Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Tak for det.
Vi behandler jo et forslag om at fremme solceller på offentlige og industrielle tage og undgå solceller i naturen med det henblik at fjerne administrative byrder inden for opsætning og drift af solcelleanlæg.
I beslutningsforslaget kan man egentlig korte det ned til tre konkrete tiltag, hvor det ene er, at man skal understøtte udbygning af vedvarende energianlæg på offentlige tage.
Den anden del er, at administrative byrder for kommuner og regioner og private skal fjernes i forbindelse med opsætning af solceller på tage.
Og så skal man have kigget på kommunernes og regionernes økonomi, så man ikke belastes af en kæmpe modregning, hvis man endelig skulle have en gevinst af det.
Der kan jeg starte med at komme med konklusionen først, nemlig at vi i Danmarksdemokraterne er enige i, at det er langt bedre at få solceller op på tage frem for at bruge god landbrugsjord og natur til at sætte dem op på.
I Danmark har vi uden tvivl brug for en omstilling af vores energiproduktion, men det virker ærlig talt skørt, at der etableres jernmarker på bar mark i stedet for at bruge allerede bebyggede arealer.
Jord er altså en knap ressource for Danmark.
Det har man med løbende, når man planlægger ude i kommunerne, altså skal man udstykke et boligområde, vurderer man altid, om man skal bygge i højden, eller om man skal bygge i bredden,
man ved godt, at jord ikke bare er noget, man kan få mere af.
Derfor giver det altså ikke god mening, at man nu planter jorden til med solceller i stedet for at bruge tagarealerne, som burde være den mest oplagte løsning.
Potentialet er altså enormt stort for solceller på tage, men det har altså også en række fordele.
For det første bliver strømmen produceret tættere på, hvor den skal bruges.
Det gør, at man ikke belaster elnettet, for når man transporterer strøm hen over elnettet, er der også et tab, og det koster penge.
Det har også den store fordel, at det ikke kun er vores landdistrikter, der skal have generne med vedvarende energianlæg, men at det derved også er oplagt, at byerne tager et større ansvar, ved at det produceres på tagene i stedet for.
Der er faktisk også nogle organisationer, som bakker op om det synspunkt.
Bl.a. vurderer Kommunernes Landsforening, at hvis man sætter solceller på de offentlige tagarealer, kan man producere helt op mod 1 GW strøm svarende til forbruget for ca. 800.000 husstande i Danmark årligt, men det potentiale bliver altså ikke udnyttet i dag.
Der er også eksperter, der bakker op.
Bl.a. Brian Vad Mathiesen, der er professor i energiplanlægning ved Aalborg Universitet, en af Danmarks førende eksperter inden for området og etablering af vedvarende energi, har udtalt til TV 2: »De store tagarealer er langt rigelig til, at vi kan dække de behov, vi har i forhold til solceller.«
Så er det jo bare man bør sige til sig selv: Hvis vi kan dække hele behovet med tagarealer, så er det da skørt at bruge god landbrugsjord, specielt når der kan være massive gener og modstand lokalt mod de solcelleparker, der bliver sat op, og det er jo noget, man oplever hen over hele landet.
Jeg tror ærlig talt, der er rigtig mange borgere, der oplever, at deres huse bliver omringet af solcellemarker, og formentlig også har ret svært ved at forstå, hvorfor de skal opleve, at deres levevis skal nedprioriteres, for at Danmark kan sende strøm til bl.a. Tyskland.
Derfor synes vi i Danmarksdemokraterne, at det er oplagt, at vi fjerner eller lemper nogle af de regler, der spænder ben for at få solcellerne op på tagene.
Det er ærlig talt
Vi oplever f.eks., at der er havne, der gerne vil sætte solceller op på deres kæmpe arealer, men at det er lovgivningen, der forbyder dem det; det er da skørt.
Der er mange kommuner, der gerne vil sætte op, men de oplever, at det er administrativt bøvl og modregningsregler, der forhindrer dem i det; det skal vi da have lavet om.
Det var ordene.