runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-22:
Vil ministeren være med til at ændre bekendtgørelsen for parkeringskort for personer med handicap, så det bliver muligt at udstede ikkepersonlige handicapparkeringskort til eksempelvis et plejehjem, hvor beboerne er berettiget til handicapparkering?
Mette Bock (LA), 2017-11-22:
Det kan være meget vanskeligt at se, hvad der er motivet til hærværket, hvis ikke man også har fået anholdt de pågældende, som har begået hærværket, og det er jo en forudsætning for at kunne undersøge det.
Jeg kan oplyse om, at den seneste dokumentation af, hvor meget hærværk der finder sted, blev foretaget i 2006.
Siden har der ikke fundet sådan en dokumentation sted.
Jeg synes da, det er en overvejelse værd, om man skal prøve at få lavet en samlet opgørelse over det, i det omfang det ikke er til stede.
Men om selve opgørelsen i sig selv kan hjælpe de enkelte menighedsråd og kirkegårdsbestyrelser, ved jeg ikke.
For det er jo derude, man har viden om, hvad det er, der foregår.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-22:
Jeg synes, det er ærgerligt, at man har den opfattelse, og jeg synes, at hr. Rasmus Prehn skal lade være med at lade, som om han er enig i den opfattelse, for hr. Rasmus Prehn ved jo, at vi i disse år bruger 119 mia. kr. på investeringer i jernbanetrafikken i Danmark – 119 mia. kr. Til sammenligning bruger vi under en tredjedel på bedre veje i Danmark så der er et stort misforhold.
Vi bruger rigtig mange penge på jernbanetrafikken, og derfor er det jo forkert at sige, at vi slagter jernbanetrafikken.
Det er jo bare faktuelt forkert, og det bør hr. Rasmus Prehn holde sig for god til at give nogen ret i.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-22:
Det her handler ikke om, at jeg giver nogen ret eller ikke ret.
De oplever det som en slagtning.
Der er kaos, problemer, forsinkelser.
Det, regeringen så gør, er, at den siger: Vi fjerner yderligere penge fra DSB.
Og i øvrigt vil vi ikke være med i forlig om Togfonden DK, vi vil heller ikke være med i forlig om at gøre det bedre og billigere – vi vil ikke være med til noget som helst.
Er ministeren ikke bekymret for, at vi jager endnu flere passagerer væk fra jernbanen og over i nogle biler, så der bliver endnu mere trængsel på vejene?
Mette Bock (LA), 2017-11-22:
Tak for det.
Først vil jeg gerne understrege, at jeg selvfølgelig finder det fuldstændig uacceptabelt, at der finder ødelæggelser og hærværk sted på kirkegårde.
Det er helt uacceptabelt.
Nu er det jo sådan, at vi i Danmark ikke har en statskirke.
Vi har en folkekirke, og det betyder også, at det er de enkelte menighedsråd og kirkegårdsbestyrelser, som tager hånd om de her sager og anmelder dem til politiet.
Det er også menighedsrådene og kirkegårdsbestyrelserne, som kender til de enkelte kirkegårde og dermed har den bedste mulighed for at gå ind og se på, hvilke foranstaltninger der eventuelt måtte være nødvendige for at forhindre de her uhyrligheder.
Straffelovens § 139 indeholder en bestemmelse, som beskytter gravfreden.
Ifølge § 139, stk. 1, kan den, som krænker gravfreden eller gør sig skyldig i usømmelig omgang med lig, straffes med bøde eller fængsel indtil 6 måneder, og bestemmelsen omfatter altså også ødelæggelse af eller hærværk imod beplantning eller gravsten.
Som udgangspunkt synes jeg, at borgerne skal kunne færdes frit på kirkegårdene i Danmark.
Jeg tror ikke, det ville være rimeligt, hvis man f.eks. besluttede at lukke kirkegårdene for adgang, i det omfang der ikke er personale til stede.
Adgangen til kirkegårdene er noget, der betyder rigtig meget for rigtig mange efterladte.
Men det kan selvfølgelig være relevant, at man på den enkelte kirkegård tager nogle særlige initiativer, i forhold til hvordan forholdene er det enkelte sted, og det ved jeg også finder sted.
Men det er som sagt en lokal beslutning, og det er min klare opfattelse, at det er menighedsråd og kirkegårdsbestyrelser, som er de bedst rustede til det, fordi de simpelt hen kender til de lokale forhold.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-22:
Hvordan vil ministeren forhindre plyndring af og hærværk på gravsteder, hvilket man den seneste tid har set eksempler på både på Hellerup Kirkegård og Den Muslimske Gravplads i Brøndby?
Hvordan vil ministeren forhindre plyndring af og hærværk på gravsteder, hvilket man den seneste tid har set eksempler på både på Hellerup Kirkegård og Den Muslimske Gravplads i Brøndby?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-22:
Som jeg også svarede i mit første svar på hr. Rasmus Prehns spørgsmål, så undersøger vi og går til de kontrakter, som er indgået med Alstom, for at finde ud af, om der kan gøres et økonomisk ansvar gældende, eller om man på anden måde kan gøre projektet bedre.
Det er vi jo i fuld gang med, så det er en åben dør, som hr. Rasmus Prehn der sparker ind.
Det er mit indtryk, at hr. Rasmus Prehn synes, at den proces, der er, er ligesom den skal være.
Hr. Rasmus Prehn har jo deltaget i aftalen om, hvordan vi skal håndtere det her fremadrettet.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-22:
Ja, det, der er ved det, er, at det jo er sådan, at ved at skulle vedligeholde de oprindelige signaler får vi en ekstraregning, som vi ikke ville have fået, hvis havde kunnet rulle de nye ud noget hurtigere.
Så vi står jo med noget andet end det, vi har betalt for, noget andet, end der står i den kontrakt, der er blevet lavet.
Det spørgsmål, som jeg gerne vil have svar på, som Socialdemokratiet gerne vil have svar på, og som jeg tror i tusindvis af togpassagerer gerne vil have svar på, er: Skal de mennesker, der har solgt os den her vare, som de ikke leverer, ikke stilles til ansvar, eller er det bare virkelighedens skyld?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-22:
Hr. Rasmus Prehn gentager igen, at signalprogrammet er blevet dyrere.
Altså, det budget, vi står med i dag, er ca. 5 mia. kr. mindre, end da man besluttede sig for signalprogrammet.
Dengang havde man et budget på godt 24 mia. kr., og nu har man et budget på næsten 19 mia. kr.
Det vil sige, at det blevet billigere, i forhold til da man traf beslutningen om at bygge et signalsystem.
Da man traf den beslutning, sagde man: Et nyt signalprogram kræver et budget på godt 24 mia. kr.
I dag kigger vi på en pris på knap 19 mia. kr., så det er ikke blevet dyrere, det er blevet billigere.
Hr. Rasmus Prehn lader i sit spørgsmål, som om penge fra »Bedre og Billigere«, Togfonden DK og kontraktpenge til DSB kan løse problemerne med signalprogrammet.
Det er ikke korrekt.
Derfor er det bare en retorisk finte, som hr. Rasmus Prehn begynder med der, i øvrigt vel vidende at regeringen gerne vil være med i »Bedre og Billigere«, men at det er blevet nægtet af Socialdemokraterne, at vi kan blive optaget, og vel vidende at vi også gerne vil være med i Togfonden DK, hvis ellers Socialdemokraterne ville besinde sig på noget realisme i Togfonden DK som f.eks. den realisme, Dansk Folkeparti som et af togfondspartierne har, i forhold til hvad der kan gennemføres i fase 2, men det ønsker hr. Rasmus Prehn jo ikke. Hr. Rasmus Prehn ønsker, at regeringen skal tilslutte sig et projekt, der er urealistisk.
Så alt det her til side.
Jeg blev spurgt om, hvem der er ansvarlig for, at det tager så lang tid at udstyre tog, gamle tog, med ombordudstyr, og til det svarede jeg: Det er virkeligheden, der har ansvaret for det.
Hvis jeg var blevet spurgt om, hvem der har ansvaret for at have undervurderet opgaven med det,
så ville svaret jo have været: Jamen det er jo primært tilbudsgiver, nemlig Alstom, som har undervurderet, hvor lang tid det vil tage.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-22:
Endnu en gang tak til ministeren for at repetere omfanget af de signalproblemer, vi har.
Det er altid godt lige at få ridset op, hvad det er, der er op og ned på det.
Det er meget, meget ulykkeligt, at vi er havnet i den her situation, og der er ikke nogen tvivl om, at det nok heller ikke bliver bedre af, at regeringen slet ikke vil være med, når det handler om at rette op på fremtidens jernbane – den står uden for Togfonden DK, står uden for »Bedre og Billigere« og vil nu også fjerne penge fra DSB.
Men spørgsmålet relaterer sig mere til det her med, om der er nogen, der kan drages til ansvar, og når nu vi så står i den her situation og ministeren i sit svar her i dag selv giver udtryk for, at vi da skal have fulgt op på de kontraktlige konsekvenser af det her, så forekommer det, som ministeren giver udtryk for til pressen efter det her møde, da mildest talt underligt, for han siger: Jamen prøv og hør, vi kan ikke drage nogen til ansvar, det er virkelighedens skyld.
Det er virkelighedens skyld?
Altså, man ser jo for sig, at ministeren er involveret i en trafikforseelse eller kører ind i en anden bilist, og bedst som den anden bilist står der og tænker: Jeg vil have nogle oplysninger her, så jeg kan drage et forsikringsselskab til ansvar, så springer ministeren ud og siger: Jamen prøv og hør, det er virkelighedens skyld!
Altså, kan ministeren ikke selv høre, at det virker meget ansvarsforflygtigende, at ministeren på det møde, hvor vi endnu engang skal stå og præsentere borgerne for forsinkelser, fordyrelser, som det eneste svar på, hvis ansvar det er, siger, at det er virkelighedens skyld?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Tiden tillader ikke, at jeg går i detaljer med indholdet af reviewet.
Det kan man selv se på ministeriets hjemmeside.
I korthed er sagen den, at det er en række uforudsete forhold, der gør, at ombordudstyringen af de gamle tog tager længere tid end planlagt.
I reviewet konstateres det således, at leverancehistorikken for Alstom, som har kontrakten for installation af ombordudstyret i jernbanevirksomhedernes tog, tilsiger, at udrustningen af togflåden med ombordudstyr forventelig bliver væsentligt forsinket.
Hvis jeg derfor var blevet spurgt, hvem der var ansvarlig for de tidligere mere optimistiske forudsigelser om, hvor lang tid det ville tage, kunne jeg have peget på især den tilbudsgivende virksomhed Alstom, som tydeligvis har undervurderet opgaven.
De kontraktmæssige konsekvenser af det, skal vi derfor have afklaret.
For så vidt angår ledelsen i Banedanmark, blev den skiftet ud sidste år, og det er den nye ledelse, der har været med til at få problemerne med signalprogrammet frem i lyset.
Den er også gået i gang med at rydde op efter fortidens synder og finde konstruktive løsninger på de uforudsete problemer, som er opstået.
Det er helt klart, at der er problemer, men den nuværende ledelse er efter min vurdering ikke et af problemerne, men en vigtig brik i løsningen på problemerne.
Jeg har derfor samme forventning som Deloitte, nemlig at der vil komme markante forbedringer i Banedanmarks risiko-, kontrakt-, og budgetstyring over de kommende år.
Det er en utaknemlig opgave, der skal løses i Banedanmark, og jeg er derfor glad for, at spørgeren sammen med resten af forligskredsen i sidste uge bakkede op om den nye plan, som Banedanmarks ledelse har lagt frem.
Tak for ordet.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-22:
Jeg vil igen læse spørgsmålet op: Mener ministeren, at der er behov for at drage andre end »virkeligheden« til ansvar for problemerne med udrulningen af det nye signalprogram, og skal det have ledelsesmæssige og kommunikative konsekvenser for Banedanmark?
Mener ministeren, at der er behov for at drage andre end »virkeligheden« til ansvar for problemerne med udrulningen af det nye signalprogram, og skal det have ledelsesmæssige og kommunikative konsekvenser for Banedanmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-22:
Jo, jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at vores tog ikke kører så godt i dag grundet tidligere tiders for få og for små investeringer i jernbanetrafikken i Danmark, herunder på tidspunkter, hvor Socialdemokratiet havde regeringsmagten.
Men problemerne på Kystbanen knytter sig ikke til, at der falder for få penge af til DSB.
De knytter sig til en infrastruktur, som er forældet.
Hr. Rasmus Prehn ved jo godt, at når vi på et tidspunkt får elektrificeret skinnerne på Sjælland, vil vi kunne lade Kystbanen køre ud på det sjællandske regionalnet i stedet for at køre op igennem Sverige, hvor der er store forsinkelser – og det vil forbedre rettidigheden.
Og vi kan ikke fremskynde den proces, selv om vi så havde en milliard eller to milliarder mere.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-22:
Men kunne ministeren ikke selv have ræsonneret sig frem til, hvad det var, der ligesom var spørgsmålet her?
For det, som borgerne er interesserede i – når vi nu igen oplever forsinkelser, når vi nu igen oplever kaos, og når vi nu igen oplever fordyrelser – er, at der er nogen, der skal stå til regnskab for det her.
Borgerne har da ikke nogen forventning om, at det er lykkedes os at lave en kontrakt med Alstom og Thales-Strukton, og hvem der ellers er involveret i det her, hvor det ikke er skrevet ind, at hvis det bliver forsinket, eller hvis det, man har stillet os i udsigt, ikke kan lade sig gøre, så hænger vi ikke på regningen.
Det, som jeg tror mange borgere, navnlig dem, der sidder ude i togene og bliver forsinkede, gerne vil vide, er, om de, der har solgt den her vare, som de så ikke kan levere, ikke skal betale, når den ikke bliver leveret.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
For os Socialdemokrater er det meget vigtigt at fremme det frivillige arbejde.
De frivillige gør et kæmpe stykke arbejde for andre.
De sørger for at give andre mennesker et godt liv og nogle gode oplevelser, fordi de faktisk godt kan lide at gøre en forskel for andre mennesker.
Derfor må vi aldrig gøre det sværere at lave frivilligt arbejde, men tværtimod hjælpe med til, at flere har lyst til at deltage som frivillige.
Samtidig har vi et arbejdsmarked, hvor vi skal værne om de arbejdspladser, der er, og sammen med arbejdsmarkedets parter sikre gode og gerne flere arbejdspladser.
Kan de to ting så gå hånd i hånd, uden at man går på kompromis med de ting, jeg nævnte før?
Det mener jeg faktisk godt de kan, og derfor var det også vigtigt for den socialdemokratiske regering med Mette Frederiksen som minister at lave forsøg på det område.
Jeg mener også, at vi har opnået det med det her forslag og denne aftale, som vi indgik med regeringen i sommer, og som igen er årsagen til, at vi står her.
En forening kan også samarbejde med et privat firma, hvis det drejer sig om donation eller støtte og ikke giver profit til firmaet.
Jeg kan nævne, at foreningen ikke behøver at være en almennyttig forening, men det skal være en nonprofitforening, hvis bestyrelse ikke er lønnet, dvs. eventuelt en sportsforening, hvor man bruger pengene til foreningens formål og ikke til lønninger til bestyrelsen.
Men oplægget fra regeringen i foråret var selvfølgelig ikke helt det, som vi ønskede i Socialdemokratiet, og det har vi også kæmpet hårdt for at få under forhandlingerne.
Vi vil ikke være med til at give det fuldstændig fri i forhold til at kunne arbejde frivilligt, når det drejer sig om drift og vedligeholdelse, medmindre det er små foreninger, hvor man normalt ikke har råd til den slags, og hvor man er nødt til at gøre det.
For hvis vi åbner op for det her, kan det ikke undgås – sådan som vi ser det – at fortrænge en del arbejdspladser, og derfor var det også vigtigt for os, at der ikke blev åbnet mere op i forhold til drift og vedligeholdelse.
Man skal ikke kunne arbejde frivilligt i private og kommunale virksomheder, helt som man vil.
Det vil alt andet lige også fortrænge en del arbejdspladser, og det var også en vigtig diskussion for os.
Samtidig har forligsparterne jo også forpligtet sig til at ændre det, hvis det går i den gale retning, og det er igen den sikring, vi har, hvis der sker et eller andet her, som vi ikke forventer.
Og det er også supervigtigt at få med.
Så jeg vil sige, at alt i alt er det en rigtig god aftale.
Den giver en bedre mulighed for at være frivillig, hvis man ikke er på arbejdsmarkedet, og den laver nogle mere lempelige regler og regler, der er nemme at forstå.
Den sikrer også, at jobfortrængningen ikke løber løbsk, så de frivillige ikke skubber folk væk fra arbejdsmarkedet, hvilket ingen overhovedet kan have en interesse i.
Og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Og tak for ordførertalen.
Jeg er fuldstændig enig, når ordføreren siger, at det her ikke må føre til, at dagpenge- og efterlønsmodtagere og modtagere af fleksydelse og ledighedsydelse kommer ind og fortrænger ordinært arbejde.
Men det er jo sådan set det, lovforslaget åbner op for, for nu bliver der jo en grænse på op til 10 timer for dagpengemodtagere, hvor de kan udføre det, der hedder frivilligt ulønnet arbejde.
Det er jo det, der er hele ideen med lovforslaget, altså at udvide mulighederne for, at disse grupper kan udføre frivilligt ulønnet arbejde uden at blive trukket i dagpengene og altså overtage job, der ellers skulle aflønnes på sædvanlig overenskomstmæssig vis.
Så egentlig burde ordføreren jo stemme imod lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Jamen det er jo godt, at hr. Finn Sørensen er vågnet op, for han kunne selvfølgelig have stillet det samme spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen, men da var hr. Finn Sørensen ikke lige vågen og havde ikke set, at det var det her forslag, vi var gået i gang med.
Vi forventer ikke, at det fortrænger noget beskæftigelse, for man må ikke begynde at erstatte det, man normalt bruger som lønarbejde, med frivilligt arbejde.
Så ved vi, at der er mange småjobs rundtomkring, der ikke bliver lavet i dag, fordi det ikke er rentabelt og alt det der, og det kan man så bruge frivillige til.
Men det er jo ikke sådan, at hvis man ikke må bruge frivillige til det, så ansætter man nogle til at lave det – det gør man jo ikke.
Og man kan jo så diskutere, hvem der fortrænger mest arbejde – om det er dem, der er i job, der arbejder frivilligt med alt muligt, og hvor der ingen begrænsning er, eller om det er de få dagpengemodtagere, der arbejder frivilligt med noget, som normalt ikke ville blive lavet.
Det er så det, man kan diskutere.
Men vi tror ikke på, at det vil fortrænge den store mængde arbejdskraft, og ellers har vi jo en aftale om, at vi holder øje med, om det eventuelt fortrænger almindeligt arbejde, og så er vi klar til at gribe ind, hvis det er det, det gør.
Men der er ikke noget, der i den forsøgsordning, der blev lavet under den regering, som hr. Finn Sørensen støttede dengang, der har vist, at der er de store problemer.
Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Det er sådan set ikke om selve forslaget.
Men nu vi er ved det historiske, kan ordføreren jo gå ud og læse forordet til Jyske Lov.
For der står der faktisk, at hvis vi alle sammen opførte os ordentligt, ville der slet ikke være grund til at have lovgivning i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Nu støttede Enhedslisten jo ikke det lovforslag, der blev vedtaget dengang.
Og det er sådan set det, vi taler om, altså hvad er det, man støtter i Folketinget, og
hvad er det, man ikke støtter
Jeg kunne sikkert godt have stillet det samme spørgsmål til Leif Lahn Jensen og en hel masse andre, men nu stillede jeg det altså til ordføreren, fordi ordføreren formulerede sig meget kategorisk.
Ordføreren er modstander af, at man fortrænger ordinære job, og så siger jeg bare, at det jo sådan set er det, lovforslaget åbner mulighed for.
Og så er det bare det, jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til, for det kan jeg simpelt hen ikke få til at hænge sammen.
Det var bare det.
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-23:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, og mit svar vil være ja.
Jeg tror, det her vil give anledning til flere etiske ting, der vil blive drøftet her i Folketingssalen, som vil føre til, at partierne vælger at fritstille medlemmerne.
Det er egentlig også derfor, jeg appellerer til, at der så vil være rum til det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-11-23:
Det kan være, vi kommer frem til det en dag.
Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for en meget behagelig og kvik ordførertale, der sætter nogle andre vinkler på sagen end det, der tidligere har været drøftet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-23:
Jeg tror, at jeg meget har det som den forrige ordfører.
Nu skal vi prøve nogle ting af, og det gælder om at få åbnet op.
Det er jo et forsøg på at give flere borgere flere muligheder for at deltage i vores demokrati og kvalificere vores demokratiske samtale og den måde, vi udvikler demokratiet på.
Det er efter inspiration fra Finland, hvor modellen har ført til en diskussion af et par håndfulde forslag i det finske parlament.
Så det er jo ikke sådan, at vi pludselig vil blive begravet.
Nu må vi se.
Men der er altså erfaringer på området.
Det er jo rigtigt, som også Socialdemokratiets ordfører sagde, at borgerne i dag har rig mulighed for at få adgang til os som folketingspolitikere.
Vi ved alle sammen godt, at der ikke skal særlig meget til, før en folketingspolitiker fremsætter et beslutningsforslag – måske for nogle politikere især, hvis det lige er fra nogle borgere i nærheden af, hvor de er stillet op.
Det er alt sammen glimrende.
Det er også måden at få nogle ting diskuteret på.
Vi er som folketingsmedlemmer bundet af vores egen overbevisning.
Det er der ikke noget i det her forslag der ændrer på.
Vi mener, det kan være med til at synliggøre, hvordan holdninger brydes i Folketinget og sådan set også i befolkningen, sådan som det jo altså bør være.
Og så er det måske et forsøg på at se, om vi kan kvalificere og ansvarliggøre den demokratiske deltagelse og samtale, for hvis man skal samle 50.000 underskrifter, skal man altså have arbejdet noget med argumenterne: Hvorfor vil man gerne have det gennemført?
Hvilke konsekvenser kan det have?
Det er klart, at vi ikke ved, hvordan det præcis vil virke, men nu prøver vi det af.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg tror også, at vi helt tydeligt, som alle andre ordførere, der har arbejdet for det her, har sagt, skal sige: Kommer det her til at løse alle vores problemer?
Bliver vi med det her forslag politikerleden kvit i Danmark?
Der skal vi altså sammen arbejde langt, langt hårdere, men jeg synes da nu lige efter et kommunalvalg, hvor rigtig mange mennesker har deltaget i den demokratiske samtale, at vi godt kan sige, at nu prøver vi også nogle andre ting af.
Jeg har meget stor respekt for den brede diskussion og opbakning og for, at Præsidiet nu samlet, også med forskellige holdninger, er gået ind i det her.
Jeg synes virkelig, det er et udtryk for, at vi som Folketing godt kan finde ud af at løfte også nye opgaver, og at vi på hver vores måde er enormt optaget af spørgsmålet om at få åbnet vores demokrati op.
Det og alle mine kollegaer i den her sammenhæng har jeg virkelig stor respekt for.
Det synes jeg er et godt tegn.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-23:
Demokratiet er jo ikke sådan en fast størrelse: Vores måde at indrette os på skal jo følge med tiden, og demokratiet er heldigvis meget mere og andet end at gå hen og sætte et kryds en gang imellem.
Borgerne har da også allerede i dag mange muligheder for at være en aktiv del af den demokratiske proces.
Men vi har et problem, når medlemmerne tapløber ud af de politiske partier.
Færre og færre ønsker at udleve deres engagement igennem en partiforening, og det er vel det, som demokratiet handler om, nemlig inddragelse, medleven og demokratisk dialog.
Jeg synes jo faktisk, at det danske demokrati er sundt.
Det viser sig ved de høje stemmeprocenter, vi har, og at vi i øvrigt bliver holdt godt og grundigt i ørerne af en kritisk og uafhængig presse.
Men nok så vigtigt har vi jo i Danmark et væld af forskellige folkelige organisationer, hvor danskerne finder sammen om de sager, som de synes er vigtige.
Lovprocessen her i Folketinget er jo påvirket af fagbevægelsen, af patientorganisationer og erhvervsorganisationer osv., og det er, som vi da meget ofte oplever, nemt at få fremsat et beslutningsforslag her i Folketinget.
Men med det lovforslag, der ligger nu, prøver vi så at gå en ny vej.
Jeg tror helt ærligt ikke, at det vil medføre den helt store omvæltning, men lad os nu se fordomsfrit på nye ideer, og lad os prøve, om det her er det nye værktøj, som forhåbentlig kan trække flere mennesker ind i den demokratiske proces.
For det er jo det, det hele handler om: at inddrage, og at vi bliver flere i vores fælles samfund om at styrke dialogen.
SF kan støtte lovforslaget.