runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-06-04:
Jeg vil gerne begære det her lovforslag tilbage til en fornyet udvalgsbehandling.
Det handler i virkeligheden om, at man kan gøre indhug i pensioner, hvis man f.eks. bliver dømt for kriminalitet.
Hun svindlede for ret mange penge og havde held til også at opbygge en pensionsopsparing, som man ikke kunne gøre indhug i.
Derfor er det rigtig fornuftigt at ændre loven.
Men det, der er, er, at der er kommet et ændringsforslag uden for betænkningen fra justitsministeren, som ændrer det indholdsmæssige i loven en hel del, og vi har altså brug for at kunne diskutere det forslag lidt mere indgående, fordi det ser ud til at indføre lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det har ikke været i høring, og vi har heller ikke haft mulighed for at have en god diskussion omkring det, og vi har altså brug for at kunne lave et ordentligt stykke arbejde omkring det og skrive en betænkning.
Så derfor vil vi gerne begære forslaget tilbage til udvalget.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-06-04:
Jeg skal ikke forlænge en debat længere.
Men det, der bringer mig op at sige noget, er, når fru Karina Lorentzen Dehnhardt benytter lejligheden til at referere til lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Jeg vil sige bare for en god ordens skyld: Det forbud, der er, bl.a. i EMRK artikel 7, gælder strafferet.
Det, vi taler om her, er en ændring af retsplejeloven.
Det er det, det drejer sig om.
Det har intet med strafferet at gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-06-04:
Jeg har det jo grundlæggende sådan, at jeg egentlig synes, lovforslaget er en god idé, men at vi kun skal indføre det fremadrettet.
Og det, som man foreslår her, er at gøre det bagudrettet.
Det vil sige, at det kunne man ikke vide på det tidspunkt, man begik kriminaliteten, og jeg synes sådan set, at det er et fint retsprincip, at vi fortsat bevarer lovgivningen på den måde.
Så jeg siger »go« til lovforslaget, men det her ændringsforslag, som kan gøre indhug i princippet langt bagudrettet, ikke kun for Britta Nielsen, men for mange andre, synes jeg er uklædeligt.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Først og fremmest tak til ordføreren for de pæne ord.
Dem tager jeg med videre.
Det er altid dejligt.
I forhold til de spørgsmål, som hr. Peter Kofod stiller, er hele udfordringen jo, kan man sige, at det nu er en langvarig proces fremadrettet, som man ikke ved noget som helst om hvor ender.
Man ved ikke noget som helst om, om retfærdigheden sker fyldest, og det kan jeg simpelt hen være meget bekymret for at den ikke gør.
Når man ikke ønsker at undersøge myndighedernes ansvar og rolle, og når der ikke skal kunne placeres et juridisk ansvar, så bliver jeg jo dybt bekymret i forhold til netop retssikkerheden og i forhold til menneskerettigheder.
Det er skrækkeligt med alle de voldsomme sager, som man slet ikke kan sætte sig ind i.
Altså, der er familier, der har adopteret i god tro, og der er forældre i andre lande, som har mistet børn uden samtykke.
Jeg synes virkelig, at det er noget, som er så grimt.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-06-04:
Jeg kan forstå på SF, at vi skal passe på, at vi ikke træder forbryderne over tæerne, efter de er blevet dømt.
De skal have lov at beholde det udkomme, de har fået ud af forbrydelsen, og de stakkels personer, som har mistet ting, der er blevet stjålet fra dem, må så kigge til, at forbryderen forsøder sin pensionisttilværelse.
Det synspunkt kommer vi nu aldrig til at støtte, men vi kommer til at støtte ministerens forslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-06-04:
Vi kommer til at støtte lovgivningen, så fremadrettet vil man kunne lave de her indgreb.
Men vi mener ikke, at vi kan gøre det med bagudvirkende praksis, og jeg synes, det er helt forkert, at ministeren fremsætter sådan et ændringsforslag i sidste øjeblik, så vi ikke kan nå at forholde os til det.
Kunne det have været en del af lovgivningen fra starten af, havde der også været høringssvar.
Så jeg synes, det er en utrolig dårlig proces at stille et forslag uden for betænkningen, som ændrer indholdet af lovgivningen, uden at vi har haft en demokratisk proces omkring det.
Det er jeg fuldstændig enig i, og derfor synes jeg også, at det her forslag skal tilbage i udvalget.
Rosa Lund (EL), 2025-06-04:
Det er vi fuldstændig enige i i Enhedslisten.
Min rygmarvsreaktion er også, at lovgivning med tilbagevirkende kraft er en dårlig idé, men det betyder jo ikke, at vi er imod, at man ændrer i reglerne fremadrettet.
Faktisk har vi støttet det her oprindelige lovforslag, fordi det er en rigtig god idé, og fordi det netop ikke handler om, som fru Mette Thiesen siger, at det er synd for nogen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-06-04:
Er det, fordi formanden gerne vil lave en afstemning?
Vi kan sagtens stemme om ændringsforslaget, men vi har brug for at skrive noget betænkning om det, så det skal tilbage til udvalget.
Mette Thiesen (DF), 2025-06-04:
Tusind tak.
Jeg vil da gerne rejse mig op her og sige, at det her ændringsforslag bl.a. er kommet til, fordi jeg synes, at der var en fejl i den oprindelige lovgivning.
For jeg mener ikke, at vi i Folketinget bør frede Britta Nielsen og hendes lige fra at kunne forsøde deres pensionisttilværelse, som hr. Preben Bang Henriksen fuldstændig rigtigt sagde.
Så jeg vil gerne anerkende, at man har lyttet til det her og fremsætter det her ændringsforslag.
Jeg synes virkelig, at det er det ledige standpunkt, SF gør sig til talsperson for, netop det her med, at det er virkelig synd for dem, som er blevet idømt 4 års straf og derover for bedrageri, og at man ikke kan gøre indhug i deres pensionsopsparing.
Det er godt nok det ledige standpunkt, at man er bange for at træde grovkornede forbrydere, som har forbrudt sig mod samfundet, som har stjålet, og som nu ifølge SF skal have lov til at beholde de penge, over tæerne, f.eks. folk som Britta Nielsen.
I Dansk Folkeparti er vi godt nok stolte af, at vi har råbt op i forhold til det her.
Vi kommer til at stemme for det her ændringsforslag, så vi udvider muligheden for at indhente de her midler.
Jeg synes godt nok, at det er det ledige standpunkt fra SF's side at sige, at det er synd for forbryderne, og at de skal have lov til at beholde de penge, de har stjålet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-06-04:
Tak for opbakningen.
Som sagt synes jeg, at det er problematisk, at man kommer med et ændringsforslag i sidste øjeblik, som faktisk ændrer indholdet af lovgivningen.
Det har ikke været i høring, det har ikke været muligt at diskutere det, og det er ikke muligt at vurdere konsekvenserne af det.
Min rygmarvsfornemmelse siger mig, at vi selvfølgelig er imod det forslag, også fordi det handler om lovgivning med tilbagevirkende kraft, og det synes jeg bare ikke at man kan fremsætte uden en demokratisk debat om det.
Mette Thiesen (DF), 2025-06-04:
Det her er en udvidelse af muligheden for, at man kan indhente de midler, folk har stjålet, altså folk som Britta Nielsen, der har forbrudt sig mod vores samfund, har stjålet penge fra de aller-, allermest udsatte borgere.
Det er sådan nogle som hende, som SF så mener at det er så utrolig synd for.
Det er vi bare overhovedet ikke enig i i Dansk Folkeparti.
Vi mener i den grad, at de penge, som folk har stjålet, skal tilbagebetales til staten.
Det her er et ændringsforslag, som går på folk, der har fået en straf på 4 år og derover, som skylder staten penge, og som skylder danskerne penge.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-06-04:
Det synes jeg kun er fair, men at lave det om med tilbagevirkende kraft, hvor det kan ramme alle mulige, går simpelt hen ikke.
Rosa Lund (EL), 2025-06-04:
Tak for det, og tak til SF's ordfører for at gå på talerstolen og bede om at få det her lovforslag tilbage i udvalget.
Jeg synes, at det er fuldstændig uden for nummer, at regeringen kommer med et ændringsforslag til et lovforslag, som ændrer indhold uden for betænkning, så vi ikke har en chance for at ændre vores indstillinger til lovforslaget eller skrive et betænkningsbidrag.
For mig handler det her ikke om, om det er synd for nogen eller ikke er synd for nogen; der handler det om, at det er Folketinget, som har den demokratiske proces, og som har det afgørende ord i forhold til lovbehandlingen.
Det er altså ikke regeringen.
Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at SF tager ordet i dag, går på talerstolen og beder om at få det her lovforslag tilbage i Retsudvalget, sådan at vi kan diskutere, hvad konsekvenserne er af det ændringsforslag, som regeringen kommer med, og som jeg så kan forstå er foranlediget af Dansk Folkeparti.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-06-04:
Det, som vi synes vil være ordentligt, er, at man ikke laver indgreb med tilbagevirkende kraft.
Det synes jeg normalt ikke er noget, vi gør her i Folketinget, og vi gør det slet ikke uden debat.
Det her er blevet fremsat uden for betænkningen, så jeg synes, det er en dårlig demokratisk proces.
Der ligger ingen høringssvar på det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-04:
Jeg synes egentlig, at vi i Liberal Alliance har været relativt tydelige omkring, hvad vi mener på det her område, også ved at fremsætte beslutningsforslag, som vi har debatteret her i Folketingssalen tidligere – næste gang er hr. Lars Boje Mathiesen velkommen til at deltage.
Men hvis hr. Lars Boje Mathiesen ikke ved, hvad Liberal Alliance mener på det her område, kan jeg sige, at vi mener, at vi gerne vil frakende flere statsborgerskaber, end vi kan i dag.
Vi har også meldt ud, at vi er klar til at tage et opgør med statsborgerretskonventionen, fordi det ligesom er den, der forhindrer, at vi kan frakende statsborgerskaber.
Så vi er klar til det, men kun for, hvad kan man sige, borgere, der har begået meget hård kriminalitet, altså meget personfarlig kriminalitet, og ikke mindre kriminelle handlinger.
Zenia Stampe (RV), 2025-06-04:
Jeg blev en lillebitte smule forvirret i forhold til, hvor Liberal Alliance står i forhold til henholdsvis Dansk Folkepartis ændringsforslag og regeringens ændringsforslag.
For sådan som jeg hørte ordføreren, lægger Liberal Alliance meget vægt på, at det er en grundig undersøgelse af ansøgernes sindelag, og det er jo sådan set det, regeringen lægger op til i den her enkelte sag.
Derfor vil jeg bare spørge, om Liberal Alliance så støtter Dansk Folkepartis forslag, som handler om at pille vedkommende af på baggrund af nogle facebookopslag fra private borgere, eller om man bakker op om regeringens forslag, som handler om at undersøge den her sag grundigt og så tage stilling til den i forbindelse med næste lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er jo derfor, jeg er medlem af Dansk Folkeparti.
Altså, jeg står på mål for Dansk Folkepartis politik.
Hvis hr. Frederik Vad har et synspunkt i forhold til Liberal Alliance eller Venstre eller De Konservative, vil jeg da anbefale, at man tager en kop kaffe ude bagved og får det klaret.
Jeg er da fuldstændig enig i, som jeg også tror hr. Frederik Vad har sagt det, at arbejdskraftindvandring er lige så stort et problem som familiesammenføring og asylanter.
Hele det problem, som Danmark står med i dag i forhold til udlændinge, startede jo med, at man i 60'erne tog arbejdstagere ind.
De kom for at arbejde.
Det gjorde de sådan set hårdt og betalte deres skat, og så tror jeg, at mange af dem blev glade for det danske samfund.
Men så ser vi jo, hvordan islamiseringen bare tager til i generation efter generation, som bl.a. professor Thomas Hoffmann, som jeg ved at hr. Frederik Vad lytter til og læser, har beskrevet det.
Vi er jo i det integrationsparadoks, at mange muslimer, når de får længere og længere uddannelser, bliver mindre og mindre integrerede.
De bliver mere frastødt af det danske samfund.
Så det her handler da også om muslimske arbejdstagere.
Vi kommer ikke til at bøje os i udlændingepolitikken.
Frederik Vad (S), 2025-06-04:
Grunden til, at det her er vigtigt, er, at Dansk Folkeparti jo før har lavet en byttehandel.
Det gjorde man i 00'erne og i 2010'erne – det har bl.a. den tidligere integrationsminister Rikke Hvilshøj været åben omkring – hvor man sagde: Mindre asyl, færre familiesammenføringer; til gengæld mere udenlandsk arbejdskraft fra alle mulige forskellige lande.
Når Dansk Folkeparti ønsker at vælte den nuværende regering og allierer sig i hvert fald med to ud af tre partier i den papirløse indvandringsalliance, er det bare, jeg gerne vil have, at hr. Morten Messerschmidt forholder sig til, at hvis der kommer en blå regering, hvor et flertal af partierne mener, at Danmark først og fremmest er en markedsplads for dansk erhvervsliv, så lover det godt for udlændingepolitikken.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Jeg vil meget gerne forholde mig til de ting, som hr. Frederik Vad spørger om.
Der var man jo tvunget til så at vælge: Ville man have stramninger på asyl- og familiesammenføring mod at give noget et andet sted.
Sådan er det jo, når et parti ikke har 90 mandater.
I dag er virkeligheden heldigvis anderledes, bl.a. er der også en ny ledelse i Dansk Folkeparti, der ser tingene anderledes, og hr. Frederik Vads parti har skiftet retorik – vi mangler stadig politikken.
Men heldigvis er virkeligheden jo en anden, så det bliver fremtiden for Danmark forhåbentlig også.
Frederik Vad (S), 2025-06-04:
Jeg vil gerne takke hr. Morten Messerschmidt for foredraget, men jeg synes, at der er noget fuldstændig grundlæggende, som hr. Morten Messerschmidt overser i sin fortælling.
Når hr. Morten Messerschmidt bruger de tal, hr. Morten Messerschmidt bruger, om det, der er sket siden 2019, så skylder han at sige, at det jo bl.a. er Socialdemokratiet og andre partier, som har forsøgt at holde stand, når det ene blå parti efter det andet i KLAR-alliancen, altså Liberal Alliance, Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti, er kommet og har sagt, at vi skal have åbne grænser for udenlandsk arbejdskraft, også muslimsk udenlandsk arbejdskraft.
Vi skal have flere internationale studerende til landet.
Vi skal som det første parti i Europa indføre papirløs indvandring, altså at mennesker skal kunne komme hertil uden en arbejdstilladelse – uden en arbejdstilladelse – for at komme ind i landet.
Det har været hovedudfordringen, hr. Morten Messerschmidt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Jeg husker tydeligt, at fru Pia Kjærsgaard stod her og fremførte Atatürks sande ord, og det er jo en glæde i dag, at det kan siges så frit.
Jeg husker tydeligt, hvordan hr. Poul Nyrup Rasmussen stod her og sagde, at fru Pia Kjærsgaard ikke var stueren.
Det tror jeg ingen tør sige i dag.
Jeg husker, hvilken kamp det var for fru Pia Kjærsgaard bare at få Dannebrog, vores alle sammens flag, op i Folketingssalen.
Jeg husker, hvilken kamp det var at holde fast i kronen, holde fast i retsforbeholdet, få indført grænsekontrol.
Alt det kan vi takke fru Pia Kjærsgaard for.
Hvis man måtte, synes jeg Folketinget skulle give hende en applaus.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-06-04:
Det var nu ikke det, der var meningen, men jeg synes jo bare, at historien kræver sit, og jeg vil lige minde om, hvordan tingene trods alt har rykket sig.
Det synes jeg vi skal være taknemlig for, uanset om vi ikke synes, at vi er kommet langt nok.
Det bundede jo i, at man under terrorangrebet i USA sagde, at det var kampen mellem to civilisationer, og så kom det nemlig: Det passer ikke.
Det er os, der er civilisationen, ikke de andre.
Det synes jeg egentlig er så betegnende for det, der sker
Men jeg vil sige igen, hr. udlændingeminister, at jeg synes virkelig, at den her lange, lange debat kræver en replik fra ministeren.
Jeg håber, den kommer.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Det er en kamp mellem mørke og lys, mellem orden og uorden.
Det er en kamp mellem renæssancen, mellem lyset, mellem tankens frihed over for tvang og lovreligioner og alt det, som har lagt en milliard mennesker i lænker i den muslimske verden.
Det kan godt være, at der er nogen, der rykker sig.
Det kan godt være, at der er nogen, der bevæger sig, men de har altid kun bevæget sig efter ét lys, og det er det lys, som Dansk Folkeparti tændte i 1995.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-06-04:
Tak for det.
Jeg blev bare opmærksom, da hr. Morten Messerschmidt nævnte Kemal Atatürk, der i sin tid sagde, at der kun er én civilisation, og det er vores.
Jeg husker, som var det i går, at da jeg nævnte det fra Folketingets talerstol – jeg tror, det var i 2001 – hvilket rabalder, det skabte.
Hold da helt op.
Han troede ikke rigtig, det kunne lade sig gøre med sådan nogle bemærkninger.
Jeg tør slet ikke sige, hvad Socialdemokraterne sagde.
Men det, som jeg bare bemærkede nu, var, at man i salen bare sad og sagde: Nå ja, det er egentlig rigtigt.
Det er jo den udvikling, der er sket.
Jeg er egentlig glad for, at hr. Morten Messerschmidt nævnte det.
Jeg tror, det var i 2001 ved åbningsdebatten – dengang man skulle op på talerstolen, hver gang man havde en kort bemærkning – og jeg kan se rækken af rasende ordførere for mig.
Man må sige, at vi trods alt har rykket noget; vi har trods alt rykket noget i Dansk Folkeparti, og det viser den her debat jo med klar tydelighed.
Jeg venter også rigtig meget på, at den nu smilende minister kommer op på talerstolen og forholder sig til denne her lange, lange debat.
Det synes jeg faktisk man skylder Folketinget.
Zenia Stampe (RV), 2025-06-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Messerschmidt, om han mener og Dansk Folkeparti mener, at enhver muslim er islamist, og enhver muslim i det her land derfor ikke er demokrat eller dansker.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Et af mine store forbilleder er f.eks. Kemal Atatürk, som, efter Tyrkiet var allieret med Tyskland i første verdenskrig og derfor var på den tabende side, jo sagde meget, meget klart, at der kun er én civilisation, og det er den vestlige civilisation.
Han var rundet af en islamisk tradition, men så, hvorfor der var behov for et forbud mod tørklæder.
Han var rundet af den islamiske civilisation og tradition, men indførte alligevel et forbud mod de arabiske bogstaver og overgik til de latinske bogstaver.
Kemal Atatürk er et fremragende billede på, hvordan man sagtens kan være muslim som troende, men også være demokrat.
Så det kunne være ét eksempel.
Zenia Stampe (RV), 2025-06-04:
Det synes jeg da på mange måder var befriende klar tale.
Så er det underligt, at vi kun hører om islamisme, og vi meget sjældent hører Dansk Folkeparti eller hr. Morten Messerschmidt skelne mellem islamisme og islam.
Så jeg vil da bare opfordre til, at Dansk Folkeparti engagerer sig i, hvordan vi så får en islam i Danmark, som er i overensstemmelse med danske værdier og det demokrati, vi lever i.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Vi kommer ikke til at pege på en regering, hvor vi ikke føler, at vi får mest mulig politik igennem.
Det, som her Thomas Skriver Jensen så spørger til, er, om vi vil vælte en regering, hvis vi måske kun får 80 pct. af vores politik igennem.
Nej, det vil vi jo nok ikke, det ville være uklogt.
For hvad sker der, hvis vi vælter en regering, hvor vi måske kun får 80 pct. af vores politik igennem?
Ja, det er, at så går magten måske til hr. Thomas Skriver Jensens venner, hvor vi måske kun får 20 pct. af vores politik igennem.
Nu er jeg ikke matematisk student, men jeg tror nok, at det første er en bedre deal end det andet.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-06-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg faktisk har haft meget stor respekt for hr. Morten Messerschmidts parti over en lang, lang periode, når vi taler om debatten om udlændingepolitik.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti har været med til at rykke noget, og jeg synes, det er godt for vores land, at Dansk Folkeparti i debatten har været med til at rykke noget.
Men det er bare noget andet, når vi så skal se på handlingen, for der er forskel på at fylde i debatten og være med til at rykke tonen og på rent faktisk at handle.
Hvis vi kigger på en periode, f.eks. bare det her årtusind, så har Dansk Folkeparti været med til at bakke op om en borgerlig regering fra 2001 til 2011 som et relativt lille parti; så der har man måske ikke haft så meget magt, men dog alligevel været de afgørende mandater for, at der kunne sidde en borgerlig regering.
Fra 2015 til 2019 var man det største borgerlige parti og kunne med rette have gjort krav på udlændingeministerposten, hvis man virkelig ville det.
Derfor kommer mit spørgsmål vel ret naturligt, hr. Morten Messerschmidt.
Tak, fordi I har fyldt så meget i debatten – det er jeg virkelig glad for.
Hvorfor skal nogen som helst dansker have tillid til, at Dansk Folkeparti kan løse problemet, for I har ikke gjort det, da I havde indflydelsen, som har været i langt den største del af det her årtusind?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Må jeg ikke starte med at erklære mig fuldstændig enig.
Det var en kæmpefejl, at Dansk Folkeparti i 2015 ikke tog ansvaret og gik i regering.
Det er jeg meget, meget enig i.
Det er også en erkendelse, der kommer relativt let til mig, al den stund at dem, der traf beslutningen, nu sidder i et andet parti.
Jeg har valgt at sætte en anden retning.
Jeg kan sige til hr. Thomas Skriver Jensen, at Dansk Folkeparti kommer ikke til at bakke op om nogen regering uden selv at være med i den, så længe jeg er formand, for jeg deler fuldstændig hr. Thomas Skriver Jensens analyse.
Når det er sagt, hvad var så alternativet til de borgerlige regeringer, som Dansk Folkeparti bakkede op?
Altså, jeg må bare minde om, at Socialdemokratiet under hr. Mogens Lykketoft jo var mere venstreorienteret, end SF er i dag.
Så hvad var alternativet i de der perioder, hvor hr. Thomas Skriver Jensens parti fuldstændig svigtede Danmark?
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-06-04:
Tak for det, og tak for svaret.
Jeg er sådan set enig.
Bare for vores alle sammens skyld følger jeg en lille smule op på det, hr. Lars Boje Mathiesen siger, for det er jo der, vi bevæger os henad.
Betyder det så efter et folketingsvalg, at hvis ikke Dansk Folkeparti kan få en regering til at føre lige præcis den udlændingepolitik, man gerne vil, og hvis ikke man kan få sat en prop i det at give statsborgerskaber til de mennesker, Dansk Folkeparti ikke synes skal have det, kommer man så under ingen omstændigheder til at pege på sådan en regering, kommer man under ingen omstændigheder til at bakke den op, og vil man ultimativt at vælte den?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-06-04:
Det er jo ikke min opgave at finde ud af, hvordan muslimer skal være muslimer.
Det er min opgave at passe på Danmark.
Det at være muslim er jo noget meget individuelt, men dog kan vi alligevel se, at det normative bliver til noget meget generelt der, hvor islam fylder noget i samfundet.
Det er meget, meget vanskeligt at finde et muslimsk land, hvor der f.eks. er demokrati, ligebehandling og frihedsrettigheder.
Det er faktisk meget svært at finde et muslimsk land, hvor man egentlig har lyst til at bo.
For det er da tankevækkende, at de, der bor i de muslimske lande, prøver at komme ind i Vesten, og at mange af dem, når de så er kommet ind i Vesten, prøver at ødelægge det indefra ved at tage deres tilbagestående kultur fra Mellemøsten med.
Er det ikke tankevækkende?
Ja, og jeg tror, at det er noget, som alle danskere ved.
Dansk Folkeparti har fremsat et forslag om at gøre shariapraktisering forbudt, for det hører ikke til i Danmark.
Jeg kan ikke lade være med at more mig, for der er jo en livlig snakken heroppe, og jeg hørte udlændingeministeren sige: 1864 er godt nok langt tilbage.
Er det det, hr. udlændingeminister?
Er det det?
Hvor mange generationer tilbage er det?
For mig er det ikke langt tilbage.
Jeg føler et sjælsbånd med de danskere, der døde på Dybbøl Banke.
Jeg føler et sjælsbånd med alle dem, som er døde under udlændingeministerens forfejlede integrationspolitik.
Jeg føler et sjælsbånd, for det at være dansk er ikke bare at være i nuet – det er en tidløs eksistens.