runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg må indrømme, at jeg er målløs over de holdninger, der gives udtryk for i forhold til det.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi får mange vælgere blandt nydanskere.
Det er der ikke nogen tvivl om, og det gælder sikkert også andre partier, og sådan kan man sige det er i forhold til forskellige grupper.
Jeg tror ikke, at vi specielt står og fører politik for den ene eller den anden sag herinde.
Det, vi gør, er et spørgsmål om at sige: Hvad mener vi er det rigtige i forhold til det her?
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Så der er ikke noget belæg for, at det fungerer godt.
Det vil sige, at Radikale Venstre er i gang med at sælge Danmark.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
For det første vil jeg gerne gøre opmærksom på, at der skal 90 mandater til for at beslutte noget i det her Folketing.
Og Det Radikale Venstre har ikke haft så mange stemmer alene.
Men der har været en anden politik, det er korrekt, og det, man så kan konstatere i dag, er, at det ikke er vellykket, som det fungerer i dag.
Der er, som Venstres ordfører og De Konservatives ordfører og andre har været inde på, nogle store udfordringer.
Hvordan får vi løst de udfordringer bedst muligt?
Det er der tilsyneladende stor forskel på hvordan man mener at vi gør.
Vi har givet vores svar og mener, at det her beslutningsforslag er det rigtige.
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Tak, fru formand.
Jeg vil starte med at sige tak til Det Radikale Venstre for at fremsætte beslutningsforslaget, der handler om at pålægge regeringen inden udgangen af 2020 at fremsætte forslag om at genindføre den tidligere § 3 A i indfødsretsloven, således at unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, igen får let adgang til at få dansk indfødsret.
Jeg vil starte med at sige, at SF bakker op om, at unge, der er født og opvokset i Danmark, skal have adgang til statsborgerskab ved erklæring, og det er et beslutningsforslag, SF tidligere har fremsat.
Og jo, det er noget særligt at få dansk statsborgerskab og blive en del af fællesskabet på lige fod med de indfødte danskere.
Det er et privilegium, og der skal stilles krav til den, der gerne vil opnå det.
Men her taler vi om unge, der er født og opvokset her i landet.
Det er unge, der har danske venner, har gået i en dansk børnehave og i en dansk skole og ikke kender til andet.
I det lys er det kun rimeligt, at de får et dansk statsborgerskab, og for mig at se er det positive ved forslaget, at de unge allerede fra barnsben kan få følelsen af – men også det deraf følgende ansvar – at de vil kunne sige til sig selv, at de bliver danskere, og at det her er deres land.
Således ved vi i princippet ikke, om den unge kan være radikaliseret eller begår sig i radikaliserede miljøer.
Det er for mig en meget vigtig detalje.
For hvis det er tilfældet, skal den unge ikke være dansk statsborger.
Det vil den unge allerede have frasagt sig ved at vende de danske værdier ryggen og ikke at ville Danmark.
Og så synes jeg, at det virker lidt utydeligt, om forslaget er en til en i forhold til den tidligere omtalte lov, hvor en del lovovertrædelser kan hindre, at man får statsborgerskab.
Det synes vi skal tydeliggøres.
Afslutningsvis vil jeg foreslå, at vi tager vores ændringsforslag med videre i udvalget.
Og med disse bemærkninger vil jeg således meddele, at vi ikke kan stemme for forslaget, som det foreligger, men at vi meget gerne vil diskutere videre i udvalget.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Tak for det.
At unge, der er født og opvokset i Danmark, kan få dansk statsborgerskab ved erklæring, er en gammel og velafprøvet regel.
Det manglede da også bare, for naturligvis er unge mennesker danske, når de har haft hele deres liv her i landet.
De skal have ret til et rødbedefarvet pas og den stemmeret, som vi andre har glæde af.
Ordningen med erklæringsadgang blev indført helt tilbage i 1950 og gjaldt indtil 2004, da VK-regeringen, som sad på Dansk Folkepartis stemmer, afskaffede ordningen for alle andre end nordiske statsborgere.
Da SRSF-regeringen kom til i 2011, blev det skrevet ind i regeringsgrundlaget, at erklæringsadgangen skulle genindføres.
Den blomst havde åbenbart ikke groet i Socialdemokratiets have, så de socialdemokratiske justitsministre tog sig rigtig god tid med at etablere ordningen.
Den kom først i 2014, men på grund af vanskeligheder med ansøgers løsning fra et tidligere statsborgerskab kom ordningen først til at fungere i praksis i 2015.
Derfor kom den kun til at virke fuldt ud i ganske få måneder, før Venstreregeringen som noget af det første tog initiativ til at afskaffe ordningen, i øvrigt med socialdemokratisk støtte.
Fra 2016 har unge, som er født og opvokset i Danmark, igen skullet igennem den tunge bureaukratiske og dyre naturalisationsprocedure for at få fulde borgerrettigheder i det land, der er deres.
Når vi skal lette erhvervelsen af statsborgerskab for unge mennesker, er det ikke bare en politisk opfattelse, som Radikale Venstre, Enhedslisten og andre har.
Det er også noget, Danmark har forpligtet sig til i artikel 6 i den europæiske konvention om statsborgerret.
Efter Venstreregeringen har afskaffet erklæringsadgangen for unge født og opvokset i Danmark, er det ærlig talt
svært at se, hvad Danmark gør for at leve op til den forpligtelse.
Jeg vil gerne slutte min tale med et citat.
Det stammer fra den pressemeddelelse, som den daværende socialdemokratiske justitsminister, Karen Hækkerup, udsendte, da hun i marts 2014 fremsatte SR-regeringens lovforslag om at genindføre erklæringsadgangen.
Jeg citerer: »De unge udlændinge, der er født og opvokset i Danmark, og som har taget del i det danske samfund, får nu mulighed for at erklære sig danske.
Regeringen mener, at denne gruppe velintegrerede unge skal have lettere ved at opnå statsborgerskab.
Det fremmer integrationen.«
Jeg er fuldstændig enig med den daværende socialdemokratiske minister.
Jeg håber, at det igen bliver en socialdemokratisk regerings politik at fremme integrationen på det her vigtige område.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Tak for det, formand.
Ordføreren for Enhedslisten taler om velintegrerede unge, og kunne ordføreren for Enhedslisten ikke lige over for Folketinget redegøre for, hvad det helt præcis er, der gør, at Enhedslistens ordfører ved, at det her er velintegrerede unge?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Jeg ved, at en stor del af dem er velintegrerede unge.
Der er formentlig også nogle af dem, der ikke er velintegrerede, men det ændrer sådan set bare ikke på forudsætningen om, at vi heller ikke skal forhindre ikke velintegrerede unge i at få statsborgerskab i det land, de er født og opvokset i.
Morten Dahlin (V), 2020-05-28:
Se, det var jo lidt interessant – først at ordføreren indrømmer, at de ikke alle sammen er velintegrerede, men i virkeligheden var det en lille smule mere interessant, at ordføreren siger, at selv dem, der ikke er velintegrerede, skal belønnes med et dansk statsborgerskab.
Er det virkelig Enhedslistens politik, at man skal give statsborgerskab til folk, der med Enhedslistens egne ord ikke er velintegrerede?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Hvis det er sådan, at man er født og opvokset i Danmark, og at man ikke har tilknytning til andre lande, men at det her er det land, man er født og opvokset i, og at det er det land, under hvis regler man lever, og som man er forpligtet til at overholde, ja, så skal man selvfølgelig have et statsborgerskab.
Der bliver i det her forslag også listet nogle forskellige kriterier op i forhold til vandelskrav, som også skal overholdes.
Men ja, hvis man er født og opvokset i det her land, er det selvfølgelig i det her land, man også skal have retten til at kunne deltage i demokratiske valg.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Tusind tak.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Næh, men det har jeg heller ikke givet udtryk for at jeg ville.
Jeg anser det her som værende en politisk holdning, nemlig den politiske holdning, at hvis du er født og opvokset i et land, har du også retten til at kunne deltage i demokratiske valg i det land.
For mig at se og for Enhedslisten at se
handler det her om helt basale demokratiske rettigheder, og derfor er det naturligvis sådan, at hvis man er født og opvokset i det her land, bør man også både have retten til at kunne få et pas, så man kan deltage på lige fod med ens kammerater, der bare har en anden baggrund end en selv, men også muligheden for at kunne deltage i frie og demokratiske valg.
Det synes jeg er en helt naturlig rettighed, man burde kunne få.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-28:
Jeg synes, at ordføreren bliver noget hård i retorikken.
Altså, det er jo trods alt et forslag, som Socialdemokraterne selv har fremsat for få år siden, og nu lyder det nærmest, som om det er fuldstændig totalt uansvarligt at have samme intentioner, og at man nærmest står og deler statsborgerskaber ud ved Storkespringvandet.
Jeg synes egentlig, at det var en fin og stille og rolig måde, ministeren forklarede det på, selv om jeg er politisk uenig.
Men altså, kan ordføreren ikke godt anerkende, at man også godt kan have den holdning, at det at give statsborgerskab til mennesker, som man mener har fortjent det, og som er født i det her land, også kunne være en måde ligesom at give vedkommende mulighed for at føle sig dansk og en mulighed for at vise, at samfundet anerkender mennesker, og at det måske også giver dem en større ansvarlighed og en større lyst til at være en del af Danmark i stedet for at hænge sådan lidt i et nationalt lufttomt rum?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-05-28:
Mange tak for det.
For 2 måneder siden modtog jeg en e-mail fra en professor i epidemiologi.
Han var meget bekymret for de borgere i landet, der var smittet med corona, og som vi bad om at isolere sig derhjemme, men som ikke havde faciliteterne til det.
Det er desværre velkendt, at man ofte ser mere alvorligt sygdomsforløb og flere komplikationer, hvis syge personer opholder sig i små boliger sammen med flere andre personer.
Samtidig er det oplagt en risiko, at en syg person smitter raske beboere i hjemmet, hvis man ikke kan isolere sig fuldstændig fra dem.
Endnu vigtigere er det naturligvis, hvis den smittede bor sammen med personer fra risikogrupperne.
For det er jo langtfra alle, der har en ekstra fløj i boligen eller en ekstra etage i huset eller adgang til et sommerhus, hvor den syge kan isolere sig.
For rigtig, rigtig mange mennesker ville det være praktisk umuligt, det ville det i hvert fald være hjemme hos mig.
Jeg har ved flere lejligheder taget sagen op med ministeren, ligesom flere af mine ordførerkolleger og flere nyhedsmedier har interesseret sig for problematikken.
For hvad kan vi gøre for at hjælpe dem, som vi som samfund beder om at isolere sig, for at vi kan inddæmme smitten?
Det er vi nu ved at finde en løsning på, og mange tak for det, minister.
Det virker som den helt rigtige løsning at se på, hvordan kommuner og regioner kan hjælpe med at stille faciliteter til rådighed, hvor man som borger frivilligt kan lade sig indkvartere under en epidemi som f.eks. den, vi oplever lige nu.
Der er bl.a. en række hoteller og feriecentre, der står tomme, så pladsen er jo derude.
Dette lovforslag er derfor en vigtig del af at sikre en forsvarlig genåbning af Danmark.
Der er dog en række ting, som jeg i lighed med mine ordførerkolleger, der tidligere har stået heroppe, skal have afklaret.
Hvad med det personale, der vel skal være på arbejde for, at faciliteterne fungerer?
Hvad med rengøring?
Hvad med økonomi?
Alt det og meget mere ser jeg frem til at diskutere i udvalget, men i Radikale Venstre er vi meget positive over for initiativet.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-05-28:
Tak for det.
Jeg vil også sige tak til sundhedsministeren for at fremsætte lovforslaget, som skal give kommuner og regioner lovhjemmel til at sikre tilbud om isolation til borgere, som er smittet med corona.
Der er sikkert andre end mig, der kan huske tilbage til slutningen af februar, hvor en TV 2-medarbejder lige var kommet hjem fra skiferie og blev testet positiv for corona som den første registrerede smittede dansker, og hvordan både den pågældende medarbejder og kolleger lod sig isolere i sommerhuse i 14 dage for på den måde at få stoppet smittekæden.
Det var i øvrigt også dengang, hvor Sundhedsstyrelsen stadig væk mente, at en effektiv inddæmning af smitte var en løsning, som kunne redde Danmark fra de store nedlukninger.
Jeg nåede selv at tænke, at det var da heldigt, at der var så mange ledige sommerhuse, hvilket netop gjorde det muligt at isolere smittekæderne effektivt.
Den mulighed havde min kusine ikke, da hun fik symptomer og altså helst ikke måtte smitte sin knoglemarvstransplanterede mand.
De har ikke noget sommerhus, som kan bruges til isolation, og trods de ihærdige forsøg på selvisolation ramte smitten altså også resten af husstanden.
Det gik heldigvis godt, men situationen var yderst kritisk.
Det er nemlig de færreste borgere, der har muligheden for at lade sig isolere effektivt fra den resterende familie, og jo flere mennesker, der bor under samme tag, jo større risiko er der også for, at resten af familien bliver smittet, og så har vi balladen.
Resten af familien kan være skolebørn eller medarbejdere, som skal bevæge sig ud i samfundet, og som risikerer at smitte andre, inden de eventuelt selv opdager, at de også er smittet.
Jeg tror personligt, at langt de fleste borgere fortsat vil benytte deres eget sommerhus, hvis det er en mulighed.
Forslaget er derfor nok også mest målrettet borgere, som ikke har de muligheder.
Så meget desto mere er det vigtigt for SF, at alle borgere uanset social baggrund har råd til at tage imod tilbuddet.
Jeg vil derfor også inden andenbehandlingen bede om svar på, om vi kan sætte et loft over egenbetalingen for forplejning.
I morges modtog vi høringssvar fra relevante parter, og jeg mener også, at der er grund til at få uddybet et par bemærkninger fra bl.a. kommunerne og regionerne.
For det første må forslaget ikke indebære, at kommuner og regioner er tvunget til at indgå aftaler med private, f.eks. hoteller.
Det vil give rigtig god mening, at kommuner og regioner selv vurderer, hvor der eventuelt er mulighed for at etablere isolationsfaciliteter, og det kunne f.eks. være et plejehjem under ombygning, som derfor havde nogle ledige boliger, eller en tom sygehusafdeling, som belejligt kan anvendes.
Men SF er særdeles positiv over for at få skabt isolationsmuligheder under alle omstændigheder, og derfor vil vi selvfølgelig også håbe, at vi kan få foretaget de der småkorrektioner, som vi beder om at få løst herfra.
Per Larsen (KF), 2020-05-28:
Tak for det, formand.
I kampen for at stoppe og begrænse covid-19 er det utrolig vigtigt, at smittede bliver isoleret enten hjemme, eller, hvis det ikke er muligt, et andet sted.
Lovforslaget, vi her behandler, sikrer, at der vil være egnede faciliteter til rådighed til dem, som ikke kan hjemmeisoleres.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi selvfølgelig forslagets formål, men ved udvalgsbehandlingen skal vi også have afklaret, hvem der reelt har ansvaret.
Jeg læser jo, at regioner og kommuner nævnes i flæng, uden at det står helt soleklart, hvem der har ansvaret.
Det er også uklart, hvor længe forpligtigelsen skal opretholdes.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Grundlæggende er vi positive.
Man kan sige, at det her jo nok er et forslag, som måske, forhåbentlig, aldrig nogen sinde, må vi håbe, kommer i drift – altså at vi ikke kigger ind i en anden bølge.
Jeg tror ikke, det er relevant nu; det kan stort set nok håndteres, som det er nu.
Men jeg synes, det er et godt forslag, og vi kommer til at støtte det i Nye Borgerlige.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-28:
Tak for det.
Vi har gennem længere tid undret os over, at vi i Danmark ikke var så offensive, som vi kunne være, når det gjaldt om at gå fra en afbødningsstrategi tilbage til en effektiv inddæmningsstrategi.
Hvis man skal bruge covid-19-influenceren Tomas Pueyos ord, er det altså sådan, at efter vi har brugt hammeren ganske effektivt i Danmark, har vi danset forholdsvis tungt og urytmisk.
Men bedre sent end aldrig: Den danske testkapacitet er på vej op, og der er sket betydelige forbedringer, når det gælder sporing.
Det, der så mangler nu, er isolation, for forudsætningen for, at vi kan lukke samfundet mest muligt op, er, at vi benytter os af den her hammer og dans-strategi, som vi er på vej ind på.
Det bliver der gjort noget ved nu.
Det bakker vi op, så derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2020-05-28:
Jeg synes simpelt hen, at der er kommet ting ud af ministerens ministerium, hvor lovkvaliteten for at være helt ærlig har været højere end det, vi ser her.
Jeg synes, det er præget af hastværk, og det siger ministeren jo sådan set også selv.
Det bekymrer mig.
Én ting er i forhold til det aktuelle, men det fremadrettede bekymrer mig lidt.
Man har f.eks. nogle bemærkninger i lovforslaget om, at man skal kunne selvisolere sig i forbindelse med større ulykker.
Det står ikke helt klart for mig, hvorfor der er behov for, at man kan selvisolere sig i forbindelse med større ulykker.
Smitter man, fordi man har været impliceret i en større ulykke, eller hvad er det, der ligger til grund for det?
Kunne ministeren forestille sig, at vi, hvis man absolut skal køre det her igennem med den hast, som man har nu, herunder også med det fremadrettede, gør, som vi gjorde med epidemiloven, og på et eller andet tidspunkt i løbet af efteråret, efter sommerferien, genbehandler det her?
Jeg synes nemlig ikke, at kvaliteten er særlig høj.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-28:
Jeg vil ikke lige komme med et endeligt svar på det spørgsmål nu, men lad os prøve at vurdere det i udvalgsarbejdet.
Det er måske lidt svært at vide, hvad der præcis tænkes på, og en genbehandling er måske lidt svær.
Men jeg er i hvert fald åben over for at se på, hvordan vi kan følge det her.
Det er jo rigtigt med sådan et spørgsmål om, hvorfor det vil være relevant at selvisolere sig i forbindelse med en ulykke.
Det afhænger helt af, hvad det er for en ulykke, og hvordan den vil være.
Men jeg synes som sagt – som jeg startede med at sige – at noget af læringen her er, at hvis man tror, at vi kan vide det hele på forhånd, tager man fejl.
Men det, der er vigtigt, er, at der er nogle redskaber, og det her redskab er jo et redskab, som giver mulighed for, at borgerne kan isolere sig, når det skønnes sundhedsfagligt nødvendigt, og det er dermed et redskab, som kun vil blive brugt, hvis der er nogle argumenter for det, og hvor det giver mening at selvisolere sig.
Martin Geertsen (V), 2020-05-28:
Det er jeg sådan set enig med ministeren i, men det virker bare, som om man har revet alt muligt ned fra hylderne for at begrunde lovforslaget.
Det kan man jo også godt, men det kræver bare lige, at man begrunder, hvorfor man gør det.
Det synes jeg mangler her.
Det er derfor, jeg er lidt bekymret for det, der handler om det fremadrettede.
Så vil jeg bare spørge om en enkelt ting mere: Hvorfor skal det hele ligge i en bemyndigelse?
Kan ministeren ikke forestille sig, at der er noget, man kan forhandle i Folketinget?
Hvorfor skal f.eks. det, der handler om kriterierne for, hvem der skal selvisoleres, ligge i en bemyndigelse?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-28:
Når det lovforslag bliver tredjebehandlet – jeg tror, at tidsplanen for udvalget hedder sidste dag inden Folketingets sommerferie – og hvis det bliver vedtaget, hvilket det tyder på i øjeblikket på meldingerne fra partierne, vil det blive fulgt op med en bemyndigelse, som selvfølgelig adresserer den konkrete problemstilling med covid-19-situationen.
Det er klart, at det er den, vi adresserer.
Der kunne være andre, og det er jo det, vi taler om, ting på den anden side af covid-19, hvor det også er en relevant, og der vil det da være godt at have det her redskab, og så vil man kunne følge op med en hurtig bekendtgørelse, som er en udmøntning af loven, hvor det så kan være relevant.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-28:
Ville det være så forfærdeligt – hvis vi i fremtiden kom i en situation, hvor vi så, at der var en sundhedstilstand, der gjorde, at vi skulle bruge lovgivning – at partierne skulle indkaldes, så vi kunne blive enige om, hvordan man skulle lave kriterier og visitere folk?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-28:
Nej, det ville ikke være forfærdeligt.
Altså, under covid-19 har vi jo selv haft en følgegruppe, som har fået i hundredvis af orienteringer og også har deltaget i utrolig mange møder, i direkte møder med vores eksperter, styrelser osv.
Så der vil selvfølgelig ske en fuldkommen rådføring.
Jeg tror, det ville være uklogt for os her i Folketinget at binde et lovforslag op på, at der skal finde en form for vetoret sted for udmøntningen af det.
Det tror jeg ville være uklogt, for vi kan ikke forudse, hvad det er for en situation, vi vil komme i.
Bare lige for at understrege: Det her lovforslag indebærer jo på ingen måder indskrænkelser af borgeres frihed.
Det baserer sig på frivillighed, det er et frivilligt tilbud om at kunne selvisolere sig, hvis ens egen bolig ikke lever op til dette.
Det tilbud findes ikke rigtig i dag, og det er det, som vi indsætter.
Så det vil være mit svar på det spørgsmål.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-28:
Ministeren sagde det selv.
Der har været en covid-19-følgegruppe, der blev orienteret af ministeren, og det er lige præcis det, som vi gerne vil gøre op med, så vi bliver inddraget i de beslutninger, som man tager fremadrettet.
For vi har været med til at lave noget hastelovgivning om nogle ting, men det er regeringen, der bare selv beslutter, hvad det kommer til at indeholde – og det er det, vi gerne vil gøre op med.
Mange tak.
I forhold til forslaget har de tidligere ordførere jo fortalt, hvad det i bund og grund handler om.
Jeg kan jo kun sige, at det er rigtig rart, at man har lyttet til, hvad jeg stod heroppe for lidt over 2 måneder siden og spurgte om, nemlig om ikke vi kunne stille hotelfaciliteter eller andet til rådighed for nogle af de smittede eller deres familie eller personalet derude.
Problemet er bare, at den her lovgivning kommer 2 måneder for sent.
Nu går det jo godt.
Smittetrykket er nedbragt.
I mange kommuner har vi nul nye smittede og nyindlagte.
Så det er sådan lidt på bagkant, at den her lovgivning kommer.
Når det er sagt, undrer det os, at man, når man lægger det frem, så endnu engang vil bemyndige sundheds- og ældreministeren til at forestå rigtig mange ting i forslaget, herunder kriterier for visitation, foreslåede indkvarteringsfaciliteter, målgrupper, retningslinjer osv. osv.
Så endnu en gang skal vi som ordførere sige ja til et lovforslag, som regeringen kommer med.
Det er ikke noget, man har aftalt, og hvor man har sagt til os i Dansk Folkeparti: Det var en rigtig god idé – men I skal være med til at stemme det her igennem, og så bemyndiger vi og giver mere magt til en sundhedsminister.
Det vil vi gerne bore lidt ud i forhold til de spørgsmål, vi kan stille i udvalgsbehandlingen.
Så det er noget, vi vil spørge ind til, når vi nu udvalgsbehandler, og så må vi se, om det er et forslag, vi kan støtte.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-28:
Det står jo ethvert parti frit for, hvordan man ser det.
Jeg er så bare nødt til at understrege en meget, meget central ting, nemlig at en af de vigtigste læringer fra covid-19 er, at hastighed betyder alt.
Det er min faste overbevisning, at havde vi i Danmark ventet 5, 6, 7 dage, måske mindre, på indgrebene, på nedlukningen af samfundet, så havde vi haft en risiko – ja, det nytter ikke noget at sidde og grine af det, for det var jo ECDC's rapporter, som sagde, at smittekæder som i Norditalien var der høj risiko for at få i Danmark.
Den hast mener jeg at en til enhver tid siddende regering må tage det ansvar på sig at agere i forhold til, og så må man stå på mål for det demokratisk over for vælgerne.