runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-10-25:
Det er jo altid en fornøjelse at få lov til at komme efter en ordfører, som fortæller, hvad hele lovforslaget går ud på.
Så det behøver jeg sådan set ikke at gå så meget i dybden med.
Relativt set
er det jo ikke et kompliceret lovforslag, men det er et lovforslag, som indeholder en række initiativer, som skal understøtte nogle forbedrede rammevilkår for etablering og drift af selskaber her i Danmark.
I Dansk Folkeparti er vi jo egentlig tilhængere af, at de her initiativer bliver gennemført i den udstrækning, at det er til gavn for de danske interesser.
Hvad angår registrering af ejeroplysninger, er det noget, der allerede er gældende i den lov, vi indførte, så vidt jeg husker sidste år.
Men det, der har været udfordringen, har jo været, at man nogle steder ikke har valgt at gøre det i forbindelse med etableringen af nye selskaber.
Og der vil man jo så gerne have præciseret, at det er noget, der skal gøres up front den dag, hvor man etablerer sine virksomheder i Danmark.
Det vil være med til at skabe gennemsigtighed, og det vil også medvirke til – som det bl.a. også er præciseret i ministerens skriftlige fremsættelse – at vi har større mulighed for at bekæmpe økonomisk kriminalitet, også de steder, hvor der decideret er skatteunddragelsessager.
Så er der tvangsopløsninger af kapitalselskaber, hvis de undgår ejerregistrering.
Jeg synes næsten, det siger sig selv, at hvis man som virksomhed culpøst, forsætligt, vælger ikke at udfylde de ejerregistreringer, som skal til, så er det jo helt på sin plads, at vi har mulighed for at sanktionere over for de enkelte kapitalselskaber, herunder også med en eventuel tvangsopløsning
Den sidste del, jeg vil nævne, er omkring det her med de forbedrede vilkår for kapitalejerlån.
Vi er helt med på, at kapitalejerlån skal under kontrol, og vi synes egentlig også, at de allerede i dag er det.
Men med det her lovforslag ser det i vores optik ud til, at det giver bedre vilkår for virksomhederne i de virksomheder, hvor der også er økonomisk frirum til at involvere sig i kapitalejerlån.
På den baggrund er vi positivt indstillet over for lovforslaget.
Vi vil ikke endeligt sige ja eller nej i dag.
Jeg synes, det er fair nok, at vi også får de ting belyst, som Socialdemokraternes ordfører var inde på, specielt i forhold til kapitalejerlån.
Og så må vi jo se i udvalgsarbejdet, om der er nogle af de ministerbesvarelser, vi får, og måske de høringssvar, der kommer efterfølgende, som giver anledning til, at vi skal ændre på lovens bogstav.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Det er forfriskende.
I forhold til det at være grønlandsk folketingsmedlem var noget af det, jeg sagde under valgkampen, jo også, at det er en plads både i relation til Danmark, men også i lige så høj grad i forhold til resten af verden, set fra et grønlandsk perspektiv.
Så derfor synes jeg, at det her med at samtænke udenrigspolitik med handelspolitikken er rigtig interessant og noget, der kunne være interessant at forfølge.
I forhold til det her med at turde være fremme i skoene, at turde at tage et initiativ i forhold til den udvikling, som man forventer kommer til at ske i Arktis, synes jeg, det kunne være rigtig interessant, så længe vi er i et rigsfællesskab, at man går sammen og ser, hvad det er for et potentiale, der er, og hvordan vi kan udnytte det potentiale i fællesskab, også når vi snakker investeringer.
Noget andet er, at det er vigtigt, at initiativet også kommer fra Grønland.
Det er vigtigt, at Grønland og også tager teten i den her udvikling, og at man fra Grønlands side har nogle visioner, i forhold til hvad det er for en vækst, vi ønsker, og hvordan den vækst skal ske.
Karin Gaardsted (S), 2016-10-25:
Tak for det.
Det er til stor gene for enkeltpersoner og for små og mellemstore virksomheder, hvis deres produkter og ideer bliver kopieret uretmæssigt, eller hvis der er problemer med at håndhæve ens rettigheder.
Vi har tidligere, i 2015, mens vi sad i regering,
Europa-Kommissionen har imidlertid gjort os opmærksom på, at det er nødvendigt med nogle små tilretninger af hensyn til statsstøttereglerne.
Derfor omhandler det lovforslag, som vi står med i dag, nogle ændringer, der gør, at denne enhed kan komme til at fungere helt korrekt efter reglerne.
Håndhævelsesenheden skal styrke indsatsen mod piratkopiering ved at samle styrelsens kompetencer og opgaver inden for håndhævelse og piratkopiering.
Enheden skal fungere som kontaktpunkt for forbrugere, virksomheder og myndigheder, og den skal også kunne vejlede og informere generelt om håndhævelse og piratkopiering.
Patent- og Varemærkestyrelsens øvrige opgaver vedrørende håndhævelse og piratkopiering skal ligeledes varetages af enheden, bl.a. samarbejdet mellem styrelsen, politiet og anklagemyndigheden om piratkopiering.
Enheden får nogle beføjelser til at vejlede i konkrete sager om piratkopiering, og den kan afgive en skriftlig vejledende udtalelse mod et gebyr på 1.500 kr.
Når vi nu lægger mere styrke og vejledning i denne enhed, er det for at give forbrugere og virksomheder et langt bedre grundlag for at kunne træffe beslutning om, hvorvidt de skal gå videre med en sag, f.eks. til en privat rådgiver eller til politiet.
Det retter vi nu til med dette lovforslag, således at enhedens vejledning i konkrete sager om piratkopiering er forbeholdt forbrugere og små og mellemstore virksomheder.
Endvidere omfatter lovforslaget bestemmelser, der gør, at der kan ske en overførsel af gebyrindtægter mellem Patent- og Varemærkestyrelsens forskellige rettighedsområder.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og jeg skal på vegne af De Radikale sige, at det gør de også.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-10-25:
Jeg synes egentlig, at der næsten ligger en besvarelse i spørgsmålet fra spørgeren selv, i og med at det jo plejer at være godt belyst, når vi kigger på de høringssvar, vi modtager.
Og det har, som hr. René Gade siger, jo ikke været noget, der har givet anledning til den bekymring, som hr. René Gade åbenbart umiddelbart har på området.
Og jeg må sige, at det heller ikke var et punkt, som jeg var bekymret for overhovedet, da jeg første gang kastede mig over lovforslaget.
Så jeg vil igen sige, at jeg mener, det er en fornuftig lempelse, som prøver at fjerne nogle af de ting, som kan give bøvl og besvær, uden at det på nogen måde skaber en risiko for, at der er relevante oplysninger, der går tabt.
René Gade (ALT), 2016-10-25:
Jeg så først her sent i går, at Oxfam IBIS også havde været inde og komme med en generel kommentar til lovforslaget og også gerne ville høres fremadrettet.
Jeg tager selvfølgelig dialogen videre med dem.
Men er der en bestemt grund til, at man ikke har dem med i de her høringssvar?
Ved ordføreren det?
René Gade (ALT), 2016-10-25:
Mine pointer er nærmest blevet sagt af hr. Pelle Dragsted for et kort øjeblik siden og af hr. Thomas Jensen fra Socialdemokratiet.
Derfor vil jeg egentlig fokusere på noget andet.
Vi er også kritiske over for et par elementer i lovforslaget, men særlig det, at man gentagne gange ikke indbyder i vores øjne meget relevante høringsparter i det her, er ærgerligt.
Oxfam IBIS er i hvert fald på det her område nogen, jeg støtter mig rigtig meget op af.
Derfor synes jeg faktisk, at det er ret kritisabelt, at jeg i det arbejde, jeg sidder og laver med at kigge høringssvarene igennem, faktisk ikke rigtig finder noget, der finder blinde vinkler i den del omkring tal, der ikke behøver at blive oplyst på grund af konkurrencemæssige fordele – hvis de faktisk findes derude.
Der synes jeg vi må gøre et større arbejde for at få nogle flere forskellige svar med.
Det vil være mit hovedfokus.
Generelt skal vi simpelt hen sikre, at vi ikke netop åbner flere porte til skattesnyd på den ene eller anden måde.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-25:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Vi er positive over for det her lovforslag.
Vi synes, at der er god fornuft næsten hele vejen rundt i det her lovforslag.
Men da vi er for, at vi ikke overimplementerer lovgivning i Danmark, er vi positive over for lovforslaget i sin helhed.
Thomas Jensen (S), 2016-10-25:
Som jeg også sagde i mit forrige spørgsmål, skal vi jo ikke tale os fra hinanden.
Og jeg har bestemt ikke udtrykt, at det er et Klondyke, der åbnes op for her.
Jeg synes bare, jeg har en naturlig skepsis.
Og selv om jeg ikke bad om en garanti, bliver jeg jo lidt bekræftet af det, ordføreren siger fra talerstolen, nemlig at man ikke kan give en garanti for, at der ikke kan være nogle problemer omkring det her, altså at der er nogle, der vil benytte reglerne forkert.
Derfor er det også bare sådan, at jeg ser frem til udvalgsarbejdet sammen med Venstre, så vi kan stikke dybere ned i det her for at få en sikkerhed for, at det her med kapitalejerlån bliver landet på den mest forsvarlige måde, sådan at vi sikrer, at der ikke er nogen, der kommer til at stå og blive snydt ude i det danske samfund.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-10-25:
Det ville nok være en kende modigt, hvis jeg nu her fra Folketingets talerstol kunne udstikke en garanti for, at der aldrig mere ville være et selskab, der snød på vægten og løb med pengene og efterlod en regning hos kreditorerne.
Men jeg tror bare ikke, at det er det her lovforslag, der kommer til at gøre det.
Det er klart, at i og med man ifalder skattepligt, hvis man gør det, skal der være meget god grund til, at man synes, det er attraktivt at lave det.
Man kan jo sige, at man grundlæggende har haft en dobbeltregulering.
Altså, reglerne, tror jeg, går tilbage, som jeg sagde i min ordførertale, til 1982, og efterfølgende er der bl.a. lavet den her skattestramning, som betyder, at man ikke, kan man sige, kan camouflere løn eller udbytte til sig selv ved at kalde det et lån, uden at det får den samme skattemæssige behandling, som hvis man havde trukket pengene ud som løn eller udbytte.
Derfor må jeg sige, at jeg ikke deler den umiddelbare skepsis om, at det nu bliver et Klondyke.
Altså, det er understreget, at det skal være af selskabets frie midler; ligesom man heller ikke må lave aktieudbytte, hvis der ikke er egenkapital til det, er det på samme måde gældende her.
Og på den måde kan man sige, at værnsreglerne er nogle af dem, der er velkendte, og som vi bruger i andre sammenhænge.
Thomas Jensen (S), 2016-10-25:
Det var ordvekslingen med fru Lisbeth Bech Poulsen, der giver mig anledning til, at jeg også lige vil stille et spørgsmål.
Det er nemlig sådan med hensyn til kapitalejerloven – den udtrykte jeg jo min skepsis om i min ordførertale – at jeg har det sådan, at vi ikke nu skal stå her i salen og tale os væk fra hinanden.
Jeg synes godt, at vi kan prøve at tale os tættere på hinanden og finde en forståelse af, hvad det er, der helt præcist er op og ned i den lovgivning, der her foreslås.
Det, jeg bare vil sikre mig, er jo det der med – og det er jo det primære formål med loven – at kreditorer ikke lige pludselig står med en lang næse, fordi der er nogen i et selskab, der har bevilget sig selv lån, og så bliver selskabet lukket, og så er der nogle, der står med håret i postkassen.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge Venstres ordfører stille og roligt: Mener Venstres ordfører, at vi med det her lovforslag ikke kommer til at se sådan nogle sager, hvor der er nogle, der kommer til at stikke af med kapitalejerlån, de har givet sig selv, og så er der nogle kreditorer, der står tilbage og, ja, ikke får nogen penge?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-10-25:
Nej, høringslisten og hvem det er sendt ud til, må jeg indrømme at jeg ikke har siddet og nærstuderet.
Det har jeg svært ved at forestille mig, men det får vi jo god lejlighed til at diskutere under udvalgsarbejdet.
Jamen det formål at vi jo fuldstændig enige om.
Altså, vi ville jo ikke foreslå det her, hvis vores opfattelse var, at det ville skabe problemer.
Vi har foreslået det, fordi der er tale om en dansk overimplementering, som vi ikke ser nogen grund til, på et område, hvor de oprindelige regler som sagt går tilbage til 1982, og hvor der er lavet andre tiltag, der er langt mere virkningsfulde til at undgå, at der er nogle, der trækker penge ud af virksomhederne uden at betale skat.
Selvfølgelig skal kreditorbeskyttelsen være til stede.
Sådan som jeg har kendskab til, hvad man gør i vores nabolande, er det i høj grad det, vi læner os op ad, men vi får jo god mulighed for at grave dybere i det under udvalgsarbejdet og se, om ikke vi kan finde hinanden, i forhold til at det her er en fornuftig lempelse, uden at det svækker tilliden til virksomhederne.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-25:
Så konkret havde jeg ikke tænkt på det, nej, så det må jeg være dig et svar skyldig på.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Rusland har jo på samme måde som de andre arktiske nationer indgivet deres submission i forhold til kontinentalsoklen til Havretskommissionen, og i den sammenhæng har det hele tiden været vigtigt for alle nationerne, som er nabolande til Arktis, at man retter sig efter Ilulissaterklæringen.
Mener ordføreren, at man i den her sammenhæng ser bort fra Ilulissaterklæringen, når ordføreren snakker om militær oprustning muligvis fra Ruslands side?
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-25:
Det, jeg mener, er, at vi skal være opmærksomme på, at Rusland jo i nogle tilfælde kan militarisere konflikter, og det er jo det, der ikke skal ske i forhold til Arktis.
Så egentlig er det bare et spørgsmål om, hvordan vi, hvis der sker overtrædelse af internationale konventioner, så kan gå ud og fordømme det, samtidig med at vi fastholder Arktis som et lavspændingsområde.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Rusland er en af de arktiske nationer, som er nabolande til Nordpolen, som hører ind under Arctic 5, og allerede tilbage i 2008 lavede man Ilulissaterklæringen, hvori de fem arktiske nationer og nabolande til Nordpolen erklærede, at det arktiske område skal være et lavspændingsområde, og at man rettede sig efter den erklæring, man lavede tilbage i 2008.
Ordføreren nævner i den her sammenhæng Ruslandog Ukrainekrisen og inddrager i samme åndedrag også Arktis.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren mener, at Ukrainekrisen har fremkaldt nogle sager, som er værd at nævne, hvad angår Arktis.
Hvis der er nogen.
Carsten Bach (LA), 2016-10-25:
Jeg har ikke sat mig detaljeret ind i problematikken om Camp Century, men jeg ved, at vi i næste uge eller næste uge igen har et samråd, hvor udenrigsministeren er inviteret på besøg for at give en redegørelse for netop den problemstilling.
Min forhåbning er – og jeg er sikker på, det vil ske – at udenrigsministeren og udenrigsministerens hollandske kollega vil indgå i et positivt og konstruktiv samarbejde med den amerikanske udenrigsminister og den amerikanske regering for at løse de her problemer med forurening i Grønland.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
De grønlandske myndigheder har igennem tiden også rettet henvendelse til de danske skiftende regeringer omkring Camp Century, hvor man fra skiftende regeringers side stort set ikke har løftet øjenbrynene, men har sagt, at man ikke mener, at der er det helt store at komme efter her.
Mener Liberal Alliance, at det stadig væk er gældende nu, hvor vi ser de store rapporter rundtomkring i verden baseret på videnskabelig dokumentation, at der ikke er noget at hente her?
Hvad mener ordføreren om det?
Carsten Bach (LA), 2016-10-25:
Jeg mener, der er mange områder, hvor man kan være meget konkret og have meget praktisk orienteret samarbejde, og hvor regeringen og Danmark bør støtte Grønland og i øvrigt også Færøerne i udviklingen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Der var lige en enkelt bemærkning, som jeg ville spørge til.
Hr. Roger Matthiesen siger, at man skal finde en balance, med hensyn til hvor meget man skal kritisere Rusland i forhold til at bevare et godt samarbejde i Arktis – jeg tror, det var nogenlunde det, hr. Roger Matthiesen sagde.
Så vil jeg bare spørge, om hr. Roger Matthiesen mener, at man skal holde igen med kritik af Ruslands fremfærd i Ukraine, Syrien og andre steder, hvor de begår uhyrligheder, af hensyn til forholdet i Arktis.
Er det dét, Alternativet mener?
I det tilfælde er jeg i hvert fald meget uenig.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
For nogle dage siden var vi med i en konference, en af de største konferencer, hvad angår arktisk dagsorden, og den hed Arctic Circle og foregik i Reykjavik på Island.
Der kommer der tusindvis af mennesker, som udviser interesse for alle aspekter af muligheder og tendenser i de arktiske områder.
Desværre er det således, at på trods af at det danske kongerige er 20 pct. af den arktiske del, ser vi ingen interesse, og vi ser ikke vores danske kolleger være til stede for at være med i diskussionerne og deslige.
Det synes jeg er rigtig, rigtig synd, for vi synes, det er rigtig vigtigt, at vi står sammen.
Når vi trods alt i Arktisk Råd skal tale med én stemme på vegne af rigsfællesskabet i form af Færøerne, Grønland og Danmark, er det meget svært at finde fælles fodslag nogle gange til en given sag, og jeg synes også helt bestemt, at det er helt naturligt at kræve, at der også fra Folketingets side udvises engagement i arktiske spørgsmål.
Når det er sagt, vil jeg spørge ordføreren, hvad han mener der politisk skal ske fra dansk side vedrørende Arktis de kommende år.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-25:
Tak til hr. Tórbjørn Jacobsen for spørgsmålet.
Det er et rigtig godt spørgsmål, for jeg tror ikke, der er noget simpelt svar.
Men vi er jo nødt til at have nogle forhandlinger mellem alle parter, og der håber og forventer jeg at både Færøerne og Grønland selvfølgelig er til stede.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Jeg anerkender klart, at i forhold til sælfangst er der uenighed på det område, også i forhold til EU.
Jeg synes bare ikke, at det skulle være en stopklods for at have EU som observatør i Arktisk Råd.
Det mener jeg godt vi kunne håndtere, ikke mindst set i lyset af at Arktisk Råd, som jeg ser det, jo gerne skulle være stedet, hvor vi prøver at blive enige om fremtiden for det arktiske.
Så må man – i gåseøjne – kunne tage de mere sådan handelsmæssige diskussioner et andet sted.
Så jeg mener ikke, at det skulle være en stopklods.
Jeg anerkender, at der er en uenighed, men det skulle ikke være en stopklods.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-25:
Det fører nok lidt for vidt at komme ind på detaljer, men hovedelementerne er, at vi tror, at vi stadig væk kan finde også administrative besparelser, som jeg i øvrigt ved også er et konservativt synspunkt, i forsvaret, plus at vi tror, at den tid, hvor Danmark udsendte meget store militære bidrag i form af personeludsendelse med boots on the ground, som det hedder, til Afghanistan f.eks. og Irak, næppe kommer tilbage i overskuelig fremtid.
Så det er nogle af de områder, vi kigger på, når vi så skal finansiere.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Nu bevæger vi os så lidt i kanten af redegørelsen her, men jeg synes, at jeg er nødt til at følge det op med at spørge hr. Martin Lidegaard, som jo også er radikal forsvarsordfører, om, hvor der så skal skæres henne, for det må han jo så have et eller andet svar på.
Det gør mig jo lidt bekymret, og selv om jeg var glad for den første del af svaret, altså at man gerne vil bruge flere penge på forsvarets aktiviteter i Arktis, så kunne jeg selvfølgelig ikke særlig godt lide den anden del af svaret, som var, at så skal der skæres nogle andre steder.
Hvor falder den radikale sabel så henne?
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-25:
Der må jeg sige, at det er mig en stor glæde at kunne sige, at vi nok skriver sådan et lillebitte stykke danmarkshistorie her, fordi en konservativ ordfører spørger en radikal, om vi vil bruge flere penge på forsvaret i Arktis, og svaret er: Ja, det er vi klar til.
Vi har faktisk i vores eget forsvarspolitiske udspil ret præcist sagt, at det er et af de områder, vi gerne vil prioritere højere i det næste forsvarsforlig.
Der, hvor vandene jo så nok skiller, er, om det er noget, der skal ske, ved at vi prioriterer lidt hårdere på andre områder i forsvaret, eller man skal tilføre hele forsvaret ekstra ressourcer.
Men præcis på det her område har vi sådan set sagt at vi er klar til at sætte lidt flere ressourcer ind, både i forhold til flådekapacitet, beredskab og de områder, som hr. Rasmus Jarlov er inde på.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Når nu vi er enige om, at Arktis har en stor betydning, og at rigsfællesskabet er vigtigt, som jeg ved at hr. Martin Lidegaard også mener, vil jeg spørge, om vi kan regne med, at Det Radikale Venstre vil bakke op om, at vi får nogle flere ressourcer til forsvarets indsats i Arktis.
Vi har en række opgaver, som ikke bliver løst tilstrækkeligt i dag.
Vi har ikke et godt nok redningsberedskab, og miljøberedskabet er heller ikke så godt.
Det er ikke et spørgsmål om en militarisering i Arktis, men simpelt hen et spørgsmål om, at der er øget trafik deroppe, og dermed er vi nok også nødt til at bruge lidt flere ressourcer på de opgaver, som forsvaret løser deroppe.
Det kræver nogle penge, og derfor vil jeg gerne vide, hvor Det Radikale Venstre står, når vi skal forhandle forsvarsforlig til næste år og vi skal prioritere de her ressourcer.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-25:
Jeg ser det ikke som sådan et nulsumsspil.
Jeg ser det altså sådan set, som om netop det at sikre en bæredygtig udvikling i alle ordets betydninger, både miljømæssigt, socialt og økonomisk, er noget, som et stærkere samarbejde mellem EU og det nordiske område kunne bidrage til til meget stor gavn og glæde for både de mennesker, der bor i Arktis, for naturen og forhåbentlig også for dem, der så indgår i samarbejdet.
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Tak for det.
Jeg er også enig i, at hvis EU kunne bidrage med noget mere, ville det være fint.
Det, jeg hele tiden har syntes, er, at det er vigtigt, at vi tager det på de to betingelser, nemlig at det er de mennesker, der bor i Arktis, vi skal have førsteprioritet for, og at det er den natur og det klima, der er i Arktis, vi skal tage hensyn til.
I første omgang skal vi spørge: Hvad kan vi gøre af gavn for, at de får et bedre liv i de store omvæltninger, der kommer i de her år?
Og så i næste omgang kan vi sige: Kan vi ellers hjælpe med noget, som også kan gavne, så er det fint.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-25:
Jeg tror faktisk, at det er rigtigt, at man godt kunne gå mere til EU på det her område, og at EU skal huskes på, hvor stor en interesse man har i hele det her felt.
Hvis man skal undskylde EU lidt, er det jo, fordi der sådan set kun er ét arktisk medlem i hvert fald af Arctic 5 i EU, og det er Danmark, så her har vi jo en helt særlig forpligtelse til også at være dem, der bringer Arktis, om jeg så må sige, ind i EU, og gøre det klart også for dem, der måske bor lidt længere væk fra Arktis, end vi gør, hvorfor det er af vital europæisk interesse.
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Tak, og tak for sådan lidt visionære tanker om det her arbejde.
Det synes jeg er hamrende vigtigt, og der var rigtig mange gode ting, jeg var enig i.
Norden og Nordisk Råd gør jo rigtig meget på det her område og tager også mange initiativer – Nordforsk og andre er jo netop nævnt i den her redegørelse som et eksempel på, hvordan det kan laves.
En hel del af de ting, som ordføreren efterlyste, er jo netop i gang i Nordisk Råd, hvorimod jeg synes, at man godt kunne råbe lidt til EU og sige: Hvordan kunne I trimme jer selv til at være en bedre medspiller?
der, hvor jeg har set EU blande sig i arktiske spørgsmål, var dengang, de lukkede havnene for Færøerne, fordi man ikke kunne finde ud af at forhandle sig til en fiskeløsning.
Jeg mener, at der smed man jo færingerne lige i hænderne på russerne, og det var da ikke noget særligt kønt syn.
Skal der ikke varmes lidt op under EU, før de bliver i stand til at løse opgaver på det her område?
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-25:
Jeg er helt enig, og jeg vil glæde mig til fremtidens samarbejde med ordføreren på området og høre jeres input.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
[Lydudfald]
... men så tak for, at jeg nu kan huske det, for nu har jeg fået det at vide, nemlig Century.
Jeg er opmærksom på det spørgsmål, og det er regeringen også, ved jeg, og derfor er man lige nu ved at prøve at finde ud af, hvordan vi får løst den situation, der er, med, at der potentielt er miljøting, der simpelt hen er farlige, som der på en eller anden måde skal ryddes op i.