runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg skal på vegne af SF, Enhedslisten og Radikale Venstre anmode om, at behandlingen af L 93 bliver afbrudt.
Det er et meget kompliceret forslag, et meget teknisk forslag, og det er sådan, at der er kommet ændringsforslag uden for betænkningen, som vi har brug for at granske nærmere, og som vi har forstået det, har det ikke været i høring, og det betyder, at vi lige har brug for at runde dem en gang mere.
Maja Torp (V), 2022-02-22:
Jamen vi anerkender i høj grad, at det er en udfordring, at vi ikke har mere ligestilling i eksempelvis bestyrelser, for som jeg indledte med at sige, giver det bare mere kvalificerede beslutninger, hvis det er, at de mennesker, der sidder i bestyrelserne, ikke ligner hinanden fuldstændig.
Det gælder jo diversitet i det hele taget – det kan både vedrøre alder, køn, etnicitet osv.
Så det er klart, at det efter vores mening vil give mere kvalificerede beslutninger, fordi man får flere vinkler med.
I forhold til hvad man så kan gøre, var jeg inde på det med uddannelse, men vi kan også se, at når vi spørger kvinder, hvorfor det er, de ikke har lyst til det her toplederjob eller at bruge noget af deres frihed på bestyrelsesarbejde, så kan det nogle gange handle om, at der ikke er pasning til deres børn om aftenen.
Der kan være nogle helt lavpraktiske udfordringer, som vi også skal have kigget på som samfund.
Giver vi reelt kvinder og mænd lige muligheder for at deltage?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-02-22:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at der var lidt konspiration, altså at der måske var nogle kvoter, der skulle sniges ind ad bagdøren.
Men nu behandler vi det her om måltal, og Venstre er jo generelt tilhængere af meget åbenhed i forvaltningen, og at man også må se, hvilke karakterer skoler har, hvor mange elever der er blevet smidt ud, og sådan noget, altså generelt tilhængere af, at der skal være åbenhed om de tilbud, der er.
Ville det så ikke være fair ud fra et liberalt synspunkt, at man faktisk lavede nogle måltal, som Venstre måske kunne se sig i, altså hvor det faktisk er helt okay, at man ved, hvad virksomhederne gør i forhold til at få kvinder i bestyrelsen – når ordføreren selv siger, at man er enig i intentionen?
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Jeg synes godt nok, det er ærgerligt, at ordføreren siger, at reel forskning, der er dokumenteret, er løse påstande.
Det er fedt, at Liberal Alliance arbejder med at få flere kvinder ind i politik.
Det er også et problem, vi har, og det må også være frustrerende for Liberal Alliance selv at have 100 pct. mænd i deres folketingsgruppe.
Så det er godt, at man arbejder med det.
Jeg synes, vi skal basere de her debatter på forskning, og når kønsforskere siger, at det her er et problem, og at der er reelle udfordringer, fordi man vælger mennesker, der ligner en selv, og at vi kan løse det med bl.a. det her og også reel kønskvotering, så synes jeg vi skal gøre det.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Ja, det er jo ikke godt, hvis man fører en debat på baggrund af sådan påstande, som man godt ved ikke passer, og alle i politik ved, at det i hvert fald ikke er sværere at blive valgt som kvinde i politik, end det er som mand.
Jeg kan tale for mit eget parti; vi har en aktiv indsats for at få flere kvinder til at stille op.
Vi har ikke nogen aktiv indsats for at få mænd til at stille op.
De kommer helt af sig selv.
Så det er sådan i politik, og jeg synes, det er lidt ærgerligt, når vi taler om noget så alvorligt, som at man diskriminerer på baggrund af køn, at ordføreren så ikke kan nævne et eneste sted i den virkelige verden i dette store land med 5,8 millioner indbyggere, hvor man kan sige, at virksomheder diskriminerer imod kvinder.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Først tror jeg godt jeg lige vil punktere den der myte om, at det skulle være nemmere at være kvinde i politik.
Jeg tror i hvert fald, vi i det sidste halvandet år har set ret mange eksempler på, hvorfor det er, kvinder bliver skubbet ud, bl.a på baggrund af metoo-sager og alt muligt andet, der har gjort det ret svært at være kvinde i politik.
Og vi kan jo også se, at vi i Folketinget stadig væk ikke har en ligelig fordeling, også selv om der er 50 pct. kvinder i Danmark.
I forhold til virksomheder vil jeg sige, at jeg ikke vil vælge tre specifikke virksomheder, men jeg kan pege på forskningen, de fremmeste kønsforskere, der siger, at det her er et problem.
Vi har et problem med, at vi vælger mennesker, der ligner os selv, helt systematisk.
Det er det, der sker oppe i vores hoveder.
Når man skal vælge folk til en jobsamtale, til en bestyrelse, så vælger man folk, der ligner en selv, og når der kun er mænd i bestyrelser, bliver man også ved med at vælge mænd.
Det er jo det, som vi har kunnet se i de sidste mange, mange år, også selv om der er kommet flere kvinder ind og nu også flere kvinder end mænd ind på de lange videregående uddannelser og ind på de uddannelser, der skaber ledelsesstillinger.
Så jeg står ikke her og siger noget, der ikke er underbygget, for der er forskning bag, og der er kønsforskere, der siger, at det her er en løsning.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Nu er det jo altid godt at holde sig til det, man kender noget til, og vi, der er her, kender jo allermest til politik og til partier, og vi ved alle sammen godt, at det i politik ikke er nogen hæmsko at være kvinde for at stige til tops og for at blive kandidat og for at blive valgt.
Det ved alle vi, der sidder i den her sal, og især i nogle partier kan det ligefrem være en fordel at være en kvinde, hvis man gerne vil blive valgt.
Hvad kender ordføreren til det ude i erhvervsvirksomhederne?
Prøv f.eks. at nævne tre erhvervsvirksomheder, hvor man forfremmer mænd, fordi de er mænd.
Altså, det sagde ordføreren sker derude.
Så jeg vil gerne høre om f.eks. tre erhvervsvirksomheder, der forfremmer mænd, fordi de er mænd.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Men det er jo ikke det, der sker.
Vi kommer ikke til at se en situation, hvor der kommer inkompetente kvinder ind i bestyrelser.
Der er flere kvinder end mænd, der tager lange videregående uddannelser i dag, og de kommer stadig væk ikke ind i bestyrelser.
Der er forskning og undersøgelser, der viser, at det vil tage 102 år, også selv om kvinder er på samme uddannelsesniveau som mænd, og det er, fordi vi helt automatisk i vores hoveder tager folk, der ligner os selv.
Derfor er det godt at få rusket op i det her, og det er det, vi gør med det her lovforslag.
Birgitte Bergman (KF), 2022-02-22:
Så ordføreren ville være tilfreds med at få tilbudt et job på baggrund af at være en kvinde og ikke på baggrund af sine kompetencer?
Det, jeg egentlig spurgte til, var, hvis Deadline ringede til ordføreren og inviterede ordføreren, på baggrund af at ordføreren er en kvinde, og ikke på baggrund af at ordføreren er politiker.
Det er det, ordføreren skal forholde sig til.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Tak for det, og tak for rosen, og i lige måde.
Jeg synes også, ordføreren gør det rigtig fint.
Jeg mener nu ikke, det kun er her, at vandene deles; ordføreren og jeg er tit ret uenige.
Jeg vil gerne vælges på mine kompetencer.
Lige nu er det sådan, at rigtig mange mænd bliver valgt, fordi de er mænd, altså fordi vi helt automatisk som mennesker vælger folk, der ligner os selv.
Så når der sidder mænd i bestyrelser, eller når der sidder mænd på ledelsesgangen, så vælger de mænd, ligesom kvinder vælger kvinder.
Kvinderne sidder bare ikke på ledelsesgangene i øjeblikket, og jeg synes, det er rigtig godt, at man i Deadline f.eks. har set ind i det og sagt: Okay, vi inviterer kun 20 pct. kvinder ind, og det er da et kæmpeproblem, når de udgør 50 pct. af befolkningen, og det må vi gøre noget ved.
Det ser jeg ikke sådan, at jeg bliver inviteret ind, fordi jeg er kvinde.
Jeg ser det sådan, at man bliver inviteret ind, fordi man har gode kompetencer, men at de i Deadline lige har tænkt over, at det er en god idé også at få kvinder ind, så de ikke altid bruger de samme mænd, som de altid har gjort.
Birgitte Bergman (KF), 2022-02-22:
Tak for det.
Nu kender jeg jo lidt til ordføreren, og ordføreren er jo en dygtig ung kvinde, som kom i Folketinget samtidig med mig selv, og jeg har stor respekt for ordføreren og det arbejde, ordføreren laver.
Men jeg må sige, at her deles vandene.
For mener ordføreren virkelig, at vi kvinder har brug for særlige regler, kvoter, for at vi skal kunne klare os i det danske erhvervsliv, eller for at vi skal kunne klare os politisk?
Og ville ordføreren gerne inviteres til Deadline som kvinde eller som politiker?
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Det er på samme måde, som vi havde kvoter i SF, da der var meget få kvinder i SF's ledelseslag og i SF's folketingsgruppe.
Men det er ikke et systematisk problem.
Det er en ting, vi har lige i øjeblikket.
Og så har vi i øvrigt desværre kun 15 folketingsmedlemmer, ikke 16.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Nej, man ser det ikke som det store problem, for i SF's folketingsgruppe er der 4 mænd ud af 16 i alt – og så er det ikke et problem.
Men når der er flere mænd end kvinder, så er det lige pludselig et problem, og så skal der opsættes måltal det ene sted og det andet sted.
Og hvad gør man specifikt, for at man faktisk følger op på dem, eller må man bare sige, at det må folk selv om derude, og så er der dem, der bliver stemt ind?
Men når man mener det, hvorfor vil man så blande sig i virksomheder, hvis man ikke mener, at vi og alle mulige andre skal blande os i SF's fordeling?
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Vi ser gerne, at man har en ligelig fordeling.
Lige i øjeblikket har vi det ikke.
Men i langt størstedelen af historien har der jo været flere mænd end kvinder, ligesom der også er markant flere mænd end kvinder samlet set i Folketinget.
Så jeg ser det ikke som det store problem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Når nu SF er så vild med måltal for virksomheder og det offentlige, hvad er så SF's måltal for mænd i deres folketingsgruppe?
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Tak for det.
Det er en udbredt myte, at vi i Danmark har førertrøjen på, når det kommer til ligestilling mellem kønnene.
I 2021 raslede vi ned ad den globale ligestillingsliste, og på bare et år gik vi fra at være nr. 14 til at være nr. 29 i verden.
Og som om det i sig selv ikke er slemt nok, ligger vi lige nu nummer 101 globalt, når det handler om lige repræsentation i vores ledelser rundtomkring i landet.
Der er vist ikke nogen tvivl om, at vi halter meget langt bagefter, og det er ikke godt nok.
Hvis vi ikke tager skrappere midler i brug, går der 102 år, før vi når en bare nogenlunde lige repræsentation af mænd og kvinder i ledelser, og det vil hverken jeg eller resten af SF vente på.
Vi er derfor helt enige i, at vi må styrke vores lovgivning på det her område.
I SF er vi altså rigtig glade for ministerens forslag, og vi tilslutter os naturligvis lovforslaget, for det her er et rigtig fint skridt på vejen.
Men jeg er nødt til understrege, at det er rigtig vigtigt, at vi ikke ser det her som en mulighed for at læne os tilbage og lade tiden gå sin gang.
For selv om det uden tvivl er positivt, at måltallene nu får en tiltrængt ansigtsløftning, skal vi holde et skarpt øje med, hvor effektive de er.
I SF synes vi derfor, at det er helt afgørende, at vi så snart som muligt, og så snart det giver mening, evaluerer på de her krav for at se, om det skaber en reel forandring, og at vi snarest muligt taler om eventuelle konsekvenser ved ikke at opfylde måltallene, som der jo ikke er i det her lovforslag.
Vi er nødt til at tage skrappere midler i brug – vi kan ikke fortsætte med at sakke så håbløst bagud.
Forslaget her er som sagt et skridt i den rigtige retning, men der er langt endnu.
Jeg synes godt nok, det ville være ærgerligt, hvis vi endnu en gang skulle lade EU komme og redde os på ligestillingsområdet, men det tager vi med.
Maja Torp (V), 2022-02-22:
Jo, og det kan man fortsat gøre, og det gør man jo også mange steder – så det står dem stadig frit for at gøre det.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Mine erfaringer som virksomhedsleder er forholdsvis små.
Det er ikke, fordi de er ikkeeksisterende, jeg siger bare, de er forholdsvis små.
Og derfor vil jeg meget nødig kloge mig på, hvilke personer virksomheder skal ansætte.
Og jeg behøver heller ikke at kloge mig på det, for det er jo ikke mine virksomheder.
Der er det fine ved privat ejendomsret og fri markedsøkonomi, at folk jo investerer deres egne penge i deres egne virksomheder.
Og ja, de kan også låne nogle penge hos en bank, men banken stiller så de penge frivilligt til rådighed.
Man kan også få investorer, men investorer stiller pengene frivilligt til rådighed.
Så det er altså folks egne bedrifter at skabe en virksomhed, og derfor er udgangspunktet jo, at de må gøre med de virksomheder, hvad de vil, så længe de ikke skader det omgivende samfund.
De må selv bestemme, om de vil ansætte folk med rødt hår eller folk med sort hår, eller om de vil ansætte folk fra Jylland eller folk fra København, eller om de vil ansætte kvinder, eller om de vil ansætte mænd.
Det er da deres gebet at bestemme det.
Det er da ikke mit gebet, og der er heller ikke nogen andre, der skal bestemme det, for det er jo ikke vores virksomheder.
Det er ligesom det, der bør være udgangspunktet for måden, man kan drive virksomhed på her i landet.
Og vi kan også godt have tillid til, at det fungerer på den måde, at de fleste virksomheder det meste af tiden ansætter personer, som er de bedste til jobbet, eller som vurderes at være de bedste til jobbet.
For den virksomhed, der gør det, får jo en konkurrencefordel over for den virksomhed, der ikke gør det.
Den virksomhed, der konsekvent forsøger at ansætte de bedste medarbejdere, de bedste direktører og de bedste bestyrelsesmedlemmer, bliver jo drevet bedre og mere konkurrencedygtigt end en anden virksomhed, som siger: Vi går ikke så meget op i, om folk er de bedste, vi vil hellere have nogen fra Jylland, vi vil hellere have nogle mænd, eller vi vil hellere have nogle kvinder.
Og derfor vil det her over tid jo føre til, at virksomheder, der ansætter efter kvalifikationer, overlever, og virksomheder, der ansætter imod kvalifikationer, dør.
Så vi behøver ikke rigtig at bekymre os om de ansættelser, der sker ude i virksomhederne.
Jeg synes heller ikke, vi kan tillade os det, fordi det som sagt er andre folks virksomheder og ikke vores virksomheder.
Så af de grunde ønsker vi ikke, at Folketinget skal sætte krav om, at der skal stilles måltal op om ansættelser af det ene og det andet eller det tredje køn – der er jo nogle, der mener, at der er flere køn end to.
Vi ønsker ikke, at disse måltal år efter år skal strammes op, indtil vi når 40 pct. af det underrepræsenterede køn osv. osv., hvilket ligger i dette lovforslag.
Vi vil af disse grunde stemme imod lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Tak for det.
To personer søger en stilling.
Den ene er en mand, og den anden er en kvinde.
Manden får altså ikke stillingen, alene på grund af at han har et bestemt køn.
Hvis man bliver fravalgt alene på grund af sit køn, er det diskrimination.
Men nu har vi åbenbart en opfattelse blandt flere partier her i Folketinget om, at så længe det bare handler om mænd, går det nok; så betyder det ikke noget, at der sker en diskrimination.
Jeg vil aldrig nogen sinde acceptere, at sådan en diskrimination sker, hverken for mænd eller for kvinder.
Så forslaget om måltal og de kvoter, som hen ad vejen selvfølgelig følger med, er diskrimination.
Derudover er det frygtelig nedsættende over for alle de kompetente kvinder, som er derude, og som nu må have hængende over hovedet, hvorfor de har fået den her stilling – om det er på grund af deres køn eller på grund af deres kompetencer – og det er også nedsættende over for de kvinder, som allerede nu har de her stillinger, og som har fået dem på grund af deres kompetencer, at de skal se, at nogle får dem på grund af deres køn.
Så det er både nedsættende og diskriminerende, og det er også et forfærdelig totalitært statsligt indgreb i de selvstændiges og virksomhedernes ret til at drive deres virksomheder, som de synes er rigtigt.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte et forslag som det her.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-02-22:
Tak for det.
Jeg har på grund af meget ulykkelige omstændigheder, som I nok har læst om i pressen, desværre først modtaget den her sag på mit bord nu her i dag kl. 10.15, og så er det jo ret nådesløst at skulle sætte sig ind i noget, som egentlig burde være fem, seks selvstændige lovforslag, når man ser på det.
Jeg har jo kunnet konstatere, at det er alt godt fra havet, og det gælder lige fra det her med kvoter, som vi jo debatterede på forrige punkt, i forhold til hvor mange mænd og kvinder der skal være i virksomheder, måltal for det, og det er vi i Dansk Folkeparti grundlæggende meget imod.
Så vi er jo lidt kede af, at vi, når vi også ser nogle gode elementer i lovforslaget, skal stemme det ned på grund af det, så derfor vil vi på det kraftigste opfordre ministeren til at dele det her lovforslag i mindst to, og så vil vi i mellemtiden sætte os ind i, hvad vi vil stemme til de øvrige dele af lovforslaget, og tage stilling til det.
Men i hvert fald er det, hvis det er i den foreliggende form, svært at støtte.
Mona Juul (KF), 2022-02-22:
Nej, det er jeg simpelt hen uenig i.
Nu har man så lavet nogle regler, som betyder, at kvinderne ikke kan blive rekrutteret, fordi de ikke kommer på det niveau ledelsesmæssigt, som skal til for at blive rekrutteret.
Når det er sådan, burde vi løsne på det, og det betyder, at der kommer flere kvinder på topposterne i den finansielle branche, og det synes jeg faktisk er rigtig fint.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Jamen jeg er helt med på, at man skal tage en diskussion om, hvorvidt fit and proper-reglerne er for stramme.
Det er generelt en god diskussion at tage.
Men når argumentationen lyder, at på den måde kan vi også få flere kvinder ind på bestyrelsesposterne i den finansielle sektor, så er man jo kommet til at sige, at kvinder har sværere ved at leve op til nogle meget hårde krav i den branche, end mænd har, og at dét er årsagen til, at der er færre kvinder i den sektor.
Det er ikke diskrimination.
Det handler om, at man har nogle generelle regler, som flere mænd end kvinder kan leve op til.
Mona Juul (KF), 2022-02-22:
Så er det simpelt hen, fordi jeg formulerer mig utrolig dårligt og uhensigtsmæssigt.
Min pointe omkring fit and proper-reglerne er, at de er så stramme lige nu, at feltet for at rekruttere er utrolig lille.
Det er det, uanset hvilket køn der er tale om, og det synes jeg er meget uhensigtsmæssigt, men jeg registrerer også, at der i den branche er meget få kvinder.
Og når nu reglerne er, som de er, og man netop ikke kan finde nogen kvinder, der passer i forhold til fit and proper-reglerne, så er det bare et eksempel på, at det så er umuligt at få kvinder på topposter i den finansielle branche.
Så siger jeg bare, at der – for det sidder vi jo parallelt og kigger på nu – faktisk er mulighed for at kigge på, om vi under alle omstændigheder skulle løsne op i forhold til de regler.
Det ville jo så betyde, at feltet blev større, både for kvinder og mænd, og det er der ærlig talt brug for.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Det er til det sidste, som fru Mona Juul talte om, nemlig fit and proper-reglerne med henblik på at blive udpeget til bestyrelse og ledelse i den finansielle sektor.
Der sagde fru Mona Juul, at hvis man skal kunne finde egnede kvinder nok dér, bliver man nødt til at slække på de krav, som der er i dag.
Og vi kan jo godt tage en diskussion af, om de krav er for stramme.
Det er en løbende debat i det danske samfund.
Men selve det at ville slække på kravene for at få flere kvinder er jo næsten definitionen på, at man gør det, som man påstår man ikke gør, nemlig at man slækker på kravene for at få flere kvinder dér.
Hvordan forholder fru Mona Juul sig til det?
Rune Lund (EL), 2022-02-22:
Det her lovforslag stikker jo traditionen tro i en del forskellige retninger.
Det overordnede formål med at rette op på kønsbalancen i erhvervslivet støtter Enhedslisten selvfølgelig – også i forlængelse af den debat, der har været under L 124.
Ønsker vi et mindre kønsopdelt arbejdsmarked, skal der tages fat langt tidligere i forløbet og mere bredspektret end lovforslagets snævre fokus på ledelsesorganer.
Det er ikke en nem opgave og givetvis heller ikke kun en parlamentarisk opgave at gøre op med fasttømrede kulturelle normer.
Men noget, vi kan og bør se nærmere på, er jo f.eks. uddannelsesvalgets betydning for arbejdsmarkedets sammensætning.
Fokuserer man blot på ansættelser i ledelseslagene ved hjælp af måltalsregler og lignende, er man jo på en eller anden måde ude i en slags symptombehandling, når skaden så at sige allerede er sket.
Jeg vil også gerne opfordre til, at reguleringen selvfølgelig kan blive evalueret efter en årrække, så vi kan se på, hvordan tingene udvikler sig.
Vi synes, det er godt, at e-handelslovens § 4 bliver ændret, sådan at Forbrugerombudsmanden fremover får styrket mulighederne for at håndhæve den danske forbrugerlov over for europæisk baserede virksomheder.
Så har vi en enkelt ting, som vi kan se nogle problemer i, og som vi ser skeptisk på.
Det er forslaget om at ville forbedre rammerne for udenlandske aktionærers aktive ejerskab i børsnoterede danske virksomheder.
Det lyder jo umiddelbart meget positivt, men sådanne institutionelle aktionærer overdrager typisk deres stemmekraft til store finansielle konsulenthuse eller såkaldt rådgivende stedfortrædere.
Lovforslaget kan med andre ord betyde en større indflydelse for konsulenthuse som ISS eller andre.
Der er nogle store konsulenthuse, som i dag sidder på en meget, meget stor del af markedet, og som i stigende grad benytter sig af bl.a. algoritmer som styringsredskab.
Spørgsmålet melder sig derfor, om vi i Danmark har den fornødne regulering på plads til at holde styr på disse finanshuses forvaltning af aktionærernes stemmer.
Det vil i hvert fald være godt at blive lidt klogere på, hvilke konsekvenser det kan få, når man i højere grad inviterer sådanne kræfter ind i danske selskaber.
Så det er noget, Enhedslisten vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Nu er der jo en af de to i hr. Lars Boje Mathiesens hypotetiske tilfælde, hvor begge er fuldstændig lige kvalificerede, der skal have stillingen.
Og hvis den ene er en mand og den anden er en kvinde, jamen så er det enten en mand eller en kvinde, der kommer til.
Er det underrepræsenterede køn kvinder, kan jeg ikke se det urimelige i, at kvinden bliver valgt, hvis hun er fuldstændig lige så kvalificeret som den herre, der så bliver fravalgt
For det er også det, der sker, med det modsatte fortegn i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Det er Radikale Venstre, der taler om kvoter.
Og så spørger jeg bare: Hvis du har en mand og en kvinde, som har de samme kompetencer og de samme evner, men manden ikke får jobbet alene på grund af sit køn, ikke andre ting, hvordan kan det ikke være diskrimination over for det enkelte individ, altså at han bliver fravalgt, på grund af at han er mand?
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Men når nu ordføreren så alligevel bringer det op, som jo er en del af det her EU-direktiv, der bl.a. også er undervejs, så nævnte jeg også for et øjeblik siden det her med, at mænd og kvinder bliver vurderet forskelligt.
Selv om de har samme kompetencer, ser man, at manden er dynamisk og stærk som leder, mens kvinden er irriterende og dominerende.
Så derfor er det selvfølgelig sådan, at hvis mænd bliver valgt på en usynlig kvote, som det er i dag, hvad skulle der så være sket af skader, ved at kvinder bliver det i fremtiden, hvis de er det underrepræsenterede køn?
Det er de ikke altid, men det er de for det meste i de her bestyrelser, vi taler om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Der er to kandidater, som søger en stilling eller en bestyrelsespost.
De har de samme kompetencer, samme uddannelse.
De er vurderet til at være lige kvalificerede til den her position.
Men på grund af kvotesystemet skal virksomheden for at leve op til det her ansætte kvinden i stedet for manden.
Det vil sige, at manden bliver fravalgt til stillingen på grund af sit køn.
Hvordan kan det ikke være diskrimination?