runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2021-11-23:
Tak for det.
Arbejdsgiverens opgave er at få arbejdspladsen til at fungere og få virksomheden til at trives.
Til det formål kan arbejdsgiveren kræve alle mulige former for dokumentation af sine ansatte: en ren straffeattest, et eksamensbevis, et kørekort – og nu altså også med den her lov et coronapas.
Det kan man enten få ved at blive vaccineret, ved at have haft sygdommen eller ved at blive testet coronanegativ.
Vi ser ingen principielle udfordringer med, at arbejdsgiveren kan kræve det her.
Hvis arbejdsgiveren f.eks. har at gøre med hjemmeplejen hos de ældre, er det da helt naturligt at kræve et grønt coronapas af de ansatte.
Det gælder, uanset om arbejdsgiveren er kommunal eller privat.
Hvis man arbejder i sundhedsvæsenet, offentligt eller privat, er det da helt oplagt, at man skal kunne kræve et grønt coronapas.
Hvis man er i et særligt serviceerhverv, hvor man har med mange mennesker at gøre og med mange kunder at gøre, er det da også helt oplagt, at man kan tilbyde den tryghed for kunderne, at de ansatte har et grønt coronapas.
Hvis man arbejder i fødevareerhvervet, er det da også helt oplagt, at der ikke skal kunne forefindes coronavirus i de fødevarer, som folk køber og spiser.
På andre arbejdspladser kan man have et ønske om at beholde alle medarbejdere på arbejdspladsen, altså de ikke skal lægge sig syge inden for de nærmeste uger, og derfor have et ønske om, at de medarbejdere, som dukker op, har et coronapas, så de ikke smitter resten af medarbejderstaben.
Så vi stemmer for det her lovforslag.
Man kan overveje, hvorfor det egentlig er, vi hele tiden skal give lov til det her.
Altså, hvorfor har arbejdsgiverne ikke bare lov til det?
Hvorfor skal vi give midlertidigt lov til, at man kan bede om den her dokumentation for, at man ikke fører smitte med ind på arbejdspladsen?
Når vi accepterer, at arbejdsgivere kan kræve al mulig anden dokumentation, hvorfor skulle de så ikke kunne kræve det her permanent, hvis de ønsker det?
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-23:
Vi synes dog, at Enhedslistens bemærkning om, at arbejdsgiverne også skal kunne fremvise sådan et coronapas, er god.
Der er dog en ting, vi lige skal have gjort os klar, før vi finder ud af, hvad vi stemmer til det, og det er jo den her § 1, stk. 5, hvor der står, at beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler om, hvad der forstås ved et coronapas.
Som det står der, er vi lidt i tvivl om, om det betyder, at beskæftigelsesministeren f.eks. kan fremsætte regler om, at et coronapas kun består af vaccination og antistoffer – og ikke, at man også kan få et coronapas, hvis man har en negativ test.
Det skal vi i hvert fald lige have sikret ikke er det, der er tale om, før vi gør endeligt op, hvad vi stemmer i Alternativet.
Tak, formand.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Vi får en hel masse tal smækket i hovedet, og de tal rummer folk, der er blevet indlagt med noget andet.
Vi kan ikke se af tallene, om folk faktisk har været syge.
Det, der faktisk er interessant, er, hvor mange der egentlig er indlagt, og hvor mange der er på intensiv, og hvor mange det faktisk er, der virkelig er ramt af det her.
I første bølge af sidste coronakrise før coronavaccinationen kunne vi se, at der faktisk var færre døde, end der ellers ville have været.
I perioden, hvor vi har haft vaccinen, har der ikke været færre døde, end der var før.
Derfor har vi et opgørelsesproblem, som skaber en stemning, der måske er lidt mere problematisk, end den behøver at være.
I Frie Grønne anerkender vi, at vi på et tidspunkt kan komme til en situation, hvor vi bør erklære corona for at være samfundskritisk, men ikke på nuværende tidspunkt.
Der er jo også vaccineforskere, som siger, at vi kan risikere at løbe ind i en influenzaepidemi, som faktisk bliver værre end coronaepidemien, og skal vi så også erklære den for samfundskritisk?
Det, vi faktisk burde se rigtig meget på, er at få sundhedsvæsenet op at stå.
Det har været udsat for 2-procentsbesparelser år efter år, og nu er det så også ramt af, at der har været de her i problemer i forhold til lønforhandlinger, som gør, at der er problemer med at få folk ansat og der er folk, der flygter fra sundhedsvæsenet.
Derfor er det jo faktisk det rigtig store problem i vores samfund på nuværende tidspunkt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-23:
Danmark står ligesom resten af verden fortsat i en sundhedskrise som følge af covid-19-pandemien, smitten med corona er igen stigende i samfundet, og det skal vi selvfølgelig tage alvorligt, og vi er derfor igen samlet for at hastebehandle et lovforslag, der er nødvendigt for at sikre, at vi kan inddæmme, og at vi kan afbøde de alvorligste konsekvenser af spredningen af covid-19 i det danske samfund.
For at kunne opretholde aktiviteten i samfundet mest muligt er det afgørende, at der på landets arbejdspladser kan gennemføres tiltag og træffes nødvendige forholdsregler for at begrænse smitten mest muligt, så ansatte trygt kan gå på arbejde, og så virksomhedernes drift kan fortsætte.
Lovforslaget har til formål at give arbejdsgivere adgang til at pålægge ansatte at forevise coronapas, så længe covid-19 kategoriseres som en samfundskritisk sygdom.
Herudover har lovforslaget til formål at genindføre de regler i testloven, der giver arbejdsgivere adgang til at pålægge ansatte at blive testet for covid-19 og til at blive oplyst om testens resultat.
Som det fremgår af lovforslaget, kan arbejdsgivere kun pålægge ansatte at blive testet, hvis det er sagligt begrundet i hensynet til at begrænse spredningen af smitte med covid-19, herunder af hensyn til at sikre arbejdsmiljøet, eller i væsentlige driftsmæssige hensyn.
Med lovforslaget får arbejdsgivere desuden adgang til at pålægge ansatte at anvende selvtest på arbejdspladsen i det omfang, de er CE-godkendte og anvendes i overensstemmelse med anvisningerne.
Der er et stort behov for, at vi handler nu og får sat reglerne i kraft hurtigt, så ansatte trygt kan gå på arbejde og virksomhedernes drift uhindret kan fortsætte.
Lovforslaget vil gælde frem til den 11. december 2021, medmindre regeringen og Folketinget beslutter at forlænge perioden, hvor covid-19 anses for en samfundskritisk sygdom, og det er så måske et svar til det, der bliver rejst fra Dansk Folkeparti.
Det kræver ikke en ny lovbehandling til december, men så længe Folketingets Epidemiudvalg vil forlænge vurderingen af, at covid-19 er en samfundskritisk sygdom, så vil arbejdsgivernes adgang til at kunne kræve at se coronapas så også automatisk blive forlænget, i hvert fald indtil den 31. december 2022, hvor loven udløber.
Jeg er som fungerende beskæftigelsesminister selvfølgelig glad for, at arbejdsgiverforeningen og fagbevægelsen endnu en gang har taget ansvar og vist samfundssind, når krisen rammer det danske samfund.
Vi har så sent som her til morgen diskuteret og lavet en ny trepartsaftale, som jeg også glæder mig til at diskutere med Folketinget, og jeg håber også, at Folketinget kan bakke op omkring det her lovforslag, og det er jo det, jeg allerede kan høre på førstebehandlingen at der er et komfortabelt flertal for.
Jeg kan også høre, at der er en lang række spørgsmål, der vil blive stillet i udvalgsbehandlingen, og dem ser vi selvfølgelig frem til at svare på.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-23:
Mange tak.
Et af de spørgsmål bad ministerens ordfører mig sende videre til ministeren.
Betyder det, at beskæftigelsesministeren bliver bemyndiget til at tage en negativ test ud af coronapasset?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-23:
Nej, det er ikke det, der er tanken.
Vi har tænkt os at udstede en administrativ bekendtgørelse, der definerer et gyldigt coronapas, men også at sikre, at det coronapas følger de øvrige definitioner, der er i lovgivningen, så vi ikke har seks-syv forskellige definitioner af, hvad der er et coronapas.
Men der er f.eks. nogle gange en justering i, hvilke grupper der kan undtages fra et coronapas, og der vil sundhedsmyndighederne justere det, og så vil det automatisk også blive justeret her.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-23:
Er det korrekt forstået?
René Christensen (DF), 2021-11-23:
Tak for det, formand.
Altså, hvis man kigger på lovforslaget her, kan man sige, det var en lidt sjov debat, vi havde lige før.
For det her handler egentlig bare om at give muligheden for, at man kan bruge undergrunden bl.a. til at lagre CO 2 .
Det er sådan set det eneste, vi gør i dag.
Og så er der ikke så meget mere i lovforslaget her.
Det kan vi selvfølgelig stemme for.
Men det, der selvfølgelig er vigtigt i forhold til den debat, der var, er jo så, hvordan vi vil bruge det.
Men den debat skal vi måske tage en anden dag.
For hvis man sådan ser, hvad der sker derude, er der ingen tvivl om, at det jo er et fantastisk redskab at have, hvis man kan fange CO 2 'en og putte den tilbage i undergrunden.
Men så kommer der jo andre, der spørger: Hvad kan vi ellers gøre; kan CO 2 'en ikke bruges til noget i forhold til den grønne omstilling?
Kan man lave brændstoffer af CO 2 ?
Kan man lagre det i undergrunden og tage det op igen?
Så det, at man nu giver muligheden her, er rigtig positivt, men det kan jo godt være, at teknologierne til det skal være udviklet på en fornuftig måde, sådan at når man lagrer noget, betyder det også, at man kan bruge det igen.
Hvordan lagrer man CO 2 'en osv.?
Så vi synes, det her er et forslag, som giver nogle rammer for, at vi kan komme videre med vores grønne omstilling.
Og så er det selvfølgelig vigtigt, at vi så får brugt de rammer på den mest hensigtsmæssige måde i forhold til de udfordringer, som vi står over for.
Så vi kan selvfølgelig sige ja til forslaget.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Forholdene er jo meget forskellige verden over, og der har vi en helt unik undergrund i Danmark.
Vi må også bare erkende, at hvis vi vil nå vores Parisaftales målsætning, er det ikke nok, at de grønne organisationer har en holdning om, at vi bare skal reducere vores forbrug, at vi bare skal reducere vores udledninger.
Vi kommer ikke i mål på den måde.
Så skal vi i mål, er det her et af de værktøjer, vi skal gribe til, og derfor er jeg også glad for, at ordføreren selv støtter op omkring lovforslaget.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Nu har ordføreren tidligere nævnt, at der har været nogle ngo-organisationer, der har været ude og været bekymrede.
Tager ordføreren ikke det lidt alvorligt?
Og hvad med eksemplet fra Canada, hvor man efter 5 år faktisk kun kan optage 60 pct. af CO 2 'en fra røgen?
Og hvad med, at videnskaben ikke bare er en objektiv størrelse?
Så jeg tænker, at det også er en politisk holdning.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Man behøver ikke anerkende videnskaben.
Man behøver ikke anerkende det, når GEUS siger, at der er det her potentiale.
Man behøver ikke anerkende, at olien har været lagret i 20 millioner år i undergrunden, og at det her kan lade sig gøre.
Man kan måle det.
Man kan det hele, men ikke desto mindre burde man da få skruet op for tempoet i forhold til de første demonstrationsprojekter, som netop kan dokumentere det her.
Og nej, vi bliver da ikke en losseplads.
Det er lidt ligesom, at vi ikke må have vindmøller, der skal lave strøm til Tyskland eller sådan noget.
Selvfølgelig skal vi da levere på det, og vi har teknologien; vi skal bare i gang.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Nu sagde ordføreren, at vi kunne importere CO 2 og pumpe det ned i vores undergrund ude i havet.
Er ordføreren ikke bekymret for, at den danske undergrund i havet bliver sådan en CO 2 -losseplads, specielt set i forhold til at det måske ikke er hundrede procent sikkert, at der ikke er nogen sprækker, hvor det kan komme op fra?
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Men igen må man jo sige, at det er en regering, hvor man er fodslæbende.
Det er en regering, hvor det går langsomt i forhold til at få udrullet de ting, vi snakker om, og derfor er det fint, hvis nu man bare må kaste håndklædet i ringen og sige, at det her er for svært at håndtere og løse her og nu, men så må vi handle på nogle af de ting, der ligger lige til højrebenet, og det gør det her bl.a.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-23:
Vi er sådan set meget bekymrede for, hvad det er, den forøgede CO 2 i atmosfæren gør for vores fremtidsmuligheder, og hvis vi skal se lidt overordnet på det her, har vi brug for en høj CO 2 -afgift.
Det kan nogle gange være svært her i Folketingssalen ligesom at komme frem til: Det er den her teknologi, der redder os.
Er ordføreren enig i, at en høj CO 2 -afgift ligesom vil løse mange af de her dilemmaer, for så vil vi kigge ind i et marked, hvor vi kigger ind i, hvem der kan håndtere CO 2 'en bedst og billigst, og er en høj CO 2 -afgift også noget, man fra Venstres side prioriterer?
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig med Enhedslisten i, at vi har brug for CO 2 -reduktioner her og nu, men det her er jo ikke hinandens modsætninger.
Jeg har godt set, at der er grønne organisationer, som har snakket om, at vi bare skulle plante træer, men der er ikke plads til at plante så mange træer i Danmark, som den her indsats kan udgøre.
Her kan vi rent faktisk gøre en forskel, og det er ikke hinandens modsætninger.
Vi skal have taget noget CO 2 ud af atmosfæren, og det kan godt være, at Enhedslisten er bekymret for CO 2 i undergrunden, men i Venstre er vi mere bekymret for CO 2 'en, når den er i atmosfæren.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-11-23:
Selv om jeg er enig i, at vi gang på gang må trække regeringen til handling, er det jo intet, i forhold til hvordan det så ud fra 2015 til 2019, hvor vi måtte kæmpe for overhovedet at kunne snakke om klimakrisen.
Og det er jo den, det her handler om.
Klimakrisen skriger på handling.
Det er dejligt med den nye alliance, BOGA-alliancen, Beyond Oil & Gas Alliance, som Danmark var med til at få startet op, for det er jo helt afgørende, at der sker reduktioner.
Men hvis vi skal i mål med en CO 2 -neutral verden, altså handle på klimakrisen,
skal vi jo bruge alle redskaber, der er, herunder også CO 2 -lagring.
Det kommer ikke til at træde i stedet for CO 2 -reduktioner.
Det synes jeg er meget vigtigt at sige.
Det kommer ikke til at træde i stedet for, at der skal laves skovrejsninger osv.
Det kommer oveni.
Vi skal bruge alle redskaber, hvis det her skal lykkes.
Det er tidligere blevet sagt, at vi har nogle fantastiske geologiske forhold i forhold til den her CO 2 -lagring, og det er der brug for i verden.
Det er et godt lovforslag.
Jeg er specielt glad for, at man har været meget lydhør i høringsprocessen og over for de bekymringer, der har været i forhold til miljøvurderingerne.
Det er altid dejligt at kunne stå her og sige, at høringsprocessen er blevet brugt til noget konkret – så ros til Miljøministeriet for det.
Vi støtter selvfølgelig det her forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-23:
Jeg synes, ordføreren får det til at lyde, som om CO 2 -lagring i undergrunden simpelt hen bare er det vigtigste.
I Enhedslisten har vi det sådan, at en omstilling af vores energiforbrug til vedvarende energi og at arbejde målrettet med energibesparelser sådan set er vigtigere end at satse på, at vi bare kan lagre mest muligt CO 2 i undergrunden.
Det kræver altså også noget energi at opsamle CO 2 'en og få transporteret den og få pumpet den ned i undergrunden.
Så jeg synes, at den der vægtning på lagring af CO 2 bliver blæst for højt op, og jeg synes også, at hvis vi kommer i en situation, hvor der sådan set er grønne brændstoffer, som kan udnytte en CO 2 , der er opfanget på et eller andet forbrændingsanlæg eller i industrien, så er det sådan set bedre frem for at sende det ud med et skib på havet og pumpe det ned i undergrunden.
Jeg tillader mig bare at være lidt kritisk over for al den her lagring.
Jeg synes sådan set, at der er andre dele, der er vigtigere, og vi har et problem med, at der er så mange ting, som er noget, som kan ske om nogle år.
Vi har sådan set brug for CO 2 -reduktioner her og nu.
Jamen der er meget i verden, som kan gøre en bekymret; det er helt sikkert.
Jeg er ikke geolog, jeg er kun tømrer og landmand, så jeg skal ikke kunne sige, om der er nogen sprækker under havoverfladen.
Jeg synes, det er væsentligt at få indført den her CO 2 -afgift, fordi det så kan være, at der er andre teknologier.
Måske er det bedre at beholde CO 2 'en inde på land og få det over i noget flydende brændstof.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Kan ordføreren ikke være bekymret for, at hvis man får det her sat i gang og det virker,
bliver det en sovepude i forhold til at få lavet de andre tiltag?
Og er ordføreren ikke bekymret for, at der er en lillebitte risiko for, at der opstår sprækker, så CO 2 vil slippe op i vores havmiljø med den risiko, det foranlediger?
I forvejen er vores havmiljø hårdt presset.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-23:
Jeg tror da sådan set godt, at vi i Danmark kunne nå i mål med det 70-procentsmål, men der er jo også noget, der indikerer, at 70-procentsmålet ikke er nok til at leve op til Parisaftalen – at det måske nærmere er 78 pct.
Og så har jeg altså ikke set beregninger for, hvordan vi lige når det.
Hvis jeg skal gætte, tror jeg egentlig, at det potentiale med at lagre CO 2 under havoverfladen er noget, som vi i højere grad kommer til at tilbyde andre lande og dermed have indtægt fra.
Jeg synes ikke, det skal være en del af den danske energipolitik, at vi nu satser enormt meget på CO 2 -lagring i undergrunden.
Det er andre virkemidler, der står øverst på listen.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-23:
Tak til ordføreren for at nævne en masse muligheder, som vi har for at reducere vores CO 2 -udslip.
Mit spørgsmål er: Tror ordføreren egentlig ikke, at hvis vi strammede balderne og fik vores mulige tiltag i gang for at reducere vores CO 2 -udslip, så kunne vi nå den 70-procentsreduktion, måske endda mere, i 2030 uden at bruge den her CCS-lagring?
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Undskyld, det bliver måske lidt specielt nu, hvor jeg står og svarer på spørgsmål hernedefra, men ja, naturligvis skal en CO 2 -afgift også omfatte vores fødevareproduktion, som er en kæmpe udleder, og som samtidig har et kæmpe potentiale for at gøre os rige, endnu mere rige.
Så ja, selvfølgelig skal den det.
Så man behøver ikke at lave de der stereotype fordomme, bare fordi man mente i klimaforhandlingerne, at landbruget var den eneste branche, som ikke skulle have støtte til den grønne omstilling, ligesom vi jo gør nu med CCS og inden for andre erhverv.
Så selvfølgelig skulle de også have støtte til at lave den grønne omstilling.
Zenia Stampe (RV), 2021-11-23:
Jeg tror, at hvis vi skulle lave en ren cost-benefit-analyse på omkostningseffektive CO 2 -reduktioner, ville den landbrugsaftale, vi har landet, se helt anderledes ud; så ville jeg vove at påstå, at man kunne hente en del flere reduktioner der.
Jeg vil så gerne bare lige benytte lejligheden til at sende et spørgsmål tilbage, og så må man jo som spørger selv beslutte, om man vil besvare det, for det er jo lidt urimeligt, at spørgsmålene også kan blive sendt den anden vej: Skal den her CO 2 -skat være ensartet, og skal den også omfatte landbruget og altså ikke kun omfatte CO 2 , men også andre gasser såsom metan og lattergas, hvis det står til Venstre?
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Tak for det.
Jeg trykkede mig først lige ind, dengang ordføreren næsten friede til Venstre i begejstring over, at vi også skal gøre noget i forhold til reduktionerne.
Jeg er jo helt enig, og derfor vil jeg også bare takke Radikale Venstre for, at I sammen med Venstre trak regeringen til truget, da det kom til f.eks. CO 2 -afgifter.
Til gengæld er jeg ked af, at man laver andre aftaler, som er mere røde, end de er grønne, f.eks. på transportområdet.
Man laver jo ikke de aftaler, som reducerer mest CO 2 for pengene, og derfor håber jeg, at Radikale Venstre vil være vagthund i regeringen på det område.
Hold nu fokus på at få lavet de CO 2 -reduktioner, som reducerer mest for pengene, og ikke på sådan noget med, at folk i en lille elbil, der kører 30 km på literen, også skal over i en anden elbil.
Nej, vi skal ind og lave tingene der, hvor de batter noget.
Zenia Stampe (RV), 2021-11-23:
Jeg kan egentlig gøre det ganske kort.
Radikale Venstre støtter også forslaget.
Det er jo i virkeligheden ikke blevet forhandlet på miljøområdet, men på klimaområdet – vores klimaordfører sidder i dag i formandsstolen, men jeg skulle hilse fra klimaordføreren og sige, at partiet støtter op om forslaget.
Jeg har som miljøordfører selvfølgelig også gransket, om der kunne være negative miljøpåvirkninger, men den granskning er jo så resulteret i den konklusion, at der ikke er noget at bekymre sig over.
Så med de ord kan vi tilslutte os forslaget.
Og når jeg nu er her, kan jeg jo ikke lade være med at sige, at jeg er meget enig i de betragtninger, som SF's ordfører, hr. Rasmus Nordqvist, kom med, nemlig at der er brug for at sætte turbo på alle redskaber, og at vi derfor har brug for den her type teknologi, men det gør jo ikke, at vi kan lette på speederen i forhold til at reducere selve udledningen.
Det er helt centralt for os.
Og jeg er da glad for at høre Venstres ordfører stå og være så engageret på det her område; hvor ville jeg ønske, at det engagement var lige så stort, når det handler om at reducere CO 2 -udledningen.
Jeg synes – det bliver jeg bare nødt til virkelig at understrege fra Folketingets talerstol – at der er nogle helt store grundlæggende forandringer, vi skal i gang med.
Det er jo også det, vi har taget hul på på landbrugsområdet, som jeg og flere andre her også har forhandlet, og det er fuldstændig centralt, hvis vi skal nå i mål.
Men ja, vi skal også tage den her type redskaber i brug, hvis vi skal nå det, fordi vi jo virkelig har en kort tidshorisont.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Jeg er fuldstændig enig med spørgen.
Det vil sige, at regeringen bare skal flytte sig – den skal ikke sidde på hænderne – og så komme i gang med at levere på det, som vi politisk har aftalt.
Så vi bliver nødt til at fremrykke processen, hvis vi skal nå den politiske målsætning, vi har indgået aftale om.
Der er nogle dele af processen, som ikke kan tage så lang tid, som det har gjort historisk i hvert fald.
René Christensen (DF), 2021-11-23:
Jamen det er vi sådan set enige i.
Det er også derfor, vi er gået ind i aftalen, og det er også derfor, vi har været med til at sætte penge af til forskningen.
Men det er jo bare sådan, hvad skal man sige, den der lidt ophidsede stemning, der kommer herinde sådan en sen eftermiddag, i forhold til at vi skal i gang med det her.
For der er jo ingen tvivl om, at hvis man lykkes med at gøre det på den rigtige måde og undergrunden de steder er egnet til det, er det her jo løsningen, og så kan den grønne omstilling faktisk gå hurtigere, for vi får jo så også et forspring i de næste 30-40 år, hvor man sådan set kan køre lidt langsommere frem i forhold til den grønne omstilling, fordi vi så kan lagre noget CO 2 .
Så er ordføreren ikke enig i, at de beslutninger, vi har truffet i fællesskab, vel ikke er så ringe endda?
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Tak, formand.
Jamen jeg kan forstå, at det her nok er en af de første gange, at Dansk Folkepartis ordfører på miljøområdet ser den her sagsfremstilling.
Og det er jo derfor, at jeg tror, at ordføreren faktisk finder det ret komplekst og vildt og tænker, om det her virkelig kan lade sig gøre, og om det er rigtigt.
Ja, det kan lade sig gøre.
Man gør det allerede i dag.
Teknologierne er kendte.
Det, som branchen venter på, er Folketinget.
Og ordførerens partis klimaforhandler har jo givet grønt lys for det her.
Så det her er bare i bund og grund et lillebitte lovforslag, som skal give den nødvendige tilladelse til, at vi nu kan pumpe gas ned og opbevare gassen i undergrunden, ligesom undergrunden jo i øvrigt har opbevaret gassen i millioner af år.
Nu pumper vi den retur og binder den.