runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Jeg vil gerne kommentere det der med struktur.
Hvis det kun var et spørgsmål om struktur, så behøvede vi jo ikke at have nogen partier.
Danmarks velstand – og det må Socialdemokraterne selv svare på – er jo sket i en vekselvirkning mellem skiftende regeringer i efterhånden halvandet hundrede år eller deromkring.
Og det er da rigtigt, at det har skabt noget velstand, og så har det i de gode perioder også skabt noget velfærd, men ordføreren glemmer jo, at velfærd er en forudsætning for velstand.
Dem, der reelt har skabt værdier i vores samfund, er den dygtige, energiske og flittige arbejderklasse, som hele tiden er blevet dygtigere til deres håndværk og blevet dygtigere til at omstille sig, når det har været nødvendigt, er blevet dygtigere til at inspirere de folk, der har kapitalen, til at sige: Hvis vi går den her vej, så kan vi tjene flere penge og gavne samfundet endnu mere.
Og det får vi jo brug for nu, når vi skal til at løse de her klimaproblemer.
Der får vi i den grad brug for de arbejdere, funktionærer og akademikere – i hvert fald de fleste af dem – når vi skal omstille det her samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Alle, der går på arbejde i Danmark, bidrager til Danmarks velstand, og alle, der investerer succesrigt i produktionen i Danmark, bidrager til Danmarks velstand.
Det er hverken offentlige udgifter til uddannelse eller dagpenge eller kontanthjælp eller førtidspension, der har gjort os rigere – det er arbejdsgivernes investeringer i produktionsapparatet, der har gjort os rigere.
Det er klart, at hvis man havde gennemført Enhedslistens model og nationaliseret alle virksomheder osv., så ville vi have ligget på niveau med Cuba, Nordkorea eller Zimbabwe.
Det gjorde man heldigvis ikke i Danmark, så der kan man glæde sig over, at Enhedslisten og de partier, der udgør Enhedslisten, aldrig nogen sinde har haft realpolitisk indflydelse.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Jeg er ked af at sige det, men ordføreren lever jo i det forrige århundrede.
Altså, erhvervslivet i dag har da indset, at hvis ikke vi har grunduddannelser, hvis ikke vi har erhvervsuddannelser, hvis ikke vi har akademiske uddannelser, så kan vi ikke matche den internationale konkurrence, der er; så kan vi ikke matche de krav, der er til udviklingen f.eks. på klimaområdet.
Vi havde jo aldrig været der, hvis ikke vi havde haft en meget, meget veluddannet befolkning.
Det er alfa og omega for, at vi kan klare os.
Så er der en sideaktivitet, nemlig at det skal finansieres, og der er Danmark jo karakteriseret ved, at vi har haft demokratiske strukturer, at vi har haft andelsselskaber og kooperativer, der har hjulpet os op på det niveau, vi har, og det er de demokratiske strukturer, der er det væsentlige, ikke bare strukturerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at det, at man dygtiggør sig gennem uddannelse, bidrager til, at Danmark bliver et rigere samfund.
Det er dog ikke rigtigt, at det er det, der primært har drevet vores velstandsudvikling.
Det primære bidrag til vores velstandsudvikling kommer fra stigende produktivitet, og det primære bidrag til stigende produktivitet kommer fra arbejdsgivernes investeringer i kapitalapparatet, som gør det muligt.
Og nu sidder hr. Christian Juhl og griner dernede, men man kan bare gå til Nationalbanken – de har regnet det ud.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Der er sådan et begreb, som faktisk har sneget sig ind helt ovre fra socialisterne og bredt sig lidt i Folketinget.
Det er det der med det demografiske træk, altså at man automatisk – i takt med at der bliver flere ældre og børn – pumper flere penge ud i kommunerne.
Jeg synes, det er ret problematisk, fordi vi jo kan se, at kommunerne ikke altid bruger de her penge bare på grundlæggende kernevelfærd.
Når de får flere penge, går en stor del altså bare til centraladministration og ledelse i stedet for at gå til grundlæggende kernevelfærd.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til Liberal Alliances holdning til det her med det demografiske træk, altså om man mener, at man en til en skal give pengene derud, eller om det ville være bedre, hvis man indrettede et system, hvor pengene fulgte borgerne direkte ud til de enkelte steder, og man derved kunne validere det demografiske træk på en anden måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Vores tilgang er den, at når der er flere ældre og flere børn, der skal have ydelser fra det offentlige, må der også følge nogle flere penge med; men ved siden af det skal der køre en effektiviseringsindsats for den offentlige sektors serviceproduktion.
Lad mig nævne et eksempel.
Altså, det er ikke noget med amerikanske tilstande, det er heller ikke kernevelfærd.
Det er administration, hvor kommunerne under et ville kunne spare 7,9 mia. kr., hvis de bare var lige så dygtige som de ti dygtigste kommuner.
Så det viser jo, at der også er et stort potentiale for at spare penge i det offentlige, f.eks. bare på administration hos kommunerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Det er fuldstændig korrekt.
Aarhus Kommune kunne f.eks. spare 206 mio. kr. om året, hvis de havde samme niveau for centraladministration og ledelse pr. indbygger som f.eks. Aalborg Kommune.
Så der er masser af penge at hente.
Problemet er, at under den sidste regering, VLAK-regeringen, hvor man brugte det demografiske træk til at smide 2,3 mia. kr. ud til kommunerne, brugte de faktisk 435 millioner på centraladministration og ledelse, altså på at forøge det.
Så derfor er min pointe, at når man giver penge ud til kommunerne via det demografiske træk, bliver de reelt set ikke brugt til grundlæggende kernevelfærd, men til en masse muligt djøferi og projektmageri og til centraladministration og ledelse.
Så hvis man bare følger det demografiske træk og giver pengene ud til kommunerne, bliver de ikke brugt på den grundlæggende kernevelfærd.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jamen jeg synes, det er okay at give penge til forskellige institutioner osv., som følger, hvor mange borgere der bruger de institutioner, men jeg synes, at der ved siden af skal være et krav om, at man pr. borger leverer servicen mere effektivt, fordi vi ved, at potentialet er der.
Det vidste man også, dengang Socialdemokraterne havde en statsminister, der hed Helle Thorning-Schmidt.
Dengang nedsatte man en Produktivitetskommission, som fortalte den daværende socialdemokratiske regering, at under et ville der kunne spares 10 pct. på det offentlige forbrug i kommunerne, hvis bare de mindre dygtige kommuner lærte af de mere dygtige kommuner.
Malte Larsen (S), 2020-09-08:
Liberal Alliance har jo slået sig op på at ville passe på dansk erhvervsliv og på det arbejdende Danmark.
Alligevel har Liberal Alliance valgt at stå uden for aftalerne om udfasning af hjælpepakker, stimuliinitiativer, eksportaftale og sommerpakke – det, der vil betyde 20.000-25.000 flere beskæftigede til næste år, end man ellers ville have haft.
Det kommer også til at betyde et større bnp, end vi ellers ville have haft.
Og så er spørgsmålet: Mener ordføreren, at danske virksomheder og lønmodtagere kan regne med Liberal Alliance, når krisen kradser og de ansvarlige partier mødes om kompromiser for at beskytte dansk erhvervsliv og for at holde hånden under danske arbejdspladser?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Det var en ordentlig bredside, der kom fra LA's ordfører, om, at SF havde en meget kortsigtet horisont i forhold til velfærd.
Det, jeg synes er kortsigtet, er, at man gør det til sådan den mest overvældende tilgang, man overhovedet har til politik, at få sænket registreringsafgifterne.
Det var LA's eksistensberettigelse i 3 år og – hvis man skulle forstå partiet selv i hvert fald – det allervigtigste.
Partiets raison d'être, altså eksistensberettigelse, var, at man havde fået sænket registreringsafgifterne 3 år i træk.
Det synes jeg er kortsigtet.
Jeg synes også, det er kortsigtet at håne os andre lidt for, at vi synes, at det også af økonomiske grunde er vigtigt med den grønne omstilling.
Altså, det er ikke mig, men COWI, der siger, at det kommer til at koste os 1.000 mia. kr. i det kommende århundrede bare i Danmark, bare i forhold til stormflod – en fjerdedel af Københavns Kommunes budget.
Altså, kan LA ikke se det fornuftige i, også på den lange bane, at investere massivt i grøn omstilling?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte.
De tre projekter, som jeg jo nævnte her i svaret til hr. René Christensen, har alle sammen det, man kalder en intern rente på godt og vel 5 pct., og det betyder i den slags sprog, at de bør gennemføres, for man siger, at hvis der er et afkast for samfundet, en nytteværdi for samfundet, på 4 pct. om året eller mere i forhold til den investering, man foretager, så er det noget, der bør gennemføres.
Og de her tre projekter er noget, der bør gennemføres.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jeg forstår godt, at man ifølge den socialdemokratiske tankegang ikke kan forstå, at man rent faktisk godt kan omprioritere inden for det offentlige – det mener vi godt vi kan.
Vi mener, det er forkert, at man bruger 4 mia. kr. på Danmarks Radio.
Men vi mener, det er forkert, at man bruger 10 mio. kr. på statsfinansieret erhvervsstøtte.
Vi mener, det er forkert, at man bruger 15 mia. kr. på ulandsbistand.
Vi mener, det er forkert, at man bruger 5 mia. kr. på jobcentrene.
Der er en lang række områder, hvor vi kan omprioritere, uden at vi behøver at hæve skatten og forøge det offentlige forbrug samlet.
Vi mener, at det offentlige forbrug faktisk godt kan være lavere, og at man samtidig kan prioritere midlerne til grundlæggende kernevelfærd og sænke skatterne.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Jeg hørte lige, at det var forkert at bruge 15 mia. kr. på udviklingsbistand – vi bruger altså næsten 17 mia. kr., så de sidste 2 mia. kr. må altså være nogle, vi gerne må bruge, eller hvad?
Jeg vil bare sige: Hvis et parti mener, at vi skal have færre flygtninge og mindre indvandring til Danmark, så er man nødt til at gøre op med sig selv, om vi skal have mere militær og politi ved grænserne og i Middelhavet, eller om vi kan lave en udviklingsbistand, som sørger for, at de får et ordentligt liv dér, hvor de er, f.eks. i flygtningelejrene eller i de allerfattigste lande, som vi har udbyttet i 500 år.
Vi er nødt til at vælge en af modellerne, for ellers kommer de hertil.
Jeg vil gerne høre: Hvad er så jeres bud på det, når I ikke vil være med til at sikre, at de kan trives og leve et godt liv, og deres børn kan få noget uddannelse dér, hvor de er, og at de lande kan udvikle sig?
Hvad er det så, I vil gøre for at forhindre, at de søger andre steder hen, ligesom vi andre gør, når vi ikke trives dér, hvor vi er?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jeg tror bare, at hr. Malte Larsen ligesom må acceptere, at der kan være forskellige bud på, hvordan man fører Danmark fremad, og hvordan man hjælper erhvervslivet med at gøre Danmark rigere.
Vores bud på det er ikke, at man skal uddele lønkompensationsordninger og lave en statslig investeringsfond, der opkøber ejerandele i private virksomheder, og det er ej heller, at man skal give 1.000 kr. til folk på overførselsindkomst, eller at man skal dele gratis færgebilletter ud til folk, der rejser rundt i sommerlandet.
Altså, den der sommerjulegave, som Socialdemokratiet og et flertal i Folketinget gerne ville uddele op til sommerferien, var vi bare ikke med i, fordi det ikke er vores analyse, at det er den slags ting, der gør Danmark rigere.
Vi ved godt, at det bare handler om, at man gerne vil gøre sine hoser grønne hos bestemte vælgergrupper.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Det vil i praksis ikke ændre ret meget, fordi vi netop har skabt et internationalt marked, sådan at de steder, hvor man kan tjene penge, er helt andre steder end i de lande, hvor folk er fattige.
Så vi er nødt til at tage stilling til, hvordan vi hjælper dem til at få en uddannelse, så de selv kan lede deres land, så de kan skabe produktion, infrastruktur, sundhed og have nogle skoler, hvor deres børn kan gå.
Den udvikling har vi været igennem de sidste 100 år på vores måde.
De har bare været med til at betale det i de 100 år og står og venter på at få lov til i deres egne lande at udvikle sig.
For slet ikke at snakke om dem, der er i flygtningelejrene – der hjælper det jo ikke noget at fjerne toldmure.
De er i de flygtningelejre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jeg ved godt, at det i den socialistiske verden er ufattelig svært at forstå, men det er faktisk de frie markedskræfter og handelen mellem selvstændige nationer, som har flyttet rigtig mange millioner mennesker i hele verden ud af fattigdom, og det ville også ske, hvis ikke det blev ødelagt af socialister som folk fra Enhedslisten.
Anders Kronborg (S), 2020-09-08:
Tak til ordføreren for den forklaring.
Jeg bliver ikke helt klogere, for jeg går ud fra, hr. Ole Birk Olesen præsenterer, hvad han sådan selv rigtig gerne ville prioritere.
Vi kunne jo høre fra Nye Borgerlige før, at det er skattelettelser, afgiftssænkninger osv.
Men nu hører vi en ordfører for et andet liberalt parti, der virkelig taler for offentlige investeringer, så hvor ligger hovedvægten for Liberal Alliance i forhold til den her finanslov?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Vi vil bestemt gerne gå i gang med de offentlige investeringer i en ny trafikinfrastruktur allerede i 2021.
Så ville man nu være i gang med at planlægge, at vi skal udvide den østjyske motorvej, motorvejskrydset ved Kolding og en række andre projekter allerede i 2021.
Men desværre kom der en ny rød regering og et nyt rødt flertal, som gik til valg på, at det ville de også, men som åbenbart har besluttet, at det vil de alligevel ikke.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det.
Og tak for en udmærket ordførertale.
Jeg havde egentlig heller ikke tænkt, at jeg skulle stille et spørgsmål, men det vil jeg alligevel gøre efter at have lyttet til, hvad ordføreren sådan siger, for ordføreren var jo transportminister under den tidligere regering.
Når man sådan kigger på, hvad det egentlig er for et signal, den her finanslov sender, så synes vi jo i hvert fald i Dansk Folkeparti, og det synes jeg også, at den sender et signal om, at man lader landdistrikterne i stikken.
Det gælder bl.a. i forhold til infrastrukturinvesteringerne, hvor vi jo kan se, at mange af de veje, der var, netop havde til formål at binde Danmark bedre sammen, sådan at landdistrikterne også havde nemmere adgang til at komme til vækstområderne, altså de større byer.
Og en anden ting, man kan se, er jo, at bredbåndspuljen heller ikke er med, så det vil sige, at det også bliver sværere at bo i landdistrikterne, når man har dårligt internet.
Så hvordan opfatter man det egentlig fra Liberal Alliances side?
Kan man ikke godt sige, at den her finanslov enten er udtryk for en krig mod landdistrikterne, eller at man i hvert fald lader dem noget i stikken?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jeg synes bestemt, at man lader landdistrikterne i stikken.
Der var flere af de infrastrukturprojekter, som vi – den daværende regering og Dansk Folkeparti – ville sætte i gang i 2021, som netop var i det, man kalder landdistrikter.
F.eks. var der statsvejen mellem Nykøbing Falster og Sydmotorvejen, som der skulle have været påbegyndt en udvidelse af i 2021.
Og der var også vejen mellem Ålbæk og Skagen, som jeg blev punket for, jeg ved ikke hvor mange gange her i Folketingssalen, da jeg var minister, af hr. Bjarne Laustsen fra Socialdemokratiet, altså for, at jeg ikke satte gang i den.
Og så satte jeg gang i den, fordi jeg havde den samme prioritet, som han havde, altså med start i 2021.
Men så kommer hans regering til magten, og så er den ikke med længere; så dropper man at gå i gang med vejen mellem Ålbæk og Skagen i 2021, til trods for at man har haft et meget aktivt folketingsmedlem, som har bildt nordjyderne ind, at det ville Socialdemokratiet også.
Så jeg er helt enig: Socialdemokratiet snyder vælgerne ved hvert eneste valg, og den her gang er det i forbindelse med infrastrukturen, at de har snydt.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det, og tak for et rigtig godt svar.
Mit andet spørgsmål vedrører, at flere ordførere jo i dag har sagt, at vi også skal gøre Danmark rigere, og at flere ordførere på tværs af partiskel også har sagt, at vi skal komme styrket igennem krisen.
Kan ordføreren så ikke også bekræfte, at en hel del af de her infrastrukturprojekter faktisk havde en god forrentning, altså at det faktisk var nogle infrastrukturprojekter, som gjorde, at vi blev rigere; som gjorde, at virksomhederne fik nogle bedre vilkår; som gjorde, at man ikke skulle være så lang tid på vejen, men faktisk kunne producere noget mere i virksomhederne?
Så infrastruktur er ikke bare asfalt; infrastruktur er også at gøre Danmark rigere.
Anders Kronborg (S), 2020-09-08:
Tusind tak til ordføreren, hr. Ole Birk Olesen, for en spændende metafortælling.
I starten af talen fik jeg sådan nogle associationer tilbage til finanskrisen, hvor den daværende borgerlige regering jo også forsøgte at komme ud af krisen ved at sænke skatten for dem, der havde mest i forvejen, og det tog rigtig lang tid at få gang i beskæftigelsen
, men i slutningen af talen synes jeg mere jeg hørte hr. Ole Birk Olesen sådan tale ind i en ekspansiv finanspolitik.
Så er det i virkeligheden en ny økonomisk retning, vi ser fra Liberal Alliance her fra talerstolen, i forhold til hvordan man kommer ud af krisen?
Camilla Fabricius (S), 2020-09-08:
Jeg vil gerne byde ordføreren velkommen i Socialdemokratiets gruppeværelse, og så kan vi få en rundtur i Socialdemokratiets historie.
Vi er simpelt hen nødt til at investere i arbejdspladser.
Har ordføreren helt set forbi det?
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Jeg tror, at jeg vil undskylde mig selv til at begynde med ved at understrege, at jeg befinder mig på et infantilt stadie, hvor jeg stadig væk lever i dyrenes verden.
Så hvis jeg ikke lige kender forskellen på socialisme og socialdemokratisme, håber jeg, at jeg har undskyldt mig selv på forhånd.
Men jeg synes jo, at den retning, vi ser fra Socialdemokratiet, med at ville brandbeskatte danskerne, selv om man egentlig for ikke særlig lang tid siden sagde, at man ikke ville gøre det, med at belægge danske virksomheder med afgifter og komme med tiltag, der trækker folk ud af arbejdsmarkedet i stedet for at skabe arbejdspladser, i mine øjne minder meget om socialisme.
For mig er det vigtigste, at vi skaber en stærk økonomi, og når det er sådan, at Socialdemokratiet f.eks. kommer med den såkaldte Arnereform, der koster 3 mia. kr., og som koster 9.000 arbejdspladser, fordi man hiver folk ud af arbejdsmarkedet, og som man bl.a. vil finansiere ved at hæve skatten på aktier, således at det er mindre attraktivt for danskere at investere deres penge og sværere for virksomheder at få kapital, er det bare usundt for dansk økonomi.
Så det, vi Konservative gerne vil gøre, og det er også bare sådan et overordnet forslag til Socialdemokratiet, er at komme med tiltag, som skaber arbejdspladser.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-09-08:
Mange tak for ordet, tak for talen – og tak for roserne til De Konservative, det sætter vi stor pris på.
Kunne ordføreren måske løfte en lille smule af sløret for, hvordan man har tænkt sig at sørge for, at Danmark bliver et rigere samfund og øger beskæftigelsen i det her finanslovsforslag, som ordføreren sender signeret ud i Folketingssalen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Jamen som jeg sagde i min tale, roste jeg jo Folketingets partier for at have gældsat Danmark og brugt 78 mia. kr. i foråret på at holde hånden under Danmark, danske virksomheder og danske arbejdspladser.
Det kan godt være, jeg smiler lidt, men rosen er oprigtig ment.
Jeg synes, det var rigtig godt arbejde, og Danmark er et af de lande, der er kommet allerbedst igennem krisen.
Og det bliver vi nok nødt til at blive ved med et stykke tid endnu, altså aktivt at holde hånden under danske arbejdspladser og danske virksomheder, fordi vi er en lille, åben økonomi, og vi bliver også nødt til at passe på vores virksomheder og arbejdspladser, når verden omkring os er i krise.
Derfor har vi i SF sagt, at vi gerne vil bruge en stor del af den her krigskasse, som regeringen har bebudet, på at holde hånden under danske virksomheder; det kan være i form af fremrykning af grønne investeringer.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-09-08:
Og netop grønne investeringer er jo meget, meget interessante, hvis vi f.eks. kigger på generationsskiftebeskatningen, som er på 15 pct.
Der sker jo det, at man der dræner virksomhedernes egenkapital for at kunne lave løn til den nye ejer, så han eller hun kan købe sig ind i virksomheden, og i og med at egenkapitalen er væk, er der jo ingen penge til at finansiere en grøn omstilling i en virksomhed.
Hvad tænker ordføreren i forhold til det?
Altså, vores 23.000 virksomheder skal generationsskiftes her inden for de næste 10 år, så hvad tænker man der?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
I SF tænker vi, at man selvfølgelig skal betale sin arveafgift ligesom alle andre, men det skal selvfølgelig gøres på en måde, så der ikke er nogen, der kommer i problemer med det.
Og det er jo også derfor, at det er blevet foreslået – jeg tror, det er Socialdemokraterne, der har foreslået det – at man udvider den 15-årige afdragsperiode, man har haft indtil videre, til 30 år, og det støtter vi.
Det synes vi er fint nok, og det betyder jo også, at det ikke er noget, man vil kunne mærke, men selvfølgelig skal man betale sin arveafgift, ligesom alle andre skal.
Anni Matthiesen (V), 2020-09-08:
Jeg er nødt til at vende tilbage til det spørgsmål, som min gode kollega fra Konservative stillede her for lidt siden til de frie skoler.
Som jeg kan forstå det, sagde SF's finansordfører, at man egentlig var parat til at skære i tilskuddet til de frie skoler, men ud fra elevsammensætningen.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren på en eller anden måde lige kunne beskrive det lidt nærmere.
Altså, hvordan er det, SF fremadrettet vil give penge til de frie skoler?
På hvilken baggrund skal de have de her penge?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Tak for muligheden for også at sige lidt mere om det, for man har jo ikke så lang en svartid heroppe.
Når det kommer til privat- og friskoler, kan der være forskellige grunde til, at man opretter en eller sender sine børn derhen.
Én grund kan være, at ens folkeskole der, hvor man bor, simpelt hen er lukket, og forældrene beslutter sig for at oprette en fri- eller privatskole, og det støtter vi i høj grad i SF at man gør.
Det vil også tit være med en blandet elevsammensætning, for det er de børn, der nu engang bor i det område, der har brug for en skole at gå i.
I mange storbyer ser vi det modsatte.
Der ser vi profilskoler – om det er muslimske friskoler, eller om det er privatskoler i områder, hvor der måske er en meget ens demografisk befolkning – altså nogle skoler, hvor den mangfoldighed ikke er til stede, og det er det, vi synes er ærgerligt.
Vi ser desværre også eksempler på skoler, som ikke løfter deres sociale ansvar i forhold til de elever, de tager ind.
Anni Matthiesen (V), 2020-09-08:
Det var en lang og indviklet forklaring.
Altså, jeg synes, man er nødt til fra SF's side at tænke det her ind i virkeligheden, for det, som finansordføreren for SF siger, kan simpelt hen ikke lade sig gøre i virkeligheden.
Hvad med de steder, hvor der netop er små frie skoler på måske 150 elever, som ligger i yderområderne, og hvor der faktisk ikke er mulighed for at lave en blandet elevsammensætning?
Hvad så de steder: Skal de holdes fri for at blive trukket i koblingsprocenten, eller hvordan skal det her forstås?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Altså, nu er jeg selv fra et område, hvor der er rigtig mange af den slags skoler, fordi mange af folkeskolerne er lukket, og hvis man har socioøkonomiske kriterier, vil man langt de fleste steder have en ret blandet elevsammensætning, som vi ikke ser i, hvad skal man sige, mange velstående kommuner i hovedstadsområdet – for at give et andet eksempel.