runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg skal bare høre ordføreren, om den eneste grund til, at man ikke kan støtte det her, er hensynet til EU-retten, og at det derfor betyder, at hensynet til EU-retten står over hensynet til patientsikkerheden, for det er jo tankevækkende.
Lægeforeningen skriver, at det naturligvis er vigtigt, at lægerne, uanset hvor de er født og uddannet, har de kompetencer, der skal til, for at fungere i det danske sundhedsvæsen, hvad enten det drejer sig om sprog, fagligt niveau eller kulturforståelse.
Dette gælder såvel sundhedspersoner fra tredjelande som sundhedspersoner med uddannelse fra et andet EU-EØS-land.
Så det er også noget, der bliver efterspurgt i de faglige miljøer, altså at vi får ens krav.
For det er svært at se et sundhedsfagligt argument.
Så jeg skal bare høre ordføreren, om det eneste argument imod det her er, at det er i modstrid med EU-retten – og bør det ikke give anledning til en overvejelse om, at det er det fornuftigste sted at stå?
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Det er fuldstændig korrekt.
Nu har vi fået rigtig meget kritik for, at vi har sagt, at når man kommer som udlænding og har boet her i 3 år og har fået gratis danskundervisning, så skal man selv betale sin tolk.
Men når vi så siger, at der er danskere, der ikke kan forstå en udlænding, så kan man ikke gøre noget.
Det er altså omvendt logik, synes vi.
Selvfølgelig skal man kunne forstå, hvad der bliver sagt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Det takker jeg for.
Jeg har hørt positive tilbagemeldinger fra Venstre, nu hører jeg positive tilbagemeldinger fra Dansk Folkeparti.
Jeg håber, at jeg får flere positive tilbagemeldinger her.
Der er jo andre partier, som har været fortalere for tolke til udlændinge osv., så jeg kan ikke se, hvorfor man så ikke også skulle mene, der skulle være tolke til danskere, hvis det er patientsikkerheden, vi sætter det i forhold til, som Enhedslisten sagde her.
Så det ser jeg frem til, og så vil vi da absolut gå i salen for at finde opbakning til det.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Jeg har hørt om unge mennesker, der kommer til Køge Sygehus, og så foregår det på engelsk.
Altså, det er jo heller ikke optimalt.
Vi bor i Danmark, der skal tales dansk, og man skal forstå, hvad der bliver sagt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Tak, og tak til DF og også Enhedslisten for at rejse det her spørgsmål.
Vi kan allerede sige nu, at vi vil støtte det.
Jeg har hørt, at man vil være positivt indstillet, hvis Nye Borgerlige fremsætter et forslag om det her med at sikre nogle tolke, indtil det kører, altså for at sikre patientsikkerheden nu og her.
Er det en rigtig opfattelse, jeg har, at DF vil se positivt på det – selvfølgelig skal vi lige have set på det konkrete?
Jane Heitmann (V), 2020-01-23:
Det skal vi.
Vi skal forlange, at både de faglige kvalifikationer og de sproglige kvalifikationer er i orden.
Det var jo bl.a. baggrunden for, at den tidligere sundhedsminister fra Venstre fru Ellen Trane Nørby stillede sig i spidsen for et arbejde i forhold til at bede kammeradvokaten om at kigge på, hvad mulighederne er, så vi kan, om man så må sige, stramme skruerne, så vi sikrer, at niveauet er højt, både hos de læger, der kommer fra EU, og hos dem, der kommer fra tredjelande.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Jamen jeg kan jo se, at det er rigtigt.
Det, jeg mener, er, at man ikke tør udfordre EU-retten.
Det er jo der, vi i Dansk Folkeparti siger: Jamen lad os dog udfordre den.
For kan en ret komme og sige, at vi skal tage mere hensyn til nogle, der ikke har en ordentlig uddannelse, end til vores egne borgere?
Og det eneste, ordføreren taler om, er sproget.
Her taler vi om kvalifikationer.
Jeg er sikker på, at vi kan have en, der taler et andet sprog, men kan stå og operere et hjerte rigtig godt.
Det ved jeg i hvert fald at der er rigtig mange læger der kan.
Men når vi her taler kvalifikationer, skulle vi så ikke kunne forlange noget af de læger, der kommer, faktisk uanset hvor pokker de kommer fra?
Jane Heitmann (V), 2020-01-23:
Jeg tror simpelt hen ikke, jeg kan sige det tydeligt nok: Danske patienters sikkerhed og tryghed i det danske sundhedsvæsen er fuldstændig altafgørende for os i Venstre.
Derfor er jeg sådan set også glad for, at vi har debatten igen i dag, for det er en udfordring, at der sidder patienter derude, der ikke forstår deres læge og ikke kan kommunikere med deres læge.
Jeg vil gerne herfra komme med en klar opfordring til regionerne og sige, at det simpelt hen ikke er godt nok.
Der skal steppes op, så man sikrer, at der er god kommunikation.
Jeg synes, det er glædeligt, hvis vi gennem en fælles beretning kan få sat en ramme om, hvordan vi kan få lavet en ny sprogtest, som er proportional, og som stadig væk er inden for EU's rammer – for vi er, uanset om Dansk Folkeparti kan lide det eller ej, bundet af de rammer, der er i EU.
Jeg synes, det er rigtig glædeligt, at vi tager fat i det her igen.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-01-23:
Tak for det.
Som jeg sagde, synes jeg, at vi skal kigge på, hvad vi kan gøre inden for direktivet.
Jeg ser frem til, at vi kan drøfte det i ordførerkredsen.
Hvad kan vi gøre, kan vi stramme op på nogen måde?
For jeg synes, at anerkendelsesdirektivet i sig selv er en rigtig god idé.
I det her tilfælde kan vi jo se, at der har været eksempler, som strider imod, hvad jeg mener er hensigten med direktivet.
Det har aldrig været, at vi skal ansætte dårligt kvalificerede læger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jeg vil nødig irettesætte ordføreren, men jeg er ret sikker på, at jeg ikke har sagt gratis tolk.
Jeg har nok sagt skattefinansierede tolke, men det må vi jo gå tilbage i arkiverne og se.
Men jeg er glad for og positiv over, at Radikale også kunne se positivt på det her, for ordføreren sagde, at patientsikkerheden kommer i første række.
Det hørte jeg ordføreren sige, og det er vi enige i.
Derfor siger vi tolkemulighed, indtil det her system, som man nu sætter i gang, virker.
Det er nogle gode tiltag, der nu kommer, og det støtter vi også, men indtil det er på plads, indtil vi er et sted, hvor patienterne føler, at de har sikkerhed for det, så hører jeg lidt, at Radikale siger, at så kunne man måske faktisk godt tænke på, om det også var en rettighed for patienten at kunne få en tolk, hvis patienten ikke kan forstå lægen.
Jeg taler om hensynet til borgeren, om borgerens rettighed i forbindelse med at møde en læge, altså hvis man siger, at man ikke kan forstå, hvad lægen siger, så har man en rettighed, altså en ret til at få hjælp, så man kan forstå det.
Det er her og nu, at man er utryg.
Det er her og nu, at man har brug for en læge, man kan forstå.
Der siger vi så, at det kan vi sikre, indtil vi får bedre sprogkrav.
For SF anerkender jo, at der er et problem med sprogkravene derude; ellers skulle vi jo ikke lave det om.
Og her og nu kan vi altså sikre en løsning på det problem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Jeg vil sådan set hellere bare holde fast i, at regionerne har et ansvar for at sørge for, at patienten kan forstå, hvad lægen siger, og at lægen kan forstå, hvad patienten siger, for det er en forudsætning for patientsikkerheden.
Og hvis det skulle vise sig ikke at holde stik, har vi jo Patienterstatningen , som tager sig af eventuelle skader, som måtte følge af det – men det er ikke lige sådan, at det vrimler med sager i Patienterstatningen, der handler om lige præcis sprogproblemer som årsag til, at der sker noget.
Regionerne har allerede muligheder i dag for at organisere arbejdet på en måde, så andre kolleger kan træde til eller på anden vis være behjælpelige.
Og hvis regionerne tænker, at den opgave kan de ikke løse på anden måde end med en tolk, så må regionerne jo ansætte en tolk.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Tak til ordføreren.
Vi ved, at der er problemer på det her område – det har vi hørt at alle anerkender der er – og nu går vi i gang med nogle ting, som forhåbentlig på sigt kan løse det her.
Vi har fra Nye Borgerliges side foreslået at tilbyde tolke nu og her, indtil vi er kommet dertil, fordi vi hører eksempler derudefra på, at folk er utrygge, fordi de ikke kan forstå, hvad der bliver sagt.
Der må patientsikkerheden altså komme først, og det her kommer ikke til at være i konflikt med noget EU-lovgivning eller noget som helst; det er en foranstaltning, vi kan lave lynhurtigt.
Så indtil det andet kører, kan vi give borgerne en tryghed ved at sige: Nu handler vi herindefra med det samme.
Var det noget, SF også kunne se positivt på?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Tak for det.
Tak til Enhedslisten og Dansk Folkeparti for at sætte fokus på, hvordan udenlandske læger bedst kan varetage opgaver i det danske sundhedsvæsen.
Vi mangler dem jo.
På samme måde er de sproglige kompetencer afgørende vigtige.
Lægen skal uden tvivl være i stand til at forstå, hvad patienten siger, og patienten skal uden tvivl være i stand til at forstå, hvad lægen siger.
I dag stiller vi højere sprogkrav til læger, der kommer fra lande uden for EU, end til læger, der kommer fra EU.
Det giver selvfølgelig ikke mening.
Men det giver til gengæld mening at drøfte, om vi inden for det såkaldte anerkendelsesdirektiv kan stille de samme krav til EU-læger, som vi stiller til læger, der kommer fra lande uden for EU.
Jeg er ikke mindst glad for, at ministeren har taget initiativ til konkrete forslag, og jeg lytter mig også til, at der er stor enighed i udvalget om den del.
Kan vi så stille de samme faglige krav til læger inden for EU, som vi stiller til læger, der kommer fra lande uden for EU, når det handler om faglige kompetencer, og er regeringen indstillet på at sikre, at vi også gør det i fremtiden?
Nu er jeg ikke med i regeringen, men jeg er enig med forslagsstillerne i, at vi altid skal sætte patientsikkerheden over hensynet til reglerne.
Det ansvar har regionerne også allerede i dag.
De bestemmer sådan set også, hvem der skal ansættes.
Man kan altså ikke bare kræve en ansættelse, bare fordi man er læge.
Man skal sådan set ansættes af nogle, som også vurderer, at man har de nødvendige kompetencer.
Dansk design er godt, men inden vi bliver for selvfede, vil jeg bare i al stilfærdighed minde om, at vi altså også nogle gange selv har glæde af international udveksling af erfaring.
Hvis det f.eks. er den tyske eller canadiske læge, der er den bedste i verden, tror jeg sådan set, at vi alle sammen kan se ideen i en ansættelse.
Jeg tror også, at danske læger kan blive dygtigere i det samarbejde.
Den slags erfaringsudveksling går jo to veje, tænker jeg.
Så jeg synes, der er grobund for at drøfte, hvordan vi hele tiden sikrer, at vi bliver bedre og bedre til patientbehandlingen.
Og jeg synes, at et godt sted at gøre det er at tage den videre drøftelse i en udvalgsbehandling.
Jeg håber, at vi måske også kan blive enige om en eller anden form for beretning.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Det er så også svar på, at man ikke vil, for man vil kun gøre det, der er inden for direktivet.
Har jeg forstået det ret?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-01-23:
Tak for det.
Det troede jeg jeg havde svaret på, men jeg beklager meget, hvis ikke det var klart.
Jeg sagde netop, at jeg synes, man bør se på, hvad vi kan gøre med hensyn til længden af de uddannelser, vi automatisk skal anerkende.
Men jeg tror også, jeg som noget af det første sagde, at vi ikke kan stemme for et forslag, der fører til en sag ved EU-Domstolen.
Jamen lad os da se på, hvad der bliver lagt frem, og så må vi jo tage det derfra.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Det kan vi tage en lang diskussion om frem og tilbage.
Her har vi et helt konkret problem, som omhandler danske statsborgere, og vi søger om opbakning til at se, om vi ikke kan løse det.
Jeg hører faktisk nogle positive takter fra Radikale.
Det samme hører jeg fra Venstre og Dansk Folkeparti.
Så kan det faktisk være, at der er et flertal for, at vi kan gøre noget nu og her, indtil det andet kommer på plads.
Det tager jeg som et positivt tegn, tak.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-01-23:
Som jeg siger, anerkender jeg fuldt ud præmissen om, at kommunikation er helt afgørende.
Jeg har bare tidligere hørt hr. Lars Boje Mathiesen være meget imod, ikke gratis, men skattefinansieret tolkning i sundhedsvæsenet, når det går den anden vej.
Jeg ser ikke den store forskel.
Det er kommunikationen, der er vigtig for mig.
Det er vigtigt, at patienten får de rette informationer og den rette behandling.
Og hvis hr. Lars Boje Mathiesen er enig med mig i, at det er sådan, det skal være, så er jeg da bare glad for, at der er endnu et parti, der slutter sig til os andre omkring tolkegebyret.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Jeg bliver lidt utryg, når ordføreren taler mere om, at vi skal rette os efter EU's anerkendelsesdirektiv.
I Dansk Folkeparti vil vi godt udfordre den ret, for vi synes, det er vigtigt for hvert enkelt land at kunne passe på sine borgere.
Det her er jo noget, der betyder døden for nogle af de patienter, der har været der.
Det lyder grotesk, men sådan er det altså, og det er der bevis på, og det var derfor, der også blev lukket afdelinger.
Det er til livsfare for nogle af vores borgere, at vi har nogle mennesker, der ikke er kvalificeret godt nok eller ikke kan sproget godt nok.
Så vil ordføreren være med til at udfordre direktivet?
Mange tak.
Jeg vil fortsætte der, hvor hr. Peder Hvelplund slap, for jeg synes ikke, at ordføreren svarede på, om man vil udfordre retten.
Ordføreren bliver ved med at sige, at det skal være inden for direktivet.
Men så er der jo ikke noget at udfordre.
I dag skal vi jo bare sige ja til dem, fordi vi skal anerkende den uddannelse, de har taget i deres land.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Regionerne siger, at det har de ikke penge til, for deres budgetter er allerede stramme.
Og så er svaret herinde fra Folketingssalen: Ja, det må folk leve med, indtil vores løsning er blevet implementeret.
Det er jo ikke tilstrækkeligt.
Og der er rigtig mange, der henvender sig og siger, at de ikke forstår, hvad de læger siger, og at der er et problem.
De føler sig ikke trygge.
Det kan da ikke være tilfredsstillende for en socialdemokratisk regerings side at sige, at man ikke vil løse det problem, der er her og nu, når der findes en løsning lige nu og her, som hedder tolke.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-23:
Jo, vi har et problem.
Og jo, vi har en forpligtelse til at sørge for, at der kan kommunikeres ordentligt.
Jeg er ikke enig i, at løsningen er, at vi skal begynde at indkalde tolke, der skal oversætte for patienter i det danske sundhedsvæsen.
Jeg mener, at det er løsningen på den, hvad kan man sige, mellemlange bane, at vi får skærpede sprogkrav.
Jeg mener, at det jo løses nu her, ved at vi får hejst flaget i forhold til arbejdsgiveransvaret – der er simpelt hen et ansvar for at sikre, at patienter forstår, hvad der bliver sagt – og så må man løse det lokalt og regionalt.
Man må bl.a. løse det i den praktiske situation ved at få noget andet sundhedspersonale ind, hvis der er nogle enkelte ting, som man ikke lige forstår.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Og tak for forsøget på at anerkende, at der er et problem omkring sproglige kompetencer derude, og det er godt, at ministeren også anerkendte det.
Så er der det, om danskerne skal have betalte tolke, når de kommer til lægen.
Det her er jo ikke noget, der bliver løst i morgen, men indtil det her er løst, indtil vi har løst de sproglige problemer, indtil det her er implementeret, og indtil det kører, har vi så ikke en forpligtelse, i forhold til at patientsikkerheden – altså patienternes oplevelse af, at de er trygge ved at de kan forstå, hvad en læge siger – må prioriteres højere end et system?
Og derfor kunne det være fornuftigt at give patienterne en ret til at bede om en tolk, hvis de ikke kan forstå, hvad en læge siger, så der ikke sker fejl, indtil det her system virker.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-23:
Jo, det vil jeg gerne anerkende: Der påhviler Folketinget et stort, stort ansvar – og regeringen naturligvis også – i forhold til at sikre, at alle borgere i hele landet kan få adgang til egen læge.
Vi ser jo, at jo længere væk, du kommer fra de store byer, desto sværere bliver det at få adgang til egen læge.
Og – det er den kedelige nyhed – det kommer kun til at blive værre de næste par år, hvis ikke vi gør noget helt ekstraordinært.
Udenlandske læger kan afhjælpe en del af problemet.
Det, at vi opretter flere lægestillinger, kan løse en del af problemet, men der skal mange flere redskaber i brug.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Så synes jeg da, at det allerførste, vi skal gøre, er at få fjernet puklerne.
Som ordføreren også ved, havde vi her tidligere et samråd om at få fjernet de pukler, der er, i forhold til de læger, der kommer fra tredjelande, og som netop har svært ved at få en autorisation.
Når nu vi har brug for dem, bør vi selvfølgelig sætte ind i forhold til at lempe deres adgang til at kunne komme ind og få en autorisation – eller ikke lempe deres adgang, men sikre, at sagsbehandlingstiden bliver forkortet.
Vil ordføreren ikke anerkende, at der ligger en problemstilling i det, for hvis ikke vi nationalt går ind og tager ansvar for det, risikerer vi at skubbe problemet ud til netop de regioner, der er mest presset i forvejen?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-23:
Jeg synes, det er et nationalt ansvar; jeg synes, det er et regionalt ansvar; jeg synes, det er et kommunalt ansvar; jeg synes, det er et europæisk ansvar.
Jeg synes, det er et ansvar, som i virkeligheden påhviler os alle sammen, at sikre, at vores patienter for det første har adgang til læge og for det andet – og lige så vigtigt – har adgang til kvalificeret behandling.
Men det er jo helt korrekt, som ordføreren for Enhedslisten nævner, at det er de steder i landet, hvor der er meget alvorlig lægemangel, at der også er mange udenlandske læger.
Og det er jo som udgangspunkt en gave, for vi ville da virkelig være på dybt vand, hvis der ikke var mulighed for, at udenlandske læger kunne komme til Danmark og hjælpe med at gøre noget ved noget af lægemanglen.
Men selvfølgelig skal vi stille krav, og selvfølgelig skal vi også stille skrappe krav.
Det er jo det, der bliver lagt op til i beslutningsforslaget, og de intentioner bakker Socialdemokratiet op om.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-23:
Jeg kan godt forstå argumentationen og logikken bag spørgsmålet her eller pointen her, men jeg synes, det er en bagvendt måde at løse problemet på.
Det arbejde, som jeg har annonceret i den her diskussion i dag, håber jeg munder ud i noget, som skulle gøre den situation overflødig, som skulle minimere den sprogbarriere, som jeg anerkender at der er i forskellige dele af vores sundhedsvæsen.
Det andet
ville, synes jeg, være at gå den modsatte vej, hvor vi ikke løser selve årsagen til problemet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jo, men vi er jo enige om, at der er et problem nu, for ellers ville vi ikke lave nogen ændringer.
Det vil sige, at det på nuværende tidspunkt ikke er acceptabelt, og det vil sige, at der er folk, der kan komme til at opleve – det får jeg en del mails fra folk om at de oplever – at de ikke forstår, hvad lægen siger.
Når det er den omvendte verden, er det lægen der, der vurderer, om der skal være tolk til folk, der kommer hertil, fordi lægen ikke kan kommunikere til patienten.
Så mener jeg, at patienten, hvis vedkommende ikke føler, at man kan kommunikere med lægen, selvfølgelig må have samme rettighed, som lægen har, til at bede om en tolk.
Derfor må man selvfølgelig, hvis man som dansker går til en læge og siger, at man ikke kan forstå, hvad den her læge siger, have ret til at få en tolk.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-23:
Svaret på spørgsmålet afhænger jo fuldstændig af præmisserne bag, men det var et kort spørgsmål, selv om man har 1 minut til at stille spørgsmål; så det var lidt ærgerligt.
Hvis man har brug for en tolk, fordi lægen ikke taler et tilstrækkelig godt dansk – hvis det er det, der er præmissen i spørgsmålet – mener jeg, at det ville være ekstremt ulykkeligt, altså hvis vi skal have en situation i vores sundhedsvæsen, hvor vi i forbindelse med læger, der kommer hertil, skal ansætte tolke til den helt afgørende kontakt mellem læge og patient.
Så det mener jeg ikke ville være en særlig farbar vej frem.
Der mener jeg, at vi i stedet for må lade sig inspirere af, hvad de gør i Sverige – ikke på helt samme måde, men ved at stille nogle krav til, at hvis man vil arbejde i det danske sundhedsvæsen med danske patienter, så skal man som hovedregel kunne det danske sprog, altså hvis man har den her patientkontakt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jeg vil godt spørge ministeren, om danskere, der går til lægen og mener, at de har behov for en tolk for at kunne forstå lægen, kan få det betalt af det offentlige.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Tak for det, og tak for talen, vil jeg sige til hr. Rasmus Horn Langhoff.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er et arbejdsgiveransvar, men vi har også et nationalt ansvar for at sikre, at de læger, vi sender ud, og som får mulighed for at søge job, har tilstrækkelige kvalifikationer.
Det er derfor, vi har en autorisationsordning.
Nu nævnte ordføreren selv problemstillingen med, at der var lægemangel.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at de steder, hvor vi især har set problemer med kvaliteten hos de læger, der er blevet ansat, primært er de steder, hvor det har været svært at tiltrække læger.
Det er jo heldigvis et fåtal af læger, det er tilfældet for, men der har vi da også et nationalt ansvar, ligesom vi har det i forhold til sprog.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det er et nationalt ansvar at sikre, at de læger, vi sender ud, og som kan søge beskæftigelse, også opfylder et mindstekrav i forhold til kvalifikationer?