runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Lidt i forlængelse af det vil jeg sige tillykke med fremgangen til Dansk Folkeparti.
Det kommer jo så også med et større fokus på, hvad det er for et Dansk Folkeparti, hr. Morten Messerschmidt står i spidsen for.
Jeg har oplevet, at hr. Morten Messerschmidt har sagt, at det er et mere blåt Dansk Folkeparti, end det, vi så i årene før, hvor man lavede Arne-pension, og hvor vi lavede indgreb mod huslejespekulanter og mange andre ting, altså at det nu er et mere blåt parti.
Det fik jeg bekræftet her forleden dag, hvor hr. Morten Messerschmidt ligesom åbnede op for de her topskattelettelser, altså for at sænke skatten for mennesker, der tjener over 750.000 kr., er det vist, hvis jeg ellers husker rigtigt; det skal man tjene nu for at betale topskat.
Det vil sige de rigeste 10 pct. af befolkningen eller deromkring.
Hr. Morten Messerschmidt forsvarede det med, at man måtte give og tage.
Men kunne hr. Morten Messerschmidt så i hvert fald garantere, at DF ikke kommer til at medvirke til at give en eneste krone i topskattelettelse, før momsen på fødevarer er helt væk?
Det gjorde jeg, fordi jeg prøver at forstå, hvorfor antisemitiske hændelser er mangedoblet siden 7. oktober.
Og den eneste forklaring, jeg kan se på det, er, at der er mennesker i Danmark og andre lande, som ikke kan finde ud af at skelne mellem kritik af Israel og lægge sådan en kollektiv skyld på alle danske jøder, hvilket jo er racisme, præcis som når nogle kræver, at særlig muslimer skulle tage afstand fra 11. september eller fra islamisk stat.
Det er jo den samme racistiske kortslutning, altså at man gør et folk eller en minoritet kollektivt ansvarlig for noget, og det har vi alle et ansvar for at sige fra over for.
Tak for spørgsmålet.
Vi synes, at Danmark ligesom f.eks. Spanien i højere grad skulle have modsat sig det diktat fra Trump.
Det er jo ikke 3½ pct. af bnp, det er faktisk 5 pct. af bnp.
Det er et svimlende beløb, og det er jo ikke for et år.
Det er år efter år efter år.
Det er mere, end USA selv bruger på sit forsvar.
At forestille sig, at Danmark permanent skal have det samme forbrug på vores forsvar, synes jeg lyder helt vildt, for at sige det, som det er.
Vores tilgang er og har altid været, at vi synes, at det med at starte med at tænke på et tal, altså en procentdel af bnp, er mærkeligt.
Vi synes – og det var vist også det, som hr. Alex Vanopslagh efterlyste tidligere – at det kloge ville være at gøre det den anden vej rundt, nemlig at få lavet en plan for vores forsvar og se på, hvad det er, vi har brug for.
Det kunne f.eks. være, vi havde brug for noget droneforsvar.
Det er der noget, der tyder på.
Og så kunne vi finde ud af, hvad det koster, og hvis det koster mange penge at få et forsvar, der fungerer, så er vi parate til at bruge penge.
Det er den vej rundt, vi bør gøre det.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Men når man sætter en procentdel af et bnp, er det jo netop for at lægge op til noget solidaritet i NATO.
Der er nogle lande, der har et stort bnp, og der er andre lande, der har et mindre bnp.
For vi ser jo, at vi har en svimlende stor trussel, og at Danmark sikkerhedspolitisk ikke har været i en mere farlig situation siden 1980'erne, skal vi vel tilbage til, og derfor er der behov for en meget, meget stor oprustning.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
I forhold til det sidste med, at vi har brug for at opbygge vores forsvar, er jeg fuldstændig enig.
Jeg synes, det var en kæmpefejl, da forsvarsforligskredsen tilbage i starten af 00'erne besluttede at nedlægge Danmarks forsvar.
Det står der jo simpelt hen i forsvarsaftalen.
Man nedlagde f.eks. missilforsvaret.
Nu skulle vi være sådan en ekspeditionsstyrke, der skulle ud at indføre demokrati med bomber ude i Afghanistan.
Det har vi været imod fra første færd.
Så vil ordføreren, hvis han er kvik, sige: Men foreslog I så, at pengene i stedet for skulle bruges på forsvar herhjemme?
Nej, det gjorde vi ikke, og set i bagklogskabens lys skulle vi selvfølgelig have kæmpet imod, at man nedlagde vores eget territorialforsvar.
Vi synes, vi skal have et stærkt territorialforsvar, som kan afskrække, og som vi kan forsvare os selv med, men vi synes, at fokus lige nu må være på det beredskab, som vi jo kan se desværre er pivåbent for provokationer fra, hvem det nu måtte være.
Charlotte Munch (DD), 2025-10-09:
Socialistisk UngdomsFront – som jo er det her ungdomsparti, som Enhedslisten ikke rigtig helt vil anerkende at man samarbejder med, men som man egentlig har et ret tæt samarbejde med alligevel, så vidt jeg forstår – har udtalt på de sociale medier, at det nu er 2 år siden, at folkemord mod det palæstinensiske folk begyndte.
Det synes jeg jo er ret voldsomt at udtale, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om han helt oprigtigt mener, at det, som Enhedslisten tidligere har betegnet som et folkemord, rent faktisk startede, den dag Hamas angreb uskyldige og helt civile israelere.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Må jeg ikke bare sige, at Enhedslisten tager helt og aldeles afstand fra det forfærdelige terrorangreb, Hamas begik.
Det var skrækkeligt.
Det var en massakre på helt civile israelere.
Men vi tager også fuldstændig afstand fra det folkemord, den israelske regering siden har begået mod palæstinenserne.
Det er jo der, hvor forskellen måske er mellem mit parti og ordførerens parti.
Vi kan godt finde ud af at have et konsistent princip.
Vi mener, det er forkert at slå civile ihjel, sprænge børn i stumper og stykker og voldtage, sådan som det desværre er sket for både civile israelere og civile palæstinensere.
Men vi siger ikke, at hvis det er vores venner, må de gerne – hvis ordføreren opfatter Israel som en ven.
Det her handler ikke om den ene eller den anden side.
Charlotte Munch (DD), 2025-10-09:
Det forstår jeg, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Men jeg spurgte om udtalelsen fra Socialistisk UngdomsFront, altså den, hvor de skriver, at det nu er 2 år siden, at folkemordet mod det palæstinensiske folk begyndte.
Altså, det er markeringen af den 7. oktober, som nu bliver vendt om til, at det var et folkemord på det palæstinensiske folk, der begyndte der.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Jeg kender ikke den specifikke udtalelse, men jeg kan sige, at begge ting vel er rigtige.
blev der begået en forfærdelig massakre, pogromer mod jødiske landsbyer i Israel, men siden er der desværre pågået et folkemord.
Man kunne måske endda tilmed sige, at måske ikke et folkemord, men en langstrakt etnisk fordrivelse og udrensning startede længe før den 7. oktober for 2 år siden.
Det er desværre pågået i årtier, ikke mindst på Vestbredden, hvor den ene palæstinensiske landsby efter den anden bliver fordrevet af israelske sikkerhedsstyrker.
Det er jo noget, vores regering heldigvis også protesterer imod.
Astrid Carøe (SF), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale fra ordføreren.
Det ærgrer jeg mig over, for vores to partier har jo længe og mange gange lavet rigtig meget god ligestillingspolitik både med den her regering og med den tidligere regering.
Vi har lavet en samtykkelov, vi har lavet øremærket barsel, vi har lavet en ny abortlovgivning og en hel masse andre ting.
Så kunne man jo tænke, at det måske var, fordi vi simpelt hen var kommet i mål med ligestillingen, men det synes jeg i hvert fald ikke at vi er.
Jeg synes, vi har meget arbejde foran os endnu.
Vi kunne jo lave en ligedeling af pensionen ved skilsmisse, vi kunne lave ligeløn, vi kunne indføre forbud mod omvendelsesterapi til lgbt-personer, vi kunne sikre bedre forhold for regnbuefamilier osv.
Så det, jeg egentlig vil spørge ordføreren til, er, hvad ordføreren tænker om, at der slet ikke er noget ligestilling på lovprogrammet i år, og hvad ordføreren ville starte med, hvis ordføreren fik lov at lave et lovprogram.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Også tusind tak for samarbejdet.
Det er også nogle af de politiske resultater, jeg er allermest stolt af, altså at vi har øget friheden for kvinder til at bestemme over deres egen krop.
Det var et kæmpestort fremskridt for friheden i Danmark.
Der er mange ting, men hvis der en ting, jeg synes er helt afgørende, så er det indsatsen mod partnervold og partnerdrab.
Jeg har fulgt debatten i Spanien, hvor man virkelig har sat ind over for det her, altså drab på kvinder begået af deres tidligere partnere og mænd.
Jeg troede i min naivitet, at det var, fordi Spanien havde et kæmpeproblem med det, mens vi i Danmark var meget mere civiliserede og nok ikke havde et lige så stort problem.
Men så opdagede jeg, at der relativt er flere kvinder, der bliver dræbt af deres partnere i Danmark end i Spanien.
I Spanien er det et kæmpe politisk spørgsmål, som alle partier må forholde sig til; herinde er det desværre et spørgsmål, som ret få partier for alvor forholder sig til.
For det er da i den grad noget, der begrænser menneskers frihed og tryghed i det her samfund.
Astrid Carøe (SF), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg er helt enig med ordføreren.
Der er masser af ting, også i forbindelse med partnervold og drab, som man kunne sætte i gang.
En af de ting, vi kunne lave, er en partnerdrabskommission, som, hver eneste gang der bliver begået et partnerdrab i Danmark, undersøger, hvor tingene er gået galt, og hvad man kunne have gjort bedre, også fra myndighedernes side.
Jeg ved, at der arbejdes på det, måske i forskellige forhandlinger, så det håber jeg bare at Enhedslisten vil være med til at bakke op om at vi kommer i mål med.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Det kan jeg hundrede procent garantere, og jeg kan se, at min kollega Rosa Lund, som er ligestillingsordfører for Enhedslisten, sidder dernede og nikker tilfreds.
Så det er absolut en prioritering, og det er også noget, vi allerede har taget op med regeringen under det første sættemøde om finansloven og sagt, at det er et af de områder, vi synes man skal prioritere – blandt mange andre.
Vi skal også have gjort noget ved fødevarepriserne og priserne på kollektiv transport, men det er klart at vi ikke kan se passivt til, mens så mange kvinder bliver dræbt eller udsat for vold af partnere eller ekspartnere.
Det er utroligt, at det stadig væk er sådan i vores samfund, og det er uacceptabelt.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-10-09:
Jeg synes, det er svært at høre hr. Pelle Dragsted beklage polariseringen i debatten, når jeg har den opfattelse, at hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten er nogle af dem, der står allermest for polarisering i den offentlige debat.
Det gælder f.eks. herhjemme, hvor hr. Pelle Dragsted om os, der kæmper for en bestemt økonomisk politik, hævder, at vi kæmper for rådighed og vi kæmper for folk, der er født med, citat, en guldske i røven, osv.
Den slags udtryk, som hr. Pelle Dragsted anvender, når han karakteriserer vores politik, er meget polariserende.
Det synes jeg også at Enhedslistens politik omkring krigen mellem Israel og Hamas er.
Det med at gå ind og kalde handlinger af en krigsførende nation, som er i gang med at beskytte sig mod et terrorangreb, der foregik dernede, for folkemord og bare påstå hele tiden og igen og igen, at det er folkemord og det er folkedrab, er meget polariserende.
Det er også meget polariserede, at man, når man rejser ned og helt forudsigeligt bliver anholdt, fordi man bryder ind i en krigszone, kalder det kidnapning.
Det er også meget polariserende.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Lad mig starte med at anerkende Enhedslisten for at have bevæget sig, og det mener jeg.
Man har ikke bevæget sig langt nok på forsvaret, men man har dog bevæget sig.
Hr. Pelle Dragsted sagde på Enhedslistens landsmøde, at regeringen ikke skulle underlægge sig Trumps diktater ved at leve op til NATO's nye styrkemål.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Nu er det lidt svært, før det er jo fortroligt, hvad der foregår i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Så jeg kan af gode grunde ikke vide, hvad der bliver sagt eller ikke sagt der.
Jeg må heller ikke vide det.
Men jeg kan sige fuldstændig entydigt, at Enhedslisten – og vi har i øvrigt fra dag et stået bag Ukraine – er stolte af, at Danmark går forrest i støtten til, at Ukraine forsvarer sig selv, og det gælder selvfølgelig også andre lande, som måtte blive overfaldet af Rusland eller for den sags skyld af andre stormagter, som ikke respekterer international ret og fred.
Der kunne man måske godt ønske sig, at ordførerens parti havde principperne lidt mere i orden.
Altså, jeg forstår ikke, hvordan man kan se så forskelligt på situationen i Ukraine og situationen i Palæstina.
Det gælder f.eks., at Rusland af gode grunde, synes jeg, blev udelukket fra sport og Eurovision Song Contest, men at man ikke kan gøre det samme med Israel.
Jeg synes, det er udtryk for dobbelte standarder.
Pernille Vermund (LA), 2025-10-09:
Det er jeg rigtig glad for, for man får fornemmelsen af, at regeringen, nu når de alene sænker afgiften i 2 år, tror, at alle de borgere – det er jo i høj grad den ældre del af befolkningen, som ikke bare kan gå på arbejde og tjene nogle flere penge, men som er gået på pension – at de om 2 år ikke er der længere.
Altså, forestiller man sig, at priserne pludselig vil falde igen i supermarkederne?
Det kommer formentlig ikke til at ske, og jeg håber ikke, at man er så kynisk, at man tænker, at den der ældrebyrde, som man indimellem taler om, bare er væk om et par år.
Så jeg er glad for, at Konservative vil være med til at lægge pres her.
Mona Juul (KF), 2025-10-09:
Der er heller ikke nogen tvivl om, at vi kommer til at skulle holde øje med både fødevarepriser og alle mulige andre priser i det danske samfund; hvad skyldes det, hvorfor og hvordan?
Men der er bare heller ikke nogen tvivl om, at langt de fleste fødevarepriser jo er steget, fordi der er en klimakrise ude i verden.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Altså, hver evig eneste gang der er nogle områder, hvor man ikke kan dyrke sine jorde osv., så kommer priserne til at stige.
Så det bedste, vi kan gøre, er at støtte op om klimasikring, alle de steder det overhovedet er muligt.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Mona Juul om, hvornår det var, at Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Liberal Alliance besluttede sig for at aflive KLAR-alliancen.
Det er jo sådan, at siden den her regering blev dannet, har vi i Socialdemokratiet fået tudet ørerne fulde om, at vi har åbnet for lidt op for udenlandsk arbejdskraft.
Der var jo for et par år siden den her forside på Børsen, hvor de tre partiledere stod og sagde: Alle skal kunne komme til Danmark papirløst.
Hvis man har et cvr-nummer, skal man kunne komme ind og arbejde her, uanset hvor man kommer fra, og uanset hvem man er.
Det er man gået væk fra for sådan relativt kort tid siden, og nu skælder man ud over, at der er for mange, der er kommet ind i Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Mona Juul: Hvornår var det, at KLAR-alliancen med det Radikale Venstre og Liberal Alliance blive skyllet ud i toilettet?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Vi har absolut tænkt os at bidrage til den her fredsproces, hvor skrøbelig eller hvor stærk den måtte blive, og det kommer til at kræve ganske meget af det omkringliggende verdenssamfund.
Det gælder også ikke mindst at holde de to parter, altså Israel på den ene side og, desværre, Hamas på den anden side, men også de demokratiske kræfter, der trods alt er i de palæstinensiske områder, fast på, at det her ikke bare skal være den første skrøbelige start på en fredsproces, men at det skal gå til en varig fred, og at det skal ende i en tostatsløsning til fordel for hele Mellemøsten, men jo i virkeligheden for hele verdenssamfundet.
Mona Juul (KF), 2025-10-09:
Jeg mindes ikke, at KLAR-alliancen er blevet skyllet ud nogen steder.
Jeg har lige holdt møde med Martin Lidegaard og Alex Vanopslagh.
Så det forstår jeg ikke.
Hvorfor er det, at man ikke kan forstå, at vi godt kan arbejde lidt på kryds og tværs?
Hvorfor er det, at man ikke kan forstå, at når vi kan se, at regeringen ikke kan finde ud af at lave de nødvendige reformer, så er der nogle partier, der går sammen?
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at det er ret sjovt, at den her 2 år gamle forside skal nævnes igen og igen og igen.
Jeg vil bare lige præcisere: I Det Konservative Folkeparti har vi lavet en trafiklysmodel, der handler om international arbejdskraft.
Vi har inddelt landene i røde lande, gule lande og grønne lande.
De røde lande er dem, vi ikke ønsker at få alt for mange mennesker fra til Danmark, for vi kan ikke finde ud af integrere dem; de ender i kriminalitet, og der er alt for mange på offentlig forsørgelse.
De grønne lande er dem, vi har sænket beløbsgrænsen massivt for.
Så vi ønsker faktisk stadig væk at få rigtig mange ind i det danske land, så vi kan styrke de danske virksomheder, som jo er en kæmpe forudsætning for, at staten Danmark bliver drevet sundt.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Nu forstår jeg slet ikke noget.
Altså, det er ikke længe siden, at Dansk Folkeparti sagde, at de var glade for at have fået Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance ud af KLAR-alliancen.
Men KLAR-alliancen eksisterer stadig væk, må jeg forstå på fru Mona Juul.
Det synes jeg er meget interessant.
Hvor meget af den politik, som KLAR-alliancen har fremlagt for offentligheden på partilederniveau, er så stadig gældende den dag i dag, hvis den alliance stadig væk eksisterer?
Mona Juul (KF), 2025-10-09:
Jamen jeg tror næsten ikke, jeg kan sige det tydeligere, hr. Frederik Vad.
Vi må godt lave aftaler på kryds og tværs af partierne i det her Folketing.
Det er faktisk helt okay.
Det er faktisk en del af det at drive folkestyret.
Jesper Petersen (S), 2025-10-09:
Ordføreren og jeg har før haft en debat her – jeg mener, det var under afslutningsdebatten før sommerferien – om Enhedslistens stillingtagen til det danske bidrag i Letland.
Så jeg vil egentlig i dag give Enhedslisten en ny chance.
For da der i august igen rejste et nyt kontingent danske soldater til Letland for at være med til at udøve afskrækkelse i Letland og betrygge det her meget udsatte land i, at vi står sammen med dem, skete det jo med baggrund i et beslutningsforslag, som Enhedslisten stemte imod, da man behandlede det.
Enhedslisten har siden da flere gange haft chancen for at ændre sin stillingtagen til det, men er modstander af det beslutningsforslag.
Vil hr. Pelle Dragsted benytte lejligheden i dag til at sige, at det var en fejl, og at nu bakker Enhedslisten op om det danske bidrag?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Uden at være fuldstændig inde i den sag, som ordføreren taler om, tror jeg, ordføreren taler om et beslutningsforslag, som er flere år gammelt, 3½ år gammelt, og det er jo ikke sådan, at man lige kan omgøre, hvad man har stemt til et beslutningsforslag, hvis man ønskede det.
Så vidt jeg husker, stemte vi imod det beslutningsforslag, fordi der på det tidspunkt var en klar vurdering fra efterretningstjenesterne af, at der var en fare for, at det bidrag kunne puste til en farlig eskalering, og derfor vurderede vi, at det mest rigtige var at stemme nej – som jeg husker det.
Enhedslisten står fuldstændig bag, at Danmark – og det har vi lige vedtaget en, synes jeg, rigtig fornuftig forsvarspolitisk udtalelse om på vores årsmøde – selvfølgelig dels skal have et forsvar, der kan forsvare vores eget land, dels skal kunne komme allierede til undsætning, hvis de bliver overfaldet af Rusland, ligesom Ukraine er blevet det.
Jesper Petersen (S), 2025-10-09:
Men når man så foretager nye udsendelser og der er en debat om det i Det Udenrigspolitiske Nævn, er det jo der, man har chancen for at sige: Vi mente godt nok noget andet dengang, nu bakker vi op.
Det har Enhedslisten ikke gjort.
Jeg er jo nødt til at få et klart svar fra hr. Pelle Dragsted.
Står Enhedslisten i dag bag det, i modsætning til da man stemte imod i 2022?
Det sker med baggrund i et andet beslutningsforslag, som Enhedslisten også stemte imod.
Vil man ændre sin stillingtagen og i dag bakke op om det, eller fastholder man sin modstand?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Til det første vil jeg sige, at jeg synes, det er en fuldstændig relevant diskussion, altså hvor grænsen går mellem en livlig politisk debat og der, hvor det bliver polariserende.
Angående grådighed synes jeg, der er for meget grådighed i toppen af Danmark.
Det synes jeg er en ærlig politisk sag.
Altså, når selskaber, som i forvejen har historiske overskud, kæmper for yderligere skattelettelser, ja, så synes jeg, det er grådighed.
Jeg synes, de penge skulle gå til nogle folkepensionister eller andre, der har mindre.
Men jeg synes, det er et fuldstændig relevant spørgsmål, og jeg tænker selv over det.
Jeg har tænkt over det, f.eks. efter den der erhvervsmand var blevet skudt ned i USA – jeg kan ikke huske, hvad han hed – at når vi skælder ud på en eller anden bankdirektør, som har pensioneret sig selv som 57-årig, eller hvad det nu kan være, er man så med til at skabe basis for sådan noget?
Jeg synes egentlig, man kunne vende det om, altså til den debat, vi hører om muslimer og alle mulige andre mindretal i dag.
Jeg synes, vi alle sammen har et ansvar for at tænke over, om vi brutaliserer den politiske debat.
Men det er en balance.
Altså, politik er også en kontaktsport, og selvfølgelig skal vi også kunne tale af karsken bælg.
Jeg har ikke svaret på, præcis hvor grænsen går, men jeg synes, det er noget, vi alle sammen har et ansvar for.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Vi har jo et godt samarbejde, synes jeg, ikke mindst på det grønne område.
Der er ét punkt, som jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt uddybende til der, også i forlængelse af Moderaternes spørgsmål: Går Enhedslisten ind for faktisk at bruge grønne afgifter som et reguleringsmiddel frem mod et grønnere forbrug?
Altså, går man egentlig ind for, at f.eks. fødevarer, der har en meget høj CO 2 -udledning – det kunne være oksekød og lammekød – skal have en afgift, mod at det, der er sundt og ikkeforurenende, bliver tilsvarende billigere, sådan at man, uanset hvilket niveau af indkomst man har, har en klar tilskyndelse til at købe det rigtige?
Jeg kunne også stille spørgsmålet i forbindelse med rejser, om flyrejser versus togrejser.
Altså, er det grundlæggende princip om at bruge markedsmekanismerne ved at differentiere afgifterne en god idé?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Det er en rigtig vigtig diskussion, synes jeg.
For problemet med de grønne afgifter og sådan set også sundhedsregulerende afgifter som afgift på tobak og andet er jo, at der både er en rigtig god ting ved dem, nemlig at de kan ændre adfærd på en måde, der er samfundsgavnlig, og dermed også, om man så må sige, betaler de eksternaliteter, som det forbrug har – det er godt – men at det dårlige ved afgifter, ligesom vi snakkede om i forbindelse med momsen, jo er, at de vender den tunge ende nedad.
Derfor forholder vi os altid til det her ud fra begge perspektiver, og derfor har vores principielle holdning til grønne afgifter og sundhedsregulerende afgifter gennem tiden været, at de penge, man så tager op af lommen på borgerne via de her afgifter, skal tilbage i lommen på borgerne.
Det var derfor, vi var glade for i forbindelse med den flyafgift, vi lavede, at en betydelig del af provenuet fra det blev brugt til en højere ældrecheck til danske folkepensionister, dem, som har allerallermindst i vores samfund.
Det har ordførerens parti harceleret imod, og jeg forstår simpelt hen stadig væk ikke, hvordan man ikke kan synes, at de fattigste folkepensionister skal have noget mere.
Så det er vores tilgang til det.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Jeg havde ellers tænkt mig at skåne hr. Pelle Dragsted for at tale om den vanvittige flyafgift, han har lagt stemmer til.
Man laver en flyafgift, der ingen CO 2 -effekt har – nul CO 2 -effekt! – fordi den for det første ikke er høj nok, og for det andet giver man det, man så kunne bruge pengene til, nemlig at lave noget CO 2 -venligt brændstof, tilbage til pensionisterne i ældrecheck, fordi det kommer til at koste 20 kr. ekstra at flyve til Mallorca.
Det er da ikke grøn politik.
Det har da ingen CO 2 -virkning overhovedet, og hvorfor så lave en flyafgift, hvis der ikke er nogen CO 2 -virkning?
Og hvorfor er det kun pensionisterne, der skal have penge tilbage?
Hvad med de studerende og alle de andre, der flyver?
Dem er det jo også synd for, går jeg ud fra.