runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2016-11-08:
Det er ikke fedt ikke at vide, hvad man taler om.
Det har jeg i sagens natur som politisk leder for Radikale Venstre ikke stor erfaring med, men citatet er nu også præsident Obamas, som sagde det som en kommentar til den valgkamp om at blive hans efterfølger, som udspillede sig.
Det var i maj, han sagde det, og det virkede næsten, som om han ledte efter det gode danske ord, som ikke findes på engelsk, nemlig dannelse, fordi den amerikanske valgkamp jo i meget høj grad har været præget af, vil man måske sige, det modsatte, og i hvert fald af at fakta og aktuel og faktuel viden er trådt i baggrunden for postulater om snart sagt hvad som helst.
Hvis man skal prøve at forstå, hvad der foregår i verden, er det jo nok vigtigt at holde fast ved, at uddannelse er en nøgle til det – ikke bare til, hvad vi skal leve af, men også hvordan vi skal leve sammen – hvis ikke vi skal blive polariserede samfund.
Præsident Obama repræsenterede jo ganske rigtigt, da han blev valgt for 8 år siden, håb om en lys fremtid.
Nu vil jeg nødig sammenligne Obama med statsministeren, men alligevel var der jo en antydning af et håb om, at vi skulle diskutere Danmarks fremtid, da vi havde spørgetime, før vi gik på sommerferie.
For da var der ligesom opstået sådan en idé om, at her i efteråret skulle det hele handle om regeringens overlevelse, og der svarede statsministeren her i salen, at det sandelig ikke var regeringens fremtid, det handlede om; det var Danmarks fremtid, det handlede om.
Derfor var appetitten jo meget stor fra radikal side.
Nu forstår vi så, at Danmarks fremtid er sat lidt på pause, mens vi afklarer regeringens fremtid.
Jeg har også forstået, at man ville til at tale lidt mere om elefanten i rummet.
Det blev så ikke i dag, kan jeg konstatere på spørgsmålene frem og tilbage.
Jeg ved ikke, om man har fået forspist sig i elefant.
Men i hvert fald forhandler man nu finanslov, og der er der jo 1,6 mia. kr. i forhandlingsreserve, kan vi se.
Jeg vil bare fra radikal side sige, at vi er meget villige til at gå ind og tage ansvar for en finanslov, hvis vi kunne overbevise regeringen om, at man skal holde op med at spare på uddannelse.
Vi har dygtige, kritiske, talentfulde, kreative danske unge, fordi vi har investeret i deres uddannelse, og mit spørgsmål til statsministeren er: Er regeringen af den opfattelse, at de danske unge er for dygtige, for kritiske, for kreative, og at det er derfor, man insisterer på at spare, også med det finanslovsforslag, man har fremsat?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Nu kom vi jo langt rundt, og så tænkte jeg: Hvad var egentlig spørgsmålet?
Det var: Er de danske unge for dygtige?
Det kan jeg svare fuldstændig nej til.
De danske unge er dygtige.
Er de for dygtige?
Det kan man aldrig blive.
Det gør det nu stadig væk relevant at have en diskussion om, hvordan vi bruger vores penge.
Hvad er det for nogle uddannelsesmål, vi har?
Hvordan får vi nogle flere unge til at tage en faglig uddannelse frem for en akademisk uddannelse?
Har vi sat nogle standarder om, hvor mange der skal have en ph.d., som er sat uhensigtsmæssigt i forhold til fremtidens arbejdsmarkedsbehov etc.?
Skal man have nogle ressourcer for at kunne omsætte den diskussion til handling?
Ja, det skal man.
Det er jo bl.a. baggrunden for, at vi i den plan, vi har lagt frem, og som vi bestemt har en ambition om at vende tilbage til, når finansloven er på plads, har lagt op til, at alle umiddelbare besparelser ved en justering af SU-systemet, som vi foreslår, flyttes til en kompetencepulje, der altså målrettet kan bruges til at løfte kompetencer – hvilket i øvrigt står i skærende modstrid til, dengang hr. Morten Østergaard selv var minister og man skar 1 mia. kr. af SU'en for at bruge pengene til afgiftslettelser og den slags ting i forbindelse med en vækstpakke.
Der har vi altså den tanke her, at vi ved at justere lidt på SU'en kan frigøre et milliardbeløb til at give Danmark et kompetenceløft.
Morten Østergaard (RV), 2016-11-08:
Nu gik mit spørgsmål jo på finansloven.
For det, som regeringen igen har lagt frem, er jo med nye overslagsår permanente sparetilstande i det danske uddannelsessystem.
Også på de erhvervsuddannelser, som statsministeren ellers taler varmt om, må man jo sige at regeringen i hvert fald har fremsat et finanslovsforslag, hvor man budgetterer med besparelser.
Jeg har brugt en del tid på at besøge en række af ikke mindst ungdomsuddannelsesinstitutionerne.
De er jo spændt hårdt for, fordi regeringen syntes, det var vigtigere at investere i et politiforlig end i de unges uddannelse, og i hvert fald ikke på det tidspunkt mente, man kunne finde pengene andre steder.
Hvis vi bare tager sådan et helt almindeligt VUC, et gennemsnitligt voksenuddannelsescenter i Danmark, skal de frem mod 2020, hvis regeringens planer holder vand, spare 17 pct. af deres budget.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Tror man virkelig fra regeringens side på, at de unge, der kommer til at tage en hf på det tidspunkt, bliver lige så dygtige som dem i dag, når de skal uddannes for næsten en femtedel færre midler?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Det er sådan et fast udviklingspres, der er på sektoren.
Og så er der i øvrigt plads til løbende ved politiske beslutninger, politiske prioriteringer at føre ressourcer ind i sektoren igen.
Så det der billede, der tegnes af, at der bare skal skæres ned, er jo ikke et retvisende billede.
Det er et billede, der skal holdes op imod, at jeg f.eks. har stået her og sagt, at vi har en ambition om at generere en milliard til en kompetencepulje, ligesom vi i øvrigt også, hvis der er flere, der søger én bestemt uddannelsesform, sørger for, at taxameter og penge følger med aktiviteten.
Så det der billede af, at nu skal der bare skæres ned, er ikke retvisende.
Og der er det vel naturligt, at vi møder op med hver vores prioriteter, men den der dagsorden, der handler om, at danskerne skal være dygtige og være mere innovative, være mere kreative, deler jeg sådan set.
Morten Østergaard (RV), 2016-11-08:
Jo, men statsministeren er tilsyneladende ikke villig til at sætte handling bag ordene.
Det, jeg startede med at sige, var, at vi var villige til at gå ind i en seriøs finanslovsdrøftelse, hvis regeringen var villig til at tage besparelserne af bordet, og der ligger jo løse penge.
Det er jo ikke sådan, at man for at få råd til en kræftpakke eller for at få råd til en sikkerhedspulje eller flere betjente, eller hvad man nu også vil have råd til, så er nødt til at skære ned på uddannelse, for der er jo et råderum at forhandle om.
Derfor er det jo til syvende og sidst et spørgsmål om, om man er villig til at prioritere.
Vi ved ikke, hvad der ligger af forhandlinger forude, vi har mange tanker om, at man kunne hæve pensionsalderen og på den måde få råd til at investere i uddannelse.
Men det, der skal klares lige nu, er finansloven, og der vil jeg så bare spørge statsministeren om noget: Er der godt nyt på vej til uddannelsessektoren, eller kan de regne med, at de dårlige nyheder, der kom, da regeringen lagde sit finanslovsforslag frem, om, at der bare bliver lagt nye år til besparelserne, bliver den virkelighed, der kommer til at være, for så skal de finde ud af, hvordan de kan spare.
Så må de undvære de undervisere, og så må resultaterne være derefter, og det rammer selvfølgelig kvaliteten af den uddannelse, vores børn får.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Jeg er ikke i dag i stand til at redegøre for, hvad udkommet af de drøftelser om finansloven, der pågår i øjeblikket, bliver.
Det kan jeg jo ikke vide, for så ville forhandlingerne være meningsløse.
Og når hr. Morten Østergaard nu siger, at man er villig til at diskutere med regeringen, hvis regeringen vil gøre noget ganske bestemt, så lød det næsten som et ekko af noget, jeg har hørt før, nemlig en fastlåst situation på den måde, at hvis vi mener noget ganske bestemt, vil man gerne snakke med os, men hvis ikke vi mener noget ganske bestemt, vil man ikke snakke med os.
Jeg håber ikke, det skulle tages sådan ned.
Jeg har godt iagttaget, at Det Radikale Venstre har en ambition om, at der helt overordnet skal findes flere ressourcer til uddannelse, forskning, den slags investeringer.
Jeg har også taget ned, at Det Radikale Venstre helt overordnet er åben over for den her tankegang, der handler om, at der skal skabes noget råderum, hvis man skal bruge pengene, og hvis muligheden byder sig, vil vi også gerne have lejlighed til at efterprøve og gøre brug af det.
Spørgerens og mit parti alene rækker ikke stemmemæssigt – der skal flere til.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-11-08:
Tak for det.
Jeg er meget enig med statsministeren i de indledende bemærkninger om det amerikanske valg, nemlig at det har en stor betydning for os, men også, at vi nok også snart glæder os til at tale om noget lidt andet, når vi hører noget fra det store land mod vest.
Så er vi jo nogle, der håber og inderligt glæder os til, at republikanerne finder en lidt anderledes – nogle vil sige bedre, det vil jeg – kandidat næste gang.
Savnet af Reagan har vel aldrig været større end netop i disse dage, den gode mand, der ved sin utrættelige kamp lod frihedsklokkerne ringe over de kommunistiske diktaturer i øst.
Men det var jo dengang, da verden var mere enkel.
Ham savner vi.
Skal vi så ikke komme tilbage til det, det nok drejer sig om.
Statsministeren er sikkert bekendt med Det Konservative Folkepartis holdninger, når det gælder boligbeskatning.
Vi har i hvert fald gjort meget for ikke at skjule dem, og jeg vil høre, om statsministeren måske allerede i dag på regeringens vegne kan sige, om det, når vi nu står midt i forhandlinger om et nyt vurderingssystem, om et nyt boligbeskatningssystem, som jo mildest talt er komplekst, så ikke er tid til at give borgerne den tryghed, at boligskatterne i hvert fald ikke stiger til næste år.
Uffe Elbæk (ALT), 2016-11-08:
Fra licens skal vi til Tyrkiet.
Vi kommer vidt omkring i spørgetimen i dag, og det er jo fint.
Alternativet ser jo af gode grunde meget, meget alvorligt på det, der sker i Tyrkiet for øjeblikket.
Altså, man kan jo nærmest sige, at Tyrkiet bevæger sig mod et egentligt diktatur.
De tal, man kan læse sig til, viser jo, at over 100.000 offentligt ansatte er blevet fritstillet, 186 medier er blevet forbudt, 140 journalister er blevet fængslet, og tæt på 4.000 dommere og anklagere er blevet fyret.
Senest har vi set, at 12 medlemmer af parlamentet for oppositionspartiet HDP er blevet anholdt.
Thomas Jensen (S), 2016-11-08:
Efter at have læst lovforslaget her vil jeg sige, at jeg ikke synes, at der har været væsentlige områder, hvor vi med det her lovforslag, hvis det bliver vedtaget – og det gør det jo forhåbentlig – går videre, end vi har gjort i andre love i forhold til retsstatsprincipper, som ordføreren nævner.
Og det undrer mig bare, at ordføreren kommer med det her om, at der helst ikke skal være mere regulering, men slet ikke har fokus på det med terrorfinansiering.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Jeg synes, Venstres ordfører blander tingene fuldstændig sammen.
De job, vi taler om her, er dem, som regeringen og de støttepartier, som regeringen har, selv taler om, nemlig at der er masser af disse småjob, 6 timer om ugen, og hvad man nu ellers finder på.
Det er jo ikke de job, vi taler om, når det handler om østeuropæisk arbejdskraft, som har været her i flere år, og som er ansat i fuldtidsstillinger inden for industrien og andre erhverv på lige vilkår med danske lønmodtagere.
Det er ikke det, vi taler om.
Vi taler om, at dér, hvor kontanthjælpsmodtagere kunne have en chance, var inden for service, landbrug, skovbrug, gartneri og andre steder, hvor der er sæsonarbejde eller job af få timers varighed.
Det er jo det, vi taler om.
Hvordan skulle kontanthjælpsmodtagerne kunne komme ind og få de job?
De er jo allerede besat.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-08:
Jeg synes, hr. Finn Sørensen og Enhedslisten generelt argumenterer rigtig godt imod kontanthjælpsloftet, og min erfaring i den her debat har også været, at de fleste mennesker er enige i Enhedslistens argumentation, lige indtil man gør opmærksom på beløbene, som folk får i kontanthjælp.
For alle er jo enige om, at det er forkert, hvis man tager noget fra folk, der er fattige, hvis man skubber folk ud i fattigdom og til nogle meget, meget lave ydelser.
Men faktum er jo, at vi stadig væk har verdens højeste kontanthjælp i Danmark, også efter kontanthjælpsloftet.
Og faktum er, at eksempelvis en enlig forsørger får udbetalt 17.600 kr. om måneden efter skat, og det synes de fleste danskere faktisk er et beløb, man godt kan klare sig for.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Jeg har ikke tænkt mig at forholde mig til kontanthjælpen i Sverige eller nogen som helst andre lande.
Det, vi diskuterer her, er de ændringer, som hr. Rasmus Jarlov og hans kollegaer i den blå blok har gennemført her i Danmark.
Det er det, vi skal forholde os til.
Så kan man jo ikke, hvad kan man sige, slippe uden om den diskussion ved at sige: Hvordan ser det ud i Sverige, hvad mener ordføreren om det?
Men jeg er glad for det der spørgsmål om beløbet på de 17.000 kr., for der foregår jo et stort forsøg – ja, det ligner nærmest et meget bevidst forsøg – på at forvirre begreberne omkring det her.
For når man nævner sådan et beløb, glemmer man jo at fortælle, at når man når frem til det beløb og et højere beløb før loftet, skyldes det, at der i det beløb er medregnet alle offentlige ydelser, som lavtlønnede mennesker i det her land kan få.
Altså, ud over boligstøtten, boligsikringen, kan man få en børnecheck.
Man kan få børnetilskud, man kan få ekstraordinært børnetilskud, hvis der er en særlig god økonomisk grund til det – bare for at nævne nogle centrale ydelser, som er regnet med.
Ovenikøbet har man – nå, det gemmer jeg til næste gang.
Undskyld.
Det er godt at have noget i posen.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-08:
Ja, naturligvis tager vi alt det med, som man har at leve for, når vi nævner, hvor meget man har at leve for om måneden.
Det er ikke sådan, at man kan se bort fra, at folk ud over kontanthjælp også kan få boligsikring og børnepenge.
Så ja, 17.600 kr. efter skat er, hvad man har at leve for om måneden, hvis man er enlig med to børn på kontanthjælp, og det synes jeg er et yderst rimeligt niveau.
Jeg kan så forstå, at hr. Finn Sørensen ikke synes, det er rimeligt, at vi sammenligner os med andre lande.
Det synes jeg er en lidt underlig tilgang.
Når man svinger sig op i et træ her og udråber kontanthjælpsloftet til noget af det værste, der nogen sinde er sket, så synes jeg, det er fair at tage i betragtning, at det stadig væk er verdens højeste kontanthjælp.
Men det vil Enhedslisten så ikke forholde sig til.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Nu glemte den konservative ordfører at sige, at der af de der 17.600 kr. lige skal betales noget bruttohusleje.
Det skal vi jo lige have trukket fra, ikke?
Og så er der en ting mere, man har taget med for rigtig at få smurt tykt på, nemlig børnebidrag, som jo ikke er en offentlig ydelse.
Et børnebidrag er noget, f.eks. en fraskilt mand skal betale til den enlige forsørger, han har efterladt sig, eller hvad vi nu skal kalde det.
Et børnebidrag er ikke en offentlig ydelse.
Altså, det siger bare noget om, hvordan man ligesom prøver på, ja, måske at puste til lidt misundelse, og hvad ved jeg.
Hans Andersen (V), 2016-11-08:
Der fornærmede ordføreren så rigtig mange danske arbejdsgivere, store danske virksomheder, som jo ikke kunne fungere, hvis ikke det var for de mange østeuropæere, der i dag arbejder i Danmark.
Og langt, langt de fleste af dem arbejder efter overenskomsten.
Det er det, jeg siger: Der er sådan set job at få.
Udfordringen er at få kontanthjælpsmodtagerne til at tage de job, og der mener vi ikke at løsningen er at øge kontanthjælpen, men at sikre, at der er et kontanthjælpsloft, og at det altid kan betale sig at arbejde.
Men der er vi jo grundlæggende uenige, kan jeg forstå.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Det ligger jo i vores stillingtagen til det her, at vi kan starte med at rulle det der kontanthjælpsloft tilbage.
Der er ikke nogen saglige argumenter for at indføre det.
Det er ikke noget, der bringer flere mennesker i arbejde.
Og vi noterer os, at det heldigvis er alle partierne i oppositionen, der kritiserer det.
Desværre har vi lige til gode at blive enige om at afskaffe det igen.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Det var jo ikke et konkret svar.
Jeg mindes ikke, at Enhedslisten var af den opfattelse, før vi indførte kontanthjælpsloftet, at den daværende samlede kontanthjælp var høj nok.
Jeg var sådan set af den opfattelse, at Enhedslisten mente, at kontanthjælpen også før loftet skulle være højere.
Dengang fik en enlig mor med to børn udbetalt godt 20.000 kr. om måneden.
Det ville så være nok, eller synes Enhedslisten, at det skulle være endnu højere?
Det er jeg ret overbevist om at Enhedslisten engang syntes.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Det synes Enhedslisten stadig væk.
Det er bare ikke det, vi diskuterer her.
Vi diskuterer, at partierne i den blå blok har gennemført en lovgivning, der er voldsomt indgribende over for udsatte mennesker i det her land, og så forsøger vi at samles med alle de partier, der vil det til livs.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Tak, fordi jeg får ordet.
Jeg vil først spørge ind til kontanthjælpsloftet, som Socialdemokratiet jo også er inde på her.
Men det var så bare ikke lige det kontanthjælpsloft, som V, K, DF og LA stod sammen om.
Hvordan skal et kontanthjælpsloft i Socialdemokratiets øjne så se ud?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens holdning til.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Det var rimeligt nok at tage børnebidraget med, når vi har bestemt herinde i Folketinget, at det har man ret til.
Så betaler den førnævnte far det ikke, gør vi det herindefra.
Derfor var det rimeligt nok at tage med.
Når nu Enhedslisten synes, at de 17.600 kr., som en enlig mor med to børn vil have at leve for efter indførelsen af det her kontanthjælpsloft, er et alt for lavt beløb, vil jeg egentlig gerne høre: Hvad skal beløbet – ifølge Enhedslisten – så være?
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Altså, nu giver Venstres ordfører jo selv svaret: Jobbene er besat.
Så de her 40.000-50.000 kontanthjælpsmodtagere, vi taler om her, plus de 170.000 andre ledige, som ifølge arbejdskraftundersøgelsen er parate til at tage et job nu, og som bare forgæves søger efter job, er der jo ikke alle sammen job til.
Det er jo det, ordføreren ikke rigtig vil forholde sig til.
Så ordføreren har selv givet svaret: Nej, der er ikke de ledige job.
Hvad østeuropæerne angår, har jeg fulgt det område med meget stor opmærksomhed i mange år, og det er min erfaring, at hovedårsagen til, at der kommer så mange østeuropæiske arbejdere hertil, selvfølgelig som det første er EU's regler om fri bevægelighed, der forhindrer os i at sikre, at de arbejder her på lige vilkår.
Det andet er, at utallige arbejdsgivere jo er blevet grebet i, at de sætter det med at importere billig østeuropæisk arbejdskraft helt i system, og at de ikke rører en finger for at tilbyde disse job, sådan at de mange arbejdsløse, der er her i forvejen, kan få en chance for at besætte de job.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-11-08:
Jeg kan slet ikke forstå, at Socialdemokratiets ordfører ikke kan høre, at der er en kæmpe forskel på, om man foretager en vurdering til gunst for nogen eller ulempe for nogen.
Altså, en vurdering til gunst for en kvinde, der kan få lov til at blive i Danmark, er én ting.
En vurdering til ugunst for en anden, der bliver afskåret fra at få familiesammenføring, er da noget fuldstændig andet.
Kan man ikke selv høre, at der er en fuldstændig grundlæggende principiel forskel?
Det behøver man da ikke være jurist for.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-08:
Nu ved jeg, at Venstres Jan E. Jørgensen er jurist.
Jeg er selv murersvend, og nu skal jeg fortælle dig, hvad en murersvend kan høre: Der er forskel på gunst og ulempe – det er vi to enige om.
Og det er det, der undrer mig.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Tak til de to ministre for at stille op til denne forespørgsel, og selvfølgelig også tak til alle kollegaerne, der er mødt op.
Forespørgslen lyder: Hvad kan ministeren oplyse om de menneskelige og samfundsmæssige konsekvenser af lovgivningen om kontanthjælpsloft, 225-timersregel og integrationsydelse?
Jeg synes ikke, at det er så svært at begrunde, hvorfor vi har bedt om denne forespørgselsdebat.
Det vil få store konsekvenser for de pågældende, ikke mindst for de mange børnefamilier, som rammes hårdt af denne lovgivning.
Det vil også få store konsekvenser for de mange lønmodtagere, der må se det sociale sikkerhedsnet blive endnu mere udhulet, og det vil få store konsekvenser for samfundet som helhed.
Et samfund med fattigdom er et fattigt samfund, uanset hvor stor væksten så måtte være i bruttonationalindkomsten.
Ja, jeg vil sige, at jo større den samlede velstand er i et samfund, der samtidig oplever øget ulighed og fattigdom, jo fattigere er det samfund, nemlig fattigt på det allervigtigste: medmenneskelighed.
Jeg ser frem til ministrenes besvarelser og debatten.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Tak for det.
Jeg vil rigtig gerne høre ordføreren om noget, som ligger os i Dansk Folkeparti meget på sinde, og som vi jo sådan set bl.a. kan se af tallene på kontanthjælpsområdet, nemlig at der her er en meget stor overrepræsentation af personer af ikkevestlig oprindelse.
Hvad tænker ordføreren om det, altså at der er så mange i kontanthjælpssystemet, som er af ikkevestlig oprindelse?
Og tænker ordføreren for Enhedslisten, at løsningen måske er at hæve kontanthjælpsbeløbet frem for det, som vi andre har gennemført i forhold til kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen?
Hvordan ser Enhedslisten på hele den udfordring med netop personer af ikkevestlig oprindelse i kontanthjælpssystemet?
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Jeg tror da i hvert fald, vi kan blive enige om, at det er en stor udfordring for det danske samfund.
Spørgsmålet er: Hvad er årsagerne til det?
Vi har en anden opfattelse i Enhedslisten.
Vi har den opfattelse, at man ikke har sørget for, at det danske arbejdsmarked blev åbnet op for, at disse mennesker også kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Den vil tværtimod i endnu højere grad, end tilfældet allerede er, udgrænse disse mennesker og bringe dem i en situation, hvor det bliver endnu sværere for dem at blive en del af arbejdsmarkedet og dermed også den, hvad kan man sige, helt fulde del af det danske samfund, som vi alle sammen jo ønsker.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Nu forholder hr. Finn Sørensen sig jo sådan set ikke til problematikken.
Men kan hr. Finn Sørensen bekræfte, at f.eks. efter at vi indførte integrationsydelsen, som jo er noget lavere end kontanthjælpen, har vi i den grad fået bremset tilstrømningen af asylansøgere og migranter til Danmark?
Man kan jo se i statistikkerne i dag, at det er en udfordring at få især den her gruppe, som er af ikkevestlig oprindelse, i beskæftigelse i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Alle kan jo konstatere, at antallet af asylansøgere er faldet, og man kan heller ikke afvise, at det er et resultat af regeringens og Dansk Folkepartis ihærdige bestræbelser på at skræmme folk fra at søge asyl her i Danmark.
Det kan man ikke afvise.
Jeg spørger bare omvendt tilbage igen – nu kan ordføreren ikke svare, så det bliver et retorisk spørgsmål: Hvad i himlens navn skulle det hjælpe på det problem, som ordføreren starter med at pege på, nemlig at mange med en anden etnisk baggrund bliver holdt uden for vores arbejdsmarked og på mange punkter også holdt ude af vores samfund?
Hans Andersen (V), 2016-11-08:
Tak for det.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at det var det danske arbejdsmarked, der var et problem i forhold til at få mennesker i arbejde.
Jeg skal bare forstå det korrekt, for er det ikke sådan, at der er omkring 100.000 mennesker fra Østeuropa, der i dag arbejder i Danmark; at der er omkring 200.000 job af kortere varighed, altså under 15 timer, der i dag er besat; at der sådan set er job at få; og at vi i dag måske har et af verdens mest mobile arbejdsmarkeder?
Så det er jo ikke korrekt, at der ikke er plads til at tage ud og finde et job.
De er der sådan set.
De er i dag besat af mennesker fra Østeuropa.
Jeg så gerne, at flere på kontanthjælp tog de job.
Er det ikke en del af løsningen?