Jeppe Kofod (S), 2020-12-21:
Tak til formanden.
Dernæst spørges der til, hvad Danmark og EU gør for at støtte op om demokratibevægelsen i Hongkong.
Og tak til alle initiativtagerne til den her debat.
Jeg er glad for, at I bidrager til at holde fokus på situationen i Hongkong og menneskerettighedssituationen i Kina.
Jeg vil starte med at redegøre for situationen i Hongkong.
I sommeren 2019 gik mere end en million borgere i Hongkong på gaderne.
Det gjorde de i protest mod forslaget til en ny udleveringslov.
Gaderne i Hongkong var fuldstændig fyldte.
Den fredelige og folkelige demokratiske manifestation gjorde et stort indtryk på mig, som jeg også tror det gjorde på mange andre, og det var tydeligt, at en meget stor del af befolkningen i Hongkong ønskede at fastholde sine frihedsrettigheder.
Demonstrationerne var et klart udtryk for, at befolkningen vil gå langt for at værne om Hongkongs lokale forfatning og den internationale aftale mellem Kina og Storbritannien fra 1997.
Siden juli sidste år er udviklingen i Hongkong gået i den forkerte retning.
Trods beslutningen om at tilbagetrække udleveringsloven var ånden ude af flasken og Hongkong allerede forandret.
Voldelige sammenstød mellem demonstranter og politi eskalerede og blev en ny hverdag på gaderne.
Hongkong oplevede besættelser og vandalisering af det lokale parlament, universiteterne og den internationale lufthavn.
Vi så voldsom politibrutalitet og indførelse af nødretslovgivning og undtagelsestilstande.
Mange blev anholdt, og fronterne blev tegnet stadig skarpere op.
I løbet af 2019 opfordrede jeg flere gange offentligt til, at alle parter udviste tilbageholdenhed og indgik i en fredelig dialog.
Jeg opfordrede til respekt for de gældende frihedsrettigheder i Hongkong og tog kraftigt afstand fra anvendelse af vold på begge sider.
Samtidig rejste vi flere gange vores bekymringer gennem vores diplomatiske kanaler med Kina.
Den globale coronapandemi satte delvis en stopper for demonstrationerne.
Mens befolkningen ikke længere måtte gå på gaderne, vedtog Beijing og efterfølgende lokalregeringen i Hongkong en altomfattende national sikkerhedslov, vel at mærke uden den sædvanlige inddragelses- og høringsproces.
Loven medførte bl.a., at kinesiske efterretnings- og sikkerhedsmyndigheder blev etableret i Hongkong.
Samtidig stod det klart, at hovedansvaret for Hongkongs nationale sikkerhed påhviler Beijing.
Loven er bred og altomfattende og gælder både personer og institutioner, både i og uden for Hongkong.
Udviklingen i Hongkong har siden vedtagelsen af den nationale sikkerhedslov været et hårdt slag mod ytringsfriheden og mulighederne for politisk deltagelse i Hongkong.
Hongkongs lovgivende forsamling består i dag udelukkende af pro-Beijing-medlemmer.
Valget i september blev udskudt, og vi har set anholdelser og lange fængselsstraffe til medlemmer af demokratibevægelsen.
Trods højlydte internationale protester og fordømmelse fra Danmark, EU, G7-landene og FN blev den vidtrækkende lov indført, og det ændrede med et fundamentet fra Hongkongs unikke karakter som en del af Kina, men alligevel med sine egne friheder og rettigheder.
Hvordan har verden så reageret?
EU er bl.a. efter vedholdende dansk pres kommet med mere end 20 udtalelser.
EU har også rejst Hongkong over for Kina på alle politiske højniveaumøder.
Enhver lødig og seriøs diplomatisk analyse må konkludere, at EU's markeringer har været markante, og det har Danmarks også.
Sammen med ligesindede lande har Danmark taget førertrøjen på for at sikre nye redskaber i EU's fælles værktøjskasse.
I fællesskab vedtog vi i juli et sæt rådskonklusioner som reaktion på den nationale sikkerhedslov.
Det var et nybrud, at alle EU's 27 medlemslande blev enige om så markante skridt og med udgangspunkt i ni handlingsspor.
Hele øvelsen gik først og fremmest ud på at få de øvrige EU-lande til at føre en lige så restriktiv linje som Danmarks og ligesindede landes.
De omhandler bl.a. stop for eksport af våben og dual use-produkter til Hongkong.
Det gør vi allerede i Danmark, men vi skal have hele EU med.
Det fastholder den åbne dør til Hongkong, hvor man kan rejse til EU uden at søge visum og med mulighed for at søge asyl på konkret individuelt grundlag.
Vi arbejder fra dansk side for at holde døren åben.