runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Jamen jeg tror ikke nødvendigvis, jeg har så meget mere at tilføje andet end blot at gentage, at hvis ministeren er villig til at kigge på det bredere, synes jeg da, vi skal gøre det.
For vi er jo sådan set enige i, at der skal være bedre vilkår, og vi er også enige i, at der skal være et bedre socialtilsyn.
Vi tænker bare ikke, at det er tilstrækkeligt, hvis vi giver dem nogle gode vilkår og de så kan gå ud og sige: Det var ikke godt nok, men hvad kan vi gøre?
Vi er simpelt hen nødt til at kigge bredere på det her, og det synes jeg sådan set også at debatten i dag viser, altså at der stadig væk er rigtig meget at komme efter i forhold til at gøre det godt nok.
Så vi kan ikke kigge på enkelte dele af det, vi er nødt til at kigge bredere socialpolitisk på det samlede grundlag.
Mai Mercado (KF), 2018-12-06:
Det tror jeg ikke bliver nødvendigt, for noget af det, som Børns Vilkår jo fremhæver, er sådan set vigtigheden af, at der også er private, som lige præcis formår at komme ind med den ekspertise til at kunne håndtere de meget forskelligartede behov, som de børn og unge måtte have.
Og hvis man forestiller sig, at man pålægger kommunerne, at de skal lave driftsoverenskomster med forskellige institutioner, vil det være meget svært at se for sig, at man rent faktisk vil gå derhen, hvor man så vælger, ud fra hvad der er behovet.
Og således træffer de altså ikke en beslutning til barnets bedste, og det er jo lige præcis det, som Børns Vilkår er bekymret for.
Så jeg må bare sige: 38 mio. kr. – det var en rigtig, rigtig god aftale, der lå, og der var rigtig mange fornuftige ting, som kom med.
Og jeg havde indtryk af, at alle de øvrige partier, som sad omkring forhandlingsbordet, var klar til at sige ja til at lave en aftale – bare ikke Socialdemokratiet, og det er jeg selvfølgelig rigtig ærgerlig over.
Jeg kan håbe på, at det kun handler om valgkamp, og at vi efter et valg så kan tage tråden op igen og sikre, at vi får lavet nogle gode og fornuftige aftaler til gavn for de børn, som det handler om.
Det er jo rigtigt, at vi lige præcis igennem en hel årrække har arbejdet på at styrke rammerne, som kommunerne skal udfylde, når de har at gøre med børn og unge, som eksempelvis er anbragt – anbragt af forskellige årsager.
Jeg tror ligesom Venstres ordfører, fru Anni Matthiesen, at det her er et område, som er så komplekst, at det kan være vanskeligt nogen sinde at nå i mål, og det er jo også derfor, jeg egentlig ret åbent tilkendegiver, at vi ikke er i mål endnu.
For hvis vi var i mål, ville vi jo ikke få de henvendelser, som vi sådan set får.
Hvis jeg skal trække sådan en enkelt tråd tilbage til det samråd, vi havde tidligere i dag, hvor vi jo havde drøftelsen om kommuner, som har en truende tilgang over for deres borgere, så er der bare et enkelt ønske, som er gratis her og nu for kommunerne at tage op, og det er at have en god kommunikation med de borgere, vise dem, at de holder hånden under dem, række hånden ud, hjælpe, støtte, sætte de foranstaltninger i værk, som er nødvendige for at kunne få den bedst mulige udvikling, både for familien og samtidig for barnet.
Det kunne jeg ønske mig som et nytårsønske her for 2019.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-12-06:
Ordføreren nævner, at der på Lolland er flere anbringelser, end der er i Gladsaxe, og at det måske kunne skyldes fattigdom.
Jeg vil bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at der er en sammenhæng, sådan som ordføreren ser det, mellem fattigdom, udsathed og dårligere børnelivskvalitet.
Villum Christensen (LA), 2018-12-06:
Jeg synes generelt, at vi skal gøre rigtig meget for at få et større arbejdskraftudbud, altså i form af de reformer, som Liberal Alliance står for.
Vi skal have en større arbejdsstyrke.
Altså, er der konkurrence om jobbene, er det lettere at hoppe over i en anden sektor, som jeg sagde før.
Det samlede arbejdskraftudbud skal vi gøre mere for.
Det er sådan det generelle svar.
Jeg tror ikke, man kan komme med et specifikt svar på det der.
Karina Adsbøl (DF), 2018-12-06:
Tak for det.
Man kunne fristes til at spørge: Hvad koster kærlighed, og hvad koster omsorg?
Men jeg vil faktisk spørge om noget helt andet, og det er netop i forhold til alle de tiltag, som et flertal i Folketinget har aftalt at tage for netop at få forbedringer på det her område – det er også i forhold til supervision af plejefamilier og alle de gode tiltag, som vi har vedtaget.
De er jo aftalt i satspuljekredsen, kan man sige, så når vi nu skal til at lovbehandle det i forbindelse med større retssikkerhed til forældre og det, at det skal være autoriserede psykologer, vil Enhedslisten så stemme imod de forslag, der kommer i Folketingssalen – altså til de forbedringer, der også kommer, når vi nu skal lovbehandle det
enten i 2020 eller 2021?
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Jeg kan godt forstå, at også Dansk Folkepartis ordfører er bekymret.
Jeg vil ærligt indrømme, at jeg også kan være det.
Jeg synes helt klart, at det er kritisabelt, at man ikke er nået længere.
Men modsat synes jeg, det er vigtigt at holde fast i, som jeg også sagde før, at nogle af de tiltag og nogle af de beslutninger, vi har truffet her på det seneste, forhåbentlig kan være med til, at også Barnets Reform kommer til at virke bedre derude i kommunerne.
Så må jeg sige, at det måske også er et spørgsmål om, at vi – måske også nogle af os, der sidder her i salen i dag – en gang imellem tager fat i nogle af vores byrådsmedlemmer, som sidder endnu tættere på det, og italesætter, hvad det er for et ansvar, de faktisk har.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-06:
Det tror jeg så ordføreren har ret i, altså at det bliver vi nok aldrig færdige med.
Det er jo egentlig i virkeligheden lidt trist.
Ministeren har jo remset ting op.
Jeg forestiller mig, at der har stået ministre før den her minister og remset op og været glade for det.
Men man kan sige, at det stadig væk halter, f.eks. med ting som partshøringer.
Vi kan spørge: Hvor meget skal vi dog lave, inden man bare begynder at få lavet de rigtige partshøringer?
Og så har fru Karina Adsbøl jo remset op, hvad der ellers halter.
Man bliver altså lidt bekymret, også selv om vi gerne vil følge området og lave nye tiltag.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-12-06:
Det er selvfølgelig rigtig glædeligt, at man nu har stoppet for tilførslen af midlerne til den asociale satspulje.
Det har vi kæmpet for, siden før jeg blev født i 1990.
Og jeg vil da glæde mig til, at vi skal til at finansiere politik på en mere fair måde, så der ikke tages fra dem, der har allermindst i det her samfund.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-06:
Man er blevet sat hernede bagved, det kan man så tage til efterretning.
Jeg vil gerne stille Venstres ordfører et spørgsmål.
Hun siger, at socialrådgiverne jo bare skal være godt klædt på, og at de så kan træffe den rigtige afgørelse.
Det kan jo i udgangspunktet være rigtigt.
Problemet er bare, når de ikke lytter til de fagligheder, der er derude.
Det synes jeg vi oplever gentagne gange.
Vi har lige haft et samråd omkring autismesager, hvor der sidder en fuldstændig specialiseret psykolog og siger det stik modsatte af det, kommunen og socialrådgiverne påstår.
Og så er det jo et problem.
Er ordføreren enig i det?
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Jeg har altid mod på at kigge på, om der er ting, der kan højnes i kvalitet.
Men det, vi jo så samtidig også hele tiden skal huske på, er, at der også er ting, der koster penge.
Så vi skal jo også på en eller anden måde finde finansieringen til det, hvis vi herfra ville gøre nogle ekstra tiltag.
Men jeg er åben over for, at vi også drøfter de her ting, for jeg mener faktisk, det er vigtigt, at dem, der modtager de her børn, er klædt godt og grundigt på til det.
Jeg vil sige, at vi også kunne tage en lang snak om den inklusionssituation, vi har med børn med særlige behov, og der er jo også nogle af dem, der bliver anbragt, og det kræver måske en endda ekstra indsats.
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Mener ordføreren så, at det, vi gør for dem, er tilstrækkeligt i dag, eller kunne vi gøre yderligere i form af f.eks. efteruddannelse til bl.a. plejefamilier, eller supervision, altså sikre, at lovgivningen på det område i virkeligheden stillede dem lidt bedre?
Hvad mener ordføreren om det?
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Jo, det synes jeg det er, og jeg må sige, at jeg har været på besøg forskellige steder, det har været sådan i det sydjyske.
Jeg vil sige, at jeg såmænd også har været med fru Karina Adsbøl i en valgkamp, hvor vi besøgte netop plejefamilier, anbringelsessteder osv.
Så jeg synes, det er vigtigt, at også dem, der tager imod de her børn, er klædt godt og grundigt på til det.
Men jeg må også stadig væk sige, at vi jo er nødt til at følge det her.
Det var egentlig også det, ministeren sagde i talen.
Vi er nødt til at holde øje med de ting, og det er også noget af det, der er blevet afsat midler til i bl.a. satspuljedelen osv.
Så jeg må være ærlig og sige, at jeg aldrig nogen sinde tror, at vi når totalt i mål og kan sige, at nu behøver vi ikke holde øje med det mere.
Jeg tror, det bliver en opgave, som vi herfra bliver ved med at være nødt til at holde øje med – for den sags skyld måske også lave nye tiltag.
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Jamen jeg kunne egentlig godt lige tænke mig at dvæle lidt ved det her med vigtigheden omkring uddannelse, i forhold til når man sidder og er sagsbehandler for de her børn.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det er rigtig vigtigt, at man er velkvalificeret.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om det ikke er mindst lige så vigtigt, at man har en rigtig god og relevant og opdateret uddannelse på de anbringelsessteder, hvor vi så sender de børn hen.
Er det ikke mindst lige så vigtigt efterfølgende?
Trine Torp (SF), 2018-12-06:
Man kunne så prøve at løse det her problem, for det er jo faktisk et problem for de her familier.
Altså, hvis man som barn skal have sagsbehandlerskift sådan en gang om året, er det jo svært også at få tillid til, at de myndigheder, der træffer afgørende beslutninger, faktisk også gør det på et godt grundlag.
Hvis man skulle ændre det, hvad tænker ordføreren så kunne gøre det mere attraktivt at være familiesagsbehandler?
Villum Christensen (LA), 2018-12-06:
Jeg tror, at der er et stort arbejdspres på det her område.
Der mangler arbejdskraft rigtig mange steder.
Der mangler også sygeplejersker.
Stort set alle sektorer i dag skriger jo på arbejdskraft, og har man mulighed for at hoppe ud af en sektor, hvis man synes det er meget besværligt at være i den og mulighederne er der, fordi det er nemmere, som arbejdsmarkedet er i dag, så tror jeg, at man hopper hurtigere ud.
Man bliver der ikke bare for at blive der, og så bliver der stor udskiftning.
Trine Torp (SF), 2018-12-06:
Tak for det.
Noget af det, der betyder noget for kvaliteten i sagsbehandlingen, er jo også, at der er en vis kontinuitet blandt de medarbejdere, som skal behandle de her sager, og noget af det, vi kan se, er, at der er stor udskiftning, og at børnene og familierne oplever, at der faktisk tit er skift i sagsbehandlerstaben.
Mig bekendt er det faktisk ellers et område, som i udgangspunktet er ret attraktivt for socialrådgiverne at være i, men de holder sjældent længe i det.
Hvad er Liberal Alliances og ordførerens analyse af, hvad det skyldes
Villum Christensen (LA), 2018-12-06:
Tid er en af dem.
Jeg tror ikke, vi skal remse dem alle sammen op her; der er ufattelig mange faktorer, der spiller ind.
Det afgørende er nok også, at vi ikke tror, at der kun er nogle ganske få faktorer, og slår med den samme hammer.
For jeg tror faktisk, det er ret individuelt, hvad man skal gøre i de enkelte tilfælde, og det er meget forskelligt fra kommune til kommune.
Vi har lige set, at der bliver tvangsfjernet ti gange så mange på Lolland som i Gladsaxe, og det har måske noget at gøre med, at der er flere, der er på overførselsindkomst, i Lolland Kommune, end der er i Gladsaxe.
Det kan være en væsentlig faktor, men der er også mange andre.
Karina Adsbøl (DF), 2018-12-06:
Det er jeg rigtig glad for Enhedslisten er tilfreds med.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo, at Enhedslisten ofte har stået og brokket sig rigtig meget, men samtidig stemmer for hernede i Folketingssalen at bruge de midler, vi andre har fået sat af til rigtig gode tiltag.
Det synes jeg bare somme tider bliver lidt for nemt, hvis man kan sige det på den måde.
Jeg tænker også, hvis ordføreren tænker sig lidt om, at det måske er lige let nok, at man først skal stå og revse alle os andre, som virkelig laver noget godt, og bagefter kan man stå og stemme ja nede i Folketingssalen.
Villum Christensen (LA), 2018-12-06:
Det er jo svært at sætte et tidspunkt for, hvor længe man skal vente.
Men jeg tror, at man ude i kommunerne har den opfattelse, at der kommer rigtig mange love herindefra, og at man hele tiden retter ind.
Så tror jeg måske også, at vi en gang imellem skal passe på med at tro, som jeg også lige var inde på, at nye regler løser alt.
Altså, hvis vi hele tiden laver nye regler, kan det jo være, at det bliver så komplekst, at man næsten ikke kan undgå, at en sag går i Ankestyrelsen og kommer tilbage med, at der er en procedure, man ikke har gjort rigtigt.
Og det er jo ikke til glæde for nogen.
Det skal jo også være sådan, at man kan bruge den sunde fornuft ude i kommunerne, altså at man ikke er fuldstændig overdækket af procedureregler.
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare spørge om det, ordføreren nævner, om, at det tager lang tid for lovgivning at blive implementeret.
Der er en stor organisation, der skal vænne sig til det osv.
Jeg kommer selv fra det kommunale system, så det forstår jeg sådan set godt.
Spørgsmålet er jo, hvor længe vi skal vente, hvor lang tid vi skal have is i maven.
Hvornår skal vi måske konstatere, at der er nogle ting, vi skal lave om lovgivningsmæssigt, fordi det ikke virker efter intentionen.
Det skal man vel også have mod til her fra Folketingets side.
Villum Christensen (LA), 2018-12-06:
Så må jeg hellere sige, at på vegne af vores ordfører på området har jeg lyst til at sige, at det nærmest er et vilkår, at vi her i Folketinget møder en række sager, der fortæller os, at kommunerne ikke er gode nok til at implementere den lovgivning, vi laver herinde.
På det her område har det bare ekstremt alvorlige konsekvenser, og det er selvfølgelig helt uacceptabelt.
Det siger jeg, selv om jeg udmærket godt ved, at det er lettere at lovgive, end det er at implementere, fordi det er komplicerede sager, vi har med at gøre.
Jeg mener også, at det er vigtigt, at vi herinde i Folketinget ikke løber rundt med den vildfarelse, at vi kan løse alle problemer med lovgivning.
Hvis vi vedtager en ny lovgivning, hver eneste gang vi støder på et problem, så ender vi let med at forværre situationen.
Som oftest er det jo sådan, at det tager længere tid at implementere ny lovgivning, end man umiddelbart forestiller sig.
Ministeren har allerede været inde på det.
Jeg tror, at man på det her område må sige, at vi har skabt et forholdsvis godt lovgivningsmæssigt grundlag, der kan afbalancere hensynet til det lokale selvstyre.
Det betyder ikke, at man skal sidde med hænderne i skødet.
Det er til stadighed en stor opgave at sikre et fornødent tilsyn og en fornyet vejledning, som vi også har hørt her fra talerstolen.
Vi er i den forbindelse særlig glade for, at der på finansloven er afsat penge til at nedbringe sagsbehandlingstiden i Ankestyrelsen, som er et af de centrale instrumenter, når der skal holdes øje med det, der sker i kommunerne, også i forhold til at overholde procedurer, som kan være med til at opfange problemerne i tide.
Det er også mit indtryk, at der lokalt er en betydelig opmærksomhed på det her område, alene fordi det er meget omkostningstunge sager rent økonomisk, men selvfølgelig også fordi de menneskelige konsekvenser er store.
Jeg mener grundlæggende, som jeg har antydet her, at vi har en lovgivning, som burde kunne være tilstrækkelig, og det må være indlysende, at det i så komplicerede tilfælde, som vi har med at gøre, tager tid at vende en stor organisation til at følge de spilleregler, der er på området.
Så vi skal nok have lidt is i maven her.
Jeg synes også, at de ting, som ministeren fremlagde, og som ligger i pipelinen, gør, at det bliver en sag, som formentlig kan se bedre ud om et år eller to.
Så derfor tilslutter vi os den tekst, som Dansk Folkeparti og regeringen har foreslået.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-12-06:
Vi siger det også, når vi synes, at finansieringen er hamrende asocial.
Det gør vi i alle sammenhænge.
Jeg har da savnet i de sidste 25 år, at satspuljepartierne har villet fortælle, hvor man tog pengene henne, nemlig at man tog de penge, som man bl.a. har brugt til sociale indsatser, fra dem, der har allermindst i det her samfund, fra nogle af dem, der er allermest presset.
Det er dejligt, at vi nu får ændret den model – i hvert fald i forhold til folkepensionisterne.
Men der skal da ikke herske nogen tvivl om, at jeg selvfølgelig gerne vil rose det, når der bliver besluttet en fornuftig politik, men jeg vil også have lov til at kritisere det, når de andre partier i Folketinget finder en tåbelig og asocial finansiering.
Malou Lunderød (S), 2018-12-06:
Jeg vil bare lige spørge en gang til for opklaringens skyld: Mener ordføreren, at den største udfordring i forhold til at få implementeret Barnets Reform ude i kommunerne simpelt hen bare er tid, eller er der andre faktorer, der spiller ind?
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Det er jeg helt enig i.
Altså, der håber jeg ikke, at SF vil gå så langt, at man på en eller anden måde vil, rent ud sagt, sætte en port op, som gør, at f.eks. en dansksindet bedstemor i et andet land ikke har mulighed for at støtte en friskole, hvis det er sådan, at de samler penge ind til en ny legeplads osv.
Hr. Jacob Mark sagde også, at der ikke skal være forskellige vilkår, og derfor skal der være en stopper for dem med en pengetank i ryggen.
Men selv om man laver den stopklods, vil der vel stadig væk være forskellige vilkår, alt afhængigt af hvor friskolen ligger, og om der er mulighed for, at en lokal virksomhed i det område vil bakke op om friskolen – eller hvad?
Merete Riisager (LA), 2018-12-06:
Jeg er ikke sikker på, jeg forstod spørgsmålet.
Det er jo sådan, at alle børn, som har et handicap eller særlige behov, har krav på at få et undervisningstilbud, der står mål med deres behov, og de har krav på at få den nødvendige støtte.
Jacob Mark (SF), 2018-12-06:
I forhold til følgevirkningerne vil jeg sige, at nej, det var jeg ikke specielt nervøs for inden debatten, og det er også derfor, SF var positive over for forslaget.
Og så har jeg ligesom prøvet at spørge forskellige ordførere og også ministeren her i dag, hvad det her vil have af konkrete konsekvenser, og jeg har ikke hørt ét svar, der var konkret, med hensyn til hvilke negative følgevirkninger, det her ville have.
Og så har jeg slet ikke nævnt de fordele, der er, i forhold til at undgå, at man bliver blandet ind i Scientology eller noget andet.
Så nej, det er jeg ikke så nervøs for.
Så spørger ordføreren til, om en bedstemor ikke må støtte og hjælpe med brugerbetalingen, og om det kun skal være danske statsborgere.
Nej, selvfølgelig må man da gerne det.
Det er jo heller ikke det, der ligger i forslaget.
Og der skal da være frihed til at hjælpe til, hvis man er i Danmark, og hvis man har familie osv.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Som jeg sagde i min tale, vil vi meget gerne tage det med til drøftelse i forligskredsen.
Hvis vi ændrer det, underminerer vi så skolelederens ansvar, som ministeren peger på?
Åbner vi op for en amerikanerisering, som Socialdemokratiet peger på?
Der er en masse ting, vi lige skal have kigget på, inden vi overhovedet begynder at ændre det, og det er derfor, vi ikke bare kan sige ja til et beslutningsforslag.
Ministeriet har jo dygtige folk, der arbejder med det her hver dag, og dem vil jeg altså gerne høre forinden.
Der var gode grunde til, at vi i sin tid sagde ja til den her præcisering af Klagenævnets praksis.
Klagenævnet havde jo selv indført loftet på de 9 timer, og det var der en god grund til, og jeg vil gerne tage en drøftelse med ministeriet om det – og det nikker ministeren også til.
Så jeg håber da, at Enhedslisten er enig i, at det er fremgangsmåden.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-12-06:
Jeg er jo helt enig med ordføreren i, at forældre kan klage.
Altså, dialog til at starte med lyder bedre, men det er rigtigt, og det er vel også den rigtige klagevej, at man selvfølgelig går til skolen.
Det, der jo er problemet, er, når det får en karakter af klage, og man, hvis man har et behov, der vurderes til at være mindre end 9 timer, så skal klage til den instans, der har truffet afgørelsen.
Det svækker jo et princip.
Altså, vores klageprincip er jo tit opbygget sådan, at det lige præcis er uvildige instanser, der tager stilling, sådan at hvis en borger har noget at klage over, så klager man ikke til dem, der har truffet afgørelsen.
Er ordføreren ikke enig i, at det er et sundt princip, at hvis der er en borger, der virkelig har behov for at klage over behandlingen af sin sag, så er der en mulighed for at klage til en uvildig instans, og at man ikke bare skal klage til den myndighed, der har truffet afgørelsen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Tak, formand.
Enhedslistens beslutningsforslag handler om at give forældre retten til at klage over den specialundervisningsstøtte, som børn i folkeskolen med under 9 timers støttebehov om ugen får, og det er kun forældre til børn, der har 9 timers støttebehov, der har ret til at klage til Klagenævnet for Specialundervisning.
Og det er jo ret vigtigt lige at understrege det.
Alle børn får støtte i folkeskolen.
Alle har også ret til at klage, men det er kun dem med 9 timers støttebehov om ugen eller mere, der har ret til at klage til Klagenævnet.
Det er vigtigt lige at holde sig det for øje.
De andre skal tale med skolelederen eller i sidste ende kommunalbestyrelsen, som jo har ansvaret for folkeskolen.
Det er også vigtigt at få understreget, at der ikke blev ændret i loven i 2012, men praksis i Klagenævnet blev præciseret i bemærkningerne.
Enhedslisten henviser i forslaget til FN's Handicapkomité, der er meget kritisk.
Enhedslisten henviser også til, at Klagenævnet ændrer i kommunens afgørelser i en tredjedel af sagerne.
Der har altså været 165 klager.
Det vil sige, at en tredjedel af dem har medført ændringer.
Forslaget vedrører folkeskolen, som jo er forligsbelagt, og det er folkeskolelovens § 51.
I Dansk Folkeparti anerkender vi, at der eventuelt kan være et problem, og derfor vil vi også gerne sige til Enhedslisten, at vi vil tage det med i folkeskoleforligskredsen, når vi holder vore jævnlige møder, så vi kan drøfte det med de øvrige partier i forligskredsen, og jeg håber selvfølgelig på, at Enhedslisten anerkender det, og at man er tilfreds med det.
Hvis man ikke ønsker det, vil vi selvfølgelig lade være.
Vi vil også gerne henvise til, at regeringen er gået i gang med at kigge på en del af området som følge af det handicapudspil, som Dansk Folkeparti havde tidligere på året, og der vil det også være oplagt at kigge på det her som en del af analysen, som det hedder.
Så det skulle være vore afsluttende bemærkninger.
Julie Skovsby (S), 2018-12-06:
Ordføreren nævnte selv det amerikanske system.
Jeg er bekymret for, at vi ender i den situation, hvor det at klage – en juridisk bedømmelse – hvor forældrene står over for skolen, kommer til at fylde mere i vores samfund.
Som jeg sagde i ordførertalen, er det vigtigt for os, at der har været en proces, inden muligheden for klager åbnes.
Så er det også vigtigt at gentage, at økonomien og de opgaver, som folkeskolen har, skal være i overensstemmelse, og jeg tror måske i virkeligheden også, det er her, vi finder en af løsningerne.