runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Jeg havde egentlig et andet spørgsmål.
Ministeren siger, at kommunen laver lokalplanen, men er det ikke korrekt, at i forbindelse med lige præcis de her energiparker kan staten overtage det ansvar, og at en af grundene til, at kommunerne ofte gør det her, dybest set er at slippe for det bureaukrati og den arbejdsindsats, som kommunen skal gøre?
Og så er det, ministeren står og siger nu, ikke korrekt.
Så er det jo ikke kommunen, der laver lokalplanen.
Jeg er enig med dig i, at en kommune kan lave en lokalplan og sende den til ministeren, og så overtager man derefter, men det, ministeren står og siger, er jo ikke helt korrekt.
Når det så er sagt, vil jeg spørge, om jeg hørte ministeren stå og sige tidligere, at os ude med den billige jord bare må leve med det, fordi rammerne er sat sådan, at det er den billige jord og dermed prisen på el, som betød noget, og så kan jyderne med den billige jord forvente at lave strøm til københavnerne resten af vores liv, fordi jorden er billigst i Jylland.
Der er jo et smukt princip normalt på miljøområdet, hvor vi arbejder ud fra forureneren betaler-princippet.
Det kunne jo være lige så smukt, hvis vi havde en minister, der satte nogle rammer, der sagde, at der, hvor man bruger strømmen, er der, hvor man producerer strømmen, for der er jo masser af plads til at lave store solcelleparker inde midt i København, for den sags skyld, hvis man ville og ministeren havde et andet svar til det.
Så i forhold til det der med at sige, at jyderne betaler, vil jeg spørge, om det bare er rammerne, og om det bare er det, vi skal leve med.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Jeg synes jo faktisk, at det statslige ligger i, at der så er nogle muligheder der, men det er kommunerne, der beslutter det.
Men jo, i det omfang, man så kombinerer forskellige typer af vedvarende energiproduktion med ny virksomhed, som man i en kommune vil have gavn af – det giver beskæftigelse og omsætning lokalt – så er det jo positivt, og det er jo noget af det, kommunerne søger.
F.eks. får man i Aabenraa Kommune flere arbejdspladser og er blandt de første til at have de her ptx-anlæg og har jo også stor gavn af den udvikling.
Det er måske den del af billedet, der lidt mangler i Danmarksdemokraternes fremstilling af, hvordan situationen er.
Jeg beklager, at det kun blev til et svar på en del af spørgerens indlæg, men vi har en runde mere.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Tak for talen.
Jeg synes sådan set også, at betegnelsen statslige energiparker er misvisende, men det er ikke så meget på grund det første ord; det er på grund af det andet ord, altså energiparker.
Det her har intet med parker at gøre.
Det er jo store jernanlæg, jernmarker, der bliver placeret lige op ad folks landsbyer.
Så det har ikke noget med en park at gøre, hvor man kan gå en tur med hunden.
Jeg vil gerne tale lidt om alle de dispensationer, der bliver givet for at kunne sætte de her statslige energiparker op.
Der er mulighed for at dispensere fra naturbeskyttelsesloven, skovloven, museumsloven, skovbyggelinjen, åbeskyttelseslinjen, fortidsmindebeskyttelseslinjer, fredninger og kirkebyggelinjer.
Det her skal gå rigtig, rigtig hurtigt, og så dispenserer man fra noget, som har ligget der før.
Ude i landdistrikterne er det rigtig svært at sætte en isbod op, uden at den ene eller den anden regel forhindrer det.
Det ved ordføreren også godt – ordføreren kommer fra Sønderjylland, hvor der i øvrigt er blevet sat enormt meget VE op.
Det her puster lidt til den der uretfærdighedsfølese ude i landdistrikterne; man må ikke det ene, men nu bliver man tromlet med det andet.
Jeg kunne godt tænke mig høre, hvad ordføreren mener om det.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Det har jeg svært ved at se for mig, og jeg tror, vi også skal arbejde med at få endnu flere og en endnu større del af de solceller, der kommer, til at være på tage i stedet for.
Det overraskede mig, da så det tal for nogle debatter siden, at 30 pct., cirka en tredjedel, af kapaciteten nu faktisk er på tage.
Det synes jeg er godt.
Det er også godt, at det indgår i den aftale, der er indgået – og jeg tror ikke, Danmarksdemokraterne er imod den del af aftalen – at det bliver mere attraktivt for kommunerne også at bruge deres tagarealer.
Så jeg vil mene, at det er, ja, en lidt hypotetisk situation, hr. Mads Fuglede stiller op her, og jo egentlig ikke noget, der har med selve forslaget at gøre.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Men der ligger jo en erklæring om, at man gerne ser, at 1 pct. af Danmarks areal bliver til energilandskaber.
Det har regeringen jo arbejdet med.
Synes Socialdemokratiet, at man vil gå højere op end det areal?
Kunne man gå op til 80.000 ha, hvis den grønne omstilling stiller krav om, at vi skal bruge strøm, der ville fylde 80.000 ha herhjemme eksempelvis?
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Det er der jo ikke sat nogen procent på, og det er mig bekendt heller ikke en debat, der egentlig findes i dansk politik.
Skal der være sådan en procent?
Det er ikke noget, der har været drøftet i forbindelse med de aftaler, der er blevet indgået eller indgår i den politiske debat.
Det, at man kan nå frem til det, hr. Mads Fuglede gør her, er jo også en beregning, man vel egentlig selv står for, når man siger, at hvis der foretages den her udbygning, så gælder det så meget.
Det er ikke et spørgsmål, som der på den måde er taget stilling til.
Men det er jo fiffig politik, det er fiffig debatstil at stille det op på den måde, som hr. Mads Fuglede gør.
Jeg synes ikke, at hele vores land og vores landskaber skal omdannes til solceller.
Jeg synes, det er godt, at vi har landbrugsproduktion i Danmark.
Den skal være lidt mindre intensiv, end den er, for det kan vores miljø ikke holde til.
Men det er godt, at det også er der.
Vi skal ikke omdanne hele vores land til et stort teknisk landskab.
Det er jeg jo enig i, og jeg tror, det er det, der stikker under hr. Mads Fugledes forslag.
Så det vil jeg da godt tilkendegive her.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Tak for indlægget.
Har man i Socialdemokratiet nogen grænse for, hvor mange hektar man kan udlægge til solceller her i Danmark, hvis det giver billigere strøm?
Vil man kunne udlægge 1 pct. af Danmark, som det ligger i regeringens forslag?
Kunne man gå op til 2 pct., hvis det giver billigere strøm i Danmark?
Er der nogen grænse for, hvor meget af det åbne landskab vi kan lægge ud til solceller ifølge Socialdemokratiet?
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Måske er det så bare tilfældigt, at jeg bor i et lokalområde, hvor de på den anden side af vejen planlægger et par 100 ha solceller og seks vindmøller, der hver er 150 m høje.
Der er ni projekter i støbeskeen i Vordingborg Kommune, i min egen kommune, hvor jeg bor lige nu.
Det er ikke en af de kommuner, der sætter allermest op.
Hvis man tager en tur til Ringkøbing-Skjern, kan man ikke stå i et område i hele den kommune, uden at man kan se en vindmølle.
Der er rigtig mange solcellerprojekter i gang i landdistrikterne i øjeblikket.
Og jeg må sige, at det overrasker mig, at Konservative åbenbart slet ikke ved, at det foregår.
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Jeg vil godt understrege, at jeg ikke bekræftede, at jeg har sagt noget, der ikke var korrekt.
Det synes jeg lige vi skal holde os for gode til at anklage hinanden for herinde.
I forhold til det andet er det korrekt, som hr. Kim Edberg Andersen siger, at der ikke er mange danske arbejdspladser forbundet med at producere solceller.
Det er helt korrekt.
Til gengæld er der billig energi forbundet med det.
Derfor er en del af svaret på den grønne omstilling, at vi skal have flere solceller op.
Heldigvis er prisen faldet så meget, at det også begynder at være økonomisk attraktivt at sætte dem op på tagene.
Hvis man kigger i statistikken, vil man se, at der faktisk sker en relativt kraftig udbygning med solceller på danske tage i de her år, bl.a. på erhvervsvirksomheder.
Jeg har en forventning om, at med de regelændringer, vi har lavet for kommunerne, vil de nye byråd også kigge på, om det er muligt at få flere solceller op på kommunale tage.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Jeg er tilfreds med, at jeg fik at vide, at ministeren sagde noget tidligere, som ikke var korrekt, og at staten kan gå ind og lave den her lokalplan.
Så det er fuldstændig, som det blev sagt fra talerstolen.
Vi vender lige tilbage til det der med at sætte rammerne og priserne.
Jeg hører ministeren sige, at det er den billige jord og den billige energi, og at vi sætter nogle kinesiske solceller op.
Ja, men der er jo ingen arbejdspladser i kinesiske solceller.
Det er der jo, hvis man tager hr. Mads Fugledes forslag og brugte noget mere energi på at lave nogle vindmøller.
For den anden præmis i ministerens tale var jo dybest set, at man tidligere ude i Vestjylland har skabt masser af arbejdspladser – ja, fordi vi producerede tingene derude.
Det gør vi ikke med de her solceller, for de er jo kinesiske.
Er ministerens rammer virkelig, at vi skal plastres til i kinesisk energi, fordi man så kan stå og klappe sig selv på ryggen og sige, at man har nået et eller andet klimamål?
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Mig bekendt er der ikke nogen, der tvinger nogen i Jylland til at sælge noget jord til en solcellepark eller en vindmøllepark.
Så det er jo beslutninger, der træffes af frie mennesker.
Det ligger vel i at være liberalt og frihedsorienteret indstillet, at folk skal have lov til at have et synspunkt om, hvad det, de ejer, bliver brugt til.
Det er rigtigt, som Kim Edberg Andersen siger, at der er en mulighed for, at ikke jeg, men ministeren for byer og landdistrikter og kirkeministeren kan overtage planopgaverne, men kun, hvis kommunen beder om det.
Det er deri, forskellen ligger.
Så det er ikke en aktiv beføjelse, som jeg husker reglerne, altså at ministeren kan overtage det imod kommunens vilje.
Det er kun, så vidt jeg husker, efter kommunen selv beder om det.
Men det kan vi måske opklare med et skriftligt spørgsmål, hvis min hukommelse har svigtet mig på det punkt.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Tak for ordet.
B 32 er en genfremsættelse af et tidligere forslag til folketingsbeslutning om stop for udrulningen af statslige energiparker.
Det er ikke blevet mindre relevant, siden vi sidst foreslog det.
Den grønne omstilling foregår mange steder i vores land, men den har det også med at indrette sig efter de rammevilkår, vi giver den, og derfor foregår den grønne omstilling særligt i vores landdistrikter.
Ringkøbing-Skjern, Holstebro og Lemvig er blandt de ti kommuner i Danmark, der producerer mest grøn strøm.
Midt- og Vestjylland er den landsdel i Danmark, hvor der produceres mest grøn strøm.
Hvis man bare tager to kommuner som Holstebro og Ringkøbing-Skjern og kigger på vindmøller alene, produceres der her grøn strøm nok med vindmøller til omkring en halv million husstande.
Det er et vidnesbyrd om, at når vi taler om grøn strøm i Danmark og grøn omstilling i Danmark, taler vi om noget, der fortrinsvis foregår i vores landdistrikter.
Danmarks Radio lavede en dokumentarudsendelse om et af vores store energiprojekter, der blev forsøgt presset igennem i Ringkøbing-Skjern – det såkaldte Megaton – og programmet havde fået den meget triste titel »Ikke i min baghave«.
Det handlede om udsigten til at bliver omringet af Nordeuropas største solcellepark.
Titlen var det mest problematiske ved programmet, fordi det gav et billede af, at de, der bor i vores landdistrikter, ikke ønsker den grønne omstilling.
Men som jeg indledte med at sige, så er det et meget forkert billede.
Det er ret uartigt at sige til borgere i en kommune med 350 vindmøller, som langt de fleste af os i kommunen er stolte af, at man ikke vil den grønne omstilling.
Programmet burde i stedet for have heddet noget i retning af: Skal der virkelig foregå mere i vores baghave?
Jeg ser frem til en debat om, om vi gør det rigtige med udrulningen af de nationale energiparker, og håber, at vi kan komme det lidt nærmere, end vi er kommet det indtil videre.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Jo, og det er da meget glimrende at fremlægge en plan, men Dansk Folkeparti er ikke tilhængere af det her beslutningsforslag, og aftalen og beslutningsforslaget er jo altså to forskellige enheder
Vi kan vel godt forholde os på en måde til en aftale og på en anden måde til et beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Men lige i forhold til indholdet af den her aftale, og det, der er indholdet af den, nemlig, og det er et citat, at bede regeringen om at fremlægge mulige initiativer samt den finansiering, der skal til for at indfri ambitionen om udfasning af gasfyr i 2035, vil jeg sige, at det vel er noget, vi fortsat er enige om.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Grunden til, at jeg inddrager det, er, at Dansk Folkeparti og Radikale Venstre står på to vidt forskellige platforme, og man kan også sige hver sin planet, i forhold til hvad det er for en retning, vi ønsker for Danmark.
Radikale Venstre ønsker at gøre det dyrere for den helt almindelige skolelærer, sosuhjælper eller politibetjent at få hverdagen til at hænge sammen.
Den ambition deler vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi har en ambition om, at det skal være billigere at være dansker, særlig i den her tid, hvor rigtig mange pensionister og børnefamilier har svært ved at få hverdagen til at hænge sammen.
Jeg synes, det giver god mening at gøre folk opmærksom på, at Dansk Folkeparti og Radikale Venstre jo er to forskellige partier i de her spørgsmål.
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Mange tak.
Dansk Folkeparti bruger jo enhver tænkelig lejlighed til at fortælle om Radikale Venstres ambitioner på klimaområdet, og det er nok meget rigtigt, at vi er meget mere ambitiøse og tager klimakrisen meget mere alvorligt, end Dansk Folkeparti gør.
Men det undrede mig alligevel, at hr. Mikkel Bjørn bringer fødevarepriser og afgifter osv. ind i den her debat.
Det her handler jo ikke om, at gasfyr skal rives ud af de danske hjem i morgen.
Det handler om at få regeringen til at lægge en plan, sådan som vi har aftalt med hinanden i aftalen, ikke bare regeringen og Radikale Venstre, men også Dansk Folkeparti.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Jeg har ikke fået et notat om det specifikke ønske fra Dansk Folkeparti til den konkrete indvarslingsperiode, så det spørgsmål ville jeg rette til vores ordfører, hr. Nick Zimmermann.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Men nu var det på et spørgsmål, som ordføreren svarede på.
Det var ikke noget, der stod i talen, så det var ordføreren selv, der sagde, at man ikke kan støtte det på grund af den indfasningstid.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Det spørgsmål må fru Dina Raabjerg rette til vores ordfører på området, for det er jeg ikke inde i detaljerne omkring.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Det var egentlig ikke min mening, at jeg ville have stillet spørgsmål, men så sagde ordføreren, at man ikke kunne bakke op om aftalen på grund af den indfasningstid, der var i beslutningsforslaget.
Det blev jeg lidt forvirret over, for hvad er det for en tidsramme, Dansk Folkeparti kan bakke op om?
Hvad er der, Dansk Folkeparti mener er det rimelige varsel?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Jeg bekræfter ingenting.
Jeg konstaterer bare, at det er vores ordfører på området og selvfølgelig også vores partiformand, der tager beslutning om udtrædelse af aftaler.
Det er ikke partiets udlændinge- og integrationsordfører.
Så jeg ville rette spørgsmålet mod hr. Morten Messerschmidt eller eventuelt vores sædvanlige ordfører på området, hr. Nick Zimmermann, hvis man ønsker at vide, om vi stadig er en del af aftaler eller ej.
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Tak, formand.
I august 2022 indgik vi en aftale om grøn strøm og varme, og det er en aftale, som Radikale Venstre fortsat står bag.
Når det er vigtigt for mig at understrege, at vi fortsat står bag den – jeg har også kunnet lytte mig til, at flere partier har stået på talerstolen og sagt, de fortsat står bag den – så er det jo, fordi der er andre partier, der har sået tvivl om intentionerne og indholdet i aftalen og intethed.
Enhedslisten har så fundet anledning til at præsentere det her beslutningsforslag og har bl.a. fundet et rigtig godt og relevant citat frem fra aftalen, og det lyder: Danmark skal udfase anvendelsen af naturgas hurtigt.
Det er den politiske ambition, at der ikke skal anvendes gas til rumvarme i danske husstande fra 2035, samt at Danmark senest i 2030 vil være hundrede procent forsynet med grøn gas.
Når regeringspartier sår tvivl om den plan, skaber det usikkerhed hos borgerne med gasfyr, og det er jo det, der sker, når man politisk introducerer en zigzagkurs; det skaber usikkerhed.
Radikale Venstre støtter det her beslutningsforslag, fordi det er klogt og fornuftigt, at borgerne får et klart og tydeligt signal om, at de skal planlægge efter at komme over på varmepumper og fjernvarme.
Det handler ganske enkelt om at skabe sikkerhed og opbakning til de fjernvarmeprojekter, som er derude.
Beslutninger træffes nu engang bedst på et oplyst grundlag, et gennemsigtigt grundlag, og ikke ved en zikzagkurs.
Måske er det en utradtionel metode, at Enhedslisten fremsætter et beslutningsforslag, når vi nu har en aftalekreds, men jeg synes godt nok også, at det er utraditionelt, at et regeringsparti og aftaleparti løber fra en en aftale via udtalelser i medierne, som går stik imod den den aftale, vi har indgået.
Tak for ordet, formand.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Det er jo nok kedeligt for alle andre rigtigt at følge med i, for nu er vi ude i sådan noget formalia og i, hvordan vi går til arbejdet og holder hinanden oppe på aftaler og den slags.
Men jeg vil sige, at når fru Samira Nawas argument var, at det var specielt at gøre det, Enhedslisten gør, og at det var specielt at gøre det, som et regeringsparti har gjort, så kunne den oplagte konklusion måske være den samme som min: Skal vi ikke gøre det, som vi egentlig synes er den gode, normale måde, nemlig at når vi har en aftale om, at vi følger op på tingene i 2026, og det er den 6. januar i dag, så er det det, vi gør, fordi det er det, vi har aftalt?
Jeg ville egentlig have troet, at De Radikale Venstre også ville stå på det synspunkt.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Jo, det medgiver jeg, og jeg prøver også at stå og være lidt sød og diplomatisk.
Men altså, dengang forsvarsministeren kom med den der skøre udmelding om, at nu skulle det ikke udfases alligevel, bad jeg også klimaministeren bede forsvarsministeren om at flette næbbet, for jeg syntes, det var upassende.
Så jo, det medgiver jeg hermed.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Og tak for en fin tale.
Ordføreren siger, at den usikkerhed, der er skabt omkring udfasningen af gas, synes han ikke skal lægges Socialdemokratiet til last.
Men er vi ikke enige om, at Socialdemokratiet bærer statsministerposten og dermed det øverste ansvar for regeringen, og at man så også godt kunne forvente, at Socialdemokratiet var noget mere klare i spyttet hele vejen igennem omkring, hvorvidt regeringen står fast på den aftale, vi har lavet, eller ej?
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Tak, formand.
Det her spørgsmål om gas og fjernvarme er både ekstremt kompliceret og enormt enkelt.
Hvis man skal tage den enkle udgave, vil jeg sige, at i Alternativet synes vi, det er logisk, at vi udfaser gas i områder, der har fået udrullet fjernvarme, og vi vil gerne have tempo på og få det gjort.
Vi synes, det er fint at lave en plan og sætte en dato for nedlukningen af gasfyr i udvalgte områder.
Og vi er faktisk glade for, at Socialdemokraterne bekræfter, at vi skal udfase gas til boligopvarmning efter 2035.
Jeg synes dog, at det her beslutningsforslag har en klar legitimitet.
Altså, der er skabt usikkerhed i regeringen omkring det her.
Regeringspartierne er uenige og kommer med meldinger i alle retninger.
Det skal ikke lægges Socialdemokraterne til last, men det synes jeg da betyder, at det er rigtig rart at få bekræftet nogle ting.
Og det er fint, at vi er nogle partier, der så skaber noget sikkerhed om, at vi skal have noget tempo på det her; vi skal udfase gasfyr i de områder, hvor der er udrullet fjernvarme.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Tak, og tak for en rigtig fin tale og i øvrigt for nogle rigtig fine svar, som ordføreren lige gav til Socialdemokratiets ordfører.
Jeg blev godt nok lidt overrasket, da ordføreren spurgte, om ikke Radikale Venstre skulle gøre, som vi havde aftalt, altså bakke op om at gøre, som vi havde aftalt.
Men har vi ikke netop aftalt, at vi skulle udfase gas?
Det er regeringen, som Socialdemokratiet er en del af, der har skabt usikkerhed om, om det rent faktisk også er målet.
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Jeg kan godt forstå, at hr. Jesper Petersen og Socialdemokratiet måske er en lille smule klemt her, fordi man jo er i regering, og derfor har brug for at pege lidt fingre ad os, som gerne vil have en plan, sådan som vi jo også har lovet hinanden.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Ja, jeg synes bare ikke, at det er særlig stærkt argument, og det plejer ligesom at være det, man søger efter.
Det er min oplevelse af Det Radikale Venstre.
Andre gør noget, der er lidt besynderligt, og så vælger man at gøre det samme.
Det kunne jo også være, at Radikale Venstre skulle sige: Nej, det er ikke den gode måde at gøre det på; vi skal mødes, for det har vi aftalt, og nu må I andre lade være med at stemme for, og ligesom holde os til aftalen.
Det vælger man så ikke at gøre; det savner jeg egentlig lidt et argument for, altså at der er noget andet, end at man synes, at Venstre har gjort noget, som man utilfreds med.
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Jamen jeg håber, at hr. Jesper Petersen og regeringen ligesom bemærker, at det jo ikke bare er Radikale Venstre, der bakker op om Enhedslistens beslutningsforslag; jeg hørte også, at Konservative, SF og om et øjeblik også Alternativet gør det.
Det er jo, fordi vi har en ret stor utilfredshed, ikke med Socialdemokratiets ageren, men med Venstres ageren i den her sag.
Magtforholdene er nu engang sådan, at når et regeringsparti, dvs, et aftaleparti, som også er et regeringsparti, begynder at så tvivl om en aftale, så klinger det meget voldsomt derude og får en meget større betydning, end hvis det var et mindre parti som f.eks. Dansk Folkeparti, der var løbet fra aftalen.
Jo, det er rigtigt.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Der var også mange spørgsmål, så det er helt okay.
Vi har lige haft en landdistriktsredegørelse her i Folketingssalen – jeg er jo landdistriktsordfører – og i den redegørelse konstaterede man, at de grønne arbejdspladser fortrinsvis ligger inde i de store byer.
Jeg har selv været en tur i Hjolderup i Aabenraa Kommune og har set, hvordan hele lokalsamfundet dernede er fuldstændig plastret til med jernmarker i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at få et svar på det her med, at man godt kan dispensere fra alle de her regler, når det gælder jernmarkerne, men at man åbenbart ikke kan dispensere for de regler, når der er nogle innovative mennesker, der gerne vil sætte en isbod op.
Er det ikke uretfærdigt?
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Altså, det er jo besluttet, og et flertal har ønsket, at når vi havde behov for hurtigt at gøre os uafhængige, hurtigt at få mere strøm fra grønne kilder og blive mere energiuafhængige, så var det positivt at kunne lave nogle processer, der gik stærkere.
Det er jo vigtigt at slå fast, at det alt sammen sker efter et kommunalt ønske, hvis det skal være.
Det er jo det, som beslutningsforslaget her decideret vil sige ikke må finde sted længere.
Det vil ikke være sådan, hvis man vedtager det her beslutningsforslag, at der ikke længere kan laves solceller, for det kan der godt.
Man kan bare ikke gøre det på den her måde, som altså sker efter kommunalt ønske, og det er vi ikke tilhængere af.