runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-20:
Tak til hr. Carl Holst for at give mig lejlighed til at bekræfte, at det synes vi i meget, meget høj grad i Alternativet.
Vi forventer os meget af teknologiske landvindinger i forhold til at gøre borgerne tryggere og skabe masser og masser af nye muligheder for, at borgerne ikke kommer galt af sted på grund af demens eller alle mulige andre ting.
Det skal bare være på en respektfuld måde, en værdig måde, og det, der gør, at jeg lige vil gå en runde mere, før jeg stemmer for det, er, at udgangspunktet lige her i det her kommunale netværk altså er besparelser, og det synes jeg ikke er det bedste udgangspunkt for at gøre borgerne trygge.
Det kan være, at det viser sig, at det er en god idé, og så vil jeg stemme for det, men det vil jeg have udboret først.
Carl Holst (V), 2018-04-20:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for de altid reflekterende betragtninger.
Jeg vil godt lige have ordføreren til at bekræfte, at velfærdsteknologiske løsninger kan være det stikmodsatte, både menneskelig omsorg, effektivisering, men også en servicemæssig oplevelse af, at man får bedre indhold i sin tilværelse.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-20:
Mange tak.
Nu stemmer Alternativet jo normalt altid for forsøg med et rimeligt indhold, også selv om der kan være knaster og urter, der ikke har groet i vores have.
Fordelen er, at man kan teste nogle ting, også ting, man som udgangspunkt ikke synes om, for man kan jo netop lade være med at videreføre dem, hvis ikke de boner ordentligt ud, eller man kan acceptere dem, hvis man bliver positivt overrasket.
Nu er det sjældent, jeg roser borgerlige ministre, men da jeg kom til beskæftigelsesministeren og foreslog, at de skulle tage et forsøg med dagpenge uden modkrav og frie a-kasser ind i deres forhandlinger lige nu – altså det her med at sætte folk mere fri og gøre det meget, meget konsekvent – så sagde han, at det troede han ikke på ville få den rigtige virkning, men derfor ville han jo ikke udelukke at give mig lejlighed til at vise, at jeg havde ret eller tog fejl.
Det udgangspunkt kan jeg godt lide at opleve på tværs af Folketinget og ideologiske betragtninger, og derfor er vi også klar til at strække os meget langt med at give ting en chance, også selv om ikke de lige virker ideologisk rigtige set fra vores vinkel til at starte med.
Men der er også ting, jeg ikke er klar til at stemme for på stående fod.
Der er mange gode ting i det her forslag: Der er den her nye pulje af kommunale forsøgsmuligheder, der er gode ting på det psykiatriske område, og der er gode ting på boligområdet.
Jeg havde lejlighed til i går at drøfte det her med den ordfører, der skal på her om lidt, Kirsten Normann Andersen, som også pegede på nogle ting, som jeg egentlig synes er kloge, f.eks. inden for det punkt, der hedder brug af personlige alarm- og pejlesystemer samt situationsbestemt video-, audio- og bevægelsesovervågning over for borgere, som er målgruppen, men som ikke har ophold i en plejebolig eller i noget kommunalt.
Det initiativ er taget af nogle af de netværk inden for kommunalforsøget, der handler om bedre styring af udgifterne på det specialiserede socialområde, og der synes jeg, det er vigtigt, at man, når man vil gøre det tryggere for borgere, der er i en situation, hvor overvågning kunne gøre det tryggere, ikke gør det ud fra et sparehensyn.
Det er jeg lidt interesseret i at drøfte videre.
Og så har jeg også brug for at vide, hvor omfattende det her er.
Jeg har brug for at blive klogere på sådan en overvågning, bl.a. videoovervågning, for sådan en overvågning kan jo godt blive for privat.
Det er ikke noget, der gør, at jeg lige nu har taget total stilling til, hvordan vi vil stemme her, men det er i hvert fald nogle ting, jeg vil have boret ud og have afklaret, altså hvordan det her kommer til at virke.
Og der vil jeg egentlig give DF ret i, at det en gang imellem vil være rart at få det skilt lidt ad, for det kan sagtens være, at vi synes, alt det her er godt, undtagen den her del.
Så hvis vi kunne stemme separat om den, ville det også give os en større chance for at stemme for resten.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-04-20:
Tak for det, formand.
Ud over at det er et godt forslag, sender det også et signal om noget væsentligt, nemlig om øget lokalt selvstyre.
Nu hedder det så kommunenetværk.
Det er faktisk ret langt tilbage i tiden, man startede med frikommuneforsøg med henblik på at slippe kommunerne mere fri.
Det her er jo så også den vej, vi betræder i de klynger, der er, og her får man så, var det ikke 14 nye områder?
Jeg vil bare pege på, at målet med det her jo må være, hvis ellers resultaterne falder godt ud, at man så kan sige, at på de områder fjerner man de centrale regler, sådan at kommunerne i højere grad bestemmer selv.
Man kunne sige, at i den ideelle verden med reelt lokalt selvstyre burde frikommuneforsøg jo føre til, at kommunerne i langt højere grad havde frihed til at tilrettelægge arbejde, tilskud osv., sådan at borgerne reelt virkelig skulle være opmærksom på, hvilke politikere man valgte til byrådene, så de skulle andet end at administrere regler fra Christiansborg, men derimod virkelig stå til ansvar over for borgerne i forhold til det, de tilbyder, og de muligheder, man får.
Så det er sådan det lange perspektiv, som det her kunne have, og med det sigte er det jo godt at få udvidet forsøgsordningerne, men vi skulle gerne nå til, at forsøgene bliver brugt til noget, hvis de falder godt ud, nemlig til at slippe kommunerne fri – altså større lokalt selvstyre.
Så hvis det har forbigået nogens opmærksomhed: Vi støtter forslaget.
Carl Holst (V), 2018-04-20:
Tak, formand.
Venstre kan støtte forslaget, og jeg skulle hilse fra Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti og sige, at de også kan støtte forslaget.
Jeg kan gøre det med henvisning til de to foregående ordføreres udtalelser om lovforslaget.
Intentionen er at slippe kommunerne fri, så de ikke har nogen undskyldning for med henvisning til lovgivningen ikke at skabe effektivitet hånd i hånd med borgernær, god service.
Den intention bliver jo kun til gavn for alle, hvis vi er rigtig skarpe på at få samlet op på, hvad der virker, og hvad der ikke virker.
Det er også en læring.
Men vi skal så til gengæld være knivskarpe på, hvad der virker, og efterfølgende få det implementeret i og udbredt og udrullet til alle kommunerne.
For på den måde får vi den fulde værdi af det, der er intentionen med frikommuneforsøgene: bedre serviceoplevelser for borgerne, mere effektiv drift af den offentlige sektor og mere fokus på resultat og ikke på proces i udrulningen af de lovgivningsmæssige tiltag, der kommer fra Folketinget.
Susanne Eilersen (DF), 2018-04-20:
Tak for det, formand.
Så behandler vi tredje runde af frikommuneforsøgene.
I Dansk Folkeparti er vi jo meget positivt indstillet over for frikommuneforsøg, bare forsøgene for det første er forsøg og for det andet er midlertidige og sidst, men ikke mindst, har til hovedformål at gøre tingene nemmere og bedre for borgerne, og aldrig sker med det formål kun at spare penge eller forringe forholdene for borgerne.
Formålet skal helt klart være at hæve serviceniveauet, eller at arbejdsgange gøres mindre bureaukratiske, så man på den måde frigør ressourcer fra et tungt og bureaukratisk system, og at man så efterfølgende flytter ressourcerne til borgernær velfærd og varme hænder.
Når man læser forsøgene, kan man nogle gange godt få den mistanke, at kommunerne mest har de økonomiske briller på, og det holder vi selvfølgelig øje med i Dansk Folkeparti.
Denne rundes 14 frikommuneforsøg er endnu en blandet landhandel, der breder sig over mange ressortområder og lovgivninger.
Derfor kommer jeg igen med en opfordring til ministeren om at dele lovforslaget op i flere lovforslag, så hver forsøgspakke eksempelvis kun dækker ét ministerområde.
I Dansk Folkeparti er vi altid opmærksomme på borgernes retssikkerhed, og at borgerne i en frikommune ikke stilles ringere end andre, heller ikke hvad angår klagemuligheder.
Vi har nogle opmærksomhedspunkter, som vi vil spørge lidt nærmere ind til i udvalgsarbejdet.
Det drejer sig om låste yderdøre, overvågning i eget hjem, klippekortsordning, psykiatrien og ændringer af regelsættet på integrationsområdet.
De sidste ugers debat om beskyttelse af borgerens data har vist, er der nu nemmere adgang for hackere til at komme ind i de her systemer, når man begynder at anvende mere teknologi også i hjemmet.
Derfor vil vi selvfølgelig også gerne spørge lidt ind til det med logning og overvågning af borgere, altså om, hvem der har adgang til data fra denne overvågning, og om de systemer, der bruges, er forsvarlige og sikre osv.
Dog er vi jo glade for, at ministeren i flere af forsøgene ønsker at lave en ekstern evaluering gennem VIVE.
Det giver en vis form for tryghed.
Sluttelig vil jeg så sige, som jeg startede med, at vi i Dansk Folkeparti går ind for frikommuneforsøg, men også sådan måske lige sige, at vi synes, at der er rigtig mange frikommuneforsøg i gang i øjeblikket, og at man måske lige burde slå bremsen lidt i nu og få et overblik over de forsøg, der er i gang, og få en status på, hvad der skal være forsøg, og hvad der eventuelt skal sættes i værk.
Men med disse ord kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Orla Hav (S), 2018-04-20:
Jeg har prøvet at være vikar før, og det må det høje Ting så tage til takke med.
Vores ordførertale vedrørende L 220 siger, at vi bakker op om frikommuneforsøg.
Det har vi gjort tidligere, og det gør vi også den her gang, hvor vi er kommet ind i denne tredje ansøgningsrunde.
Fra socialdemokratisk side har vi et stærkt ønske om at afbureaukratisere og regelforenkle i den offentlige sektor.
Det skal være sådan, at rigide proceskrav kan fjernes og erstattes med større tillid til vores offentligt ansatte.
Her bidrager frikommuneforsøgene positivt til at nå det mål, og det er i det lys, vi ser dagens forslag.
Med forslagene bliver det bl.a. lettere for kommunerne for det første at forebygge udsættelser, for det andet at være med til at forbedre mulighederne for brug af udslusningsboliger til unge, for det tredje at være med til at sikre mere sammenhængende forløb i psykiatrien og for det fjerde at minimere dokumentationen vedrørende klippekortsordningen for ældre.
Alt i alt ændrer vi lovgivningen på 14 områder, så nye forsøg kan iværksættes.
Det er klart, at vi selvfølgelig tager de bekymringer, som er udtrykt af bl.a. LO og Danske Handicaporganisationer, seriøst og alvorligt, og vi vil derfor følge, om forsøgene flugter med intentionen i forslagene.
Vi skal sikre mere fleksible rammer, ikke en forringelse af eksempelvis beskæftigelsesindsatsen.
Det skal dog ikke overskygge, at vi bakker op om lovforslaget.
Vi vil fra socialdemokratisk side nøje følge de nye frikommuneforsøg i håbet om, at de viser positive resultater, så de på sigt kan føre til regelforenkling og afbureaukratisering i den offentlige sektor.
Mette Bock (LA), 2018-04-20:
Altså, mit eget parti vil meget gerne kigge kritisk på hele satspuljeproblematikken.
Hvordan er det, vi tilrettelægger de her ting?
Er det den rigtige måde at gøre det på?
Så den diskussion tager vi gerne, men den skal nok lige foregå i et andet regi end det her i dag.
Men ud over det vil jeg sige, at der jo er mange måder at få støtte på som handicappet.
Vi har mange forskellige ordninger.
En hjælpeordning er jo ikke uden betydning for muligheden for at deltage i folkeoplysende aktiviteter.
Det er noget, som vi har gennemført i Danmark som det første land i verden.
Selvfølgelig skal tingene være overskuelige, og det synes jeg er en helt relevant problemstilling at rejse.
Det er nok ikke udelukkende i Kulturministeriets og kulturministerens regi, at vi skal kigge på det.
Men der er altså mange adgange til at få støtte, og diskussionen om satspuljen i det hele taget tror jeg altså også skal foregå i et andet regi.
Ulla Sandbæk (ALT), 2018-04-20:
Mange tak.
Jeg har også lige en enkelt kommentar til, at Alternativet skulle være bange for markedet.
Det er vi sådan set ikke, men vi mener ikke, at markedet kan bruges som målstyring for de krav, der skal stilles.
Som jeg sagde, mener vi ikke, at dimittenderne skal måles på indtægt, udstillingshyppighed eller solgte værker, for dermed ville de jo så nødvendigvis begynde at måle deres kunst på, hvad der kan sælges, og det mener vi ikke ville være hensigtsmæssigt for kunsten.
Nej, det er vi ikke.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-20:
Det går lidt ud over diskussionen i salen i dag, men det er jo en vigtig pointe, at vi politikere er udsat for et voldsomt pres efter enkeltsager i medierne, hvorefter vi bliver nødt til at gøre noget.
Når vi så gør noget, kommer vi til at lave nogle regler og ændre lovgivningen på en uheldig måde, der faktisk medfører endnu mere bureaukrati.
Der må man jo bare gøre op med sig selv som folketingspolitiker, hvordan man vil forholde sig til det, og det kræver selvbegrænsning, og det kræver selvtillid at stå imod sådan et pres, fordi nogle gange ved enkeltsagerne er der noget reelt at holde fast i, nemlig at loven og reglerne simpelt hen ikke fungerer, og på andre områder betyder det bare, at afrapporteringen og målstyringen bliver endnu værre, for når det først kommer over i ministerierne og djøf'erne tager over, er det jo klart, at så bliver det ofte til noget makværk.
Så vi har selv ansvaret, og der er jeg fuldstændig enig med hr. Carl Holst.
Carl Holst (V), 2018-04-20:
Jeg bad om ordet til ordførerens afsluttende og fine bemærkninger lidt i samme boldgade som den forrige spørger, nemlig, om jeg kunne få ordføreren til at reflektere lidt over den del af afbureaukratiseringen, der bliver skabt af, at sager, enkeltsager, oftest skal have løsninger i form af fasthed og kontrol, og nu skal der gøres noget, som netop medfører bureaukratisering.
Jeg tror godt, at jeg for mit eget partis vedkommende kan finde et enkelt eksempel.
Jeg tror også, at jeg kan finde et enkelt eller to eller måske lidt flere eksempler fra forslagsstillerens parti, hvor man netop på grund af en sag i en kommune, i en region eller et andet sted har villet vise handlekraft, som har været mere symbolpolitik end har medført bureaukrati.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-20:
Jeg har jo været førende i opgøret med den der voldsomme målstyring, som blev nedfældet i folkeskoleloven, og som var fuldstændig noget andet end det, vi aftalte.
Jeg var den eneste tilbageværende fra folkeskolereformen, og jeg pressede jo på igennem 3 år, inden det endelig lykkedes at overbevise ministeriet og skiftende ministre om, at vi blev nødt til at ændre loven, så vi fik den målstyring, vi havde bedt om, så vi på den ene side kunne følge med, og på den anden side gav lærerne og skolerne og kommunerne frihed.
Det andet er, at kommunerne selv har lagt en masse målstyring ned over, som vi aldrig har bedt dem om, og det holder vi også øje med.
På de øvrige områder er jeg jo ikke ordfører og har derfor ikke mulighed for at udtale mig om det, men overordnet set er det jo vigtigt, at vi hele tiden sørger for ikke at producere unødvendig kontrol, afrapportering og på den måde skabe en adfærd, som ikke giver os det, vi egentlig har bedt om.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-20:
Jeg synes jo, at meget af det, som hr. Alex Ahrendtsen sagde, lød som sød musik i mine ører, og jeg synes i virkeligheden også, at der var nogle ord, jeg selv kunne have taget i anvendelse, men måske ikke kun om kulturområdet, også lidt bredere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om det her er en generel betragtning over den offentlige sektor, eller om det kun gælder kulturområdet, for uden at fornærme Dansk Folkeparti i øvrigt, synes jeg jo ikke, at det ellers er et parti, der trækker i retning af mindre kontrol og decentralisering, når vi f.eks. taler om beskæftigelsesområdet, sundhedsområdet, uddannelsesområdet, ja, uddannelse specifikt, hvor jeg ved ordføreren også har en aktie, altså det, som vi har pålagt folkeskolerne de sidste 10 år, som mange lærere også mener er bureaukratisk og gør deres hverdag sværere.
Hvordan forholder hr. Alex Ahrendtsen sig egentlig til den her generelle problemstilling i et lidt større perspektiv, hvor vi ikke kun taler om kulturområdet?
Zenia Stampe (RV), 2018-04-20:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Vi sidder også i mit eget parti og beskæftiger os med styringsmodeller i den offentlige sektor, og noget af det, som jeg selv faktisk er temmelig inspireret af, er noget af den styring, der er på kulturområdet, f.eks. egnsteaterområdet, hvor man har fire evalueringer af fagfolk, som jo er et helt andet styringsinstrument end det der med at lave afrapportering og tabeller, og så sidder de inde i en kommunal eller statslig forvaltning og sammenligner.
Det synes jeg er et fantastisk inspirerende instrument, og det kunne være, at man kunne bruge sådan nogle styringsinstrumenter i stedet, men det vil jo ikke være noget, jeg vil fremsætte forslag om her, for jeg mener, at det er nogle modeller, der skal udvikles i ministeriet og med institutionerne.
Det er vi fuldstændig med på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-20:
Det er jeg aldeles glad for.
Det næste spørgsmål handler så lidt om centralisering.
Sveidahlrapporten, som Kulturministeriet udgav, var jo ensbetydende med en voldsom fusioneringsting, og jeg tænker på, om vi ikke i dette arbejde også skal sørge for at beskytte de lidt mindre enheder uden for hovedstaden, for jo mindre de bliver, jo større et arbejde med at afrapportere får de.
Er ordføreren enig i den konklusion?
Zenia Stampe (RV), 2018-04-20:
Det vil vi gerne være med til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-20:
Ordføreren slap ikke.
Tak for talen.
Jeg er lidt uenig i, at vi ikke skal sætte sagen på dagsordenen i Folketinget.
Så mit spørgsmål til ordføreren er egentlig, om Det Radikale Venstre er med på, at vi i udvalget kigger på, hvordan vi kan afbureaukratisere.
Der er en række ordførere, dog ikke ordføreren fra Socialdemokratiet, som har været meget positive over for, at vi kigger på det her i udvalget.
Men Alternativet får jo mulighed for at komme med deres forslag til, hvordan vi kan afbureaukratisere.
Hvis man ikke mener, at man gør det ved at følge dimittendernes beskæftigelsesfrekvens, er der andre muligheder, som Alternativet kan komme med.
Vi tror selv på, at det er en enklere og forholdsvis ubureaukratisk ting at gøre, mens De Radikales ordfører mente, at det ville skabe endnu mere bureaukrati.
Det er jo sådan noget, vi kan afdække i løbet af en udvalgsbehandling, og der er jeg åben over for hvad som helst.
Målet må bare være, at vi sikrer de små kunstneriske uddannelser i provinsen uden for hovedstaden, og at vi skaber mindre bureaukrati og gør det enklere for skolerne at virke, så de kan koncentrere sig om det, de er gode til, nemlig at uddanne.
Det er det, de brænder for; de brænder for at uddanne kommende musikere, malere, skulptører osv.
Mette Bock (LA), 2018-04-20:
Jeg synes faktisk, det har været en fin debat, vi har haft i dag, men jeg synes også, der blev rejst nogle dilemmaer her i den sidste runde.
Vi er jo stort set alle sammen enige om, at vi ikke ønsker bureaukrati, vi ønsker ikke detailstyring, men det, vi sådan set er i salen for at diskutere i dag, er en årsrapport, og diskussionen viser jo, at det kan være svært gerne på den ene side at ville decentralisere og afbureaukratisere, mens vi på den anden side alligevel også gerne vil gå ind og blande os i nogle relativt små ting i forhold til det enkelte.
Inden for de kunstneriske uddannelser vil jeg gerne sige at dilemmaet jo også er, at det godt kan være, vi alle sammen gerne vil afbureaukratisere og gerne vil give større frihed til, at man kan tilrettelægge, men der er jo alligevel nogle i dette Folketing, nogle partier og nogle ordførere, som meget gerne også vil nærmest helt ind i detaljen på, hvad det er for studieordninger, man skal have, og hvad det er for nogle fag, man skal have på disse uddannelser.
Så det der dilemma går jo ikke væk, og så må vi forhåbentlig gøre hinanden bedre til at finde ud af, hvor det så er, der er brug for, at der er fastsat nogle centrale rammer og regler, og hvor det er, friheden skal være.
Den balance er jeg helt enig i ikke er der i dag.
Men hvis man vil give større frihed, må man også tage konsekvensen af det, nemlig at der kan være nogle, som gør tingene på en måde, som man faktisk er uenig i.
Men jeg ser frem til den videre debat, for den holder ikke op, men bliver ved i de kommende år.
Så tak for det.
Det er jo sådan, at der i satspuljeforhandlingerne er rigtig, rigtig mange forhold, man skal tage stilling til.
Jeg vil sige, at jeg har respekt for den vurdering og den prioritering, der er foretaget om satspuljen.
Det har jeg fuld forståelse for.
Men jeg respekterer altså også den aftale, der er lavet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-20:
Tak for talen.
Jeg er glad for, at der vil blive kigget på den administrative del.
Men ikke desto mindre hører jeg fra organisationerne, at det er et rigtig stort problem, og det er også derfor, at vi har rejst den her problemstilling.
Jeg vil godt spørge ministeren om noget.
Jeg kan forstå, at der åbenbart ikke er vilje til at lægge flere penge til den her pulje i dag.
Mener ministeren ikke, at det er et stort problem, at der efter en 9-årig periode, hvor vi haft midler fra satspuljen til at supplere finanslovsmidlerne, nu sker en halvering af de midler, der er til rådighed fra statens side til mennesker med handicaps deltagelse i folkeoplysningen?