runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-24:
Nu, hvor svenskerne holder op med at have den her stramme grænsekontrol, så stiger antallet af asylansøgere i Sverige i samme sekund.
Så kan man sige, at det måske ikke er en ladeport, der står åben, men en dør, der står på klem for, at det kan finde sted igen.
Og min bekymring er simpelt hen den udvikling, jeg kan se ovre i Malmø, som vi ligger så tæt på.
Derfor kan vi meget nemt risikere med Sverige som transitland at få de udfordringer her i Danmark, som Malmø er belemret med.
Og der tænker jeg, om det er noget, ministeren vil tage hånd om og følge skarpt.
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg kan sige, at jeg havde et møde med den her græske kommissær så sent som sidste torsdag – og jeg begiver mig også sjældent ud i at sige hans efternavn, for det er ganske svært at sige.
Men jeg sagde til ham, at han ikke kunne forvente, at vi sådan lige ophæver grænsekontrollen i Danmark, og jeg sagde også til ham, at vi lever i den virkelige verden.
Vi lever ikke i sådan en eller anden juridisk fatamorgana-verden.
Vi lever i den virkelige verden, og der må man altså tage hensyn til, om der er styr på de ydre grænser.
Og det er der ikke, som det ser ud nu.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Jeg synes, det er godt, at ministeren har sagt meget klart til EU-systemet, at vi selvfølgelig har grænsekontrol, lige så længe et flertal i Folketinget ønsker, at der skal være grænsekontrol ved de danske grænser.
Jeg vil så spørge ind til Schengensystemet, for ministeren kom jo til at sige, at det var et juridisk fatamorgana.
Nu kan jeg ikke lige huske, om det var sådan, det blev sagt, men det var et eller andet med et juridisk fatamorgana og at komme tilbage til den virkelige verden-agtigt.
Mener ministeren, at Schengen og den måde, det har været håndteret på, er udtryk for et juridisk fatamorgana?
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Nej, men det har vel måske nærmere været udtryk for, at man har bygget nogle ydre grænser op, som så i virkeligheden ikke har kunnet håndtere den situation, som vi var i, altså i den virkelige verden, nemlig at der er en meget, meget stor indstrømning i Europa.
Og det synes jeg jo i hvert fald ikke at man kan diskutere ret meget om er tilfældet eller ej, for det kan enhver desværre se er tilfældet.
Der er en meget stor tilstrømning til Europa, og det er der fortsat, og det er jo, fordi der ikke er styr på de ydre grænser endnu.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Kommissæren fik også sagt i det her interview, at tiden var inde til gradvis at returnere til et fuldt fungerende Schengensystem.
Jeg vil bare høre: Er det regeringens holdning, at det her Schengensystem nogen sinde har fungeret?
Altså, det er mit indtryk, at den her ydre Schengengrænse jo har stået åben i rigtig mange år.
Det var bare i efteråret 2015, at man sådan for alvor fik syn for sagen, men altså at den i mange år har stået åben.
Det eneste land, der formentlig sådan aktivt har lagt sig i selen for at overholde de her regler, er Ungarn, der jo har taget konsekvensen og bygget et hegn op til Serbien.
Er det så en fair måde, EU-systemet har forsøgt at udskamme det her hegn på?
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg kan i hvert fald skynde mig at sige, at jeg ikke umiddelbart ser hegn som løsningen.
Men indtil vi, kan man sige, får et reelt funktionsdygtigt grænsesystem udadtil, så bliver vi jo nødt til i en periode at have grænsekontrol til Danmark.
Sådan ser jeg på det.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-24:
Mener ministeren, at det er en trussel for det nordiske samarbejde, at Sverige har et meget anderledes syn på indvandring fra den tredje verden end resten af de nordiske lande, da de indirekte pålægger deres nabolande besværligheder og udgifter?
Mener ministeren, at det er en trussel for det nordiske samarbejde, at Sverige har et så meget anderledes syn på indvandringen fra den tredje verden end resten af de nordiske lande, da de indirekte pålægger deres nabolande besværligheder og udgifter?
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Lad mig starte med at sige, at vi rent faktisk – Danmark og Sverige – har et tæt samarbejde, og det har vi jo de nordiske lande imellem.
Men lige nøjagtig på asylområdet og migrationsområdet vil jeg sige, at vi både på ministerniveau og embedsmandsniveau har en tæt dialog, og det betyder også, at vi – når vi nu ser på de spørgsmål, der har fyldt meget her igennem de seneste 1½-2 år – har haft en tæt dialog.
Men dermed ikke være sagt, at vi har været enige om alting.
Jeg tror også, det står lysende klart for mange, at jeg i hvert fald ikke har været helt enig i, hvordan svenskerne har forsøgt at løse det i forhold til tilstrømningen – det er måske efter min mening en mangel på løsning.
Men når det er sagt, vil jeg også sige, at jeg faktisk har noteret mig, at Sverige jo har ændret en lille smule syn på de her ting, og det ser jeg som en positiv udvikling.
Det er jo ikke mig, der skal føre politik i Sverige, det skal svenskerne selv, men derfor kan jeg jo godt sige, at jeg ikke nødvendigvis er helt enig i den måde, de har gjort det på.
Endelig kan jeg sige med hensyn til grænsekontrol, at vi bestemt også har haft et meget tæt samarbejde nu her om id-kontrollen, som jo har generet mange danske pendlere, og som, kan man sige, har generet erhvervslivet meget i Øresundsregionen.
Der havde vi, synes jeg jo, nogle konstruktive drøftelser om, hvordan vi kunne lette det.
Nu har de fjernet id-kontrollen, og det betyder da så i hvert fald, at pendlerne har det nemmere.
Så jeg vil sige det sådan, at jeg ikke altid har været enig med svenskerne i den måde, de fører deres udlændingepolitik på.
Det tror jeg alle ved, men derfor kan man godt have et ordentligt og godt samarbejde med hinanden.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-24:
Grunden til, at jeg tager det her op, er jo netop, at Sverige igennem en årrække har været lige som et fluepapir for indvandring fra den tredje verden, hvor de jo altså i hobetal har søgt Sverige helt bevidst, fordi der har været nogle meget, meget lempelige asylregler osv. osv.
Det, der bekymrer mig, er jo, at de på den måde – altså ved at de massivt er blevet til et indvandrerland om nogen – også indirekte bliver et transitland for det øvrige Norden.
Når vi eksempelvis har siddet på Island til en session og den svenske statsminister Stefan Löfven har forsøgt at sige til de andre lande, at nu må de også tage en del af ansvaret, og at Sverige har taget sit og det ene og det andet, så må jeg sige, at der er opstået noget furore.
For der var altså ikke ret stor forståelse for, at man har haft så fejlslagen en indvandringspolitik, og at man så, om jeg så må sige, prøver at tørre den af på nabolandene.
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg kan sige, at regeringen fører sin udlændingepolitik, og jeg tror, vi vel langt hen ad vejen deler syn på, hvordan det skal føres.
Der er selvfølgelig nogle nuancer, og Dansk Folkeparti ønsker indimellem også at gå lidt videre, end regeringen gør, og det er sådan set fair nok, for vi er jo to forskellige partier.
Men jeg tror, vi langt hen ad vejen deler syn på tingene, og der må man bare sige, at vi har adskilt os lidt fra Sverige.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-24:
Jo, og det er jo bare det, der har været så ødelæggende for den der rigtig fornemme forordning, vi har haft siden 1950'erne, om, at nordiske medborgere kan rejse rundt i Norden uden at skulle vise dokumentation for, hvem de er
Det bliver så ødelagt, fordi man har haft en i mine øjne fejlslagen indvandringspolitik.
Jeg tænker også på den frygtelige udvikling, der er i Malmø, hvor der til tider er nærmest krigslignende tilstande, og det ligger kun lige ovre på den anden side.
Når man så samtidig ved, hvor nemt det i grunden er at få asyl i Sverige og dermed blive svensker og dermed nordisk statsborger, så man kan rejse frit i de andre lande, så synes jeg, det er bekymrende.
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg forstår udmærket godt bekymringen, og det er jo netop, fordi vi har haft fri bevægelighed og man har været en så integreret del af hinandens lande, kan man sige.
Det har befolkningerne også nydt stor gavn af.
Lad mig sige det helt firkantet: Vi skal jo ikke importere svenskernes problemer til Danmark, og derfor vil vi selvsagt blive ved med at føre en stram udlændingepolitik.
Men jeg forstår også godt det, som hr. Henrik Brodersen henviser til, altså at hvis man så bliver svensk statsborger, har man øget bevægelighed.
Dertil er der dog at sige, at der jo er et stykke vej til at blive svensk statsborger, men jeg kan godt forstå den problemstilling, man forsøger at rejse her.
Og jeg kan i hvert fald bare sige, at vi ikke skal importere svenskernes problemer til Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Tak for det svar.
Man skal jo altid give regeringen en mulighed for at forbedre sig selv.
Og det var sådan set indgangsbønnen ved det her spørgsmål: Altså at hvis man lige pludselig skifter mening og bliver klogere og går ind for permanent grænsekontrol, så skal man jo have muligheden for at sige det fra starten af.
Det er altså sagt af en Dimitris Avramopoulos, tror jeg han hedder – det er ret godt ramt, håber jeg – som er kommissær for bl.a. grænser.
Det er en græsk kommissær, og det er jo så en henvisning til, at grænsekontrollen rundtomkring i Europa her inden for de næste 6 måneder skal bringes til ophør, hvis det står til Europa-Kommissionen.
Et eller andet sted smerter det mig jo, at der skal sidde en eller anden græker nede i Bruxelles og bestemme, om vi må have danske politibetjente stående på grænsen til Tyskland.
Altså, det må godt nok være os selv, der skal bestemme det.
Det skal de ikke komme og belære os om.
Det er møntet på den situation, at der står et EU-system, som siger: Inden for 6 måneder skal I altså stoppe med det her, I har gang i, I skal stoppe med at bestemme, hvad I gør ved jeres egne grænser og jeres eget land.
Der skal vi nok bestemme for jer.
Altså, hvad gør regeringen, hvis den situation pludselig opstår, at Europa-Kommissionen siger, at man ikke bare raslede med sablen, men det var fuldstændig oprigtigt ment, og nu skal I til at holde op med det?
Vil regeringen så lytte til sit parlamentariske grundlag – der jo er meget klare i spyttet, må man sige – altså lytte til os, eller vil man ligge under for en eller anden græsk EU-kommissær?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Det er helt rigtigt, hvad ministeren siger.
Vi er mange, der glæder os til at se sådan en luftfartsstrategi rullet ud – det er helt sikkert.
Problemet er bare lidt, at vi ikke kan vente på det, når vi kan se, at her og nu bliver piloter øjensynlig ansat under fuldstændig uacceptable vilkår.
Og det er sagt i fuld respekt for den danske model.
Det interessante er jo her, at ministeren gennem staten er medejer af SAS med 14 pct. og derfor med god grund skal tage stilling til, om det er en arbejdsgiveradfærd, som man kan stå inde for.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jeg forventer altid af medarbejderne i mit ministerium og de tilknyttede styrelser, at de er meget åbne over for forskellige alternativer i forhold til både at kunne vælge noget, der måtte være bedre, men også nogle gange noget, der er billigere uden at være dårligere.
Så det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Karen J. Klint (S), 2017-05-24:
Jeg følger gerne op med at stille nogle konkret spørgsmål via udvalget, selv om jeg ikke er medlem af udvalget.
Men derfor kan man jo godt stille spørgsmål.
Så tak for de svar for nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Selv tak.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Mener ministeren, at seneste boligaftales delmål om en opdatering af værktøjskassen med effektive redskaber til at skabe en positiv udvikling i udsatte boligområder er opnået?
Mange tak, formand.
Mener ministeren, at seneste boligaftales delmål om en opdatering af værktøjskassen med effektive redskaber til at skabe en positiv udvikling i udsatte boligområder er opnået?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
I november 2014 indgik den daværende SR-regering sammen med SF, Enhedslisten, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti en boligaftale om anvendelse af Landsbyggefondens midler.
Den nuværende regeringen har tilsluttet sig aftalen, da Det Konservative Folkeparti var en del af aftalen.
Et centralt element i aftalen var at kvalificere den boligsociale indsats yderligere, og aftalepunktet om opdatering af værktøjskassen kan ses som en del af den målsætning.
I regeringen mener vi, at det er en god målsætning at styrke de boligsociale indsatser, bl.a. ved at flest mulige tilsagn tildeles på et rimeligt, evidensbaseret grundlag.
Til at understøtte dette er kataloget »20 LØSNINGER TIL UDSATTE BOLIGOMRÅDER«, udgivet af Center for Boligsocial Udvikling i november 2015, ganske anvendeligt.
Kataloget indeholder eksempler på virkningsfulde indsatser og konkrete anbefalinger.
Kataloget opdateres, i takt med at nye resultater foreligger.
Hermed formidles resultater og metoder fra de mest effektfulde indsatser, og de omsættes til praksis som anvendelige redskaber, der kan bidrage til en positiv udvikling i områderne.
Jeg er tilfreds med, at Center for Boligsocial Udvikling, der rent faktisk har til formål at kvalificere de boligsociale indsatser, bl.a. gør det ved at formidle eksempler på de effektfulde boligsociale indsatser.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Hvis man har behov for at få det genopfrisket, kan jeg fortælle ministeren, at der bl.a. står i den her boligaftale fra 2014, at den opdaterede værktøjskasse forelægges aftaleparterne.
Det kan jo være, at der er sket en forskydning eller et eller andet ovre i ministeriet, men altså, der står her i aftalen, at den skal forelægges aftaleparterne, og jeg ved jo, at mit eget parti i hvert fald er en af de parter, fordi det bl.a. var mit parti, der sad i regering.
Så det har haltet lidt, synes jeg nok, og den tidligere minister med ansvar for boligområdet, fru Inger Støjberg, udskød det jo, men havde en ambition om at lægge en plan frem for de udsatte boligområder, bl.a. fysiske forandringer, og at sørge for at få en større gennemstrømning i områderne og en række andre ting.
Jeg har så spurgt den nuværende minister til det, og han har sagt, at det ikke var noget, man havde en ambition om længere.
Men i det mindste synes jeg dog, det var rimeligt, at vi fik forelagt det her, sådan som det står i aftalen, og som ministerens parti og ministerens regering jo også har tilsluttet sig.
Hvad mener ministeren om det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jamen hvis det står i aftalen, skal det selvfølgelig ske.
Men jeg forstår det sådan, at kataloget jævnligt opdateres.
Men så skal man åbenbart ved hver opdatering også lige sende det nugældende katalog til aftaleparterne, hvis den tolkning af aftalen, som hr. Kaare Dybvad fremlægger, er korrekt.
Og hvis det er korrekt, skal det da gøres – det er helt sikkert.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Jeg vil lige for en sikkerheds skyld citere fra side 8, den sidste side i aftalen fra 2014, hvor der står, og jeg citerer: På den baggrund er parterne enige om at opdatere værktøjskassen i lyset af den indgåede boligaftale. Den opdaterede værktøjskasse forelægges aftaleparterne.
Citat slut.
Det er jo ikke, fordi jeg vil køre rundt i det her, men jeg synes nu alligevel, at boligområdet fortjener en vis opmærksomhed.
Man må nok som boligpolitiker eller en person, der arbejder med boligpolitik, føle sig lidt forsømt og lidt som stedsønnen i familien, når man ikke engang får opdateringerne og man ikke bliver indkaldt til forhandlingen om den her aftale, som skulle have været i efteråret.
Og det her er så en del af det.
Men jeg ser frem til, at ministeren gør noget ved sagen.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Det er ofte sådan med hr. Kaare Dybvads spørgsmål, at de udvikler sig fra skriftlige spørgsmål, som man kan forberede, over til nogle helt nye spørgsmål, dog inden for samme emne, men som man ikke har haft lejlighed til at forberede.
Og det er også tilfældet i dag.
Så jeg kan nok give et bedre svar, hvis jeg lige kommer hjem og kigger lidt i papirerne.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Tak for det skudsmål.
Jeg synes nu nok, at jeg holder mig i rimelig grad inden for spørgsmålet her om, hvorvidt en opdatering af værktøjskassen er opnået, i og med at det er det, der står i aftalen.
Men jeg vil se frem til at få en tilbagemelding fra ministeren.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Den kommer.
Karen J. Klint (S), 2017-05-24:
Lokalt mener man, at det i hvert fald er mere tilgængeligt at gå under banelegemet og kun have en elevator i stedet for at have en gangbro og måske to elevatorer.
Så det var ligesom for at komme med et indspil til det materiale, der så tilfældigvis også lige i dag er med på et borgermøde i lokalområdet, for der kører jo borgermøder nu med drøftelser af den undersøgelse, der ligger.
Men jeg hører det lidt som en håndsrækning, i forhold til at ministeren ikke er imod, at der bliver set på andre alternativer end dem, der lige ligger i det, der er sendt til folkehøring nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jeg kan bekræfte, at det, man påtænker at lave der, er en ny gangbro og elevator på begge perroner.
Det er det, man påtænker.
Det er hermed sagt, og jeg er sikker på, at Banedanmark også lytter med på debatten her, sådan at de kan tage det med i overvejelserne, hvis der er et andet genialt forslag.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Tak, formand.
Mener ministeren, at der er behov for tiltag over for flyselskaberne, sådan at det sikres, at erstatningssager, hvor passagerer som følge af forsinkelser har ret til erstatning, ikke overbelaster retsvæsenet, som man ser i Københavns Byret, hvor de nu har omkring 1.400 aktive sager?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Tak for spørgsmålet.
Det er på ingen måde tilfredsstillende, at en lille niche, som flypassagerers rettigheder jo nu engang er, skal fylde så meget hos Københavns Byret.
Jeg er på den baggrund enig i spørgsmålets grundlæggende præmis om, at det ikke er hensigtsmæssigt med så mange klagesager.
Passagerrettighedsforordningens udgangspunkt er, at luftfartsselskaberne selv er i stand til at følge reglerne og dermed eksempelvis sikre, at passagererne informeres om deres rettigheder og gives den behandling, som de har krav på efter forordningen.
Det gælder også kompensation for lange forsinkelser, aflysninger eller afvisninger ved boarding af flyet.
Det skal understreges, at det ikke er acceptabelt, hvis luftfartsselskaberne spekulerer i at omgå reglerne eller udsætte passagererne for unødige forhindringer.
Jeg vil på den baggrund bede Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen om at indskærpe over for luftfartsselskaberne, hvordan passagerrettighedsforordningen skal fortolkes, så domstolene ikke belastes unødigt.
Desuden mener jeg også, at tv-programmet viste et behov for, at luftfartsselskaberne bliver bedre til at informere passagererne om deres rettigheder, sådan som forordningen forpligter dem til.
Jeg vil herudover opfordre til, at man som flypassager starter med at kontakte Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen i stedet for at gå direkte til domstolene.
Luftfartsselskaberne kunne også med fordel informere passagererne om denne mulighed.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Det var her den 18. maj, at vi i Danmarks Radios program »Kontant« kunne se og høre om de her mange tilfælde, der er,
hvor passagerer, der har bestilt fly og så bliver mere end de 3 timer forsinket, simpelt hen ikke bliver gjort opmærksom på, at de faktisk har ret til en form for erstatning.
Derudover er det sådan, at der er så lidt information på det her område, at mange simpelt hen tyer til private selskaber for at få hjælp i de her sager.
Og som ministeren selv siger i sit svar, er det faktisk sådan, at Trafikstyrelsen har den opgave at skulle hjælpe passagererne med at få håndteret de her sager.
I stedet for er der så private selskaber, der lukrerer på det.
De hjælper borgerne, og det er selvfølgelig positivt, men de tager altså også 25 pct. – i nogle tilfælde 50 pct. – af den erstatning, passagererne får, hvis de får en erstatning, for at håndtere det her.
Og det burde kunne gøres anderledes.
Derfor er jeg rigtig glad for, at ministeren tilkendegiver, at der vil komme noget aktion på det her område, for det er der brug for.
Altså, passagererne skal have en helt anderledes god retsstilling på det her område.
Hvis det ikke virker, vil ministeren så være med til sammen med de øvrige EU-lande at kigge på, om vi skal gøre mere med den her EU-forordning, altså om der skal være et bødekrav, hvis flyselskaberne ikke gør opmærksom på det her?
Og er der yderligere tiltag end det, ministeren har gjort opmærksom på allerede nu, for at sikre passagerernes retssikring i den her situation?
For det er uacceptabelt, at flyselskaberne i den grad springer over, hvor gærdet er lavest.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jeg vil i hvert fald gerne gøre, hvad der skal til, for at det her virker, så længe det ligger inden for, hvad der er rimeligt at gøre.
Jeg går ind for det her princip om, at luftfartsselskaber, som jo på en måde snyder passagererne ved ikke at levere det, som kunderne har betalt for, nemlig afgang til en bestemt tid og ankomst til en bestemt tid, skal betale en form for kompensation.
Det fungerer så ikke så godt i øjeblikket, når der kommer så mange sager ved byretten.
Jeg vil sige, at der er gjort en ting: Der er for øjeblikket for lang ventetid i styrelsens behandling af de her klager, og derfor har styrelsen iværksat en handlingsplan for inden udgangen af 2017 at nedbringe sagsbehandlingstiden til maksimalt at være 12 uger.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Igen vil jeg sige: Det er rigtig positivt, at transportministeren orienterer om de tiltag, der er, og at man nu laver en strategi på området, så mange tak for det.
Kunne man mere synligt tydeliggøre over for passagererne, hvilke rettigheder de har, eventuelt ved meget mere tydelig skiltning i lufthavnene og måske på flyselskabernes hjemmesider, altså forpligte dem til at oplyse om det her?
Passagererne skal have at vide: Du har de her rettigheder, og hvis du bliver svigtet, altså hvis flyselskaberne ikke lever op til det, kan du altså ringe hertil og få hjælp til at håndtere din sag.
Vil ministeren gå ind for den form for mere tydelig tilkendegivelse?
Man kunne også håbe, at det kunne være med til at presse flyselskaberne til at opføre sig ordentligt fra starten af, sådan at de af sig selv yder hjælpen, så vi ikke skal til at have en masse bøvl og bruge en masse tid på det efterfølgende.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jeg synes bestemt, man skal undersøge, om man ved en informationsindsats kan gøre passagererne opmærksom på, at hvis de har en berettiget klagesag, står styrelsen til rådighed for dem.
Det kan sagtens være, at den information ikke er spredt godt nok derude, og at det i stedet er nogle private advokatlignende virksomheder, der har kontakten til kunderne via deres information og bilder kunderne ind, at det er nødvendigt med en omstændelig proces via byretten, i stedet for at man bare som almindelig forbruger kan gå via styrelsen og klage.
Det kan godt være, der er en overinformation om byretsvejen via de der private advokater og en underinformation om styrelsesvejen via noget, som vi kan igangsætte.
Det vil jeg undersøge.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Mener ministeren, at der er behov for tiltag over for flyselskaberne, sådan at det sikres, at erstatningssager, hvor passagerer som følge af forsinkelser har ret til erstatning, ikke overbelaster retsvæsenet, som man ser i Københavns Byret, hvor de nu har omkring 1.400 aktive sager?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til DR's omtale den 18. maj 2017.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Det var så lidt.
Det er jo det, jeg får min løn for.
Karen J. Klint (S), 2017-05-24:
Vil ministeren se på mulighederne for at øge tilgængeligheden til tog for alle borgere, bl.a. på Børkop Station, når Banedanmark i forbindelse med overgangen til elektrificering alligevel skal ændre på mange broer og der skal rettes kurver ud, ved at der om muligt anlægges tunnel og/eller elevatortårn?
Der henvises til artiklen »Elektrisk tog vil påvirke 200 ejendomme og kræve 39 nye broer« i Horsens Folkeblad den 18. maj 2017.
Tak for det, formand.
Spørgsmålets ordlyd er: Vil ministeren se på mulighederne for at øge tilgængeligheden til tog for alle borgere, bl.a. på Børkop Station, når Banedanmark i forbindelse med overgangen til elektrificering alligevel skal ændre på mange broer og der skal rettes kurver ud, ved at der om muligt anlægges en tunnel i stedet for trappen og så et elevatortårn?