runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Men vi har sagt meget klart både fra den danske regerings side, fra den nye leder i Grønland, men også fra den nyligt afgående leder i Grønland, at USA ikke skal eje Grønland, at USA ikke kan tage en del af kongeriget Danmark.
Vi forventer, at alle, selvfølgelig i særdeleshed vores egne allierede, respekterer vores suverænitet og de landegrænser, som nu engang er defineret.
Og det er jo det, vi arbejder for, og det, vi arbejder med, og det er også det, vi forventer fra amerikanerne.
Så vil jeg sige, at om nogen begræder jeg da den usikkerhed, amerikanerne selv skaber i det danske samfund lige nu.
Altså, vi har altid, i hvert fald siden anden verdenskrig, været en befolkning og et land, der har holdt af USA.
Vi har beundret dem, vi har været taknemlige over, at de kom og reddede vores kontinent i anden verdenskrig.
Og masser af danskere har jo været enige, mig selv inklusive, i meget af det, USA har gjort også for verdensfreden igennem tiden.
Så om nogen begræder jeg den usikkerhed, der er skabt, som jeg godt kan forstå.
Men det ændrer ikke på, at hvis Europa begynder at opsige aftaler med USA lige nu, mener jeg faktisk, at vi stiller Europa et endnu dårligere sted.
Først vil jeg sige, at alt det, der er blevet bygget op igennem de seneste mange år på handelsområdet, har været ualmindelig vigtigt i forhold til den samlede velstandsstigning, og det er jo ikke kun i Europa og i lande, vi sådan kan sammenligne os med.
Det er også en af grundene til, at vi har kunnet løfte rigtig mange mennesker ud af fattigdom på globalt plan.
Så der er ikke noget godt at sige om toldkrige og om handelskrige og det, vi desværre hører fra amerikanerne lige nu.
Alt det, vi arbejder på fra EU's side, er entydigt mere og tættere samarbejde med andre lande, også på handelsområdet, og senest er der jo lavet den her Mercosuraftale i forhold til Latinamerika.
Det er jo et kæmpe, kæmpe område, og det er i øvrigt nogle lande, mange af landene, med hvem vi deler grundlæggende værdier, herunder respekt for det internationale verdenssamfund og demokratiet.
Så fra min side kun positive takter i forhold til et endnu tættere og mere integreret samarbejde.
Hvordan vi så præcis skal gøre det, kan vi jo altid diskutere, og jeg synes, at alle her og nu jo må lægge kræfter i at få overbevist amerikanerne om, at det her er en forkert vej, ikke kun for os, handelskrigen indledes imod, men faktisk også for USA.
Det her kommer jo til at koste arbejdspladser i USA.
Der er mennesker, der kommer til at miste deres arbejde, og hele verdensøkonomien rystes, og det er der ikke nogen, der nyder godt af.
Så lad os endelig arbejde videre i det her spor.
Mona Juul (KF), 2025-04-08:
I mit andet spørgsmål har jeg også et forslag.
Situationen i forhold til vores rigsfællesskab er jo også alvorlig, og i 2022 kom vi i Det Konservative Folkeparti med et udspil, der havde til formål at styrke rigsfællesskabet.
Jeg tror ikke, at jeg fornærmer nogen ved at sige, at der ikke var nogen kæmpestor interesse for vores udspil, hverken her på Christiansborg eller i medierne i det hele taget, selv om vi tog til Grønland osv.
Men jeg synes, at der er kommet lidt mere interesse nu, og det er jo dejligt, og derfor lyder mit spørgsmål også: Hvilke konkrete planer har statsministeren for at styrke rigsfællesskabet, og kunne det tænkes, at regeringen kunne finde inspiration i det konservative udspil, hvor vi også gerne byder ind til en eventuelt kommende forhandling?
Det kunne være i forhold til det her med, at vi jo har foreslået et selvstændigt ministerium for rigsfællesskabet, som vil få til opgave at styrke samarbejdet inden for nogle områder, men i særdeleshed inden for uddannelse, sprog og erhverv, sundhed og mobilitet imellem landene.
Det kunne også være den del, der handler om at styrke vores efterskole, sprog- og kulturophold på tværs af rigsfællesskabet, og det kunne også være den del, der handler om afprøvning af, at værnepligt genoptages i Grønland.
Vi er i hvert fald klar til at medvirke til at styrke rigsfællesskabet.
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Jeg har mange idéer til, hvordan vi styrker vores rigsfællesskab, men jeg vil gerne have lov til at udtænke dem, kvalificere dem, forankre dem og efterfølgende kommunikere dem sammen med vores parter og partnere i rigsfællesskabet, nemlig både Grønland og Færøerne.
Jeg tror, at det i den situation, vi er i lige nu, er selvstændigt vigtigt, at det ikke er et dansk udspil, henholdsvis grønlandsk og færøsk udspil, men at vi arbejder sammen.
Vi har selvfølgelig afventet valgkampen i Grønland og efterfølgende regeringsdannelse, og nu er der en ny regering i Grønland, et nyt naalakkersuisut, og nu kan vi så begynde at gå ned i de konkrete områder.
Så ja, jeg har masser af idéer, og det er selvfølgelig noget, vi gerne vil samarbejde med alle Folketingets partier om, men vi vil også meget, meget gerne have lov til at samarbejde med de to andre lande.
Mona Juul (KF), 2025-04-08:
Det gjorde vi også i forbindelse med vores udspil der i 2022, og det er rigtig godt at gøre det.
I forbindelse med mit tredje forslag nu, hvor jeg har tre spørgsmål, kunne jeg godt lige tænke mig at tale om vores forsvar.
Vi er jo meget bekymrede for fastholdelsen i forsvaret, for vi ser desværre rigtig mange gode soldater forlade forsvaret, fordi de oplever, at deres vilkår simpelt hen er for ringe, og jeg kan sådan set også godt forstå dem.
Når man drøner rundt på øvelser og siger bang, fordi der ikke er ammunition og man samtidig skal forklare, at ens løn måske ikke helt matcher det her med at risikere liv og lemmer, så er det bare rigtig svært.
Derfor har vi foreslået, at man skal se på løn- og arbejdsvilkår for vores soldater, for det nytter ikke, at vi køber en hel masse materiel ind, hvis ikke der er nogen til at betjene dem.
Jeg husker også, at statsministeren har udtalt, og jeg har prøvet at skrive det ned her, så citatet starter nu: »Det er klart, at løn og arbejdsvilkår skal vi have med ind i vores overvejelser også.«
Jeg formoder, at statsministeren ligesom os andre i Det Konservative Folkeparti mener, at det kan lade sig gøre inden for den danske model, for vi mener selvfølgelig, at det er vigtigt.
Men hvad sker der helt konkret på den front?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Der er sat noget arbejde i gang, som skal være færdig i efteråret, og så kan vi diskutere det videre.
Det er klart, at selvfølgelig spiller de her ting også ind på både rekruttering og fastholdelse.
Der er forskellige forklaringer på, at der er gode soldater, der har forladt vores forsvar.
Det her spiller en rolle, men mon ikke også nedskæringerne igennem mange år har haft en betydning?
Jeg håber, at vi kan love hinanden, at man, når vi engang, og den dag skal nok komme, ser ind i en fredelig verden, så ikke begynder at skære ned i det danske forsvar igen.
For jeg må bare sige, at da jeg blev statsminister, brugte vi i Danmark 1,3 pct. af bnp på forsvaret, og bl.a. De Konservative har været med til at skære meget ned, og det har mange partier, og nu kommer vi op over 3 pct.
Det er den helt, helt rigtige og nødvendige vej at gå.
Men vi må ikke igen, selv hvis tingene bliver fredelige, skære så langt ned, for så er opgaven unødvendig svær for os alle sammen i forhold til den kampkraft, vi skal have i Danmark og i Europa.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-08:
Tak for det, formand, og også tak til statsministeren for en, synes jeg, vigtig indledning og i det hele taget for i den seneste tid at have strammet retorikken over for Trump, både på dansk og på engelsk, og sagt, at Danmark selvfølgelig ikke bøjer sig for de her trusler.
Det synes jeg har været vigtigt.
Der er noget, der tyder på, at den mere tilbageholdende linje er blevet taget forkert ned i Det Hvide Hus som udtryk for en slags svaghed eller eftergivenhed.
Så tak for en mere klar og hård linje.
Det fører mig til det, jeg gerne vil spørge til, og det er nemlig den her aftale om amerikanske baser i Aalborg, Karup og Skødstrup.
Det er jo en aftale, som er kontroversiel i den forstand, at den giver nogle meget vidtgående beføjelser til de her amerikanske styrker, hvor vi f.eks. ikke har nogen garanti for, at amerikansk militært personel vil kunne forfølges efter den danske straffelov, hvis de begår kriminelle handlinger i Danmark, f.eks. vold eller voldtægt, og hvor der også øjensynligt er lejesoldater, som skal kunne gå bevæbnet rundt i Danmark.
Det har vi i Enhedslisten været bekymret for fra starten, og derfor har vi også været kritiske.
Det er en velkendt uenighed mellem os og regeringen.
Men der er jo sket noget dramatisk i de seneste måneder efter valget af Trump i forhold til den meget, meget fjendtlige adfærd, han har over for Danmark og rigsfællesskabet og over for vores allierede, og angiveligt en tættere alliance med vores fjende Putin.
Derfor har jeg svært ved forstå, at man bare har fremsat det samme forslag til vedtagelse i uændret form, som om verden har stået stille i de seneste måneder, og det skal så behandle i Folketinget i den her uge.
Det virker ærlig talt ikke trygt i en situation, hvor Trump ikke udelukker at gøre brug af militær magt for at stjæle en del af rigsfællesskabet.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Vil regeringen være med til at udsætte behandlingen af det her lovforslag om den her baseaftale, indtil vi har fået styr på situationen om Grønland, altså indtil vi har en sikkerhed for, at Trump ikke med magt vil tage Grønland?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Tak for spørgsmålet.
Hvis vi lige går nogle skridt tilbage, har vi fra dansk side ønsket at have det, vi kalder en bilateral forsvarsaftale med amerikanerne, i lighed med en række andre europæiske lande, herunder de nordiske lande, som har lignende aftaler.
Så det har været et ønske fra vores side at få lavet den her aftale, og jeg er glad for, at den er faldet på plads.
Det var det første.
Det andet er, at Europas problem lige nu er ikke et for stort amerikansk engagement i Europas sikkerhed.
Det er det modsatte.
Det er det, der er den europæiske bekymring.
Det er ikke, at amerikanerne er for meget til stede.
For virkeligheden er bare den, om vi kan lide det eller ej, at vi har bygget forsvaret af Europa op på den transatlantiske alliance, på vores NATO-medlemskab.
Jeg er i tvivl om, om Enhedslisten stadig væk formelt er imod NATO.
Jeg håber, man har fået ændret det synspunkt, for hvis ikke vi var medlem af NATO, ville vi være i langt større problemer i Europa, end vi er i dag.
Men forsvaret af Europa er bygget op på det transatlantiske, og det ønske vi at holde fast i, ikke bare fra Danmarks side, men fra Europas side.
Og derfor skal vi i mine øjne også gennemføre den her aftale, for vi ønsker et amerikansk tilstedevær, og vi ønsker et amerikansk engagement.
Jeg synes så, at vi sideløbende med det skal gøre os så stærke i Europa, at vi kan forsvare os selv, altså at vi har et egentlig totalforsvar for vores eget kontinent.
Og der håber jeg jo så selvfølgelig, at Enhedslisten vil bakke op om alle de beslutninger, vi træffer, når det handler om indkøb af militært isenkram og oprustning og prioriteringen af dansk forsvar.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg er klar over, at vi, når det gælder den her baseaftale, fra starten har haft en uenighed.
Altså, vi synes, at der er elementer i den her aftale, som er meget, meget bekymrende, og det kan jeg også se at mange danskere synes i de meningsmålinger, der har været, og ikke mindst nogle af naboerne til baserne, som ikke synes, det trygt, at der skal rende lejesoldater eller amerikanske soldater rundt og ikke kan straffes, hvis de begår kriminalitet mod naboerne.
Men det er en kendt uenighed, så hvis vi bare lige lægger den til sige, tænker jeg, at uanset hvad man mener, burde vi vel kunne være enige om, at hvis Trump fortsætter med sine planer om at annektere Grønland med magt, så skal Trump ikke have baser i Danmark.
Det tænker jeg alle kan være enige om, og det regner jeg også med at statsministeren er enig i, og derfor vil jeg prøve at reformulere mit spørgsmål og sige: Kunne vi ikke som et absolut minimum ændre det her lovforslag, sådan at det siger, at aftalen om amerikanske baser først skal træde i kraft, når og hvis regeringen har fået en klar garanti fra Trump om, at han ikke vil stjæle Grønland med magt og militære midler?
Birgitte Vind (S), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg tror godt, at jeg på vegne af os alle sammen her i salen, i hvert fald os, der er ordførere på digitaliseringsområdet, kan sige, at dagen i dag er en fantastisk dag, fordi vi får lov til at diskutere digitaliseringsområdet næsten lige så lang tid, som vi vil, og hvem vil ikke gerne det, når man er digitaliseringsordfører.
Så jeg ser frem til, at vi kan få en forespørgselsdebat om digitaliseringsministerens redegørelse om Danmarks digitale udvikling, og så håber jeg, at der bliver en livlig debat.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2025-04-08:
Ja, og jeg tror, det ville give mening at have færre ministerier.
Men jeg tror bare, mit problem med nogle af de aftaler, vi f.eks. laver, og digitaliseringsstrategien, er, at så kommer der ordførere og siger: Vi vil gerne have mere fokus på it-kompetencer, vi vil gerne have teknologiforståelse i folkeskolen, og vi vil gerne have gjort noget ved logning.
Og så får vi at vide: Ja ja, men vi kan godt skrive en eller anden hensigtserklæring i en aftale, men i sidste ende er det en anden minister og en anden aftalekreds, der skal tage beslutningen.
Så bliver Digitaliseringsministeriet jo bare en eller anden it-afdeling for de andre ministerier, hvor man kan løse nogle småting, men ikke tage fat om de helt store ting.
Så ville ikke være bedre, hvis man kunne samle det endnu mere?
Jeg ved godt, at ministeren ikke selv kan vælge det, men hvad, hvis man nu skulle sende en ønskeliste til statsministeren, eller hvem det nu er, der står for det?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-04-08:
Nu kom min chef jo lige ind ad døren, så vi kan sende ønskelisten videre til ham også.
Men prøv at høre: Digitaliseringsministeriet er ikke særlig gammelt som et selvstændigt ministerium.
Da jeg blev indsat som minister, fik vi en række nye områder ind for at styrke Digitaliseringsministeriet, jo også i anerkendelse af at digitalisering er vigtigt.
Jeg ved ikke, om det har gjort mit arbejde lettere, men det har i hvert fald gjort det mere interessant.
Men hvis man tænkte sig, at jeg skulle have et ministerium med alle de dele af samfundet, hvor der er digitalisering, så var der jo nærmest kun mit ministerium til at styre hele landet.
Og om end jeg har store ambitioner, tror jeg, det måske lige er fem procent for meget.
Martin Lidegaard (RV), 2025-04-08:
Mange tak.
Den 19. juli 2024 skete der det rimelig opsigtsvækkende, at Den Internationale Domstol kom med en udtalelse, hvor domstolen slog fast, at Israels fortsatte tilstedeværelse i de besatte palæstinensiske områder var og er ulovlig og skal ophøre hurtigst muligt.
Domstolen konkluderede også, at Israel er forpligtet til at indstille alle nye bosættelsesaktiviteter, evakuere bosætterne, fjerne de dele af separationsmuren, der ligger i det besatte område, og også yde erstatning.
Men siden domstolen kom med den her udtalelse, kan man roligt sige at det ikke er gået den vej, som domstolen og i øvrigt også et stort flertal i FN har ønsket.
På trods af talrige opfordringer fra det internationale samfund er der ikke taget skridt fra Israels side til at overholde de forpligtelser.
Tværtimod er der sket en lang række ting, der trækker i den modsatte retning.
Bosættelsesudvidelserne er vokset i et hidtil uset tempo med bl.a. legalisering af uautoriserede bosættelsesforposter og udvikling af infrastruktur, som kun tjener bosættere.
Der er sket en betydelig stigning i vold fra bosætterne siden oktober 2023.
Militære operationer på den nordlige Vestbred har fordrevet over 40.000 palæstinensere, som er blevet afskåret fra at vende tilbage til deres hjem i mindst et år, og ovenikøbet er der nu et nyt lovforslag i Knesset, der foreslår helt åbent at annektere alle israelske bosættelser omkring Østjerusalem.
Det er alvorlige sager, og grunden til, at det er så alvorligt, er selvfølgelig, at hvis man nogen sinde skal turde drømme om en tostatsløsning, hvor både det israelske og palæstinensiske folk kan leve fredeligt side om side, så er det jo en forudsætning, at der er palæstinensisk land at leve på, og hvis Israel annekterer det bid for bid, er det ikke muligt at etablere en tostatsløsning i realiteten.
Det er derfor, at vi sammen med SF har indkaldt til den her forespørgselsdebat for at høre regeringen, hvilke konkrete initiativer den har taget som opfølgning på den her udtalelse fra den internationale domstol, og selvfølgelig også hvilke initiativer den agter at tage, ikke mindst gennem EU.
For selv om volden i de besatte områder og drabene ikke kan måle sig med det, der sker i Gaza, synes perspektivet i og muligheden for at nå frem til den eneste varige løsning, nemlig to stater til to folk, at gå tabt i horisonten, hvis ikke vi får stoppet bosættelserne nu.
Martin Lidegaard (RV), 2025-04-08:
Tak til udenrigsministeren for besvarelsen, og også tak for det fine samarbejde, vi har haft med regeringen om at lave en fælles vedtagelse i dag, som jeg synes tager hele det her kompleks lidt med videre.
Jeg er også glad for, at udenrigsministeren i indledningen i sin tale påpegede, at det med at have dobbelte standarder, når det gælder international lov, er utrolig giftigt for både EU og vores forhold til syd, ud over de konkrete konsekvenser det også har for palæstinenserne.
Men når det kommer til Danmarks konkrete tiltag, har jeg to specifikke spørgsmål til udenrigsministeren, og det ene handler om den våbeneksport, som vi i de seneste år har fået gjort mere restriktiv.
Her tænker jeg på den direkte eksport af våben og militærudstyr, så det ikke kun er processen, vi ændrer, men også det faktiske.
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet er, at hvis vi skal samle EU om noget, og det er svært, kunne én vej at gå måske være at sanktionere de finansielle institutioner, der specifikt gør bosættelser på Vestbredden mulige, så man altså ikke målretter det mod Israel som sådan, men mod – om jeg så må sige – præcis de juridiske personer, der har et særligt ansvar.
Er det noget, som det danske regering kunne overveje og tage med til EU?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-08:
Tak for det.
Min paratviden, som jeg sådan set ellers går og praler lidt af til daglig, rækker ikke lige til, at jeg kan stå og sætte tal på, hvor mange våbeneksporttilladelser der er givet over en årrække.
Men det kan jeg finde frem og muligvis også her, mens vi taler, og vende tilbage til.
Men jeg kan jo sige, at det er meget beskedent med hensyn til, hvad der er givet af eksporttilladelser, siden vi lagde den nye restriktive linje.
Efter min hukommelse er noget af det eneste, vi har givet, jo bl.a. eksporttilladelse med Danmark som slutbruger, hvor vi altså eksporterer delkomponenter derned med henblik på, kan man sige, at kunne importere slagkraft til det danske forsvar.
Så det er ret få, der er givet, men hvordan det forholder sig til det historiske, kan jeg simpelt hen ikke i hovedet, og det kan jeg vende tilbage til.
For så vidt angår det andet spørgsmål, kan jeg sige helt generelt, at sanktioner jo er sanktioner, der skal gennemføres i EU-regi, og at det hviler på enighed, og jeg tror også, det er kendt for spørgeren, og det er i hvert fald almen viden her i salen, at der desværre er nuancer i tilgangen til hele det her spørgsmål, også i EU-kredsen.
Jeg kan sige, at vi tilhører de lande i EU, der har presset på for sanktioner, og som også har signaleret en klar åbenhed over for at gøre mere end det, der allerede er gjort.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Tak til udenrigsministeren for en, synes jeg, markant tale.
En af de ting, som udenrigsministeren slog fast, er, at de her bosættelser er ulovlige i henhold til folkeretten.
Jeg har ved tidligere lejligheder hørt udenrigsministeren forklare og argumentere for, at et spørgsmål om forbud mod import af varer – ikke en mærkning, som udenrigsministeren var inde på, men et egentlig forbud af varer importeret fra de ulovlige bosættelser – hører under EU's handelspolitik.
Så kunne spørgsmålet jo være: Har regeringen eller udenrigsministeren taget nogle initiativer og gjort noget sådan konkret for at få løftet den dagsorden i EU?
Alexander Ryle (LA), 2025-04-08:
Jeg kunne næsten ikke lade være med lige at kommentere på ministerens kommentar i forhold til, at jeg gerne vil have hende fyret.
Jeg tror, min anke er, at der stadig væk er rigtig mange vigtige dele af digitaliseringspolitikken, som ligger alle mulige andre steder, og jeg nævnte det jo i min tale.
Det er cybersikkerhed, det er kvantecomputere, det er velfærdsteknologi, det er digitale kompetencer, f.eks. på videregående uddannelser, og det er Statens It i forhold til cloudløsninger.
Synes ministeren ikke, det ville være bedre, hvis hendes ressort blev udvidet mere, så man samlede nogle af de der ting, som i dag ligger i andre ministerier, i Digitaliseringsministeriet, så man kan få et samlet fokus på det hele?
Der ligger også masser hos justitsministeren osv. osv.
Ville det ikke være bedre, hvis man nu samlede det?
For ellers er min kritik og min bekymring jo, at ministeren er minister for MitID, kørekortappen og bredbåndspuljen.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-04-08:
Der kan jeg så berolige ordføreren med, at jeg tænker på AI om ikke dag og nat, så i hvert fald relativt ofte.
Det er jo derfor, vi har nedsat taskforcen for kunstig intelligens i det offentlige, altså for at få fut under kedlerne i forhold til at få anvendt AI mere, sådan at vi kan gøre tingene klogere og hurtigere.
Det er sådan set også derfor, vi har lavet den her strategiske indsats for kunstig intelligens.
Det er også derfor, vi har investeret over 1 mia. kr. i AI på tværs af forskellige ministerområder.
Det er, fordi vi ser store udviklingspotentialer i det og ikke det modsatte.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-08:
Tak for det.
Så det er nok det.
Måske er der en enkelt mere, der har har set det i en genudsendelse, men ellers er vi nok de eneste.
Det er det her med information, og det er jo vigtigt.
Det er derfor, at jeg tror, at vi står ved en skillevej nu.
Der, hvor vi før skulle tænke os til det sådan digitaliseringensmæssigt, og der, hvor der var brug for et menneskeligt input, tror jeg, at vi nu er ret tæt på, at det menneskelige input mere er et ønske.
Så jeg tror, at det er promptere, der bliver fremtiden, og så er man ude i noget, hvor forskellen lige præcis er.
Det er grunden er til, at jeg sagde, at jeg tror, at AI og digitalisering er en ting, som i fremtiden vil blive set på som to forskellige ting.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-08:
Jeg vil gerne invitere Danmarksdemokraternes ordfører til et møde med en rigtig god ven, jeg har.
Han er professor i kunstig intelligens, og han kan fortælle ordføreren, hvorfor det er vigtigt, at vi får de her kompetencer i Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-08:
Det lyder støvet i sig selv med en god ven, som er god til det her.
Man ser jo professortypen for sig, men jeg tager naturligvis imod, for jeg ved som nordjyde, at jeg ikke er så klog, så jeg har brug for al den hjælp, jeg kan få.
Det er nu ikke for at nedgøre det.
Når man tænker på kunstig intelligens, er det bare sådan, at jeg tror, at det hele kommer til at gå så stærkt nu, og vi kan se, hvor meget det er accelereret under denne her folketingssamling.
Derfor tror jeg simpelt hen, at de kloge sidder og lytter med nu.
Det er de mennesker, som kommer til at lave kunstig intelligens, og det kommer til at være et fantastisk hjælpemiddel for os.
Men jeg tror, at det er en kæmpe revolution, vi ser ind i.