runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-02-21:
Tak for det.
Jeg kan måske i forlængelse af det, den sidste spørger sagde, sige, at vi fra Alternativets side er fuldstændig enige i hvert et ord, som ordføreren har stået og sagt, og det er måske også derfor, hr. Erling Bonnesen er bekymret.
Men når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens uddybelse af SF's holdning til reduktion af den animalske produktion.
For jeg har indtil nu ikke hørt SF være ude og give et konkret bud på, hvor meget man rent faktisk burde reducere den animalske produktion med.
Så i lyset af at det var en glimrende ordførertale, og jeg er fuldstændig enig, så kunne jeg godt tænke mig at høre, om SF har et mere konkret forslag til, hvordan man skal reducere den animalske produktion.
Carl Valentin (SF), 2023-02-21:
I det sidste ligger der rigtig mange ting, men der ligger primært det, at vi ønsker øgede initiativer for at nedbringe udledningerne fra dansk landbrug, og det kommer vi fortsat til at arbejde for.
Men det betyder jo ikke, at man vil smide den landbrugsaftale, der ligger, på porten.
Tværtimod, vi sidder med i den kreds, som er med til at sørge for, at alt, der står her, bliver gennemført.
Og noget af det, der også skal gennemføres, er de måltal, der ligger for klimaudledningen, som er i den her aftale, og hvis vi skal nå dem, tror jeg der skal en del initiativer til, som p.t. ikke står i aftalen, og det vil vi selvfølgelig arbejde for bliver gennemført.
Erling Bonnesen (V), 2023-02-21:
Jeg er da glad for at høre, at SF står på mål for landbrugsaftalen, og at vi skal have den gennemført, som den står.
Nu nævner ordføreren lige selv til sidst, at vi skal gå videre, men er det så at gå videre på en måde, så man bryder landbrugsaftalen?
Er det det, der ligger i SF's, om man så må sige, vurdering, tilgang til det?
Er det bare sådan en vejsidebombe, man vil have ind der?
Hvad ligger der i det sidste?
Jeg går ud fra, at SF står på mål for landbrugsaftalen, og at vi skal gennemføre den fuldstændig.
Hvad ligger der i det sidste?
Carl Valentin (SF), 2023-02-21:
Jeg ved slet ikke, hvordan man kan konkludere, at vi skulle være på vej ud af aftalen med den tale, jeg holdt.
Mit eneste kritikpunkt i forhold til noget af den lovgivning, vi gennemfører her, var noget, som står i landbrugsaftalen, som jeg synes manglede i det lovforslag, der blev gennemgået.
Det kan være, at hr. Erling Bonnesen refererer til de ambitioner, som SF har, i forhold til at vi ønsker meget mere plantebaseret produktion og mindre animalsk produktion, og der kan jeg da bare bekræfte, at ja, vi kommer da fortsat til at arbejde for, at vi skal reducere antallet af landbrugsdyr, og min vurdering er også, at det bliver fuldstændig nødvendigt, hvis vi skal leve op til de måltal, som ligger i landbrugsaftalen.
Det var i øvrigt også noget af det, som Klimarådet konkluderer i den rapport, som blev fremlagt i går.
Så jeg mener sådan set, at SF fuldstændig står på mål for den landbrugsaftale, der ligger.
Vi synes, den skal gennemføres, men vi synes også, at man må gå videre end det, og det tænker jeg ikke er forbudt, bare fordi man er enig i de tiltag, der nu engang ligger.
Erling Bonnesen (V), 2023-02-21:
Tak for det.
Det er jo fint og godt, at alle partier kan have sådan lidt forskellige nuancer på nogle ting – specielt også i debatter.
Men nu er vi i Folketingssalen, og der behandler vi så også opfølgningen på landbrugsaftalen, og så er jeg nødt til på baggrund af den ordførertale, som ordføreren holder nu, at høre, om SF står fuldstændig på mål for landbrugsaftalen og for, at den simpelt hen skal gennemføres til punkt og prikke.
Det synes vi jo i Venstre den skal.
Eller vil man sådan prøve, hvad det måske kunne smage lidt af man vil, at se, om man kan skære hjørner af den, eller hvad?
Jeg vil bare godt lige have helt på plads, at der ikke burde være nogen tvivl om, at SF står fuldstændig bag ved den landbrugsaftale, som vi har indgået.
Eller er man på vej ud af aftalen?
Simon Kollerup (S), 2023-02-21:
Det tror jeg at jeg vil undlade at begive mig alt for langt ind i.
Jeg vil bare nøjes med at konstatere, at vi lever i en tid, der er forandret – mens vi er her, og mens vi er nogle af dem, der er med til at have ansvaret for retningen af vores forsvarspolitik, vores sikkerhedspolitik og i det hele taget vores evne til at forsvare os selv og de allierede, som vi deler værdier med.
Det er på spil og noget, som vi skal forholde os til.
Jeg tror netop, det vil afspore debatten at gå dybt ind i overvejelser om, hvordan situationen på det afrikanske kontinent er.
Lige nu kan vi deltage i et styrket samarbejde, og det synes jeg vi skal.
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Da et stort flertal stemte ja til at afskaffe det danske EU-forsvarsforbehold den 1. juni 2022, tog danskerne ansvar for Danmarks og Europas sikkerhed og fred.
Afskaffelsen af forsvarsforbeholdet var noget, Venstre længe havde kæmpet for, og krigen i Ukraine, som snart nærmer sig årsdagen, tydeliggør fortsat behovet for fælles europæisk forsvars- og sikkerhedspolitik.
Den europæiske forsvarsmission står selvfølgelig ikke alene – NATO er stadig væk vores vigtigste forsvarsalliance, men man kan aldrig få for lidt forsvar.
Med afskaffelsen af forbeholdet er det nu muligt, at Danmark for alvor indtræder i Det Europæiske Fællesskabs forsvarssamarbejde, også på den facon, at vi er med til at udvikle og bestemme de missioner, som skal løftes i europæisk sammenhæng.
Det er selvfølgelig en mulighed, vi skal udnytte.
Danmark er i særdeleshed en globalt orienteret nation, der er eksponeret for ufred i verden.
Derfor skal vi tage det vigtige skridt mod mere ansvar og indflydelse i Europa med deltagelse i Det Europæiske Forsvarsagentur og i det strukturerede samarbejde med forkortelsen PESCO.
Med dansk deltagelse i Forsvarsagenturet vil Danmark fremover være med til at præge udviklingen af nye forsvarsprojekter.
Ligeledes får Danmark adgang til Forsvarsagenturets forsvarsteknologiske samarbejder, hvilket vil være til gavn for danske virksomheder og danske forskningsinstitutioner.
Med deltagelse i PESCO vil Danmark blive en del af et permanent struktureret forsvarssamarbejde, der udgør rammen for koordinationen af EU-landenes forsvarspolitik.
Samtidig vil Danmark i PESCO have mulighed for at indgå i det projektbaserede samarbejde, der har til formål at styrke EU's forsvarssamarbejde på konkrete områder.
Når man køber en bil, spørger man ikke, om det skal være en med bremser eller sikkerhedsseler – man vil gerne have en, der både har bremser og sikkerhedsseler.
Sådan er det også med EU-forsvarsforbeholdet og med NATO-samarbejdet – vi skal have mere af det hele.
Så dansk deltagelse i Forsvarsagenturet og PESCO-samarbejdet gavner os, og det ser vi meget frem til i Venstre.
Så med de ord kan vi bakke op om dette beslutningsforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-02-21:
Er ordføreren enig i, at dette beslutningsforslag er forudsætningen for, at man på et senere tidspunkt kan sende danske tropper uden for Europa, f.eks. til Afrika?
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Jamen altså, hvis Folketinget beslutter det, kan man altid sende danske tropper ud på missioner, også i EU-regi.
Det har man kunnet før, og det kan man også nu.
Nu er vi så med til at designe de missioner, som man eventuelt kan beslutte at deltage i.
Men det her forslag sender hverken flere eller færre på mission i Afrika.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-02-21:
Er Venstre garant for, at Folketinget vil sende tropper til Afrika, hvis der er flertal for det?
Er det noget, man går ind for?
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
Nogle af de mest succesfulde operationer, danske soldater har været på, har været søværnets operationer i Adenbugten og andre steder, og sådan nogle operationer vil vi i Venstre nok altid synes er meget fornuftige.
Danmark er en af verdens største skibsførende nationer, når det handler om transport af gods, så det ville være meget underligt, hvis vi ikke deltog i at gøre søvejene mere fredelige, så det har jeg svært ved at forestille mig at Venstre ikke vil bakke op om i fremtiden.
Peter Have (M), 2023-02-21:
Hvad der skal ske der, må vi tage stilling til fra mission til mission.
Det kan jeg hverken bekræfte eller afkræfte om vi vil.
Hvis det eksempelvis som før nævnt gavner dansk skibsfart, kan jeg ikke se, hvorfor vi ikke skulle kunne det.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Det her lovforslag har ladet vente på sig, og det er et lovforslag, som jeg er utrolig glad for at vi får lov til at behandle i dag.
Da vi i sin tid – i foråret – skulle diskutere, om vi ville være med i det europæiske forsvarssamarbejde og vi gik til folkeafstemning om det her samarbejde, syntes jeg og SF i hvert fald, at det var tydeligt for enhver, at det fælleseuropæiske samarbejde om sikkerhed og forsvarspolitik skulle styrkes, og at Danmark skulle være en del af det.
Der står vi jo så i dag.
I EU er der projekter, som man i det danske forsvar kommer til at lade sig inspirere af og drage virkelig nyttig og værdifuld viden på baggrund af, f.eks. projekter om militær mobilitet og projekter om cybersikkerhed.
Og i øvrigt ligger der muligheder for fælles indkøb af materiel, som lige nu, kan man vist roligt sige, godt kunne bruge en koordinerende indsats, qua at markedet er utrolig presset og vi stadig har et behov for at styrke vores forsvar både herhjemme og i de andre lande i vores europæiske fællesskab.
Derfor støtter vi jo også det her forslag.
Tusind tak for ordet.
Peter Have (M), 2023-02-21:
Tak for det, formand.
I dag skal vi behandle beslutningsforslag nr. B 30, der handler om, at Danmark skal kunne deltage i det europæiske samarbejde.
I forlængelse af at EU-forsvarsforbeholdet jo som bekendt blev ophævet sidste år, er det min og Moderaternes holdning, at det kun er naturligt, at Danmark fuldt indgår i Det Europæiske Forsvarsagentur og i PESCO.
Danmark skal være med til at sætte den strategiske retning for EU's sikkerhed og forsvarspolitik, og det skal vi gøre ved at varetage Danmarks sikkerhedsinteresser bedst muligt, og det gøres meget bedre ved at sidde med ved bordet.
Vi skal også være med til at præge nye forsvarsprojekter på EU-plan.
Ved at sidde med i Forsvarsagenturet kan vi herigennem bl.a. sørge for gode vilkår for danske virksomheder, og derudover vil det give adgang til den forsvarsteknologiske udvikling, og det kan også give os gode vilkår og gavne de danske universiteter.
Alt i alt vil det styrke danske virksomheders forsknings- og udviklingsaktiviteter, ligesom forsvaret vil kunne få adgang til ny teknologi og forsvarsmateriel.
Moderaterne kan tilslutte sig beslutningsforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-02-21:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Kan ordføreren måske lokkes til at sætte nogle overvejelser i gang i salen om, hvordan den sikkerhedspolitiske situation i Afrika egentlig udspiller sig?
Det kunne f.eks. være, fordi der jo er meget store uroligheder og problemer med ustabilitet, som alt andet lige kan sprede sig til vores dele af verden og påvirke vores økonomier, f.eks. vores handel.
Simon Kollerup (S), 2023-02-21:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det var et lidt interessant ordvalg, at det ligefrem var »hyggeligt« at være hensat til kampagnen om forsvarsforbeholdet.
Men ja, selvfølgelig kan jeg bekræfte det, for det blev jo gengivet i spørgsmålet, at det netop er noget, man har set eksempler på tidligere.
Min pointe var egentlig blot det her med, at det fra mission til mission er noget, man forholder sig til.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-21:
Jamen når det gælder udvisningsbestemmelserne, står vi sådan set ved den lovgivning, vi har i Danmark.
Men lad mig bare sige, at når jeg nævner de syriske kvinder, er det jo ret specifikt, fordi der er nogle af dem, der står over for – midt i deres uddannelse med henblik på at få et arbejde, som solidt kan bidrage til dansk velfærd, til det danske samfund – at risikere at blive sendt til et udrejsecenter.
Det gælder jo ikke i lige så høj grad de syriske mænd, der i højere grad får deres opholdstilladelse på grund af situationen i Syrien, og derfor er der et særligt problem.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-21:
Der blev lavet en midlertidig aftale, som med lovforslaget her gøres permanent.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for, at aftalen nu gøres permanent i stedet for midlertidig.
Men vi er ikke i mål endnu, da vi mener, at beløbsgrænsen skal være lavere end de 375.000 kr.
Helt præcist ønsker vi en grænse på 325.000 kr. og samtidig en fjernelse af kravet om en dansk bankkonto, et krav, som virksomhederne taber vækst på.
Aftalen her er kompromisets kunst, men er ikke udtryk for det fulde ønske fra vores side.
Derfor påtænker vi at komme med noget mere på et senere tidspunkt.
Men vi støtter selvfølgelig op om aftalen her, som er det kompromis, der blev indgået.
Peter Kofod (DF), 2023-02-21:
Tak for det.
Ordføreren nævner, at det er det muliges kunst, men at det ikke var det fulde potentiale, man her havde indløst.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvor man – hvis Det Konservative Folkeparti havde haft 90 mandater – så lå i forhold til beløbsgrænsen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-21:
Som jeg nævnte i min ordførertale, ønsker vi en beløbsgrænse på 325.000 kr. frem for de 375.000 kr., som ligger i aftalen her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-21:
Trist er jeg nu ikke; der skal mere til at ødelægge mit humør.
Men jeg vil alligevel takke for en god debat om det her lovforslag.
Det var på baggrund af mangel på arbejdskraft, at vi i et bredt flertal af partier i juni sidste år lavede en aftale om international rekruttering, og det her lovforslag er det, som bliver udmøntet med den tilføjelse, at man gør aftalen permanent.
For at gøre brug af den nye lavere beløbsordning er der nogle særlige betingelser, der skal være opfyldt.
For det første er det en betingelse, at de foregående 3 måneders sæsonkorrigeret bruttoledighed i gennemsnit ikke overstiger 3,75 pct. på ansøgningstidspunktet.
Det betyder, at hvis ledighedsprocenten stiger over 3,75 pct., lukker ordningen for ansøgninger.
For det andet er det en betingelse, at en arbejdsgiver har slået den relevante stilling op i 2 uger i både Danmark på Jobnet og i EU på EURES-portalen.
Betingelsen gælder bagudrettet, således at den skal være opfyldt, 2 år før ansøgningen indgives, og fremadrettet, dvs. løbende, under hele opholdet.
Regeringen vil holde øje med udviklingen på den nye beløbsordning, og de partier, der har stemt for lovforslaget, vil blive inddraget i den kommende evaluering af ordningen.
Regeringen mener også, at ordningen skal drøftes blandt de partier, hvis antallet af beskæftigede efter ordningen nærmer sig 15.000 personer.
Ud over den nye beløbsordning indeholder lovforslaget en række andre tiltag, som kan bidrage til at styrke international rekruttering.
Med lovforslaget sker der således en udvidelse af fasttrackordningen, så kravet til antallet af fuldtidsansatte, som en virksomhed skal have ansat for at kunne blive certificeret til at benytte fasttrack, nedsættes fra 20 til mindst 10 fuldtidsansatte i Danmark.
Lovforslaget indeholder også et forslag om at udvide positivlisten for personer med videregående uddannelse, så de fagligt afgrænsede a-kasser og de regionale arbejdsmarkedsråd får mulighed for at indføre supplerende stillingsbetegnelser på positivlisten.
For at skabe mere forudsigelighed for virksomhederne lægges der også op til, at stillingerne på listen tidligst kan udgå efter 2 år.
Med lovforslaget foreslås det også, at den såkaldte etableringskortordning ophæves og erstattes af et automatisk jobsøgningsophold på 3 år til udenlandske studerende, der har afsluttet uddannelse i Danmark.
Endelig indeholder lovforslaget forskellige justeringer af Start-up Denmark-ordningen, der betyder, at en udenlandsk virksomhedsejer, der ønsker at åbne en filial i Danmark af en eksisterende virksomhed, også kan søge om opholdstilladelse gennem ordningen.
Og med disse ord vil jeg takke ordførerne for debatten og glæde mig til den videre debat om lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2023-02-21:
Det beklager jeg.
Helt konkret gav det os mulighed for, at vi kan deltage både i forsvarsagenturet og i PESCO-samarbejdet, og mere konkret bliver det foreslået med beslutningsforslaget her, at vi fra Folketingets side i dag giver samtykke til, at regeringen i vores land kan meddele, at Danmark ønsker at deltage i netop de to samarbejder på forsvarsområdet.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i Socialdemokratiet er rigtig glade for, at et så overvældende flertal af danskerne valgte at følge både vores, men jo også rigtig mange andre partiers gode opfordring om at afskaffe forsvarsforbeholdet, for verden er forandret.
Den sikkerhedspolitiske situation er forandret, og derfor skal vi tage et større ansvar for Danmarks sikkerhed.
Vi er ganske enkelt, som det også blev sagt, et for lille land til at stå alene.
Det er de stærke alliancer, der gør Danmark trygt, og det bedste modsvar til krig og splittelse er at styrke sammenholdet.
Vi skal styrke Europas forsvar imod Putin, og derfor skal Europas demokratier selvfølgelig også stå sammen i fællesskab og styrke vores forsvarssamarbejde.
På den baggrund håber vi selvfølgelig, at der også her i salen i dag vil være et bredt flertal af Folketingets partier, der vil give regeringen mandat til, at Danmark kan deltage i Forsvarsagenturet og PESCO.
Vi stemmer i hvert fald for i Socialdemokratiet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-02-21:
Det er jo et mellemstatsligt og på den måde også frivilligt samarbejde, som Danmark kan tiltræde gennem PESCO.
Hvad er ordførerens holdning til det?
Kan ordføreren be- eller afkræfte, om dette samarbejde fører til, at vi sender tropper til Afrika?
Simon Kollerup (S), 2023-02-21:
Jeg føler mig helt hensat til maj måned sidste år, for det lyder næsten som et ekko af kampagnen om forsvarsforbeholdet, hvor jeg også tror, at det her argument blev fremført.
Som jeg husker argumentationen, er det, at vi afskaffer forsvarsforbeholdet, en mulighed for, at vi kan indgå i de her samarbejder, vi i dag giver regeringen mandat til på Danmarks vegne.
Og så må man jo fra gang til gang forholde sig til de konkrete missioner, og hvordan de i givet fald skal se ud.
Så jeg tror ikke, at det, som Dansk Folkeparti antyder her, er en slutning, man bare lige kan lave.
Men jeg synes, det naturlige er, at vi, når godt og vel to tredjedele af danskerne siger ja til at afskaffe forsvarsforbeholdet og ja til at åbne mulighederne for Danmarks mellemstatslige samarbejde i Forsvarsagenturet og PESCO, så selvfølgelig skal følge det ja.
Og det gør vi med beslutningsforslaget i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-02-21:
Skal jeg forstå det sådan, at regeringen og Socialdemokraterne vil sende tropper til Afrika, hvis det skulle blive aktuelt i forlængelse af PESCO-samarbejdet?
Simon Kollerup (S), 2023-02-21:
Det forholder jeg mig slet ikke til, for det mener jeg ikke er en aktuel diskussion.
Det, vi forholder os til i dag, er de rammer, som vi kan indtræde i, og som både styrker Europas sikkerhed, fordi vi er flere, der deltager, men som jo også er med til at styrke Danmarks sikkerhed, fordi vi dermed er med til at præge retningen for den fælles europæiske forsvarspolitik og de mellemstatslige koordineringer af forsvarspolitikkerne.
Det er det, jeg synes er det vigtige, og det er det, der er til behandling i dag, og det er vi helt klart for.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-02-21:
Tak for det.
Ja, det var lidt som at høre et ekko fra valgkampen om forsvarsforbeholdsafstemningen her.
Det synes jeg var lidt hyggeligt, så jeg tænkte, jeg lige ville følge op med et spørgsmål: Kan ordføreren bekræfte, at uanset om vi er med i det europæiske forsvarssamarbejde eller ej, er det en mulighed at sende tropper til Afrika – som vi jo f.eks. gjorde, da vi sendte nogle af sted til Mali, som vi også efterfølgende trak hjem igen – og at det, at vi deltager i det her samarbejde, dermed ikke som sådan udgør en selvstændig fare for, at vi deltager med militæroperationer i Afrika?
Lise Bech (DD), 2023-02-21:
Tak, formand.
Med det her forslag anmoder regeringen om Folketingets samtykke til, at Danmark deltager i Det Europæiske Forsvarsagentur og Det Permanente Strukturerede Samarbejde på forsvarsområdet, PESCO.
Begge dele er centrale dele af EU's forsvarssamarbejde.
Deltagelse i Forsvarsagenturet giver ifølge regeringen Danmark mulighed for at præge udviklingen af nye forsvarsprojekter.
Derudover vil dansk deltagelse i PESCO-projekter præge udviklingen af det forsvarspolitiske samarbejde i EU.
Danmark er således ikke forpligtet til at deltage, ligesom Danmark til enhver tid vil kunne udtræde af det ene eller begge samarbejder.
Isoleret set er der fornuftige elementer i forslaget, da det vil give medindflydelse på EU's forsvarspolitik, ligesom det giver danske virksomheder adgang til at byde ind på forsvarsopgaver.
Men Danmarksdemokraterne mener grundlæggende ikke, at der skal ske yderligere integration af Danmark i EU på forsvarsområdet – og det sker med det her forslag.
Ja, Danmark afskaffede EU-forsvarsforbeholdet i juni 2022, og vi er derfor som land indtrådt fuldt ud i det europæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar fra den 1. juni 2022.
Men forsvaret af Danmark skal efter Danmarksdemokraternes opfattelse ske i regi af NATO og ikke i regi af EU.
Hvis Danmark begynder at melde sig ind i nogle organisationer under EU, der arbejder med forsvarsforhold, er det en glidebane i retning af mere EU.
Forslaget her vil styrke og udvide samarbejdet med EU på forsvarsområdet, hvilket Danmarksdemokraterne ikke støtter.
Uden en afskaffelse af forsvarsforbeholdet havde det her beslutningsforslag slet ikke været muligt.
Men trods det, at der er nogle gode takter i det, ender vi desværre med ikke at kunne støtte det her forslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-02-21:
Altså, jeg tror, man må være ærlig og sige, at det jo ikke er det, at vi tilslutter os PESCO eller Forsvarsagenturet, der en til en kommer til at løse de aktuelle problemer.
Så sent som i sidste uge var jeg til NATO-forsvarsministermøde i Bruxelles, og en af de store diskussioner, vi havde der, handlede om vigtigheden af at fremskaffe mere ammunition.
Det er både noget, man diskuterer i NATO, men jo også noget, man diskuterer i EU-kredsen af bl.a. forsvarsministre og udenrigsministre.
Så ja, alle de her ting hænger sammen, og det, der vel står tilbage – også i det spørgsmål, som fru Anne Valentina Berthelsen stiller – er jo, hvordan man kan sikre, at vi også fra europæisk side i højere grad bliver mere aktive i at udvikle nogle af vores egne bidrag til ikke alene teknologiudvikling, men for den sags skyld også våben.
Simon Kollerup (S), 2023-02-21:
Det giver sig selv, at hvis en medarbejder i forsvaret er påvirket af narkotika, når man gør tjeneste, så er der en stor risiko for, at den medarbejder ikke udviser den nødvendige opmærksomhed over for sig selv og sine omgivelser.
Det giver også sig selv, og jeg tror, vi alle sammen kan blive enige om det, at det selvfølgelig ville være fuldstændig uacceptabelt, hvis der er nogen, der kommer til skade i tjenesten, fordi der er narkotika indblandet, og derfor står vi så med det lovforslag, som er blevet genfremsat og behandlet i dag.
Det er et lovforslag, hvor det bliver foreslået, at vi kan styrke mulighederne for at pågribe tjenestegørende personel, der måtte være narkotikapåvirket, og som fører motordrevet køretøj eller varetager opgaver, hvor der er fastsat særlige promillegrænser.
Problemet i dag er, at som reglerne er indrettet, kan Forsvarsministeriets Auditørkorps og andre militære myndigheder kun teste det pågældende personel for, om de er alkoholpåvirkede.
Det er ikke muligt at teste for, om man er påvirket af euforiserende stoffer, og det er sagens kerne.
Med lovforslaget bliver det foreslået, at man skal kunne narkoteste personel, enten ved at besigtige deres øjne eller ved hjælp af en spyt- eller svedtest.
Så derfor er vi tilhængere af lovforslaget og vil vi selvfølgelig bakke det op.