runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-13:
Man kan spørge, hvor lidt der er nok, når vi taler om de skandaler på skandaler, der har været i finansbranchen.
Og det her forslag må man sige er et skridt på det allerlaveste niveau, i forhold til hvad der skal til, for at vi selvfølgelig ser på, hvordan man kan styrke tilsynet og øge værnet.
Men dybest set har vi jo at gøre med noget, hvor vi burde kigge langt dybere i finanssektoren og se på, hvordan vi kan ændre systemet, så vi ikke har et system, der fordrer den slags, vi har set, og hvordan det er, vi ser på vores økonomiske system osv. osv.
Men som sagt er det da altid en start at se på, hvordan vi kan styrke et tilsyn, når den slags ting, der har foregået, kan foregå.
Det synes vi selvfølgelig er en rigtig, rigtig god idé.
Det er lidt en uskik at gribe fat i gamle forligskredse, når det er nye sager, vi står med – og det er jo det, man har valgt at gøre fra regeringens side.
Der burde man selvfølgelig have valgt at inddrage alle Folketingets partier i det arbejde.
Det har man så ikke valgt, men det synes jeg det her beslutningsforslag lægger op til, og derfor kan Alternativet selvfølgelig støtte det.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-13:
Jo, jo, men jeg tror egentlig ikke, at vi – efter det, hr. Hans Andersen siger nu – er så frygtelig uenige.
Det her kan kun løftes, hvis vi har et samarbejde mellem både fagforbundene og arbejdsgiverne.
For jeg synes, at det sådan lige er et nummer for naivt at tro, at fordi man sådan bare kan appellere til det store indre sociale væsen hos arbejdsgiverne om, at det er godt for samfundet og godt for de ansatte, så gør de det.
Det er ikke vores erfaring.
Den er, at de skal presses og skubbes og trækkes til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-13:
Tak for det, og tak for debatten, som vel meget fint illustrerer, at vi nu er på vej ind i de forhandlinger, der gerne skulle føre til en bred politisk aftale omkring det fremtidige arbejdsmiljø i Danmark.
Tak for de mange bemærkninger, der har været i forhold til den proces, der nu forhåbentlig kommer til at danne baggrund for en god og ikke mindst også langsigtet politisk aftale.
I debatten her har der jo været mange spændende ting, også noget økonomi, som ikke rigtig helt holder vand.
Lad mig bare sige det sådan, at det i hvert fald ikke kan misforstås: Arbejdstilsynets samlede bevilling på 433,4 mio. kr. i 2018 er, hvis finansloven vedtages i næste uge, også på 433,4 mio. kr. i 2019.
Og så nede i maven på den gemmer der sig en opprioritering i forhold til indsatsen for at sikre ordnede forhold.
En forstærket indsats betyder så, at der i 2019 med den finanslovsaftale, der ligger, vil være tale om en stigning på ca. 7 mio. kr.
Det følger jo sådan set også meget godt op på den brede vedtagelse, der var for nogle uger siden, det er måske snart en måned siden, da vi diskuterede Padborgsagen, hvor et enigt Folketing faktisk sagde, at man opfordrede regeringen til at sikre en forstærket indsats.
Jeg vælger at være optimist.
Jeg tror, der er mulighed for, at vi kan lave en ny og forbedret arbejdsmiljøindsats i Danmark til gavn for både medarbejdere, men også virksomheder.
Altså, det er sådan, at virksomhederne jo ikke er interesserede i, at deres medarbejdere skal have det dårligt.
Det er jeg jo enig med hr. Hans Andersen i.
Så med det vender vi jo i forstærket form tilbage til de politiske drøftelser, som gerne skulle betyde en politisk aftale, inden vi møder vælgerne.
Mit håb er, at vi kan nå at lave en politisk aftale, inden der kommer et folketingsvalg, men det er af gode grunde ikke mig, der udskriver et folketingsvalg, så det er jo ikke til at vide, om det måtte ske.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Hvis ministeren læser beslutningsforslaget, handler det om andet end Finanstilsynet, og det er jo netop det, der er pointen.
For virkeligheden er jo den, at de skandaler vi har set i finanssektoren her bare på det seneste og i øvrigt, når det handler om økonomisk kriminalitet – kæmpe svindelsager, som man aldrig nogensinde havde forestillet sig man skulle se – viser, at der er behov for at sammentænke myndighedernes indsats.
Både når det handler om skattemyndighedernes indsats, ikke mindst, og når det handler om SØIK's indsats, altså Bagmandspolitiets indsats, men jo også, når det handler om Finanstilsynets indsats.
Så det er det, der er sigtet.
Jeg deltog selv i det møde, som erhvervsministeren omtaler, og det kommer ikke som nogen overraskelse.
Det kan man så sige at der kan være en god grund til.
Men justitsministeren annoncerer, at det også kan være relevant at se på en reform af SØIK.
Det skal man så vente med til efteråret 2019 i bedste fald, og skattemyndighederne er så i gang med endnu en stor redningsplan, hvor man godt kunne diskutere, om der skulle være et lidt stærkere fokus på lige nøjagtig bekæmpelse af økonomisk kriminalitet.
Vores forslag handler om, at man sætter sig omkring bordet – med alle tre ministerier – og prøver at se, om vi kan få en langt stærkere koordination af indsatsen.
Er det det, regeringen afviser ved også at afvise det her forslag?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-13:
Vi kommer selvfølgelig også til at inddrage Bagmandspolitiet i de forhandlinger, som vi skal have.
For jeg koordinerer selvfølgelig både med skatteministeren og justitsministeren, og vi er i gang med et stort forberedelsesarbejde i forhold til at få analyseret alle de muligheder, som vi ser, og som andre ser, for at inddrage flest mulige ideer og synspunkter i forhold til, hvad vi samlet set kan gøre.
Jeg kan jo ikke sige nu – og det er, fordi vi er i gang med forberedelsesfasen – hvad der kommer til at blive lagt op til fra regeringens side.
Men selvfølgelig kigger vi hele vejen rundt, også i forhold til de andre myndigheder, som er involveret i bekæmpelsen af finansiel kriminalitet.
Og det inkluderer selvfølgelig også Bagmandspolitiet.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Jeg spørger jo lidt af erfaring, for da vi lavede den seneste hvidvaskaftale, var der jo punkter omkring politiindsatsen.
Det er rigtigt nok, at der er punkter om eksempelvis Bagmandspolitiets opgaver.
Men virkeligheden er jo den, at hvis man læser, hvad der står, og hvis man husker forhandlingerne, så var regeringen jo afvisende over for, at det var noget, der skulle føres penge til nu.
Det måtte vente til kommende forhandlinger om en flerårsaftale.
Derfor vil jeg bare høre, om regeringen er indstillet på, at de forhandlinger, man nu får, er forhandlinger, som kommer til at handle om alle tre myndigheders samarbejde om det her, og at der bliver truffet beslutninger om at forbedre samarbejdet, og at vi kan se det i en sammenhæng.
Det er det, vi spørger til.
Det andet spørgsmål, jeg har, er, om ministeren vil bekræfte, at hvad angår de 30 mand, man så overfører til SØIK, altså til Bagmandspolitiet, vil ressourcerne til at finde dem ikke være nye penge til politiet.
Det er penge, der skal findes inden for rammen, som politi og anklagemyndighed allerede har i dag.
Altså at der skal være besparelser et sted, for at de penge kan blive tilføjet et andet.
Hans Andersen (V), 2018-12-13:
Der synes jeg da det måske er vigtigt, at man ligesom i tilgangen til det har en opfattelse af, at arbejdsmarkedets parter faktisk kan være med til at flytte og forbedre arbejdsmiljøet.
Og den ene part repræsenterer altså arbejdsgivere og virksomhedsejere.
Jeg synes bare, det var lidt kedeligt, hvis det er tilgangen fra Socialistisk Folkepartis side, at arbejdsmiljøet kun kan forbedres på trods af virksomhederne og virksomhedsejernes indsats.
Det synes jeg er en lidt kedelig tilgang til det her, for det er altså begge parter, der skal løfte det her sammen med os, men det er altså ude på arbejdspladsen, det kan løftes allermest.
Christina Egelund (LA), 2018-12-13:
Hvis det skal forstås som sådan en generel ret eller en generel pligt, som man spreder ud over alle arbejdspladser, er jeg ikke nødvendigvis enig.
En af pointerne i min tale – og det er rigtigt, at den var lidt kort – var, at jeg godt kan lide, at man har en tilgang, hvor man er mere konkret, altså hvor man har en risikobaseret tilgang til en forbedring af arbejdsmiljøet.
Så kan hr. Christian Juhl jo godt insistere på, at det er vigtigt, hvad man kalder ting.
Jeg er mere optaget af, hvad man gør ved de problemer, der er.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-12-13:
Tak for det.
Altså, når man lige skærer alle superlativerne væk, er der nok ikke mange, der kan være uenige i det, som ordføreren for Socialistisk Folkeparti her siger.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre, i forhold til den debat, der er rejst bl.a. af Socialistisk Folkepartis ordfører her i dag, er jo, hvordan han forholder sig til ekspertudvalget og de udtalelser og anbefalinger, som de kommer med.
Jeg kan jo forstå, at ordføreren for Enhedslisten ikke har nogen særlig tiltro til arbejdsmarkedets parter i den her sammenhæng – heller ikke i forhold til, om arbejdsmarkedets parter vil være i stand til at være en del af det her, når det skal udmønte sig til sin tid.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om det.
For det første vil jeg spørge, hvilken værdi ordføreren tillægger det, at arbejdsmarkedets parter er med i anbefalingerne, og for det andet, om han har den samme mistro i forhold til, at arbejdsmarkedets parter kunne være en del af løsningen med hensyn til at få gennemført en bedre arbejdsmiljøindsats.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-13:
Altså, jeg hørte faktisk ikke Enhedslistens ordfører give udtryk for den åbenbart meget voldsomme skepsis, som hr. Lennart Damsbo-Andersen har hørt.
Så når jeg nu svarer, skal det ikke være i modsætning til Enhedslisten, for sådan hørte jeg det faktisk ikke.
Så jeg vil give SF's svar her, nemlig at vi synes, at ekspertudvalget her – netop ved at bruge arbejdsmarkedets parter – er kommet med nogle meget konstruktive indspark.
Min pointe i min ordførertale var bare, at de ikke kan stå alene.
Og i udførelsen af det mener jeg at arbejdsmarkedets parter bliver helt afgørende for, at det her kan fungere.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-12-13:
Jamen så tror jeg nok, jeg skal være mere specifik.
For det, som Enhedslistens ordfører nævnte, skal jo ses i forhold til at fastlægge målsætninger for, hvad indsatsen skal være – altså bestemme, hvad for nogle mål der skal være på de enkelte områder.
Og da jeg stod på talerstolen, lagde Enhedslistens ordfører jo tydeligvis op til ligesom at sige: Jamen vi kan jo ikke stole på, at parterne – i hvert fald ikke den ene part – vil være i stand til at komme med nogle mål, der reelt flytter noget som helst.
Hvordan ser SF's ordfører på den sag?
Karsten Hønge (SF), 2018-12-13:
Altså, det er jo rigtigt, at arbejdsgiverne i de fleste diskussioner, der handler om arbejdsmiljø – eller i øvrigt forbedring af forhold på arbejdspladserne – for det meste er et drivanker, vi sejler med.
De kigger jo ofte på højre baglomme, før de kigger på, hvad der er godt for samfundet.
Men det ændrer ikke på, at min konklusion er, at vi ikke får forbedret arbejdsmiljøet, uden at vi får et godt, konstruktivt samarbejde med arbejdsgiverne og fagforeningerne.
Hans Andersen (V), 2018-12-13:
Jeg synes, at ekspertudvalgets anbefalinger er et rigtig godt udgangspunkt for de kommende forhandlinger, men jeg bliver egentlig lidt bedrøvet, når jeg hører ordføreren sige, at arbejdsgivernes tilgang til det her i princippet handler om, hvor mange penge man kan beholde i kassen, og så er man sådan set fuldstændig ligeglad med medarbejderne.
Det tror jeg faktisk ikke er det, der er udgangspunktet for arbejdsgiverne i Danmark.
De ved jo godt, at et godt arbejdsmiljø faktisk også er godt for bundlinjen, det er godt for den enkelte, det er godt for samfundet.
Jeg synes måske, at den tilgang, der sådan er fra Socialistisk Folkepartis side til det her, vel er lidt for meget betonagtig, altså at det hele er arbejdsgivernes skyld.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-13:
Nu synes jeg også, at hr. Hans Andersen lavede det, vi herinde måske kan kalde en journalistisk stramning på det, jeg sagde.
Jeg sagde ikke, at arbejdsgiverne kun tænkte på økonomien, det sagde jeg faktisk ikke.
Jeg sagde bare, at de har en tendens til i højere grad at kigge på deres højre baglomme end på den samlede samfundsøkonomi, og det er jo rigtigt nok, mener jeg.
Vi kan da konstatere hver dag, at der er arbejdsgivere, der ofte springer over, hvor gærdet er lavest.
Men det ændrer da ikke på, at arbejdsgiverorganisationerne især i mange sammenhænge spiller progressivt med, helt afgjort.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-13:
Jeg kan bekræfte, at vi kommer til at kigge hele vejen rundt om det setup, der er for at bekæmpe finansiel kriminalitet såsom hvidvask.
Og det er klart, at der kan man ikke kun kigge på Finanstilsynet.
Derfor sagde jeg også før, at det er ikke afgrænset til, at vi kun skal snakke om, hvordan vi omorganiserer Finanstilsynet f.eks.
Der er rigtig mange ting, der er i spil, og det er klart, at Justitsministeriet og Bagmandspolitiet selvfølgelig er en del af det.
Dermed ikke sagt, at der er lagt op til sådan en stor forhandling af alle politiets ressourcer eller hele Bagmandspolitiets setup.
Men det er klart, at det er nødt til at blive inddraget, hvis man skal have en ordentlig, sammenhængende tilgang til bekæmpelsen af finansiel kriminalitet.
Og i forhold til ressourcer inden for Bagmandspolitiet kan jeg i hvert fald bekræfte, at de ressourcer går ekstra til at bekæmpe hvidvask.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-13:
Mange tak.
Jeg vil gerne starte med at rose ministeren, for jeg synes, der har været reageret ret skarpt i de seneste måneder på de ting, som vi har oplevet, og det har været, tror jeg mange har oplevet, et markant stilskifte i forhold til den tidligere erhvervsminister, som havde en lidt spøjs tilgang til finanssektoren.
Så tak for det.
Selvfølgelig bliver det vigtigt at se, om ordene også følges op af reel handling, når de her forhandlinger skal føres ud i livet, og vi vil selvfølgelig også fra Enhedslistens side meget gerne sende forslag over, før forhandlingerne går i gang.
Men jeg vil gerne spørge: Opererer man f.eks. også med strafskærpelser i forhold til straffeloven?
For man har jo øget bødestørrelserne, og det er rigtig fint, men problemet er, at den slags bøder typisk bliver tørret af på bankens ejerkreds eller aktionærer.
Det er jo ikke noget, der belaster den enkelte ansvarlige, som kan valse ud af lokalet med et gyldent håndtryk, som vi har set det.
I straffelovens paragraf om misinformation af offentlige myndigheder er der en strafferamme på 4 måneders fængsel.
Når man f.eks. i Danske Banks tilfælde misinformerer om en sag, som i sidste ende kan true den finansielle stabilitet i Danmark, burde vi så ikke have en anden strafferamme, når det drejer sig om den her form for samfundsundergravende kriminalitet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-13:
Grundlæggende handler det om, at vi styrker SØIK.
Vi har været vidne til nogle meget, meget voldsomme skandaler, og for at være sikre på, at der er de fornødne ressourcer, så tilføres SØIK flere ressourcer.
Jeg kan ikke på stående fod huske alle elementerne på hele politiområdet i finansloven, men det kan vi jo selvfølgelig grave os dybere ned i.
Men det centrale er, at vi tilfører SØIK ekstra ressourcer til at styrke kampen mod hvidvask, og det synes jeg er en rigtig fornuftig prioritering.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Det er jo et centralt spørgsmål.
Vi er sådan set enige i, at der skal tilføres flere penge til bagmandspolitiet og indsatsen mod hvidvask, men hvor kommer pengene fra?
Altså, sådan som jeg læser aftaleteksten, er der tale om en prioritering fra politi og anklagemyndighed til SØIK.
Det vil sige, at man tager pengene fra det ordinære politi, fra politibetjentene, og skærer ned der og ansætter folk et andet sted.
Det er sådan set bare det, jeg helt stille og roligt forsøger at få bekræftet, for jeg synes
Så kan ordføreren bekræfte, at man tager pengene fra det ordinære politi og ansætter nye folk i bagmandspolitiet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-13:
Jeg kan ikke huske den præcise formulering, men det lyder ikke skævt, i forhold til hvad jeg husker, at det er sådan, at man flytter ressourcer.
Den formulering lyder ikke helt skæv, i forhold til hvordan jeg husker teksten.
Men jeg synes, det er positivt, at når der er et område, hvor vi må sige, at dér har det altså ikke været godt nok, så sørger vi selvfølgelig også for at stramme op, så de folk, der skal kigges ekstra efter i sømmene, bliver det, og at de sager, der er, kan blive undersøgt til bunds.
Når der har været så meget ballade på det område, skylder vi sådan set også at sørge for, at der er de ressourcer, der skal til, for at man kan komme til bunds i sagerne.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Tak til Enhedslisten for støtten.
Hr. Pelle Dragsted er også inde på spørgsmålet om, at der kunne være behov for at se på strafskærpelser nogle steder.
Og det, at man sådan vildleder et tilsyn eller som her har tilbageholdt oplysninger fra et tilsyn, er jo virkelig alvorligt.
Jeg tror, alle har været voldsomt chokeret over, at det er kommet frem, som det er.
Det er ét sted.
Kunne hr. Pelle Dragsted prøve at sige lidt om, hvad det er, Enhedslisten forestiller sig af strafskærpelser?
Dengang jeg selv havde fornøjelsen af at sidde med ansvaret for området, lavede vi faktisk en pakke på en hel række områder og skærpede straffen.
Noget af det, man kunne overveje at se på, er jo sådan noget som indgreb i meddelelseshemmeligheden, altså er værktøjerne stærke nok til, at de myndigheder, der har behov for det, kan få og gå efter de oplysninger, de skal have, hvis de har bare den mindste mistanke om, at de bliver tilbageholdt for myndighederne?
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-13:
Vi er villige til at kigge hele vejen rundt.
Vi fremlægger selv et udspil om få dage, som også indeholder en række helt konkrete forslag til strafskærpelser.
Det gælder både det spørgsmål, jeg var inde på, om misinformation af myndighederne, hvor vi mener, der skal være strafskærpende forhold generelt i forhold til en række allerede eksisterende ansvarspådragende kriminelle handlinger, hvis der er tale om aktiviteter, der kan undergrave samfundets finansielle stabilitet.
Det nytter ikke noget, at det er samme straframme, man opererer med.
Herudover kunne vi godt tænke os at se på, om man i højere grad kan kriminalisere rådgivning både til hvidvask og skatteunddragelse, også når hvidvask i sidste ende ikke bliver til noget, men altså det, at man har et apparat, der har til formål at levere de her ydelser, altså skærpet medansvarlighedslovgivning i forhold til de her områder.
Så vi kommer til at fremlægge en række ting, og det vil vi selvfølgelig også oversende både til de andre partier i Folketinget og til ministeriet til inspiration for de forhandlinger, som skal pågå.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-13:
Tak for det.
Socialdemokratiet ønsker med det her beslutningsforslag, at der indkaldes til forhandlinger, der allerede var indkaldt til, inden forslaget var fremsat.
Det må siges at være en lidt speciel situation.
Jeg tror, at alle forstår behovet for, at man som opposition skal profilere sig selv og sin politik, men baggrunden kan da godt nok blive lidt billig.
I Liberal Alliance synes vi, det er relevant at se på, hvad man kan gøre for at styrke Finanstilsynet.
Vi skal bare også være opmærksomme på den retorik, der hersker i debatten lige nu, hvor det på nogle lyder, som om at man helt kan undgå hvidvask, hvis bare banker opfører sig ordentligt og der er stærk nok kontrol.
Det er lidt problematisk med den rå retorik, for uanset hvad der besluttes i det danske Folketing, vil der forekomme hvidvask – det er et vilkår.
Uanset hvor meget vi styrker politiet, kan vi heller ikke undgå tyverier og andre forbrydelser.
Vi bør lave en politik, hvor vi vejer hensynet til at fange kriminelle mod hensynet til bøvl hos borgere og virksomheder.
Jeg oplever mange, som allerede i dag finder de nuværende regler frustrerende, når de f.eks. skal redegøre for kontanter, eller når de skal indsende dokumentation, fordi de sidder i bestyrelsen i en andelsboligforening.
Der er grænser for, hvor meget vi skal stramme.
Men de sager, der kører nu, er dybt alvorlige og meget kritiske, og jeg synes, det giver god mening at kigge på, om man kan styrke tilsynet.
Derfor er det en rigtig god idé at have de her forhandlinger, der allerede var indkaldt til, inden forslaget var fremsat.
Derfor bliver forslaget også ret overflødigt, og vi støtter det ikke.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, som erhvervsministeren enten ikke ville svare på eller ikke nåede at svare på, nemlig et spørgsmål om de her 30 mand, der flyttes til bagmandspolitiet.
Er det rigtig forstået, at der ikke er tale om nye penge, men at der er tale om en prioritering fra det ordinære politi, altså politi og anklagemyndighed, til bagmandspolitiet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-13:
Jeg tror, at hvis der var nogen, der havde sagt for få år siden, at vi i 2018 skulle diskutere hvidvaskskandaler på 1.500 milliarder, valutaveksling af 500 eurosedler i et omfang, som man slet, slet ikke kan begribe, tror jeg nok, at man havde tænkt: Det har vi vel egentlig rimelig godt styr på i Danmark; vi er jo grundlæggende et tillidssamfund; vi regner med, at de fleste af os holder os på den rigtige side af loven, og hvis der er noget, der går galt, har vi et rimelig effektivt værn til at pågribe dem, der træder ved siden af.
Min fantasi rakte i hvert fald ikke til, at vi skulle diskutere skandaler af den her størrelse.
Men når vi så er i situationen, skal vi selvfølgelig handle, og vi har lavet en lang række politiske aftaler og initiativer igennem flere år for at dæmme op for nogle af de ting, vi har været vidne til, for det er fuldstændig uacceptabelt, når den finansielle sektor er en del af eller aktivt medvirker til hvidvask og økonomisk kriminalitet.
Det udfordrer simpelt hen den grundlæggende tillid, vi skal have til hinanden i samfundet, og derfor er vi selvfølgelig også nødt til at svare effektivt og hårdt igen.
Vi har lavet mange ting.
Om selve beslutningsforslaget kan man jo så sige, at det løber en åben dør ind.
Ministeren har redegjort for, hvorfor en socialdemokratisk ledet regering selv har afvist det.
Jeg tror faktisk også, at man kan supplere det med, at på europæisk plan ligger der en anbefaling om, at det er en fordel, at det traditionelle tilsyn på det finansielle område er integreret med hvidvaskindsatsen, således at man samler kræfterne i en stærk organisation, og det er anbefalingen fra, tror jeg, det europæiske banktilsyn.
Det er i hvert fald nogle af de ting, der er undervejs i EU, og det var vel også årsagen til, at den tidligere socialdemokratiske regering ikke valgte at gå videre med forslaget om at opdele Finanstilsynet.
Det ville i hvert fald stride mod de anbefalinger, der ligger på europæisk plan.
Men det centrale er selvfølgelig, at vi skal have grundige drøftelser, komme grundigt rundt i alle hjørner for at være sikre på, at vi har den mest effektive værn, det mest effektive forsvar mod økonomisk kriminalitet, at vores myndigheder har den fornødne styrke, de fornødne redskaber, og at vi som samfund giver de fornødne sanktioner over for folk, der træder ved siden af.
Så grundlæggende er beslutningsforslaget overflødigt.
Så kan vi selvfølgelig altid konstatere, at vand er vådt, og vand løber nedad, men i Venstre handler det altså om, at vi får løst de problemer, som der er, og der har ministeren igangsat forhandlingerne, og vi glæder os til, at de rigtigt tager fart efter nytår.