runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2022-04-20:
Jeg går jo også ud fra, at vi i fællesskab har den samme deadline, ikke?
For vi har jo trepartsaftalen fra 2016, der siger, at i 2025 skal vi nå målet.
Så det arbejde, som ministeren vil sætte i gang, må jo være et, som skal sættes i gang, sådan at vi, ud over at vi kan få det analyseret og få blotlagt, hvor udfordringerne er, også giver tid til, at vi kan nå målet inden 2025.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-20:
Tusind tak for det, og jeg er simpelt hen grundlæggende enig.
Vi bliver nødt til at finde ud af det, og vi bliver nødt til at finde ud af, hvad det er, der er bevæggrundene for det.
For ellers får vi taget de forkerte redskaber op, og varianten til at svare på den her måde var jo at give en sludder for en sladder og sige, at vi havde fået sat alle mulige skibe i søen.
Virkeligheden er bare, at der ikke er noget entydigt svar på det, og vi bliver simpelt hen nødt til at finde ud af, hvad svaret er.
Og det vil sige, at vi bliver nødt til at finde ud af, hvad mønstrene er, og hvis det er åndelig dovenskab, bidrager jeg jo også gerne til at gøre noget ved den.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-20:
Det vil jeg virkelig vente spændt på.
For det kan jo være, at det, der er sket, simpelt hen bare er, at man har færre af de her andre ansatte end dem, vi lige umiddelbart forventer, nemlig sosu-assistenter, som ministeren jo også siger at vi har en separat aftale om.
Men det, der i hvert fald, så vidt jeg kan se på tallene, er sket her,
er jo netop, at det i det, man kan kalde på tværs af brancher, er faldet, og så er det jo, at det går galt.
Det kan jo så være, at det skyldes, at de ikke er ansat mere, men det må vi så afvente.
Men det er jo helt nødvendigt, at vi får det gjort, for ellers når vi aldrig målsætningen i trepartsaftalen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-20:
Ja, og det kræver, at man kan.
Egentlig var jeg mest indstillet på, at der måtte vi så bare lægge et ordentligt pres, men det kræver jo, at det f.eks. ikke handler om en forandret erhvervsammensætning i den offentlige sektor.
For man kan sige, at hvis man ikke længere har en elektriker ansat, kan man jo heller ikke have en lærling.
Så vi bliver nødt til at finde ud af, om det er åndelig dovenskab i kommuner, stat og regioner, der er årsagen.
Så kan vi lægge et kæmpe pres, og det vil jeg gerne bidrage til.
Eller er det en forandret erhvervsstruktur i det offentlige, der gør det?
Derfor vil jeg gerne give et tilsagn om at undersøge det nærmere.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-20:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren tager det på den her måde, nemlig sådan, at vi så må finde ud af, hvorfor der er sket den her udvikling.
For udgangspunktet er flere forskellige aftaler, som ministeren var inde på, men den aftale, jeg lige vil referere til her, er jo trepartsaftalen tilbage fra 2016, der lagde nogle rigtig gode spor ud om, at man indtil 2025 skulle skabe mellem 8.000 og 10.000 flere praktikpladser.
I 2016 var der 34.235 praktikpladser, i 2021 var der 38.379, og det er sådan set en god fremgang, men den er jo kun skabt i private virksomheder, som faktisk har skabt 4.144 flere pladser, hvorimod det offentlige desværre er gået tilbage med 132 pladser.
Der er jeg glad for, at ministeren siger, at vi må finde ud af, hvad der dog er sket her.
Jeg kan konstatere, at Ole Heinager, der er administrerende direktør på NEXT Uddannelse København, siger: »Det offentlige uddanner ikke den næste generation af faglærte, og i stedet 'stjæler' de rigtig mange af dem, der er uddannet på det private arbejdsmarked.«
Det sagde han til Børsen.
Og også til Børsen siger Nanna Højlund, der er næstformand i FH, om, at antallet falder: »Det er enormt skuffende i en situation, hvor vi i den grad har brug for flere faglærte.«
Man kan egentlig sige, at hvis bare det offentlige havde flyttet sig lige så meget som de private arbejdsgivere, havde vi faktisk allerede nu kunnet se, at vi ville nå målsætningen i trepartsaftalen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-20:
Tak for det, og tak for spørgsmålet, som jeg deler interessen for med spørgeren.
Lad mig pege på tre ting, jeg mener der skal gøres på det her område.
To af tingene er ting, vi har sat i gang.
Det er den store lærlingeaftale, hvormed der er indgået en flerårig aftale om antallet af sosu-elever og om, hvor stort elevoptag der skal være.
Den anden ting, jeg vil nævne, er så en aftale, der ikke ligger inden for mit eget ressort, men ikke desto mindre synes vi fra regeringens side, at den er enorm vigtig, også i den her sammenhæng, og det handler om, at man nu kommer til at have lærlingeklausuler i forbindelse med offentlige udbud.
Det er også en aftale, der er indgået i fællesskab med SF.
Den tredje ting, jeg vil nævne her, er sådan en lidt mindre, men ikke desto mindre, synes jeg, vigtig ting i forlængelse af det spørgsmål, der bliver stillet her.
Det vil sige, at når jeg spørger i mit ministerium, hvad der er årsagen til, at der er det dyk, som spørgeren peger på, i forbindelse med forberedelsen af det her spørgsmål i dag, så har vi faktisk ikke noget klart svar på det.
Det synes jeg faktisk ikke er godt nok, og jeg vil egentlig gerne tilkendegive – og det er jo så en kvittering over for spørgeren for at have stillet spørgsmålet i dag – at det ønsker vi som ministerium at komme tættere på at finde svar på.
Men det er bare helt tydeligt, at det er en af de gange, hvor man stiller et spørgsmål i sit eget system, og hvor vi bare må sige, at det har vi faktisk ikke noget klart svar på.
Det skal vi selvfølgelig have, og jeg ville ønske, at jeg allerede nu kunne komme med det klare svar.
Det kan jeg ikke, og det viser jo så relevansen af spørgsmålet.
Her har SF's ordfører sat fingeren på noget, som vi simpelt hen skylder et svar på, og jeg har allerede bedt ministeriet om, at vi får afdækket det noget mere.
Så vi kan se, at ordføreren har ret i, at der er sket et fald.
Det er jo så overskygget af, at der faktisk er sket en stigning inden for omsorgsfagene, men vi kan ikke svare klart på, om det skyldes, at der f.eks. er ændringer i erhvervsmønstrene i den offentlige sektor.
Det kan være et af svarene, og så er det jo én situation.
Det kan også skyldes dovenskab fra de offentlige arbejdsgiveres side, og så er det ved gud i himlen en anden situation.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-20:
Hvilke initiativer vil ministeren iværksætte, for at offentlige arbejdsgivere skaber flere praktikpladser tværs over brancher?
Carl Valentin (SF), 2022-04-20:
Så vil jeg spørge, hvordan ministeren forholder sig til de udtalelser, der kommer fra Det Dyreetiske Råd, og om han mener, at man, hvis man vil sætte gang i den her produktion igen, så er nødt til at gøre det på en anden måde, når nu ikke Det Dyreetiske Råd kan betragte det som ansvarligt.
Så vil jeg også høre, hvorfor ministeren har sat gang i at forbyde at putte høns ind i bittesmå bure, samtidig med at man overvejer at sætte gang i at putte mink ind i små bure igen.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-20:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål, så der er ikke så meget at svare på.
Carl Valentin (SF), 2022-04-20:
Nu er Det Dyreetiske Råd så ude at kritisere den produktion, som vi har i Danmark, og de siger faktisk, at det ikke er ansvarligt.
Jeg kan jo læse op fra deres seneste rapport, og der skriver de: »Det Dyreetiske Råd finder, at gode udfoldelsesmuligheder er en afgørende forudsætning for, at dyrenes velfærd kan tilgodeses.
Rådet mener derfor, at meget restriktive former for dyrehold på grund af deres indbyggede begrænsninger ift. at tilgodese dyrenes velfærd ikke kan anses for tidssvarende og dyrevelfærdsmæssigt forsvarlige med den nuværende viden om dyrs adfærdsmæssige behov.«
Rasmus Prehn (S), 2022-04-20:
Jeg nævnte jo bare, at der var en række lande, som stadig væk har mulighed for minkavl, og som mener, at det er forsvarligt, og her nævnte jeg bl.a. Sverige, som vi kender som et land, vi normalt sammenligner os med.
Og det var bare i den sammenhæng, jeg prøvede at sætte det lidt i perspektiv.
Det skal jo så også nævnes, at de gange, hvor der har været målt på dyrevelfærd i minkhold, har Danmark været nævnt som et af de lande, som har et niveau, der ligger over gennemsnittet, og det synes jeg også er positivt i den sammenhæng.
Carl Valentin (SF), 2022-04-20:
De sidste ord om, hvordan processen er nu, var jo fine, og dem kender jeg godt, og jeg kender processen, og SF deler regeringens holdning til det sundhedsmæssige, og det er godt, at vi nu kigger på SSI's risikovurdering, den ser jeg meget frem til.
Så nævner ministeren nogle lande, der stadig væk har det.
Ja, dem er der da nogle af, men der er jo helt vildt mange lande, som enten er i gang med en udfasning, eller som allerede har gjort det.
Skulle jeg nævne nogle stykker, og det kan jeg godt, så er det f.eks. Norge, det er England, det er Irland, det er Holland, det er Belgien, det er Frankrig, det er Luxembourg, det er Schweiz, Tyskland, Spanien, Tjekkiet, Slovakiet, Østrig, Slovenien, Kroatien, Serbien, Bosnien, Makedonien.
Altså, der er ret mange lande, der er i gang med at udfase den her produktion, og det er de jo af en primær årsag, og det er dyreetik, og den her bølge er bare i fuld gang, endda i nogle af de lande, som ministeren selv nævnte.
Ministeren nævnte Polen, som er en meget stor minkproducent, men der er debatten i fuld gang, og det er den jo, fordi der er en meget stor folkelig bevægelse imod det her.
Modehusene dropper det, store virksomheder som Gucci og Prada vælger det fra, og forbrugerne tager moralsk afstand til minkproduktionen.
Derfor synes jeg, at det spændende spørgsmål her er: Skal Danmark være det land i verden, som producerer de sidste mink, når alle mulige andre lande sorterer den her produktion fra og siger: Vi kan ikke tage ansvar for det, vi synes ikke, at det er i orden?
Skal Danmark så være det land, der bærer produktionen frem igen og ligesom bliver det land, man går til, hvis man gerne vil producere minkskind, for alle de andre steder må man det ikke, fordi det simpelt hen er uetisk?
Det kunne jeg godt tænke mig at få ministerens syn på.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-20:
Først og fremmest mange tak til hr. Carl Valentin for det her spørgsmål.
Jeg synes måske, at man strammer den lidt med spørgsmålet, når man taler om »lande overalt i verden«.
Kigger vi på den anden side af Øresund, har vi Sverige.
De har haft et midlertidigt forbud, som vi har her i Danmark.
De åbner op for minkavl igen her i det nye år.
Vi har lande som Finland, Spanien, Grækenland, Letland, Litauen, Polen og en lang række andre lande, der stadig væk har minkavl.
Så det her med sådan at bruge udtrykket lande overalt i verden er måske lidt voldsomt, når selv vores naboland Sverige, som vi normalt har tillid til, har det, ligesom mange andre lande.
Men tak for spørgsmålet.
Lad mig meget klart slå fast, at beslutningen om at slå alle mink ned i 2020 og indføre et midlertidigt forbud mod hold af mink udelukkende blev truffet ud fra et hensyn til folkesundheden.
Jeg vil derfor også i dag understrege, at det afgørende for regeringen hele tiden har været og stadig er folkesundheden.
Derfor er det første skridt også, at Statens Serum Institut skal lave en opdateret vurdering af risikoen for folkesundheden i forhold til en genåbning af minkproduktion.
Når vi så får den her vurdering, vil vi tage en politisk drøftelse af, om der skal åbnes for minkproduktion i Danmark igen, og hvordan det i så fald skal foregå.
For regeringen er folkesundheden som sagt det afgørende i forhold til genåbning af minkproduktionen.
Carl Valentin (SF), 2022-04-20:
Tak for det, formand.
Hvis ministeren synes, at Danmark skal være foregangsland på dyrevelfærdsområdet, hvordan hænger det så sammen med, at man i lande overalt i verden forbyder minkavl permanent, mens vi i Danmark nu overvejer, om minkavl skal startes op igen?
Rasmus Prehn (S), 2022-04-20:
Jamen jeg kan igen nævne, at vi har haft en situation, hvor vi af folkesundhedsmæssige årsager var nødt til at lave et midlertidigt forbud.
Og der har vi så også, i øvrigt i samarbejde med SF, lavet en aftale om en meget, meget stor erstatning, hvor vi bruger 19 mia. kr. af skatteydernes penge på at give erstatning til bl.a. minkavlerne, men også til følgeerhverv og andet.
Derfor er der ganske få, der overvejer at starte op igen.
Nu må vi se, hvad Statens Serum Institut siger i forhold til folkesundheden, og så må vi kigge på, hvor mange der starter op og under hvilke vilkår.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Det er jo helt korrekt, at jeg har indskærpet over for vores regioner, at Sundhedsstyrelsens helt klare skriftlige vejledning bør de selvfølgelig efterleve ude i den enkelte lægevagt.
Det har jeg konkret gjort, og så er vi nu ved at undersøge, hvor stort det her problem er.
Hver eneste sag er jo en alvorlig sag, både for dem, der får svindlet med deres cpr-nummer, men jo også for den, som har et misbrug, der bliver vedligeholdt, altså som er fastholdt i en misbrugssituation.
Og derudover har Sundhedsdatastyrelsen kigget på nogle forskellige forslag til tekniske løsninger, som jeg vil glæde mig til også at drøfte med ordførerne i Folketinget.
Det er ikke sådan, at der er ét gyldent værktøj, som man kan sætte ind med.
Et af de forslag, som er blevet undersøgt, er, om man, hvis man havde et cpr-nummer, hvor der er mistanke om misbrug, kan lave en markering på det fælles medicinkort med hensyn til et muligt misbrug, men der er også ligesom tale om brandslukning efterfølgende, så vi er ikke helt lune på den idé.
Så det vil sige, at vi er i gang med at gå tilbage til værkstedet og kortlægge omfanget og de tekniske muligheder.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-04-20:
Tak for det.
Jeg vil lige følge op på min kollega Liselott Blixts spørgsmål, i forhold til hvad det så er for nogle initiativer, ministeren vil tage.
Ministeren siger, at det vil man kigge på.
Altså, hvad er tidsperspektivet for det her?
Hvilke initiativer har ministeren taget på baggrund af TV 2's dokumentar »Pilledronningen«?
Ministeren siger, at han har indskærpet det over for regionerne, men hvad mere?
Altså, ministeren må jo have nogle tanker om, hvordan man kan sikre sig, at det her ikke forekommer.
Ét er, at der er nogle retningslinjer, der skal overholdes og følges, men ministeren må også selv have tænkt nogle tanker, i forhold til hvad det så er for en vej, vi skal gå for at kunne lukke for muligheden for, at det overhovedet kan lade sig gøre, at nogen misbruger systemet på den måde.
Det skal selvfølgelig ikke, som der også bliver sagt, være så rigidt, at dem, der skal have deres medicin, ikke får deres medicin; det skal vi selvfølgelig sikre at de får.
Det må ministeren gerne løfte sløret for, også i forhold til hvad ministeren fremadrettet vil gøre.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-20:
Jo, men det bliver skrevet ind i lovens bemærkninger og bliver dermed en del af loven.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-20:
Uden at skulle gå for meget i detaljer mindes jeg, at både Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti, senest vi debatterede det her, var tilhængere af flertalsafgørelser – men det kan vi jo spørge dem om.
Altså, hvis man gerne vil give en garanti eller bare gerne vil give indtryk af, at det her er noget, der binder andre end udenrigsministeren og den siddende regering, hvorfor skal det så kun stå i lovbemærkningerne?
Det er jo en langt ringere retskilde end selve loven.
Altså, det er jo med lov, vi bygger land – det står jo herude foran, og sådan har det været siden 1241.
Hvorfor skal vi ikke skrive det ind i loven?
Altså, hvis man virkelig gerne vil komme nejsiden i møde og demontere og afmontere alle myterne osv., så skriv det dog ind i loven.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-20:
Det er i lovbemærkningerne, hvor det klart og tydeligt fremgår, at hvis det skulle komme så vidt, som intet tyder på at det vil gøre – det er overhovedet ikke noget, der ligger på bordet – at man ville afskaffe landenes vetoret eller oprette en overstatslig EU-hær, så vil vi have en folkeafstemning i Danmark.
Måske kan hr. Morten Messerschmidt delagtiggøre Folketinget i, om der findes et sådant parti.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-20:
Tak for det, udenrigsminister.
Nu har jeg jo de seneste dage nydt – og jeg vil sige helt åbent, at det er meget sjældent, at jeg for alvor nyder, når regeringens medlemmer taler – de udtalelser, som fru Trine Bramsen i sin tid som forsvarsminister er kommet med bl.a. på dk4, hvor man jo virkelig kan høre om, hvad det er for en bekymring, hun som forsvarsminister havde, for, hvad EU måtte kunne udvikle sig til i forhold til flertalsafgørelser, i forhold til det overstatslige osv.
Jeg ved ikke, om det er det, som udenrigsministeren tænker på, når han taler om myter, men i givet fald skal jeg gerne erklære mig som en tilhænger af myter, så længe det er myter, der understøttes af udenrigsministerens egne partifællers udsagn.
Nu siger udenrigsministeren så, at han agter at skrive det ind i lovbemærkningerne, men taler vi om bemærkningerne til loven, eller taler vi om lovens tekst?
For jeg noterer mig, at udenrigsministeren siger, at den her regering ikke kommer til at gøre visse ting uden en folkeafstemning, men vi vil jo også gerne have, at det binder efterfølgende regeringer.
Jeg tror ikke, at jeg skuffer udenrigsministeren ved at sige, at jeg vil gøre meget for, at udenrigsministeren ikke er udenrigsminister efter et folketingsvalg, og derfor kunne man forestille sig, at der kom en anden regering, og den eneste måde, vi kan være sikre på, at det løfte, som regeringen giver her, ikke kun er på egne vegne, men at det er en garanti, som gælder for altid fremefter, er jo, at det ikke bare står i lovbemærkningerne som en hensigtserklæring, men at det selvfølgelig står i selve loven som en selvstændig paragraf eller et stykke til en paragraf.
Så hvad er det, vi taler om?
Er det en hensigtserklæring i lovbemærkningerne, eller er det en garanti, der skal stå i loven?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-20:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Det har vi allerede meldt klart ud, som hr. Morten Messerschmidt ved, men det er tydeligt, at der er nogle, der har en interesse i at give et billede af en glidebane og holde fast i en myte om, at en EU-hær er lige om hjørnet, en myte om, at vetoretten vil blive fjernet i nattens mulm og mørke.
Fra regeringens side ønsker vi at fokusere debatten på, hvorfor det er vigtigt at Danmark nu melder sig ind og er med til at tage ansvar i en situation, hvor Europa er i krig, men vi er selvfølgelig også meget interesserede i at aflive myter.
Så svaret på hr. Morten Messerschmidts spørgsmål i dag er ganske enkelt: Ja, jeg vil sørge for, at det bliver skrevet tydeligt ind i lovbemærkningerne, at vi fra regeringens side ønsker en folkeafstemning i Danmark, hvis nogen skulle tage initiativ til at afskaffe medlemslandenes vetoret på forsvarsområdet, eller hvis nogen skulle finde på, at vi skal have en overstatslig EU-hær.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-20:
Tak, formand.
Vil udenrigsministeren – i lyset af regeringens garanti om en ny folkeafstemning, såfremt forsvarssamarbejdet i EU skulle blive overstatsligt, og henset til at regeringens lovforslag til brug for folkeafstemningen om forsvarsforbeholdet alligevel må antages at skulle ændres som følge af ændringen i ordlyden på stemmesedlen, der omtales i bemærkningerne – tilkendegive, om udenrigsministeren vil tage initiativ til at indskrive regeringens garanti om en ny folkeafstemning i lovforslagene til brug for folkeafstemningen vedrørende forsvarsforbeholdet?
Jeg tror simpelt hen, at udenrigsministeren må være ramt af en momentan høreforstyrrelse, for det er netop os, der forsvarer alliancen med de andre vestlige lande – amerikanerne, nordmændene, briterne, islændingene.
Det er derfor, vi ikke ønsker en EU-forsvarsunion, som splitter NATO.
Men udenrigsministeren skylder jo stadig væk svar på, hvorfor han ikke vil skrive den her garanti ind i loven, sådan at den binder også fremtidige regeringer og fremtidige Folketing, men bare ind i bemærkningerne, som jo ikke er nær den samme retskilde, som loven er.
Hvorfor kan vi ikke få det ind i loven, hvis det virkelig skal være en troværdig garanti?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-20:
Jeg kan igen henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-20:
Så bare som det sidste: Er statsministeren enig i, at de ord, som Berlingskes chefredaktør har refereret statsministeren for, uanset om de er sande eller ej, har karakter af en trussel over for Berlingskes chefredaktør?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-20:
Nej, jeg kan henholde mig til det, jeg allerede har sagt, altså at jeg synes, det er vigtigt, at vi kan have samtaler med hinanden – det gælder mediefolk og politikere imellem, men det gælder jo også partikollegaer og ikkepartikollegaer imellem – uden at man går ind i, hvad der måtte have været indholdet af drøftelser på tomandshånd.
Så jeg kommer ikke til at gå ind i nogen diskussioner, som relaterer sig til det spørgsmål, for jeg vil ikke gå ind i en diskussion af, hvad jeg måtte have talt med en chefredaktør om.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-20:
Men ville statsministeren finde det passende, at en statsminister over for en chefredaktør, umiddelbart før den chefredaktørs avis måtte bringe en artikel, som statsministeren ikke kan lide, truer med politianmeldelse?
Altså, det at sige, at man antager, at de allerede er blevet politianmeldt, kan vel næppe fortolkes som andet end en advarsel om, at hvis man trykker det her, så vil det være den følgevirkning, som det har.
Vil statsministeren forholde sig til, om det ville være passende, at der overhovedet kunne være sådan en meningsudveksling mellem en statsminister og en chefredaktør i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-20:
Jeg efterstræber løbende at have dialog med danske medier, og det er alt fra skrivende journalister til chefredaktører og mange andre.
Og det er jo dialog om alt mellem himmel og jord, skulle jeg til at sige.
Og så kan jeg gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at når det drejer sig om samtaler på tomandshånd, går jeg ikke ind i indholdet af dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-20:
Det er jo så i forhold til den samtale eller den dialog, der har fundet sted eller ikke har fundet sted, et synspunkt, som statsministeren står alene med, al den stund at Tom Jensen, Berlingskes chefredaktør, har ønsket at delagtiggøre offentligheden i den dialog, der eventuelt måtte have fundet sted.
Jeg kan forstå, at det møde, som statsministeren omtaler, er, umiddelbart før Berlingske vælger at bringe en større artikel om telefonindkøb blandt Statsministeriets ansatte, jo i øvrigt foranlediget af, at statsministeren ikke selv har været klar i mælet om, hvilke telefoner der er købt i Statsministeriet.
Men sådan en eventuel udveksling finder sted mellem landets øverste chef og en chefredaktør for et af landets store dagblade, umiddelbart før en sådan artikel bringes, hvor jeg altså går ud fra, at statsministeren har været bekendt med, at man var på vej med at ville skrive den her artikel.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-20:
Der spørges til en uformel samtale mellem mig og chefredaktøren for Berlingske forud for et pressearrangement med samme medie.
Jeg vil helt generelt ikke kommentere på den type uformelle samtaler.
Så det er mit svar.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-20:
Tak, formand.
Vil statsministeren be- eller afkræfte, at hun over for chefredaktøren på Berlingske har oplyst, at hun regnede med, at »I allerede er blevet politianmeldt« i forbindelse med avisens historie om Barbara Bertelsens indkøb af private telefoner?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Det er jo det, der er udfordringen.
Det kan sagtens være, at det kan være en af vejene, vi skal gå her, altså at indføre det som et generelt krav.
Men så er man nødt til også at være i dialog med apotekerbranchen og lægevagten og dem, der er i kontakt med de mennesker.
For det er jo typisk mennesker, der er alvorligt syge, og som har brug for meget, meget stærk medicin uden for normale åbningstider.
Så der er nogle ting, vi lige skal tænke igennem, før vi kan gå videre med det.