Peter Hummelgaard (S), 2023-11-07:
Tak for ordet, formand, og også tak til alle ordførere for deres indlæg.
Med det lovforslag, som regeringen har fremsat, tages der jo bl.a. det første store spadestik til kortere sagsbehandlingstider ved domstolene.
Som led i forhandlingerne om en kommende flerårsaftale, som den sidste ordfører, der var på, fra Alternativet, også bemærkede, foreslås det således at gøre det muligt at ansætte yderligere 12 byretsdommere allerede fra den 1. januar 2024.
Der er tale om såkaldte puljedommere, som Domstolsstyrelsen placerer ved de byretter, der er særligt udfordret af lange sagsbehandlingstider og gamle sagsbunker.
Det er rigtig godt nyt for alle de ofre, tiltalte, borgere og virksomheder, der lige nu venter alt for lang tid på rettens afgørelse.
Derudover indeholder lovforslaget en lang række ændringer af teknisk karakter.
Det er ændringer, som er vigtige for alle de praktikere og borgere, der er i kontakt med retsvæsenet.
Lovforslaget indeholder således de nødvendige ændringer for at understøtte digital behandling af skifteretternes tvangsopløsningssager.
Det er den tredje release i det såkaldte straffe- og skifteprogram.
Straffe- og skifteprogrammet er Domstolsstyrelsens nye store it-system, der skal modernisere behandlingen af sager på straffe- og skifteområdet ved Danmarks domstole.
Programmet gennemføres ved i alt fem såkaldte releases, hvoraf det her lovforslag altså understøtter den tredje release.
Det er et stort it-projekt, som bygger på mange tusinde timers arbejde udført af medarbejderne ved Domstolsstyrelsen.
Det er et langt, sejt træk, hvor rundt regnet 100 medarbejdere sidder med alt lige fra jura og økonomistyring til analyser af forretningsbehov og design og udvikling af nye løsninger i de nye straffe- og skiftesystemer.
Samlet set vil det modernisere domstolenes arbejde og borgernes kontakt med domstolene.
Ved release 1 blev behandlingen af dødsboskiftesager delvis digitaliseret, og der har efterfølgende vist sig at være et behov hos brugerne af systemet for klare regler for, hvad brugerne skal gøre, hvis sagsportalerne er utilgængelige, f.eks. som følge af et it-nedbrud.
Derfor foreslås det i det her lovforslags regler, at der tages højde for tekniske nedbrud m.v., hvor domstolenes sags- og skifteportal ikke kan anvendes.
Jeg er glad for, at vi med de her regler kan bane vejen for, at der tages endnu et skridt i den vigtige proces med at få moderniseret domstolenes it-systemer.
Herudover foreslås nye og ændrede regler i dødsboskifteloven og værgemålsloven, som har til formål at understøtte øget digitalisering af skifteretternes og Familieretshusets behandling af henholdsvis dødsboskiftesager og værgemålssager.
Lovforslaget indeholder derudover bl.a. mindre tiltag på advokatområdet.
Lovforslaget indeholder endelig en ændring af inkassoloven og kreditaftaleloven, som har til formål dels at understøtte Erhvervsministeriets implementering af NPL-direktivet i lov om kreditservicevirksomheder og kreditkøbere, dels at implementere dele af direktivet.
I forhold til den del af lovforslaget, der drejer sig om at ændre inkassoloven, er der tale om, at inkasso af misligholdte bank- og realkreditlån flyttes over i en ny lov på erhvervsministerens område, lov om kreditservicevirksomheder og kreditkøbere.
Det sker, fordi denne nye lov implementerer det såkaldte NPL-direktiv, som på en række områder skal tage hånd om misligholdte bank- og realkreditlån.
Ændringen indebærer, at det fremover vil være Finanstilsynet i stedet for politiet, som skal give tilladelse til kreditservicevirksomheder til at inddrive sådanne misligholdte lån, og at det også vil være Finanstilsynet, som skal føre tilsyn med de virksomheder.
Både efter inkassoloven og den nye lov skal der ved inddrivelsen tages hensyn til skyldneres privatliv og udvises god skik.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte opstå undervejs.