runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-17:
Det er fint at høre det fra ministeren, for man får lidt fornemmelsen af, at der er nogle borgmestre, der sådan lidt mener, at nu har vi mange kvinder med anden etnisk baggrund, der har den her sociale indstilling, og så kan det måske være, at vi bare kan putte dem ind i ældresektoren på en nem og enkel måde.
Men som jeg kan høre på ministeren, skal de være opkvalificeret ligesom stort set alle andre.
Tak til ministeren.
Hvad vil ministeren sige til de borgmestre, der vil komme til ministeren og sige: Nu skal du høre, vi har en masse kvinder med anden etnisk baggrund, og vi mener sådan set, at det her er en fantastisk løsning?
Kunne ministeren godt finde på at sige, at så laver vi en eller anden lightudgave for at de kommer ind i ældresektoren, fordi der er et behov?
Merete Riisager (LA), 2018-04-17:
Jeg har jo en meget stor kærlighed til eux'en, som jeg nogle gange med et glimt i øjet plejer og kalde for eud'ernes frømandskorps.
Altså, det er hårdt arbejde at tage en eux, men det er også givende, fordi man både får et svendebrev og en hue, og det er en fantastisk mulighed for mange unge.
Man skal også vide, at hvis man går ind i eux'en, er det nemlig sådan, at man ikke alene skal klare sig på det boglige; man skal også klare sig på det praktisk-faglige.
Men det vil være spændende for nogle unge at gå den vej, og vi arbejder hele tiden videre med at styrke eux'en.
Og man kan jo sagtens forestille sig, at der også er et potentiale for at styrke den inden for det her område.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-04-17:
Det var egentlig meget rart at høre dette engagement fra ministeren, i forhold til hvorfor det er så vigtigt at tage en sosu-uddannelse og hvad man kan gøre.
Vi har jo også oprettet noget, som hedder en sosu-eux, og der må man jo sige, at der kan være et uforløst potentiale i forhold til at få flere til at søge sosu-uddannelsen som en eux, hvor man altså ikke alene får et bevis for, at man har taget sosu-uddannelsen, men også får det gymnasiale niveau.
Jeg vil spørge ministeren, hvad vi kan gøre for at få flere til at gå den vej i stedet for at vælge gymnasiet.
Merete Riisager (LA), 2018-04-17:
Jeg ville sige, at det er en uddannelse, der giver én mulighed for at arbejde med omsorg, arbejde med mennesker.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at arbejde i en periode på et plejehjem, et psykiatrisk plejehjem, og det er givende i hverdagen at kunne arbejde med mennesker, at kunne gøre en forskel og at opleve den nærhed, der er i forhold til borgerne.
Så det kan jeg stærkt anbefale.
Så er det også sådan med sosu-uddannelsen, at der er kommet meget teknologi ind.
Det har rykket rigtig meget, siden jeg var ung og valgte uddannelse.
Det vil sige, at hvis man interesserer sig for teknologi og moderne måder at håndtere tingene på, er der også her rig mulighed for at udfolde sig.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
At lave et omprioriteringsbidrag på uddannelsesområdet er jo et politisk valg.
Vi har jo i mange år undgået at lave besparelser, kan man sige, både på kulturinstitutioner og på uddannelsesområdet.
Derfor tog man en politisk beslutning.
Man mente også godt, at der måske var nogle muligheder for at ændre på nogle arbejdsgange eller for den sags skyld lave nogle effektiviseringer og dermed også for, at uddannelsesområdet kunne være med til at bidrage med nogle penge, som man jo så kunne prioritere at give til andre områder, bl.a. til at kunne lave kræftpakker osv., som har været noget af det, som har betydet rigtig meget for os i Venstre at man gjorde en indsats for.
Så det er jo en politisk beslutning.
Astrid Krag (S), 2018-04-17:
Tak for det.
Jeg glæder mig også utrolig meget til de drøftelser, og det lyder jo simpelt hen så godt, at det kan blive relativt snart, at vi får dem.
Jeg står her med nogle tal, der viser, hvad omprioriteringsbidraget betyder på de enkelte skoler.
Jeg var lidt omkring det i min tale, og der vil jeg bare spørge Venstres ordfører, hvad hun tror det betyder for kvaliteten af uddannelserne og dermed også for uddannelsernes omdømme, at man f.eks. på SOSU Sjælland, som ligger i Ringsted, skal spare 18,2 mio. kr., når vi kommer frem til 2021.
På SOPU i København er tallet 17 mio. kr. På SOSU C i Brøndby er det over 13 mio. kr.
Tror Venstres ordfører, at det betyder noget for den kvalitet, uddannelserne har?
Merete Riisager (LA), 2018-04-17:
Mange tak.
Dansk Folkeparti har med B 58 fremsat et forslag om forbud mod markante religiøse symboler, herunder religiøs hovedbeklædning for elever og undervisere i folkeskolen.
Jeg vil gerne takke DF for forslaget, for det er vigtigt, at vi får diskuteret de massive problemer, Danmark oplever i disse år med parallelsamfund.
Men lad mig alligevel starte med at slå fast, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
DF begrunder forslaget med, at det at bære religiøs hovedbeklædning er et privat anliggende, som man udøver i sin fritid.
Det er DF's opfattelse, at det ikke skal være tilladt at bære religiøs hovedbeklædning, hvis man er ansat eller er elev i folkeskolen.
Lærere skal være både objektive og neutrale, og DF ønsker at friholde små piger fra socialt og religiøst pres.
Forslaget indebærer, at det stadig skal være tilladt at bære små diskrete religiøse symboler som et kors, en davidsstjerne eller en halvmåne, f.eks. i hals- eller ørevedhæng.
Det er DF's opfattelse, at der dog under ingen omstændigheder lokalt skal kunne gives tilladelse til at bære religiøs hovedbeklædning, uanset hvilken religion den repræsenterer.
Lad mig først og fremmest sige, at jeg ikke mener, at små piger bør bære tørklæde eller religiøse klædedragter.
Påklædningen må ikke være til hinder for, at man kan deltage i idræt, til svømning eller i andre aktiviteter, der foregår i undervisningstiden
Forældre i Danmark bør sikre, at deres børn uhindret kan deltage i undervisningen på lige vilkår med andre elever.
Når vi i regeringen ikke kan stemme for forslaget, skyldes det bl.a., at forslaget indebærer begrænsninger i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, artikel 9, om religionsfrihed.
Sådanne begrænsninger kan kun foretages, hvis de følger af lov og er nødvendige i et demokratisk samfund.
Det er kravet om proportionalitet, vi her taler om, af hensyn til nogle nærmere opregnede hensyn. I forhold til både lærere og elever rejser beslutningsforslaget også spørgsmål i forhold til grundlovens § 70, der forbyder diskrimination med bl.a. trosbekendelse som kriterium, for så vidt angår borgerlige eller politiske rettigheder.
Selv om forbuddet ikke direkte sigter på bestemte trosretninger, omfatter forbuddet alene markante religiøse symboler såsom hovedbeklædning, og det er dermed reelt alene bestemte trosretninger, der berøres.
Der er ikke peget på et sagligt hensyn, som kan begrunde en sådan forskelsbehandling, og derudover er det en bekymring, at beslutningsforslaget i sin nuværende udformning vil kunne forhindre nuværende praksis og traditioner på skolerne.
Det kunne være krybbespil, luciaoptog osv.
Vi skal løse problemerne med parallelsamfund i Danmark, og det skal vi gøre, uden at vi samtidig undergraver de rettigheder og den frihed, vi har i Danmark.
Det er en svær balancegang, og der er ingen tvivl om, at vi er nødt til at gribe til handling, og det har vi gjort med regeringens udspil om at bekæmpe parallelsamfundene.
Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar og pligter i et samfund med frihed og folkestyre, så skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Spørgsmålet er ikke, om de kommer frem eller ej.
Spørgsmålet er, hvordan samfundet agerer på de her ting.
For jeg mener som udgangspunkt, at samfundet skal kunne rumme fredelige holdninger, fredelige ytringer, men det er klart, at i det øjeblik, at det bliver drejet over på eksempelvis trusler, at det bliver drejet over på, at man søger aktivt at forstyrre den offentlige orden, ja, så er det klart, at det jo ikke er ytringer, der er passive meningstilkendegivelser; så er det jo noget aktivt, og så er de et problem.
Rosa Lund (EL), 2018-04-17:
Så vil jeg prøve at omformulere mit spørgsmål.
Hvis vi holder os til ytringsfriheden, hvilke holdninger og faktuelle ting er det så, Dansk Folkeparti mener at § 266 b står til hindring for i dag?
Vi mener sådan set i Enhedslisten, at vi sagtens kan have en debat, hvor alle kommer til orde og alle holdninger og faktuelle ting kommer frem, uden at det kommer til at stride mod § 266 b, som vi jo netop mener er yderste stopklods.
Men når Dansk Folkeparti fremsætter det her forslag, må det jo være, fordi I mener i Dansk Folkeparti, at der er nogle faktuelle ting og nogle holdninger, som ikke kommer frem i debatten.
Og der undrer det mig bare, at Dansk Folkeparti ikke har nogen konkrete eksempler på, hvad det er for nogle ting, vi mangler i debatten i dag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Jeg vil ikke stå på Folketingets talerstol og læse konkrete domme op.
Men det er jo sandt nok, at hvis du indfører de her kriterier, som vi foreslår, jamen så vil der være en del af den paragraf i dag, som falder bort.
Så det vil sige, at du vil kunne bruge det mere snævert, end du kan i dag, og det kan jo også have effekt på antallet af domme, der vil opstå i fremtiden.
Men jeg kommer ikke til at stå og læse en konkret dom op fra Folketingets talerstol.
Rosa Lund (EL), 2018-04-17:
Det er helt korrekt, at vi har set en stigning i antallet af sager, men det kan jo også være et argument for, at det er nødvendigt at have § 266 b, som den er formuleret i dag.
Men mit spørgsmål til hr. Peter Kofod Poulsen går mere på, at der jo er en baggrund for, at man i Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag.
Så må man vel have nogle konkrete eksempler, hvor man mener at § 266 b har stået i vejen for den offentlige debat eller stået i vejen for ytringsfrihed, som hr. Peter Kofod Poulsen indledte sin tale med at sige noget om.
Kan vi ikke prøve at høre nogle af de konkrete eksempler?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Vi har et klart ønske om, at man straffer for det, der måtte være reelle trusler.
Man kan så diskutere, om det er en trussel, og om det vil være noget, der forstyrrer den offentlige orden, som f.eks. det her forslag sigter efter.
Altså, jeg står ikke på den her talerstol og siger, at alting skal være frit, at alle begrænsninger af ytringsfriheden skal væk.
Det her er om § 266 b, som vi foreslår skal fjernes.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at man bare kan gå rundt og sige hvad som helst, og at man kan rende rundt og true folk, og at så skal folk leve med det.
Sådan vil det jo ikke være.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-17:
Det var meget, meget ukonkret.
Hvis man skal overbevise i hvert fald os og måske også nogle flere, skulle man måske blive lidt mere konkret om, hvad det her med at forstyrre den offentlige orden handler om. Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre: Det er heldigvis ikke sådan mere, men i mange år og for nogen tid siden var det en vedholdende myte, at jøder bortførte kristne børn og drak deres blod.
Hvis vi nu forestiller os den situation, at der er nogle, der begynder at sprede det rygte, at det skete indtil for nylig, som delte løbesedler ud om det og lavede en facebookgruppe om det, hvordan ville ordføreren så forholde sig til det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Vores træthed over den her paragraf kommer først og fremmest af, at vi har set, at den bliver anvendt i flere og flere tilfælde, og at vi har et ønske om at forsøge at finde en eller anden vej til, hvordan vi kan begrænse brugen af den, samtidig med at vi jo respekterer, at der er et flertal i Folketinget, som faktisk vil holde fast i den.
Det er sådan set det, der er det klare udgangspunkt.
Når vi så taler om konkrete tilfælde, som den tidligere spørger var inde på, er det jo svært for mig at stå og vurdere hver enkelt konkrete tilfælde og sige, hvor det snit lige præcis skal ligge henne.
Men vores forsøg her er jo, at vi prøver at sige, at vi trækker os lidt tilbage, hiver det i en anden retning og siger, at det her skal bruges mindre end i dag.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-17:
Kan jeg så ikke få ordføreren til alligevel at komme lidt nærmere ind på, hvad det her med, at det skal forstyrre den offentlige orden, betyder?
Hvad er det for nogle udsagn, der ikke længere vil være omfattet af racismeparagraffen?
Hvad skal vi lægge i det at forstyrre den offentlige orden?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Nej, altså, hvis Dansk Folkeparti havde 90 mandater, så havde man afskaffet bestemmelsen fuldstændig.
Det kan jeg godt love.
Nu prøver vi så at indsnævre, hvad vi kan bruge den her bestemmelse til, men jeg kan under ingen omstændigheder have sympati for sådan nogle udsagn.
Men bare fordi jeg ikke har sympati for dem eller synes, at man skal tale ordentligt, er det jo ikke sikkert, at jeg behøver at forbyde det.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-17:
Ja, det stod mig ikke lysende klart, om det fortsat var ulovligt.
Omstændighederne er jo helt klare.
Ti mand står og venter ved et busstoppested, og en mand siger de citerede ord til damen.
Jeg spurgte, om det ville være ulovligt i fremtiden.
Det blev jeg ikke rigtig helt klog på, så jeg prøver med et andet eksempel, også fra 2007.
Her er vi til en fodboldkamp på Søborg Stadion, og der er en tilskuer, som i overværelse af 10-15 personer råber, citat: Negersvin, negerbolle, sorte svin efter en af spillerne.
Vedkommende bliver dømt efter straffelovens racismeparagraf.
Vil han også blive dømt, hvis Dansk Folkeparti skriver bestemmelsen?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Tak til hr. Preben Bang Henriksen, der ud over at være folketingsmedlem jo også er advokat, hvorfor hr. Preben Bang Henriksen jo nærmest må kunne give et mere dækkende svar, end jeg som ikkejurist vil være i stand til.
Men sagen er jo bare den, at jeg da ikke har sympati for sådan et udsagn.
Jeg kan ikke have sympati for, at man taler grimt til hinanden.
Jeg kan heller ikke have sympati for det, hvis nogle i den her sal eller kollegaer taler grimt til hinanden, uanset hvad det så måtte være, man taler grimt om, eller hvorfor man måtte gøre det.
Og med forslaget her sigter vi jo klart efter, at man så siger, at jo, hvis der er en risiko for, at det forstyrrer den offentlige orden, hvis det er det, som domstolene kan vurdere sker, og hvis det samtidig er en utvetydig hadytring mod en bestemt gruppe, så er det sådan set der, hegnspælene står.
Så håber vi jo bare på, at der vil være færre sager i fremtiden, hvor man bruger den her paragraf.
Jeg tror, at min taletid er gået – det er jeg bange for.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-17:
Der er lidt med at overskue retsstillingen, hvis Dansk Folkeparti får sit forslag igennem, så jeg spørger med et konkret tilfælde: Den 9. marts 2007 blev der afsagt en dom i Østre Landsret.
Det var en dame, der stod og ventede ved et busstoppested sammen med ti andre personer, og så var der en person, der sagde til hende, citat: Sig til dit perkerafkom, at de skal lade være at glo på mig –
sig til dit perkerafkom, at de skal lade være at glo på mig.
Vedkommende blev dømt for racisme, og det var under den nugældende lovgivning.
Hvordan vil sådan en udtalelse stille sig, hvis Dansk Folkepartis forslag kommer igennem?
Vil den så også være ulovlig?
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Tak for det.
Det undrer mig altid.
I forhold til det her med, om man kan det i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, må man bare sige, at man jo har det i andre lande, bl.a. i Frankrig – der kan man kigge på hvordan de gør det.
I Østrig er man også på vej med noget.
Så jeg mener, at det her helt klart kan lade sig gøre inden for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det er den politiske vilje, det handler om.
I forhold til om det skulle være i strid med grundloven vil jeg sige, at vi jo i dag har et forbud i vores retssystem, der minder om det her, over for juridiske dommere.
Så det her kan selvfølgelig rummes inden for konvention og grundlov.
Og når nu vi ved det, kunne det så ikke være, at ministeren alligevel havde lyst til at støtte forslaget, fordi ministeren tilsyneladende er enig med Dansk Folkeparti i, at man selvfølgelig ikke skal bære de her meget markante religiøse symboler i folkeskolen?
Sådan forstod jeg i hvert fald det, ministeren sagde.
Tak for det.
Hr. Nikolaj Villumsen sagde – og nu citerer jeg lige efter hukommelsen – at forslaget er i strid med alle idealer om ligeværd.
Men hvad er tørklædet så?
Repræsenterer det muslimske tørklæde for Enhedslisten ligeværd mellem mænd og kvinder?
Repræsenterer tørklædet det?
Forholder det sig ikke sådan, at hvis der er noget, der er i strid med de idealer, vi har herhjemme, og de værdier og principper om ligeværd, nemlig at vi betragter mænd og kvinder som værende lige meget værd, så er det da det muslimske tørklæde?
I øvrigt vil jeg for god ordens skyld sige, at hvis det her forslag blev vedtaget, ville det jo gælde alle religioner.
Det er sådan set religionsneutralt.
Det vil så sige, at jøder, der bærer en kalot i folkeskolen, også vil blive ramt af det.
Og store, markante symboler – det kunne være et meget, meget stort kors, hvis man valgte at have det på – ville så også blive ramt.
Men diskrete smykker ville så være i orden.
Der er jo ikke noget til hinder for, at nogle forældre f.eks. giver deres barn den muslimske halvmåne i en halskæde eller en ørering eller noget i den stil, med vores forslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-17:
Tak for det.
Dansk Folkeparti vil forbyde både elever og lærere at bære tørklæde i folkeskolen.
Det handler ikke om et generelt forbud mod religiøse symboler, da Dansk Folkeparti mener, at det er fint, at kristne og jøder bærer religiøse symboler som kors, kalotter og davidsstjerner, men for muslimer skal tørklædet altså være forbudt.
Det her forslag er med andre ord ren diskrimination.
Det har intet tilfælles med lovgivningen i Frankrig, som jeg ellers tidligere har hørt hr. Martin Henriksen påstå.
I Frankrig forbyder man alle religiøse symboler inklusive kors, kalotter og davidsstjerner med udgangspunkt i, at landet er sekulært, at stat og kirke er adskilt, og at man ligeledes heller ikke har religionsundervisning i folkeskolen.
Det er ikke det, som Dansk Folkeparti foreslår med det her forslag.
Det her forslag er i klokkeklar strid med alle danske traditioner om ligeværd, åndsfrihed og trosfrihed, som Dansk Folkeparti i beslutningsforslaget ellers bryster sig af at ville beskytte, som man skriver i bemærkningerne til forslaget.
Folk i Danmark skal have lov til at gå med tørklæde, hvis de vil.
Det skal staten ikke bestemme.
Jeg må sige, at jeg måske undrer mig lidt over historieløsheden i den her debat.
De har ikke været muslimer, men de har bare fulgt den generelle mode, der var i de forskellige tider – en mode, som man også kan se har været i den danske folkedragt.
Når jeg synes, det er relevant at bringe op, er det jo, fordi moder kan komme og gå, og jeg synes da, at det ville være trist, hvis Dansk Folkeparti lykkedes med at få igennem, at en mode med at putte et tørklæde rundt om hovedet som kvinde skulle være forbudt i Danmark.
Det er klart, at Dansk Folkeparti siger, at det her handler om muslimer, og man kan jo spørge sig selv, hvad konsekvensen ville være, hvis det her forslag blev vedtaget.
Det ville være en gave, som jeg på ingen måde mener vi fra Folketingets side skal give til ekstreme islamister.
I stedet skal vi stå vagt om grundlæggende danske værdier som åndsfrihed, ligeværd og religionsfrihed, også for de religiøse mindretal her i Danmark.
Det er en stolt dansk tradition, at jøder, kristne og muslimer kan leve fredeligt og fordrageligt med hinanden side om side.
Det skal Dansk Folkeparti ikke have lov at ødelægge, og derfor stemmer vi i Enhedslisten imod det her forslag.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Man kan jo bekæmpe social kontrol på flere forskellige måder.
Og jeg vil gerne understrege, at Venstre er imod social kontrol.
Jeg vil ikke begynde at kommentere en kandidats læserindlæg eller for den sags skyld artikel og forholde mig til den her.
Men jeg kan sige, at Venstre er imod at lave et forbud, i forhold til om man må have lov til at have tørklæde på i folkeskolen eller ej.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Fru Anni Matthiesen svarer jo overhovedet ikke på mit spørgsmål.
Fru Anni Matthiesens partikollega siger, og i Dansk Folkeparti er vi fuldstændig enige i det synspunkt, at tørklædet er et direkte tyveri af pigernes nuværende barndom og fremtidige ungdom.
Hun siger også, at vores samfund ikke skal acceptere, at det er i orden, at hun og alle piger i disse miljøer seksualiseres ud fra et voksenperspektiv.
Altså, er det Venstres synspunkt?
Hvis det er Venstres synspunkt, er fru Anni Matthiesen så enig med sin partikollega?
Og hvis svaret er ja, er det jo Venstres synspunkt, og hvorfor i alverden vil man så acceptere det?
Hvis man ikke går ind for forbud, accepterer man det.
Så siger man jo reelt, at det er i orden.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Jeg synes faktisk, som også en tidligere ordfører var inde på, at dialogen og for den sags skyld også forældreansvaret er noget af det, som man skal tage fat i.
Så må jeg også sige, at jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, uanset om man er religiøs eller for den sags skyld ikke er religiøs, at man som forælder sikrer, at ens barn kan fungere i den danske folkeskole, og at der ikke skal være nogen som helst form for beklædning, som forhindrer, at barnet kan deltage i undervisningen.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Den var skrevet af Anahita Malakians, som var kandidat for Venstre til Borgerrepræsentationen, og nu citerer jeg fra hendes indlæg: »Jeg synes, at det er trist og bedrøveligt, når jeg hører pigebørn på 11 år betragte sig selv som fuldvoksne kvinder.
At de nu bør skjule deres skønhed af den grund.
En skønhed, som forbindes med deres seksualitet, forførende udtryk og ærbarhed.
Men en 11-årig har ikke en seksuel, ærbar eller forførende skønhed!
Vores samfund skal ikke acceptere, at det er i orden, at hun og alle andre piger seksualiseres ud fra et voksenperspektiv i disse miljøer.
Er fru Anni Matthiesen enig med sin partikollega?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Med beslutningsforslaget, som vi behandler her i salen i dag, er der tale om et forbud mod brug af markante religiøse symboler, herunder religiøs hovedbeklædning, for elever og personale i folkeskolen.
Og først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget, så vi også kan få debatten her i salen.
Med beslutningsforslaget vil forslagsstillerne jo egentlig tillade sig at sige, at det skal være forbudt at bruge f.eks. tørklæde.
Man siger dog også, at det er tilladt at bruge små diskrete religiøse symboler som f.eks. halskæder og øreringe.
Jeg mener, at måden at begrænse og forhindre social kontrol på også er at sikre, at forældrene tager et ansvar, altså at det er vejen i forhold til at få forhindret og for den sags skyld få bekæmpet social kontrol.
Beslutningsforslaget har i bemærkningerne klar og tydelig reference til den muslimske tro, og på den baggrund kan forslaget i mine øjne være grundlovsstridigt, jævnfør grundlovens § 70 om trosfrihed.
Derfor mener jeg, at det også er vigtigt at påpege, at det danske samfund jo egentlig bygger på en række basale friheds- og menneskerettigheder – rettigheder, som vores grundlov har beskyttet, siden den blev vedtaget i 1849.
Det er vigtige demokratiske grundpiller som f.eks. religionsfrihed, og det er også en del af netop det, som jeg mener vi skal værne om.
Det er således borgernes rettigheder, som dette forslag forsøger at gå ind og ændre på.
Og nu, hvor vi er inde på det med folkeskolelovens formålsparagraf, så står der faktisk skrevet der: »Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne kundskaber og færdigheder, der ... gør dem fortrolige med dansk kultur og historie ...«. Jeg mener jo i høj grad, at rettigheder som f.eks. ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og ikke mindst religionsfrihed er en stor del af den danske kultur og historie, en kultur og en historie, som tilsiger, at der skal være plads til alle.
Til slut vil jeg sige, at jeg ikke mener, at retten til at bære religiøse symboler offentligt som f.eks. hovedbeklædning støder mod hensynet til offentlig sikkerhed, sundhed eller sædelighed eller andre menneskers fundamentale rettigheder, og derfor kommer Venstre ikke til at støtte det her beslutningsforslag.