runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Jeg synes, der er mange svar, også på nogle af de spørgsmål, der bliver stillet, men det må vi tage senere.
Jeg kunne godt tænke mig at tage helikopteren lidt op, for ordføreren startede egentlig lidt med at stå og reflektere over natursyn, og jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren også giver nogle tanker omkring, at det her også handler om biodiversitet.
Det er jo derfor, vi går ind og gør det her.
Det handler jo om biodiversiteten, og hvordan vi får højnet biodiversiteten.
Så det er bare, fordi det syn også skal med i det.
Det er ikke bare et natursyn om, hvad der er rigtig eller forkert natur.
Det handler simpelt hen om den biodiversitetskrise, vi står i, og som vi skal handle på, og det er jo derfor, der er den snak om at få sat de store græssere ud.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Der tror jeg bare, vi har en opgave.
For jeg tror, at når de her naturnationalparker har ligget nogle år, vil der være nogle borgere, som siger: Hold da op, et roderi, der er herude; det hele ligger jo hulter til bulter og ser farligt ud.
Og ja, det gør det, men sådan skal det se ud.
Der vil så være nogle steder, hvor det er godt at færdes, og jeg tror da også, det er meget vigtigt, at man får lavet nogle gode stisystemer og får det til at fungere, så man også får oplevelsen af det.
Men ja, der vil være nogle arealer, som er ufremkommelige, måske ikke for dyr, men det vil de være for mennesker, for noget af det vil også gå i krat, noget af det vil gøre noget andet, og når træerne vælter, lader vi dem ligge, for så er det jo, at biller og andet krible-krable får noget at leve af.
Når træer går ud, bliver de stående, og ja, det gør de, for så har spætten noget at hugge i.
Det er ikke et særlig kønt træ at kigge på, men det er faktisk rigtig godt for biodiversiteten.
Det er bare det, jeg tror er vigtigt at man også får kommunikeret ud.
Jeg tror desværre, at rigtig mange danskere er kommet lidt længere væk fra naturen, end man måske selv synes man er.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Jeg er jo ikke enig i, at det ikke er nævnt, for det ligger jo i bemærkningerne omkring det, og det er jo noget, vi har været meget opmærksomme på.
Det tror jeg også at dem, der har siddet i forhandlingsrummet med os, næsten irriteret kan nikke til, altså at det er blevet nævnt igen og igen.
For vi skal jo netop sikre, at vi kan leve op til de her standarder, så vi også har noget sammenligneligt.
Så jeg synes, det er dækket ind.
Er der gode forslag til, hvordan det kan blive dækket mere ind?
Men det er jo selvfølgelig vigtigt, når vi etablerer det her, at vi også gør det på en måde, hvor man kan have det her internationale sammenligningsgrundlag, også fordi vi har det store spor omkring biodiversitet i FN og selvfølgelig også i EU-regi.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Og tak til ordføreren.
Jeg deler begejstringen for at give plads til naturen.
Jeg vil godt spørge ind i forhold til de internationale kriterier, for de er jo ligesom ikke nævnt i det her udspil i forhold til IUCN's kategori II-standarder og EU's kriterier for strengt beskyttet natur.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Jeg tror faktisk godt, at dyrene også kan mærke en forskel på den ene eller den anden lovgivning.
For her laver vi sådan set en lovgivning, der gør, at vi kan lave naturnationalparker med alle de dynamikker, der skal være, og som gør, at der kan sættes dyr ud på den måde.
Så der er en forskel, i forhold til hvordan man har gjort det i dag.
Kan vi leve med, at man bliver nødt til at ændre på noget i dyrevelfærdsloven for at kunne gøre det her?
Ja, det kan vi godt, for vi synes, der er hånd i hanke med det.
Det handler om, at hvis man har den position, at ikke et komma skal rykkes, så kan vi jo ikke etablere naturnationalparkerne.
For det er der ikke.
Naturen er så presset i Danmark, at vi har behov for at hjælpe den på vej.
Det er det, man kan gøre med de store græssere.
De gør noget, som mennesket ikke kan gøre i forhold til natur og biodiversitet.
Pause Pause (Pause), 2021-05-04:
Mødet er udsat.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Det er klart, at det jo ikke er naturligt at sætte et hegn op.
Men det at sætte et hegn op gør, at man kan skabe nogle naturlige dynamikker, der gør, at vi højner biodiversiteten.
Det, der også er vigtigt at sige i forhold til situationen i Mols Bjerge, er, at det jo ikke er en naturnationalpark.
Det er ikke under den her lovgivning, at det er foregået.
Det er sådan set foregået i dag, hvor vi ikke har det.
Vi går ind og siger: Hvordan kan man arbejde med det her, når det er på nye måder?
Og så er der jo også et rigtig stort arbejde i forvaltningsplanerne med, at man ikke kommer til at sætte for mange dyr ud, at vi holder øje med, at der er føde nok osv. osv.
Jeg synes, balancerne er i det her forslag.
Og jeg synes, det er ærgerligt at sammenligne det med Mols Bjerge.
For det er ikke en naturnationalpark med det arbejde, som der ligger heri, og med de forvaltningsplaner, der bliver lavet for de enkelte naturnationalparker, som der kommer til at være, og hvor de første to lige er blevet offentliggjort.
Jacob Jensen (V), 2021-05-04:
Tak for indlægget.
Det er jo ikke naturligt at hegne et område ind.
Uanset hvor meget man vil sige, det er naturligt, så er det det jo ikke.
Det er jo menneskeskabt at lave en indhegning, og det har dermed også nogle konsekvenser.
Nogle af de konsekvenser så vi jo desværre i Mols Bjerge, hvor der var nogle dyr, der var indhegnet på menneskenes bekostning, og så var det altså derinde, at man ikke havde føde nok til de her dyr, og der var flere af dem, der desværre gik hen og døde af sult.
Kan hr. Rasmus Nordqvist og SF leve med det – at man med forslaget her rent faktisk går ind og foreslår, at man lemper på dyrevelfærdsloven, sådan at man skal kigge på bestanden under et og ikke det enkelte dyrs sundhedstilstand i sig selv?
Kan SF leve med det?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Åh, hvor har jeg glædet mig til i dag!
For det, som vi behandler i dag, er jo et reelt paradigmeskift i dansk naturpolitik.
Det er, at vi går fra, at natur er noget, som vi kontrollerer meget skarpt, og som helst også skal være pænt, som den tidligere ordfører var inde på, til, at vi egentlig prøver at skabe nogle områder, hvor det er naturen og biodiversiteten, der står øverst på dagsordenen.
Der er ikke noget med, at det handler om at kunne løbe, og at der så også skal være lidt plads til naturen.
Nej, her handler det om at sætte naturen først.
Det handler om biodiversitet, og det er det, vi sætter øverst med den her lov i dag.
Vi gik jo til valg på, at der skulle etableres 15 naturnationalparker og 75.000 ha urørt skov.
Og det er jeg rigtig glad for, for det er en del af det; det er en del af, at det her kan lykkes, nemlig alt det, som vi fik kæmpet igennem på finansloven.
Selv om det så ud til at blive forsinket, fik vi det med, så vi kommer i gang nu.
Vi kommer i gang hurtigt, og vi kommer også hurtigt til at se resultatet af, at naturen får plads i vores land.
Det er der jo, når man laver en ny tilgang til at arbejde med noget.
Det er det, vi gør nu, og jeg har kaldt det for et paradigmeskift i naturpolitikken.
Det betyder jo, at der selvfølgelig bliver rejst en masse spørgsmål – for hvad så med det ene, og hvad med det andet?
Og det viser alle de høringssvar, der er kommet, jo også, nemlig at der er mange spørgsmål i det her.
Men jeg synes også, at balancen er ramt i det lovforslag, der ligger, for selvfølgelig skal dyrevelfærden være helt i top i naturnationalparkerne.
Men hvordan sikrer vi det så, når det er sådan, at man eksempelvis lægger 3.000 ha ud, hvor der skal gå kvæg og græsse.
Kan man så have daglige tilsyn på individniveau?
Eller er der andre og klogere måder at gøre det på?
Og det er jo det, vi lægger op til at vi kan gøre her, nemlig at vi kan se på det på en anden måde og give plads til det.
Så jeg synes, at der er ramt nogle gode balancer i det, hvor vi både giver pladsen til at prøve noget nyt.
Samtidig følger vi det også og ser hele tiden på, om vi gør det godt nok, og om der er noget, der skal rettes op på, når vi etablerer og laver forvaltningsplanerne for de enkelte naturnationalparker.
Det er det samme i forhold til den lokale forankring med følgegrupper osv., der jo faktisk sikrer, at lokalsamfundene er med i det her.
Og det gælder ikke mindst også i forhold til friluftsliv, som jo har været en helt naturlig del af de forvaltningsplaner, der allerede er lavet for de første parker, at der skal være adgang til det i de nye naturnationalparker.
Men igen: Det er naturen først, det er biodiversiteten først.
Og med den krise, vi står i, når det kommer til biodiversitet, både globalt set, men i den grad også herhjemme i Danmark, så er det nødvendigt, at vi får nogle områder til det.
Og jeg ser kun det her, vi laver i dag, som starten på en ny måde at give plads til naturen og biodiversiteten på.
Jeg håber, at vi kommer til at lave meget mere lovgivning omkring det her, så vi sikrer en beskyttelse af det, som vi skal give videre til de kommende generationer, nemlig vores land.
Jacob Jensen (V), 2021-05-04:
Men jeg tror desværre ikke, at dyrene – hverken dem i Mols Bjerge eller dem, der må blive udsat i de nye naturnationalparker – kan mærke nogen forskel på, om de er under den ene lovgivning eller under den anden lovgivning.
Jeg tror, de kan mærke, at der er en indhegning, og at der er nogle præmisser, de skal leve under.
Derfor vil jeg bare spørge igen, om SF kan leve med, at det forslag, der ligger her, rent faktisk lægger op til, at man lemper på dyrevelfærdsloven inden for de kommende naturnationalparker.
Kan SF godt leve med det?
Simon Kollerup (S), 2021-05-04:
Jeg ved ikke, om jeg kan gøre det helt så hurtigt, men jeg er rigtig glad for den brede og positive opbakning, der er til lovforslaget, og hvis man bare lige skulle give det et par enkelte ord med på vejen, så handler det om at give den her bemyndigelse, der er blevet talt om, til at fastsætte regler om at udskyde fristen for at indsende årsrapporter for visse virksomheder og for visse filialer af udenlandske virksomheder, som jo skal indsende deres årsrapport her i løbet af 2021.
Herudover er det hensigten at fastsætte en 3-månedersfristforlængelse for visse andre virksomhedstyper, som oplever helt særlige udfordringer på grund af corona.
Så der er altså også noget fleksibilitet med i lovforslaget.
Jeg mener, vi har ramt den rigtige balance, så vi på den ene side hjælper de virksomheder, som igen i år står i en helt ekstraordinær situation, men samtidig ikke forsinker årsrapporterne unødigt, da det også er centralt, at der er en åbenhed omkring virksomhederne og deres årsrapporter, og at den åbenhed opretholdes.
Så jeg skal ikke bruge mange flere ord på det udover at sige tak for de positive bemærkninger, og at vi ser frem til det videre udvalgsarbejde, og tak for, at Tinget ville lade lovforslaget hastebehandle.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-04:
Man er velkommen til at synes, at de mennesker, som kommer i arbejde, ikke er mange nok, men for hver far, der kommer i arbejde, er der måske to eller fire eller sågar seks børn derhjemme, der oplever, at der er en far, der er kommet i arbejde.
Så det handler ikke bare om den enkelte, der kommer i arbejde eller ikke kommer i arbejde; det handler om en hel familie bagved, en hel kultur bagved, et helt nabolag, som bliver påvirket af, at folk kommer i arbejde i stedet for at være i ledighed.
Så synes jeg bare, at hvis Kristendemokraterne vil til at rulle beskæftigelsesfremmende foranstaltninger væk, så bør Kristendemokraterne finde nogle nye, som kan få flere i arbejde, og der er det ikke godt nok kun at tale om dem i den øvrige del af indkomstskalaen.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Men det er der lavet beregninger på, og det står også i vores plan, hvordan det hænger sammen.
Vi er bare af den opfattelse – det her er jo altså et rent etisk og moralsk spørgsmål – at den 225-timersregel, som vi har, ikke har ret stor effekt på beskæftigelsen.
Hvis det endelig skulle give mening, skulle man jo udvide det til også at kunne omfatte nogle støttede jobs eller nogle andre forløb – for det er jo ustøttede jobs, vi taler om.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-04:
Selv om jeg kan klappe i mine hænder over forslag om at hæve grænsen for, hvornår man kan få et beskæftigelsesfradrag, og om at sænke topskatten – glimrende forslag – så har de to forslag ikke nogen betydning for, hvor mange i lavindkomstgrupper der kommer i arbejde; for de er ikke omfattet af de grænsehævninger, som hr. Jens Rohde taler om.
Hvis man gerne vil sørge for, at det også kan betale sig at arbejde for folk, der skal have et arbejde til mindsteløn eller lignende, så skal man gøre nogle andre ting.
Det er ikke nok at tale om forslag, der vedrører den øvre del af indkomstskalaen.
Så hvis Kristendemokraterne ikke har noget at sætte i stedet for det, som Kristendemokraterne øjensynligt vil gøre, nemlig at afskaffe 225-timersreglen,
så mindsker Kristendemokraterne bare beskæftigelsen i Danmark.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Men så er det jo godt, at CEPOS har beregnet, at den 2030-plan, som Kristendemokraterne har fremlagt, er den, der skaber den største beskæftigelsesfremgang, af alle partier i Folketingets planer, inklusive LA's.
Det er korrekt, det kan jeg dokumentere.
Det har CEPOS beregnet med Finansministeriets stilleskruer.
Så det kan hr. Ole Birk Olesen sidde og ryste nok så meget på hovedet af, men det er sandheden.
Den 2030-plan, vi har lavet, er gennemregnet, og den viser en beskæftigelsesfremgang, der er væsentlig større end LA's plan.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-04:
Formålet med 225-timersreglen er at sørge for, at selv folk, der over længere perioder er berørt af ledighed, har en tilskyndelse til i det mindste at tage nogle småjobs indimellem, så de får optjent de 225 timer, og det formål er jo ikke forsvundet, fordi vi har en coronaepidemi.
Det er jo også fuldstændig usagligt at påstå, at folk, der er omfattet af 225-timersreglen, ikke kan leve op til den regel, fordi de ikke kan få job i lufthavnen for tiden, eller fordi de ikke kan få job i turistbranchen, eller fordi der er færre job på restauranter, end der plejer at være.
Der er jo masser af andre brancher, der er uberørte af coronaepidemien, hvor man kan søge et job, hvis man er underlagt en 225-timersregel.
Derfor synes vi, ligesom ved det foregående lovforslag, at det her lovforslag savner enhver form for saglighed og alene synes at være fremsat for at tjene nogle bestemte interesser i det her samfund uden nogen relation til det, at vi har en coronaepidemi, der skal under kontrol, og at der i nogle enkelte brancher er en lavere beskæftigelse, mens der i andre brancher er en meget høj beskæftigelse.
Så vi kan ikke stemme for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Nye Borgerlige kan ikke støtte forslaget, og det kommer nok ikke som en overraskelse.
Vi har heller ikke kunnet støtte det de tidligere gange.
Det er ikke urimelige krav at stille.
Der er ting, der åbner op.
Der er masser af mennesker, som er blevet ansat på de her testcentre for at leve op til det.
Så man kan sige, at regeringen gør meget for, at folk ikke skal falde for den her 225-timersregel: det massive hysteri omkring massetestning.
Læg dertil kravet om coronapas en masse steder, som gør, at der også må hyres folk ind.
Altså, en lang række jobs bliver nu ledige på grund af det her.
Det giver på ingen måde mening, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte en forlængelse af suspenderingen af 225-timersreglen.
Mads Andersen (KF), 2021-05-04:
Tak for det, formand.
Jeg skal jeg starte med at sige, at det er noget med at holde tungen lige i munden, når man bliver ordfører på det her område imellem nogle forlængelser og i øvrigt nogle forhandlinger, som foregår i et rum, der ikke er det her, og man så bare skal genoptage stafetten derfra.
Men nu har jeg siddet og lyttet lidt til debatten, og jeg er sådan set langt hen ad vejen enig med mange af mine borgerlige kolleger og de bekymringer, de har.
Jeg synes egentlig, at det er svært at stemme imod det her lovforslag, når jeg lige har støttet det andet lovforslag, og jeg vil også sige det sådan, at skulle vi stemme i dag, så ville vi støtte forslaget.
Men jeg vil også sige, at det med nattens begivenheder måske giver mening – det er jo ikke mere end 12 timer siden, at blækket blev sat på papiret i forhold til den store genåbningsaftale – at vi i virkeligheden bruger lidt krudt på at kigge ind i, om der var nogle områder nu, som qua den her åbning giver nogle muligheder for, at vi kan gøre noget på det her område i forhold til 225-timersreglen.
Der kommer til at ske rigtig meget over de næste måneder i forhold til oplevelsesindustrien, koncerter, sæsonarbejde generelt.
Jeg læste så sent som i morges, at der er en fitnesskæde, der planlægger at ansætte 500 medarbejdere til at kigge på coronapas.
Måske var der noget af det her, vi skulle bruge lidt krudt på imellem første- og andenbehandlingen, inden vi bare sådan kaster det den ene eller den anden vej.
Tak for ordet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Det er jeg faktisk meget enig med denne glimrende statsminister, vi havde igennem 1980'erne, i – ikke mindst når man diskuterer sådan nogle spørgsmål, der har med de svageste at gøre.
I KD er vi generelt imod 225-timersreglen.
Det er en fattigdomsbegrænsning for folk, og den udstøder og gør livet besværligt for nogle af dem, der har det allerallersværest.
Det handler jo ikke om lufthavnsnedlukninger eller andet, når vi taler 225-timersreglen.
Det handler om mennesker, som af mange forskellige årsager – i hvert fald for manges vedkommende – har funktionsnedsættelser af psykisk eller af anden karakter.
Og for nu at citere formanden for SIND, Knud Kristensen, så svarer 225-timersreglen til at bede en enarmet om at tage skeen i den anden hånd.
Det synes jeg faktisk er et meget godt billede, og derfor er vi generelt imod 225-timersreglen.
Så er der jo nogle borgerlige, der så vil spørge: Jamen synes KD ikke, at det skal kunne betale sig at arbejde og gøre en indsats på arbejdsmarkedet?
Jo, og derfor er vi heller ikke bange for i vores 2030-plan at fremsætte ret ambitiøse skattelettelser, hvor vi hæver topskattegrænsen til 800.000 kr. og øger beskæftigelsesfradraget fra 10,65 til ca. 26,6 pct.
Det giver en ganske markant skattelettelse, og det gør vi, fordi vi synes, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Vi vil gerne have mere arbejde, og derfor skal vi beskatte arbejde mindre.
Så hele idéen om at gøre det mere attraktivt at yde en indsats på arbejdsmarkedet mener vi ikke – bare fordi man ikke rigtig længere tør være ambitiøse på skatteområdet – betyder, at man så skal ud at jagte en masse mennesker på kanten af arbejdsmarkedet.
Så vi så gerne, at reglen blev afskaffet sammen med fattigdomsydelserne generelt, og derfor kan vi selvfølgelig også støtte det her midlertidige forslag fra regeringen.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Så tænker jeg i forhold til biodiversitetspakken, at en del af den jo så er, at der skal være en gennemgang af naturlovgivningen.
Den her lovgivning lægger sig ligesom ind i den eksisterende lovgivning.
Var det ikke mere hensigtsmæssigt at lave en ny lovgivning, som specielt er målrettet naturnationalparker?
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Jo, selvfølgelig.
Vi støtter forslaget, det er et godt forslag, minister.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Spørgsmålet er: Hvordan løfter man den opløftede stemning efter Konservatives indlæg?
Det gør man ved at sende Nye Borgerlige på talerstolen.
Nu bliver det endnu bedre.
Nye Borgerlige kan støtte forslaget.
Mona Juul (KF), 2021-05-04:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg vil til gengæld holde en meget lang og fyldestgørende tale.
Nej, det vil jeg ikke!
For når der både skal kæmpes med årsafslutning og slutafregning af eventuelle hjælpepakker, giver det selvfølgelig rigtig god mening at give ekstra tid, så alle kan følge med, også revisorerne, og at forlænge fristen med 1 måned fra maj til juni for de ca. 200.000 virksomheder, der har kalenderåret som regnskabsår, skulle da lige mangle.
Jeg er helt med på, at det uhensigtsmæssigt at trække tiden unødvendigt, men hvor meget giver en ekstra måned reelt for de små og mellemstore virksomheder?
Hvis vi nu forlængede fristen til den 31. august, ville der i det mindste være en sammenhæng mellem de udskudte frister for selvangivelse og indsendelse af årsrapporter, opgaver, man særligt i mindre virksomheder arbejder med i en proces og i en arbejdsgang.
Og jeg har faktisk spurgt ind til det her, op til at lovforslaget blev fremsat, men det er ikke lykkedes at komme igennem med det, så måske lykkes det i udvalgsarbejdet.
Og så ville jeg bare sådan ønske, at den her forlængelse var meldt ud allerede for et par måneder siden.
Det lyder jo godt, at erhvervslivet har taget fat i ministeren, men hey, det har jeg også, desværre ikke med samme effekt, og det synes jeg da er ærgerligt, for det er godt nok meget sent, at der langt om længe kom en udmelding.
Det er sagt ligeud træls i en tid, hvor der i forvejen er et pænt pres på mange virksomheder.
Så hermed en opfordring til at komme lidt på forkant og selvfølgelig altid lytte, når den konservative ordfører kommer med gode input, for jeg mener det rigtig godt.
Således opmuntret, støtter vi naturligvis forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-04:
Mange tak for det.
Og endnu en gang vil jeg gerne starte med at takke ordførerne for de faldne bemærkninger, uden at jeg dog skal gå ind og gøre mig til dommer i den konkurrence, der udspillede sig lige før.
Som det er alle her i salen bekendt, har vi lige behandlet et lovforslag, der bl.a. skal forlænge suspensionen af dagpengeforbruget og retten til sygedagpenge.
Men det er ikke kun dagpenge- og sygedagpengemodtagere, der i de kommende måneder kan få brug for en håndsrækning, mens arbejdsmarkedet stabiliserer sig og genåbningen får fuld effekt.
Situationen har også stor betydning for de kontanthjælpsmodtagere, som kan risikere at få nedsat deres ydelse, hvis ikke de opfylder 225-timersreglen.
Med dette lovforslag forlænges suspensionen sammen med de øvrige initiativer frem til den 30. juni 2021.
Det betyder, at personer i kontanthjælpssystemet, som er omfattet af 225-timersreglen, får op til 2 måneder ekstra til at opfylde beskæftigelseskravet.
Desuden vil eventuel beskæftigelse i suspensionsperioden tælle med til opfyldelsen af reglen.
Jeg er sikker på, at forlængelsen vil skabe stor tryghed for de kontanthjælpsmodtagere, der allerede i dag kæmper for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Sammen med forlængelsen af de øvrige initiativer og de mange tiltag, der løbende er indført, kan forlængelsen af suspensionen af 225-timersreglen være med til at afbøde de store konsekvenser, corona også har på beskæftigelsesområdet.
Jeg håber, at et bredt flertal vil bakke op om forlængelsen.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2021-05-04:
Jeg skal gøre det kort, for alle de andre har allerede sagt rigtig meget om det, så der er vist ingen grund til at spilde så meget mere tid på det.
Det giver rigtig god mening at give den her bemyndigelse i en omgang til, for vores virksomheder er pressede, og derfor støtter Radikale Venstre naturligvis også lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-04:
Det er nok ikke det her lovforslag, der kommer den helt store debat om her i Folketinget.
Der er efter Dansk Folkepartis vurdering tale om rettidig omhu – vi er måske endda med det her lovforslag lidt på bagkant – når der gives en bemyndigelse til midlertidig udskydelse af indsendelsfrister for årsrapporter og til midlertidig fravigelse af bestemmelser i forbindelse med private virksomheders indkaldelse til generalforsamlinger osv. osv.
Det er jo et øjebliksbillede, som gør, at det er nødvendigt.
Der har jo været en masse udfordringer i forhold til at kunne hidkalde folk på forskellige måder, og med det her lovforslag, som giver en midlertidig udskydelse, mener vi faktisk fra Dansk Folkepartis side, at vi på en god måde får vinget noget af i forhold til den usikkerhed, der har været, også fra private virksomheders side, med hensyn til hvordan de skal håndtere de her udskydelser, når det gælder gennemførelse af generalforsamlinger, indsendelse af årsrapporter osv.
Så Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.