runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2019-12-12:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at takke for modtagelsen af lovforslaget, der gennemfører dele af aftalen om øget udnyttelse af overskudsvarme, som jo blev indgået mellem alle Folketingets partier tilbage i marts 2019.
Et af de centrale elementer i forslaget handler om at afskaffe den nuværende vederlagsbeskatning, som indebærer, at overskudsvarme beskattes ud fra en procentdel af den pris, som varmeselskaberne betaler for varmen.
Det har vist sig at være en uhensigtsmæssig måde at beskatte overskudsvarme på, da det ikke er klart defineret, hvilke omkostninger der både kan og skal medregnes i vederlaget.
Det giver en usikkerhed og også en vis tilfældighed i beskatningen.
Mange overskudsvarmeprojekter kræver jo, som vi også ved, store investeringer og langsigtede budgetteringer, og usikkerhed om rammevilkårene er hæmmende for virksomhedens lyst til at foretage de nødvendige investeringer.
Som konsekvens heraf foreslås det så, at vederlagsbeskatningen afskaffes og erstattes af en ensartet afgift på 25 kr. pr. gigajoule varme.
For virksomheder, der indgår i en aftaleordning med Energistyrelsen, foreslås der som sagt en nedsat sats på 10 kr. pr. gigajoule varme.
De nye faste afgiftssatser vil fjerne den usikkerhed, som jeg omtalte før, om rammevilkårene, som de nugældende regler jo altså har ført til, og vil være væsentlig nemmere at administrere, både for virksomheder og ikke mindst også for skatteforvaltningen.
Så er der også en overgangsordning.
Selv om de nye regler overordnet vurderes til at være bedre end de gældende, kan det jo ikke udelukkes, at der i dag er aftaler med virksomhederne, altså her varmeselskaber, hvor der er aftalt en meget lav pris for overskudsvarme, og hvor fjernvarmekunderne derfor har lave varmeomkostninger.
Lovforslaget indeholder derfor overgangsordninger for de eksisterende leverandører af overskudsvarme, som får mulighed for at forblive i de nuværende regler i en periode på op til 15 år.
Den samlede omlægning af reglerne skal jo, som det også har været diskuteret, som bekendt godkendes af Europa-Kommissionen, inden den kan sættes i kraft, så virksomhederne kan være sikre på, at de fremtidige rammebetingelser også er forenelige med EU's statsstøtteregler.
Tak for debatten.
Det er en bred aftale, der er lavet, og jeg står selvfølgelig til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der er rejst her i salen, om den aftale, et bredt flertal i Folketinget jo altså har lavet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-12:
Jeg vil nøjes med at konstatere, at jeg i denne sag er enig med de andre energiordførere i Folketinget.
Det er et godt lovforslag, og Liberal Alliance støtter det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
De Radikale har jo fuldstændig ret i, at vi har det problem, at det ikke er lykkedes Folketinget at indføre en afgift på biomasse.
Det gør så, at når vi skal kigge på projekter, som har med geotermi at gøre, og som har at gøre med overskudsvarme, bliver det en ulige konkurrence.
Det koster så godt 100 mio. kr.
– 133 præcis.
Der er nogle, der indimellem snakker om, at vi skulle have en afgiftsfritagelse på overskudsvarme, og det ville jo koste godt 250 mio. kr. om året.
Er det lige der, vi skulle sætte ind, hvis man skulle bruge et sådant beløb?
Jeg besøgte et anlæg i Horsens for nylig.
Det er et anlæg, som bliver sat i værk her inden nytår, og man kan jo godt undre sig over, hvorfor det var så vigtigt for fjernvarmen i Horsens at nå det inden nytår under de gamle regler.
Jeg tænker sådan lidt: Er det, som vi er kommet frem til at lave af aftale, noget, som er bedre end det gamle?
Det, som jeg kan se ved det anlæg nede i Horsens, er, at man har været dygtig til at lave et snit i forhold til den industrivirksomhed, som producerer foder, og som kører i døgndrift året rundt og dermed har noget overskudsvarme hele året.
Det gør, at man kan investere i nogle varmepumper i fjernvarmeforsyningen, som kan modtage varme året rundt hver eneste dag.
Det er jo ikke altid, man har brug for det i et fjernvarmesystem, men det er altså en grundlast, man der har fået etableret.
Der er mange forlydender om, hvor meget overskudsvarme der potentielt er.
Så jeg synes, der er grund til at diskutere det her og se nuanceret på, om der skal justeres mere på det.
Vi har lige landet en aftale om en klimalov, som er dybt ambitiøs, og hvor vi nu står over for, at vi skal lave nogle klimahandlingsplaner for forskellige sektorer.
Der skal der helt sikkert laves en god plan for vores fjernvarme – for, hvordan vi får omstillet vores fjernvarme hurtigst muligt, billigst muligt, og så der bliver størst mulig CO 2 -effekt af det.
Der er det da oplagt, at man tænker i at få mere overskudsvarme ind i systemet.
Jeg synes, der er god grund til at kigge nøje på de her høringssvar, der er, og justere, hvis der er noget, som vi ikke har lavet godt nok.
Jeg synes også, det er helt i orden, når nu man har fået en ny skatteminister, at en ny skatteminister kigger på det her og vurderer, om der er noget, som kan være lidt bedre.
Jeg husker de der forhandlinger med den tidligere skatteminister som komplekse, og der var mange forlydender om, at der fandtes falsk overskudsvarme, og man ville gardere sig mod, at det var noget, der kom ind i vores fælles fjernvarmeforsyning.
Men er det en risiko, der er overdramatiseret?
Jeg ved det ikke med sikkerhed, men det er i hvert fald noget, som jeg tror mange ordførere var lidt tvivlende over for – om det var på det niveau, som de mest bekymrede embedsmænd sagde.
Så derfor, hvis den nye skatteminister kan se, at der er noget, vi skal justere på, er vi i Enhedslisten meget åbne over for at indgå i drøftelser om det.
Så kan jeg som sagt sige, at Enhedslisten støtter lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at det gør de også.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-12:
Baggrunden for det her lovforslag er jo, at der blev lavet en aftale om bedre udnyttelse af overskudsvarme, som alle partier i det daværende Folketing var en del af, og derfor kan jeg også godt sige nu, at vi selvfølgelig fra Dansk Folkepartis side støtter lovforslaget.
Formålet var jo – meget naturligt, som det også ses af aftalens navn – at der skulle være en bedre udnyttelse af overskudsvarmen.
Og det vurderes også i lovforslaget, at brugen af det øges med 35 pct. i forhold til i dag, og det er jo ganske positivt.
For det er sådan intuitivt også forkert, som det har været – og som det i hvert fald stort set faktisk også er stadig væk – at hvis man har en masse virksomheder, som bruger en masse energi, så kan man i princippet åbne vinduet og lukke al den overskudsvarme ud, fordi det ikke kan betale sig at gøre noget ved det, hvor det jo i forhold til den grønne omstilling er energi, der allerede er brugt, og så er det jo helt oplagt, at man bruger den til opvarmning af huse eller kobler den sammen med den lokale hal, eller hvad det nu ellers kan være, hvor man så kan bruge varmen.
Der er det her lovforslag og aftalen jo altså med til at gøre, at det bliver mere attraktivt.
Men jeg vil også bare sige, at det jo ikke er det, der nødvendigvis rykker hele vejen.
For det er jo en balance, som også Venstres ordfører nævnte i sin tale, for der var afsat en pulje penge på, så vidt jeg husker 100 mio. kr., og så fandt vi nogle flere, da vi sad og forhandlede.
Men det gjorde jo så, at det er så langt, vi kan nå med den ramme, der er afsat.
Men jeg synes faktisk, at det, der er blevet opnået inden for den ramme, der var, er godt, for der er også en stor grad af regelforenkling med det her lovforslag.
Altså, det bliver bedre og nemmere at administrere det, fordi man afskaffer vederlagsordninger og til gengæld så indfører en fast afgift, som jo også ud fra en gennemsnitsbetragtning bliver lavere, og derved bliver det også mere attraktivt at bruge overskudsvarme.
Så det er et positivt lovforslag, som vi kan støtte fra Dansk Folkepartis side.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Mange tak.
For at jeg ikke glemmer det, skal jeg starte med at hilse fra Det Konservative Folkeparti, som tilslutter sig alt det, jeg lige om lidt siger, og er fuldstændig enige i det, og sikkert også ville bemærke, at det er en fremragende tale, jeg holder.
Hensigten er, at vi skal blive bedre til at øge udnyttelsen af overskudsvarme.
Det er ét af mange elementer i at sikre en succesfuld grøn omstilling, hvor vi når vores målsætninger i forhold til at reducere drivhusgasser, og hvor vi formindsker de slemme konsekvenser af klimaforandringerne.
Lovforslaget er en del af aftalen om øget udnyttelse af overskudsvarme, som er en udmøntning af energiaftalen.
Lovforslaget her simplificerer reglerne for brug af overskudsvarme, og der foreslås også afgiftslempelser.
Med de foreslåede lempelser er målsætningen, at udnyttelsen af overskudsvarme øges med hele 35 pct.
Lovforslaget omfatter kun en del af de elementer fra aftalen om øget udnyttelse af overskudsvarme.
En række af elementerne afhænger af aftalen om prisregulering, som vi stadig væk venter på.
Helt konkret foreslås det her, at værdiafgiften på 33 pct., som er tilknyttet vederlaget for overskudsvarme, bliver afskaffet.
Det foreslås, at overskudsvarmeafgiften skal omlægges til en fast afgift; det skal gælde både for ekstern og intern overskudsvarme, og så skal overskudsvarmeafgiften for intern overskudsvarme derved i gennemsnit blive reduceret.
Beskatningen af overskudsvarme bliver mere enkel, og den bliver mere overskuelig, og det er vi jo i Venstre store fortalere for.
Vi er dog blevet opmærksomme på, at nogle er kommet i klemme i udmøntningen af aftalen bag lovforslaget i forhold til overgangsordningen.
Det vil vi gerne have nærmere belyst i udvalgsbehandlingen.
Energiaftalen leverer løsninger, som var mulige inden for de rammer, der var i energiaftalen.
Det betyder også, at den her aftale er det muliges kunst – det bedste resultat, vi kunne opnå på det tidspunkt, og i Venstre vil vi meget gerne se positivt på, om vi kan lave forbedringer af ordningen i fremtiden.
Det vil jo være helt naturligt, når vi har sat grønne og ambitiøse klimamål.
Birgitte Vind (S), 2019-12-12:
Tak for det.
Det skal ske ved at afskaffe den eksisterende vederlagsbeskatning.
I praksis betyder det, at overskudsvarmen ikke længere skal beskattes ud fra en procentdel af den pris, som varmeselskaberne betaler for varmen, og i stedet foreslås det at lave en ensartet afgift.
Det betyder, at vi fjerner en usikkerhed ved de nuværende regler – og det er rigtig godt.
Lovforslaget her er til gavn for rigtig mange og for rigtig meget.
Og jeg skulle hilse fra ordføreren på området og sige, at han glæder sig til debatten i udvalget, og jeg skulle også hilse fra SF og sige, at de stemmer for lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Jeg tror, de fleste synes, det ville være sund fornuft og logisk at udnytte overskudsvarme fra eksempelvis industrivirksomheder.
Derfor lavede vi den her aftale bredt i Folketinget før valget for at fremme det, der bliver kaldt overskudsvarme, for godt 130 mio. kr.
Når man læser høringssvarene og også hører debatten, kan man jo høre, at der stadig er projekter, der ikke vil kunne lade sig gøre.
Og bl.a. Dansk Fjernvarme og andre er utilfredse med, at den skattelettelse, som det reelt er der bliver givet her, ikke er lav nok.
Og efter Radikale Venstres mening er det, fordi man ikke her i Folketinget har turdet lave en reform af de generelle afgifter på energiområdet.
Fjernvarmeselskaber er nemlig forpligtet til at tage det billigste tilbud.
Det står i varmeforsyningsloven, at man skal tage det billigste tilbud.
Så har man ét brændsel, nemlig flis, træ, som ingen afgift har på, og det siger sig selv, at alle andre projekter så skal konkurrere med et afgiftsfrit brændsel.
Og det er jo ikke optimalt, hverken for klimaet eller for samfundsøkonomien, at man sidder og vælger nogle dårlige projekter for samfundet, for klimaet, men at dem skal man vælge, fordi de isoleret set er billigst, fordi der ikke er afgift på.
Derfor bliver overskudsvarmes konkurrenceevne i forhold til andre projekter aldrig god, før man får lavet en samlet reform af energiafgifterne, så man får fremmet det, der er billigst og bedst for samfundet og også billigst og bedst for klimaet.
Så det her er en lille håndsrækning, men ikke den fulde løsning.
Og vi vil i hvert fald gerne være med til at diskutere yderligere initiativer, hvis der skulle være mod på det.
Men vi kan støtte dette lovforslag, som er en del af en aftale, vi har været med til at lave.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Så lad mig da bruge Folketingets talerstol til at sige to ting.
Punkt 1: Det danske samfund har ikke mishandlet børn på Udrejsecenter Sjælsmark.
Og punkt 2: De folk, der har været ansat deroppe, uanset om de har været ansat i Røde Kors eller Kriminalforsorgen, har udført et kæmpe stykke arbejde, og de kan være stolte af det, de har lavet, og jeg er imponeret over, at de har holdt ryggen rank og er gået på arbejde hver dag, også når det drejer sig om nogle af de usandheder, der er blevet fortalt omkring Udrejsecenter Sjælsmark.
Derudover vil jeg gerne sige: Nej, vi har da ikke løst problemerne med dagens beslutning.
Der kommer fortsat til at være børn, der har det svært, ikke på grund af dagens beslutning, men på trods af den.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
... men jeg synes bare, at hvis man tror, at det her nu er løst, ved at man flytter børnene ud af Sjælsmark, så vil tiden vise, at det simpelt hen ikke kommer til at passe, og så bruger man en masse penge på det.
Det er selvfølgelig klart – det kan enhver komme og sige; det behøver man hverken være Røde Kors eller Ombudsmand for at komme og sige – at børnene der kunne have bedre vilkår.
Vi ønsker alle sammen, at børn har de bedste vilkår.
Der synes jeg, at ministeren og måske også ordføreren for Socialdemokratiet burde udbrede noget bedre, at det faktisk er ganske gode forhold.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Tak for den lidt humoristiske indledning, også omkring det her med, at det er svensk udlændingepolitik, der føres i Danmark.
Ordføreren må vel også anerkende, at alt, hvad der drejer sig om at få opholdstilladelse i Danmark, opnå statsborgerskab, familiesammenføring osv. osv., er der jo ikke ændret noget som helst ved efter den 5. juni 2019, og derfor har ordføreren jo alle muligheder for at hjælpe – hvis det er et oprigtigt ønske – regeringen med at føre en fornuftig udlændingepolitik i Danmark.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Jamen jeg tror ikke, at Socialdemokratiet ønsker at føre en lempelig udlændingepolitik, men jeg ved bare af bitter erfaring, at støttepartier kan få regeringer til at gøre de mest tovlige ting; det har vi selv prøvet før valget – ja, jeg morer mig over de latterudbrud, der kommer fra dem på bænkene dernede.
Og derfor er der jo en fare for, at regeringen af hensyn til at bevare magten bliver tvunget til at føre en helt tovlig politik.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Men anerkender ordføreren trods alt ikke, at det har regeringens støttepartier jo vist sig ikke at kræve?
Altså, støttepartierne har jo ikke vist sig urimelige, vi har jo ikke lempet udlændingepolitikken.
Vi har lige gennemført en finanslovsaftale, hvor vi har lavet forskellige justeringer, vi har ændret nogle vilkår for nogle børn, og det står vi fuldstændig ved, i forbindelse med Sjælsmarkaftalen osv. osv., men der er jo ikke ændret grundlæggende på udlændingepolitikken.
Altså, alt, hvad der vedrører vilkårene for at komme til Danmark og få ophold, leve her, få sin familie hertil, har vi jo ikke ændret på, og den politik fører vi jo sammen med partier, også partier i blå blok.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Vi har jo bare hørt støttepartierne give den fuld gas med utopiske forestillinger om, hvordan man skal indrette sig.
Det er selvfølgelig klart, at på et eller andet tidspunkt, når man sidder i regering, bliver spørgsmålet, om man vil føre sin egen politik eller man vil føre støttepartiernes politik, og det kan jeg jo ikke svare på, for jeg er ikke Socialdemokratiet.
Men vi kan jo bare høre på den her debat, at der vil være et massivt pres fra støttepartierne i retning af at føre en aldeles tovlig og farlig udlændingepolitik for Danmark – ingen tvivl om det.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak for det.
Og tak til ministeren for endnu en ganske fremragende tale, hvor det jo nærmest er umuligt at være uenig i det, ministeren siger.
Udfordringen er jo så bare det, ministeren gør; ikke det, ministeren siger, for det er sådan set ganske udmærket.
Jeg vil vende tilbage til noget, ministeren ikke rigtig svarede på, første gang jeg spurgte ministeren om det.
Og da havde jeg desværre ikke mulighed for en opfølgning.
Ministeren nævner, at det er væsentligt for Danmark, for vores sammenhængskraft, for vores børn, at vi nedbringer antallet af asylansøgere til Danmark.
Vil ministeren så bare ikke forklare, hvorfor det er, at ministeren har taget et initiativ – selv om ministeren påstår, det kun er midlertidigt – der jo kan have den modsatte effekt?
Og kunne ministeren så ikke samtidig forklare, hvilke forslag han har i inderlommen til at imødegå de negative effekter af det her forslag i forhold til asyltilstrømningen?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Tak for spørgsmålene.
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk lige sad og undersøgte, hvad asyltallene har været de sidste par uger.
I uge 49 var det 35, i uge 48 var det 43, i uge 47 var det 48, og i uge 48 var det 43.
Altså, den seneste måned har vi ligget under 50 asylansøgere om ugen.
Det er rigtig, rigtig godt.
Men vi skal længere ned.
Optimalt set skal vi jo ned på 0, så vi ikke har spontan asylansøgning til Danmark, og så vi kun tager kvoteflygtninge.
Hvordan kommer vi så derhen?
Jeg tror selv på, at nogle af de initiativer, vi kommer til at tage på den anden side af nytår, kan bringe os et lille stykke ad vejen.
Noget andet er, at det handler om vores evne til faktisk at få udsendt folk, der har fået afslag på asyl, fordi jeg tror, det har betydning.
Det er to konkrete initiativer.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Dem glæder vi os jo til at se i virkeligheden.
Det er også derfor, jeg har så svært ved at forstå, hvorfor regeringen insisterer på at lave den politik om, som jo har virket, og som har bragt asylantallet ned.
Jeg synes simpelt hen, det er et uansvarligt sats i forhold til Danmark og vores udlændingepolitik.
Ministeren nævner alle de andre krav, der skal stilles til indvandrere, herunder 37 timer osv.
Hvornår kan vi se et udspil fra regeringen?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg synes, at det sidste, fru Pia Kjærsgaard siger, er rigtigt, nemlig at det her ikke er entydigt.
Det er svært, og jeg synes heller ikke, at Danmark har noget at skamme sig over med Sjælsmark.
Det er et udrejsecenter for folk, der har fået afslag på asyl.
Men jeg synes også, at vi som Folketing bør notere os det, når Ombudsmanden og når Røde Kors kommer med nogle rapporter, der siger, at der her er nogle børn, som er kommet i klemme, og at der er en mulighed for at skærme de børn noget bedre af.
Det synes jeg også vi har et ansvar for som samfund.
Så er det jo klart, at det skal ske på en måde, hvor det ikke forhindrer, at de forældre ønsker at samarbejde om at medvirke til deres egen hjemsendelse, og det tror jeg heller ikke at dagens beslutning kommer til.
Jeg tror heller ikke, der er flere, der kommer til at rejse tilbage på grund af dagens beslutning.
Der skal noget helt andet til.
Men lad os nu hjælpe børnene og så gå til forældrene.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-12:
Jeg vil godt tage fat på et emne, hvor ministeren og jeg i hvert fald er fuldstændig modsatrettede, og det er stadig væk dagens emne om Sjælsmarkbørnene.
For jeg hørte også, at ministeren sagde, at når der skulle ske nogle initiativer, skulle det også gå på, at man sendte flere udlændinge ud af landet, hvilket jo er hensigten.
Der vil jeg bare minde om, hvis man har glemt det, at det er afviste familier, der sidder der.
Som jeg sagde i min ordførertale, var jeg oppe at besøge Sjælsmark i mandags, og jeg synes virkelig, at de fortjener at få den fulde sandhed ud.
Jeg kan blive virkelig forarget, når jeg hører og jeg kan se på tryk – og jeg kan henvise til det – politikere, der står og siger, at der er pigtråd omkring Sjælsmark, at børnene nu kommer væk fra pigtråden, at de ikke får ordentlig mad osv.
Det kommer til at koste penge – det er der slet ingen tvivl om – at man nu flytter børnene ud af Sjælsmark, plus, og det synes jeg så er en hensyntagen til børnene, at jeg da kan fornemme, at der er en vis uro deroppe: Hvad skal der ske?
Nu skal vi spredes, vi skal på forskellige skoler; hvor lander vi henne?
Jeg synes ikke, at det der med Sjælsmark er entydigt.
Det synes jeg ikke.
Det er ikke kun godt, ikke engang set med ministerens øjne.
Der er faktisk også rigtig meget skidt.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg synes måske ikke, det er helt rimeligt at sige, at Socialdemokratiet har talt med to tunger.
Måske er det bare, fordi jeg selv har været ordfører på området, men jeg synes virkelig, vi har gjort os umage med at fortælle, hvad det var, vi gik til valg på.
Kommer der flere ændringer i udlændingeloven, der trækker det i en mere liberal retning?
Vi har i hvert fald ikke noget på tegnebrættet.
Men lige nu har vi ikke noget på tegnebrættet, nej.
Jeg vil starte med at sige, at statsministeren og jeg og mange, mange andre socialdemokratiske folketingskandidater jo ikke har lagt skjul på, at vi har ment, at der var behov for at skærme børnene på Sjælsmark noget bedre, at Mint og andre børn i hendes situation skulle have mulighed for at søge en ny opholdstilladelse, at der var nogle børn, der var ramt af nogle lave ydelser, og at vi ønskede at give dem et midlertidigt tillæg, indtil en ydelseskommission havde færdiggjort sit arbejde.
Så har vi også strammet op andre steder, f.eks. med kontrollen med noget udenlandsk arbejdskraft, som vi syntes var for sløset.
Da jeg for nylig skulle lave et interview med en større dansk avis, havde de talt op, hvor mange stramninger og lempelser som de mente at der var gennemført af den nuværende regering, og de kunne faktisk konstatere, at vi havde foretaget flere stramninger end lempelser.
Jeg er glad for alt, hvad vi har foretaget, men det er forkert at sige, at det går i en mere liberal retning, når det handler om udlændingelovgivningen.
Endelig vil jeg sige, at vores ambition jo er at fastholde det brede politiske flertal, der er omkring udlændingelovgivningen.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Regeringen har jo stik imod det, som fru Mette Frederiksen – statsministeren – lovede, gennemført en række lempelser af udlændingepolitikken, efter at den trådte til.
Man vil nu modtage kvoteflygtninge igen, man giver flygtninge bedre mulighed for at blive i Danmark med en ny opholds-/tilknytningsregel, tror jeg det hedder, og man hæver ydelserne, som flygtninge kan få, når de er i Danmark, og det er en række klokkeklare lempelser.
Det er jo op til Socialdemokraterne, om der skal være en stram eller en lempelig udlændingepolitik, og Socialdemokraterne kan gå til både højre og venstre i udlændingepolitikken.
De kan gå sammen med deres støttepartier og fortsætte med at lempe, eller de kan gå sammen med de borgerlige partier og fastholde den stramme udlændingepolitik.
Derfor vil jeg bare gerne vide, om der kommer flere lempelser.
Er det regeringens intention, at der skal komme flere lempelser, eller var det det med de lempelser, vi har set nu?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg tør ikke sætte dato på, hvornår der kommer et udspil om det med de 37 timer.
Men jeg kan sige, at jeg selv glæder mig rigtig meget til at diskutere det, fordi jeg faktisk tror, der er noget her, hvor vi for alvor vil kunne gøre en forskel.
Årsagen til, at jeg nævner de asyltal, er, at hvis det virkelig var rigtigt, at nyheden om, at man vil få et tillæg til børnepengene i Danmark, i sig selv ville øge tilstrømningen, så ville vi jo kunne risikere at se det i asyltallene.
Det kan vi ikke, tværtimod; de er på vej nedad.
Så indtil videre tror jeg ikke, der er nogen grund til at gå i panik over det.