Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Tak, og tak for en god debat om lovforslaget, som jo er en udmøntning af de lovgivningsmæssige tiltag, som regeringen i januar blev enig med SF, Radikale Venstre og Kristendemokraterne om at fremsætte.
Lovforslaget indeholder en midlertidig, supplerende beløbsordning til håndtering af mangel på arbejdskraft i de kommende år, og den vil bl.a. have en beløbsgrænse på 375.000 kr. årligt, og den vil være gældende i 2 år, fra den 1. juli i år til den 1. juli 2024, så længe ledigheden ikke overstiger 3,75 pct.
Derudover foreslår vi at udvide fasttrackordningen, så kravet til antallet af fuldtidsansatte, som en virksomhed skal have ansat for at kunne være certificeret til at benytte fasttrackordningen, nedsættes fra mindst 20 til mindst 10.
Lovforslaget indeholder også et forslag om en udvidelse af positivlisten for personer med en videregående uddannelse, så de fagligt afgrænsede a-kasser og de regionale arbejdsmarkedsråd har mulighed for at føre supplerende stillingsbetegnelser på listen, ligesom der lægges op til, at stillingerne på listen tidligst skal udgå efter 2 år, så der kommer mere forudsigelighed.
Lovforslaget indeholder også en udvidelse af jobsøgningsopholdet for udenlandske studerende, der har afsluttet en videregående uddannelse i Danmark, så de kan blive og søge job i landet i 12 måneder og ikke som i dag kun 6 måneder.
Endelig indeholder lovforslaget en udvidelse af Start-up Denmark-ordningen, så en udenlandsk virksomhedsejer, der ønsker at åbne en filial i Danmark af en eksisterende virksomhed, også kan søge om opholdstilladelse gennem ordningen.
Samtidig præciseres det i udlændingeloven, at en udlænding, der allerede har stiftet en selvstændig succesfuld virksomhed i Danmark, f.eks. mens udlændingen havde et andet opholdsgrundlag, har mulighed for at søge opholdstilladelse gennem Start-up Denmark til at drive virksomheden.
Så vil jeg jo sige, at der er et flertal her i Folketinget, som anerkender udfordringen med mangel på arbejdskraft, og jeg tror ikke, vi er enige om, hvor langt man skal gå, og hvordan man skal gøre det, men jeg synes, at det, der bliver sagt af den konservative ordfører, er meget forkert, når man påstår, at det her ikke er et skridt i den rigtige retning.
Det mener jeg simpelt hen grundlæggende er forkert.
Beløbsgrænsen bliver sat ned, og der er en række restriktioner på det – det er der ingen tvivl om – men det ændrer jo ikke på, at det er et skridt i den rigtige retning.
Vi har fra Socialdemokratiets side aldrig haft en stor ambition om, at beløbsgrænsen skulle saneres eller nedsættes voldsomt.
Vi anerkender til gengæld, at der er en situation i øjeblikket, hvor der er mangel på arbejdskraft, og derfor går vi med til det her.
Altså, man kan være uenig i, hvor stort et skridt det er, men retningen er jo ret tydelig, og jeg synes egentlig, det er forkert, når man siger, at hvis bare De Radikale ville være med i den aftale, som er lavet mellem de fire borgerlige partier, som tilsammen udgør 59 mandater i Folketinget, så ville den blive vedtaget.
For det ved man jo godt ikke er tilfældet.
Altså, man stemte imod alle de små fremskridt for så at håbe på, at samfundet blev så elendigt, at der ville komme en revolution til sidst.
Jeg vil ikke anklage især en konservativ politiker for at ønske sig en revolution; det ville nok være at trække det for langt, men jeg synes, at V og K skal tænke over, om man ønsker at føre en politik på den måde, hvor man nu får fremlagt noget, som vi fra regeringens side har været skeptiske over for i lang tid, og som vi så går med til, fordi der er et behov for det i samfundet.
Nu får man tilbudt en forbedring, og man kan synes, den er for lille, men hvis man reelt selv er meget langt fra at have et flertal for det, er det så virkelig det, der er den rigtige beslutning for to gamle samfundsbærende partier, der har været med til at bygge det her samfund op og alle de institutioner, som vi er så stolte af, og den demokratiske kultur, vi har?
Er det så virkelig det greb, man tager?
For det har jo været tydeligt, at Dansk Folkeparti ikke er interesseret i den her ordning, og nu skal der jo være valg her inden for et års tid og lidt mere, men selv hvis der kom et borgerligt flertal, ville Dansk Folkeparti jo stadig være imod det.
Så der er jo nødvendigvis ingen sikkerhed i, at man får det vedtaget på den side af et valg, og jeg forstår det faktisk ikke.
Men nu får jeg sikkert nogle spørgsmål, og så kan vi jo tage debatten videre.
Tak for ordet.