Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak.
Tænk, at jeg skulle opleve, at det var de nordatlantiske mandater, der gik på lige efter en tidligere statsminister.
Der er virkelig blevet rystet rundt på mandaterne her i Folketinget i den her periode.
Inden for det kommende år går vi til valg, og jeg har allerede meddelt, at jeg stiller op igen.
En af de helt store opgaver er et kommende forsvarsforlig, hvor der på den korte bane skal fordeles 7 mia. kr. til at styrke forsvaret.
Og fra næste forsvarsforlig skal der fordeles 80-100 mia. kr. over de kommende 10 år.
Arktis og Østersøen står højt på manges ønskeliste blandt forligspartierne, og det er vigtigt at sige, at vi i Grønland ønsker lavspænding, og vi ønsker at sidde med ved bordet ud fra princippet: Intet om os uden os.
Naalakkersuisut har for nylig indgået en aftale med regeringen, og det er den sidste del af Arktis Kapacitetspakken, og det glæder mig.
En ny beredskabsuddannelse skal etableres i Kangerlussuaq.
Vi ved, at børneloven er på vej, samtykkeloven er på vej ind i Grønland, og arktiske parlamentarikere skal mødes i Nuuk senere i år for at kæmpe for klimaet, oprindelige folks rettigheder og selvbærende økonomi.
I Danmark ved vi også, at der er mange opgaver.
En stor andel af grønlandske børn bliver anbragt uden for hjemmet, og derfor er jeg glad for de nye puljer til at styrke psykologbehandlingen og misbrugsbehandlingen på grønlandsk, samtidig med at vi er med til at sikre, at der er en professionel tolkning.
Alt det kan være med til at sikre, at grønlændere i Danmark får større gavn at de her nye puljer.
I morgen kommer der en rapport fra VIVE, som peger på anbringelserne af grønlandske børn.
I Folketinget kæmper vi også for at nedbringe antallet af hjemløse grønlændere i Danmark.
Så der er mange, mange gode ting og mange gode resultater at glæde sig over.
Jeg ved, at det gør en markant forskel, at vi er her, og at vi er med til at gøre en stor del af det, man kunne kalde rugbrødsparlamentarismen her i Folketinget på vegne af Grønland.
I fredags havde vi den årlige rigsfællesskabsdebat, og her kom debatten bl.a. ind på, hvorvidt rigsfællesskabet eksisterer.
Det mener jeg det gør.
Folk flytter fra Grønland til Danmark frivilligt og for at få bedre hjælp selv eller til deres børn.
Ønsker jeg, at Grønland får mere selvbestemmelse?
Bestemt!
Det er ud fra et logisk synspunkt om, at jo tættere beslutningerne bliver truffet på borgerne, jo bedre er det.
Og det er at fralægge sig et ansvar at lade staten stå for regningen for renoveringen.
Det er vigtigt, at vi i Grønland tager ansvar for de områder, som vi har hjemtaget, og at vi finder nogle gode løsninger for det.
Sundhedsvæsenet og socialvæsenet og skolerne i det grønlandske samfund er i knæ.
Jeg oplever, at erkendelsen bliver større og større.
Med andre ord kan man sige, at der er mange presserende opgaver, som vi skal have løst hjemme i det grønlandske samfund, og som kræver vores politiske opmærksomhed.
Der er brug for en ansvarlig økonomisk politik i de kommende år hjemme i Grønland, og der er brug for en erkendelse af, at vi kan og skal gøre det bedre på de områder, vi har hjemtaget.
I rigsfællesskabet er der brug for samarbejde.
Vi er i gang med at skabe et stærkt, et moderne og et ligeværdigt rigsfællesskab, som statsministeren også var inde på i sin tale.
På mange måder synes jeg, at det er nogle nye toner, vi hører, nemlig om en større ligeværdighed, som der er fokus på.
Og uanset, hvad vi mener om rigsfællesskabet, så skal vi gøre, hvad vi kan, i fællesskab for at få vores samfund til at fungere for borgernes skyld.
Vi skal fjerne de grænsehindringer, der er.
Vi skal styrke trygheden og sikkerheden hjemme i Grønland, og vi skal sikre, at vi får endnu flere af de grønlændere, der har valgt at bosætte sig i Danmark, i arbejde, så vi får styrket samarbejdet og styrket ligeværdigheden.