runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Jamen vi har sådan set ikke den dobbelthed.
Altså, den socialdemokratiske kurs på udlændingeområdet har ligget ret stabilt siden 2015, hvor vi tog et afgørende ryk, og specielt med vores udspil »Retfærdig og realistisk« ændrede vi grundlæggende Socialdemokratiets syn på det her spørgsmål.
Så det er jeg sådan set ikke enig i.
Det Konservative Folkeparti har jo også en fortid og en historie.
Man kan sige, at sidst man sad i Justitsministeriet, da grænserne brød sammen i 2015, var man jo ikke villig til overhovedet at kigge på konventionssporet.
De faglige vurderinger ovre i Justitsministeriet, der ligger til grund for, hvorfor vi ikke kan træde ud af konventionerne, er jo fra dengang, hvor ordførerens tidligere formand sad i Justitsministeriet.
Det er jo de faglige vurderinger, vi lægger til grund.
Så det er jeg sådan set ikke enig i.
Så vil jeg sige, at statsborgerretskonventionen ikke har en voldsomt afgørende betydning for, om en masse, masse mennesker vil kunne smides ud af Danmark i morgen.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-28:
Det, jeg så ikke forstår, er, at under fru Helle Thorning-Schmidts regering valgte man at udtræde af konventionen om begrænsning af statsborgerskab.
Så jeg forstår ikke, at der er den her modvilje mod at udtræde af konventioner, når det kan føre til udlændingestramninger, men at man gerne vil udtræde af en konvention, når det fører til udlændingelempelser.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
For det første mener jeg, at der inden for konventionssystemet er forskel på, om man ikke indtræder i en konvention, og om man er en del af en konvention og så udtræder bagefter.
Det er det ene.
For det andet er vi altid klar på at diskutere, hvordan vi kan få sendt endnu flere kriminelle udlændinge ud.
Diskussionen om, hvad der skal til for at blive udvist af Danmark, indgår vi sådan set også gerne i.
Men vores grundlæggende holdning til statsborgerretskonventionen såvel som til den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 og artikel 14 og statsløsekonventionen, og hvad vi ellers har, er, at vi ønsker at prøve at se, om vi kan forandre det her system indefra.
Det tror vi at vi har måske danmarkshistoriens bedste forudsætninger for at gøre netop nu, fordi der er grøde i den europæiske udlændingedebat, og langt de fleste folkepartier – dem, der er tilbage – ønsker at forandre det her system grundlæggende.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-28:
Det er altid en fornøjelse at være i salen om fredagen.
Man skulle tro, der var puttet Bailey i kaffen ude i kaffestuen.
I forhold til det her med, hvad vi kan gøre, vil jeg sige, at jeg anerkender, at ordføreren siger, at der er et internationalt spor, og at man vil se på, hvad man gør, hvis man går død i det, men der er jo allerede nu noget, vi kan gøre for at få os lidt mere på linje med nogle af de lande, som regeringen ønsker samarbejde med, f.eks. Italien.
Det er jo netop, at Danmark trækker sig ud af statsborgerretskonventionen for at sikre, at vi kan tage statsborgerskabet fra udlændinge, der begår hård kriminalitet, og som ikke nødvendigvis er til fare for Danmarks vitale interesser, men som stadig væk gør noget, der er rigtig grelt.
Vil Socialdemokratiet ikke være med på at udtræde af den konvention?
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Det er ikke til at sige.
Så jeg er ikke så bekymret, som ordføreren giver udtryk for.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Men spørgsmålet er jo for mig at se relevant, netop fordi Socialdemokratiet egentlig aldrig har sagt, at de er glade for retsforbeholdet.
Man var jo på den side, der ville af med retsforbeholdet, i sin tid, og derfor kunne det jo være, hvis man stod i den situation, at man kunne stramme op i Tyskland og Sverige, at man så fra Socialdemokratiets side ville acceptere at miste retsforbeholdet i Danmark, hvilket jeg synes ville være en tåbelig vej at gå.
Derfor stiller jeg spørgsmålet, og så må jeg jo sige, at hvis der skulle være noget som spansk blod i årerne tilbage fra Napoleonskrigene, så håber jeg ikke, at det er fra den soldat, der brændte Koldinghus ned, for det ville jeg være meget ked af.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Der går vedholdende rygter om, at nogle spanske lejesoldater under Napoleonskrigene lå i med min tiptiptiptiptipoldemor, men lad nu det ligge.
I forhold til hele den diskussion, der er omkring modtagecentre, udrejsecentre og at sikre de ydre grænser i forhold til Frontex og alt det der, spiller Danmark en stærk og aktiv rolle og vil vedblive med at gøre det, men vi opgiver ikke den danske udlændingepolitiske suverænitet.
Det har vi ikke noget ønske om.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Jeg kan jo bare starte med at konstatere, at hr. Frederik Vad ikke ligner en typisk muslim – det kan være, at der er lidt Balkan over det, men så kunne det være, at det var Bulgarien i stedet for Albanien.
Men lad nu det ligge, og lad os gå videre til kernen i mit spørgsmål.
Det er jo, at når man taler om, at man vil have EU til at gå med på nogle fælles fodslag her, så kan man også risikere det, som jeg ser det som relativt sandsynligt at der er en risiko for, nemlig at der vil komme nogle fælles asyl- og opholdsregler og lignende på EU-området, som jo kan være en smule strammere end det, som de fælles regler i EU er nu, men som vi jo i Danmark står uden for på grund af retsforbeholdet.
Det kan jo så betyde, hvis man vil presse de andre EU-lande i den retning, man gerne vil, at man så må opgive det danske retsforbehold – retsforbehold, som jeg er utrolig glad for, netop fordi det gør, at vi selv kan styre udlændingepolitikken i Danmark.
Er det noget, Socialdemokratiets er villig til, altså i kompromisets navn at skulle opgive vores retsforbehold nede i EU og dermed også opgive vores egen udlændingepolitik?
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Jeg hedder ikke Ali.
Der går jo et rygte på Reddit, har jeg hørt, om, at jeg skulle have lavet mit navn om, og at jeg i virkeligheden er muslim, og det er der også nogle af mine vælgere i Slagelsekredsen der tror jeg er, men det er jeg altså ikke.
Men jeg synes jo, at det er hr. Peter Skaarup, der sidder tilbage med hykleriet.
I 2015 klappede hr. Peter Skaarup i hænderne, da Moderaternes formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, blev statsminister, og det var virkelig, virkelig godt, og Dansk Folkeparti, som ordføreren dengang var med i, fik 21 pct. af stemmerne, og der skete stort set intet på den internationale scene.
Der blev lavet en enkelt erklæring i forhold til Europarådet, men ellers skete der ikke særlig meget på det her område.
Der sker faktisk noget på det her område nu, og derfor mener jeg, at ordføreren skulle glæde sig over det og presse på for mere, men jeg synes ikke, det er rigtigt, når ordføreren påstår, at der intet sker.
Mads Olsen (SF), 2025-11-28:
Meget af debatten handler jo om, at helt grundlæggende vil DF gerne have mere selvbestemmelse over, hvem Danmark kan smide ud.
Men jeg synes også, der er en vis diskussion at have for at forstå, hvor langt man skal gå i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og hvem det er, man vil smide ud.
Og det står for mig lysende uklart.
Jeg har her et opslag fra Facebook fra Morten Messerschmidt, der er lige knap en måned gammelt, hvor han siger, og jeg citerer: »Og i 2096 vil vi være i mindretal i vores eget land.
Jeg har sagt det før.
I Dansk Folkeparti har vi løsningen.
Nemlig omfattende hjemsendelser og remigration«.
Så er der dem på overførselsindkomster.
Ifølge Deadline i går, hvor Morten Messerschmidt deltog, er det okay, at de bliver i landet, hvis de bare finder sig et arbejde.
Så hvem er de andre, der skal hjem?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Nej, lige nu kigger vi ind i en udvikling, hvor det, der har skabt alle de problemer, vi står i dag, nemlig den islamiske indvandring, er vokset med 124 pct. under den nuværende statsminister.
Det er jo ikke noget, der for mig vidner om, at man tager den her udvikling alvorligt, tværtimod.
Jeg beklager, men nu er jeg god til at høre, når der bliver svaret, og når der ikke bliver svaret.
Jeg synes stadig væk, at det var et uklart svar på spørgsmålet, for der sidder også udvisningsdømte på Sjælsmark eksempelvis.
Skal de med deres udvisningsdømte forældre kunne flytte ud af udrejsecenteret, eller er det kun børnene, der skal flytte uden deres forældre?
Kunne ordføreren svare meget præcis på det?
Altså, skal forældrene med, eller skal forældrene ikke med væk fra udrejsecenteret?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-28:
Tusind tak til ordføreren for at stille spørgsmålet, så vi kan få afklaret misforståelsen, for det er ikke det, vi mener, som fru Zenia Stampe også sagde.
Vi tager udgangspunkt i de børn, som bor på udrejsecentre.
Så forslaget går ikke ud på, at et barn, der bor ude i samfundet, med det her forslag kan få en forælder, som er i udrejseposition, ud af Kærshovedgård.
Det er ikke det, forslaget går ud på.
Jeg skal selvfølgelig beklage det, hvis det er skrevet for upræcist.
Men nu synes jeg, at vi flere gange har prøvet at forklare ordføreren, at det er det, det her forslag går ud på.
Men vi vil selvfølgelig gerne rette det, hvis ordføreren eller andre mener, det står for uklart.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Tak for det.
Jeg er bare nysgerrig efter at afklare, om Alternativet også trækker i land på første paragraf af deres beslutningsforslag, nemlig hvor der står, at børn og deres familiemedlemmer ikke længere skal bruge på udrejsecentre, men tilbydes indkvartering i almindelige boliger.
Er det også Alternativets ambition, at det ikke skal gælde kriminelle, eller hvad er helt præcis op og ned i det her forslag?
Hvis man nu er en voldtægtsdømt mand fra Pakistan, er det jo ikke ensbetydende med, at man, bare fordi man er dømt for kriminalitet, også har fået tvangsfjernet sine børn, og dermed må den mand jo også være i kategorien nærmeste familie til sine egne børn, medmindre det er, fordi man trækker i land på den paragraf i sit eget beslutningsforslag.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-28:
Tak for ordet.
Et barn hører ikke hjemme på et center – ikke i Danmark og ikke nogen steder i verden.
Det er en sandhed, der er så enkel, at kun politik kan gøre den kompliceret.
Når dette alligevel fortsat er tilfældet i Danmark, bør det få os til at tænke grundigt over, hvem vi er, når vi accepterer forhold for nogle børn, som vi aldrig ville acceptere for andre børn.
Derfor har vi i Alternativet og Radikale Venstre fremsat det her beslutningsforslag.
Vi mener, at vi står over for et meget enkelt, men meget afgørende valg: Skal børn i Danmark vokse op i centre eller i almindelige omgivelser og trygge hjem?
Vores holdning er jo klar.
Ingen børn i Danmark skal vokse op på asyl- og udrejsecentre.
De skal tilbydes en bolig og en normal hverdag.
Vi ved, hvordan virkeligheden ser ud i dag.
Vi har tallene, og vi har dokumentationen.
Det ældste barn blandt de her børn, som aldrig har prøvet at bo på andet end et asyl- og udrejsecenter, er 16 år.
De her børn lever under forhold, som Røde Kors i sin rapport fra 2023 beskriver som direkte skadelige.
Halvdelen har betydelige trivselsproblemer, og 44 pct. vurderes at have høj risiko for at få psykiatriske lidelser.
Det er barndomme, der bliver smadret, mens politikerne her på Christiansborg ser på med åbne øjne, og flertallet har endda bestemt, at det er sådan, det skal være.
Men et barn har brug for mere end tag over hovedet.
Et barn har brug for tryghed.
Det har brug for rutiner.
Når vi lader børn vokse op i centre, skaber vi ikke mennesker, der står stærkere i livet; vi skaber mistrivsel, vi skaber traumer,
og vi skaber fremtidige problemer for børnene, for familierne og også for samfundet.
Burde de ikke bare rejse hjem?
Men sandheden, som eksperter igen og igen også har dokumenteret, er, at rigtig mange forældre bliver, fordi de frygter for, hvad der venter dem i hjemlandet.
Nogle bliver også, fordi de ikke kan rejse hjem.
De er statsløse.
Det land, de er flygtet fra, tager ikke imod dem.
Og børnene er jo uskyldige.
De har ikke valgt deres situation, og de bør ikke betale prisen for voksnes afgørelser, ligemeget om det er deres forældres afgørelser eller os politikeres.
Derfor foreslår vi noget, som Danmark faktisk også har prøvet med succes tidligere, nemlig at børn, der bor på et udrejsecenter, og deres nære familie kan flytte ud i en almindelig bolig præcis som i asylaftalen fra 2012, hvor Røde Kors vurderede ordningen som god for børnefamilierne.
Vi ved, at det virker, og vi ved, at det er økonomisk muligt.
Vi ved, at det reducerer mistrivsel og kriminalitet, og vi ved, at det skaber mere tryghed for børnene, familierne og lokalsamfundet.
Afslutningsvis vil jeg egentlig også bare spørge: Vil vi være et land, der ser passivt til, mens børn vokser op i isolation, mistrivsel og utryghed, eller vil vi være et land, der står ved vores værdier, et land, hvor vi siger: I Danmark vokser børn op i hjem, ikke i centre, i Danmark er barnets tarv udgangspunktet, og i Danmark beskytter vi børn, uanset hvem de er?
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-28:
Jo, men det har jo helt tydeligvis ikke hjulpet tilstrækkeligt, og det er jo måske, fordi der er et eller andet med selve forholdene her
Altså, nu deltager jeg i en parallel diskussion omkring svineproduktion i forbindelse med mit andet ordførerskab, og der er der jo også nogle, der tror, at hvis man bare laver rigtig mange kontroller, skal grisene nok blive glade, men de lever under nogle forhold, hvor de aldrig nogen sinde vil blive glade dage.
Der tror jeg også, at vi må nå til en erkendelse af, at her skaber vi nogle forhold for børn, som de aldrig nogen sinde vil kunne komme til at trives i, og en af hovedårsagerne er, at de bor på et center, og at der er den institutionalisering.
Det er derfor, vi gerne vil sende dem ud af centrene, men jo ikke til en helt almindelig tilværelse, som mine børn har – desværre – men jo gerne til noget, der er lidt mindre nedbrydende end det, der er realiteten.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Jamen det er godt.
Så anerkender ordføreren, at der ved siden af barnets tarv er en lang række andre hensyn, som man er nødt til at balancere – okay, det var da en indrømmelse.
Så vil jeg godt spørge fru Zenia Stampe om en anden ting.
Fru Zenia Stampe taler om, at vi er på bunden i forhold til den måde, vi behandler børn på.
Altså, anerkender fru Zenia Stampe ikke, at Røde Kors tidligere har lavet en rapport, hvor vi faktisk har implementeret en række af de forbedrede tiltag, som Røde Kors foreslog, i forhold til at gøre det nemmere og bedre at have et børneliv, selv om man er på f.eks. et udrejsecenter?
Zenia Stampe (RV), 2025-11-28:
Det tror jeg også er en temmelig polemisk måde at stille barnets tarv op på.
Forældrene skulle nok ikke arbejde så meget, for det er ikke i barnets tarv.
Så der var rigtig mange ting, man så skulle lave om på.
Når vi snakker om barnets tarv, er det jo ikke, fordi enhver beslutning altid skal være den bedste for barnet – desværre – for så ville det her samfund jo se helt anderledes ud.
Det, det handler om her, er, at der er et minimum af ordentlighed over for børn.
Det er det, er barnets tarv betyder.
Man må ikke indkvartere børn under forhold, der systematisk gør dem syge og skaber mistrivsel.
Det er en bund, som vi ikke vil være med til at overskride.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Zenia Stampe om en ting: Hvis det virkelig er barnets tarv, det handler om, er det bedste så ikke at give asyl til alle, der kommer og søger om det, uagtet om de er personligt forfulgt eller ej?
Og er det bedste så ikke at lade være med at bede folk om at forlade landet igen, for det må alt andet lige være bedre for et barn at vokse op i Danmark end at vokse op i Mellemøsten eller i mange andre lande, som folk flygter fra?
Så hvis det er barnets tarv, der er det bærende argument for fru Zenia Stampe, skal vi så ikke gå langt længere?
Skal vi så ikke bare sige, at hvis man kommer her, kan man, uanset om man er personligt forfulgt eller ej, bare blive her, fordi Danmark er det bedste sted i verden at være barn?
Eller hvad tænker ordføreren?
Zenia Stampe (RV), 2025-11-28:
Jeg synes, man skal være ret skizofren for at fastholde, at det er det, der står i forslaget.
Forslaget handler om asylansøgere.
Det handler ikke om udvisningsdømte.
Men hvis der er et parti, der ser spøgelser for sig hele tiden, så skal jeg være den første, der hjælper med at få spøgelserne væk.
Vi kan godt skrive, at der ikke er nogen spøgelser i det her forslag, og at det ikke gælder udvisningsdømte.
Han har bare i stedet for at diskutere forslaget, som det er, valgt at bygge en eller anden kæmpe konspiration med spøgelser op omkring det og i øvrigt at tro, at han kan tale på mine vegne.
Det er skizofrent.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Nej, det vil vi ikke.
Skal jeg forstå det sådan, at fru Zenia Stampe trækker i land på den ambition, som står i første punkt i beslutningsforslaget, nemlig at mennesker i udrejseposition skal flytte ud fra udrejsecenteret med børn.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-28:
Hvad så, hvis vi får skrevet det ind?
Det regner jeg sådan set med, og det ville vi også.
Hvis det her blev til lovgivning, ville det jo blive skrevet ind, at det selvfølgelig ikke skal gælde for udvisningsdømte.
De må blive på Kærshovedgård, med fodlænke, eller hvad det er, og så må deres familier bo uden for centrene.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-28:
Jamen der bor slet ikke børn på Sjælsmark, så selv om der bor udvisningsdømte på Sjælsmark, bor der ikke børn.
Der bor kun børn på Avnstrup, hvor de har det lidt bedre end på andre udrejsecentre.
Jeg ved ikke, hvor meget mere præcist vi skal sige det, men det her er ikke et forslag, der går ud på, at børn kan få deres forældre, der er i udrejseposition, ud af udrejsecenteret.
Det går ud på, at børn, der bor på et udrejsecenter, kan komme ud at bo i en almindelig bolig sammen med deres nære familie.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Tak for det.
Det er ikke hver dag, man får lov at stå over for en minister, der offentligt tager afstand fra sig selv.
For et år siden udgav udlændinge- og integrationsministeren en bog, hvori han med stor patos hævder, at Menneskerettighedsdomstolen har taget magten fra de europæiske demokratier.
Han skriver, at ingen står over domstolen.
Men i virkeligheden mener han åbenbart, at domstolen skal have lov til at stå over Danmark.
Han kræver i bogen, at Danmark skal kunne afvise at efterleve domme fra Strasbourg, en suveræn dansk afvisning af afgørelser fra domstolen.
Ministeren foreslår også i bogen, at danske lovgivere skal gå aktivistisk til værks for at stække Strasbourg.
Han vil aktivt tage statsborgerskabet fra dømte terrorister, også selv om de bliver statsløse og vi dermed bryder statsløsekonventionen.
Han vil sætte kriminelle udlændinge bag tremmer, indtil de rejser, og han vil tage et opgør med den spontane asyladgang ved de danske grænser.
Dansk Folkeparti har stillet 36 konkrete skriftlige spørgsmål, alle sammen direkte baseret på ministerens egne forslag, og vi har spurgt ham, om han vil gennemføre det, han selv har skrevet.
Hvad får vi så ud af det?
Ministeren kritiserer oven i købet sin egen bog og undviger at svare på spørgsmål om statsborgerskab, statsløse, udvisning, asyl og dansk suverænitet, alt det, han ellers selv skrev skulle ændres.
Så må man jo spørge: Mente ministeren det slet ikke?
Var det hele et pr-stunt, et forsøg på at lyde som en, der tager danskernes bekymringer alvorligt, indtil han selv kom i regering og blev bange for sine egne holdninger?
Det handler jo egentlig ikke om ministerens bog, det handler om, hvem der bestemmer i Danmark.
Er det Folketinget, eller er det konventioner og internationale dommere, som ingen dansk vælger nogen sinde har stemt på?
Dansk Folkeparti mener, at suveræniteten skal tilbage, at Folketinget, og kun Folketinget, skal bestemme, hvem der må blive i Danmark, og hvem der ikke må.
Det kan vi ikke leve med.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Ja, det er rigtigt.
Kun Fremskridtspartiet var imod den udlændingelov i 1983, der blev gennemført af en konservativ statsminister.
Grunden til, jeg nævner det, er, at det er hr. Morten Messerschmidt, der siger, at vi nu fører den bedste politik, vi har gjort siden 1983.
Det er ikke noget, jeg siger.
Det kan slås op på Folketingets hjemmeside efterfølgende.
Men grunden til, jeg nævner det her, hr. Mikkel Bjørn, er jo, at jeg har svært ved at se et bud på en statsminister og en regering, som med så stor troværdighed på den internationale scene kan kæmpe så ihærdigt for at få ændret det her system som den nuværende med al den politiske kapital, som vi har bygget op i forhold til Ukraine og alt mulig andet.
Vil ordføreren ikke anerkende, at vi er længere, end vi nogen sinde har været i danmarkshistorien, i forhold til at få ændret det her system?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Det er en forvanskning af den historiske virkelighed og også af hr. Morten Messerschmidts ord, for det, der er den historiske virkelighed, er, at Socialdemokratiet sammen med Radikale Venstre og andre partier i Folketinget med udlændingeloven i 1983 åbnede sluserne for alverdens asylmigranter.
Så har man så siden hen i forskellige regeringer med forskellig hast forsøgt at lappe det hul, som Socialdemokratiet andre partier dengang åbnede.
Mest hastigt er der blevet lukket og modarbejdet udviklinger med borgerlige regeringer, hvor Dansk Folkeparti har været parlamentarisk grundlag.
Så det er rigtigt, at vi kommer et mere fornuftigt sted hen, hver eneste dag vi strammer op, end hvor vi var i går.
I dag kigger vi ind i en situation, hvor danskerne risikerer at være i mindretal i deres eget land i allerede i 2096.
Det er en helt og aldeles uacceptabel udvikling for Dansk Folkeparti.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Tak for det.
Det er vel ved at være halvandet års tid siden, jeg her i Folketingssalen spurgte ordførerens formand, hr. Morten Messerschmidt, om der har været regering, der har leveret så gode nøgletal på udlændingeområdet som den nuværende siden 1983.
Svaret fra hr. Morten Messerschmidt var, og jeg citerer: »Ikke siden 1983«.
Derfor synes jeg jo, den her tale er meget mærkelig.
Hr. Mikkel Bjørn ved jo udmærket godt, at den statsminister i det 21. århundrede, som mest aktivt og med det største personlige engagement har sat sig for bordenden i forhold til at få ændret ved det her konventionssystem på europæisk plan, og som ikke får ondt i maven af at diskutere det her, men som bruger al sin politiske kapital på at lægge til og ikke trække fra, når det kommer til at ændre det her system, er en statsminister, som dansk forligsparti ikke støtter, men som Dansk Folkeparti ønsker at få væltet, nemlig den nuværende statsminister.
Alle de andre har trukket fra og ikke lagt til.
Derfor vil jeg spørge hr. Mikkel Bjørn: Hvordan stemmer den tale overens med det faktum, at vi faktisk aldrig har haft en regering, der har gjort mere for at ændre ved det her konventionssystem end den, vi har nu?
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Jeg vil sige det på den måde, at de her institutioner, konventioner og domstole, som har ansvaret for dem, altså Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i forhold til EMRK osv., jo er menneskeskabte forhold.
Der er jo ikke noget af det, der er hugget i granit.
Der har været en praksis, der har udviklet sig.
Nogle gange har det været i en uheldig retning.
Fra regeringens side har vi ikke truffet beslutning om, at vi mener, at Danmark skal forlade nogen konventioner.
Det kan være, det er et ubehjælpsomt billede, jeg bruger med den der cykel og kæden, men jeg har sådan set stadig væk den opfattelse, at hvis man har noget, hvor man egentlig synes, at intentionen er udmærket, er det fornuftigt at give det en chance og prøve at få det til at virke, inden man bare skyller det hele ud med badevandet.
Men jeg tror egentlig, det er rigtigt, at vi ofte kan finde eksempler på, i hvert fald blandt mange af Folketingets partier, at der er noget ved den måde, hvorpå det her internationale samarbejde har udviklet sig, som vi ikke finder hensigtsmæssigt, og hvor vi ønsker en ny praksis.