runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Tak for talen og ikke mindst den udtrykte kærlighed til »Blinkende lygter«, som er dansk films absolutte toppunkt, selvfølgelig i hård konkurrence med »Adams æbler« m.fl. Jeg tænkte også lidt på, om der var nogen sætninger fra filmen, der kunne beskrive LA's relation til hr. Morten Messerschmidt, og jeg tror, at jeg taler på vegne af hele folketingsgruppen, når jeg siger, at når hr. Morten Messerschmidt harcelerer mod den store stigning, der har været i antallet af akademikere i staten, sidder vi jo lidt og tænker: »Det kunne vi godt lide, det kunne vi rigtig godt lide«.
Nu er jeg ikke den bedste til at efterligne Ole Thestrup, men der har vi da i hvert fald om ikke andet en fælles sag.
Et af de forslag, vi er kommet med, er jo, at man skal indføre en bindende bureaukratilov – tilsvarende den bindende klimalov, som I var med i og vi ikke var med i, og så har vi hver især fortrudt af forskellige grunde – for at reducere bureaukratiet.
Er det noget, som Dansk Folkeparti kunne være med til, og så kunne vi sidde og sige, at det kunne vi egentlig rigtig godt lide?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Vi er nødt til at sende de mennesker, som ikke har Danmark i hjertet, til et sted, som ikke er Danmark.
Det er jo det, der er pointen.
Vi kan jo ikke bare glæde os over, at det så kun er 7.000 muslimer, der er kommet ind i Danmark i 2023.
Vi er nødt til at forholde os til de 100.000, der ikke burde være her i forvejen.
Frederik Vad (S), 2024-05-29:
Jamen der er masser af ting, der er galt, og der er heller ikke noget af det, hr. Morten Messerschmidt havde i sin historieundervisning her, som er forkert.
Men det vigtigste, når alt kommer til alt, er vel nøgletallene, fakta, og hvordan det ser ud, og det har vel ikke set bedre ud i årtier på samtlige nøgletal, end det gør nu?
Vi skal langt videre, hr. Morten Messerschmidt; jeg er enig.
Men findes der en regering og en regeringsledelse, der kan matche den, vi har haft siden 2019, på alle de her nøgletal: statsborgerskab, udvisninger og antallet, der kommer ind i landet?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Ja, altså samtlige regeringer før 1983; det er jo der, alting går galt.
Men efter 1983 går alting jo så galt, fordi Socialdemokratiet indtil 2016 er på den forkerte side af historien.
Jeg må bare minde hr. Frederik Vad om, at de arbejdsbetingelser, som Socialdemokratiet har i dag, jo er helt anderledes end dem, som Dansk Folkeparti havde, da vi støttede en borgerlig regering, for dengang var Socialdemokratiet jo modstanderen.
Det var, dengang Socialdemokratiet sagde, at det ikke var stuerent at tale om udlændingestramninger, og hvor man overhovedet ikke kunne forestille sig, at man udfordrede konventionerne.
Vi vil meget gerne samarbejde med Socialdemokratiet, især med de nye erkendelser, som hr. Frederik Vad er kommet med, men jeg må også bare sige, at der kommer en dag, hvor også hr. Frederik Vad og hans parti kommer til at tage et opgør med de internationale konventioner.
For når vi har en statsminister, der står og siger, at vi desværre ikke kan udvise en pirat fra Nigeria – desværre – er det jo en kapitulation på folkestyrets vegne.
Frederik Vad (S), 2024-05-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der er nok at være ked af i forhold til mange problemer på udlændinge- og integrationsområdet, der ikke er blevet løst; det er jeg sådan set enig med hr. Morten Messerschmidt i.
Men hvis hr. Morten Messerschmidt kigger på alle nøgletal på det her område siden 2019, kan han se, at statsborgerskaber til folk fra Mellemøsten og Nordafrika rasler ned, at de sidste 5 år er flere flygtninge og familiesammenførte til flygtninge rejst ud af Danmark end ind i Danmark, at aldrig har beskæftigelsen været højere for folk i den her gruppe, og at vi har reduceret antallet af udviste mennesker på udrejsecentre med to tredjedele siden 2019.
Så hvis man lægger vores uenigheder om konventioner og alt muligt til side, og hvis man skærer polemikken væk, kan hr. Morten Messerschmidt så komme i tanke om en regering, en anden regering, i nyere danmarkshistorie, der på nøgletallene – på nøgletallene – har leveret en bedre udlændinge- og integrationspolitik end den, Socialdemokratiet har stået i spidsen for siden 2019?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Det er jo vores klare forventning og også flere eksperters klare forventning, at det vil udjævne sig over tid, altså det med, at man nogle steder starter lidt tidligere i daginstitution.
Vi tror, det er rigtig godt for familierne, at begge parter får tæt samvær med børnene, og vi tror i øvrigt også, det er godt for børnene, ud over at det er godt for ligestillingen.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-29:
Men friheden til at indrette sig, som man ønsker i familien, er jo lige præcis det, man knægter, når man eksempelvis laver en øremærket barsel, som kommer fra EU-systemet, som er blevet implementeret i Danmark, og som eksempelvis i Rudersdal Kommune betyder – jeg har lige set tallene – at der er flere børn på 10-11 måneder og færre på 12-13 måneder, der starter i institution som konsekvens af, at familierne ikke har friheden til at indrette sig, som de ønsker.
Det er jo det stik modsatte.
Så her står ligestillingspolitikken jo for Radikale Venstre over familiepolitikken.
Så hvis man mener det alvorligt med familiepolitikken, skal man også være villig til at prioritere det over andre politikområder.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Det spiller en større rolle, end De Konservative måske tror.
Vi har måske en lidt anden definition af, hvad en familie kan og skal være.
Det har vi jo haft en diskussion om ved nogle af vores ordførere på det område.
Der er jo mange måder at være familie på i dag.
Men at børn har brug for tid med deres forældre, er indiskutabelt, og noget af det, vi har spillet ud med, og som vi er optaget af, er, hvis jeg skal nævne to konkrete ting, forslaget om skolemad, der kunne frigive lidt tid derhjemme og give en robust skolegang, og så har vi flirtet med tanken om – og der kommer nogle flere konkrete initiativer – om vi kan gøre det på en eller anden måde, så man i de første år, hvor børnene er små, kan få noget mere tid som forældre mod til gengæld måske at arbejde lidt mere, når børnene er fløjet fra reden og man har nået en alder, hvor man kan gøre det.
Det er vi meget optaget af, og jeg er helt enig i, at det har en kæmpestor betydning.
Jeg tror også, jeg nævnte i min tale, at det er alle arenaer for børnene, vi er optaget af: familien, daginstitutionen, skolen og det sociale liv.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for det gode samarbejde i hverdagen.
Jeg hørte i ordførerens tale, at der blev talt meget om forebyggelse, både i forhold til vores retspolitik, men også i forhold til eksempelvis børn og unges mistrivsel.
Jeg ved, at det er et stort fokus hos Radikale Venstre, men hvis jeg skal være helt ærlig, er der et element, som jeg synes Radikale Venstre overser, når der tales forebyggelse, nemlig den betydning, familierne spiller.
I Det Konservative Folkeparti siger vi, at når familierne har det godt, har Danmark det godt, forstået på den måde, at hvis man bliver sendt af sted i tilværelsen med et godt og sundt værdigrundlag
, har man gode forudsætninger for at klare det godt videre i livet.
Jeg refererede tidligere i dag til den her kæmpestore internationale undersøgelse, der viste, at det, der var allermest afgørende for at sikre børn og unges mental robusthed, men også deres evne til at udvikle empati, var tid med deres forældre.
Derfor undrer det mig også, at familiepolitikken for Radikale Venstre ikke spiller en større rolle.
Jeg har været inde på jeres hjemmeside, hvor jeg kunne finde et menupunkt, der hed internationale danskere, men jeg kunne ikke finde noget som helst om familiepolitik.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Det var jo, fordi de få greb, der virkelig vil batte noget, og som fru Monika Rubin i øvrigt har været en af de største fortalere for, før aftalen blev indgået, nemlig at sætte aldersgrænsen op for køb af alkohol og dyre cigaretter og alt det, som både Kræftens Bekæmpelse og andre organisationer i mange, mange år har ønsket virkelig kunne slå igennem, og som kunne have en effekt på forebyggelsen, ikke er en del af pakken.
Og vi ønsker ikke at lade, som om vi gør noget, der virker, hvis de tiltag, der er, har så begrænset en virkning, som de har.
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Tak for det svar.
I lægger jer jo også på samme side som Liberal Alliance, når det gælder forebyggelsesaftalen, og nu kan jeg så forstå, at børn er noget af det dyrebareste, vi har; det sagde ordføreren.
Så hvorfor vil I ikke være med til at implementere de 30 initiativer, som gør, at børn og unge får et mindre forbrug af tobak, nikotin og alkohol?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Nobody is perfect, og jeg savner da også en offensiv grøn politik fra Liberal Alliance.
Vi kan indgå i et samarbejde med dem – og kun med dem – der vil lave en gennemgribende grøn omstilling af Danmark, og som ikke bare vil sige det, men som også vil gøre det.
Det er derfor, vi ikke er med i den nuværende regering, og det er også klart, at vi heller ikke indgår i en regering hverken med Liberal Alliance eller andre partier, hvis ikke det er et eksplicit mål og der handles på det.
Monika Rubin (M), 2024-05-29:
Hr. Martin Lidegaard flirter jo en del med Liberal Alliance, det er måske ikke lige fru Pernille Vermund i den konkrete situation, men I laver jo alliancer med dem og De Konservative.
Så jeg vil gerne høre, hvad hr. Martin Lidegaard tænker om, at Liberal Alliance overhovedet ikke har miljø og klima som en af deres fire topprioriteter.
Kan ordføreren forestille sig at indgå i et regeringssamarbejde med dem, når nu ordføreren ikke kunne forestille sig at indgå i et regeringssamarbejde med Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Vores tilgang – og der er ikke nogen enkel tilgang til det her; det kan ordføreren heller ikke mene for alvor at der er – er jo, at man stopper de nuværende blodsudgydelser i Gaza, hvor titusindvis af fuldstændig uskyldige børn, kvinder og mænd bliver slået ihjel.
Så indleder man våbenhvileforhandlinger – og det ved jeg godt kommer til at tage tid – som handler om at sigte mod oprettelsen af to stater til to folk.
Og i den sammenhæng skal man selvfølgelig også stille alle krigsforbrydere til ansvar, inklusive Hamas' terrorister.
Men det er i øvrigt også den største chance, man har, for at få de israelske gidsler hjem igen.
Det er også derfor, der bliver demonstreret for den løsning i Israel i øjeblikket.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-29:
Det ser vi jo så meget, meget forskelligt på, for set fra vores perspektiv er netop det at belønne palæstinenserne, der bakker op om Hamas, med en egen stat efter et terrorangreb, at sige til dem: Terror virker; I skal bare fortsætte, så skal I nok få jeres vilje.
Så det, som Radikale Venstre gør, er netop at give Hamas en stemme, en voldsmandens vetostemme, som bare indikerer, at de bare kan blive ved, så kan de få deres vilje.
Sådan kan man jo ikke arbejde.
Men ordføreren svarer udenom.
Ordføreren svarer jo ikke på: Hvis ikke man fra Israels side skulle have forsvaret sig med et militært modangreb, hvad skulle man så have gjort?
Der må jo være et svar.
Hvis ikke man mener, at man skal forsvare sig militært mod et terrorangreb, hvad skal man så gøre?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Lad mig starte med at slå fuldstændig fast, at jeg intet relativerende har at sige om de grusomme terrorhandlinger den 7. oktober eller Israels ret til at forsvare sig.
Men når det er sagt, er det utrolig svært at se, hvor Israels nuværende angreb på Gaza egentlig fører hen, også for Israel selv.
Jeg opfatter i høj grad den måde, de organiseres på og gennemføres på, som Netanyahus projekt for at holde sig selv ved magten.
Jeg synes, Netanyahu og hans regering bærer en meget stor del af ansvaret for ikke at have kunnet garantere israelsk sikkerhed.
De sår ny gift i den unge generation af palæstinensere i Gaza.
De gør det umuligt for de mere moderate palæstinensere på Vestbredden med Fatah, som er i stor konflikt med Hamas; der er jo forskellige fraktioner inden for det palæstinensiske folk.
Og det, vi ser nu, er jeg virkelig, virkelig nervøs for kun gøder jorden for en styrkelse af Hamas og ikke det modsatte.
Og jeg ser ikke, at man kan udrydde Hamas.
Tværtimod er jeg bange for, at man er ved at styrke organisationen.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-29:
Tak for ordet, og tak for talen.
Efter terrorangrebet den 7. oktober 2023 var der jo grusomme scener.
Der er gidsler, der stadig er taget til fange.
Der er en situation, som på ingen måde er løst, i forhold til de israelere, som er blevet udsat for noget, som er ekstremt grufuldt.
Jeg kan forstå, at Radikale Venstre på nuværende tidspunkt ønsker – ligesom de også ønskede tidligere – at belønne de palæstinensere, som i høj grad bakker op om Hamas, med en egen stat.
Jeg kan også forstå, at Radikale Venstres forsvarsordfører er ude at sige i dag, at Israel ikke skulle have forsvaret sig med et militært modangreb.
Kan ordføreren forklare, hvad Israel så i stedet skulle have gjort – altså Israel, der bliver ramt af et terrorangreb, Israel, der stadig har statsborgere, som er taget til fange som gidsler?
Hvis ikke man skal sætte forsvaret, militæret ind for at få fat i den terrororganisation og for at få frigivet de gidsler, hvad skal man så gøre i stedet?
Rosa Lund (EL), 2024-05-29:
Tak for det, og tak til hr. Martin Lidegaard for talen.
Jeg vil gerne spørge ind til den rammeaftale, som Radikale Venstre har indgået på handicapområdet, for jeg må ærligt sige, hr. Martin Lidegaard, at jeg er virkelig skuffet over Radikale Venstre.
I en tidligere regeringsperiode havde vi, Enhedslisten og Radikale, et rigtig godt samarbejde på netop det specialiserede socialområde.
Nu har Radikale så indgået en aftale, hvor det står sort på hvidt, at der skal ske besparelser på handicapområdet.
Det synes vi ikke er i orden i Enhedslisten, og jeg kunne godt tænke mig en forklaring fra hr. Martin Lidegaard på, hvorfor det er mennesker med handicap, der skal stå for skud, når vi ved, at der findes så mange penge i råderummet.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Vi har fået en plads til de unge med handicap, en specialeplan og de første uddannelseskrav ind, og vi har ikke skrevet under på en økonomisk aftale.
Den kommer jo nu i forbindelse med kommunen, og vi kommer ikke til at tage ansvar for det og den aftale.
Men det er rigtigt, at der er formuleringer om større økonomistyring, som ikke er groet i vores baghave.
Når det er sagt, tror jeg, at alle, der arbejder i kommunerne, er enige i, at der er brug for, at man får den rigtige visitering første gang, og det har vi fået op som formålet med hele den her aftale.
Før var det økonomiske besparelser; nu er formålet, at vi får den rigtige visitering fra start, så vi ikke bruger så mange ressourcer administrativt i kommunerne, og så folk med handicap ikke skal vente på at få deres hjælpemidler eller deres behandling.
Så der er også kimen til utrolig mange gode ting, og vi har fået fjernet det værste.
Men det er ikke alt i den aftale, vi elsker, og sådan er det, når man indgår et kompromis, men vi tror godt nok, det er vigtigt, at vi er der, for at den samlede aftale og ramme bliver brugt rigtigt.
Jeg fik ikke helt fat i, hvad det var for en aftale, jeg skulle forholde mig til, så i forhold til det kan ordføreren måske stille spørgsmålet igen.
Men jeg kan sige, at vi vitterlig ønsker at forsøge at få fat i de unge, som slet ikke får en uddannelse, og som jo i mange, mange år har udgjort ca. 20 pct. af en ungdomsårgang.
Når nu ungdomsårgangene bliver mindre, må det være en fælles bestræbelse for hele Folketinget at sikre, at der kommer flere børn ud af grundskolen, der kan læse, skrive og regne, og at der er flere, der får en ungdomsuddannelse.
Det ved vi er godt for alt: deres livsmuligheder, deres sociale mobilitet, deres liv.
Og det må være der, vi satser.
Hvad vi i Radikale er virkelig nervøse for, er de rygter, der går, om, at regeringen vil indføre et adgangskrav på gymnasierne, hvilket vil udelukke 20-30 pct. af de unge, der vælger gymnasiet i dag, og det er vel at mærke dem, hvoraf flest går videre til velfærdsuddannelserne.
Det vil ramme med kirurgisk præcision ude i landdistrikterne og ude i yderområderne og vil lukningstrue en lang, lang række gymnasier og hf-skoler.
Det er vi virkelig nervøse for, for det er jo ikke lige det, vi har brug for i en situation, hvor vi gerne vil have flere med, også i alle dele af Danmark.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for en, synes jeg, god tale med en opridsning af nogle af de udfordringer, vi ser ind i, også internationalt, men også med fokus på håbet.
Jeg tænker, at det er lidt vigtigt, at vi også holder fast i det.
Mine to spørgsmål skal handle om uddannelse.
Jeg noterer mig, at ordføreren siger, at uddannelse er hjerteblod, og derfor vil jeg for det første gerne følge lidt op på det, som fru Sara Emil Baaring spurgte om tidligere i debatten, hvor mit indtryk er, at ordføreren åbner alle dørene op for de unge, og det er jo også en flot tanke.
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren tænker om, at vi kigger ind i nogle år med nogle meget små ungdomsårgange.
Hvilke udfordringer tænker ordføreren det stiller os i?
Og i samme boldgade vil jeg gerne høre ordføreren til det her med udflytningen af uddannelser uden for de store byer.
Der ligger jo en, synes jeg, rigtig god aftale nu, som Liberal Alliance har foreslået man skulle annullere.
Det forstår jeg at Radikale Venstre bakker op om, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens forklaring på her.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Altså, jeg tror, at det beror på en misforståelse, at vi ønsker at give færre penge til specialområdet.
Den radikale hovedbestyrelse udsendte i lørdags en erklæring, hvor vi opfordrer regeringen til at give flere penge til specialområdet i den kommende aftale om økonomi mellem staten og kommunerne.
Men det er rigtigt, at der står nogle formuleringer i aftalen, som vi ikke bryder os om, nemlig at det her skal kunne føre til det; men det er ikke det samme, som at vi har lagt os fast; tværtimod vil vi kæmpe for at få flere midler til det område.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-29:
Radikale Venstre havde i sidste periode et ønske om sammen med Dansk Folkeparti og flere andre partier, at vi skulle have handicapområdet ud af kommunerne.
Det fremsatte Dansk Folkeparti forslag om for ganske nylig igen, og det var netop for at sikre, at der faktisk sidder nogle faglige specialister og kan lave den rigtige visitation, men også for at man kan tage pengene og hjælpen med sig til en anden kommune, fordi mennesker med handicap i dag er stavnsbundet til den kommune, de bor i, og også for at få et ordentligt overblik over, hvad der egentlig bliver brugt penge på.
Vi er i Dansk Folkeparti fuldstændig enige i, at folk stadig væk ikke får den rigtige hjælp.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Vi kommer til både vores i egne planer og i de kommende finanslovsaftaler at fremlægge ret gedigne forslag til, hvordan man kan fremme f.eks. inklusion, hvordan man kan få fat i de her børn og unge, før de måske bliver specialekrævende.
De unge og børn, der har et handicap, vil vi stå på mål for får den rigtige behandling og visitation første gang.
Det er jo ikke sådan, at den situation, vi har i dag, og som vi har haft de seneste 5-10 år på handicapområdet, på nogen måde har været attråværdig.
Det tror jeg man kan spørge de fleste unge og ældre med handicap om i kommunerne.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-29:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig gerne følge op på det, som der blev spurgt om fra fru Rosa Lunds side.
Jeg undrede mig sådan set også meget over, at Radikale Venstre gik med i den aftale om handicap.
Jeg er selv skolelærer, og jeg kan godt huske, dengang man implementerede inklusionsreformen.
Det var jo også en reform, som var født i Finansministeriet med henblik på at spare på de mest udsatte børn.
Så dryssede man lidt sukker hen over lidt fine pædagogiske ord, og så implementerede man den, og jeg tror, at vi alle sammen nu kan se, hvad det endte med, for det endte med, at vi simpelt hen tabte nogle meget, meget sårbare børn på gulvet.
Jeg stod selv i første parket – det var rigtig grimt.
Det, man gør med den her handicapaftale, er faktisk det samme.
Man har som udgangspunkt, at man skal spare penge, og så forsøger man at drysse noget hen over.
Så jeg har da en klar bekymring om, at det her kommer til at betyde det samme.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der også står nogle rigtig gode ting i den aftale, men når hele præmissen er, at der død og pine skal spares penge på nogle af de allermest udsatte, hvordan kan Radikale Venstre så mene, at det er en god aftale?
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-29:
Jeg noterer mig ikke rigtig et hundrede procent svar på spørgsmålet, men det må vi se om vi kan få senere.
Jeg vil lige prøve at forklare det andet spørgsmål igen.
Der ligger en aftale omkring at få nogle videregående uddannelser flyttet ud fra de store byer; bl.a. er der kommet en jurauddannelse til Esbjerg med stor succes.
Liberal Alliance har for nylig fremsat et beslutningsforslag om at annullere den del af aftalen.
Det forstår jeg Radikale Venstre bakker op om – og ordføreren nikker.
Jeg vil gerne høre ordførerens forklaring på det, og så vil jeg også gerne høre, hvad ordførerens besked er til den jurastuderende i Esbjerg, der netop er kommet ind der blandt rigtig mange ansøgere.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-29:
Mit næste spørgsmål handler om økonomi.
Som det er ordføreren bekendt, definerer vi i Danmark økonomisk vækst som en stigning i bruttonationalproduktet, og det er jo velkendt i samfundsvidenskaben, at der er mange blinde vinkler i bruttonationalproduktet som definition for økonomisk vækst.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Det var et stort og vigtigt spørgsmål, og lad mig starte med at kvittere for det rigtig gode samarbejde, vi har haft med Alternativet på det område med en række forslag til nye tiltag, der ligesom skulle åbne både Folketinget og det repræsentative demokrati.
Jeg kan fortælle, at jeg sammen med andre gode kræfter var med til at starte det, der hedder Det Politiske Akademi, som heldigvis er vokset, og som har samme formål.
For det er desværre – det må vi bare sige – en kæmpe udfordring for vores demokrati, at partierne står så svagt.
Jeg synes jo, at Alternativet, især i starten af sin tilblivelse, havde mange interessante nyskabelser i forhold til at åbne partipolitik.
Jeg kan sige, at vi arbejder på at skulle noget af det samme i Radikale Venstre.
Så jeg tror, hvert parti kommer til at skulle arbejde med at redefinere måden at være parti på.
Det kan være svært, for der er også noget formalia, vi skal have i orden, altså hvordan man opstiller kandidater og vælger dem osv., men i selve politikudviklingen og inddragelsen af det omgivende samfund har vi brug for nye metoder.
Det kan vi gøre sammen her, og jeg håber, vi kan få flere partier med i den dialog og bevægelse, men selvfølgelig har vi også noget hjemmearbejde at gøre hver især.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-29:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg vil gerne spørge ind til noget, som ikke fyldte det store, men som er noget, Alternativet og Radikale Venstre har samarbejdet meget om de senere år, og det er demokrati – vi befinder os jo godt en uge før grundlovsdag.
Så vidt jeg husker, er det 2-3 pct., vi efterhånden er nede på; før i tiden var det langt, langt flere.
Vi ser også, at tilliden til politikere, os her i Folketinget, er faldende og er på samme niveau som den til brugtvognsforhandlere.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad Radikale Venstre har af ambitioner for at styrke troen på os folketingspolitikere og deltagelsen i det politiske demokrati, vi har i Danmark.