runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-10-05:
Jeg hørte det godt, hr. formand.
Men lad mig så spørge mere specifikt, for jeg er uenig i, at ansvaret for den økonomiske politik grundlæggende ligger på nationalt niveau.
Men når det handler om klima, når det handler om energiunion, når det handler om migration, når det handler om vores sikkerhed over for terrorisme, mener jeg sådan set at det er områder, hvor den danske suverænitet kun kan håndhæves ved at dele vores formelle suverænitet med de andre europæiske lande, og dermed vindes suverænitet over de her store sikkerhedsudfordringer.
Det er bare det, jeg gerne vil sikre mig at Danmarks statsminister og regeringen også vil arbejde for, altså at Danmark er helt og ikke halvt med, når de beslutninger og det arbejde går i gang for fuld skrue i de kommende måneder.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Jeg ser Danmark som et land, der har rigtig meget at byde ind med i den europæiske diskussion.
For i forhold til det med at få løst nogle af kerneopgaverne, som der også var enighed om i Bratislava, altså at få væksten igen, få ungdomsarbejdsløsheden drevet ned – bare for at nævne et par ting – så står Danmark som et lysende eksempel på, hvad der skal til, nemlig at svarene på de spørgsmål ikke bare kan leveres i Bruxelles, men kræver national handling.
Det er jo, fordi vi har lavet reformer herhjemme, at vi aldrig i nyere tid har haft et ungdomsarbejdsløshedsproblem, der matcher det, man ser i Sydeuropa.
Så vi hører til i den diskussion, og vi er også velkomne i den diskussion.
Vi har også vores forbehold, og det er jo en af grundene til, at jeg har advaret imod dele af de forslag, der bliver lagt frem nu.
For jeg tror ikke på de her sådan lidt tanker om, at vi skal bruge de sæder, der kommer i overskud i Europa-Parlamentet, fordi Storbritannien forlader EU-samarbejdet, til at lave transnationale lister med nye transnationale partier, man kan stemme på.
Jeg tror ikke, der er noget perspektiv i, at man slår formanden for Kommissionen og formanden for Rådet sammen og får sådan en super præsident, som skal vælges efter en særlig procedure.
Og det er noget af det, der ligger bl.a. fra Macron, som jeg tror kommer til at støje over det, som jeg egentlig meget gerne deltager i, nemlig et stykke arbejde, der handler om at få styr på EU's ydre grænser, at sikre, at vi får implementeret beslutninger, at vi får holdt landene fast på at gennemføre de reformprocesser, der gør, at der kommer merværdi ud af det indre marked, ved at man også gør sit hjemmearbejde; det bliver lidt abrupt her, men altså bare for at antyde lidt, hvad jeg tænker.
Martin Lidegaard (RV), 2017-10-05:
Jeg kunne godt tænke mig at bruge de sidste spørgsmål på at løfte blikket lidt og rette de samme to øjne ud mod Europa, som har fyldt meget lidt i dagens debat, men hvor der jo sker utrolig meget.
Og spørgsmålet er jo, hvor Danmark placerer sig i den debat.
Der er jo utrolig mange kræfter herhjemme, der i øjeblikket sådan er optaget af at kigge på Brexit og det engelske eksempel.
Det ved jeg godt statsministeren ikke er, men jeg var rent ud sagt lidt bekymret over, at den eneste kommentar, statsministeren havde til nogle af de forslag, som præsidenten i Frankrig og Tysklands kansler er kommet med, var, at nu var det ikke tidspunktet at finde på en hel masse nyt, men at effektivisere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Jeg kan sørge for, at vi tager den her diskussion alvorligt.
Det er præcis derfor, at jeg har sat den her diskussion, som handler om at angribe de her parallelsamfund lidt bredere, så vi ikke springer fra tue til tue, altså fra burkadiskussion til en anden diskussion, men altså får en samlet gennemtænkt strategi for, hvordan vi får afviklet de her parallelsamfund.
Det her spørgsmål om, at visse uddannelsesinstitutioner elevsammensætningsmæssigt bliver uhensigtsmæssige i forhold til at nedbryde parallelsamfund, er en del af den her diskussion.
Der er sat et arbejde i gang, som afsluttes inden nytår.
Morten Bødskov (S), 2017-10-05:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne følge lidt op på det, som fru Mette Frederiksen og fru Pernille Rosenkrantz-Theil spurgte om, nemlig den mangel, som der er i regeringens finansiering af skattereformen, hvor der jo står, at man vil finde justeringer på overførselsindkomstområdet stigende fra 1,75 mia. kr., tror jeg det er, næste år til 5,5 mia. kr. i 2022 og frem.
Nu er der blevet spurgt til det en tre-fire gange efterhånden, og jeg forstår ikke, hvorfor statsministeren ikke bare siger det, som det er, nemlig at det er tal, som man simpelt hen ikke tør lægge frem.
For hvis man skal finde så mange penge, kan man ikke – det ved vi jo, fordi vi har siddet og kigget på det her – klare det med at sige, at så justerer man lige et optjeningsprincip hist og her.
Så er det noget med, at man skal ind og barbere SU'en væk i forhold til dem, der gerne vil tage en kandidatuddannelse, man skal kigge på mulighederne for, hvor meget dimittender kan få osv.
Hvorfor siger man det ikke bare, som det er, altså at hvis man skal finde 5,5 mia. kr. på overførselsindkomster i 2022, er det så store klumper, man skal have fat i?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Jamen det er jo helt fair, at man kan have en diskussion om, hvor ambitiøst ambitiøst er.
Men jeg er nødt til at sige, at 50-procentmålsætningen i 2030 er en ambitiøs målsætning.
Vi er gået fra de der 11 pct. til omkring 30 pct. i det seneste 16 års perspektiv.
Så det er en ambitiøs målsætning.
Og som sagt vil regeringen i begyndelsen af det nye år lægge vores bud frem på, hvordan man i et flerårigt perspektiv kan løbe efter den ambition, og så vil vi invitere til forhandlinger.
Der må man jo gerne møde ind, også hvis man har en ambition, der rækker videre end det.
Det skal så også bare betales.
Rune Lund (EL), 2017-10-05:
Jeg takker også for billedet af statsministeren i en burka sammen med energiministeren.
Det, som jeg så samtidig tænker på, er, om der også findes et billede af energiministeren med en Kalashnikov sammen med Mujahedin, forløberen for Taleban.
Så det ville da være interessant, om vi måske også kunne få den historie på et tidspunkt.
Men det, som jeg vil spørge om, er jo, at statsministeren i slutningen af august til Danmarks Radio sagde om skatteudspillet, at dem, der relativt set får den største skattelettelse i det, vi lægger frem i morgen, er folk på almindelige overenskomstmæssige vilkår.
Det er f.eks. en HK'er, det vil være hende, der får relativt mest ud af det.
Og nogle tal, som Finansministeriet fremlagde 3 dage efter, viste jo, at det var forkert, det var usandt.
Og er det, fordi det skatteudspil i virkeligheden ikke er så godt?
Hvis nu man havde lavet et skatteudspil, som var rigtig godt, ville man måske ikke prøve at sælge det i en indpakning af manipulerede tal.
Hvad er statsministerens kommentarer til det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Men på hvilken præmis vil man gøre det?
Hr. Nicolai Wammen under jo ikke 2 millioner danske lønmodtagere en skattelettelse, må jeg forstå.
Der er slet ikke noget at snakke om.
De skal ikke have én krone.
Hvis nu Socialdemokratiet indtog den position at sige, at de da gerne ville give en skattelettelse til 1.900.000 danskere, og hvor mange det er for at udelukke de sidste 100, og komme til forhandlingerne, var det jo et sted at starte.
Men man dækker sig under en eller anden forargelse over nogle folk, der betaler rigtig, rigtig meget i skat, og bruger det som en undskyldning for, at man overhovedet ikke vil ind i en diskussion om, at ganske almindelige danskere, som er flest, som går på arbejde, får en skattelettelse.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man ikke kan unde en LO-familie en fremgang i deres rådighedsbeløb.
Men det kan man så ikke.
Nicolai Wammen (S), 2017-10-05:
Statsministeren kan jo komme med mange betragtninger om, hvad der er rimeligt eller urimeligt.
Jeg vil egentlig bare gerne høre: Synes statsministeren, at det på nogen måde hænger sammen, at han for et år siden stod og sagde, at det ikke er direktøren, som tjener mange millioner kroner, der skal være vinderen i hans reform, når det, der så bliver lagt frem, er, at de, der tjener allermest, får 600.000 kr. lige ned i lommen, hvilket er 120 gange mere end kassedamen?
Der er jeg bare nødt til at sige til statsministeren: Jeg synes ikke, det hænger sammen, og jeg synes ikke, det er rimeligt, og Socialdemokratiet synes ikke, at direktøren skal have en skattelettelse på 600.000 kr.
Hvordan kan statsministeren mene, at det er rimeligt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Så er der rimeligvis også en anden side af den mønt, som hr. Nicolai Wammen måske også kunne oplyse mig tallene på, nemlig hvor meget skat de der mennesker så betaler sat op imod, hvad kassedamen betaler i skat.
Der er jo ikke noget overraskende i, at hvis man sætter skatten ned i procent, vil det være sådan – jeg har engang givet et indlæg her fra talerstolen om mere, mindre og meget, som var grammatisk korrekt, og jeg kan henvise til det – at den, der tjener meget, vil opleve, at når skatteprocenten sættes ned, vil skattebetalingen falde med et større beløb, end den, der tjener mindre, som heller ikke i udgangspunktet betaler så meget i skat.
Det rokker ikke ved det, der er ambitionen bag den her skattereform, og det undrer mig, at Socialdemokratiet ikke under danskerne det her.
Vi taler om, at 2 millioner danske lønmodtagere får en skattelettelse på som minimum 5.000 kr.
Det bliver så oversat til, at det er skævt og for de rige, men det er altså for de 2 millioner rigeste danske lønmodtagere.
Nicolai Wammen (S), 2017-10-05:
Tak for det.
Allerførst tak til statsministeren for et stærkt billede.
Synet af en yngre statsminister og vel nærmest den skæggede dame i form af energiministeren i burka på vej over grænsen til Afghanistan vil jo nok brænde sig ind i hukommelsen efter den her debat.
Derudover har det jo også været en statsminister, der har citeret en del af sine forgængere, men jeg vil gerne citere statsministeren selv, for den 30. august 2016 holdt statsministeren pressemøde om, hvad han så for sig vedrørende skattepolitikken.
Der sagde statsministeren: »Jeg prioriterer lettelser af skatten på den sidst tjente krone til den brede gruppe af nøglemedarbejdere, ikke til direktøren, der tjener flere millioner kroner om året.«
Med det citat i hukommelsen vil jeg bare spørge statsministeren, hvordan han forholder sig til det notat, der lige er kommet fra skatteministeren, der viser, at de 100 personer, der tjener mest i Danmark, får en skattelettelse på 600.000 kr.
Det er 120 gange mere end kassedamen.
Hvordan hænger det sammen med, at det ikke var direktøren, der skulle have den store gevinst?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Ja, det er jo en kommentar.
Altså, nu tror jeg, der er ret mange facetter i den her sag, som også skal tages med på regnebrættet, inden man nu bare vender kritikken ét sted hen, nemlig mod Madrid, og jeg synes måske ikke, det her er det rigtige sted at diskutere det.
Man kunne måske tage en diskussion i Det Udenrigspolitiske Nævn eller et andet sted.
Jeg ville mene, det var en diskussion, der egnede sig bedre til en diskussion i nævnet, og det er jeg da helt sikker på at udenrigsministeren gerne vil stille op til.
Magni Arge (T), 2017-10-05:
Jeg vil bare sige, at krisen tilspidser sig.
Den står måske til at komme op på et nyt bristepunkt her på mandag, så jeg synes ikke, at man kan tillade sig at sidde det her overhørig i de europæiske lande, og jeg håber sandelig, at der foregår noget bag kulisserne, som man ikke kan sige offentligt på nuværende tidspunkt.
Hvis jeg var en catalonier i dag, eller hvis jeg var en borger i et land, der var udsat for sådan nogle brutale overgreb på mine demokratiske rettigheder, så ville jeg virkelig ønske, at der fandtes folk i frie demokratiske lande, der ville tale ud og påtale den måde, som det foregik på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Udi manipulation tror jeg ikke jeg kan overgå ordføreren her, som jo altså starter med sådan en lille finte med en kæmpe manipulation.
Og så skal vi ikke snakke om det, så skal jeg svare på et skattespørgsmål.
Hvad er det for en frækhed at stå og portrættere mig som en eller anden, der er sammen med noget, der bliver til Taleban?
Altså, hvad hviler det på?
Er det en rimelig måde at diskutere på at komme med sådan en påstand, og så skal jeg svare på et eller andet bagefter?
Skal jeg begynde at spørge om ordførerens sidemands fortid i det venstreekstremistiske miljø i København, eller hvad?
Rune Lund (EL), 2017-10-05:
Hvis man f.eks. googler på internettet, kan man finde et billede af statsministeren, hvor statsministeren står med en Kalashnikov sammen med Mujahedin, som jo er forløberen for Taleban.
Det er nogle islamistiske ekstremister.
Nu hører vi så, at energiministeren åbenbart også var med og blev transporteret derhen i en burka.
Det er da en interessant oplysning.
Så det er simpelt hen bare det, jeg kommenterer.
Så mit spørgsmål i forhold til skatteaftalen er stadig væk: Hvis den var så god, hvorfor præsenterede man så skatteaftalen med manipulerede tal, med usandheder om, at den, som fik mest ud af det her, var HK'eren, når det overhovedet ikke er sandheden?
Christian Poll (ALT), 2017-10-05:
Det skulle gå stærkt, det er rigtigt.
Min pointe var jo, at selvfølgelig kommer noget af sig selv, og når det bliver så billigt og den teknologiske udvikling er så hurtig, som den er nu, så kunne man jo godt sætte mere ambitiøse mål.
Det mål, der er sat om 50 pct. i 2030, er jo ikke ambitiøst.
Det er en afbøjning af en kurve, som vi har fulgt i mange år.
Så hvornår bliver det ambitiøst?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Jeg tror, at jeg tabte tråden.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt er med.
Men hvis kernen af det hele er, om regeringen er grøn, så ja.
Og hvis der lå det bag det, at de målsætninger, vi har sat, bare kommer af sig selv, så, jeg havde nær sagt, desværre nej.
Altså, for det havde været meget, meget nemmere og sikkert også billigere.
Men nu kigger jeg ned på energiministeren, som sidder og nikker, og finansministeren, som bliver bekymret.
For med de ambitioner, vi har sat, kommer der også en regning med.
Men så kommer der også et afkast, for der er fortsat en præmie ved at være en frontrunnernation, sådan som Danmark er på det grønne område.
Christian Poll (ALT), 2017-10-05:
Tak for det.
Regeringen bryster sig jo af at være den grønneste regering
nogen sinde.
Det skulle især være målet om 50 pct. vedvarende energi i 2030, som bruges som grundlag for påstanden.
Målet er blevet angrebet fra flere sider for at være et væsentlig lavere mål, end hvis vi i stedet fortsatte den udvikling, vi har set i Danmark de seneste mange år.
Jeg vil i den forbindelse godt lige opstille et lille billede, som kan tydeliggøre en pointe.
Hvis nu man forestiller sig, at Regeringen Jens Otto Krag 1 i en debat i Folketinget i 1965 havde brystet sig af at være den mest bilvenlige regering nogen sinde, fordi den havde et mål om 1 million biler 10 år senere, ville det så være rimeligt?
Eller ville det bare være udtryk for, at man aldrig tidligere havde set en teknologisk udvikling, der af sig selv gav anledning til, at der 10 år senere endte med at være 1,5 million biler?
Med det billede in mente, holder statsministeren så fast i, at regeringen er den grønneste nogen sinde, eller stiller regeringen godt nok mål op, som kan se imponerende ud, men i virkeligheden blot anviser en udvikling, der skyldes den teknologiske udvikling, og en nu så lav pris på vedvarende energi, at enhver regering jo ville opfylde den?
Magni Arge (T), 2017-10-05:
Jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at mit indlæg om Catalonien ikke handlede om en sammenligning mellem Færøerne og Catalonien, men det var baseret på mine egne observationer, da jeg var i Catalonien i søndags.
Det, jeg bekymrer mig om, er undertrykkelsen af grundlæggende demokratiske rettigheder, som jeg synes at de catalonske vælgere blev udsat for.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Så det er der ikke lagt op til.
Omkring SU tror jeg, at jeg tidligere har sagt – ellers gør jeg det gerne her – at regeringen har en ambition om, at vi senere i det her folketingsår, og det er ikke i relation til skattedebatten, skal diskutere SU.
Det skal vi bl.a. med det afsæt – hvis ikke jeg husker meget forkert – at vi bruger i omegnen af 31 mia. kr. på uddannelse i det her samfund, og så bruger vi omkring 20 mia. kr. på SU.
Vi har nogle udfordringer med studerende udefra.
Senest er der kommet den her diskussion frem om de folk, der kommer til Danmark for at studere og rejser hjem igen.
Det er svært at få deres SU-gæld inddrevet, og det gør det meningsfuldt at tage en SU-diskussion, men den har ingen relation til efterårets skatteforhandlinger.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-10-05:
Der er på ingen måder brug for, at vi kommer ud i meget lange ideologiske tirader om det ene og det andet, man vil.
Det er sådan set relativt simple spørgsmål: Kan statsministeren garantere, ligesom vi hørte Venstres ordfører tidligere, at pensionisterne ikke er dem, der skal betale regningen?
Alt det andet
har jeg hørt før.
Det er det her, jeg ret præcist spørger til.
Statsministeren kan så gøre mig utrolig glad ved også at svare på spørgsmålene om, hvordan det er med dagpengemodtagerne og SU-modtagerne.
Det er tre relativt simpelt afgrænsede grupper, og resten har vi hørt.
Så statsministeren må gerne – nu er der også meget kort taletid på den anden kommentar, statsministeren har – bare svare på de tre simple spørgsmål: Kan regeringen garantere, at det ikke er pensionisterne, dagpengemodtagerne og SU-modtagerne, der kommer til at betale de 5,2 mia. kr.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Jo, men der er vel nogle her, der på mange måder taler en uro op – det er da sådan, jeg lytter mig frem til det – ved at tegne et billede af, at nu bryder velfærdssamfundet sammen.
Altså, det, der er regeringens ambition, er jo sådan set at sørge for, at det skal kunne betale sig at arbejde, også for folk, der ikke har store indkomster.
Det skal kunne betale sig at spare op.
Det er så en diskussion, må jeg forstå, som Socialdemokratiet slet ikke er optaget af.
Det handler altså om det forhold, at det for en række folk ude på det danske arbejdsmarked ikke kan betale sig at foretage en pensionsopsparing, fordi de bagefter så bliver modregnet på en sådan måde, at der slet ikke er nogen gevinst ved det.
Det er jo sådan set det, der driver os.
Så er det rigtigt, at der er lagt en skitse frem til, hvordan man kan finansiere en samlet skattepakke.
Dem, der vil i diskussion med regeringen om det, er meget, meget velkomne, hvis de vil give de her skattelettelser.
Og som ordføreren rigtigt sagde tidligere i dag, er det jo bl.a. optjeningsprincipper, loft over børnepengene, gebyrer på danskundervisning.
Det er noget af det, der ligger i vores udkast, som vi så i øvrigt ser frem til at drøfte med de partier, der møder ind, og jeg har noteret mig, at Dansk Folkeparti i hvert fald har en interesse i at deltage i den her diskussion.
Så håber jeg i øvrigt, at der kommer et så dynamisk forhandlingsforløb, at vi får landet en aftale, hvor man så også kan få fuldt indblik i, præcis hvor store skattelettelserne er, og hvordan de er finansieret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-10-05:
Det var alligevel godt nok et helt ny tvist på burkadebatten, vi lige fik med her.
Jeg vil vende tilbage til den del af debatten, der handlede om folks overførselsindkomster.
Jeg ved godt, at det måske ikke er helt lige så spektakulært, men jeg er helt overbevist om, at det betyder en hel del for de mennesker, vi taler om.
Regeringen lægger op til, at der skal skæres et beløb, der er ti gange så stort, som sidst regeringen skar i overførselsindkomsterne.
Vi er oppe på 5,2 mia. kr.
Nu blev statsministeren unægtelig også en lille smule bister, da min formand tidligere spurgte til det.
Men endnu tidligere på dagen kunne vi på den politiske ordfører for Venstre forstå, at det ikke er pensionisterne, det kommer til at handle om.
Når man nu beskæftiger sig med socialpolitik, som jeg gør til hverdag, så kan jeg bekendtgøre over for statsministeren, at det skaber en ret udpræget grad af utryghed, at man ikke ved, hvem det så er, det rammer.
Så mit første spørgsmål skal være, om statsministeren kan give pensionisterne ro på, altså kan bekræfte det, Venstres ordfører sagde, nemlig at pensionisterne ikke er dem, der skal betale de her 5,2 mia. kr., som der står er en del af det, der skal finansiere skattelettelserne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Men undskyld mig lige engang.
Altså, det er da en ualmindelig mangel på indsigt at sige, at alle mujahedinkrigere, hvad enten de nu kæmpede ud fra Iran eller Afghanistan, ud fra Peshawar, hvor der mig bekendt var syv forskellige partier og syv forskellige grupper, var Taleban.
Altså, betyder det så, at alle, der kæmpede mod Sovjetunionens besættelse af Afghanistan, som man vel har støttet i det parti, som spørgeren kommer fra, skal puttes i sådan en talebangryde?
Undskyld mig, men jeg bliver sådan lidt forarget.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-05:
Det ville være nemt nok at sige, at vi er så langt foran Danmark i forhold til grøn energi.
Men jeg tror, at Danmark går i den rigtige retning, hvor man gerne vil sætte fokus på alternativ energi og gå væk fra fossile brændstoffer i fremtiden.
Det kræver så også, at man kan se den økonomiske fidus i at være med, altså som borger, og jeg tror også, at information er meget, meget vigtigt for at få alle med – altså at det ikke bare er på politisk plan, men også et ønske i samfundet.
Det er meget større end politikernes egen vilje til at omdanne til et grønt samfund.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg glæder mig over, at spørgeren ikke kom med den her lange opridsning af aftaler, vi har lavet, som kommer til at øge CO2-udledningen, for det tager jeg sådan set som et udtryk for, at den lange liste ikke findes.
Men jeg må også bare sige: Det er fuldstændig rigtigt, at vi ikke er færdige med at snakke om, hvordan vi nedbringer vores udledning i eksempelvis transportsektoren frem mod 2030.
Det kommer vi til at genbesøge på et senere tidspunkt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Det er netop i den ikkekvotebelagte sektor, at vi ser nogle store udfordringer.
Og så siger vi jo også, specielt til Venstre, der gerne vil gøre noget for landbruget: Hvis man ikke tager et ordentligt ryk på transportområdet, må det jo være landbruget, der skal holde for.
Sådan spørger vi igen og igen.
Jeg spurgte så sent som i eftermiddag klimaministeren om, hvad der skulle til.
Hver eneste gang vi spørger, får vi at vide: Jamen vi vinder ligaen, hver gang der er en tabt sag.
Og det kan godt være, at det kun er små tilbageskridt ved nogle aftaler, men selv en stor aftale, der er CO2-neutral, er jo uambitiøs, for vi skal jo have bragt det langt ned.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Som svar på spørgsmålet vil jeg sige, at hvis man ser på, hvilke aftaler den regering, der sidder nu, trekløverregeringen, har indgået, som kommer til at øge CO2-udledningen, så synes jeg, at spørgeren overdriver.
Jeg vil i hvert fald gerne høre spørgeren opridse den lange række af aftaler, som man henviser til at der er tale om.
Den tidligere regering lavede en aftale i forhold til PSO, og det var en bunden opgave, som også spørgerens parti var med til at løse ved at lave den aftale om PSO, som vi gjorde.
Så har vi lavet en aftale i forhold til bilbeskatningen, som i vurderingen er nogenlunde CO2-neutral, men som gør, at eksempelvis hybridbilerne bliver væsentlig billigere, og det synes jeg er et skridt i den rigtige retning.
Men jeg skal også være helt ærlig og sige, at der, hvor vi ser der venter en stor kamp, er da, når der skal laves et nyt energiforlig.
Her skal vi for alvor sætte retningen for, hvor ambitiøse vi er.
Vi har kæmpet hårdt for at få skrevet et mål ind i regeringsgrundlaget om vores andel af vedvarende energi i 2030, og målsætninger er godt og vigtigt i klimapolitikken og energipolitikken, men langt vigtigere er handlingen, og den får vi via et energiforlig.