runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Lippert (SF), 2023-10-12:
Som det nok allerede står klart, er vi i SF ikke ubetinget begejstrede over dette lovforslag, som handler om en stor liberalisering af postområdet og nogle få små udbud, hvor vi i SF ikke føler os sikre på, at der overhovedet vil være konkurrence, da det er nogle meget lidt attraktive områder, der udbydes.
Der er grundlæggende tre grunde til, at SF er bekymrede for det pågældende lovforslag.
Den første handler om arbejdsvilkårene for de mennesker, der arbejder i postsektoren.
Vi ved, at transportområde ofte er præget af dårlige arbejdsvilkår og af social dumping.
Vi har set det i forbindelse med levering af andre ting end post og pakker og frygter, at det i højere grad vil blive et problem på postmarkedet nu, når markedet i så høj grad liberaliseres.
Vi frygter en konkurrence på løn og arbejdsvilkår, når alle er enige om, at et brev helst skal have den samme pris i hele landet.
Dernæst er vi meget bekymrede for konsekvenserne i landdistrikterne.
Og vi er især bekymrede for nogle af de landdistrikter, der kan være rigtig dyre at drive postvirksomhed i, f.eks. øer som Bornholm, der ikke hører med i småøernes udbud, men hvor det alligevel kan være meget dyrere at drive postvirksomhed.
Det er også en stor frygt i mange af høringssvarene.
Som det tredje er vi også bekymrede for klimaet.
Vi er bekymrede for, om løsningen, hvor flere konkurrerer om at dele post ud til de samme huse, vil resultere i flere postbiler på vejene.
Til sidst vil jeg gerne kvittere for de høringssvar, der peger på en forhastet proces.
Den her lov skal træde i kraft den 1. januar 2024, og det var en meget forhastet proces, vi havde før sommer omkring at indgå aftalerne.
Det ærgrer os, at man ikke i dette sidste forsøg ud af mange forsøg på at lande en postaftale har taget sig den tid, der skulle til for at behandle de bekymringer, som ikke bare vi i SF, man også rigtig mange, der har indsendt høringssvar, har.
SF er ikke en del af aftalen om den nye postlov og støtter derfor ikke lovforslaget.
Peter Have (M), 2023-10-12:
De her firmaer, som også vil udbyde de her ting, kører jo i forvejen.
De kører jo i forvejen med pakker i de områder, og der har jeg da en klar forventning om, at de vil tage brevene med der.
Så derfor ser jeg ikke en udfordring i det, i forhold til at vi vil øge antallet af biler på vejene.
Jens Meilvang (LA), 2023-10-12:
Mange tak.
Jeg kan starte med sige, at Liberal Alliance støtter den her aftale og synes, at det er en rigtig god aftale.
Det, som det overordnet set handler om, er, at indtil nu har transportministeren haft en pligt til at udpege en landsdækkende virksomhed, der tager sig af befordringspligten rundt i landet.
Men det er sådan, at markedet sådan set har overhalet den her lov indenom, fordi markedet allerede kan levere det, som vi har betalt PostNord for at gøre.
Så nu kan vi spare nogle penge og så lade markedet tage sig af opgaven.
Det synes jeg er en god og liberal sag.
Jeg har også selv været meget optaget af landdistrikterne, i forhold til at der ikke må blive ringere postdækning i landdistrikterne og det ikke må blive dyrere at få et brev i landdistrikterne end i byerne, og det ved jeg at vi alle sammen er enige om i aftalekredsen.
Vi har aftalt, at vi følger det her meget nøje.
Men jeg har sådan set også en tiltro til, at hvis de private postvirksomheder, der er i dag, kunne levere breve til en standardpris i hele landet, når de jo faktisk havde et statsstøttet postselskab, nemlig PostNord, som konkurrent, så kan de også gøre det nu, når det hele styres af markedskræfterne.
Så jeg er sådan set ikke så bange for, at der begynder at være de her differentierede priser på brevene.
Men det er noget, vi som sagt har aftalt at vi følger nøje, og så ser vi på det, hvis det skulle ske.
Ellers vil jeg bare sige, at vi støtter lovforslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-10-13:
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om man, hvis det stod til Enhedslisten, i alle gymnasier skulle fordeles med indkomstfordelingen, så man møder hinanden mere på kryds og tværs, selv om man altså også gør det i langt de fleste gymnasier i dag, og man, hvis der er nogle gymnasier med problemer med integration, jo så må kigge på dem på, om de så måske skal lukkes, hvis de ikke kan få løst de her udfordringer.
Lotte Rod (RV), 2023-10-13:
Vores oprindelige tanke var at lave en lokal model.
Så valgte man jo ligesom at gå ind i et forhandlingsrum, hvor man gerne ville lave en central model, og jeg har det helt ærligt sådan, at jeg kan være med til mange forskellige ting, for for mig er det ikke vigtigt, at det skal se ud på en bestemt måde.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi løser opgaven, og den er, at vi skal have blandede gymnasier.
Det er derfor, at jeg bliver så vred.
Nu har vi haft et halvt år, siden vi var her i salen sidst.
Regeringen er jo dem, der ønsker at lave det om, og derfor må regeringen altså se at komme med en ny elevfordelingsaftale, sådan at vi sikrer, at der bliver blandede gymnasier.
Så skal jeg nok være meget velvillig, i forhold til hvordan det så kan se ud.
Anne Hegelund (EL), 2023-10-13:
Det vil jo også kræve, at økonomi ikke er en faktor i ens frie valg.
Jeg synes i hvert fald, at det skal hænge sammen hele vejen rundt, og der er jo altid nogle, der ikke får deres førsteprioritet, og det kan også blive rigtig svært, hvis alle skal have det og man samtidig skal have mulighed for at kunne gå i gymnasiet alle steder i landet, uden at det bliver et lillebitte gymnasie.
Så det er en svær balancegang, og som sagt så vi det som et middel og ikke et mål i sig selv, men man bliver nødt til at skrue på noget for at sørge for, at alle unge i det her land har lige gode muligheder for at få en god tid i gymnasiet og fagligt få lige meget ud af det.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-10-13:
Jeg synes, det var en lidt ærgerlig måde, du sådan fremstillede rige forældre på.
Det må jeg ærligt indrømme.
Anne Hegelund (EL), 2023-10-13:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at man mødes på kryds og tværs, om det så er i folkeskolen eller i gymnasiet.
Der kan også være nogle ting i forhold til boligpolitik, og det er jo ikke det område, vi taler om lige nu.
Så synes jeg jo, at man, så længe ressourcerne ikke bliver fordelt ligeligt, i forhold til hvad for en elevsammensætning man har, kan kigge på, om man skal skrue på elevsammensætningen.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at styrke sammenhængskraften og sørge for, at der er penge nok til at løfte dem, der har faglige eller sociale problemer.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-13:
Jeg kan godt berolige ordføreren med, at det selvfølgelig også kommer, når det er skrevet ind i regeringsgrundlaget, men lad os nu gå ned ad den vej, som Radikale Venstres ordfører så siger vi skal gå ned ad, altså at det skal være en lokal model, som jeg forstår det.
Vil det sige, at ordføreren mener, at der skal være forskellige modeller, eller kan man lave en ens model alle steder i landet?
Tak for det, formand.
Kan Radikale Venstres ordfører forklare, hvordan Radikale Venstre synes modellen skal se ud?
Lotte Rod (RV), 2023-10-13:
Vores udgangspunkt, da vi startede med at forhandle, var, at vi syntes, at det skulle være en lokal model, hvor man lokalt fandt ud af det, fordi vi jo ikke har specielt gode erfaringer med at lave de her centrale it-systemer.
Men det var jo så det, vi forhandlede, og jeg har fuld respekt for, at nogle partier gerne vil udfordre det med elevfordelingen, men så skylder man jo altså at komme med et svar på, hvordan man så vil gøre det.
Tak for det.
En mor ringer til mig, hun bor i Avedøre, tæt på Hvidovre Gymnasium, og hun siger, at hun selv har været glad for at gå på Hvidovre Gymnasium, og at hendes ældste barn har været glad for at gå på Hvidovre Gymnasium, men at hendes yngste barn i hvert fald ikke skal gå på Hvidovre Gymnasium, fordi andelen af unge fra indvandrerfamilier nu er så høj, at hendes oplevelse er, at det reelt set ikke er et valg for hende at vælge det lokale gymnasium.
Hendes barn bliver derfor nødt til at hoppe på S-toget og køre væk fra sit lokalområde.
Har hun så reelt et frit gymnasievalg?
Ville vi ikke netop etablere det frie gymnasievalg ved at sikre en blandet elevsammensætning og dermed sørge for, at datteren, uanset hvilket gymnasium i hovedstadsområdet hun søgte ind på, så ville kunne vide sig sikker på, at det ville være et gymnasium, hun ville kunne føle sig hjemme på kulturelt og socialt?
Kræver frihed ikke, at politikerne en gang imellem griber ind og etablerer de rammer, som friheden skal fungere i?
Ellers er det jo bare junglelov.
Hvis vi skal etablere den reelle frihed til det ungdomsliv på det lokale gymnasium, kræver det politisk handling, og det er den politiske handling, regeringen afstår fra, og det er, hvad jeg opfatter som berøringsangst.
Det er klogt sagt, og derfor skal jeg også skynde mig at sige, at jeg ikke selv har fundet på det.
Ordene er hr. Mattias Tesfayes fra januar 2018, dengang vi sammen stillede et forslag om elevfordelingen på gymnasierne.
Jeg har fuld forståelse for, at der er kommet en ny regering, og at man ville af med forældrenes indkomst som kriterium, og det er helt fint, at vi skal lave en anden model, men jeg kan ikke forstå, at der er gået et halvt år, siden vi var i salen sidst, og at der ikke er kommet en ny model.
Det står jo endda i regeringens eget regeringsgrundlag, og jeg citerer: »Regeringen vil gå videre med de tiltag, der sigter efter, at gymnasier i de mindre befolkede områder ikke lukker.
Regeringen vil præsentere en ny model, der modvirker en skæv elevsammensætning især i de større byer.«
Det er fine ord, men hvad er der sket handling?
Regeringen vil tage ½ mio. kr. fra hver af de små gymnasier, og man har endnu ikke lavet en ny elevfordelingsmodel.
Hvorfor sker der ikke noget?
Vi har brug for at gøre to ting: For det første skal vi sikre de små gymnasier, og for det andet har vi brug for at lave en ny elevfordelingsmodel, der gør, at vi reelt får blandede gymnasier.
Og jeg synes, at vi skal gøre det nu, sådan at det kan gælde fra næste skoleår.
Anne Hegelund (EL), 2023-10-13:
Tak for ordet.
Både frihed og lighed er vigtigt for os i Enhedslisten, så selv om det kan være en svær balancegang, kan man for os at se ikke sætte det individuelle frie gymnasievalg over fællesskabets behov for at styrke sammenhængskraften, uanset om det er mellem land og by eller på tværs af forskellige bydele i de større byer.
Vi ser – og vi så – elevfordelingen som et middel og ikke et mål i sig selv.
Det lyder jo godt, hvis der i det mindste kommer en anden løsning, hvor man kigger på, om man så kan fordele ressourcerne mere ligeligt, hvis ikke man er villig til at se på elevsammensætningen på en anden måde.
Jeg synes i hvert fald, at den oplevelse, jeg har haft af det, er noget ærgerlig.
Nu er jeg selv fra Aarhus, hvor jeg syntes at det blev gjort til et problem, at der pludselig nærmest var for mange, der fik en studentereksamen fra Gellerup, hvor jeg har boet on-off de sidste 10 år, i stedet for at se noget tidligere på, om det kunne være, der var et problem med, at nogle af de andre gymnasier ikke gjorde nok for at blive mangfoldige og rummelige. Kunne det være, der måske var for høj en brugerbetaling eller for dyre studieture eller andre ting, der gjorde, at man valgte dem fra, hvis ens forældres indkomst ikke kunne følge med?
Jeg synes også, at det her med at tvinge nogle til noget i hvert fald er lidt svært, men det er jo ikke, fordi alle i forvejen har fuldstændig frit valg på alle hylder.
Det handler jo også om, om der er plads på det gymnasium, man allerhelst vil gå på.
Så der er i hvert fald noget, jeg synes virker urimeligt der.
Børn fra Gellerup kører også stadig i bus til skole, men der er nogle andre, hvor det ville være for meget, hvis de skulle have lange transporttider.
Men jeg synes, det er rigtig vigtigt at sørge for, at man har lige gode muligheder her i landet, uanset hvor man bor, for at få lige gode studentereksamener.
Der er det i hvert fald også enormt ærgerligt, at man ikke vil sørge for, at der kommer tilstrækkeligt med penge til nogle udkantsgymnasier.
Det er, som om begge mål med den her aftale er røget i skuffen.
Og jeg glæder mig da til, at man kigger på, om ikke vi skulle have en løsning snart.
Jeg mødte nogle gymnasieelever fra Lemvig, hvor min mor er fra, og fra Rønde i min egen valgkreds, som i hvert fald var noget nervøse for, om deres gymnasium kunne risikere at lukke.
Der tænker jeg man skal skynde sig at få fundet de der mere permanente løsninger, sådan at vi får nogle mere blandede gymnasier, eller i hvert fald får sørget for, at der følger de ressourcer med, der skal, og at vi sørger for, at man kan få en gymnasial uddannelse alle steder her i landet uden at skulle bruge alt, alt for meget tid i en bus.
Lise Bertelsen (KF), 2023-10-13:
Mange tak.
Tak for ordet.
Det er i sandhed en god dag i dag.
I Det Konservative Folkeparti er vi rigtig glade for regeringens lovforslag om permanent afskaffelse af forældreindkomst som kriterie for elevfordeling.
Jeg tror, at rigtig mange forældre er taknemlige for, at det ikke er deres indkomst, der er afgørende for, hvor deres unge Erik skal gå på gymnasiet, fremadrettet.
Det er en sag, vi har kæmpet længe for, da vi mener, at det er den unges helt frie valg, der skal være afgørende for, hvor de søger om optagelse.
Fremadrettet vil den unges frie valg og transporttiden være det, der er afgørende for, hvor man optages.
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det ligeledes velkommen, at børne- og undervisningsministeren kan fastsætte minimumskapaciteten til færre elever end de 84 elever, hvis dette vurderes nødvendigt for at opretholde tilstrækkelig uddannelse også i de geografisk tyndtbefolkede områder.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-10-13:
Tak, formand.
Det er et valg, som for mange unge mennesker kan give svedige håndflader og søvnløse nætter.
Siden elevfordelingsmodellen blev implementeret, har vi hørt både de unge og deres forældre råbe højt: Hvorfor skal forældreindkomst spille en rolle?
I stedet for at man kunne vælge et gymnasium, man gerne ville gå på, var det forældrenes indkomst, der var afgørende for, hvilket gymnasium man i sidste ende endte på, og dette skabte store bekymringer for mange unge.
Selv om den nuværende elevfordelingsmodel blev implementeret med det formål at sikre en mere afbalanceret elevsammensætning på vores gymnasier, har det vist sig at skabe nogle heldige uligheder i vores uddannelsessystem.
Regeringen foreslår at rulle fordelingsmodellen tilbage til den, der fokuserer på transporttid som primært kriterium.
Dette indebærer en afskaffelse af forældrenes indkomst som afgørende faktor for gymnasieindplacering.
Det støtter vi i Dansk Folkeparti.
Ændringen gør, at de unge nu igen kan vælge, hvilket gymnasium de vil gå på.
Ved at fokusere på transporttid sikrer vi, at eleverne kan vælge institutioner, der er tættest på deres bopæl, og dermed mindskes rejsetiden og de udgifter, der for mange ofte er en hindring.
Til sidst, men absolut ikke mindst, vil dette fjerne en betydelig kilde til bekymring for mange unge, der inden for det kommende år stiller sig selv det vigtige spørgsmål: Hvad vil jeg gerne være, når jeg bliver voksen?
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-13:
Tak for det, formand.
Som Venstrekvinde kan jeg sige, at det ikke er nogen hemmelighed, at jeg er glad for, at vi nu permanent fjerner det kriterie, som betyder, at man jo egentlig placerer børnene ud fra forældreindkomst.
Og til det kan jeg sige: Jo, det har I måske, hvis I har fulgt med.
For tilbage i starten af 2023 vedtog vi nemlig midlertidigt at afskaffe det her kriterie, og det, vi så gør i dag, er, at vi permanent ruller ordningen tilbage og fjerner det kriterie, hvor man fordeler elever ud fra forældreindkomst.
Det er også sådan, at jeg kan berolige med, at det er skrevet ind i regeringsgrundlaget, at vi kommer til at fremsætte et lovforslag med en langsigtet løsning, og der skal man jo så lige bevare tålmodigheden, men jeg kan love, at der er noget på vej.
Med dette kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-13:
Tak for det.
Hvad vil Venstre gøre for at sikre, at vi bevarer tilskuddet til de små gymnasier i landdistrikterne?
Anni Matthiesen (V), 2023-10-13:
Apropos det, som jeg sagde i min ordførertale, altså at der var noget, der var midlertidigt, og at der så var noget, der var permanent, kan jeg jo igen sige, at det midlertidige udkantstilskud er fjernet.
Og det er jo så også noget af det, som jeg håber vi kommer til at tage fat på, og hvor ordføreren fra Danmarksdemokraterne forhåbentlig også vil være med til at finde nogle gode løsninger.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-13:
Jamen det vil vi meget gerne være med til, men der er jo stadig væk en udfordring med det midlertidige udkantstilskud, som regeringen jo ikke har prioriteret at videreføre.
Og det betyder jo netop, at flere gymnasier i landdistriktsområderne – op til 32 tror jeg – mister deres tilskud nu her.
Det er et tilskud, som jo betyder rigtig, rigtig meget for dem.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-13:
Jeg håber, at Venstres løsning bliver, at det, vi får skabt, bliver endnu bedre end det, vi har.
For det er jo fuldstændig korrekt, som Danmarksdemokraternes ordfører siger, nemlig at det er et midlertidig tilskud, der forsvinder.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-10-13:
Da den tidligere regering indførte, at gymnasieelever skulle fordeles ud fra deres forældres indkomst, var det fra starten et politisk misfoster.
Lovforslaget indebar, at man risikerede at blive sendt på et gymnasium 45 minutter væk fra, hvor man boede, fordi ens forældre tjente for meget.
Det var en klar begrænsning af den enkelte unges frie valg baseret på en illegitim begrundelse.
Derfor var det en god dag, da vi i januar i år førstebehandlede afskaffelsen af forældreindkomst som kriterium for elevfordeling for skoleåret 2023-24, og det er derfor også en god dag i dag, hvor vi permanentgør den afskaffelse.
Da jeg stod på talerstolen sidst, sagde jeg, at politik handler om at afveje hensyn over for hinanden, og i Moderaterne deler vi til fulde analysen af, at der er behov for at styrke sammenhængskraften i Danmark; men det hensyn må ikke trumfe hensynet til den enkelte unges trivsel, slet ikke i en situation, hvor undersøgelser viser, at op imod hver tredje unge mistrives.
Fagpersoner påpegede netop, at den her elevfordelingsmodel ville øge mistrivslen.
Så er det muligt, at det ville have en integrationseffekt, men det forsvarer ikke, at mistrivslen efter alt at dømme ville stige.
Hensynet til elevernes frie valg vejer tungt hos Moderaterne, især i en tid, hvor så stor en del af gymnasieeleverne mistrives; så skal vi ikke bidrage til unødig usikkerhed om væsentlige forhold i deres liv, såsom hvem de kan gå på gymnasium med.
Det mener jeg har noget for sig, og det glæder jeg mig til at forfølge yderligere.
I hvert fald er det godt, at en drakonisk fordeling af elever baseret på deres forældres indkomst nu endegyldigt er en død sild.
Moderaterne støtter forslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-10-13:
SF var med i den seneste aftale om elevfordelingen, fordi der er to problemer, som skal løses: polariseringen på vores gymnasier i de store byer og sikringen af de små gymnasier i landdistrikterne.
Regeringen har droppet store dele af elevfordelingsaftalen, og det er endda uden at have en anden model klar, og det mener vi i SF er kritisabelt.
Vi venter stadig på at høre nyt fra regeringen.
Synes SF, at modellen med fordeling efter forældreindkomst var en perfekt løsning?
Nej, men det har helt fra starten stået klart, også efter ekspertgruppens bud, at den perfekte løsning ikke findes.
Løsningen, hvor alle hensyn bliver taget, og hvor alle bliver glade, findes bare ikke.
Regeringen holdt så fast i den del af aftalen, der gik på at holde hånden under de små gymnasier uden for de store byer, men allerede nu kan vi jo høre fra gymnasierne, at den del af aftalen desværre ikke har virket.
Gymnasierne har ikke fået flere elever, og det skyldes især, at ministeren har vægtet elevernes valg højere end at sikre et tilstrækkeligt elevgrundlag på gymnasierne.
I SF anerkender vi, at det er en svær balance, hvor man på den ene side vil give de unge så frit et valg som muligt, mens det på den anden side rammer mange unge, især udsatte og mindre ressourcestærke unge, hvis det lokale gymnasie lukker, hvilket også rammer lokalsamfundene.
Ministeren har sagt, at han vil hjælpe de små gymnasier ved at tilføre dem flere penge.
Mærkeligt er det så, at regeringen ikke vil give de gymnasier færre næste år, men hvis regeringen reelt vil tilføre de gymnasier flere penge, er det et godt og vigtigt fundament.
Antallet af unge på gymnasiet betyder noget.
Regeringen skylder de unge, lærerne, gymnasierne og lokalsamfundene at præsentere en ny model eller nye løsninger på de to problemer.
Med det sagt kan vi sige, at vi i SF stemmer imod forslaget, og at vi ser frem til at høre regeringens længe ventede bud.
Så skal jeg huske at hilse fra Alternativet, der stiller sig på samme måde.
Astrid Krag (S), 2023-10-13:
Tak for det, formand.
Men tak for ordet, og det er godt, at vi har en talerstol, der trods alt kan bevæges ret enkelt.
Det er rigtig vigtigt, at alle børn kommer godt fra start, når de begynder i skole.
Og lige så dejlige børn er, lige så meget er de jo også forskellige små mennesker, som udvikler sig i forskellig hastighed på forskellige måder, og det kan også betyde, at der er nogle børn, der ikke er helt klar til lige at starte i skole, når undervisningspligten indtræder.
Det lovforslag, som vi førstebehandler nu her, handler om at give bedre mulighed for, at børn, der har behov for det, kan udsætte skolestarten med et år.
For nogle børn er det ekstra år i børnehaven præcis den forskel, der skal til, for at de bliver klar til skolen.
Det betyder meget for børn, at de er klar, og at de har de ressourcer og den modenhed, der skal til for at komme godt fra start.
For hvis man ikke er der, og hvis man løber panden mod muren i forhold til skolens krav og det fællesskab i klassen, man skal kunne være en del af, kan det ikke bare være en stor omvæltning for det enkelte barn; så kan det være et unødvendigt nederlag og noget, der er træls, både for klassen og for barnet.
Derfor er der afsat penge til bedre mulighed for udsat skolestart på finansloven, og nu er der også et lovforslag, der udmønter det og gør, at de penge kan komme ud at virke til gavn for de børn, det drejer sig om.
Ud over den meget konkrete opgave, som lovforslaget her sikrer, nemlig at pengene kan komme ud at virke, sigter lovforslaget også mod at skabe et mere ensartet grundlag for afgørelse om skoleudsættelse.
Det er væsentligt, at både forældrenes og dagtilbuddets viden om og kendskab til barnet står centralt i den vurdering, ligesom det også kan indgå, hvilke rammer og ressourcer skolen kan understøtte barnet med.
På den måde får vi slået fast, at en eventuel udsættelse skal ske på baggrund af en konkret individuel vurdering af barnet.
Det er altså ikke noget, man bare trækker i en automat.
Er der tvivl, slår lovforslaget også fast, at lederen af dagtilbuddet så skal være ansvarlig for, at der bliver udarbejdet en pædagogisk vurdering, og det mener vi sådan set er helt fornuftigt.
Vi håber, at lovforslaget her kan være med til at give flere børn en god og tryg skolestart med virkning allerede fra skoleåret 2024/25, og vi stemmer for lovforslaget, ser frem til udvalgsbehandlingen og ved også, at der er mange andre, der glæder sig meget over vedtagelsen her i dag.