er internationalt forpligtende aftaler mellem nationalstater, og at det er grundlaget for, hvordan både det internationale samarbejde fungerer, men også for, hvordan vi binder os selv til masten på nogle bestemte betingelser.
Det betyder ikke, at vi enige i alle de regler, der står i de internationale konventioner, men det betyder, at princippet i, at forskellige nationalstater binder hinanden til nogle grundlæggende principper, er en god måde at holde fast i civilisationens værdier og demokratiets fremskridt på.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Man kan jo sige det på den måde, at ministeren mener, at der er et reelt indhold, i hvert fald i forhold til at dem, som er omfattet af lovforslaget, ikke er nul.
Men det var nok mere en overvejelse om, om der overhovedet ligger noget indholdsmæssigt i, at man ændrer fra »kan« til »skal«, fordi domstolene jo rent faktisk påkender det, der er i de anbringender, der bliver forelagt.
Så på den måde tænker jeg spørgsmålet var ment.
Måske er der et reelt indhold, og hvis der er et reelt indhold, vil jeg i hvert fald gerne høre ministeren, hvad han mener med det; for hvis der er et reelt indhold, er der så ikke også en begrænsning?
Og det kunne jeg forstå på ministeren at han ikke synes er et problem.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Først vil jeg lige sige: Nej, for det handler jo om folk, der ikke bliver statsløse.
USA, Kina og Indien er f.eks. nogle af de lande, som vi får rigtig mange ansøgninger om statsborgerskab fra.
Hvis de fastholder, lad os sige deres amerikanske statsborgerskab, og hvis faren får det danske statsborgerskab frakendt, fordi han har erhvervet det danske statsborgerskab ved svig, så er barnet jo bare fortsat kun amerikansk statsborger.
Det synes jeg ikke er særlig problematisk.
Det skal også siges, at det her jo er noget, der sker ved dom, så under alle omstændigheder skal domstolene fortage en individuel vurdering af, om det vil være proportionelt også at sige til barnet, at fordi det er sket ved svig, skal det fratages.
Der har det jo noget at gøre med, hvor lang tid man har været her.
Hvis et barn har været her i 14 dage, så tror jeg, at en domstol vil sige, at det ikke er noget problem.
Hvis det er 14 år, så begynder det lige pludselig at være noget helt andet.
Derfor har jeg også rimelig stor tillid til, at domstolene nu nok skal finde frem til den vurdering.
Jeg hørte jo også, hvad SF sagde på talerstolen, og jeg vil meget gerne have SF's mandater bag det her lovforslag.
Så måske det kunne være en idé, at jeg skriftligt prøvede at uddybe, hvordan den her konkrete og individuelle vurdering vil foregå, og hvad den vil bygge på.
Til det sidste er svaret ja.
Det er rigtigt, at det ikke er mange, der får frakendt deres statsborgerskab ved dom; jeg har desværre ikke det præcise tal, men det sker.
Og det er også rigtigt, at det er få, der har fået det frataget administrativt; det er 12, så det sker.
Jeg tror heller ikke, at det her vil være mange, men der er substans i lovforslaget – ellers ville vi ikke fremsætte det.
Til det første, hvor der blev spurgt om, om man indskrænker domstolenes betydning: Jamen altså, hvis lovgiverne, altså jer i Folketingssalen, siger, at der ikke skal stå »kan fratages«, men »skal fratages«, så er det jo lovgiverne, der sender et signal til domstolene om, at handlerummet for domstolene bliver lidt indskrænket.
Men jeg synes jo, at det er helt legitimt, at den lovgivende magt har det ønske.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Jeg vil rigtig gerne høre ministeren, om ministeren for det første har haft overvejelser om, hvorvidt det her lovforslag begrænser domstolenes kompetence, og om man for det andet har haft overvejelser om, om lovforslaget har et reelt indhold.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Jeg vil starte med at sige, at selv om man får frataget sit statsborgerskab, så kan man jo godt falde tilbage på en opholdstilladelse.
Så det behøver jo ikke at betyde, at man skal rejse ud af Danmark.
Men jeg vil godt lige udfordre lidt, bare prikke lidt til nysgerrigheden hos Socialistisk Folkeparti.
Hvis nu en tysk statsborger tager til Danmark og søger dansk statsborgerskab, men lader en anden tage indfødsretsprøven, og hvis myndighederne finder ud af, at det er den forkerte, der har taget prøven, og så frakender man farens statsborgerskab på grund af svig, lad os sige efter 3 måneder, er det så et problem, at man siger til faren, at jamen så er dit barn heller ikke dansk statsborger, fordi barnet fik det som følge af dit statsborgerskab?
Det synes jeg ikke er et problem.
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Vi uddyber det gerne på skrift, men kort kan jeg altså sige, at børnene skal tages ud af det her.
Altså, der skal ikke være nogen børn, der oplever at få frataget deres statsborgerskab som konsekvens af deres forældres handlinger.
Jeg er glad for det klare svar, der var fra ministeren, på, at man ikke synes, at det er problematisk.
Jeg må så bare konstatere, at der står Socialistisk Folkeparti altså et andet sted.
Vi synes, at det er en meget voldsom ting at fratage børn deres statsborgerskab, for de kan jo være i en situation, hvor de har indrettet hele deres liv efter, at de faktisk regnede med at fortsætte med at have det.
Som jeg sagde i min tale, er vi i SF åbne over for, at man kan fratage voksne mennesker deres statsborgerskab, hvis de gør alvorlig skade på Danmarks vitale interesser – og man ikke gør dem statsløse eller bryder nogen internationale konventioner.
Men det her forslag handler, som ministeren også sagde lige før, også om nogle børn, som jo ikke har nogen skyld i det her.
Mener ministeren ikke, at det kan få nogle ret voldsomme konsekvenser for uskyldige børn, hvis de får frataget deres danske statsborgerskab som konsekvens af deres forældres handlinger?
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Hvad tænker ordføreren om, at der i vores tiltrædelse af statsborgerretskonventionen er taget forbehold for administrativ klageadgang, men der er faktisk ikke taget forbehold for begrundelseskravet?
Hvad tænker ordføreren om, at vi jo rent faktisk ikke følger statsborgerretskonventionen på det område ved ikke at give en begrundelse?
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Nu er spørgsmålet jo, om det, at man støtter Erdogan, er nok til, at man ikke kan være dansk statsborger og ikke stemme til et dansk folketingsvalg.
Jeg ville være dybt politisk uenig med en, der støtter Erdogan, ligesom der er folk, jeg er dybt politisk uenig med, der er danske statsborgere.
Men er det et krav for at kunne være dansk og kunne stemme til et folketingsvalg, at der bliver lagt nogle politiske kriterier ind om, hvilke politiske overvejelser man har og gør sig?
Er det en tankegang, som ordføreren ønsker at videreføre?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Men tallene viser jo, at der er nogle, heldigvis, få, men meget, meget hårde grupper af statsløse fra især Somalia, Tyrkiet, Iran, Irak og Afghanistan, som igen og igen begår alvorlig kriminalitet.
Det viser sig i statistikkerne for permanent ophold, og det viser sig i statistikkerne for statsborgerskab.
Og bare fordi vi har strammet lidt på statsborgerskabsreglerne, har vi jo ikke løst det her problem.
Så når udlændinge- og integrationsministeren ser de her tal og ved, at der er smuthuller, bl.a. for 18-19-årige, der bare kan få permanent ophold uden at leve op til særlig mange krav, har ministeren så ikke lyst til at gøre noget ved det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Jeg synes, det er et problem – og det er nok det, der adskiller Socialdemokratiet fra Enhedslisten – at der er ret mange i det her samfund, som ikke deler grundlæggende danske værdier.
Nu nævnte jeg før, at Radikale Venstre jo brugte en case, som man turnerede rundt med i alle medierne, og som viste sig at være en svoren tilhænger af præsident Erdogan.
Det synes jeg ikke er specielt dansk.
Men det synes man i Radikale Venstre, måske også i Enhedslisten, det ved jeg ikke.
Men grundlæggende synes jeg, at ja, det er et problem, og vi kan, se når vi kigger på undersøgelser af, hvad nogle indvandreres holdninger er til homoseksuelle og til frigørelse af kvinder, så ligger de markant anderledes end etniske danskeres.
Derfor er det fair nok, at man kommer op til en prøve, hvis man ønsker at blive dansk statsborger.
Og igen: Som hos Radikale Venstre er Enhedslistens politik jo stort set, at alle skal have et dansk statsborgerskab, også folk, der har begået meget grove forbrydelser.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Tak for det.
Jeg synes, det er en interessant tankegang, ordføreren udfolder i forhold til det med statsborgerskab og det med, at man skal være dansk, også når man er født og opvokset i Danmark – altså at man, selv om man er født og opvokset i Danmark, ikke nødvendigvis har danske værdier.
Så jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om det sådan er en tankegang, som ordføreren har tænkt sig at videreføre til andre områder.
Det kunne være til mine børn; nu har de så tilfældigvis forældre, der begge to har dansk statsborgerskab, men ordføreren har jo ikke nogen garanti for, at de har det, som ordføreren definerer som danske værdier.
Skal deres statsborgerret så også kunne drages i tvivl, og skal de dermed også kunne miste retten til at stemme til et folketingsvalg?
Eller er det her noget, der kun gælder for nogle bestemte typer af borgere?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Jeg synes, man får en meget fair behandling.
Hvis man står i den situation, at man gerne vil have sin sag taget op, kan man kontakte et udvalgsmedlem.
Jeg synes, der er meget klare rettigheder.
Jeg vil også sige, at når man er født og opvokset i Danmark og ens forældre ikke selv har valgt at være danske statsborgere, synes jeg, det er fair nok, at det er noget, man selv beder om og selv ønsker.
Jeg synes, det er meget demokratisk, at det er Folketinget herinde, der bestemmer, hvem der skal have statsborgerskab – noget af det allerallerfineste.
Hvis man synes, at stort set ingen skal have det, kan man jo stemme på Nye Borgerlige.
Hvis man ønsker nogen, der faktisk læser sagerne og tager stilling fra sag til sag, så kan man stemme på f.eks. Socialdemokratiet.
Jeg fortæller i hvert fald personligt altid folk, hvis jeg ikke ønsker at tage deres sag op, hvorfor jeg ikke ønsker det.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Tak til ordføreren.
Hvad tænker ordføreren om det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Med dette beslutningsforslag foreslår Radikale Venstre at genindføre den tidligere § 3 A i indfødsretsloven, så unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, igen får let adgang til at få dansk statsborgerskab.
I Socialdemokratiet mener vi naturligvis, at der skal stilles høje krav til personer, der ønsker at blive danske statsborgere.
Det er ret og rimeligt, for med en velfærdsstat som vores kræver det et stærkt fællesskab i befolkningen.
Med indvandringen fra de såkaldte MENAPT-lande har vores befolkningssammensætning ændret sig gennem tiden.
Det er ikke længere givet, at unge med indvandrerbaggrund, der er født og opvokset i Danmark, betragter sig som værende en del af vores fællesskab.
Man bliver med andre ord ikke nødvendigvis dansk af at være født og opvokset i Danmark.
Det er der flere eksempler på.
Mange af dem, som valgte at tage til Syrien for at kæmpe for Islamisk Stat, er født og opvokset i Danmark.
En af de cases, der for nylig blev rejst af Radikale Venstre, og som de brugte i deres kampagne for, hvor uretfærdigt det var, var en kvinde, der hed Kübra Sahan.
Gik man ind på hendes facebookprofil, kunne man se, at hun var stor tilhænger af Tyrkiets præsident Erdogan.
Det er ikke nødvendigvis noget, som er foreneligt med danske værdier.
Derfor skal vi selvfølgelig stille høje krav til de udlændinge, der ønsker at blive danske statsborgere.
Det gælder også udlændinge, der er født og opvokset i Danmark.
For danske statsborgere skal naturligvis være dansksindede.
Som reglerne er i dag, har unge med indvandrerbaggrund, der er født og opvokset i Danmark, og som ansøger om dansk statsborgerskab, inden de fylder 22 år, mulighed for at få dispensation.
Deres sager forelægges nemlig for Indfødsretsudvalget, som skal tage stilling til, om der kan dispenseres for beskæftigelseskrav.
Der eksisterer med andre ord allerede nu mulighed for, at udlændinge kan opnå dansk statsborgerskab på lempede vilkår.
Socialdemokratiet støtter ikke forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Det er et dokument og en rettighed, man får, fordi man er blevet integreret.
Det, jeg bare reagerer på, er, at vi bruger statsborgerskabet som en gulerod, for at folk bliver integreret, altså som en slags tilskyndelse til at blive mere danske.
Og når jeg har fulgt indfødsretsdebatten igennem nogle år, kan jeg bare se, at der er stemmer i debatten, der siger: Lad os give folk et pas, for så bliver de nok mere glade for at bo her, og så bliver de nok mere integrerede.
Men det synes jeg er den omvendte måde at gøre det på.
Man må starte med at bede folk om at blive en del af det her samfund, og hvis de søger permanent ophold, må det være, fordi det er her, de har tænkt sig at bo.
Når de så har haft permanent ophold i et par år, og hvis de så føler sig som danske og de føler, at det er det her, der er deres hjemland – at det er det land, de gerne vil leve i og forsvare og føle sig som en del af og få indflydelse på – så kan man få statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Det skal jeg lige forstå helt rigtigt, for jeg troede faktisk, at opgaven var at øge integrationen, altså at sikre, at de mennesker, der er her permanent og lovligt i landet, også bliver integreret i samfundet.
Hvis et statsborgerskab også er et redskab til at opnå det, er det vel det, der er målet?
Det er vel at øge integrationen.
Det er vel ikke et spørgsmål om, hvilke borgere der opnår statsborgerskab, men netop det, at et statsborgerskab også er en tilkendegivelse af, at man er et fuldgyldigt medlem af det samfund, som man lovligt opholder sig i.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Jeg er meget enig i, at vi skal fremme integrationen.
Jeg tror måske, at den grundlæggende politiske diskussion her er, om vi tildeler statsborgerskab for at fremme integrationen, eller om vi tildeler statsborgerskab til folk, vi anser for at være integreret.
Altså, er det en gulerod for at nå i mål, eller er det en belønning for at være nået i mål?
Jeg er nok mest tilhænger af, at statsborgerskab er noget, man får, når man er nået i mål, og det mener vi jo at flere tusind mennesker er hvert år.
Vi uddeler jo masser af statsborgerskaber i det her land, men ikke som en tilskyndelse til at blive integreret.
Og det er jo sådan en grundlæggende politisk diskussion, som vi i Folketinget har haft med hinanden igennem en del år efterhånden.
Så kan vi altid diskutere kriterierne, og hvor stramme kravene skal være.
Men det, der er regeringens position, er, at statsborgerskab er noget, man får, når man er blevet integreret, og når man, som Susan Kronborgs kontakter siger, føler sig som dansker.
Det er ikke er en appel om: Vil I ikke nok føle jer som danske?
Og: Hvad nu, hvis vi giver jer et pas, føler I jer så ikke lidt mere danske?
Det skal gerne være slutningen på processen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Tak for det.
Jeg vil lige starte med at læse op, hvad daværende justitsminister Karen Hækkerup sagde tilbage i 2014, da den daværende SR-regering fremsatte et lovforslag, som handlede om at sikre erklæringsadgang, og som jo kom til at virke ganske kortvarigt, fra 2015 og nogle få måneder frem, indtil den blev afskaffet af den nye Venstreledede regering.
Men i den forbindelse sagde tidligere justitsminister Karen Hækkerup i forbindelse med fremsættelsen: »De unge udlændinge, der er født og opvokset i Danmark, og som har taget del i det danske samfund, får nu mulighed for at erklære sig danske.
Regeringen mener, at denne gruppe velintegrerede unge skal have lettere ved at opnå statsborgerskab i Danmark.
Det fremmer integrationen«.
Er det ikke den nuværende ministers opfattelse, at vi skal fremme integrationen i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Jeg er med på, at flere tusinde kroner ikke bare er et greb i lommen for unge på 18 eller 19 år; det er jeg fuldstændig med på.
Og jeg mener også selv, at der er en grænse.
Der er en konventionsmæssig grænse for, hvor dyrt det kan være, men jeg mener også bare, at der politisk er en grænse for, hvor dyrt det skal være.
Omvendt må man også sige: Der er vel også en eller anden rimelighed i, at hvis du søger statsborgerskab i et andet land, tager de nogle penge for det.
Det kan jeg ikke forestille mig
Danmark er det eneste land der gør.
Så har jeg glemt det sidste spørgsmål.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Har ministeren nogen holdning til, at vi som politikere i Indfødsretsudvalget giver afslag, og at vi ikke giver nogen begrundelse for det i forbindelse med dispensationsansøgninger?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Jeg er først og fremmest glad for, at de unge, der har skrevet til fru Susan Kronborg, føler sig som danske, for så er der da meget, der er lykkedes.
Dernæst er det jo så lidt ærgerligt, at deres forældre har været forældre for dem – nogle børn, der føler sig danske – i 18 år, uden at forældrene selv har søgt statsborgerskab, for havde de søgt og fået statsborgerskab, kunne de dermed få børnene med som bipersoner og sikre sig, at deres børn, som føler sig danske, så også formelt set, juridisk bliver danske statsborgere.
Gebyrerne for at søge forskellige rettigheder på udlændingeområdet – det gælder permanent ophold, og det gælder statsborgerskab –
er jo på en eller anden måde en reaktion på, at de her ansøgninger kræver en del sagsbehandling, og at der også fra regeringens side er et politisk ønske om, at det at få den foretaget ikke entydigt skal afholdes af skattekroner, men at folk også selv er med til at betale for det.
Det er i øvrigt generelt set ikke helt unormalt i den offentlige forvaltning, at man betaler nogle penge for at få udstedt forskellige dokumenter eller for at få adgang til forskellige ydelser.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Igen som sidste år kan jeg så sige, at det som sådan ikke er en lempelse, at der er et kort opholdskrav, når det er sådan, at man rent faktisk har været i Danmark i hele sit liv.
Så hjælper det jo ikke meget, at opholdskravet bliver forkortet.
Og så har det jo en tredobbelt effekt, fordi de unge mennesker jo så skal jonglere både med eksamener, fritidsjob og studier, samtidig med at de på en meget, meget lille levefod typisk skal finde midler til at betale for både permanent ophold og eventuelt statsborgerskab.