runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2023-12-08:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Det var da dejligt med en invitation fra ministeren, og vi har et supergodt forhold, så det kunne da godt være, vi kunne finde på at bringe det her op.
Zenia Stampe (RV), 2023-12-08:
Det er bare i forlængelse af det, som LA-forslagsstilleren spurgte om, for jeg hørte faktisk ministeren sådan, at hvis der var et parti i regeringen, som kunne se, at det var en rigtig god idé, så var ministeren villig til at se på det og også til at se på, hvor man kunne skære ordningen til, sådan at den ikke fik de her utilsigtede konsekvenser.
Jeg tænkte jo straks, at det er en invitation til Moderaterne, så kunne man forestille sig, at det her var en stafet, som Moderaterne smed ned i tasken og tog med ind, næste gang der er ordførermøde ovre hos udlændingeministeren?
Mohammad Rona (M), 2023-12-08:
Jeg synes, spørgeren drager et vigtigt element frem, nemlig om der sådan set er behov for det her.
Altså, ministeren har jo været oppe før og sige, at det jo ikke er, fordi der er mange, der får afslag, og at det heller ikke er særlig mange, der søger den her type ordning.
Så mit spørgsmål vil jo også være, når forslagsstilleren selv kommer herop, hvad det her giver i arbejdsudbud – altså, er det 50 mere i arbejde om året, er det 200, er det 5.000, eller hvad er det?
Det synes jeg i hvert fald også er vigtigt.
Det er vigtigt for mig at understrege, at hvis det her er noget, der giver et arbejdsudbud på 10 om året, så er det nok ikke noget, jeg ville rejse.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-12-08:
Ligesom ordføreren fra Liberal Alliance hører jeg også ret tydeligt, at Moderaterne egentlig gerne ville stemme for det her forslag, hvis man ikke sad i regering med to andre partier.
Og så kom jeg på et forslag i forlængelse af det, fru Zenia Stampe siger med, at ordføreren kunne tage det med til et ordførermøde og arbejde videre med det her for mig at se glimrende forslag fra Liberal Alliance.
Kunne man forestille sig, at man kunne lave en forsøgsordning med det her på et år eller to, hvor man så fik indsamlet nogle af de data, som ordføreren siger at ordføreren mangler, måske en undersøgelse af behovet?
Så kunne man lave en forsøgsordning og så se, om der egentlig er et stort behov derude, og hvad det har konsekvenser og positive effekter?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-12-12:
Danskerne er imod folkedrab.
Danskerne bakker op om våbenhvile i Gaza.
Det ser vi, når knap 80.000 borgere på få dage skriver under på et borgerforslag om det.
Det ser vi, når titusinder af mennesker gang på gang demonstrerer imod krigen mellem den israelske stat og Hamas, hvor over 20.000 palæstinensere er blevet dræbt, deriblandt 9.000 børn, på bare 2 måneder.
Samtidig oplever vi en dansk regering, der stædigt står fast og fritager den israelske regering for ansvar for den humanitære katastrofe, der lige nu udspiller sig i Gaza.
Israel har ret til at forsvare sig selv, hører vi gang på gang.
Men er det virkelig et forsvar, der udspiller sig lige nu?
Det er ikke det, jeg ser.
Det ligner nærmere en nedslagtning.
Og det er ikke kun mig, der ser det.
Flere og flere organisationer beretter om krigsforbrydelser i Gaza.
Det gør FN's Menneskerettighedsråd, det gør den internationale krigsforbryderdomstol, og det gør Amnesty og mange flere.
Jeg har flere gange hørt regeringen give udtryk for bekymringer om polarisering og splittelse i befolkningen i den her sag.
Men jeg bliver nødt til at sige, at statsministeren og regeringen er med til at skabe den her polarisering, når I lukker øjnene for de her ting, og når I ikke reagerer på så vigtige institutioners udtalelser.
Jeg vil derfor give statsministeren mulighed for at komme lidt ind på nuancerne i dag.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
For det første vil jeg sige, at det ikke er mit indtryk, at der er nogen, der lukker øjnene for, hvad der sker i Mellemøsten – hverken i Danmark eller i andre lande.
Der er ingen tvivl om, at Hamas bærer et meget, meget stort ansvar for at have forårsaget et terrorangreb og nu gemmer sig bag civile.
Der er ingen tvivl om, at Israel har et ansvar for at bevæge sig inden for international ret, herunder den internationale humanitære ret.
Det er det, der er rammen omkring det, der sker.
Og det gør vi jo parterne opmærksomme på alle de steder, hvor vi overhovedet kan komme til det.
Så til den der antydning, der i hvert fald er nogle steder i debatten – jeg siger ikke her – af, at der er nogle, der er ligeglade med, hvad der foregår, vil jeg sige, at det tror jeg ikke der er nogen der er.
Og det gælder danskerne bredt.
Som jeg sagde det før, har Hamas et stort ansvar, både for den situation, der er opstået, og for at de gemmer sig bag de civile, og det er helt afgørende, at Israel overholder de internationale regler og love, der er.
Og det er sådan med enhver konflikt og enhver situation, at vi også har et internationalt system, der holder øje med det, som afdækker det, og som undersøger det, og det vil selvfølgelig også gøre sig gældende i forhold til den situation, der er i dag.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-12-12:
Jeg vil gerne lige holde lidt fast i noget af det, statsministeren siger her.
Statsministeren har flere gange sagt, at den danske regering bakker ubetinget op om Israel, hvilket jeg og Alternativet gerne vil tage afstand fra.
Så nævner statsministeren her, at det, som Israel gør lige nu, er Hamas' ansvar, og jeg vil gerne spørge statsministeren, om ikke hun mener, at den israelske stat må tage ansvar for de handlinger, som det israelske militær begår.
Og mener statsministeren i den sammenhæng, at vi fra dansk side lever op til vores forpligtelse om at holde krigens parter ansvarlige for brud på menneskerettighederne?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Det er da hævet over enhver tvivl, at Israel er ansvarlig for, hvad Israels militær gør, nøjagtig som Danmark er ansvarlig for et dansk forsvar.
Det gælder jo alle steder.
Det mener jeg slet ikke er til diskussion.
Det er klart, at det, der gør den her situation så ufattelig svær, er, at Hamas gemmer sig et sted, hvor der er andre mennesker. Ligegyldigt hvad man måtte mene, vil det jo være ulig lettere, hvis Hamas stillede sig frem og tog ansvaret på sig for det terrorangreb, man har forårsaget, og tog sin straf.
Det vil stille tingene helt anderledes.
Det er nedskrevet, og det er indiskutabelt.
Vi bliver jo nødt til at holde fast i, at et demokrati, og Israel er et demokrati, der bliver angrebet af en terrororganisation, har ret til at forsvare sig selv.
For det vil betyde, at vi andre heller ikke kan forsvare os.
Men hvis man går så langt som til at sige, at demokratier ikke må forsvare sig imod diktaturer, angreb, terrororganisationer, er det slut for demokratiet.
Men pointen er jo netop, at man kan lade være med at efterlade nogen på perronen, og så kan man bruge sin arbejdstid i Folketinget på at løse rigtige menneskers rigtige problemer.
Det gør man altså bedst, når man tager et politisk ansvar, og det er det, vi netop har gjort ved at lave et lønløft.
Og så er det jo ikke rigtigt, at det, jeg bliver bedt om, er generelt at forholde mig til noget.
Man tog udgangspunkt i to konkrete mennesker, og det synes jeg man skal afholde sig fra i Folketinget – endda en person, som er sygdomsramt, og hvor der også har været et medlem fra Det Konservative Folkeparti, som har følt sig kaldet til at skrive om den pågældende person på sociale medier.
Jeg synes ikke, det er den måde, man skal diskutere andre menneskers sygdom på.
Pernille Vermund (NB), 2023-12-12:
Tak for det.
Det lød jo sådan umiddelbart meget fint, lige indtil de kom til finansieringen, altså en højere afgift på eksempelvis oksekød.
Konkret lød det, at momsen på fødevarer med lav klimabelastning skal halveres, mens der skal lægges en ny afgift på fødevarer med højere klimabelastning.
Men en analyse viser, at det stort set ingen klimaeffekt har at indføre en afgift på forbrug af eksempelvis oksekød og mejeriprodukter.
Der er andre og mere rentable måder at nedbringe Danmarks udledninger på.
Til gengæld vil en højere afgift naturligvis kunne mærkes af danskerne, særlig af de familier, der har mindst.
Moderaternes forslag er med andre ord ren klimapopulisme og symbolpolitik, der belejligt blev præsenteret forud for klimatopmødet i Dubai, en symbolpolitik, der måske føles godt i maven på dem, der har penge nok, og som vil sole sig i klimapopulismens blændende lys, men som så mange gange før desværre vil ramme socialt skævt.
Og vi kunne da også bare ryste på hovedet af Moderaternes klimapopulisme, men partiet sidder trods alt i regering.
Jeg har noteret mig, at statsministeren tidligere har været ret klar i mælet om, at statsministeren ikke vil blande sig i, hvad danskerne spiser.
I august sagde statsministeren, og jeg citerer: Jeg kommer ikke til på noget tidspunkt som statsminister at diktere eller anbefale eller på nogen som helst anden måde gå ind i, hvordan danskerne skal spise.
Jeg har fuld tillid til, at danskerne kan træffe deres egne valg, hvad angår mad.
Citat slut.
Er det stadig statsministerens holdning?
Og hvad er den samlede regerings holdning til højere afgifter på oksekød?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Den der italesættelse af, at statskassen bare bugner, er jo altså en sandhed med modifikationer.
Det er rigtigt, at vi, takket være skiftende regeringers, synes jeg, fremsynede politik har en meget, meget sund offentlig økonomi i Danmark.
Det er positivt, men vi har godt nok også mange opgaver, vi i fremtiden skal løse: klimaforandringer, vi skal bruge flere penge på forsvar og sikkerhed, og vi ønsker at investere i vores velfærdssamfund, og sådan kunne man fortsætte.
Så det er ikke, fordi der ikke også er opgaver, der skal løftes for det forøgede råderum, der er.
Der er ikke nogen planer om at ændre på de pågældende afgifter, ej heller hvordan de reguleres, i forhold til hvordan det er.
Jeg sidder her og tænker: Gad vide, om det er, fordi regeringen bare fører så god en politik, at meget af det, som vi har diskuteret i dag, handler om alt andet end regeringens politik, altså at det så er noget, som Danske Regioner foreslår, og noget, som Moderaterne har foreslået.
Regeringen har ikke foreslået noget, hvad angår afgifter.
Der er et arbejde i gang med at få gjort klar til, at vi kan indføre en CO 2 -afgift i dansk landbrug, og det arbejde er desværre blevet forsinket.
Først derefter, når det arbejde er tilvejebragt, kommer vi i regeringen med vores holdning.
Min egen personlige holdning er, at jeg da også godt gad, at vi havde lavere moms på nogle fødevarer.
For selvfølgelig vil jeg da gerne have, at det, der er sundt, kunne være billigere.
Jeg står ikke og foreslår, at vi skal indføre differentieret moms, for det kommer med en masse implikationer, men det var bare for lige at sige, at idéen om, at man har en lavere moms på noget, da sådan set som grundtanke er meget god.
Så blev der før spurgt til mad, og nej, jeg forsøger sådan set at være tilbageholdende med at blande mig i, hvad danskerne spiser.
Vi har nogle myndigheder, der har nogle kostråd, og jeg er jo også selv vokset op med den der madtrekant, der var engang, og som jeg tror nu ser anderledes ud, men nej, jeg synes ikke, det er min opgave som statsminister at stå og blande mig i, hvad danskerne skal spise.
Pernille Vermund (NB), 2023-12-12:
Jamen nu er Moderaterne jo et regeringsparti, så derfor er det jo meget relevant at spørge ind til, om det så også er regeringens politik, der her blev udtrykt.
Og det er måske ikke så underligt, at vi spørger, for det er jo ikke første gang, og det bliver nok heller ikke sidste gang, at det er blevet dyrere at være dansker, heller ikke under statsministeren, og snart bliver det også dyrere for danskerne at køre på arbejde eller at hente børnene fra skole og fritidsinteresser.
For energiafgiften på benzin og diesel vil jo fra årsskiftet stige langt mere end i tidligere år.
Hvorfor så det?
er der måske nogle, der vil spørge.
Jo, det er, fordi der er et flertal herinde, som for en årrække siden har bestemt, at energiafgiften på brændstof hvert år skal justeres på baggrund af prisudviklingen 2 år forinden.
Det betyder, at de seneste års inflation nu vil medføre, at staten hæver afgifterne usædvanlig meget og dermed opkræver endnu flere af danskernes penge, og det er i en tid, hvor danske familier i forvejen må spare, imens statskassen bugner.
Det er absurd.
Er statsministeren enig, og vil regeringen gøre noget for at ændre aftalen, så det ikke bliver usædvanlig meget dyrere at tanke bilen?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-12-12:
Afslutningsvis er der et medlem fra Alternativet, og det er Carl Bloch, der spørger, og det handler også om situationen i Gaza.
Carl spørger: Det israelske militær har indtil videre dræbt flere end 20.000 mennesker.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-12-12:
Men jeg spørger ikke om personers sygeforhold.
Jeg spørger om de regler, der gør, at man i dag uden at lave én dags arbejde som kommunaldirektør eller som departementschef eller som andet i den offentlige sektor kan få rigtig, rigtig mange penge udbetalt.
Det handler jo ikke om, at jeg ikke under en sygeplejerske at få mere i løn.
Det tror jeg statsministeren udmærket godt ved at vi i høj grad gør i Dansk Folkeparti.
Det handler om, at de her regler jo er kommet til veje ad en eller anden vej.
Det kan godt være, det ikke er på statsministerens vagt, men så under den tidligere statsministers vagt.
Det er da os politikere, der bestemmer, om de regler skal ændres
, og hvis man vil sikre, at der er en forbindelse mellem samfundets mennesker, som altså har meget forskellige forudsætninger, så synes jeg, det er meget, meget uklogt, hvis statsministeren sætter kikkerten for det blinde øje, i forhold til at den slags regler virkelig avler mistillid og ja, måske misundelse, men i hvert fald en følelse af, at der er nogle, som har nemt ved at komme til goderne, mens andre er efterladt på perronen.
Så jeg vil anbefale, at statsministeren i stedet for ikke at ville svare så måske bruger sin juleferie på at reflektere lidt over, hvad den slags regler gør ved sammenhængskraften i vores samfund.
Pernille Vermund (NB), 2023-12-12:
Så danskerne skal spare, imens statskassen bliver ved med at hive flere penge hjem?
Det er jo så klar tale.
Mit spørgsmål omhandler noget helt andet, nemlig svækkelsen af Silkeborg Sygehus, der jo bl.a. fungerer som nærsygehus, og sidst jeg spurgte til sagen, erklærede statsministeren sig enig med mig i, at centraliseringen har ødelagt vigtige dele af vores sundhedsvæsen, og at alt det, der ikke er svært, skal være nært.
Men statsministeren ville ikke forholde sig til de konkrete planer om Silkeborg Sygehus af hensyn til den måde, som vores demokrati er indrettet på.
Det sagde statsministeren den dag.
I fredags var der så sundhedstopmøde, og her gentog sundhedsministeren, at vi skal styrke det nære, præcis ligesom statsministeren og helt i tråd med anbefalingerne fra Sundhedsstrukturkommissionen, og det glædede mig at høre.
Vi er helt enige i Nye Borgerlige.
Men jeg er nødt til at spørge: Hvad skal danskerne tænke, når regeringen taler om at styrke det nære sundhedsvæsen, mens regionerne lukker vitale afdelinger på landets nærsygehuse?
Og var det ikke en idé som minimum at bede regionerne om at sætte nedlukningerne af veldrevne nærsygehuse i bero, indtil Sundhedsstrukturkommissionens arbejde er afsluttet?
Martin Lidegaard (RV), 2023-12-12:
Mange tak.
Mens vi mødes her i spørgetimen, er man jo gået i overtid nede i Dubai på COP28, hvor det desværre ser ud til, at vi – igen – ikke får det resultat, som jeg egentlig tror vi er fælles om at vi gerne ville have.
Og det understreger endnu en gang, hvor utrolig vigtigt det er, hvad der foregår mellem de internationale klimatopmøder i de enkelte lande og for vores vedkommende i EU.
Da jeg så det, tænkte jeg: Lad mig lige gå ned og kigge.
Og jeg har faktisk ikke kunnet finde – i det år, regeringen har været ved magten – et eksempel på ét nyt grønt initiativ, som ikke var besluttet eller aftalt under forrige regeringer.
Og så tænkte jeg bare, jeg vil spørge statsministeren, om hun kan nævne et eksempel på et nyt initiativ, som den her regering har taget, i den grønne omstilling, og som ikke var aftalt eller besluttet, inden regeringen trådte til.
Når jeg går op i det, er det ikke kun på grund af klimaet.
Det går jeg meget op i, men jeg går også op i det på grund af dansk erhvervsliv, som efterlyser flere grønne initiativer og står klar til at investere og være der, hvis de fik den politiske rammeregulering til det.
Og så er der hele sikkerhedspolitikken, hvor jeg synes, statsministeren har taget et stærkt lederskab i forhold til støtten til Ukraine.
Men jeg må sige, at når det handler om den anden del af det nationale kompromis – nemlig at stoppe den indirekte støtte til Putin gennem vores fortsatte import af gas – synes jeg slet, slet ikke, at hverken Danmark eller EU er der, hvor vi burde være.
Derfor er spørgsmålet altså, om statsministeren kan nævne et eksempel på et nyt grønt initiativ, som ikke var aftalt, før den her regering trådte til.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Ja, det kan jeg godt.
Og først vil jeg sige, at jeg deler ordene omkring COP'en, hvor det ser ud til, at det er rigtig svært at få den endelige aftale på plads på grund af det med udfasning af fossile brændstoffer, hvilket vi ønsker fra dansk side, og som møder modstand andre steder i verden, desværre.
Til gengæld er det jo rigtig positivt, at vi startede COP'en med at få lavet aftaler på klimafinansiering og på loss and damage.
Så der er nogle skridt fremad dernede, men ikke med det resultat, vi havde håbet på fra dansk side.
Så noterede jeg mig, at der bliver sagt i spørgsmålet, at Danmark bliver placeret relativt højt på listen.
Er vi ikke enige om, at vi sådan set indtager førstepladsen?
Eller det vil sige, at de internationale eksperter har valgt at lade de første tre pladser stå tomme for ligesom at markere, at ingen gør nok.
Men det land, der så ligger øverst, er jo Danmark.
Det kunne vi jo også godt tillade os lige her op mod jul faktisk at være lidt stolte over.
Tænk, at når man sidder der og evaluerer alle verdens lande – bum! – hvem finder man så på at placere allerhøjest?
Det er så os.
Vi kunne også ranke ryggen og tænke: Det er da meget godt gået af det her lille land.
Så bliver der spurgt til konkrete nye initiativer.
Det, vi har foreslået fra regeringens side, er jo at hæve dieselafgiften, og det er jo ikke noget, vi gør med meget, meget stor glæde.
Det gør vi alene af hensyn til klimaet, så det er et konkret eksempel.
Martin Lidegaard (RV), 2023-12-12:
Hvad angår Danmarks placering, gælder det gamle ordsprog, at i de blindes rige er den enøjede konge.
Jeg er også stolt over, at vi historisk har gjort så meget for at løfte Danmark, men når kritikken samtidig er, at det i øjeblikket står fuldstændig stille, så bider det på mig.
Og det bider jo, fordi det ikke er nogen selvfølge at ligge der.
Vi står på den ene regering efter den andens indsatser.
Og ja, vi har bemærket, at regeringen vil hæve dieselafgiften efter et ganske betydeligt pres.
Men regeringen er jo ikke indstillet på at nå 2025-målet, sådan som det fremgår af lovgivningen at man skal.
end ikke i nærheden af at nå vores egne klimamål, og derfor må jeg sige, at det, at vi nu nærmer os – vi er slet ikke oppe på den dieselafgift, der er i Tyskland og Sverige – er et plaster på såret.
Er det det eneste eksempel, som statsministeren kan komme med?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Jeg kan godt lide, at der bliver bedt om, at jeg kommer med et eksempel.
Altså, vi har jo for nogle måneder tilbage lavet en ret stor aftale omkring havvindmøller, så jo, jeg kan også komme med andre eksempler.
Selvfølgelig skal vi leve op til vores 2025-mål.
Det har vi også tænkt os at gøre.
Jeg kan forstå, at forhandlingerne om 2025-målet er svære, men selvfølgelig skal Danmark leve op til sine 2025-mål.
Det er jo med mig som statsminister, at vi har fastsat de mål og i øvrigt lavet den første bindende klimalov vel noget sted i verden.
Så vi skal ikke alene leve op til vores 2025-mål, for vi skal også leve op til vores 2030-mål og nu vores 2045-mål og vores 2050-mål.
Det er helt afgørende for at holde noget tempo i indsatsen herhjemme, men også for at skubbe på for, at resten af verden tager de nødvendige skridt.
Går det hurtigt nok?
Det gør det ikke.
Og som hr. Martin Lidegaard godt ved, er der i de her år nogle ret store benspænd for vores udvikling, hvad angår vedvarende energi.
Det sidder regeringen og kigger på netop nu, altså hvordan vi kommer af med de benspænd.
Martin Lidegaard (RV), 2023-12-12:
Det andet eksempel er så havvindmøller.
De 9 GW, der er udbudt, var jo netop noget, vi aftalte under en tidligere regering, hvorimod det, som den nuværende regering har gjort, jo er, at man, da åben dør-ordningen for havvindmøller blev lukket, undlod at følge op på de anbefalinger, der var fra flere embedsmænd, om så at lave en ny åben dør-ordning for havvindmøller.
Og vi afventer stadig væk en aftale om VE på land.
Den kommer senere, og det gør den meget snart, har jeg hørt.
Men det er en aftale, der ligesom lægger op til en ny aftale i foråret, og det er igen en udskydelse.
Så har man lavet en flyafgift, men der vil man ikke bruge provenuet til at lave bæredygtige flyafgifter, så der er CO 2- aftrykket meget, meget beskedent i negativ retning.
Samlet set – og det er ikke for at genere regeringen – står det stille.
I forhold til 2025-målet vil man indføre nye biobrændstoffer i år 2025, specifikt, for at nå målet, og så afskaffer man dem igen i 2026, og så har man opretholdt målet.
Det er for mig at se ikke en ambitiøs klimapolitik, og jeg håber virkelig, at vi i fællesskab kan løfte barren her, så vi også næste år kan møde op på COP'en og indtage det, der så ikke er førstepladsen, men dog den enøjede konges placering i de blindes rige.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Men der behøver jo ikke at være en modsætning mellem at drive udviklingen fremad og gøre endnu mere og så tillade sig et øjeblik at være stolt over, at vi er dem, der ligger først.
Det er da godt gået af Danmark, og det er skiftende regeringers og folketingsflertals fortjeneste.
Jeg er glad for, at spørgeren gjorde listen endnu længere, og vil da bare helt stille og roligt sige, at det jo ikke er en regering med radikal deltagelse, der har indført en flyafgift.
Det er jo den her regering.
Så kan man jo altid ville tingene på en anden måde.
Jeg er rigtig glad for, at noget af det provenu, der kommer ind via den her afgift, går til de pensionister, der kun har en ældrecheck, men det er jo nok, fordi jeg er socialdemokrat, at jeg ønsker en socialt balanceret grøn udvikling.
Jeg går utrolig meget op i klimaforandringerne, men jeg går godt nok også op i, at vi har et Danmark, der hænger sammen.
Det synes jeg er en god balance.