runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Det er jo for det første at rette op på de fejl, man har lavet tidligere.
Men jeg synes sådan set også, vi skal gå videre, og jeg ved i hvert fald, at vores socialordfører også har kataloget fuldt af ideer til, hvordan vi kommer videre og ikke bare retter op på de fejl, der er begået før, men skaber et system for mennesker i dag, som er baseret på tillid, og som ikke er baseret på mistillid og på at presse mennesker hele tiden.
Så jeg tror lidt, at der er flere ting, vi skal gøre på en og samme tid – skynde os at få rettet op på svagheder og fejl, der er lavet, og samtidig turde tænke videre og komme i gang med at skabe fremtidens system, som baserer sig på tillid, baserer sig på mennesker og baserer sig på den enkelte.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-03:
Tak for ordet, og tak for talen.
I Enhedslisten er vi ikke så konservative, når det kommer til, at man kun kan have en relation, der skal være på én måde, eller et parforhold, der kun skal være på én måde, så længe relationen er sund.
Og her vil jeg gerne rose ordføreren og Alternativet for de steder, hvor vi i hvert fald synes, I har en sund relation til hinanden.
Det oplagte er selvfølgelig klimakampen, men der er også et andet sted, hvor vi har været rigtig glade for samarbejdet, og det handler om reformramte og kampen for de mennesker, der lige nu er i klemme og ikke kan få en førtidspension, selv om de er syge, og som simpelt hen bliver udsat for sanktioner og en hetz.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren om, hvor ordføreren ser vi kunne samarbejde, og hvordan vi kunne gøre det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jamen Alternativet stemmer stadig væk for sin egen politik.
Det gjorde vi før valget, og det er den samme politik, vi har nu.
Så ja, selvfølgelig vil vi stemme for, at priserne på cigaretter skal hæves.
Det er vores politik.
Og vi har arbejdet for det.
Vi har arbejdet for det i 4 år i Folketinget, og nu er det så en del af finanslovsforhandlingerne.
Så må vi snakke om det dér.
Og så er det dejligt, at Venstre også er med på den her nu.
Det er synd, at vi ikke gjorde det for 3 år siden eller 2 år siden, hvor vi også havde muligheden for det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-10-03:
Jamen det er jo godt, man bliver klogere; det gør vi jo alle sammen.
Det gør Alternativet også på mange punkter.
Det er vel også derfor, at I står uden for det parlamentariske grundlag den dag i dag.
Vil ordføreren i dag give en garanti for, at det, såfremt det er muligt, så er det, vi gør?
Katrine Robsøe (RV), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg har det ligesom min formand.
Jeg er også mest til faste forhold.
Hvad er det, I vil?
Det, vi ved I vil, og det, hr. Rasmus Nordqvist siger her i sin tale om, hvad I vil med klimaet, er totalt tydeligt, men vi savner nok lidt nogle faste rammer, før vi ved, hvor vi er henne i det her forhold.
Hr. Rasmus Nordqvist foreslår grønne statsobligationer til finansiering af hele den grønne omstilling, men vi i Radikale Venstre kunne måske godt tænke os et bud inden for den eksisterende spilleplade.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jamen det er sådan set bare ikke det, der er sagen.
Vi ved jo bl.a. fra den økonomiske vismand Lars Gårn Hansen, at den lækage, der vil ske, ikke bare er 100 pct.; det er ikke bare al produktion, der rykker et andet sted hen.
Vi har sådan en fantasi om, at hvis man ændrer på noget i Danmark, rykker det hele til udlandet.
Det er bare ikke virkeligheden.
Så nej, det er ikke en parallel virkelighed.
Det er faktisk fuldstændig reelt, at hvis vi kan vise vejen for, hvordan vi som olieproducerende land kan lave en udfasningsplan over 10 år og dermed sørge for at lade 80 pct. af vores kendte ressourcer blive i undergrunden, så kan vi inspirere andre.
Det er heldigvis ikke et valg, vi bliver nødt til at træffe.
Vi står lige nu i en klimakrise, vi står i en biodiversitetskrise, vi står over for den sjette masseudryddelse af arter på planeten, og så skal vi altså handle.
Så det nytter ikke noget at bruge forskellige pesticider, der dræber insekter.
Så skal vi handle på det, og man kan omstille til økologi og gøre noget ved klimaet på en og samme tid.
Nu har vi jo kontor tæt på hinanden, så jeg skal med glæde komme forbi med de rapporter, der viser hvordan, så Nye Borgerlige kan blive klogere på det område.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-03:
Det var nok det svar, jeg havde forventet fra hr. Rasmus Nordqvist.
Nu mener jeg, at der er ret stor konsensus om, at økologisk landbrug har et større klimaaftryk end konventionelt landbrug, men lad os tage det en anden gang.
Lad mig i stedet for stille spørgsmålet på en anden måde: Hvis det nu viser sig, at økologisk landbrug skaber udfordringer i forhold til at opnå en reduktion på 70 pct., hvad vil Alternativet så vælge?
Vil de vælge klimahensyn, eller vil de vælge økologi?
Hvad er det vigtigste for Alternativet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jeg synes sådan set, at spørgeren skulle tage et møde med Økologisk Landsforening, for de har ret mange gode løsninger til, hvordan man arbejder med klima og økologi.
Hvis man hørte min tale, nævnte jeg både miljøet og klimaet rigtig mange gange.
Det nytter ikke noget, at vi forurener vores natur og vores miljø igennem et alt for intensivt konventionelt landbrug.
Så vi kan gøre noget både i forhold til miljø og klima igennem økologisk landbrug.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Så vidt jeg kan forstå, mener Alternativet, at klimaet og klimaproblematikken er det vigtigste emne, vi har.
Samtidig vil Alternativet fremme økologisk landbrug med et mål om at omlægge til fuldt økologisk landbrug.
Økologisk landbrug har et større klimaaftryk end konventionelt landbrug – det har det – så derfor vil jeg spørge hr. Rasmus Nordqvist: Hvordan kan I forsvare at fremme en teknologi, som belaster klimaet unødigt i forhold til den teknologi, der ellers er til rådighed?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Nej, der er en række ting, når folk har begået noget strafbart, hvor det ikke har betydning, om der er en hård straf eller en hårdere straf.
Så vi er optaget af, hvordan vi sørger for, at folk ikke går ud og laver kriminalitet igen, altså hvordan vi tager resocialiseringen alvorligt, når det ikke sker i fængslerne, for folk kommer ud og begår kriminalitet igen.
Det er egentlig bare det, vi synes ville være en god idé, nemlig at begynde at bruge retsfornuft i stedet for kun retsfølelse.
Birgitte Bergman (KF), 2019-10-03:
Så Alternativet mener, at folk, som har begået groft overfald, skal kunne begå sig ude i vores samfund med en pædagog i hånden – eller hvordan skal jeg forstå det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jeg kan ikke stå her og gennemgå straffeloven.
Der er en række former for kriminalitet, hvor det ikke er straffen, der afskrækker folk, og en højere straf afskrækker ikke flere.
Så er det jo bare, at det er ud fra retsfølelse, når vi går ind og siger, at der skal straffes hårdere, hvorimod vi, hvis man arbejder med retsfornuft, kan se på, hvad det egentlig er, der skal til, for at vi gør noget, for at vi får resocialiseret de mennesker, der har begået forbrydelser, i stedet for at vi kun straffer ud fra et eller andet følelsesregister.
Så nej, vi skal gøre det fornuftig, så vi ikke ser gentagelser.
Det er desværre det, man ser i fængselssystemet, nemlig at mange jo går direkte ud og laver kriminalitet igen.
Birgitte Bergman (KF), 2019-10-03:
Tak for det.
Tak for en fin ordførertale.
Det danske samfund bygger på tillid, det har vi hørt mange gange, men det er jo ikke alle, som føler sig forpligtet til at overholde vores fælles værdier og love, det, som bl.a. skaber tillid.
Og Alternativet har i valgkampen lanceret et regeringsprogram, hvor der henvises til nytænkning af det danske straffesystem.
Retspolitikken skal i højere grad bygge på retsfornuft end på retsfølelse, skriver Alternativet.
Alternativer til fængselsstraffe såsom samfundstjeneste og afsoning med fodlænke er ifølge Alternativet det mest effektive middel til at forebygge kriminalitet.
Jeg vil derfor gerne høre Alternativet om, hvilke straffesager, der i dag giver fængsel, som Alternativet foretrækker skal give samfundstjeneste fremadrettet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jamen jeg er også selv rigtig glad for metroen, og jeg kan tage den nærmest uden for min gadedør og komme lige ind på arbejde her.
Det, som blev pointeret af vores repræsentanter i København, og som jeg synes er meget, meget vigtigt, når vi snakker metro, er først og fremmest finansieringen, altså hvordan man har valgt, at den skulle finansieres på en måde, så man blev nødt til at bebygge hvert et lille frimærke i København med huse i stedet for at have grønne åndehuller.
Amager Fælled er et af områderne.
Nej, det er ikke grønt at finansiere det på den måde.
Derudover vil jeg sige: Når man kun laver metro, men ikke går i gang med f.eks. roadpricing i København, som ville være en fantastisk løsning sammen med metroen, så står den jo ikke tilbage som den grønne cirkel, den kunne være.
Så i sig selv var det det, som vores københavnerrepræsentanter sagde.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Ja, men i hvert fald herfra et klart signal om, at vi er mere til faste forhold end til flygtige relationer, og at vi derfor også håber, at vi kan finde veje til at inddrage Alternativet mest muligt.
Det vil i hvert fald være vores opfattelse.
Så er der et konkret spørgsmål, der handler om en af måderne, hvorpå vi kan løse både luftforureningsproblemer, trængselsproblemer og selvfølgelig klimaproblemer, og en løsning kunne være at få folk til at betjene sig noget mere af den kollektive trafik.
Jeg har bare set, at der er repræsentanter for Alternativet, der har sagt, at det ikke var en festdag, da man her i weekenden åbnede metroen – måske noget af den mest succesfulde form for kollektiv trafik på et af de steder, hvor trængslen er allerstørst.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-03:
Tak for en spændende og alternativ tale.
Et af de emner, som hr. Rasmus Nordqvist var inde på, var nye regnemodeller, og det er et rigtig spændende emne, som jeg egentlig har en grundlæggende positiv holdning til.
Det, jeg gerne vil høre noget om, er nye regnemodeller i forhold til den virkelig spændende passage i statsministerens åbningstale, som vi hørte i tirsdags, der handlede om bureaukrati.
For en af de ting, statsministeren nævnte, var pseudoarbejde.
Og hvis man skal have nye regnemodeller, skal man jo både regne med positive og negative dynamiske effekter.
Vi uddanner rigtig mange mennesker til pseudoarbejde, og det er en negativ dynamisk effekt.
Er Alternativet villig til at sige, at hvis nye regnemodeller viser, at vi uddanner for mange mennesker til pseudoarbejde, så skal vi holde op med at gøre det, fordi det har en negativ dynamisk effekt?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Ja, hvis der er en uddannelse, der hedder pseudoarbejde, er jeg meget villig til at se på den.
Jeg tror ikke på, at der er nogle, der tager en uddannelse og siger: Hey, jeg vil gerne ud at lave pseudoarbejde.
Så lad os i stedet for se på, hvad det er for noget arbejde, vi egentlig tilbyder; hvad det er for noget arbejde, vi tilbyder de mennesker, der kommer ud fra uddannelserne og også kan være med til at skabe.
Og selvfølgelig skal vi da også tage den passage fra statsministerens tale alvorligt, og det er også noget, som vi har diskuteret som partier tidligere, altså hvordan det er, vi kan gøre op med nogle af de her ting.
Men det er ikke noget, man uddanner sig til; det er mere de arbejdsfunktioner, vi har skabt.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-03:
Jamen jeg tror, at vi helt deler intentionen.
Altså, vi vil alle sammen vældig gerne den grønne omstilling.
Det, jeg spørger til, er, om hr. Rasmus Nordqvist har gjort sig nogen overvejelser om, hvad det betyder, hvis nu ikke alle lande i verden rykker lige så hurtigt, som Danmark og hr. Rasmus Nordqvist gerne vil.
Så kan hans ædle intentioner måske i virkeligheden skade klimaet, og der synes jeg bare, det ville være fair og ordentligt, hvis han så sagde her i dag fra talerstolen, at ja, det er en trossag, og at det handler om at være pæn og ikke om at gøre det rigtige; det handler om at gøre det, der føles rigtigt, og ikke om at gøre det, der er det rationelt rigtige.
Det er jo helt fair, især når man befinder sig der, hvor Alternativet tilsyneladende gerne vil være, men så skal ordføreren bare sige det åbent.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-03:
Tak for svaret.
Det var meget positivt og dejligt.
Det betyder jo så, at vi her om ikke særlig lang tid vil kunne gå ind i et samarbejde om at få omdannet de 107.000 ha skovdrift, som staten har, og måske kan vi endda udvide det med de sidste 97.000 ha, som bliver brugt til skovdrift.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Nu viser de her undersøgelser sådan set, når man ser på usikkerhedsmarginen, at vi er minimalt bedre end eksempelvis Saudi-Arabien, i forhold til hvem der er mest klimavenlige.
Men det her handler sådan set for os om, at vi skal lytte til klimavidenskaben, som siger, at 80 pct. af de kendte ressourcer skal blive i undergrunden.
Det gælder for Rusland, det gælder for Saudi-Arabien, og det gælder for Danmark.
Så det er ikke i 2042, at vi gerne vil lukke for det her – vi vil sådan set gerne lave en udfasningsplan på 10 år for de olieboreplatforme, vi har i Danmark.
Og det er selvfølgelig et emne, vi rejser, hver gang vi snakker om det i international sammenhæng, hvad enten det er på europæisk plan, hvor Danmark jo snart, når Storbritannien forlader EU, er det største olieproducerende land i EU, eller ved de møder, vi har deltaget i, f.eks. COP'en i Katowice sidste år – der havde vi netop et møde om, hvordan vi kan sørge for at lade de fossile energier blive i undergrunden, altså 80 pct. af de kendte ressourcer.
Jeg tror på, at det viser et godt eksempel, hvis et olieproducerende land som Danmark laver udfasningsplaner.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-03:
Alternativet er jo kendt for nogle helt særlige kommunikative evner.
Jeg tror endda, at der er nogle, der mener, at de måske befinder sig på et helt andet niveau, når det handler om at kommunikere.
Og når nu partiet har lagt sig fast på, at der ikke må udvindes olie i Danmark efter 2042, kunne jeg godt tænke mig at vide, om man måske har brugt de kommunikative evner til at konsultere folk nede i Mellemøsten, der jo også producerer noget olie.
Det er jo sådan, at den danske gas- og olieproduktion er den mest klimavenlige, man har på kloden.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om hr. Rasmus Nordqvist har gjort sig nogen overvejelser og måske derude i kosmos har konsulteret folk i Mellemøsten, om man også dér har tænkt sig at holde op med at udvinde og bruge olie, når hr. Rasmus Nordqvist altså har besluttet sig for, at vi i Danmark ikke skal producere det længere.
For hvis ikke man har benyttet sine hyperkommunikative evner i den retning, vil vi jo til den tid stå i den lidt barokke situation, at verden fortsat vil efterspørge olie, men at den mest klimavenlige olie, som er den danskproducerede, ikke længere er tilgængelig på markedet.
Og mener hr. Rasmus Nordqvist så, at det er til gavn for klimaet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jeg vil ikke stå her og sige, om det lige er det her, der bliver det afgørende for, om vi kan være med i en finanslov eller ej.
Men det er noget af det, vi også tager med ind til forhandlingsbordet sammen med en masse af de andre ting, som vi faktisk nævnte, som også er vigtige.
Vi synes, at det er rigtig vigtigt nu her, hvor vi har fået en ny regering, at det også bliver en ny tid, men det gør selvfølgelig ikke, at man skal glemme digitaliseringen af hele landet.
Jamen vi er også meget optaget af, hvordan vi netop kan få hele landet med, og at man, når man bor i yderområder, også har mulighed for at komme på nettet på en ordentlig måde.
Nu har regeringen så i deres udspil valgt ikke at have den her pulje med.
Vi er villige til at diskutere, om der er andre måder, det kan gøres på, men vi synes, det er en skam, at man ikke har nogen former for hjælp til, at vi kan få gjort det her i hele landet.
Man kunne også se på den udrulning, man laver, og om de private virksomheder skal være med til at betale mere af den, når de nu får ret til at lægge det ud og dermed i sidste ende også tjener penge på det.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg vil godt lige berøre et helt andet emne, nemlig bredbåndspuljen.
Alle ved jo, hvor vigtigt det er, at man hurtigt kan komme på og igennem, og at der ikke er for mange mobilhuller.
Det har vi arbejdet meget med i Venstre og i blå lejr igennem de senere år, og vi har også haft en pulje afsat til det, og det har jo løst sagen for rigtig, rigtig mange, men der er stadig væk mere at gøre derude.
Der er stadig væk mange steder, hvor det mangler at komme op i gear.
Der har vi så desværre lige set, at regeringen, i hvert fald i forslaget til finanslov, har fjernet den pulje, hvilket jeg synes er meget, meget skidt.
Så jeg vil spørge om, hvilke kommentarer Alternativet har til det.
Og jeg vil spørge, om Alternativet ligesom os i Venstre har lyst til at arbejde for at sikre, at den pulje ikke forsvinder, sådan at vi stadig væk kan få nogle hurtigere bredbånd og nogle færre mobilhuller derude.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Ja, selvfølgelig vil vi det, for vi er faktisk meget optaget af, hvordan vi også kan sætte den offentlige sektor fri; hvordan vi kan gøre, så vi ikke står og kontrollerer unge menneskers arbejde halvt ihjel, når vi uddanner dygtige unge mennesker.
Der skal vi jo netop sørge for, at de kan løfte de opgaver, vi har.
Så vi spørger jo hele tiden: Hvordan kan vi sætte institutioner og den offentlige sektor fri i stedet for at kontrollere det ihjel?
Jeg synes, det var en ret fin passage, altså netop det, at vi tit herinde i Folketinget, når der er en enkeltsag, kommer til at råbe op og sige, at nu må vi have noget kontrol af det og en rettighed, i stedet for at se på, om det måske skulle løses ved faktisk at give noget mere frihed til den enkelte institution og den enkelte medarbejder.
Og det vil vi meget gerne være med til at se på.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-03:
Men Alternativet og Liberal Alliance har jo tidligere kunnet finde sammen om en kritik af overflødigt bureaukrati.
Overflødigt bureaukrati er en negativ dynamisk effekt af offentligt forbrug.
Hvis der bliver lavet sådan nogle regnemodeller, vil Alternativet så gå hårdt imod alt overflødigt bureaukrati, herunder pseudoarbejde, når vi får lavet de her nye regnemodeller?
Erling Bonnesen (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Kunne man forestille sig den situation, hvis Alternativet bliver inviteret til nogle forhandlinger, at man så også fra Alternativets side vil gøre det til en betingelse for at indgå en aftale, at den pulje ikke bliver fjernet?
Edmund Joensen (SP), 2019-10-03:
Jeg håber, at jeg nu har fået sagt, at jeg har et bidrag til finansloven – et bidrag, som jeg mener er et rigsanliggende.
Jeg er glad for, at man har prioriteret klimaproblemet eller -forskningen så meget, at man har afsat en hel milliard kroner.
Det projekt, jeg taler om, er ikke af den størrelsesorden – meget mindre – men selvfølgelig skal det med på finansloven, og det må vi tale om på det rigtige tidspunkt og i det rigtige forum.
Tak for spørgsmålet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-10-03:
Tak for talen.
Jeg er sammen med en flok her fra Folketinget lige kommet hjem fra en fantastisk orienteringsrejse på Færøerne, og det er utrolig dejligt at opleve, hvor godt det går, hvor meget der sker, og hvor godt gang der er i tingene.
Et lille budskab, der var med hjem til især regeringen og selvfølgelig også resten af Folketinget, er, at der på f.eks. sundhedsområdet er rigtig meget lovgivning, det tager mange år at få implementeret, simpelt hen fordi det går i stå i de danske ministerier.
Så jeg har en lille opfordring til, at vi arbejder videre på at sørge for, at det kan blive opdateret.
Bl.a. fik vi af den nye sundhedsminister at vide, at det er et problem i forhold til patientrettigheder og den slags ting.
Det var en lille kommentar.
Du nævnte frihandelsaftaler, og jeg kunne godt tænke mig at høre om, hvordan du tænker Danmark kan bidrage til enten at give noget mere plads til Færøerne, eller hvordan regeringen kan bidrage til, at det bliver lettere for jer at indgå nogle af de aftaler, du her nævnte.
Edmund Joensen (SP), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet, og tak for lykønskningen med at være tilbage i Folketinget.
Jeg skal sige det meget kort: Ved sidste valg var der ikke så megen snak om løsrivelse, som der til tider har været.
Tværtimod var det et meget afdæmpet spørgsmål.
Ikke fordi at det ikke går godt på Færøerne – det går godt økonomisk på Færøerne – men den debat, der var op til valget, må jeg sige er den tammeste, hvad angår løsrivelse, som jeg har været med til, siden jeg kom ind i politik.
Bertel Haarder (V), 2019-10-03:
Jeg vil gerne lykønske hr. Edmund Joensen med, at han er genindtrådt i Folketinget, og med, at hans parti, Sambandspartiet, har overtaget ledelsen af Færøerne.
Jeg vil blot spørge til den overståede valgkamp på Færøerne: Vil ordføreren give en vurdering af den rolle, som selvstyrespørgsmålet og rigsfællesskabet har spillet i den valgkamp, der netop er overstået?
Edmund Joensen (SP), 2019-10-03:
Ja, nu står der i papirerne: f.eks. i Japan og i Israel.
Og i forhold til det andet har jeg ikke set andet, end at der står i aftalen, at det f.eks. er Israel.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-03:
Det er jeg da rigtig glad for at høre, for jeg har set flere omtaler af, at man har tænkt sig at placere sin repræsentation i Jerusalem.
Så jeg skal måske forstå det sådan, at man tværtimod vil gøre det, som stort set alle lande jo gør, nemlig placere sin repræsentation i Tel Aviv.
Edmund Joensen (SP), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Det, der står i aftalen mellem partierne i landsstyret – selve aftalen – er, at landsstyret har i sinde at oprette ambassader i lande som Japan og Israel.
Der står ikke noget som helst om Jerusalem; jeg har set efter, så det er mit svar på det.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-03:
Hr. Edmund Joensens parti, Sambandspartiet, er jo en del af regeringen på Færøerne nu.
Kan jeg få en forklaring på baggrunden for, at man har valgt at placere sin repræsentation i Israel i Jerusalem i stedet for i Tel Aviv, hvor de andre er, så man på den måde er med til at puste til ilden og konflikten i det område, hvor man i forvejen har det her som et af de helt store konfliktområder?
Hvad kan være baggrunden for, at man placerer sig i Jerusalem?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige velkommen tilbage til hr. Edmund Joensen, som har været savnet, særlig i Venstres folketingsgruppe.
Vi er meget, meget begejstrede for at have hr. Edmund Joensen tilbage igen.
I mellemtiden, altså mens hr. Edmund Joensen var ude af Tinget, har vi haft en anden regering – det er jo ikke til at se, hvis man ikke lige har været her i mellemtiden.
Den regering havde det en vigtig prioritet at inddrage såvel de grønlandske som de færøske mandater i en række spørgsmål, herunder altså også drøftelsen af finanslovene.
Og jeg vil bare sikre mig i den forbindelse, at hr. Edmund Joensen også af den nye regering bliver involveret i finansloven og bliver inddraget i forhandlingerne herom, for ellers er det en god anledning til lige at gøre opmærksom på det.