runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Tusind tak for det.
I valgkampen sidste år gav Socialdemokratiet et vigtigt løfte.
Vi vil give et ekstraordinært løft af lønnen til medarbejderne i vores velfærdssamfund på områder, hvor det er svært at rekruttere og fastholde de gode kolleger.
Det var sådan set vores allervigtigste løfte til danskerne i valgkampen, og det har vi nu indfriet.
For i sidste uge indgik regeringen en trepartsaftale med fagbevægelsen og arbejdsgiverne på det offentlige område.
Den giver et velfortjent lønløft til de medarbejdere, der hver eneste dag passer på vores børn, på vores ældre og på os, når vi bliver syge.
Det bliver et markant løft.
Nogle vil få flere tusinde kroner mere om måneden, og det vil kunne mærkes på lønsedlen allerede fra næste år og fuldt ud i 2026.
Vores mål er selvfølgelig at kunne tiltrække endnu flere dygtige medarbejdere til de fag, hvor vi mangler dem, og bidrage til at fastholde de dygtige kolleger, der er.
Derfor løfter vi nu grundlønnen for nogle grupper, så det kommer mange til gavn.
Vi gør noget målrettet for dem, der gerne vil gå op i tid, og vi belønner dem og jer, der tager de skæve vagter om natten og i weekenden.
Lige nu er der områder, som er mere udfordret end andre.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg selv er særlig bekymret for ældreområdet.
For hvis der ikke er medarbejdere nok, risikerer vi, at nogle af vores ældre ikke kan få den pleje og omsorg, som de har behov for, og som de i øvrigt fortjener.
Jeg vil gerne i den forbindelse understrege, at vi i regeringen sætter pris på alle, der arbejder i vores velfærdssamfund og i det hele taget i den offentlige sektor.
Alle udfører et vigtigt stykke arbejde, som gør en forskel.
Igennem nu et århundrede har vi i Danmark opbygget et unikt velfærdssamfund.
Det er et velfærdssamfund, der tager hånd om dem, der har brug for det, 365 dage om året og 24 timer i døgnet.
Rigtig meget fungerer godt, men meget både kan og skal blive bedre.
Med det her lønløft er vi med til at fremtidssikre vores velfærdssamfund.
Det er jeg selvfølgelig meget, meget glad for.
Spørgetimen i dag gælder også de nordatlantiske medlemmer, og lad mig derfor understrege, at regeringen er optaget af, at løn og arbejdsvilkår er gode for statens ansatte i hele riget.
Vi vil sammen med arbejdsmarkedets parter arbejde på at skabe ensartede forhold for alle statens ansatte på tværs af Grønland, Færøerne og Danmark.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-12-12:
[Taleren talte grønlandsk].
For et år siden blev Siumut i Folketinget jo støtteparti for regeringen i kraft af vores engagement i regeringsforhandlingerne.
Her har vi i regeringsgrundlaget også fået sat en klar retning for regeringens ansvar og forpligtigelse over for Grønland, og et citat, som Siumut jo krævede skulle stå i regeringsgrundlaget, fastslog bl.a., at regeringen skulle udarbejde en redegørelse om, hvorvidt og i givet fald på hvilken måde statens opgaver i Grønland kan administreres fra Grønland.
Siden da har vi ikke hørt meget mere fra regeringen om denne redegørelse, og jeg kan være lidt bekymret over den tilsyneladende mangel på fremgang i gennemførelsen af denne redegørelse om statens opgaver i Grønland, som skal sikre, at vi her fra Danmark ikke negligerer det ansvar, man har for Grønland.
Så mit spørgsmål til statsministeren lyder: Hvordan vil regeringen opfylde dette løfte, og hvor langt er arbejdet nået med at adressere det med at administrere statens opgaver i Grønland på grønlandsk jord som foreslået i regeringsgrundlaget?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Tak for det.
Jeg synes selv, at det er en ret vigtig del af det afsnit i regeringsgrundlaget, der vedrører rigsfællesskabet, og endnu en gang en understregning af, at tingene er i bevægelse, og at det entydigt vil være rigtigt, at endnu flere opgaver varetages der, hvor opgaven jo finder sted, nemlig i det her tilfælde i det grønlandske samfund.
Det, der er i gang nu, er, at man ude i de enkelte ministerier – for det er jo fordelt på mange forskellige ressorter – arbejder med det her både i forhold til det, der bliver spurgt til konkret, men også i forhold til at sikre almindelig opfølgning på det, vi måtte have aftalt tidligere, og at sikre, kan man sige, at der er et ressortmæssigt både ansvar og engagement på de mange, mange forskellige områder, vi taler om.
Og det har jeg også haft lejlighed til at snakke med min kollegaer i rigsfællesskabet om.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-12-12:
[Taleren talte grønlandsk].
Tak for uddybningen, statsminister.
Da det netop også er Siumut, der bl.a. er forslagsstiller for sådan en redegørelse og vi endnu ikke er blevet inviteret mere til en form for drøftelse med regeringen, er det også bl.a. grunden til, at det her spørgsmål bliver stillet, idet det er lidt svært at se, hvor opgaven er nået hen.
Drøftelser om formatet og indholdet af den nævnte redegørelse om statens opgaver i Grønland er jo trods alt noget, der er blevet specifikt krævet i regeringsgrundlaget, så kan statsministeren måske be- eller afkræfte, at vi fra Siumut også kan forvente at blive inviteret til lignende drøftelser i de forskellige ministerier, eller hvad det næste skridt er her, så vi kan være sikre på, at det er den rette tilgang til den redegørelse, vi har?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Ja, som jeg sagde det før, skal man ude i de enkelte ministerier gennemgå ressortet for at sikre sig, at der sker en fremdrift i arbejdet i det hele taget og i opfølgningen på regeringsgrundlaget.
Og så er det jo noget, vi også som regering diskuterer med naalakkersuisut, som jo er vores samarbejdspartner, hvad det her angår.
Men det vil da være fint også at have en form for forankring her i Folketinget, så det må vi lige overveje hvordan vi bedst kan gøre.
Men som regering er det jo naalakkersuisut, vi samarbejder med.
Og når det handler om statens opgaver, vil jeg også synes, det er naturligt, at det er der, dialogen om, hvordan det her præcis skal foregå, finder sted.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-12-12:
[Taleren talte grønlandsk].
Tak for opfølgningen.
Det er jo også en vigtig prioritering fra Siumuts side, at vi netop fokuserer på dialogen direkte til Grønland og ikke nødvendigvis udelukkende fokuserer på, at man har haft dialog med nogle fra Folketinget, og så bare tager udgangspunkt i det.
Men lidt som en opfølgning på netop også det svar, der blev givet, er det jo sådan, at vi har lavet et regeringsgrundlag, der netop bunder i, at man ikke negligerer de ansvarsområder for Grønland, og det har jo i takt med det, som regeringen i Danmark allerede har gjort, ført til den der dialog med naalakkersuisut.
Men det kan være, at statsministeren kan sætte lidt flere ord på, hvordan regeringen så ellers konkret har været i dialog med naalakkersuisut om, at standarden på de danske ansvarsområder i Grønland også skal følge den standard, der er i Danmark, specifikt i forhold til de ansvarsområder, som Danmark varetager.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Helt generelt er vores mål jo, at standarden skal være den samme, selvfølgelig med den vigtige tilføjelse, at der er meget, meget stor forskel på Grønland og Danmark.
Eksempelvis geografien spiller jo en helt, helt anden rolle.
Selv om vi en gang imellem oplever, at der er for store forskelle i Danmark, så er de geografiske omstændigheder i Grønland jo fuldstændig anderledes, og derfor vil man jo ikke kunne lægge til grund, at vi vil kunne tilvejebringe tingene på præcis samme måde i Grønland, som det gælder i Danmark, på grund af vejr og geografi.
Så vores udgangspunkt er, at standarden skal være den samme, men med det forbehold, at forholdene er forskellige, og det skal vi selvfølgelig kunne tilrettelægge vores politik efter.
Og som jeg sagde det før, er det også på det her område meget, meget vigtigt for os at have en tæt dialog med naalakkersuisut også i forhold til standardspørgsmål.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-12-12:
Mange tak.
Det er en sag, som IA kæmper rigtig meget for, for et velfungerende retssystem er afgørende for ethvert samfund.
Det gælder også i Grønland, hvor den danske stat har ansvaret for justitsområdet.
Derfor har IA i Folketinget og naalakkersuisut et stort fokus på netop at styrke justitsområdet og gøre det tidssvarende og gøre det effektivt.
Der er taget initiativer i Folketinget, men det er langtfra nok.
Derfor kommer det også til at virke en smule provokerende, når det er, at regeringen konstaterer, at der er en tæt dialog med naalakkersuisut.
Naalakkersuisut sender hvert år en liste over nødvendige tiltag på justitsområdet, som der er hårdt brug for i det grønlandske samfund.
Listen er lang, og den bliver kun længere hvert år, der går, for gentagne gange skal Grønland have de samme tiltag på listen, fordi de ikke er blevet prioriteret af regeringen året forinden.
På mange måder kan man sige, at vi starter hvert år i minus frem for i nul, og der er ingen tvivl om, at den manglende prioritering, manglende handling blot gør efterslæbet endnu større.
Målet må være, at der gælder ens standarder i rigsfællesskabet, ligesom statsministeren også var inde på, og det står også i regeringsgrundlaget.
Og blandt de grønlandske anliggender i Folketinget bør justitsområdet have et særligt fokus, og regeringen skal holdes op på den del af deres ansvar, der er for at sikre et tidssvarende justitsområde, som opfylder samfundets behov.
Som øverste minister i regeringen og ansvarlig for rigsfællesskabet vil statsministeren sikre, at justitsområdet i Grønland får en højere prioritering?
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
For det første er jeg enig i, at justitsområdet er vigtigt.
Det er det i ethvert land, og det gælder selvfølgelig også både i Grønland og i Danmark.
Jeg er også glad for, at det i spørgsmålet bliver anerkendt, at vi faktisk har gjort nogle ting igennem de senere år, og det har været en prioritet, og det er jo et arbejde, som vi har tænkt os at fortsætte.
Det er også lidt vigtigt for mig at understrege, at det jo ikke er, fordi vi har løst alle problemer i Danmark, hvad angår justitsområdet.
Når man kigger på området i Danmark, har vi haft ret store problemer på kriminalforsorgens område, f.eks. hvad angår medarbejdere, og det har vi nu haft et fokus på i de lønforhandlinger, der netop er blevet afsluttet.
Vi har problemer med ventelister i det danske retssystem, og derfor har vi lige lavet en aftale omkring domstolene.
Så når vi prioriterer, og når vi træffer vores beslutninger, er rigsfællesskabet selvfølgelig en del af det, og det er vigtigt.
Det er danske forhold også for en dansk regering, men jeg ville være ked af det, hvis det billede, der står tilbage, er, at alt fungerer i Danmark, og så har vi nedprioriteret nogle andre.
Der er udfordringer på justitsområdet i alle tre lande, og vi forsøger at gøre det, så godt vi kan, og der har været et fokus på rigsfællesskabet igennem de senere år, og det skal vi selvfølgelig have endnu mere af, det er klart.
Derfor står vi over for nogle vigtige beslutninger.
Jeg rejser selv til møde i Det Europæiske Råd om ganske, ganske kort tid, og der er det Ukraine, der er afgørende.
I mine øjne og i regeringens øjne bliver vi nødt til at fastholde den position, vi indtog, da krigen brød ud og Rusland angreb et fredeligt, demokratisk europæisk land.
Vi er med Ukraine, så længe det kræves.
Det er vi militært; det er vi økonomisk; det er vi humanitært.
Og måtte der være andre lande, der vakler, så er det mit løfte, at Danmark står præcis der, hvor jeg synes at Danmark skal stå, altså sammen med Ukraine.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-12-12:
Mange tak for svaret.
Det er meget positivt, at lønløftet i Grønland, som vi har været med til at sikre, kan tjene som eksempel til det lønløft, der f.eks. er til fængselsbetjentene.
Vi må bare erkende, at Grønlands justitsområde ikke bliver prioriteret tilstrækkeligt på trods af det, som statsministeren siger, og det strider imod den retfærdighed og ligeværdighed, som vi alle sammen taler for.
Vi vil gerne gøre op med det ulige magtforhold, der er mellem Grønland og Danmark, og det handler i høj grad om, at regeringen påtager sig de opgaver, som man har, endnu mere ansvarligt end det, vi har set indtil nu.
Derfor vil jeg gerne komme med et konkret eksempel på en manglende prioritering.
Siden 2019 har naalakkersuisut ønsket at få hævet foranstaltningsrammen fra 10 år til 16 år i Grønland, dvs. den højeste ramme, der ligesom kan være.
Det er et simpelt lovindgreb, som har en bred politisk opbakning i Inatsisartut, men desværre er det ikke blevet prioriteret, og årsagen skulle være, at der er manglende pladser i kriminalforsorgen, og faktisk har vi færre pladser i kriminalforsorgen i dag, end vi havde for 10 år siden.
Er statsministeren enig i, at det ikke må være anstaltskapaciteten, som er afgørende for retspolitikken i Grønland?
Sjúrður Skaale (JF), 2023-12-12:
Også tak for det meget klare svar.
Når det gælder den anden konflikt, er jeg meget glad for, at statsministeren sagde, at Israel har både ret og pligt til at forsvare sig efter det angreb, der var den 7. oktober, som var så bestialsk, så sadistisk og så perverst, som man overhovedet kan tænke sig.
Selvfølgelig har Israel ret til at forsvare sig.
Sådan er det; det er krigens rædselsfulde logik.
Men svaret er nu ekstremt voldsomt – så voldsomt, at man også i USA siger, at man skal passe på nu.
Det vækker en meget stor vrede i Europa og selvfølgelig ikke mindst i Mellemøsten, og der er mange, der mener, at svaret er blevet så voldsomt, at det kan føre til noget værre, altså at Libanon og Iran bliver draget ind.
Ser statsministeren en fare for, at det sker?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-12-12:
Tak for det.
Jeg vil ikke stille spørgsmål om skat, men når statsministeren siger, at hun betaler sin skat med glæde, kan jeg sige, at jeg gør det med penge.
Men det var jo en god diskussion, vi fik rejst der lige før.
Jeg vil nemlig gerne tale om noget af det, jeg tror de allerfleste danskere synes er rigtig vigtigt, og det er, at man føler sig tryg, når man har brug for hjælp i vores sundhedsvæsen helt generelt.
Om det er forældre, der har syge børn, om det er ægtefællen, der har det dårligt, om det er ens forældre, så tror jeg det afgørende er, at man er meget tryg, når man har brug for hjælp.
Der er det jo godt, at familiens egen læge kender sygdomshistorikken, ved, om der er brug for hurtig hjælp, kender det enkelte menneske og kan vurdere, om det er nu, der skal ske noget, eller om vi har et par dage, eller hvordan det ser ud.
Trygheden skal man ikke udfordre, når man har brug for lægehjælp, og derfor blev jeg meget negativt overrasket over, at et flertal i Danske Regioner nu har besluttet sig for, at de vil have sådan et ekstra led ind mellem de praktiserende læger og deres patienter, sådan en eller anden ansigtsløs læge i en telefoncentral, der sådan skal skubbes ind mellem den praktiserende læge og borgerne.
Jeg skal ikke kunne sige, om det ser godt ud på et stykke papir – om der er sådan nogle kasser, der passer rigtig godt sammen – men jeg tror, det bliver en kæmpe udfordring i virkelighedens verden.
Det undrer mig ikke, at Danske Regioner kommer med det her, for der har været et flertal i mange år, der har haft det meget svært med praktiserende læger.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad statsministeren synes om forslaget, og om hun allerede nu i dag kan afvise de her tanker fra Danske Regioners side, så danskerne ikke bliver utrygge, med hensyn til om de stadig væk har en privatpraktiserende læge at gå til.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Helt grundlæggende har jeg det sådan, at den praktiserende læge er en rigtig, rigtig vigtig del af det sundhedsvæsen, vi har i Danmark.
Det er i øvrigt noget, mange andre misunder os at vi har.
Det er det ene.
Med hensyn til det andet er jeg meget enig i alt det, der er sagt om tryghed, og som i mine øjne også handler om nærhed.
Så lige så vigtigt, det er, at vi har specialiseret behandling på nogle områder – ikke mindst på dele af kræftområdet og på hjerteområdet – lige så vigtigt er det jo, at det nære sundhedsvæsen, når man er kroniker eller blevet ældre eller er en familie, der har små børn, eller hvad det nu er, gerne skal være endnu mere nært.
Det forslag, der tales om her, er jo ikke stillet fra regeringens side; det er stillet af regionerne.
Så det er nok med regionerne, man skal have debatten.
Og det er altså ikke sådan, at regeringen automatisk overtager synspunkter fra andre.
Så vores udgangspunkt er, at det er vigtigt, at der er, som der bliver sagt her, en læge, som man har adgang til.
Så har vi i øvrigt også en Sundhedsstrukturkommission, der sidder og arbejder, så jeg vil nødig konkludere på alle mulige diskussioner, inden vi påbegynder den diskussion rigtigt.
Men det er også vigtigt for mig at understrege, at det altså ikke er regeringens forslag, vi taler om her; det er regionernes forslag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-12-12:
Det er jeg helt med på, og det var også derfor, jeg ikke med ét ord sagde, at det var regeringen, der nu vil det her.
Jeg bliver bare bekymret, når regionerne kommer sådan et forslag, for det er klart, at regionerne selvfølgelig ser det her ud fra deres verden, og hvordan de kunne tænke sig at have det.
Mit eget parti stemte imod i Danske Regioners bestyrelse, fordi vi synes, det er utrolig vigtigt, at man har den her nærhed til sin egen privatpraktiserende læge.
Det er bare, fordi der kunne sidde rigtig mange danskere og have hørt om det her, som sidder og tænker på og gør sig nogle forestillinger om, hvorvidt det betyder, at de om lidt ikke har deres egen praktiserende læge, men skal ringe til et nummer, hvor de kan tale med en læge, de ikke kender, og som ikke kender deres sygdomshistorik.
Det er derfor, jeg spørger, og det er også derfor, jeg spørger om reaktionen.
Det er ikke af disrespekt, fordi der endnu ikke er kommet noget fra Sundhedsstrukturkommissionen.
Jeg synes bare, det er meget vigtigt at have den helt principielle holdning også fra regeringens side.
Det er derfor, jeg spørger, om man har tanker i den retning, eller om man synes, at det nære og den privatpraktiserende læge har så stor en værdi, at man ikke kommer til at fjerne det.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Det, der først og fremmest optager os på sundhedsområdet, er at få skabt mere nærhed i hverdagssundhedsbilledet, hvis man kan tillade sig at kalde det det, og så er det at få løst nogle af de problemer, som det ikke er lykkedes nogen at løse – og jeg påstår ikke, at det er nemt – nemlig at vi endnu ikke har fået sammenhæng mellem, hvad der præcis sker ved den praktiserende læge, hvad der sker på sygehuset, og hvad der sker i kommunen, og det kan være rehabilitering eller genoptræning og andre ting, til at fungere i Danmark.
Der er gjort alle mulige øvrigt også gode forsøg på det, men vi har aldrig fået skabt den rigtige sammenhæng.
Så er vi i øvrigt også optaget af ulighed i sundhed.
Og jeg må bare som nordjyde sige, at jeg jo kan se, at der er nogle forskelle imellem, om man bor på dele af Sjælland eller man bor inde midt i København, og der er i øvrigt også forskel på, hvor man bor i København, og der er forskel på, om man bor i et område, som er længere væk fra de større byer, eller om man netop bor i de større byer.
Den ulighed, den geografiske ulighed, er vi meget optaget af.
Jeg synes ikke, det rigtige vil være i den her sundhedsdebat at tage alle idéer og bare skyde dem ned.
Jeg vil bare gentage, at det her ikke er regeringens hverken forslag eller udgangspunkt; det er Danske Regioners.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-12-12:
Det er jeg rigtig glad for.
Så har vi haft en spørgetime her, hvor jeg i hvert fald kan gå tilbage og føle, at jeg har fået det tætteste, jeg nok kommer på et tilsagn i sådan en debat her, når det gælder de privatpraktiserende læger, og det, at man har sin egen læge, altså en, der kender ens historik.
Jeg ønsker jo ikke, at man ikke kan komme med nye forslag, for den der sundhedsmæssige bermudatrekant, som statsministeren nævnte, er jo noget, som har været arbejdet med i flere år, og som er en kæmpeudfordring for hele vores sundhedsvæsen.
Jeg er enig i, at man ikke skal skyde alt ned, men nogle gange skal man jo skyde noget ned ret hurtigt, så det ikke udvikler sig videre, og så nogen ikke bruger en hel masse tid på noget, som ikke skal være der.
Jeg kunne så her til sidst spørge, om statsministeren synes, at regionerne i deres tid har været særlig dygtige til at løfte opgaven og udvikle det nære sundhedsvæsen.
Nu har de indtil videre i hvert fald haft 17 år til det.
Mette Frederiksen (S), 2023-12-12:
Det er heller ikke rigtigt.
Den er med til at finansiere en samlet skattereform.
Men vores udgangspunkt er jo ret væsensforskelligt, for for mig er det ikke et gok i nødden, at man skal betale skat.
Jeg har det helt anderledes, jeg har det helt anderledes med det der.
Jeg glæder mig over, at også dem i Danmark, der har lave indtægter, kan få en ordentlig kræftbehandling.
Jeg glæder mig over, at man i Danmark har adgang til universitetet, også selv om man er vokset op et sted, hvor der ikke er nogen penge til at investere i uddannelse.
Alt det, vi har bygget op her i modsætning til andre mere liberale samfund, baserer sig jo på, at vi har en skattefinansieret velfærdsmodel, i øvrigt med en progressiv beskatning.
Skattegrundlaget er, som det er, og nu er opgaven så selvfølgelig også at sikre, at den velfærd, som vi er fælles om at finansiere, bliver bedre.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-12:
Tak for det.
Først vil jeg sige tillykke til statsministeren med 1-årsfødselsdagen for regeringen i den her uge.
Jeg kan også se, at glimmerjakken er kommet på, og det er måske i den anledning.
Men jeg må også være ærlig og sige, at jeg jo selvfølgelig håber, at det bliver den sidste fødselsdag, som den her regering skal fejre.
For efter det første år synes jeg at det er blevet ret klart, at det her ikke er den regering, som sådan den jævne dansker har brug for, og som værner om almindelige menneskers interesser, altså lønmodtageres, pensionisters, små selvstændiges og andres.
Tværtimod er det en regering, som er optaget af at varetage snævre interesser, som når man lader ejendomsspekulanter slippe for at betale skat af deres gevinster, som når man bruger milliarder på skattelettelser til mennesker med millionindtægter, og som når man vil lade arvinger til virksomhedsejerne slippe billigere i arveskat end alle andre danskere, og som samtidig lige nu jo lader rigtig mange mennesker i stikken, som er ramt hårdt af inflationen – førtidspensionister, det store flertal af danske folkepensionister, som ikke modtager ældrecheck, og folk, der er ramt af sygdom og arbejdsløshed.
Men det værste er måske, og det er det, mit spørgsmål i dag skal handle om, at det er en regering, som slet ikke tager den krise, der er i vores velfærd og vores sundhedsvæsen, alvorligt nok.
Regeringen snakker om de her investeringer i velfærden, og det har vi også hørt i dag, men virkeligheden derude er jo, at lige nu, mens vi taler her, fyrer man sygeplejersker, fyrer man sosu'er, og fyrer man jordemødre.
Lad os f.eks. tage Region Nordjylland, hvor statsministeren er valgt.
Der skal der nedlægges – og hold nu fast – 230 stillinger, heraf 113 sygeplejerske- og sosu-stillinger.
Ansvaret for de nedskæringer ligger jo kun ét sted, og det er hos regeringen, så mit spørgsmål er ganske enkelt: Vil regeringen lukke det hul, den har efterladt i regionernes og kommunernes økonomi, så vi kan undgå de her brutale nedskæringer, herunder i Region Nordjylland?