runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Jeg talte på et tidspunkt med en, som arbejder inden for Forsvaret, og som jo egentlig snakker om, at det er nogle andre kompetencer, der er behov for i Grønland.
Det er noget helt andet, der er behov for.
Så skal man også gøre tingene lokalt, sikre, at der er lokale uddannelser, og sørge for at få nogle flere grønlændere ind.
Vi ser jo heldigvis, at der er flere og flere med en civil baggrund.
Det kunne jo lige så godt være grønlandske akademikere.
Det kunne lige så godt være AFIS-operatører, som jeg ser der i højere grad er en interesse for fra Arktisk Kommandos side.
Det synes jeg er positivt.
Men vi skal presse på, så der sker endnu mere.
Nu har vi fra Inuit Ataqatigiits side gentagne gange her fra Folketingets talerstol snakket om kommunefogederne, og jeg synes sådan set, at det stadig væk er vigtigt, fordi det ikke er blevet løst endnu.
Det er jo sådan set et lovløst samfund, kan man sige, på mange måder i nogle bygder, fordi der ikke er en repræsentant for politiet.
Så det er jo en opgave, vi har her i Folketinget, altså at sikre, at politiet er til stede alle steder, hvor der bor folk.
Så det er jo i hvert fald et område, man kan pege på.
Noget andet er den her alkohollov, som jeg var inde på.
Alkohol er jo i høj grad også forbundet med mange af de sociale udfordringer, som der er i Grønland, så derfor hænger tingene jo enormt meget sammen, og det er enormt komplekst.
Hvis jeg kunne løse det i morgen, ville jeg gøre det, det kan jeg love dig.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-05:
Ja, for det er netop det her med, at det er en tilbagevendende begivenhed, at hver gang vi diskuterer forhold i Grønland, er vi også nødt til at tage det her ganske alvorlige problem med i debatten, om vi kan lide det eller ej.
Det er massivt, hvis der ved et befolkningstal på omkring 15.000 ligger omkring 1.000 børnesager.
Det er dog her, hvor ressourcerne er stærkest.
Hvordan er det ude i de områder, hvor myndighedernes ressourcer måske er det mindre?
Så kan man sige, at 10 mio. kr. er mange penge.
Det er muligvis ikke kun pengene, der er det vigtigste her, men også det, at der håndgribeligt bliver taget fat om de her stakkels børn, som bliver udsat dagligt for både det ene og det andet.
Har ordføreren ikke et bud på, hvordan vi kunne mødes på en eller anden måde, så vi får løst det her problem?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er jo virkelig et område, som jeg brænder rigtig meget for, og jeg har brugt de sidste 10-12 år både professionelt, politisk og frivilligt – og gør det også stadig væk frivilligt – på at sætte fokus på de her forhold i Grønland.
I satspuljeforhandlingerne sidste år blev der afsat 10 mio. kr. til at styrke forholdene for børn og unge i Grønland
, så det er jo et meget konkret eksempel på, at selv om det faktisk er et område, som Grønland selv har et ansvar for, så har vi også været med til at presse på, for at det her skal være et område, hvor det ikke handler så meget om midlet.
Det er mere målet, der er det vigtige i den her sag.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-05:
Jeg vil også gerne tage udgangspunkt i den forfærdelige ulykke, der skete i Nordgrønland, hvor man jo i fællesskab lynhurtigt fik løst nogle af de her problemer og fik skabt et samarbejde, sådan at der kunne blive ryddet op, og så der blev ledt efter de folk, der desværre var omkommet.
Jeg er glad for, at man tog imod den håndsrækning, der kom her fra den sydlige del af rigsfællesskabet, sådan at vi netop stod sammen, også i sådan en katastrofe.
Jeg tænker bare, at Dansk Folkeparti den ene gang efter den anden har rakt en hånd frem og spurgt: Hvordan kan vi bidrage her fra Danmark med at løse nogle af de sociale problemer, der stadig væk er i Grønland?
Og det er jo ikke, fordi vi vil dunke grønlænderne oven i hovedet med noget, der ikke er lykkedes, men nu er der lige kommet en rapport fra Nuukområdet, hvoraf det fremgår, at der er op imod 1.000 børnesager ud af et befolkningstal på omkring 15.000.
Det må da skrige til himlen, at her er der altså absolut noget, der skal gøres.
Må vi dog ikke gerne hjælpe?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
I Inuit Ataqatigiit sætter vi rigtig stærkt ind.
Den tidlige indsats er jeg rigtig meget fortaler for frem for den sene indsats, som jeg synes er blevet prioriteret de seneste par år.
Karsten Hønge (SF), 2017-10-05:
Et andet tema, jeg kunne tænke mig at spørge fru Aaja Chemnitz Larsen om, er den massive udfordring, som det grønlandske samfund står over for, i forhold til at kun omkring 40 pct. af en ungdomsårgang får en uddannelse.
Hvad er Inuit Ataqatigiits bud på det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Det, der er helt afgørende, er, at vi får lov til at sidde med.
Altså, lige nu har vi jo følelsen af at sidde uden for døren, kan man sige, og det er ikke noget, vi ønsker.
Det bedste alternativ, vi kan se, er, at vi snakker med alle forsvarsordførere og retsordførere, både dem, der sidder med til forhandlingerne, men også dem, som er optaget af forsvaret og retsområdet.
Men det er jo helt afgørende, at man sidder med.
Vi er sådan set også villige til at tage nogle af de tunge kampe og også være med til at sige, hvor det måske er, vi skal skære lidt ned for at kunne lave nogle nye tiltag.
Så jeg synes sådan set, vi viser en ret stor ansvarlighed fra Inuit Ataqatigiits side i forhold til at ville gå åbent ind i de her forhandlinger.
Karsten Hønge (SF), 2017-10-05:
Jeg kender jo fru Aaja Chemnitz Larsens vedholdende engagement i at få Grønland placeret i enhver forsvarspolitisk sammenhæng.
Det fremgik jo også af ordførertalen.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge lidt mere ind til, hvordan fru Aaja Chemnitz Larsen forestiller sig Inuit Ataqatigiits mere konkrete placering i forhold til de kommende forsvarsforhandlinger, og hvad der skal til for at få placeret Inuit Ataqatigiit i forhold til de forhandlinger.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Spørgeren måtte gerne spørge fire gange mere, hvis han fik lov, men jeg kommer ikke med noget svar heroppefra, hvor jeg giver nogen garantier om, hvad vi ville støtte, og hvad der skulle til, for at vi ville støtte, eller hvad der ikke skulle til, for at vi ville støtte.
Det er simpelt hen ikke på sin plads, at jeg heroppe i dag udlægger, hvad Alternativet vil tage ind og ud, var jeg ved at sige, når den tid kommer, at der eventuelt skal dannes en ny regering.
Så bliver det sagt igen: Ja, vi er super kritiske over for mange af de stramninger, der har været, og det synes vi egentlig også er det eneste rigtige i forhold til det politiske ståsted, vi har.
Det seneste, vi har set, med, at man nu ikke vil tage 500 kvoteflygtninge til Danmark, hvad vi ellers har gjort siden 1979, synes vi faktisk er en lille smule uanstændigt.
Det er der, vi står.
Men når vi er i den situation, at vi skal til at kigge på statsministerkandidater og det næste valg osv., så tager vi den derfra.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Men altså, jeg har jo svaret.
Jeg kan da godt gentage det, men jeg ved ikke, om hr. Pelle Dragsted bliver mere tilfreds af eller får en større ambition om at gå ind i nogle konkrete skatteforhandlinger af det.
Så det tror jeg egentlig ikke at jeg kan bidrage med at oplyse yderligere, end jeg allerede har gjort.
Marcus Knuth (V), 2017-10-05:
Jeg er ikke så meget i tvivl om, at Alternativet vil arbejde i en vis retning, og jeg er heller ikke i tvivl om, hvad Alternativet mener i forhold til de mange debatter, vi jo har haft – jeg kan se, hvordan Alternativet har stemt.
Men det var jo ikke mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Vil Alternativet kunne støtte en rød regering, der f.eks. ikke ændrer på familiesammenføringsreglerne, der ikke ophæver grænsekontrollen, og som ikke ændrer integrationsydelsen?
Det er bare for at tage de tre spørgsmål.
Og så derudover: Er der andre ting, som vil være en absolut smertegrænse for Alternativet?
Så jeg spørger ikke om, hvad I vil arbejde for, jeg spørger, om I vil kunne støtte en rød regering, der ikke ændrer de her ting.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Vi har jo herinde haft en holdning igennem nogle år, hvor vi på forskellig vis har sagt, at vi gerne vil have, at der er flere, der som ung føler sig tiltrukket af erhvervsuddannelsen, og så skal vi jo også sørge for, at det er attraktivt at komme der, og at der eksempelvis er nogle materialer, som man skal undervises i, der er up to date, altså der er opdateret.
Der er simpelt hen nogle udfordringer der på en række erhvervsskoler – nu skal jeg nok lade være med at begynde at nævne dem, jeg har besøgt – og det er vi klar over, og det tager vi selvfølgelig også med ind til forhandlingsbordet.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-10-05:
Det glæder mig rigtig meget at få så direkte et ærligt svar, for det er jo bl.a. de her 150 mio. kr., der ikke er en del af finanslovsudspillet, det, der hedder kvalitetspuljen, som ligesom har været et plaster på såret igennem et stykke tid, og det glæder mig rigtig meget, når Dansk Folkeparti vil tage med til forhandlingerne, at de har det rigtig hårdt ude på erhvervsskolerne.
De løber rigtig hurtigt, for det siger de de gør, og det gør de reelt, og de skal bruge penge til at få flere elever til at vælge erhvervsuddannelserne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
For det første vil jeg rigtig gerne være med til at sende en hilsen til lærerne på erhvervsuddannelserne.
Det er jo kun et spørgsmål om, hvor lang tid man har, der gjorde, at jeg ikke kom ind på det i min tale, for det ville jeg rigtig gerne have brugt meget tid på.
Det andet er, at vi er meget optaget af, at vi sikrer økonomien i erhvervsskolerne.
Vi har jo set, at regeringen har fremlagt sit forslag, der stadig væk inkluderer det her såkaldte omprioriteringsbidrag i forhold til erhvervsskolerne, og vi har de sidste to år, når vi har skullet diskutere det, på forskellig vis ført penge tilbage til erhvervsskolerne.
Vi kommer på tilsvarende vis, når vi skal forhandle finanslov for næste år, til at se på erhvervsskolernes økonomi, for når man har en holdning om, at vi gerne vil have flere unge til at søge over på erhvervsskolerne, og behovet for det har vi også i fremtiden – også hvad angår det spørgsmål, hr. Morten Østergaard var inde på tidligere, i forhold til at skabe den arbejdskraft, vi har brug for – så skal vi sikre erhvervsskoler, der er attraktive at komme til som elev, og det kræver ressourcer.
Så det tror jeg vi er helt enige om er udgangspunktet.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-10-05:
Nu bliver der jo i øjeblikket talt rigtig meget om burkaforbud og andre mere symbolpolitiske temaer, som måske ikke vedrører så mange mennesker.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et lidt andet spørgsmål: Er det ikke vigtigt at tale om f.eks. erhvervsuddannelserne?
Det er lærernes dag i dag, og jeg synes godt, vi kunne sende en hilsen til lærerne på erhvervsuddannelserne i dag, og der vil jeg gerne høre, om DF vil være med til at fjerne de massive besparelser, som Undervisningsministeriet har gjort op til at være omkring 1 mia. kr., så vi kan få flere ind på erhvervsuddannelserne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Det svarede jeg faktisk også på.
På spørgsmålet, om vi gik ind i forhandlingslokalet med det udgangspunkt, at folkepensionister skulle betale en skattelettelse til højtlønnede, der er i arbejde, er svaret klart: Nej, det ønsker vi ikke.
Og så nævner jeg eksempler på tiltag, som vi så kommer med, som modsat faktisk også vil sørge for, at eksempelvis folkepensionisten får gavn af det.
Det er jo rigtigt, at vi har en diskussion, der går på, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at der skal være forskel mellem f.eks. at være på kontanthjælp eller på dagpenge og i beskæftigelse uden at tjene alt for meget på arbejdsmarkedet.
Det er jo én øvelse.
Noget andet er selvfølgelig, og det er jeg fuldstændig enig i, hvor pengene kommer fra, og om de eksempelvis kommer fra folkepensionisten.
Det er ikke Dansk Folkepartis udgangspunkt, at de skal det.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-05:
Det, der jo har været problemet med alle de tidligere skattereformer siden midten af 00'erne, er, at de handlede om at gøre det dyrere at blive arbejdsløs, kan man sige, og derfor blev mennesker som f.eks. folkepensionisterne oftest forbigået.
Men det, jeg egentlig spurgte ind til, var ikke så meget, hvad man gerne vil bruge pengene til, men mere, hvor pengene skal komme fra.
Det, regeringen siger, er, at dem vil man bl.a. finde på optjeningsprincipper og børnechecken.
Og enhver, der kender bare lidt til nationaløkonomi, ved godt, at der kan man ikke finde 5 mia. kr. Derfor synes jeg faktisk, at det er rimeligt at spørge ordføreren for det parti, der skal forhandle den her aftale, om man ikke kan gøre det klart og sige til førtidspensionister, folkepensionister og studerende: Dansk Folkeparti kommer ikke til at medvirke til, at I skal betale for skatterabatter, som primært går til dem, der har allermest.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Det er mere, fordi jeg ved, at hr. Pelle Dragsted gerne vil følge med ind i forhandlingslokalet, men vi forbeholder os ret til at forhandle, og så kan man jo vurdere os på det resultat, som vi i givet fald måtte komme ud med, hvis det lykkes at lave en aftale.
Har vi nogle skuffeplaner om at begynde at hakke til overførselsindkomstmodtagerne, så folkepensionister skal til at betale for store skattelettelser til rige mennesker i det her samfund?
Nej, det har vi bestemt ikke.
Vi har tværtimod som et element stillet forslag om f.eks. at afskaffe licensen.
Jeg kunne også her nævne, at man, hvis man har penge at gøre godt med, kunne overveje, om man skulle gøre noget ved elafgiften – altså gøre noget ved nogle af de afgifter, som alle betaler, og som jo i virkeligheden forholdsmæssigt belaster de laveste indkomster mest.
Så man kan sagtens skrue noget sammen og tage nogle initiativer, der både kan have et samfundsmæssigt perspektiv, men også komme folk med lavere indkomster, som ikke er på arbejdsmarkedet, til gavn.
Det er det, der er årsagen til, at de her 1,1 millioner pensionister, som hr. Pelle Dragsted nævner, ikke er omfattet af det her; det er altså, fordi den plan, der er lagt frem, handler om at give folk i beskæftigelse lettelser.
Vi ønsker selvfølgelig at finde metoder, så vi kan brede det ud, så bl.a. pensionisterne også får glæde af de ting, vi laver.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-05:
Nu er det ligesom blevet blotlagt, at regeringens skatteudspil fuldstændig forbigår bl.a. 1,1 millioner danske folkepensionister.
De skal igen ikke have noget, ligesom de heller ikke har fået noget ved den sidste lange række af skatteaftaler, herunder en række, som Dansk Folkeparti har medvirket i.
Men det er faktisk værre end det, for det kan sådan set være, at det er folkepensionisterne, der kommer til at finansiere skatterabatterne til nogle af de mest velhavende danskere, for det fremgår jo af den her skatteaftale, at den skal finansieres ved at finde – og hold nu godt fast – 5,5 mia. kr. ved justeringer i overførselssystemet.
Det svarer til, og det har jeg fra et svar fra Finansministeriet, at hver folkepensionist skal aflevere over 6.000 kr., hvis det er der, man skal finde pengene.
Vi kan ikke få det at vide, for der er ikke nogen fra regeringen, der vil oplyse, hvor pengene skal komme fra,
andet end at de skal komme fra overførselssystemet.
Derfor vil jeg egentlig gerne bruge lejligheden til at spørge, om Dansk Folkepartis ordfører måske kan være med til at dæmpe utrygheden lidt ude blandt landets folkepensionister og hos andre grupper, studerende, førtidspensionister og sygdomsramte, ved her fra talerstolen at gøre det klart og garantere – og her synes jeg faktisk det er meget rimeligt at spørge efter en garanti, selv om jeg ved, at ordføreren ikke er meget for det – at de her brede grupper ikke er dem, der kommer til at betale for de her skatterabatter.
Merete Riisager (LA), 2017-10-05:
Lovforslag
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Det er et interessant ordvalg, at man skal løfte sløret.
Hr. Peter Skaarup lyder jo simpelt hen som den horde af journalister, som har jagtet mig i det seneste par døgn og spurgt: Jamen kan vi ikke sådan i al fortrolighed lige få et staldtip om, hvordan og hvorledes det kommer til at stå?
Jeg håber og tror også på, at Venstres holdning til heldækkende beklædning, burka, niqab osv., er meget klar.
Vi synes, det er udtryk for et middelalderligt kvindesyn.
Vi synes, det er udtryk for et mistænkeliggørende syn på mænd.
Vi synes, det er diskriminerende.
Vi synes, at en burka er at sammenligne med en form for mobilt parallelsamfund, hvor man altså i den grad ikke ønsker at være en del af Danmark og det i så tydelig grad, at man, når man bliver tvunget til at bevæge sig væk fra sit eget parallelsamfund, har sådan et mobilt parallelsamfund, man kan tage over sig og bevæge sig rundt i.
Vi er inderligt modstandere af burka.
Om vi kommer til at stemme for eller imod det beslutningsforslag, som blev fremsat af Dansk Folkeparti i går, og som, så vidt jeg har hørt, omfatter maskering, tager vi stilling til på vores gruppemøde i morgen.
Peter Skaarup (DF), 2017-10-05:
Tak for en god tale.
Jeg skal lige spørge – for det spurgte jeg også Socialdemokratiets formand, fru Mette Frederiksen, om – hvordan det er, Venstre ser på burkaforbud.
Jeg ved godt, at vi skal høre om det i morgen, og at Venstre skal overveje det dér.
Hvad hælder I til?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Det har jeg sådan set fortalt noget om i det første svar.
Derudover er det jo noget, som må tages i de forhandlinger, som pågår, og som regeringen er vært for.
Nicolai Wammen (S), 2017-10-05:
Så er det, vi her i dag får fra Venstre, en garanti for, at danske pensionister ikke kommer til at betale noget som helst af den regning på 5,2 mia. kr., som regeringen stadig væk ikke har fortalt hvordan skal betales?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Altså, hvis vi skal sådan se lidt historisk på det, vil jeg sige, at jeg jo har bemærket den her skræmmekampagne fra Socialdemokratiet.
Den seneste, der skar i ydelserne her i landet, var fru Mette Frederiksen, så vidt jeg husker, og det var i en regering, som hr. Nicolai Wammen også var en del af.
Og det gjorde man – i øvrigt med Venstres ivrige opbakning – for at finansiere topskattelettelser og selskabsskattelettelser.
Sådan noget har vi desværre ikke set siden, men det må man jo arbejde på.
Jeg forestiller mig ikke, at man skærer i ydelserne, heller ikke for pensionisterne – nej.
Nicolai Wammen (S), 2017-10-05:
Tak for det, og også tak, fordi Venstres ordfører valgte at bruge to tredjedele af sin taletid på at fortælle, hvad han tænker.
Jeg vil sige, at Venstres ordfører plejer at have sådan lidt svirp, og det plejer også at være sådan, at man får et smil på læben.
Men i dag var det, som om det var lidt mere mavesurt, end det var morsomt.
Og det er måske, fordi regeringen står her med en dårlig sag.
Man prøver at give indtryk af, at Socialdemokratiet ikke har fremlagt planer, selv om man udmærket er klar over, at vi har fremlagt ting i forhold til både finansloven og 2025-plan.
Man prøver at sige, at vi ikke har lavet nogen aftaler, men bare sidder i et hjørne og er sure, selv om langt de fleste af regeringens aftaler også er lavet med Socialdemokratiet.
Så det er ikke nogen nem opgave, ordføreren er sat på, og det har jeg fuld forståelse for.
Til gengæld vil jeg gerne spørge ordføreren om noget.
Nu er ordføreren jo så optaget af, at tallene skal lægges frem og man skal fortælle, hvad man står for.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-10-05:
Så vil jeg ønske alle kolleger en god frokost.
I kan jo så i pausen glæde jer til den næste ordfører, og det er hr. Jacob Ellemann-Jensen fra Venstre, Danmarks Liberale Parti, og han starter præcis kl. 13.00.
Mødet er udsat.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Det, der er vigtigt for mig, er, at danskerne ved, hvad Dansk Folkeparti står for, når vi går ind i et forhandlingslokale, og så kan man jo måle og veje os, hvis vi når frem til et resultat, på, hvordan det resultat så er, og i hvilken grad vi så har fået vores politik gennemført.
Svaret til hr. Mogens Jensen på spørgsmålet, om vi ønsker topskattelettelser, er jo krystalklart – uanset om man kalder det topskattelettelser, eller om man kalder det noget andet: Nej!
Vi mener, at hvis der er penge til skattelettelser, bør de gå til folk med lavere indkomster, det er der, vi ønsker at målrette eventuelle skattelettelser.
Det er den politik, vi går i forhandlingslokalet med, og så håber vi selvfølgelig, at der bliver medvind i forhandlingslokalet for vores synspunkter.
Christine Antorini (S), 2017-10-05:
Tak for ordet.
En af de ting, vi var lidt overraskede over i statsministerens åbningsredegørelse, var udsagnet om, at integration ikke har noget med religion at gøre.
Vi er faktisk uenige i Socialdemokratiet.
Integration har også noget med religion at gøre, og vi synes, det er helt urimeligt, når vi ser, at f.eks. piger i skolen med henvisning til deres religion ikke får lov til at være på lige vilkår med drengene.
De kan ikke komme på lejrskole, de må ikke have danske venner, de skal gå med bestemte klædningsstykker med henvisning til religionen.
Eller når vi ser mødre, der ikke får lov til at komme ud på arbejdsmarkedet med henvisning til religionen.
Så det har også noget med integration at gøre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Okay, så kommer vi ikke bare til Givskud og Sverige, men også langt tilbage i tiden, og det er fair nok.
Noget må da være lykkedes, hvis de er flyttet til Sverige.
Altså, så har vi da gjort noget godt.
Men ellers vil jeg sige, at jeg godt kan forstå, at der er danske familier med flere end tre børn, som jo i særlig grad vil blive ramt af det her, og som synes, at de kan stå i en vanskelig situation, hvis man indfører det sådan fra den ene dag til den anden.
Det vil jeg godt sige.
Det er jo ikke det, der er til diskussion her.
Det, der var til diskussion i spørgsmålet, var jo, om vi grundlæggende synes, det er rigtigt, at man indfører en antalsmæssig begrænsning, som skal gælde fremover.
Så det kommer ikke bag på nogen.
Det vil alle være bekendt med, der har ønsket at vide, hvad vi står for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Med hensyn til enkeltsagen om familien med de 17 børn kan jeg sige, at de bor i Sverige i dag.
Jeg synes faktisk, det er skammeligt, at man bruger et enkelt eksempel på at lave generel lovgivning, der rammer 100.000 familier.
Men jeg vil gerne høre hr. Kristian Thulesen Dahls kommentar til, at hans eget tidligere parti, nemlig Fremskridtspartiet, under Rio Bravo-forliget i 1980'erne erstattede et personfradrag med en check.
Betyder det ikke, at det, vi taler om i dag, ikke er et tilskud, men en kompensation for et mistet fradrag, og at man med den her lovgivning faktisk stjæler et fradrag, som man havde engang som en rettighed?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Så kom vi også til Givskud, det var dejligt at høre.
Så vi kommer rundt i landet i stigende grad i løbet af dagen, og sådan skal det være.
Vi kunne også være taget til Varde, men så langt kom fru Lisbeth Bech Poulsen så ikke.
Jeg tror, det er dér, den syriske familie med 17 børn kom til.
Men altså, sådan er der jo så meget.
Sådan kan man jo besøge forskellige byer, alt efter hvilket eksempel, man vil bruge her i åbningsdebatten.
Jeg vil bare sige: Vi har jo i Dansk Folkeparti haft det her på programmet i årevis, valg efter valg.
Så der har ikke været nogen som helst stikken noget under stolen, i forhold til at Dansk Folkeparti har ønsket at lave en antalsmæssig begrænsning på, hvor mange der bliver udbetalt børnecheck til.
Så det kan ikke komme som nogen overraskelse for nogen, at vi selvfølgelig synes, at det er en mulighed.
Så er spørgsmålet selvfølgelig, hvad man så bruger de penge til, man måtte få ud af det.
Det er jo et forhandlingsspørgsmål, og dér kan der selvfølgelig være forskel på nogle partiers holdning om, at man vil give dem som skattelettelser til bestemte mennesker, og så vores holdning om, at det skal styrke kernevelfærden i vores samfund, f.eks. ældreplejen, eller hvad vi skal bruge dem til.
Men det er jo en forskel, der kan være, og som vi selvfølgelig skal diskutere.
Så det kan selvfølgelig ikke komme som nogen overraskelse.