runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Husted (S), 2018-05-03:
Altså, vi har jo selv tidligere fremsat et forslag, der ligner, hvor der var en anden finansiering end det, der er tilfældet her; vi er ikke med i selve vækstpakken, men den her del kan vi fuldt støtte op om.
Vi er da enige om, at finansieringen overordnet set kunne være bedre, men vi synes, det er meget vigtigt at sende et signal til virksomheder, til erhvervslivet om, at vi meget gerne vil have mere forskning.
Så den her del er vi helt med på, men den overordnede vækstpakke er vi ikke med på.
Anders Johansson (KF), 2018-05-03:
Tak for det.
Jeg kan sådan set bakke op om rigtig meget af det, der er blevet sagt af de foregående ordførere.
En af de ting, der har været en ret stor udfordring i forhold til EFI, er jo, at lovgivningen på skatteområdet har været meget kompliceret.
Med det lovforslag, som vi så nu helt konkret behandler, handler det jo om at få forenklet reglerne, sådan at man kan sikre en mere effektiv inddrivelse i fremtiden, som lettere kan it-understøttes, så vi undgår, at vi havner i en lignende situation i fremtiden.
Alt andet lige er det jo uheldigt, at man har lavet en lovgivning, som er så kompleks, at man faktisk ikke kan udvikle et it-system, som kan understøtte lovgivningen.
Jeg vil ikke gå ind i detaljerne, for det synes jeg de tidligere ordførere har gjort ganske fint, men jeg vil bare sige, at fra konservativ side er vi rigtig glade for, at vi står sammen om det her på tværs af Folketinget, i alle Folketingets partier, for det er vigtigt, at vi laver det her oprydningsarbejde ordentligt, så vi får skabt det bedst mulige og bredest mulige fundament for at kigge fremad og få genopbygget det, som vi synes er allervigtigst, nemlig danskernes tillid til SKAT.
Det er faktisk tilliden til SKAT, som det er afgørende at vi får genskabt nu.
I Danmark har vi et samfund, hvor vi betaler en ret høj skat, synes vi, og så synes vi også, det er vigtigt, at man som borger har tillid til, at alle bidrager og betaler det, de skal, i skat.
Det synes vi faktisk er kernen i et tillidsbaseret skattevæsen.
Tilliden er blevet brudt, og det bliver også et langt, sejt træk at få den genskabt, men med det lovforslag, vi så behandler nu, tager vi et lille skridt på den vej i forhold til at få genskabt tilliden.
Det er noget, som vi fra Det Konservative Folkepartis side synes er rigtig vigtigt.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren kunne udfolde lidt, hvad det er, Liberal Alliances holdning er til det her.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at få en kommentar til nogle af de oplysninger, man kan læse, når man f.eks. læser en rapport fra nogle, som jeg tænker må stå Liberal Alliance nær, Dansk Industri, og de skriver, at man kan se, når man spørger virksomhederne, at det her med fradrag faktisk ikke fylder særlig meget, i forhold til hvad der gør, at de tager en beslutning om at øge eller sænke udgifterne til forskning og udvikling.
Kommer det her fradrag til at batte noget?
Kommer det til at betyde noget, eller er det i virkeligheden spild af penge?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-03:
Det er klart, at det jo ikke er alle virksomheder, der har forskningsudgifter.
Derfor: Hvis du spørger virksomhederne, er det jo ikke sikkert, at det er dem alle sammen, der vil svare, at det er vejen frem.
Derfor vil vi jo også gerne have en generel sænkelse af selskabsskatten, fordi vi også ud fra sådan et retfærdighedssynspunkt synes, at virksomheder, uanset hvad de laver, bør behandles lige.
Derfor er vi lidt betænkelige ved, at der er nogle virksomheders omkostninger, som skal have en større skatteværdi end andre virksomheders omkostninger. Men jeg tror sådan set, at det kommer til at batte noget.
Der ligger sådan set analyser, der viser, at det kan have en positiv effekt.
Det kan være lidt svært at afgrænse.
Men det bliver nok også et emne: Hvad er præcis forskningsudgifter?
Det skal jo afgrænses meget præcist.
Men jeg synes også, hr. Rune Lund er en lille smule selektiv.
Når hr. Rune Lund står og kritiserer det her forslag på baggrund af en analyse fra Dansk Industri, burde man måske have nævnt, at Dansk Industri er varme tilhængere af en generel sænkelse af selskabsskatten.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Det er jeg klar over.
Det er Enhedslisten jo ikke, vi mener ikke, at skattekonkurrence er vejen frem.
Men jeg vil gerne lige følge op på det.
Skal det forstås sådan, at hr. Joachim B. Olsen egentlig synes, det er lidt uretfærdigt, at man laver et skattefradrag, som virkelig kommer nogle store virksomheder til gode – at man bruger alle pengene på det – i stedet for i virkeligheden at bruge det på virksomhederne generelt?
Er det en del af argumentationen fra hr. Joachim B. Olsen?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-03:
Som sagt: Vi støtter det her forslag, fordi det er en del af en samlet pakke, som er rigtig, rigtig god.
Sådan er det, når man laver aftaler; så er der nogle elementer, man er rigtig glad for, og nogle elementer, man er lidt mindre glad for.
Hvis vi havde haft 90 mandater, havde vi ikke indført det her.
Så havde vi lavet en meget større generel sænkelse af selskabsskatten.
Det har jeg aldrig forstået at Enhedslisten ikke kunne bakke op om, idet selskabsskatten indirekte betales af lønmodtagerne via lavere realløn.
En sænkelse af selskabsskatten til 12 pct. ville medføre et umiddelbart provenutab for statskassen på 22 mia. kr., men efter adfærd kun på 13 mia. kr.
Det vil altså sige, at virksomhederne skulle betale 22 mia. kr. mindre, men man skulle kun finansiere 13 mia. kr. herindefra.
Det er jo et udtryk for, at der er et stort samfundsøkonomisk tab forbundet med selskabsskatten.
Men ja, vi havde sænket selskabsskatten generelt, men det her forslag er en del af en samlet aftale, som er rigtig god, og som vi ingen problemer har med at bakke op om.
René Gade (ALT), 2018-05-03:
Tak for det.
I Alternativet er vi egentlig meget enige i hensigten, og der er også flere ordførere, der har været inde at tale positivt om, at man jo gerne vil støtte både erhvervslivet og forskningen, og det er også det, der underbygger hele vores velfærdssystem, nemlig at vi har styr på det.
I forhandlingerne om den her vækstpakke nåede vi at være med kortvarigt, men det var i hvert fald velment fra vores side.
Vi kunne bare ikke mødes til sidst.
Det var bl.a. på grund af finansieringen af vækstpakken.
Vi tænkte, at det var en måde at skære lagkagen på, som vi, som Danmark ser ud i dag, ikke helt kunne bakke op om.
Det er bl.a. også det, der gør sig gældende med det her lovforslag.
Det synes vi ikke det er.
Der har jeg så en opgave i udvalgsarbejdet med at stille spørgsmål om, om man kunne finde nogle rammer, der kunne gøre, at vi kunne bakke op om forslaget.
Det tror jeg ikke vi kan, for jeg kan huske, hvad jeg sagde, da vi sad i forhandlingerne.
Der tror jeg, at jeg sagde o.k. til det her punkt, hvis ellers rammerne blev mere klart defineret.
Det var ikke lige der, vi kunne mødes.
Der skal jo være tillid til, at både virksomheder og også vi her fra Folketingets side har en hensigt, der så bliver modsvaret af nogle handlinger.
Der kan vi bare sige, at ligegyldigt hvor meget vi lægger i hænderne på virksomhederne med tillid til det, de har tænkt sig at gøre, så er der altså måder, der i vores øjne er bedre at støtte både forskning på og også virksomhedernes konkurrenceevne på, og der er ikke mindst det argument om, at vi har svært ved at tiltrække arbejdskraft udefra.
Det er det eneste, jeg lige vil være lidt kritisk over for i den behandling, der har været indtil nu.
Altså, hvis vi vil sikre, at der kommer arbejdskraft ind fra uden for landets grænser, så er der godt nok andre måder, vi kan agere på som land, både hvad angår den måde, vi behandler dem, som kommer hertil, på, og den måde, vi taler om dem på.
Så det er det eneste sådan åbenlyse kritikpunkt, hvor jeg i hvert fald er uenig i, at det er en del af argumentationen.
Det må ikke bare blive skattelettelser, som vi ikke rigtig har styr på, altså hvilke rammer det egentlig er, de bakker op om.
Der har jeg en opgave i udvalgsarbejdet med at finde ud af, om vi kan få tilpasset det her, så det bliver skarpt nok til, at vi også kan bakke op om sådan en lempelse for virksomhedernes mulighed for at udnytte forskningen.
Det tror jeg p.t. ikke vi kan, men jeg har en forpligtelse til at gøre forsøget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-05-03:
I Radikale Venstre har vi det syn på skattepolitikken, at vi godt vil være med til at lette en skat eller en afgift, hvis vi tror på, at det også er med til at skabe noget for fællesskabet.
Det er vi sådan set ikke interesserede i, men vi kan godt være med til det, hvis vi tror, at det også giver noget til fællesskabet.
Det er vores socialliberale tilgang til de diskussioner, vi har.
Ud over det er det selvfølgelig også afgørende, hvor pengene kommer fra, for det er jo ikke sådan, at det er et mål i sig selv at lette skatten, hvis pengene bliver fundet på en uhensigtsmæssig måde. Vi støtter det her lovforslag og er en del af den aftale, der ligger bag.
Vi mener, at den her lettelse kan være med til at få virksomheder til at udvikle sig og investere i forskning og udvikling af nye produkter i Danmark.
Det kan både være en ny aktivitet, men det kan også være at fastholde en aktivitet, der er i landet i forvejen.
På den måde er det her med til at fastholde og skabe job i Danmark, som alle får noget ud af – ikke kun virksomhederne i forhold til deres bundlinje.
Derfor støtter vi lovforslaget og glæder os over, at der er flertal for det.
René Gade (ALT), 2018-05-03:
Som Dansk Folkepartis ordfører nævnte, er der jo sjældent en gratis frokost eller en free lunch nogen som helst steder, og derfor er det også væsentligt at tale om finansieringen.
Vi var ikke med i aftalen, forsøgte at byde ind, men der var for lang vej på flere punkter.
Kunne jeg ikke få ordføreren til at uddybe det her varige finansieringsbehov på 450 mio. kr.?
Hvordan er det, vi skal finansiere det?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-03:
Tak for det.
Det her forslag om at indføre et forsknings- og udviklingsfradrag, som gradvis vil blive øget til 110 pct. i 2026, er jo, som andre har været inde på, en del af den erhvervspakke, som blev vedtaget sammen med regeringen, DF og De Radikale.
Jeg vil ikke stå og lægge skjul på, at i Liberal Alliance har vi aldrig været de store tilhængere af det her forsknings- og udviklingsfradrag.
Vi støtter selvfølgelig forslaget, fordi det er en del af en samlet pakke, som er rigtig, rigtig god, men det vil heller ikke tage lang tid at google, hvad vi har sagt om det her fradrag tidligere.
Så det er ikke sådan en idé, der er groet i vores have, selv om vi sådan set fuldstændig deler intentionen med ideen, nemlig at sænke skatten for virksomheder, således at det bliver mere attraktivt for dem at investere i nye maskiner og ny kapital og også i forskning.
Vi havde hellere set, at man havde gjort det ved en generel sænkelse af selskabsskatten, idet vi sådan har lidt svært ved at forstå og finde rimeligt, at nogle virksomheders udgifter skal have en større skatteværdi end andre virksomheders udgifter.
Men som sagt: Vi støtter naturligvis forslaget.
Vi havde som sagt hellere set, at man havde lavet en generel sænkelse af selskabsskatten, som faktisk er høj i Danmark.
Når man sammenligner med andre lande på Danmarks størrelse, ligger vi faktisk i den høje ende.
Og det er jo det, man skal gøre – man skal ikke sammenligne Danmark med Tyskland.
Det er en stor økonomi med et stort marked, som det i sig selv er attraktivt at være på.
Danmark er en lille, åben økonomi, og vi skal gøre det attraktivt for virksomheder at etablere sig i Danmark, være i Danmark, og derfor bør man sænke selskabsskatten, som jo i sidste ende betales af lønmodtagerne ude i virksomhederne via lavere realløn.
Men vi støtter naturligvis forslaget.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Men er det så rigtigt, at det er skatterabatten, der får virksomhederne til at forske og udvikle mere?
Det er jo det, der er hele spørgsmålet.
Der siger Socialdemokratiet, det var sådan, jeg hørte dem, at det tror man det vil gøre.
Men jeg har ikke hørt, at der er blevet ført en saglig argumentation for, at det skulle være tilfældet.
Når vi kan se, at når virksomhederne bliver spurgt, svarer de, at der er nogle helt andre barrierer, end at der ikke bliver givet skattefradrag, og så er vi jo lidt ovre i sådan en generel skattedebat.
Det var også det emne, hr. Anders Johansson i virkeligheden rejste: Hvis det handler om at give skatterabatter, for at der skal komme mere forskning og udvikling, hvorfor så ikke bare sænke selskabsskatten?
Det var jo det, hr. Anders Johansson spurgte om.
Det er jo det, der er problemet med det her.
Så siger Socialdemokratiet godt nok, at det er målrettet forskning og udvikling, men det er jo i essensen en skatterabat, som der ikke er nogen som helst dokumentation for skulle føre til mere forskning og udvikling.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-03:
Altså, hvis det er, at hr. René Gade regner med, at jeg kommer her med et større regnestykke oppe fra talerstolen, tager han fejl, for jeg tror, at det egner sig bedre til et skriftligt spørgsmål, for det vil jeg slet ikke gå i gang med, og så mange dokumenter har jeg slet ikke med, så jeg kan slå op, præcis hvad tallene siger de forskellige steder.
Så det synes jeg egner sig bedre til et skriftligt spørgsmål til skatteministeren og ikke et mundtligt spørgsmål til mig.
René Gade (ALT), 2018-05-03:
Det er helt fair.
Jeg spørger også bare for at få perspektivet med, for hensigten med det her synes jeg er glimrende.
Styrke forskningen, styrke virksomhederne eller styrke forskningen gennem en større traction på at få virksomheder til at investere er jo kun godt, men det er jo netop, hvor vi tager lagkagestykket fra, og det er så en af grundene til, at vi ikke kan sige ja fra Alternativets side, men det kan jeg tale mere om fra talerstolen.
Det er fint, at vi tager det på skrift efterfølgende.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-03:
Det er jo fair nok, at der er forskellige årsager, og sådan tror jeg altid det er, når der bliver lavet aftaler.
Men for os er det faktisk ret væsentligt at få forbedret virksomhedernes mulighed for at få en bedre konkurrenceevne.
Vi kan ligesom se, at vi har et dødt løb i forhold til at skaffe noget kvalificeret arbejdskraft til Danmark, og så må vi jo kigge på andre områder.
Per Husted (S), 2018-05-03:
Jeg bliver faktisk lidt ked af det på folkestyrets vegne, når jeg hører Enhedslistens taler her sådan blande forskning og udvikling sammen med det, man giver til skoler og børnehaver.
Forskning er jo netop forudsætningen for, at vi har råd til de her ting.
Og når man tager Novo Nordisk, som mig bekendt er den største skatteyder i kongeriget, ind som eksempel, bliver jeg sådan lidt ked af, at man ikke ser sammenhængen i, at vi skal have et stærkt erhvervsliv, der så forsker og udvikler, og at det her er et målrettet skatteincitament til at forske.
Hele ordførerens argumentation bygger på et par analyser, hvor andre analyser viser, at det er klart virker fremmende for investeringer.
Vil ordføreren ikke anerkende, at ved at man sender et signal til erhvervslivet om, at de skal forske noget mere, og at vi viser, at vi bakker dem op, så medvirker det til at sikre fremtidens job, som vi skal have, og dermed, at vi har råd til den velfærd, som vi heldigvis er meget enige om at vi skal have?
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Jeg synes netop ikke, at det er dokumenteret, at den her skatterabat skulle føre til mere forskning og udvikling.
Vi har jo netop en situation, hvor niveauet heldigvis ligger rigtig højt, også internationalt.
Jeg synes netop ikke – med udgangspunkt i de rapporter og den dokumentation, vi har – at det er bevist, at den her skatterabat vil føre til mere forskning og udvikling.
Så er det bare, man må stille sig selv spørgsmålet, i og med at pengene jo kun kan bruges én gang: Hvis de bliver sendt af sted som en skatterabat til Novo Nordisk eller Danfoss, kan de da ikke gå til en kommune til at ansætte flere hjemmehjælpere i hjemmeplejen?
Så hvis ikke der er den kobling, at skatterabatten skulle føre til mere forskning og udvikling, hvilket jeg ikke mener er bevist, synes jeg, at Socialdemokratiet har en vældig dårlig sag.
Per Husted (S), 2018-05-03:
[Lydudfald]
... mest regeringens forslag, og at vi så har været ude med et lignende tidligere, hvor vi havde det fuldt finansieret i det forslag
Jeg har stadig det at sige – og vi kan diskutere, om det her virker, det kan vi godt, og der kan vi selvfølgelig få undersøgt bedre, hvordan det virker – at vi synes, vi har en dokumentation for, at det virker.
Derfor er vi jo nødt til at handle ud fra det.
Og vi kan sige, at forudsætningen for at få råd til det, Enhedslisten også gerne vil være med til omkring velfærd, er, at Danmark forsker og udvikler, og at vi er dygtige og sender et signal til virksomhederne om, at vi vil det.
Der kunne jeg godt tænke mig at ordføreren så anerkender, at det, vi bygger det på, er, at det virker.
Jeg kan forstå, at ordføreren for Enhedslisten så mere mener, at det ikke virker at give støtte på den her måde.
Mit spørgsmål er: Er det ikke korrekt, at hvis vi forsker og udvikler mere, giver det flere penge i statskassen på længere sigt?
Hans Andersen (V), 2018-05-03:
Tak for det.
I Venstre er vi meget optaget af, at vi sætter mennesket frem for systemet, og man kan sige, at det her lovforslag om noget er et lovforslag, der sætter mennesket før systemet, og det glæder jo en Venstremand som mig.
Hensigten med denne lov er at gøre det muligt for kommunerne at lave én samlet plan for borgere med komplekse problemer.
Det muliggør et langt mere helhedsorienteret syn på borgerne, og det er om noget det, kommunerne har efterlyst, og det er om noget det, vi politikere på tværs af partier har efterlyst, altså at vi får et helhedsorienteret syn på borgerne, når de træder ind og beder om hjælp.
Når en borger i dag tropper op på kommunen for at få hjælp til en række problemer, oplever borgeren ofte et ukoordineret forløb med måske fire-fem forskellige handleplaner.
De mange og måske ukoordinerede forløb skaber forvirring, ressourcespild, kræver enormt meget tid og overskud fra borgerne, der jo faktisk har nok at kæmpe med i forvejen.
Man kunne jo forestille sig Lone på 45 år, som er på kontanthjælp og har tre børn.
Den ældste på 14 år har det svært i skolen og er begyndt at skære i sig selv, og Lone selv har dårlig ryg og har kronisk hovedpine.
Hun har et begyndende alkoholmisbrug, men håber på at blive godkendt til et fleksjob.
Familien er jo nærmest i konstant kontakt til kommunen gennem tilknyttede psykologer, sagsbehandlere, støttepædagoger og fysioterapeuter.
Hensigten med lovforslaget her er jo netop at give kommunerne mulighed for at koordinere og samtænke borgerens, altså Lones, problemstillinger.
Fremover skal en sårbar borger som Lone med tre børn jo ikke længere være tilknyttet forskellige sagsbehandlere fra hver sin del af kommunen, have fire-fem forskellige ukoordinerede handleplaner og genfortælle sin historie talrige gange til skiftende medarbejdere.
Med lovforslaget her om én plan giver vi kommunerne mulighed for at sætte mennesket før systemet, og på den baggrund vil Venstre støtte dette lovforslag.
Tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-03:
Tak for ordet.
Nu behandler vi igen et forslag omkring SKAT og genoprettelsen af SKAT.
Jeg tror, at jeg havde været skatteordfører i en måned eller to, da hele SKAT brød sammen midt i sommerferien, lige efter at vi havde fået regeringsmagten.
Og det har nok sat en lidt anden dagsorden, end vi oprindelig havde regnet med, da vi gik til valg, for det er blevet en af de største økonomiske prioriteringer for den her regering at få genoprettet SKAT.
Jeg er glad for, at alle partier i Folketinget nu er med til at tage ansvar for, at vi får forenklet reglerne omkring inddrivelse.
Det er strengt nødvendigt.
En af de ting, vi så gik galt med det gamle inddrivelsessystem, var, at vi havde en alt for kompliceret lovgivning.
Det er noget af det, som vi her er i gang med at prøve at forenkle og gøre lettere, så vi undgår lignende problemer i fremtiden.
Så jeg vil egentlig fra Venstres side takke de andre partier, som her er med til at tage ansvar for at forenkle reglerne, så vi kan få et velfungerende skattevæsen fremover.
Venstre støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-03:
Tak for det.
Med det her lovforslag fortsætter vi med at udmønte aftalen om en styrkelse af den offentlige inddrivelse, som vi indgik i juni 2017.
Som flere har været inde på, er det jo ikke nogen hemmelighed, at inddrivelsen af gæld til det offentlige har været meget mangelfuld – faktisk ikke har fungeret – og det er naturligvis et kæmpestort problem, som vi skal have løst.
En af de store årsager hertil er, at vi igennem tiden her i Folketinget har vedtaget en meget kompleks lovgivning på skatteområdet, som har gjort det meget svært at digitalisere inddrivelsen, og det er jo det, der i høj grad er i fokus med det her lovforslag, altså en forsimpling af lovgivningen, så det bliver nemmere at inddrive gæld til det offentlige i fremtiden.
Så er jeg også, som andre har givet udtryk for, glad for, at der har kunnet findes et bredt flertal i Folketinget for at få løst de her problemer.
Men jeg kan simpelt hen ikke lade være med at blive irriteret over den her helt ufattelige ansvarsforflygtigelse, der er fra oppositionspartiernes side.
Vi kan jo ikke diskutere det her spørgsmål, uden at der skal nævnes, hvornår EFI blev gennemført, og at skylden skal lægges på tidligere ministre.
Jeg kunne bare lade være med at tale om det, for vi var slet ikke i Folketinget dengang, men jeg synes bare det er så uskønt, når jeg kunne have taget en liste med citater op fra den tidligere socialdemokratiske regering, hvor man bakkede op om det her, og hvor man forsvarede, at man skar ned i SKAT og reducerede antallet af medarbejdere osv.
Men sådan er politik, det tager vi selvfølgelig med, men jeg synes bare ikke, det er specielt kønt.