runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2018-01-26:
Tak, formand, og tak for muligheden for endnu engang at drøfte noget, som ligger os alle her på sinde, så vidt jeg i hvert fald kan høre, nemlig det danske sprog.
Forslagsstillerne ønsker med beslutningsforslaget, at regeringen pålægges at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner.
På den baggrund skal regeringen så komme med forslag til, hvordan det sikres, at uddannelsesinstitutioner får danske hovednavne.
Beslutningsforslaget vedrører uddannelsesinstitutioner på både Undervisningsministeriets og Uddannelses- og Forskningsministeriets ressorter.
Forslaget begrundes med, at alle uddannelsesinstitutioner i Danmark bør have et dansk hovednavn, og at adskillige uddannelsesinstitutioner i dag har misvisende og uklare engelskklingende navne.
DF ønsker i forlængelse heraf, at institutionerne tager ansvar for at værne om sproget her i Danmark, nemlig dansk.
Lad mig starte med det sidste.
Regeringen er enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt at værne om det danske sprog.
Regeringen er ligeledes enig i, at uddannelsesinstitutioner skal anvende et navn, som er både genkendeligt og retvisende.
På både Undervisningsministeriets og mit eget område gælder det, at navnene på uddannelsesinstitutionerne er besluttet af bestyrelserne.
Det er bestyrelserne, der har kendskab til deres elever, uddannelser og aftagere, og det er derfor også i udgangspunktet dem, der er bedst til at vurdere, om institutionens navn er letgenkendeligt for uddannelsessøgende og aftagere.
Derudover følger det af institutionslovgivningen på Undervisningsministeriets område, at institutionens navn godkendes af undervisningsministeren.
Ved godkendelsen foretager undervisningsministeren en vurdering af, om det foreslåede navn er misvisende, eller om der kan skabes risiko for forveksling med andre uddannelsesinstitutioner eller private firmaer.
På mit eget område gælder det, at institutionernes navne fastsættes i institutionens vedtægt, som ligeledes godkendes af ministeren.
Sluttelig er det værd at fremhæve, at langt de fleste uddannelsesinstitutioner allerede anvender et dansk navn.
Det gælder institutioner under begge ministerier.
Der er altså kun tale om få institutioner, der anvender et navn, som kan opfattes som udenlandsk.
Det er vigtigt for mig, at alle uddannelsesinstitutioner anvender et genkendeligt navn, og at vi derfor appellerer til, at institutionerne bruger et dækkende dansk navn, når de agerer inden for landets grænser.
Så langt deler vi forslagsstillernes holdning.
Det er imidlertid samtidig regeringens holdning, at vi fra politisk hold skal være tilbageholdende med at regulere lovgivningen, for der skal være et klart behov for det.
For os at se er det sådan, at det må være bestyrelserne, som med deres lokale kendskab til deres studerende, uddannelser og aftagere umiddelbart bedst vurderer, om en institutions navn er dækkende og genkendeligt.
Og selv om jeg selv nogle gange kan blive overrasket, er det en grundlæggende holdning, jeg har, og derfor ønsker regeringen ikke at støtte forslaget til folketingsbeslutning.
Eva Flyvholm (EL), 2018-01-26:
Jeg synes, at ordføreren blander pærer og æbler en lille smule i det her forslag ved netop at gå ind og sige, at det her også skal begrænse adgangen til uddannelse.
Ville det ikke give mere mening, at man rent faktisk diskuterede det, der er humlen, nemlig EU's regler om SU, i stedet for at blande det sammen med noget, der handler om det danske sprog?
Mange tak.
Nu har jeg faktisk gjort mig den ulejlighed at være inde at tjekke nogle af de her tal i notatet, som ordføreren også flere gange har henvist til, og sådan som jeg læser det, har udviklingen de seneste år ganske rigtigt været, at der er kommet flere studerende på de engelsksprogede uddannelser, men der er jo også kommet flere studerende i det hele taget.
Og hvis man kigger på det, der hedder figur 10, kan man faktisk se, at andelen af studerende på engelsksprogede uddannelser lå på 11 pct. i 2006.
Så svinger det lidt hen over årene med omkring 10-12 pct., og så lander man faktisk i 2015 igen på en andel på 11 pct. Mener ordføreren, at det grundlæggende er dybt bekymrende, at ca. 11 pct. af det samlede antal studerende i Danmark går på en engelsksproget uddannelse?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Ja, når jeg har bedt om ordet, er det mere for at komme med en kommentar end for at komme med et spørgsmål.
Jeg vil komme med den kommentar, at jeg ikke synes, at Dansk Folkeparti og ordføreren skal tale uenigheden imellem Dansk Folkeparti og resten af Folketingets partier op, for jeg hører altså ikke, at der er en kæmpestor uenighed.
Jeg hører, at man langt hen ad vejen, ikke alle partier, men langt hen ad vejen anerkender de problemer, der bliver beskrevet, men at man ikke er ganske enige om metoderne til at løse dem, og det synes jeg faktisk er et rigtig godt udgangspunkt for f.eks. at skrive en konstruktiv beretning, som det har været nævnt.
Christian Juhl (EL), 2018-01-30:
Først vil jeg sige, at så længe vi har en statskirke, tager jeg stilling til de forslag, der kommer i Folketinget, og siger min mening om dem.
Hvad angår, om der er stor folkelig opbakning, vil jeg sige, at det ved jeg ikke noget om.
Det kan andre jo prøve at vurdere.
Hvis jeg kigger på stemmetallene til menighedsrådsvalg, vil jeg sige, at hvis det var til et folketingsvalg, ville jeg bede om, at vi tog en alvorlig diskussion om, hvordan pokker vi kom videre på et lidt højere niveau, i forhold til at folk blander sig i, hvad vi laver.
Carl Holst (V), 2018-01-30:
Tak for det.
Tak til ordføreren.
Det, der fik mig til at bede om ordet, var sætningen: så længe vi har en statskirke ...
Leif Mikkelsen (LA), 2018-01-30:
Tak for det.
Forslaget om valg til menighedsråd har været igennem et grundigt udvalgsarbejde og en lang høringsproces, og svarene har været entydige, og jeg synes, det står klart, at formålet jo altså er at styrke engagementet omkring vores folkekirke.
Der er store forskelle på engagementet.
Og så har der været en afstand til mennesker, ved at det bare var sådan en afstemningsprocedure, og derfor vælger jeg at tro på, at i det land, vi befinder os i, Foreningsdanmark, skal valg til menighedsråd tage afsæt i de samme virkemidler som ved det øvrige folkelige foreningsarbejde, nemlig ved at man faktisk mødes og vælger sin bestyrelse – her er det så valg til menighedsrådet – og det fremmer engagement og interesse og dermed også en større vilje til at tage stærk hånd om det, man påtager sig et ansvar for.
For det drejer sig om det indirekte demokrati, hvor man vælger nogle til at repræsentere sig og til at tage sig af sagen.
Hvis det her lovforslag kunne føre frem til det stærkere folkelige engagement, er det godt, for menighedsrådene skulle gerne fylde noget i lokalsamfundet med aktiviteter og mange andre gøremål, som mange andre foreninger gør, og derfor er det sådan set vigtigt, at de vælges af folket, og at man får nogle valgt, der har vist, at de måske kan skabe engagement og aktiviteter, i stedet for at det bare sker på en liste, som man ikke er særlig opmærksom på, hvilket jeg har kendskab til sker flere steder.
Så jeg synes sådan set kun, der er godt at sige om det her.
Vi får også hurtig afregning, for man vil jo hurtigt kunne se, om der kommer et større engagement ud af det her lovforslag.
Mulighederne er der, og vi må så håbe, at det, den dag det også kommer ud i virkelighedens verden, rent faktisk sker.
Så jeg synes, det er en god dag for folkekirken med det her lovforslag, og vi støtter det selvfølgelig.
Christian Langballe (DF), 2018-01-30:
Jeg er sådan set tilhænger af stort engagement i alle sammenhænge, og det gælder også i folkekirkelig sammenhæng – med det forbehold, at det er en kristen kirke, og det vil sige, at det er noget andet end en gymnastikforening osv.
Men jeg bliver lidt arg, for det eneste målbare, vi har i forhold til opbakningen til folkekirken, er vel medlemstallet, og ligesom opbakningen til Enhedslisten jo afspejles i vælgertilslutning, har vi altså en folkekirke, hvor den folkelige opbakning ligger på 75 pct., og det kan vi godt blive enige om er et grundlæggende forhold.
Efterfølgende skal det så også sammenholdes med, at der har været en massiv indvandring, og det vil sige, at tager man gammeldanskerne, eller hvad man nu vil kalde dem, ligger opbakningen, hvis man tager indvandringen ud af procenttallet, faktisk på op imod 86 pct.
Det synes jeg altså er ret godt gået.
Hverken Enhedslisten, Liberal Alliance eller Dansk Folkeparti kan prale af så stor en tilslutning.
Selvfølgelig kan folk gøre det.
Men jeg anfægter bare den måde at gå til sagen på, altså at man synes, det hele er noget pjat, og så alligevel gerne vil have en mening om det.
Det synes jeg bare er en mærkelig måde at gøre det på, og derfor synes jeg, det eneste konsekvente er, at man siger, at det vil man faktisk ikke tage stilling til.
Så vil jeg i øvrigt minde om, at folkekirken har en meget, meget bred demokratisk opbakning al den stund, at 75 pct. er medlemmer af den.
Og hvis man medtager, at vi har haft en meget massiv indvandring de sidste år, er det jo faktisk et meget, meget højt tal.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-01-30:
Det må jo være en kommentar fra hr. Christian Langballe, for det har jeg ikke sagt noget om.
Jeg har sådan set forholdt mig til, hvad det er for et lovforslag, vi behandler, nemlig valg til menighedsrådet.
Men vi kan sagtens tage en grundigere debat om opbakningen til folkekirken, som hr. Christian Langballe er velbevandret udi, og der er jeg da helt enig i, at der gerne skulle være en bredere opbakning fra menighedsrådene.
Men nu peger jeg faktisk bare på, at det er foregået meget forskelligt mange steder og også med total mangel på engagement en del steder, og hvis vi kan rette op på det, er det rigtig godt, for så er der en god forudsætning for, at vi fastholder en god opbakning – den kan måske endda blive større – til folkekirken.
Hvis det fører til det, er det rigtig godt, og det håber jeg da vi er enige om.
Christian Juhl (EL), 2018-01-30:
Jeg kalder det en statskirke, for den har en særstatus i forhold til alle andre kirker i landet, bl.a. er den nævnt i grundloven, bl.a. er der regulering af den på en række områder, der foregår i Folketinget, og ikke i den forening, som kunne styre det trossamfund, som hedder folkekirken.
Hvad man kalder det, er jo en smagssag.
Jeg kalder det en statskirke, fordi den har den særstatus, som den nu engang har.
Jeg tror, at det er lidt forkert at kalde den en folkekirke, for så stor en opbakning er der ikke i den danske befolkning til den danske folkekirke.
Det er i hvert fald så en meget passiv opbakning.
Christian Langballe (DF), 2018-01-30:
Det er lidt ligesom at sætte en grammofonplade på, hvor man kender melodien, for jeg er jo godt klar over, at den ærede ordfører har et marxistisk synspunkt på folkekirken og mener, at det er opium for folket osv. osv.
Det er jeg helt med på.
Det, der så bare undrer mig, er, at man så alligevel lægger noget energi i det.
Så kan jeg forstå, at ordføreren bekender sig til den hellige treenighed, Marx, Engels og Lenin, og det, jeg så bare ikke forstår, er: Er det foreneligt med demokratiet?
Jeg mener ikke, at Marx var demokrat.
Christian Juhl (EL), 2018-01-30:
Det her forslag handler om, hvordan man vælger menighedsråd i den danske statskirke, som også bliver kaldt folkekirken.
Det er jo en vigtig ting, at foreninger er demokratisk opbygget, især af hensyn til foreningens medlemmer.
Men i foreninger, der burde være private, hvilket vi i Enhedslisten mener folkekirken burde være, bør det være medlemmerne, der bygger det demokrati op, som de ønsker, og ikke Folketinget eller staten eller andre overordnede myndigheder.
Det rigtige svar i det her spørgsmål ville være: Gør vores land til et ægte sekulært samfund, sæt folkekirken fri af statens tyngende indblanding – hvis man skulle være lidt poetisk – og adskil kirke og stat.
Men det er jo ikke det spørgsmål, der er til afgørelse i dag.
I dag handler det om: Når nu kirken er en del af staten, må der også være nogle regler for den.
Det er ikke statens opgave at godkende trossamfund, ligesom vi sagde under debatten om L 19.
hvis I vil regulere trossamfundene, og hvis I vil have en statskirke – dem af jer, der synes det – så kan det da være fornuftigt at opbygge et demokrati.
Der har Enhedslisten det sådan, at de nuværende forhold sagtens kan kaldes demokratiske, og ændringsforslaget kan også sagtens kaldes demokratisk, så på den måde har vi intet imod nogen af forslagene – hverken den eksisterende retstilstand eller den anden.
Men det er under en helt forkert ramme efter vores opfattelse.
Derfor kom jeg jo til at tænke på debatten under L 19, da ministeren foreslog, at vi ikke skulle have krav om, at der skal være demokrati i statsanerkendte trossamfund.
Det blev jeg meget overrasket over, da jeg læste det første gang.
Først troede jeg, det var, fordi der måske var nogle muslimske samfund, der ikke havde sådan den helt samme kultur med demokrati, som vi har.
Men så viste det sig, at det jo var af hensyn til den katolske kirke, at man var nødt til at se lidt stort på demokratiet, når man gav statsanerkendelse.
Ellers ville de ikke blive statsanerkendt.
Jeg har også mødt et par katolikker siden, og der sagde jeg til dem, at de så måtte rette ind og være demokratiske, hvis de ville være statsanerkendte.
Men som sagt har vi fra Enhedslistens side ingen indvendinger imod de her ting, ud over de principielle om adskillelsen af stat og kirke.
Vi vil i hvert fald ikke stemme imod, og vi vil sandsynligvis gøre det, at vi undlader at blande os i det, som medlemmerne rettelig burde blande sig i.
Karen J. Klint (S), 2018-01-30:
Tak for det.
Jeg har lige en bemærkning, fordi hr. Carl Holst netop siger, at det ikke kun handler om kirkens indhold, men også om demokratiet, der skal værnes om.
For ellers har vi jo ingen kirke.
Kirkens indhold kan ikke stå alene med den model for folkekirken, vi har i dag.
Så det er egentlig bare en tak for, at det også bliver talt op, at demokratiet i folkekirken er vigtigt.
Carl Holst (V), 2018-01-30:
Tak for den præcisering.
Jeg tror nu ikke, det er en præcisering i forhold til noget af det, jeg sagde, for jeg er enig i, at der er mange, der sidder og føler et engagement i den lokale kirke, som ikke aner, hvem der sidder i menighedsrådet, men som støtter kirken, på samme måde som der er mange, der støtter det europæiske samarbejde uden at ane, hvem der sidder i Europa-Parlamentet, eller som støtter demokratiet i Danmark uden at kende alle navnene på de 179 folketingsmedlemmer.
Så hvad det her angår, tror jeg ikke, at der er stor uenighed mellem spørgeren og mig.
Christian Langballe (DF), 2018-01-30:
For der er en hel del af dem, jeg kender, der, hvor jeg bor, som støtter folkekirken og den lokale kirke og sognet, men som ikke aner, hvem der sidder i menighedsrådet – jeg siger det bare.
Carl Holst (V), 2018-01-30:
Spørgeren starter med at sige, at han ikke tror, at vi er så uenige – det tror jeg heller ikke at vi er.
For så har det i hvert fald været en lapsus, hvis jeg gav udtryk for, at den folkelige opbakning udelukkende foregår i menighedsrådsarbejdet.
Men det er ikke uvæsentligt, at nærheden til kirken og den folkelige forankring også foregår i menighedsrådsarbejdet, og at de steder, hvor man ikke kan få sammensat menighedsrådene, overgår det til et andet menighedsråd eller måske ligefrem til folk, der ikke er folkeligt forankret, og det er i hvert fald ikke noget, der skaber øget nærhed.
Det var den pointe, jeg forsøgte at fremføre.
Christian Juhl (EL), 2018-01-30:
Nu kan jeg ikke genkende ret meget af det – altså, jeg har ikke snakket om marxisme eller de tre personer, der blev nævnt.
Jeg har talt om kirkens rolle i samfundet.
Og der vil jeg sige, at vi er en gruppe af ikketroende mennesker med forskellige opfattelser af, hvordan livet og døden og verden ser ud, som har valgt ikke at tilhøre et trossamfund.
Og det er jo da i Danmark heldigvis frivilligt – det kan man vælge at gøre.
Det synes jeg at ordføreren for Dansk Folkeparti skulle respektere uden at tillægge mig og andre nogle synspunkter, som vi i den her debat overhovedet ikke har lagt for dagen.
I det her tilfælde synes jeg også, at ordføreren skulle lægge mærke til, at jeg netop sagde, at vi i Enhedslisten sandsynligvis vil tage den stilling den her gang ikke at blande os i, hvordan medlemmerne af den danske folkekirke synes at den skal indrettes.
Der er sandsynligvis folk her i Folketinget, som er medlemmer af den danske folkekirke, og det kan de så tage en beslutning om, hvis de stadig væk synes, at det skal være en del af staten, og hvis de stadig væk synes, at staten skal lave regler for, hvordan man laver menighedsråd.
Jeg håber, at ordføreren vil respektere, at vi har forskellige synspunkter på kirke og det overnaturlige, og at det er helt fint at have det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-30:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
I Alternativet støtter vi på linje med de øvrige ordførere, der har været heroppe, det her lovforslag, og jeg skal hilse fra SF og sige, at de ligeledes støtter det.
Der er rigtig mange gode ting i det, og det er sjovt, at den her debat egentlig meget kommer til at være en demokratidebat.
Det synes jeg er rigtig fint, for det, der faktisk gjorde mig mest glad, da jeg læste det, var, at der sådan set bliver lagt vægt på, at demokrati er mere og andet end afstemning, og at man følger udvalgets anbefalinger og overvejelser, i forhold til hvordan den demokratiske legitimitet i menighedsrådene kan udvikles og forbedres.
Noget af det, der fremgår her, er en reference til den gamle Hal Kochske tradition for demokratiinvolvering.
Det er jo sjovt, for i sin tid var en af vores bevæggrunde i Alternativet for overhovedet at engagere os i politik et behov for en fornyelse af den demokratiske legitimitet og autoritet hos borgerne og en idé om, at demokrati aldrig er noget uden samtalen.
Man nævner endda det involverende demokrati i bemærkningerne, som er noget af det, som vi i Alternativet arbejder for generelt at fremme lidt mere i samfundet.
Så vi er glade, og vi stemmer selvfølgelig ja til lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2018-01-30:
Jeg er personligt af den opfattelse, at staten skal sikre trosfriheden.
Det vil sige, at uanset om man tror på overnaturlige kræfter, eller man tror på andre ting, eller man ikke tror på, at der findes nogen ting, der styrer det, ud over os selv, skal staten garantere den trosfrihed.
Det synes jeg er statens opgave.
Og hvorfor tror jeg så det?
Det tror jeg, fordi hvis man skulle kæmpe for sin egen trosretning, sin egen kirke, bliver det meget stærkere og sundere fællesskaber, hvor man ikke læner sig tilbage, men aktivt vælger sine repræsentanter, og ikke er nede på meget, meget lave stemmetal, når der stemmes om menighedsråd.
Det er derfor, at jeg synes, at det er at gøre folkekirken en bjørnetjeneste at koble den sammen med staten.
Carl Holst (V), 2018-01-30:
Tak til ordføreren.
Ordføreren kom ikke ind på det i sin udmærkede tale, men jeg får lyst til henset til det svar, som jeg fik fra ordføreren for Enhedslisten, at stille ordføreren for Alternativet spørgsmålet, om Alternativet mener, at den danske folkekirke er en statskirke.
Christian Langballe (DF), 2018-01-30:
Det er egentlig ikke, fordi jeg tror, vi er uenige om ret meget, men jeg vil godt anfægte én ting.
Den folkelige opbakning foregår ikke nødvendigvis kun i forhold til tilslutning til menighedsråd, og at man går op i det, menighedsrådet laver.
Altså, ude ved mig er det sådan, at dem, der støtter det, de støtter folkekirken, og de støtter den lokale kirke, og det er det, det drejer sig om for dem.
Og så har menighedsrådet jo rigtigt nok den opgave at tage sig af den lokale kirke og de forhold, der angår kirkens almindelige liv.
Men jeg vil mene, at opbakningen ikke nødvendigvis kun afspejler sig i forhold til menighedsrådsarbejdet.
Mette Bock (LA), 2018-01-30:
Først og fremmest tak for den meget brede opbakning, der er til forslaget.
Det glæder mig.
Det har været en lang proces, der har været en høring, og vi har lyttet til høringssvar osv., og den brede opbakning tyder jo på, at vi har ramt noget, som er rigtigt.
Så det er jeg meget glad for.
Der var et enkelt konkret spørgsmål fra hr. Christian Langballe fra Dansk Folkeparti, som var: Hvad med fredsvalgene?
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet, men jeg står til enhver tid til rådighed for en uddybning.
For man kan sige, at det, vi har kaldt fredsvalg indtil nu, hvor det ender med, at man indleverer en liste med de medlemmer, der skal være af menighedsrådet fremadrettet, jo sådan set fortsættes over i den nye ordning, samtidig med at man har en mulighed for derude, hvis man ønsker en decideret valghandling, så at foretage valghandlingen.
Så jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet, men som sagt står jeg gerne til rådighed for en yderligere uddybning, hvis der måtte være behov for det.
Karen J. Klint (S), 2018-01-30:
Tak for det.
Det blev jo en helt spændende debat, der kom langt ud over lovforslaget.
Så det, jeg kommer med nu, er ikke så meget et konkret spørgsmål til ordføreren, men mere en kommentar.
Det er jo rigtigt, at vi har en statsunderstøttet folkekirke, og den er måske også statsdreven, og det er jo deri, begrebsforvirringen fremstår.
Det er jo også derfor, at mit parti og andre arbejder for en modernisering af folkekirken og en større selvstændighed til folkekirken med hensyn til at finde sin egen driftsform.
Så er der et lille fif til alle jer, der måske synes, at vi har en statskirke: Man kan bare tage til Jelling og så se, hvordan flagene blafrer om søndagen.
Folkekirken flager med et almindeligt Dannebrog, og på gravhøjene, der er statsejendom, flager man med splitflaget.
Så når folkekirken ikke må flage med splitflaget, er det jo alligevel et godt tegn på, at det netop ikke er en statskirke.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-30:
Det tager jeg til efterretning.
Jeg har ikke flere kommentarer til det lige nu, men som sagt, i forhold til hvor vi står på det i Alternativet, kommer vi frem til noget i løbet af foråret.
Jeg ved ikke, om man gør folkekirken en bjørnetjeneste ved det.
Jeg tror, at det vigtige, i hvert fald i vores optik, er at sikre nogle lige rettigheder i forhold til de forskellige trosretninger, der er.
Om det så er under staten eller ikke under staten, er noget af det, vi diskuterer.
I sidste ende er det vigtigere at diskutere, om de forskellige trosretninger har lige rettigheder.
Jeg har selv en protestantisk mor og en katolsk far, og jeg har begået mig i to religioner igennem hele mit liv.
Så jeg har set, hvordan det er at have det ene ben i noget, som har været en statskirke, og det andet ben i noget andet, som i højere grad er en privat organisation.
Så på den måde synes jeg, at diskussionen om ligestilling er mere interessant, end om det måske ligger under staten eller ej.
Christian Juhl (EL), 2018-01-30:
I mine meget unge dage havde jeg en meget interessant og lang debat med den lokale præst, fordi jeg ønskede at melde mig ud af en forening, som jeg ikke af egen fri vilje havde meldt mig ind i, jeg var bare medlem.
Det kan jeg så klandre mine forældre og andre for, men det var jeg, og så meldte jeg mig ud, og det fik vi en rigtig god debat om.
Men det er trods alt en forening, som man, på den måde som vi har skruet den såkaldte folkekirke sammen på, bliver medlem af.
Og man har en hel masse offentlige opgaver, som ligger hos kirken, og i øvrigt er det jo ikke rigtigt, at vi i 1.000 år har været tilsluttet den evangelisk-lutherske kirke.
Så vidt jeg husker, er den kirke slet ikke så gammel.
Den katolske kirke er gammel, det er rigtigt, og så lavede Luther om på tingene.
Derfor mener jeg: Gør man ikke folkekirken en bjørnetjeneste ved at blande stat og kirke sammen?
Ville det ikke være bedre for kirken at udvikle sig selv og uafhængigt og dermed vise sin store styrke og leve op til det rette navn, der hedder folkekirken?