runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Jeg skal ikke forlænge debatten unødigt, men bare komme med en enkelt kort bemærkning, for det her suverænitetsbegreb tror jeg vi ser lidt forskelligt på.
Der er jo masser af danske love, som vi nærmest aldrig ændrer.
Altså, der er love i Karnov i dag, som går tilbage til for over 100 år siden, og det gør jo ikke, at vi bestrider, at vi har suveræniteten til at ændre dem.
Tilsvarende er det jo i forhold til Nationalbanken.
Da D-marken så ændrede karakter til euroen, videreførte man det, men det ændrer jo ikke på, at vi har fastholdt suveræniteten til at kunne gøre noget andet.
F.eks. tilbage i 2015, da Nationalbanken suspenderede udstedelsen af obligationer, fordi der var et stort influx af penge til Danmark, så ville man jo holde kronekursen inden for ERM II-aftalen.
Det var en nationalbanksbeslutning, og jeg synes bare, at det er ekstremt vigtigt at holde fast i.
Jeg bestrider ikke, at fastkurspolitikken er god.
Og den mulighed fralægger man sig altså bare, hvis man tilmelder sig euroen, hvilket Prodi i gamle dage sagde er irreversibelt.
Man kan ikke komme ud igen; så hænger man i sølet så at sige.
Så for mig var det bare vigtigt at få slået fast, at vi ser lidt forskelligt på det der med, hvordan suveræniteten håndteres.
Stephanie Lose (V), 2025-05-23:
Jeg bestrider ikke, at Danmark har en selvstændig pengepolitik, overhovedet ikke.
Det bekræfter jeg fuldstændig.
Jeg konstaterer bare, at den pengepolitik bliver brugt til at føre fastkurspolitik, og bestrider derfor, at den kan bruges til at stimulere økonomien under f.eks. en krise.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Jeg synes, det var en rigtig god og vis tale og vil bare takke for, at vi har kunnet finde sammen om en fælles vedtagelsestekst i blå blok.
Så tak for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Tak for det, og også tak for at bringe hr. Holger K. Nielsen sådan kortvarigt ind i debatten.
Han har et særligt sted i mit hjerte.
Jeg havde faktisk idolplakater af hr. Holger K. Nielsen på mit drengeværelse tilbage i 1992 med Holger og konen, der siger nej til unionen osv.
Så gik det jo sådan lidt i den anden retning efterfølgende, for ham i hvert fald.
Men det, jeg bare vil høre til, er, om SF helt overordnet ser euroen som noget, der har gavnet EU og den europæiske konkurrenceevne og økonomi, eller, som jeg forsøgte at redegøre for mit indlæg, som noget, der har skadet, fordi der ikke er den konvergens, den ensartethed, mellem de forskellige eurolande, som er den naturlige forudsætning for at have en fælles valuta og rentepolitik.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-23:
Tak for det spørgsmål.
Man kan i hvert fald sige, at for Danmark har det været rigtig godt, at vi har haft vores egne muskler at spille med i den her debat, og at vi selv har kunnet tage beslutningerne.
Om det helt gør sig gældende for de andre lande, har jeg desværre ikke den store indsigt i.
Der må jeg henvise til vores finansordfører.
Men der er ingen tvivl om, er lige nu er det ikke noget, vi skal ind i fra dansk side, for det går faktisk godt i Danmark.
Som sagt har vi en stærk økonomi.
Vi er faktisk dem, der måske kan være med til at vise EU, hvilken vej vi skal gå fremadrettet.
Alexander Ryle (LA), 2025-05-23:
Tak for ordet, formand.
For 50 år siden var der hverken internet, euro eller klimaforhandlinger.
Folk kørte rundt i biler uden sikkerhedssele, og den kolde krig delte verden i to.
Det er et halvt århundrede siden, og så længe er det også siden, at Frankrig sidst havde overskud på de offentlige finanser.
Et af EU's mest centrale medlemslande lever ikke op til de fælles finanspolitiske regler, de selv har været med til at vedtage, og Frankrig er langtfra det eneste land.
Italien har kun overholdt EU's gældsgrænse på maksimalt 60 pct. af bnp i 2 år siden 1998, og Spanien har haft underskud på over 3 pct. af bnp i mere end halvdelen af årene siden 1998.
Det er et direkte brud på reglen om underskud i stabilitets- og vækstpagten.
Når vi i dag taler om at afskaffe euroforbeholdet, handler det ikke bare om, at det skal være nemmere at komme på ferie, og at man ikke behøver at gå ned og veksle penge i banken.
Nej, det handler om, at man bliver en del af et økonomisk fællesskab med en hel masse lande, der ikke fører en ansvarlig økonomisk politik.
I endnu højere grad end nu risikerer vi at skulle finansiere de sydeuropæiske landes uansvarlige champagneøkonomier, og det bliver også os, der skal hæfte for regningen, når de andres økonomiske korthus vælter.
Nu tænker du måske: Hvorfor gør Den Europæiske Centralbank slet ikke noget?
Desværre har vi gang på gang været vidne til og skydeskive for de dårlige beslutninger, som ECB træffer.
Da inflationen i 2022 løb løbsk, valgte ECB at holde hånden under de sydeuropæiske økonomier ved at foretage gigantiske støtteopkøb af statsobligationer, før den gjorde det, den egentlig var sat i verden for, nemlig at hæve renterne, når inflationen er ude af kontrol.
Og det er bare ét eksempel.
På den baggrund mener Liberal Alliance ikke, at det er en god idé at ophæve euroforbeholdet.
I forhold til spørgsmålet om en folkeafstemning ser Liberal Alliance intet behov for en sådan.
Vi ser ikke en opbakning til at afskaffe euroforbeholdet i befolkningen og finder derfor hverken en folkeafstemning nødvendig eller ønskværdig.
Tak for ordet.
Ammar Ali (M), 2025-05-23:
Tak for ordet, formand.
Det var et demokratisk valg, og det valg respekterer vi hos Moderaterne.
Men vi må også erkende, at der er sket meget siden.
Verden har forandret sig, og man kan også sige, at mere end halvdelen af den danske befolkning, inklusive mig selv, aldrig har haft mulighed for at stemme for euroen.
Jeg kan huske, at jeg i forbindelse med min første tale her i salen for cirka en måneds tid siden fik en lille euromønt.
Den var godt nok af chokolade, men det fik mig til at tænke over euroen.
I dag er euroen rygraden i det økonomiske samarbejde i EU.
20 lande deltager, Danmark gør ikke.
Alligevel følger vi eurozonens pengepolitik tæt gennem fastkurspolitikken, som mange her også har nævnt.
Nationalbanken afspejler Den Europæiske Centralbanks linje, uden at vi har en stemme ved bordet.
Vi lever med konsekvenserne, men uden at have nogen indflydelse.
Et euromedlemskab vil ikke ændre vores grundlæggende afhængighed, men det vil give os reel indflydelse, og det er det, vi går op i.
Det vil fjerne valutarisiko, lette handel og investeringer og mindske omkostninger både for erhvervsliv og for borgere.
Danske virksomheder bruger i dag ressourcer på kurssikring, dobbelt bogføring osv.
Forbrugere betaler overkurs, når de bruger deres kreditkort i eurozonen.
Det handler ikke kun om penge, det handler også om magt og om Danmarks rolle i Europa.
Vi ser, hvordan beslutninger i eurogruppen og af Den Europæiske Stabilitetsmekanisme påvirker os, men vi har ikke nogen plads ved bordet, når der diskuteres redningspakker, finansiel stabilitet og nye initiativer.
Skal Danmark blive ved med bare at tilpasse sig, eller skal vi være med til at forme fremtiden?
Vi skal også være ærlige om, hvad det er, vi opgiver.
Med et euromedlemskab overlader vi pengepolitikken til Den Europæiske Centralbank.
Det betyder, at vi ikke længere fastsætter renten.
Det kræver noget tillid, og det kræver, at vi tør tage samtalen.
Vi ved godt, at kronen er mere end en mønt.
For mange er den et nationalt symbol, noget, man er vokset op med, en tryghed, et stykke danmarkshistorie, man kan mærke i sin hånd.
Den følelse tager vi alvorligt.
Det handler ikke kun om økonomi og valutakurser og teknikaliteter, det handler også om vores identitet.
Derfor skal vi ikke bare vifte det til side.
Men det er også vores ansvar at se, om kronen i dag giver os den samme styrke og indflydelse, som den gjorde engang.
Derfor siger vi i Moderaterne ikke: Lad os stemme i morgen.
Til gengæld siger vi: Lad os tage samtalen, åbent og ærligt og i øjenhøjde med danskerne.
Vi mener, at euroforbeholdet bør tages op til fornyet overvejelse, ikke forhastet, men heller ikke udskudt unødvendigt.
Det skylder vi os selv og de kommende generationer.
Hvis vi hver især bare siger, at vi har en lille særfordel ved at stå udenfor, ender vi med, at de andre også siger det samme, og så sidder vi alene tilbage.
Et Danmark helt alene i en verden som vores er ikke en god idé.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2025-05-23:
Men hvordan vil I sikre, at vi ikke samtidig svækker dansk suverænitet og risikerer at skulle hæfte for de medlemslande, der fører uansvarlig økonomisk politik?
Ammar Ali (M), 2025-05-23:
Vi ser det faktisk ikke som afgivelse af suverænitet.
Vi har jo de facto euroen.
Vi har jo en fastkurspolitik, og dermed følger vi euroen fuldt ud.
Så forskellen er: Vil vi have reel indflydelse, eller vil vi bare sidde udenfor og debattere og diskutere og lade andre lave de regler, der er?
Så har jeg også flere gange her i dag hørt det argument om: Jamen hvad så med fælles gæld?
Så hæfter vi for det, hvis vi går ind i euroen.
Kan en af jer ordførere, der har den holdning, nævne ét eksempel for mig, hvor vi, hvis Danmark havde været med i euroen, også ville have hæftet for gæld for andre, uden at vi selv kunne bestemme det?
Alexander Ryle (LA), 2025-05-23:
Ordføreren er jo selv lidt inde på det.
Eurozonen har flere gange måttet redde medlemslande med nødpakker og fælles gæld.
Vil Moderaterne acceptere, at Danmark i fremtiden skal blive tvunget til at bidrage med redningspakker for andre eurolande, også selv om vi i Danmark fører ansvarlig økonomisk politik?
Ammar Ali (M), 2025-05-23:
Tak for ordet.
Hvis man kigger i artikel 125, står der, at det er en no bailout-klausul, og det betyder, at vi ikke automatisk hæfter for andre landes gæld.
Det er jo noget, vi er nødt til selv at sige ja til, hvis den situation skulle opstå, også i fremtiden.
Så synes jeg også, at jeg har hel respekt for det her med kronen.
Den betyder også rigtig meget for mig, så der er nogle følelser involveret.
Men vi skal også bare huske på, hvordan det var, den danske krone rent faktisk opstod.
Det kunne jeg også godt tænke mig at høre.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Jeg synes, at det her med de 43-årige var en meget interessant betragtning.
Er det så Moderaternes position, at alle væsentlige beslutninger skal sådan af- eller bekræftes med en generations mellemrum?
Altså, jeg er f.eks. aldrig blevet stillet spørgsmål om den katastrofale konsekvens af udlændingeloven af 1983.
Jeg har heller ikke fået lov til at stemme om medlemskabet af EF i 1972.
Jeg kunne egentlig også godt have tænkt mig at have været med til afgørelsen på, om vi skulle sælge Jomfruøerne tilbage i 1918.
På den anden side kan det også blive noget rod, ikke?
Så hvad er egentlig Moderaternes position her?
Altså, er det, at man med sådan en generations mellemrum skal gentage alle vitale beslutninger, sådan at danskerne kan træffe en ny afgørelse, sætte en ny retning?
Eller er det måske lidt klogere bare at respektere, at vi faktisk er en del af det samme folk og den samme historie, selv om vi tilhører forskellige generationer?
Ammar Ali (M), 2025-05-23:
Tak for ordet.
Vi kan jo bare tage forsvarsforbeholdet.
Det er jo et rigtig godt eksempel på noget, vi har haft, og som vi så er kommet af med, fordi man har truffet en beslutning om, at man ikke længere vil have det forbehold.
Så der er jo områder, hvor vi har nogle forbehold i noget tid, og så ændrer tiden sig, og dermed udvikler vi os og tilpasser os.
Jeg siger bare, at der jo er rigtig mange, bl.a. i det eksempel, jeg bruger her, mennesker i Danmark, der ikke har haft mulighed for det.
Så er det også rigtigt, som mange andre, bl.a. SF, har nævnt her i dag, at lige nu er der jo ikke et flertal for euroen.
Det respekterer vi jo også, men vi siger bare, at det også må være i overensstemmelse med vores demokrati, at vi rent faktisk debatterer og diskuterer det her.
Men det må jo også være helt legitimt, at det er noget, vi rent faktisk debatterer og diskuterer.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Jeg kommer ikke til at problematisere, at danskerne har fjernet forsvarsforbeholdet, selv om det var imod min anbefaling.
Men jeg respekterer dem, fordi det er en demokratisk beslutning.
Jeg vil kraftigt advare imod, at man prøver at sætte generationerne op imod hinanden, som jeg hører Moderaternes ordfører excellerer i her, altså at det er, ligesom om der skulle være nogen, der er blevet snydt for noget, fordi de ikke var født.
Vi er alle sammen en del af det samme folk, den samme historie og den samme nation, uanset hvornår vi er født, og det synes jeg egentlig ikke at Moderaterne burde relativere.
Ammar Ali (M), 2025-05-23:
Tak for ordet.
Jeg har ikke sagt noget om, at vi snyder nogen generationer for noget som helst.
Jeg reflekterer bare over, hvem det er, der har haft mulighed for at få indflydelse på den beslutning, der gælder i dag.
Jeg anerkender fuldt ud, at der ikke er opbakning og et flertal lige nu for at afskaffe det her euroforbehold, men jeg synes, det er helt legitimt at diskutere det.
Og vores politik er helt bestemt, at det da er noget, vi skal kigge på, for hvad er i Danmarks bedste interesse?
Det er det, vi skal lægge op til at fokusere på, og det kan jo ændre sig over tid.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-23:
Tak for det.
Jeg er en af dem, der har været så heldige at kunne stemme begge gange, når vi har haft det her på dagsordenen ved valgurnerne.
Ordføreren nævner de unge og alle dem, der ikke har kunnet stemme, men jeg har set en meningsmåling, som viser, at selv de unge ikke vil af med kronen, og der er endda altså faktisk flere end der er i forhold til den generelle befolkning.
Så hvor blandt de yngre mennesker i Danmark ser ordføreren behovet for at vi skal afskaffe kronen, og er det virkelig nu, vi skal have den her diskussion?
Er der virkelig en brændende platform, som gør, at vi skal af med kronen på det her tidspunkt?
Ammar Ali (M), 2025-05-23:
Tak for ordet.
Det handler jo ikke om, om euroen gavner den ene del af befolkningen eller den anden del af befolkningen.
Det handler jo om, om euroen er det bedste for Danmark som helhed, og der siger vi bare, at vi mener, at det med den måde, verden udvikler sig på, og med den måde, Europa udvikler sig på, er vigtigt, at vi styrker vores fællesskab.
Det spørgsmål, jeg stillede tidligere, og som hverken hr. Morten Messerschmidt eller hr. Alexander Ryle kunne kommentere på, var jo, hvordan den danske krone opstod.
Det var jo også et samarbejde i Skandinavien om en møntunion, fordi man ville styrke et fællesskab.
Det er jo også det, euroen er udtryk for.
Det skal vi bare huske.
Så vi har jo jahatten på, og det er ikke bare for at have jahatten på, men fordi vi mener, at det er økonomisk ansvarligt, og at det er det rigtige for Danmark på sigt.
For vi anerkender, at der både er nogle følelser i spil, og at der også er nogle andre fordele og ulemper, som er vigtige at debattere.
Per Larsen (KF), 2025-05-23:
Tak for det, formand.
Fru Lise Bertelsen er desværre forhindret, og derfor har jeg overtaget sagen her i dag, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse spørgsmålet om Danmarks euroforbehold.
Det Konservative Folkeparti anerkender vigtigheden af en åben debat.
Vi mener dog ikke, at der på nuværende tidspunkt er grundlag for at afholde en folkeafstemning om at indføre euroen som valuta i Danmark.
Danmark har siden Maastrichttraktaten i 1992 haft en række forbehold i forhold til det europæiske samarbejde.
En ophævelse af forbeholdet vil altid være en afvejning mellem hensynet til indflydelse og deltagelse samt hensynet til vores selvstændige beslutningskraft.
Denne afvejning bør foretages løbende i en omskiftelig verden, som vi oplever lige i øjeblikket, og med den nye sikkerhedspolitiske situation i Europa efter Ruslands angreb på Ukraine i februar 2022, stod det klart, at Danmark var bedst stillet ved at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Derfor søgte vi sammen med partierne bag det nationale kompromis danskernes opbakning hertil, som danskerne jo gav.
Det betyder, at Danmark på det forsvarspolitiske område i fremtiden kan samarbejde bedre med ligesindede lande, altså et område, der er af helt afgørende betydning.
Vi respekterer den danske befolknings ønske om at bevare retsforbeholdet som tilkendegivet ved folkeafstemningen i 2015.
Vi finder dog fortsat, at det vil være i Danmarks interesse at overgå til en en tilvalgsmodel, hvor vi selv kan vælge, hvad vi vil være med i, f.eks. politisamarbejde og bekæmpelse af kriminalitet over landegrænserne gennem Europol.
Vi vil fortsat arbejde for, at konsekvenserne af at opretholde retsforbeholdet får mindst mulig negativ indflydelse på dansk politi og anklagemyndighedens mulighed for at værne om danskernes sikkerhed.
Vi er grundlæggende tilhængere af fastkurspolitikken og det udvidede valutasamarbejde i EU, som har fremmet det økonomiske samarbejde mellem landene.
Endelig er der forbeholdet over for unionsborgerskabet, som dog i dag vurderes at være uden nogen praktisk betydning, da Amsterdamtraktaten fra 1997 har præciseret, at unionsborgerskabet ikke på nogen måde træder i stedet for det nationale statsborgerskab.
Det Konservative Folkeparti er desuden grundlæggende af den opfattelse, at statsborgerskabet skal tilknyttes til de enkelte lande.
Man kan forestille sig alt muligt i fremtiden, og hvad ved jeg.
Så at lægge sig fuldstændig fast på, at det aldrig nogen sinde kunne komme til at ske,
kan man jo ikke.
Så det er De Konservatives politik: Der skal ikke udskrives nogen folkeafstemning om euroen, så langt jeg lige kan se frem i tiden.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-27:
Jeg vil kvittere og bestræbe mig på at nævne nogle af de ting i min tale.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-27:
Tak for et virkelig godt spørgsmål.
Jeg synes, at det, vi i høj grad er forpligtede til, er at prøve at tænke over, hvordan vi kan generere en bedre finansiering, så vi kan nå bedre i mål med alt det, vi drømmer om fra dansk side.
Der er mulighed for at lave nogle intelligente samtænkninger – udenrigsministeren sagde det – filantropiske fonde, privatliv og andet, hvor vi går med en stram ideologisk profil af, hvad det er, vi gerne vil, men vi kan få andre til at hjælpe.
Jeg tror personligt på, og Socialdemokratiet tror personligt på, at uddannelse, herunder uddannelse af piger og kvinder, men også en styrkelse af primær sundhedstjeneste, er med til at gøre, at liv kan leves, dvs. at liv kan leves godt og håbefuldt og kan leves godt og håbefuldt der, hvor man er født, og hvor man hører hjemme.
For der er rigtig store bevægelser.
Der rigtig mange, der ikke har en håbefuld fremtid.
Derfor er migrationsbølger noget, vi kigger ind i med stor frygt for dem, det går ud over, men også for den destabilisering, det giver også i vores verdensdel.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-27:
Tak, og tak til ordføreren for en virkelig god tale.
Det er sjældent, at nogle andre holder en tale, hvor jeg kan se mig så meget i det som i den, ordføreren holdt.
Derfor vil jeg spørge lidt anderledes og lidt a la det, jeg spurgte forslagsstillerne i det her om.
Som den, der altid kommer sidst i rækkefølgen, har jeg jo mulighed for at reflektere over det, andre kommer med, og jeg anerkender, at Socialdemokratiet altid kommer først.
Derfor stiller jeg det samme spørgsmål, og det er: Hvad kunne ordføreren rent faktisk godt tænke sig at have hørt fra os?
Hvilke emner kunne ordføreren godt have tænkt sig, vi lagde vægt på?
Hvad hvis ordførerne havde den sidste tale og kunne sige: Hvor var jeg glad for, at I talte om det og det?
Det kunne jeg godt have lyst til at høre fra Socialdemokratiet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Jeg synes den grundlæggende ting, at menneskers rettigheder skal være omdrejningspunktet for det, vi laver.
Det betyder jo både, at mennesker har ret til at organisere sig i civilsamfundsorganiseringer, men også at det er omdrejningspunktet i de andre spor, vi ligesom kommer til at arbejde på.
Mennesker skal selv definere, hvordan deres samfundsudvikling skal se ud, og de skal kunne kræve frihed, lighed og broder- og søsterskab med hinanden over for myndigheder.
Hele menneskerettighedsspørgsmålet skal ikke være som en mainstreaming, men skal være som en grundlæggende værdi og princip og præmis for den måde, vi arbejder udviklingspolitisk på.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-27:
Så er jeg egentlig også nysgerrig den anden vej rundt, for nu skal vi alle sammen jo tale fra vores vinkel.
Nu er jeg med på, at ordføreren laver en tale, der skulle være kommet bagefter, og sikkert også havde håbet på at kunne tale ind i det.
Nu er det så den anden vej rundt
Er der noget, hvor ordføreren tænker: Det her emne ville være dejligt have hørt på en anden måde, når vi til sidst samler op?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Tre gode eksempler på, hvordan det ville være klogt at fortsætte med arbejdet, for det er jo faktisk noget af det, Danmark allerede gør, er både det, at vi har en meget stor del af vores udviklingspolitik, hvor den finansielle ramme forvaltes af danske civilsamfundsaktører, store som små.
Det synes jeg er utrolig vigtigt.
Jeg har ligesom været inde på, hvorfor det er vigtigt.
Det har jo bl.a. noget at gøre med, at de er sindssygt dygtige til det, de gør.
De kan nå nogle mennesker, som man ikke kan nå ad andre veje.
Der er også det, der handler om det meget stærke fokus på det danske erhvervsliv og erhvervslivets aktører, der skal bidrage til at skabe økonomisk vækst.
Der er det utrolig vigtigt at have fat i fagbevægelsen, altså den form for civilsamfund, hvor mennesker lærer at organisere sig og stille krav til ordentlige arbejdsvilkår og have den grundlæggende dialog med arbejdsgiverne om, hvordan man skaber gode arbejdsvilkår, gode lønninger og gode arbejdsforhold i al almindelighed.
Det er jo også en del af en stærk civilsamfundsudvikling og udvikling af et bæredygtigt samfund, at mennesker kan organisere sig, også i forhold til hvordan deres arbejde ser ud.
Endelig er det jo i humanitære situationer fuldstændig åbenlyst, at der vil civilsamfundsorganiseringer eller -aktører være fuldstændig afgørende for at kunne nå ud til de allermest sårbare.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Også tak fra mig for en rigtig god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til hele det her ungefokus, som vi jo i høj grad har og måske i virkeligheden i Danmark har fået udviklet ret godt ved at have ungeambassadører, som deltager, når vi er på vores FN-studierejser i Folketinget – så er der også en stærk civilsamfundsgruppering med, vores ungeambassadører.
Vil ordføreren ikke prøve at sige lidt mere om, hvordan man kan forestille sig at vi kunne styrke samarbejdet med og virket for unge både i relation til det mellemfolkelige, men også i forhold til de stærke ungdomsgenerationer, som har store forhåbninger om, at de får lov til at være med til at bestemme, hvordan deres samfund skal se ud?
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-27:
Jeg synes jo, det var en rigtig god tale med rigtig mange vigtige nedslag.
Jeg tænker, at det også kunne være fedt, hvis vi bliver lidt sådan konkrete og kommer ind på nogle ting omkring det i den her debat.
Har ordføreren og ordførerens parti nogle ting, hvor man tænker, at det er nogle vigtige greb, altså en-to-tre-greb, vi kan se på som måder, hvor udviklingspolitikken kan bruges til at styrke det demokratiske råderum og styrke den her bevægelse, egentlig både i Danmark, men også de steder, vi samarbejder med?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-27:
Anerkender ordføreren, at den her krig går længere tilbage end 7. oktober forrige år?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-27:
Nej, jeg anerkender ikke, at lige præcis den her krig går længere tilbage.
For mig startede den krig, vi taler om her, altså Hamas' angreb den 7. oktober 2023, den 7. oktober 2023.