runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2024-03-15:
Jeg undrer mig over, at Det Konservative Folkeparti som et stort kommunalt parti ikke vil gå ind og tage ansvar for børnene i den her sag.
Jeg undrer mig også rigtig meget over, at ordføreren ligefrem siger, at det her lovforslag betyder, at Folketinget nu vil detailregulere ude i daginstitutionerne.
Det er jo slet, slet ikke det, der er tale om.
Anerkender ordføreren, at der med det her lovforslag bliver indlagt et forsigtighedsprincip, men at man ude på den enkelte institution og i de enkelte kommuner faktisk stadig væk har mulighed for at anvende de her redskaber der, hvor det giver mening, f.eks. i forhold til de 3-6-årige?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-03-15:
Vi vil altid gerne være med til at tage ansvar.
Det er bare ikke det, det her handler om.
Men man tager jo ansvaret fra pædagogerne.
Man stoler jo så åbenbart ikke på, at pædagogerne kan håndtere det her i dagligdagen, på trods af at undersøgelser faktisk viser, at de godt kan håndtere det her, og at der er meget begrænset brug af digitale redskaber i dagtilbuddene.
Så det viser jo, at man åbenbart ikke stoler på, at personalet selv kan tage et ansvar i dagligdagen, og at man fra Socialdemokratiets side mener, at man så skal gå ind og tage et ansvar og detailregulere det herinde fra Christiansborg.
Birgitte Vind (S), 2024-03-15:
Hvis ordføreren hørte min egen ordførertale, ville ordføreren have lagt mærke til, at jeg netop afsluttede med at sige, at pædagoger er det vigtigste.
En skærm vil aldrig nogen sinde kunne afløse en pædagog og det, pædagoger kan med børn.
Anerkender ordføreren, at pædagogen er det vigtigste i en daginstitution?
Anni Matthiesen (V), 2024-03-15:
Ordføreren siger, at det her kommer til at tage tid fra personalet i forhold til at kunne være sammen med børnene.
Men lovforslaget her er jo netop med til at sikre, at pædagogerne faktisk skal være mere sammen med børnene, og at de ikke bare placerer skærmen foran børnene, men at de faktisk er aktivt sammen med børnene.
Anerkender ordføreren ikke, at det er meget vigtigt, at personalet faktisk er til stede sammen med børnene?
Karina Adsbøl (DD), 2024-03-15:
Jamen hvornår skal man se på det som et forsigtighedsprincip, når forskere siger og undersøgelser viser, at vi altså ikke har den store udfordring i dagtilbuddene?
Altså, børnene bliver jo ikke placeret foran en skærm, og det er netop også det, flere har været ude at sige i forhold til det her.
Men det her øger bare et bureaukrati, og det tager mere tid fra personalet i forhold til at være sammen med børnene.
Så man laver sådan en signallovgivning, og det kan man også godt gøre for at sende et signal, men når der lige i forhold til det med dagtilbuddene ikke er nogen udfordringer, hvad der jo er undersøgelser der har vist, herunder også fra VIVE, så synes jeg, at man skyder gråspurve med kanoner.
Anni Matthiesen (V), 2024-03-15:
Tak for ordet, formand.
Jeg har blandet mig en del i debatten om skærme til børn og unge her det seneste stykke tid, og det har jeg, fordi det har bekymret mig rigtig meget, hvordan skærmene også påvirker børn og unge, og ikke mindst, hvordan man som ung og som barn kan blive afhængig af skærmene.
Jeg er bl.a. blevet rigtig berørt af at se dokumentaren, der hedder »Alene hjemme på nettet«.
Jeg kan blive bekymret, når jeg møder forældre, som går med deres mobiltelefon, mens de skubber barnevognen, og hvor det lille barn jo faktisk forsøger at få kontakt til far eller mor, men hvor far eller mor bliver ved med at kigge på skærmen uden at se barnet i øjnene.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi behandler det her lovforslag i dag.
Jeg synes nemlig, at det er fornuftigt, at vi nu får skrevet ind i dagtilbudsloven, at det ikke er meningen, når man bliver passet i en daginstitution, at man skal sidde foran en skærm; tværtimod er det meningen, at man skal være til stede sammen med både de voksne i pasningsordningerne og for den sags skyld være i kontakt med de andre børn.
Det er sådan, at forslaget her jo ikke gør, at der bliver forbud mod skærme i dagtilbuddene.
Jeg vil sige, at vi har fundet en rigtig fin balance i den aftale, vi nu har indgået bredt i Folketinget, for der kan også være tidspunkter, hvor det giver mening, at man eventuelt tager skærme i brug som en form for værktøj, altså et pædagogisk værktøj, man kan tage med ind i dagtilbuddene.
Jeg må sige, at med det her forslag får vi nu sat en streg under, at det er vigtigt, at pædagoger og assistenter er bevidste om, at man skal være sammen med børnene og aktivere dem, mens de er i dagtilbuddene, fordi det er forholdsvis mange timer, små børn befinder sig der.
Alt i alt vil jeg sige, at jeg er glad for det her lovforslag.
Samtidig vil jeg måske også lige benytte lejligheden til at komme med en appel til vores kære børnefamilier
: Vær nu sammen med børnene på andre måder end udelukkende ved at placere en skærm foran børnene.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-03-15:
Tak for det.
Hvis jeg skulle beskrive det her lovforslag helt kort, ville jeg sige, at det her er symbolpolitik og et udtryk for mistillid til vores pædagoger.
Jeg tror ikke på, at det her kommer til at ændre noget ude i vores daginstitutioner, og de pædagoger, jeg har talt med, tror heller ikke på det.
Det er og skal altid være en faglig vurdering, hvornår digitale midler skal tages i brug.
Jeg spørger bare: Hvor er tilliden til institutionerne, til deres ledere og deres medarbejdere og til evnen til at finde den rette balance i de digitale redskaber?
Alle børn skal bruge tid i hinandens nærvær og på fællesskaber ved at lege sammen og være sammen med nærværende pædagogisk personale.
Men det er lige vigtigt at huske på, at skærmforbruget altså ikke er et problem i vores danske daginstitutioner.
Over 70 pct. bruger mindre end 10 minutter om dagen foran skærmen, mens det for blot 0,9 pct. af institutionerne er mellem 30 minutter og 1 time ifølge en undersøgelse, der er lavet af Aarhus Universitet.
Ingen børn skal sidde passivt bag en skærm, og man kan da godt finde triste eksempler på det her, men det bliver altså ikke ændret af, at vi ændrer lidt på ordlyden i vores lovgivning.
Det handler enten om dårlig ledelse eller om, at der er for få medarbejdere på arbejde.
Så Liberal Alliance kan altså ikke stemme for sådan et lovforslag her, der sender sådan et mistillidssignal til vores dygtige pædagoger.
Lars Arne Christensen (M), 2024-03-15:
Tak for ordet, formand.
Dette lovforslag udmønter en heldigvis bred aftale, som blev indgået i Folketinget i efteråret.
I Folketinget ønsker vi at handle ud fra et forsigtighedsprincip for vores yngste børn.
Det vil sige, at der i fremtiden bliver en mere restriktiv tilgang omkring brugen af digitale redskaber i dagtilbuddene.
Vores børn skal ikke passiviseres af skærme, når de er i den alder, hvor menneskeligt nærvær stadig væk er nyt for dem.
Undersøgelser viser, at børns første leveår er en vigtig periode for deres udvikling, indlæring og trivsel.
Det er her, at børnene er påvirkelige.
Det gælder selvfølgelig hele barnets opvækst, indtil det er voksent, men især, når det færdes i et miljø, der handler om at give børn den omsorg, som de trives bedst med, og de miljøer er miljøer med menneskeligt nærvær.
Det handler om at skabe trygge og gode børnefællesskaber, og at børn tidligt lærer at begå sig i forskelligartede fællesskaber, så de på sigt kan stå på egne ben.
Forskning viser, at det er vigtigt, at børn kommer ud og mærker, hvordan det er at være sammen med andre børn og voksne, og hvad forskningen også har vist, er, at skærme spiller en stor rolle i trivselskrisen, og at de mindstes brug kan føre til hjerneforstyrrelser resten af deres liv.
Derfor skal vi sikre en langt mere restriktiv tilgang til skærme, hvor børn får lov at nyde menneskelig interaktion med omsorg, men også med udendørs leg.
Vi var til stede med hinanden.
Det styrker børns sociale kompetencer, som de får brug for resten af deres liv.
Betyder det, at Moderaterne er blevet et teknologiskeptisk parti, fordi vi accepterer det her lovforslag?
I Moderaterne er vi fan af den teknologiske udvikling, men vi har dog klare beviser for, at skærme ødelægger børns hjernerytmer og dermed udvikling, og det ønsker vi at stoppe, og derfor følger vi et forsigtighedsprincip.
Det skal også ses bl.a. i forlængelse af Sundhedsstyrelsens anbefalinger fra oktober 2023 om, at børn under 2 år ikke bør bruge skærme uden aktivt samvær med voksne.
Desuden understøttes det af allerede indgåede aftaler med 1,6 mia. kr. ekstra til mere pædagogisk personale fra 2024, mindre skærmbrug og mere kvalificeret pædagogisk personale.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2024-03-15:
Jeg kan ikke lade være med lige at undre mig lidt.
Medierne er i øjeblikket fyldt med historier om, hvad skærme betyder for vores børn, og den øgede mistrivsel, der er i forbindelse med brug af skærme.
Vi ser, hvordan skærme påvirker børn i ekstrem grad.
Og når man læser ned i høringssvarene her, kan man jo se, at også BUPL, altså pædagogernes fagforening, faktisk anerkender, at det her er en rigtig god idé.
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren?
Karina Adsbøl (DD), 2024-03-15:
Jeg har også læst høringssvarene og set, at mange af dem siger, at der ikke er de store udfordringer.
Der har også været undersøgelser fra VIVE, og forskere har været ude og sige, at der ikke er nogen udfordring i dagtilbuddene.
Det ligger der også undersøgelser om, og min kollega fra Liberal Alliance læste jo også nogle tal op her fra talerstolen.
Så er der så spørgsmålet om, hvor meget bureaukrati der skal være, og hvor meget man skal lovgive, når der ikke er det store problem i dagtilbuddene.
Det synes vi ikke i Danmarksdemokraterne, og slet ikke, når man samtidig taler om, at man skal mindske bureaukratiet.
Vi mener, at vi godt kan have tillid til de medarbejdere, der er beskæftiget på det her område.
Birgitte Vind (S), 2024-03-15:
Ja, i Socialdemokratiet ser vi jo sådan på det, at det er at tage et ansvar, når vi laver lovgivning herinde, og lige nu peger alt jo på, at skærme ikke gør noget godt for børn og slet ikke de mindste børn.
De nyeste anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen viser jo også, at vi skal tænke os vældig, vældig godt om, når det handler om skærme og små børn.
Så vil ordføreren slet ikke gå ind på det her forsigtighedsprincip?
For mange år siden var det også tilladt at ryge i daginstitutioner, samtidig med at du sad og spillede ludo med børnene, og der var også et vældigt oprør dengang, hvor man syntes, at det kunne pædagogerne også godt.
I dag ville vi jo aldrig, aldrig nogen sinde se det som ansvarligt at sidde og ryge i en børnehave.
Vil ordføreren slet ikke være med til at se på det som et forsigtighedsprincip?
Anne Hegelund (EL), 2024-03-15:
Tak for ordet.
I Enhedslisten bakker vi op om det her lovforslag, som går ud på at sende et signal til landets daginstitutioner om, at det er rigtig vigtigt at være meget forsigtig med, hvor meget man lader børn og især de helt små børn sidde alene ved en skærm.
Men vi har fuld tillid til, at pædagoger og pædagogiske assistenter med deres faglighed godt kan vurdere, hvornår det giver mening at bruge en skærm sammen med børnene.
Det handler jo om en balance mellem faglig frihed og faglig stolthed, og vi er nok mere bekymrede for det problem med skærme, der handler om, at pædagoger ender med at bruge alt for meget tid på en skærm på et kontor og for lidt tid sammen med børnene.
Så hvis vi skal løse det, er det nok mere ægte minimumsnormeringer på institutionsniveau og det at sætte mere tid fri til, at pædagogerne kan være sammen med børnene, som der skal til.
Men der er ikke noget galt i at være forsigtige og sende et signal og gøre opmærksom på, at vi helst ikke vil have det her skal udvikle sig til et problem derude.
Jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de også bakker op.
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Jeg tænker faktisk selv, at den her lovgivning netop handler om at sætte pædagogikken og de menneskelige relationer i centrum og lade være med at lade sig forblænde af, at digitale redskaber kan erstatte almindelige menneskelige relationer i det pædagogiske arbejde med børn.
Så for mig er det her lovforslag en hyldest til pædagogikken og dermed også til pædagogfaget.
Hvad er der ellers på vej?
Jamen der er jo meget i regeringens politik, der handler om dagtilbuddene.
Noget af det, jeg selv har mest fidus til, er en ny pædagoguddannelse, og at de midler, der er afsat fra aftalen om minimumsnormeringer til opkvalificering af pædagogisk personale, f.eks. fra medhjælper til pædagog, får luft under vingerne, også mere luft, end de har i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at sige noget, men jeg føler mig alligevel kaldet til at komme med en kort bemærkning.
Jeg har også arbejdet i både skolen, sfo og dagtilbud, og jeg synes, bemærkningerne fra Konservative, Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne virker en kende virkelighedsfjerne.
Altså, jeg har selv oplevet, at det her jo er et fænomen, der eksisterer både i dagtilbud, i sfo og i skoler osv. osv.
Det er selvfølgelig ikke sådan, at elever eller børn i dagtilbud sidder med iPadden dagen lang.
Jeg vil godt takke ministeren og regeringen for at tage ansvar.
For det her er et af de vigtigste områder overhovedet.
Hvis vi ønsker, at vores børn også i fremtiden har en evne til fordybelse og kreativ leg osv. osv., så er vi nødt til at få skærmene ud af skolerne, daginstitutionerne og sfo'erne, i videst muligt omfang.
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Selv tak.
Jeg tror måske også, det ville være mest ordentligt af mig i forlængelse af noget, jeg tidligere har sagt, at hvis vi skal være helt ærlige, har vi jo ikke solid videnskab, der dokumenterer hverken det ene eller det andet, når det handler om børns forhold til skærme.
Der kommer mere og mere forskning, men det, vi har at stå på, er ikke sådan rigtig solidt.
Derfor prøver vi også at være ærlige i lovforslaget og sige: Det handler jo om et forsigtighedsprincip; det er en erkendelse af, at vi faktisk ikke helt ved, hvad de langsigtede virkninger af timevis brug af digitale redskaber har for børn på lang sigt.
Den radikale ordfører kobler det til trivselskrisen.
Der begynder lige så stille at komme, vil jeg sige, en vending i den offentlige debat, men der er ikke noget rigtig solidt videnskabeligt at stå på.
Derfor prøver vi også at sige: Det er et forsigtighedsprincip, der skal bære det her lovforslag igennem.
Til gengæld tror jeg, at de fleste, der enten selv har børn eller arbejder med børn og unge, godt kan se, at der er et eller andet på spil, som ikke var der, før skærmene kom.
Lotte Rod (RV), 2024-03-15:
Hvis ministeren mener det, han siger om pædagogik, skal vi så ikke følge op med at lave et lovforslag, som indfører et krav om, at tre ud af fire af de voksne i vores daginstitutioner skal være uddannede pædagoger?
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Jeg mener det, jeg siger om pædagogik.
Jeg forholder mig også til, at der er blevet ansat 13 pct. mere personale i daginstitutionerne de seneste år, i en tid hvor der er kommet 3 pct. flere børn, men hvor langt de fleste, der er blevet ansat, er pædagogmedhjælpere.
Der er også blevet ansat flere pædagoger, og der er masser af pædagogmedhjælpere, der laver et fremragende stykke arbejde.
Men når det ser sådan ud med tallene, er det også et udtryk for, at der ikke går tusindvis af arbejdsløse pædagoger rundt og bare venter på at blive ansat i børnehaverne, men snarere, at der er mangel på personale, ligesom der er det masser af andre steder i samfundet.
Så for mig er det ikke noget problem, at folk bliver ansat som pædagogmedhjælpere, og at de så måske senere får lyst til at tage en uddannelse som pædagogisk assistent eller som pædagog eller tage nogle amu-kurser, som kan løfte kvalifikationsniveauet.
Men vi har ikke en politik i regeringen om, at vi skal op på en bestemt kvote i forhold til andelen af pædagoger.
Lotte Rod (RV), 2024-03-15:
Men regeringen er jo ved at løbe fra vores aftale om minimumsnormeringerne.
Der aftalte vi jo med hinanden, at der ikke skal blive en mindre andel af de voksne, som er uddannede pædagoger.
Og det er det, der er ved at ske nu, fordi man ansætter medhjælpere i stedet for at ansætte pædagoger, og hvis man fortsætter, som regeringen gør, så bliver der bare færre og færre, der er uddannede pædagoger.
Det, der er det allervigtigste for vores børn, er, at de har pædagoger med en høj faglighed, som kan hjælpe de børn, der står uden for legen, til at komme med ind i legen.
Så hvis det her ikke bare skal være symbolpolitik om, at man vil have mindre skærm og mere leg, hvorfor vil regeringen så ikke indføre det krav i loven om, at der skal være uddannede pædagoger?
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Andelen af pædagoger falder, antallet af pædagoger stiger, og jeg vil også sige, at jeg er glad for pædagoger, men at jeg også er glad for pædagogmedhjælpere, bl.a. fordi det også er noget af det, der får nogle mænd til at søge ind i daginstitutionerne, hvor jeg mener at der er alt for få mænd og en alt for stor andel af kvinder blandt vores mindste børn.
Pædagogmedhjælperne kan nogle gange være det, der får en 19-årig nyudklækket student, der er glad for at spille fodbold og klatre i træer, ind.
Det vil jeg rigtig gerne have, og hvis vi begynder at vedtage specifikke andele her i lovgivningen, er det også en måde, hvor vi begrænser det kommunalpolitiske råderum på.
Vi har et ønske om, at det kommunalpolitiske råderum skal øges, og ikke, at det skal indskrænkes.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Skolevalg er en autentisk gennemført valghandling for 8.-10.-klasser i hele landet i et 3 uger langt undervisningsforløb tilrettelagt som et autentisk folketingsvalg, hvor eleverne arbejder indgående med mærkesager og partier i ugerne op til valghandlingen.
Skolevalget arrangeres af Folketinget og Børne- og Undervisningsministeriet i et samarbejde med Dansk Ungdoms Fællesråd.
Det udskrives af statsministeren, ligesom valghandlingen afholdes herinde på Christiansborg, og netop derfor bør vi selvfølgelig også kunne forvente, at skolevalget arbejder på at sikre en bred og balanceret præsentation af de politiske standpunkter, som findes i det danske samfund.
Ellers undermineres skolevalgets formål som en væsentlig demokratisk øvelse, der skal forberede eleverne på en aktiv deltagelse i det danske demokrati ved at introducere dem for et mangfoldigt politisk landskab.
Vi ser en klar nødvendighed i at adressere og debattere, hvordan vi kan forbedre skolevalgenes struktur og afvikling, så de bedre afspejler den reelle politiske mangfoldighed og bidrager til udviklingen af informerede og kritisk tænkende vælgere.
Skolevalget skal, hvis det skal have nogen politisk demokratisk relevans, selvfølgelig afspejle virkeligheden i det danske demokrati og de aktuelle politiske skillelinjer, i et arbejde med kommunikation og argumentation med udgangspunkt i den demokratiske debat, som den rent faktisk udfolder sig i samfundet.
Det er afgørende, hvis formålet er at udvikle informerede og kritisk tænkende borgere.
Vi ønsker selvsagt, at alle demokratisk legitime synspunkter får en mulighed for at komme til orde under skolevalgene, for at eleverne kan møde et bredt spektrum af politiske synspunkter.
Det er essentielt for at forberede dem på en aktiv deltagelse i demokratiet og understøtte en læringsoplevelse, der er både engagerende og autentisk.
Skolevalget bør være en øvelse i demokrati, hvor elever lærer om politisk mangfoldighed og vigtigheden af hver stemmes vægt og rettighed.
Hvis vi lukker ned for specifikke synspunkter, underminerer vi forståelsen for, hvad et demokrati indebærer, nemlig retten til at repræsentere og blive repræsenteret uanset politisk ståsted.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Tak for det, og tak til ministeren for at opridse folkeskolens formålsparagraf.
Er ministeren er enig i – uden at forholde sig til det konkrete tilfælde – at i det tilfælde, at skolerne skrider ind over for og decideret forbyder, som det er set ved det her skolevalg, valgmateriale fra specifikke politiske partier, som helt generelt overholder folkeskolens formålsparagraf og de regler, der er i forhold til demokratisk legitime synspunkter, så er vi ude på et demokratisk overdrev?
Og er ministeren enig i, at det ikke kan accepteres, at skolerne helt generelt skrider ind over for valgmateriale, som inden for alle normale demokratiske definitioner overholder præmisserne for legitime politiske synspunkter?
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Jeg sagde ikke, at det ikke har en klang af frisættelse.
Jeg sagde, at lovforslaget ikke handler om frisættelse, og at det ikke handler om det modsatte.
Det handler om, at de rammer, vi har sat om det pædagogiske arbejde i daginstitutionerne i dag, sender ét signal, nemlig at digitale redskaber kan være relevante.
Jeg kunne godt tænke mig, og regeringen kunne godt tænke sig, at det sender det modsatte signal, nemlig at som udgangspunkt er det ikke relevant, medmindre det kan fagligt begrundes.
Så det handler om, at dagtilbudsloven er en rammelovgivning, mens folkeskoleloven langt mere handler om indholdet: geografi og biologi og idræt osv.
Og derfor er det helt relevant, synes jeg, at vi i forhold til folkeskolen kommer med anbefalinger, mens vi har skolebestyrelser, der kan fastlægge politikken, og at vi i forhold til daginstitutionerne beskriver i rammerne omkring det pædagogiske arbejde, hvad vi har af forventninger dér.
Der synes jeg, signalet, som vi sender i dag – der bliver også sendt et signal i dag – er forkert.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-03-15:
Tak for det.
Ministeren svarer jo den konservative ordfører helt rigtigt, ved at det her jo overhovedet ikke har en klang af frisættelse, og det har jo heller ikke en klang af tillid til pædagogerne.
Jeg er heller ikke stor tilhænger af skærme, tværtimod, men jeg synes, at ministeren har gjort det helt rigtigt, når vi taler om grundskolerne, ved at sende nogle anbefalinger ud, hvor man ikke behøver at lovgive omkring det.
Så derfor går mit spørgsmål lige på: Har ministeren større tillid til lærerne ude i vores folkeskoler end til pædagogerne ude i vores daginstitutioner, siden man bliver nødt til at lovgive om det her?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-15:
Tak for det.
Det her er et glimrende forslag, som baserer sig på en aftale, som Dansk Folkeparti har indgået sammen med en stor del af Folketingets øvrige partier om at begrænse børns skærmtid i dagtilbuddene til enten ingenting eller til et absolut minimum.
For børn har ikke behov for skærme, men derimod for andre mennesker, der er nærværende, børn såvel som vokse, som de kan spejle sig i og udvikle sig med, opleve af og opleve med, inspirere og lade sig inspirere af.
For særlig børns hjerner kan ikke rumme alle disse informationer, hvorfor det på sigt kan være skadeligt for dem.
Alle vegne sniger disse skærme sig ind i vores dagligdag og fodrer os med mere eller mindre ligegyldig information.
Alt for ofte er det passivt tidsfordriv, og tidsfordriv er ikke begrundelsen for, at vores børn er i et dagtilbud.
Foruden den rent praktiske del, at de bliver passet, så vi kan passe et arbejde, skal de stimuleres og udvikles og ad den vej modnes, socialiseres og møde andre børn og voksne i andre rammer og med et lærings- og dannelsesperspektiv, som er mere end det, vi derhjemme kan tilbyde børnene.
Derfor giver det også god mening at sætte tydelige initiativer i gang, så vi her fra Folketinget hjælper dagtilbuddene på vej, sådan at de ad den vej begrænser den skærmtid, som børnene derude bruger.
Vi kender alle sammen til, hvordan skærme kan trække i os, men særlig børn, som har så meget kognitiv udvikling foran sig, skal stimuleres anderledes, og det skal ikke være gennem skærme.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-03-15:
Nu taler regeringen jo så meget om, at man gerne vil frisætte den offentlige sektor.
Hvordan hænger det så sammen med, at man nu laver et lovforslag her, hvor man går ud og detailregulerer pædagogernes arbejde helt ude på blå eller rød stue?