Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-05-25:
I har virkelig formået at sætte en dagsorden, I har ramt direkte ind i en bekymring og en utryghed, der har hersket, både blandt os politikere og i høj grad også blandt danskerne.
Ny teknologi, sociale medier og kunstig intelligens ruller ind over os som en tsunami.
Vi kender ikke konsekvenserne for vores samfund, for os selv og for vores børn endnu, men vi begynder at kunne se nogle faretruende mønstre.
Hvad sker der med et samfund, når en hel generation bliver vænnet til at se korte klip på deres skærm og få en hurtig belønning og mister noget af deres koncentrationsevne?
Bliver de dummere end de foregående, og hvordan påvirker det i så fald samfundet?
Hvad sker der med det barn, som i et sårbart øjeblik vender sig mod en maskine på sin telefon i stedet for at række ud til en ven eller til en voksen, hun har tillid til?
Jeg deler til fulde bekymringen, og når så mange danskere skriver under på et borgerforslag, er vi også nødt til at lytte politisk.
Det er vigtigt for mig at sige, at der jo er forskel på skærmbrugen.
Der er også forskel på indhold, og bestemt ikke alt er skidt.
Udviklingen rummer en masse muligheder, og teknologierne kommer ikke til at gå væk.
Så vi skal lære at bruge dem fornuftigt, og vi skal sikre en demokratisk kontrol.
Det mærkelige er jo bare, at hvis virksomheder vil markedsføre produkter til børn fysisk, er der helt styr på, hvad de produkter må indeholde, og hvordan de må påvirke vores børn.
Det, vi ikke vil tillade i den fysiske verden, skal vi selvfølgelig heller ikke tillade i den digitale verden.
Lovgivningen er bagud, og lovgivning vil nok også altid være på bagkant af innovation.
Men meget er heldigvis også i gang.
Med EU's nye regler kræver vi bl.a. gennemsigtighed for algoritmer hos de store techvirksomheder, vi tvinger dem til at tage et ansvar for moderation af indhold og skærper reglerne for markedsføring mod børn og unge.
Det er rigtig godt, og vi får en reel effekt for børn og unge i hele EU.
Andre ting, f.eks. databeskyttelse, har vi brug for bliver håndhævet langt bedre, og så mangler vi nok også nogle ting.
Vi mangler f.eks. at tage hånd om de design, som har til formål at gøre os afhængige af platformen eller af spillet.
Vi har et stort ansvar for at beskytte vores børn og unge mod de meget negative konsekvenser ved skærmene og den teknologi, og ja, forældrene har selvfølgelig et kæmpestort ansvar for deres børn, for, hvilke apps de henter, og for, hvor længe de sidder med deres skærm.
Men det her er altså også meget større end forældrene.
Vi mener, at vi bør ruste børn og unge bedre til at håndtere de nye teknologier og den digitale verden.
I Venstre er vi glade for, at både ministeren i dag og hele regeringen tager borgerforslagets bekymring så seriøst, som de gør.
Vi er også glade for, at regeringen både presser på dagsordenen i EU og også ser på, hvad vi kan gøre herhjemme.
I Venstre forventer vi ikke at kunne stemme for beslutningsforslaget.
Det er ikke, fordi vi ikke er enige i intentionen, for det er vi, men fordi forslaget rummer mange dele, som håndteres bedst i EU, mens andre dele simpelt hen ikke kan gennemføres med effekt, fordi virksomhederne bor i andre lande og de store techvirksomheder kun har forpligtelse til at overholde EU-lovgivningen og den nationale lovgivning i det land, de bor i.
Det vigtige for os er sådan set, at vi finder værktøjer, der rent faktisk virker, og som afhjælper de negative konsekvenser for børn af unge.
Derfor er jeg også åben over for at se på, om vi kan lave en fælles beretning om forslaget i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.