runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2025-02-20:
Først vil jeg sige til den første del: Det er rigtigt, at særloven er en særlig lov, hvor man giver lov til særlige ting, som man ellers ikke kan.
Men som jeg også prøvede at sige i min tale, er forskellen på det her og en anlægslov, at hvis man laver en anlægslov for eksempelvis at lave en motorvej, skal kommunen ikke bagefter lave en lokalplan.
Det er ikke tilfældet her, og derfor er det en særlov og ikke en anlægslov.
Til den anden del vil jeg sige: Ja, vi tager kystsikringen meget alvorligt.
Vi er i regeringen sådan set også på vej med en opdateret plan for kystsikring helt generelt, og så er kommunerne langs Køge Bugt Strandpark jo også på vej med det her fælles projekt, som det her ikke kolliderer med.
Og så er det jo også flere steder i loven skrevet ind i, hvor man placerer de oversvømmelsestruede faciliteter, så de bliver placeret på en måde bag de ydre beskyttelseslinjer.
Så ja, jeg mener, at vi tager de fuldstændig legitime bekymringer, der er i forhold til kystsikring og oversvømmelse, alvorligt, både på et generelt plan, men også med det her lovforslag.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-20:
Tak for ordet.
Vi står i dag med et lovforslag, der har til formål at give kommunerne vide rammer til at modernisere Køge Bugt Strandpark samt etablere kystsikring.
Det skal ske, ved at kommunerne kan fravige en række bestemmelser i planloven og naturbeskyttelsesloven.
Køge Bugt Strandpark er et fantastisk område med både strandeng, ferskeng, overdrev og søer, som er vigtige for områdets fugle.
Og for mange mennesker af strandparken en kilde til rekreation, naturglæde og friluftsliv.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at der er behov for opdatering af faciliteter såsom toiletbygninger og omklædningsrum, men spørgsmålet er, om vi gør det på en måde, der respekterer den natur, vi i så høj grad ønsker at værne om.
Derfor har vi også i Alternativet en række betænkeligheder ved lovforslaget.
For det første er vi ligesom Enhedslisten også i tvivl om, om en anlægslov er det rette værktøj.
En anlægslov er jo i realiteten en måde at omgå naturbeskyttelsesloven på.
Når man vedtager en anlægslov, fraviger man en masse væsentlige beskyttelsesprincipper, der normalt sikrer, at kystlandskabet og den lokale biodiversitet ikke lider unødig skade.
Det, vi taler om her, er jo ikke kritisk infrastruktur; vi taler om servicefaciliteter.
Jeg kan godt være skeptisk over for, at det ikke kan lade sig gøre inden for de eksisterende rammer, og hvis det ikke kan lade sig gøre inden for de allerede eksisterende dispensationsbestemmelser, kunne det jo også godt være, det ikke var nogle gode nok projekter.
Vi har jo naturbeskyttelsesloven af en grund.
Vi synes, der er en tendens til, at vi her i Folketinget alt for ofte tyer til anlægslove på bekostning af den eksisterende naturlovgivning.
For det andet vil vi i Alternativet på lige fod med alle de andre partier, der allerede har nævnt det, også gerne have en tidsbegrænsning af anlægsloven ind i lovforslaget.
Lovforslaget, som det ligger lige nu, kan føre til en langtrukken byggeperiode, hvor strandparken i årevis bliver en byggeplads, særlig hvis kommunerne ikke har en tilstrækkelig finansiering, så byggeriet bliver sporadisk.
Det betyder, at der er en risiko for, at naturen aldrig rigtig får ro til at restituere sig, og det bør vi tage alvorligt.
Derfor kommer vi i Alternativet til at bakke op om et ændringsforslag, der skal give en klar tidsbegrænsning for byggeprojekterne.
Det er jo også en model, vi kender fra planloven, hvor byggetilladelser bortfalder, hvis ikke de bruges inden for en fastsat periode.
Det er sund fornuft, mener vi, og vi håber, der kan findes et flertal i Folketinget for det.
Og så vil Alternativet ellers tage endelig stilling til lovforslaget i løbet af lovbehandlingen.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-20:
Jeg har ikke badet i disse farvande, men jeg har for nylig hørt et oplæg fra Vandkunsten om de tanker, de har gjort sig omkring kystsikring, og deres konkurrencebidrag til Fingerplan 2.0 og har set på nogle af de andre forslag, der er, hvor man jo forholder sig aktivt til kystsikring i fremtiden for et større område og ikke bare her syd for København, men tager hele det storkøbenhavnske område med, og det synes jeg er utrolig spændende.
Mener ministeren ikke, at det her lovforslag er forældet allerede nu, når vi ser sådan nogle konkurrencebidrag fra den arkitektkonkurrence?
Morten Dahlin (V), 2025-02-20:
Det korte svar er nej.
Jeg synes, det er fint, at man laver en arkitektkonkurrence.
Jeg har ikke selv haft mulighed for at læse hele vinderforslaget, men jeg har læst i vinderforslaget.
Jeg synes, at en fremtidig diskussion om kystsikring fint kan foregå, samtidig med at vi nu giver de her nye muligheder for at skabe bedre foreningsfaciliteter og bedre oplevelser for borgerne i Køge Bugt Strandpark.
Det synes jeg er fint at man kan gøre.
Og så vil jeg bare bemærke, at hvis man læser i det forslag, kan man se, at der også skal tilsidesættes i hvert fald en eller to eller tre regler i forhold til naturbeskyttelse og byggeri, hvis man skal realisere nogle af de der forslag, som blev sendt ind til arkitektenkonkurrencen.
Zenia Stampe (RV), 2025-02-20:
Tak for, synes jeg, en rigtig god tale, som jeg også synes gav nogle gode svar på nogle af de spørgsmål, jeg selv havde.
For når man giver sådan en tilladelse uden tidsfrist, kan man på den ene side jo sige, at så bliver det måske ikke 5-10 år med massivt byggeri, men så bliver det måske de næste 20-25 år, hvor der hele tiden kører store lastbiler og der er behov for opbevaring osv. osv.
Jeg skal egentlig ikke kunne sige, hvad der er bedst: om det er meget stærkt belastet i en kortere periode eller over en lang tidsperiode.
Nu er jeg egentlig bare budbringer for de lokale DN-folk, der har den bekymring.
Så nu vil jeg bare høre: Hvad tænker ministeren om det?
Og ellers vil jeg komplimentere for en, synes jeg, rigtig engageret, men også uddybende tale fra ministeren.
Morten Dahlin (V), 2025-02-20:
Tak for rosen; det sætter jeg helt oprigtigt pris på, og jeg synes i virkeligheden også ordføreren rammer skiven i forhold til det dilemma, der ligger i det med tidsbegrænsning.
Jeg nævnte selv den ene bekymring, som kommunerne har været meget højlydte omkring, altså det med, at der er mange af projekterne, der ikke vil blive realiseret, hvis der kun er 5 år, for de har ikke finansiering til det lige nu, og de har et stort skoleprojekt på vej eller et stort idrætsprojekt på vej, som de skal bruge deres handlingskroner på, og så er det først i en senere omgang, det andet kan komme.
Men det er jo et fuldstændig rigtigt dilemma: Vil man så have mere byggeri i en kort periode, eller vil man have det delt ud over en længere periode?
Det synes jeg reelt er et dilemma.
Vi har lagt os fast på, at den sidste model er den bedste, også fordi vi tror, det er der, hvor vi sikrer, at flest mulige af projekterne kan blive til virkelighed.
Så skal vi jo også huske, at jo, nogle steder vil der være stort byggeri, f.eks. de steder, hvor der er mulighed for caféfaciliteter eller restaurantfaciliteter.
Andre steder er det jo meget, meget små ting som en grejbank, hvor man kan opbevare kajakudstyr.
Der kræves der jo ikke store lastbiler eller stort gravearbejde for at få mulighed for at opsætte de ting.
Men det er derfor, vi har valgt det, der i ordførerens bemærkning så ville være model to.
Susie Jessen (DD), 2025-02-20:
Nu bliver jeg lige alvorlig igen og kommer til det, jeg egentlig vil spørge om.
Vi er jo ikke med i forligskredsen i forhold til planloven og dermed heller ikke i aftalerne om de evalueringer, I vil lave af den.
Det er jo frustrerende – det vil jeg ikke lægge skjul – fordi planloven jo er en barriere for rigtig meget udvikling.
Det ved vi jo også, når vi sidder i Landdistriktsudvalget, altså at det her er en stor barriere.
Så det, jeg vil spørge om i dag, fordi vi jo ikke sidder i forligskredsen, er, om den her tilladelse kan komme til at give inspiration til at sætte noget i gang andre steder med en lignende særlov som den her, eller om man kigger mere ind i at sætte gang i nogle mere generelle lempelser af planloven.
For jeg mener egentlig også, at hr. Carl Andersen har en pointe i, at det, vi bruger tid på herinde, jo også tit bliver meget småt, netop fordi vi har de her meget rigide regler at arbejde under.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentar til.
Morten Dahlin (V), 2025-02-20:
Først vil jeg sige, at jeg ikke er helt enig i Liberal Alliances ordførers udlægning af, at det her samlet set er meget småt.
Jeg er med på, at der er nogle små ting i det, men det er faktisk nogle forholdsvis store ændringer, vi giver lov til at lave i området – samlet set.
Til den første del af spørgsmålet er svaret i virkeligheden både-og.
Selv om det ikke er en særlov, er det særlovvejen.
Til den anden del af spørgsmålet, altså om, om vi ønsker at lave nogle generelle ændringer, er svaret: Ja.
Og det var derfor, vi indgik den aftale før efterårsferien, som skal blive til lov i næste folketingssamling, og hvor vi går et langt skridt i retning af at give noget mere lokal frihed og give noget mere lokalt albuerum til at udvikle lokalsamfundet i den retning, man gerne vil.
For jeg er et hundrede procent enig i, at vi i dag har en lovgivning, også en planlovgivning, der spænder for meget ben for rigtig, rigtig gode projekter, der kunne skabe vækst og udvikling, også der, hvor der er lidt længere mellem husene.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-20:
Tak for det, hr. formand.
Det er dejligt, at vi alle sammen er enige om, at vi skal gøre det nemmere at udvikle både på øerne og i landdistrikterne, så vi fortsat kan have udvikling de steder.
Det glæder mig meget.
Først kom vi ned til sejlklubben.
Det var om formiddagen, og den var spækket med mennesker – spækket med lokale ildsjæle, der kæmper helt frivilligt og arbejder med at udvikle helt gratis for det område, som de er glade for.
Så gik vi en tur rundt på hele området.
Det var jo dejligt at opleve, at det var frit tilgængeligt, også for handicappede med en kørestol.
Så mødte vi vinterbadeklubben.
De stod i deres slåbrok med deres morgenkaffe og deres gibbernakker.
Der mødtes de hver morgen.
De kunne så fortælle, at de havde en venteliste på 325 mennesker, som gerne ville være en del af deres badeklub.
Der var borgmestre fra Hvidovre, Vallensbæk, Ishøj og Greve.
Jeg tror ikke, Brøndbys borgmester var der, men de andre var der.
Og de fortalte om, hvad de tænkte de skulle lave i deres område, herunder udvikling og nye bygninger, men ikke mindst naturbeskyttelse, så det fortsat kunne blive ved med at være en naturmæssigt god oplevelse at komme der.
Så lige nøjagtig den her særlov er vi utrolig glade for i Moderaterne.
Det skal moderniseres.
45 år er det, siden den er blevet anlagt til glæde for ikke mindst dem, der bor i de her kommuner, og turisterne.
Så vi glæder os til at følge projekterne og se, hvad kommunerne ender op med.
Så derfor bliver det et stort, stort ja fra Moderaterne.
Susie Jessen (DD), 2025-02-20:
Tak for det.
Jeg havde faktisk ikke regnet med at skulle skændes med regeringen i dag, men man kan vel altid ende med det på en eller anden facon.
Men jeg spurgte jo Liberal Alliances ordfører før, om man er med på mere.
Sagen er jo den, at det, der allerede ligger på bordet nu, slet ikke er nok.
Jeg ved godt, at det er et langt, sejt træk, men især de her strandbeskyttelseslinjer skaber altså nogle forhindringer, især for vores små øer, som jo nærmest ikke har andet.
Det, jeg vil spørge Moderaterne om, er, om man i fremtiden vil være villig til at gå ind og kigge på, om man kunne løsne op for nogle af de her barrierer, der er i strandbeskyttelseslinjerne.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at der er nogen i vores land, der bare vil plastre det til og gøre det til et nyt Mallorca.
Jeg tror på, at man godt ved, at folk vil bygge, fordi de elsker naturen og gerne vil udvikle det til et område, hvor folk kommer for netop at være i naturen.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-20:
Jamen i Moderaterne er vi rigtig optaget af udvikling, også med respekt for naturen, og alt andet lige kan vi sagtens sikkert finde mange steder, hvor det måske kan give mening, at man løsner lidt.
For jeg er da fuldstændig enig med ordføreren.
Nu bor både ordføreren og jeg et sted, hvor al udvikling nogle gange stort set er umulig, fordi vi bor klemt og er klemt.
Vi stopper jo ikke her, vi bliver ved med at arbejde.
Som Venstres ordfører også sagde: Sørg for at tappe ind med gode idéer.
Det ved jeg fru Susie Jessen er god til, og vi er gode til at sparre omkring det her.
Men selvfølgelig handler det jo om at finde den rigtige balance mellem natur og udvikling.
Zenia Stampe (RV), 2025-02-20:
Tak for det.
Vi er også overordnet set positive over for lovforslaget, selv om vi ikke er en del af planlovsforligskredsen.
Men vi har nogle af de samme forbehold, som flere af mine kolleger har nævnt heroppe, ikke mindst den manglende tidsbegrænsning.
Jeg er også selv lidt i tvivl om, når jeg ser lovforslaget – det er et meget langt lovforslag med kort, og jeg ved ikke hvad – om vi egentlig går for langt i forhold til at dispensere fra noget af det, som ellers er almen lov.
For det er jo det, man gør med en anlægslov – der siger man jo, at her er der et projekt, der er så vigtigt, at der må almindelige regler ikke stå i vejen.
Og det kan være nødvendigt indimellem, men det, jeg synes gør den her lidt speciel, er, at det jo normalt er sådan noget, man bruger, når man skal lave en motorvej.
Så ved man præcis, hvad det er for et projekt, man siger ja til, og så dispenserer fra andre regler.
Her synes jeg egentlig det er lidt uigennemskueligt; det er lidt svært at se, hvad det egentlig er, vi siger ja til at der bliver dispenseret fra.
Men jeg har egentlig grundlæggende tillid til, at kommunerne i Køge Bugt, hvor jeg også selv er opstillet, gerne vil skabe noget, der både er godt for mennesker og for natur, og derfor søger den rigtige balance mellem netop på den ene side noget i forhold til det rekreative og oplevelser og så naturen på den anden side.
Derfor er vi overordnet set positive, men det, som vi godt kunne tænke os at arbejde videre med, er en mulig tidsbegrænsning.
Det er også det input, vi har fået fra den lokale afdeling af Danmarks Naturfredningsforening, som overordnet set er positive, men til gengæld er bekymrede over den her manglende tidsbegrænsning.
Det, de simpelt hen er bange for, er jo, at hele Køge Bugt bliver sådan en permanent byggezone, hvor man ikke rigtig på forhånd ved, hvad det egentlig er, der kommer, men hvor det i hvert fald ligger fast, at der er frit slag, fordi alle de normale regler er sat ud af kraft, fordi man har lavet den her anlægslov på forhånd.
Det er jo lidt at give en blankocheck til, at der skal ske et eller andet, som vi ikke rigtig ved hvad er.
Men så kan vi sige nogle gode ord om udvikling, og det vil vi alle gerne.
Men er der et eller andet, som vi kommer til at skylle ud med badevandet?
Det i hvert fald det, som Danmarks Naturfredningsforening er bekymret for, og den bekymring vil vi gerne prøve at følge til dørs, og vi vil, måske i samarbejde med andre partier, der har den samme bekymring, stille et ændringsforslag om at indføre en tidsbegrænsning for den her anlægslov.
Som der også er flere, der har nævnt før mig, vil det jo være meget logisk at lægge en tidsbegrænsning, der svarer til de midler, der er afsat til projektet.
De har en tidsbegrænsning – jamen kan man så ikke følge op på den tidsbegrænsning i forhold til anlægsloven, så man ikke har en anlægslov, som er uden tidsbegrænsning, men til gengæld har nogle midler, som udløber?
Det virker en lille smule ulogisk.
Med de ord vil jeg sige, at vi er til sinds at stemme for, men vi vil gerne stille og prøve at skabe flertal for et ændringsforslag, der indfører en solnedgangsklausul på denne anlægslov.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Tak skal du have, formand.
Vi behandler her i dag udmøntningen af en aftale om modernisering af Køge Bugt Strandpark, og det er en aftale, som vi i Det Konservative Folkeparti har støttet fra begyndelsen, fordi vi gerne vil skabe bedre rammer for friluftsliv og rekreative muligheder for borgerne i området.
Da vi i sin tid indgik aftalen om planloven i 2022, var det med en klar målsætning.
Som vi dengang sagde: Vi ønsker at give kommunerne mulighed for at udvikle områderne, men det skal ske under klare rammer, så vi ikke får en udvandet naturbeskyttelse eller ureguleret byggeri i vores kystlandskaber.
Den balance er vigtig.
Høringsfasen har vist, at der er stor interesse for projektet, men også væsentlige bekymringer.
Kommunerne vil have større fleksibilitet, mens Danmarks Naturfredningsforening og andre miljøorganisationer frygter, at lovforslaget går videre, end der er aftalt.
Kritikken fra miljøorganisationerne går særlig på, at visse områder udpeget til byggeri er for omfattende, og at strandbeskyttelseslinjen ophæves uden tidsbegrænsning.
Og den uenighed var nok at forvente.
Her er der altså bare en lillebittebitte ting, vi bliver nødt til at få bragt i orden, for i aftalen står der – og nu citerer jeg: Loven udformes således, at strandbeskyttelseslinjen som udgangspunkt kun ophæves i en nærmere fastlagt årrække i forbindelse med realiseringen af de tiltag, som en anlægslov skal muliggøre, for derefter at blive genindført.
Det er et af kritikpunkterne i høringen, at den ophævelse ikke er midlertidig.
Det var ikke meningen, at strandbeskyttelseslinjen skulle ophæves permanent, men midlertidigt for at sikre, at de nødvendige projekter kunne realiseres, og den afgrænsning skal selvfølgelig afspejles i loven.
Det Konservative Folkeparti er aftalepart, og vi bakker op om lovforslaget.
Vi ønsker en moderniseret Køge Bugt Strandpark, hvor familier, motionister og naturelskere kan nyde området under gode forhold, men det er selvfølgelig i forventning om, at vi i lovprocessen får styr på det med tidsbegrænsningen af strandbeskyttelseslinjen, også på land, så vi holder os inden for de rammer, vi aftalte i 2022.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-20:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Det er egentlig netop bare en bemærkning og ikke et spørgsmål, men der skal herfra lyde ros til fru Dina Raabjerg for altid at være saglig og grundig i sin lovbehandling.
Vi ønsker fra Alternativets side også, at vi til at starte med kan finde flertal her i Folketingssalen for en tidsbegrænsning, som netop honorerer aftalens ordlyd.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Og jeg vil sige selv tak for et altid godt samarbejde.
Peter Kofod (DF), 2025-02-20:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er en del af den politiske aftale, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for udmøntningen af aftalen, som jo er det lovforslag, vi behandler nu.
Jeg har det nok lidt modsat af nogle af de andre talere, der har været på talerstolen, for hvis vi skulle komme med et eller andet ønske – og det gør vi selvfølgelig ikke, fordi vi respekterer aftalen, og vi respekterer derfor også lovforslaget – så er det jo, at man skulle have haft meget mere ud af det; det skulle have været meget mere ambitiøst.
Jeg tror også, at hvis man taler med nogle af kommunerne, vil de sige, at det er rigtig godt, at vi gør det her, men at de godt kunne have tænkt sig noget mere.
Så det er på det hold, at Dansk Folkeparti er.
Men vi synes, det her er et rigtig fint forslag, og derfor støtter vi det selvfølgelig også.
Hvis man skal kigge lidt ud i fremtiden og have de lange briller på, er det vores håb, udover de kommende år, at danskerne får langt mere glæde af de landskaber, der ligger og omgiver vores land ude ved vores kyster, og at vi får flere rekreative områder.
Det er vores håb, at det bliver nemmere at være motionist, at det bliver nemmere at bruge de områder, og at det bliver nemmere at gå ture og opleve naturen osv. osv.
Det er udelukkende af det gode, og derfor støtter vi tiltag som det her, der vil skabe mere liv i vores landdistrikter, ude på landet og ude ved kysterne.
Det ændrer ikke på, at lovforslaget her er godt, og det stemmer vi for.
Tak for det, formand.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-20:
Tak for det.
I forhold til at beskytte børn og unge kan jeg høre at vi i hvert fald har en fælles intention om, at det er noget, vi skal gøre noget ved, og så kan diskussionen selvfølgelig være, hvor hårdt vi skal gå til den.
Jeg mener nu, at vi skal gå rimelig hårdt til den i forhold til at bekæmpe den åbenlyse interesse, som techgiganterne har, i at se børn og unge som et marked, hvor der kan tjenes penge.
Så vil jeg bare sige i forhold til det med moderation, at problemet jo er, at moderation bliver brugt som censur.
Det er jo bestemte dagsordener, der bliver fremmet på de sociale medier, og det er det, vi bliver nødt til at gøre op med, så vi siger, at i den åbne, offentlige debat skal der være lige og fri adgang, uanset hvilke holdninger man har, og uanset hvem man er.
Peter Kofod (DF), 2025-02-20:
Tak for det, og tak til de folk, der har stillet det her borgerforslag, som jo på mange måder er rigtig sympatisk.
Det er et borgerforslag, der sigter efter en bedre beskyttelse af børn og unge, sigter efter at beskytte børn og unge mod nogle af de skadelige ting, der kan være ved sociale medier.
Tidligere ordførere har været inde på, at det jo er et sammensat billede, for der er masser af gode ting, som den teknologiske udvikling også fører med sig.
Det er ikke kun negative ting.
Det er ikke kun social isolation eller selvskade, eller hvad man ellers kan finde på.
Det er også mange positive ting og mange positive fællesskaber.
Jeg synes, at det vil være ganske fornuftigt, at Folketingets partier finder sammen i en form for beretning, for jeg tror egentlig langt hen ad vejen, at man godt kan enes om nogle ting, når det kommer til beskyttelsen af særlig unge mennesker, børn og unge, på internettet.
Jeg synes egentlig ikke, at den her debat handler om det, som man nemt kunne komme til at diskutere, og som jeg er helt med på ville være et enormt konfliktpunkt herinde, nemlig ytringsfrihed på sociale medier og på forskellige platforme.
Det er jeg helt med på nok ville dele Folketingets partier en hel del.
Jeg tror, kan jeg sige heroppefra, at hr. Kim Edberg Andersen og jeg jo ville have en del tilfælles i den debat, men det er ikke sikkert, at andre af Folketingets partier ville være enige i det, og det er heller ikke det, vi diskuterer her.
Det handler jo om råt og brutalt om, hvordan vi beskytter børn og unge.
Jeg er egentlig meget glad for noget af det, der er kommet ud af debatten i dag, nemlig at flere partier, der ellers traditionelt ikke giver udtryk for det, er klar til at udfordre EU i det her spørgsmål.
Jeg synes i den grad, det er på sin plads, at vi gør noget produktivt i Danmark, at vi gør noget for at skubbe til hegnspælene.
Det kan vi kun bakke op om fra Dansk Folkepartis side.
Så opsummerende kan jeg sige, at vi er meget positive over for borgerforslaget og synes, vi skal forsøge at lande det i en beretning.
Men vi har mange pæne ting at sige om det.
Tak for ordet, formand.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig i, at hvis vi skal til at snakke om ytringsfrihed på sociale medier, vil det være en anden dialog, jeg og hr. Peder Hvelplund nok også ville have.
Så ville der i hvert fald være lidt mere gnist på den herinde.
Det er jeg enig med dig i.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi kan se nogle problemstillinger, og så er det jo selvfølgelig spørgsmålet om, hvor hårdt man tager fat.
Men jeg bliver nødt til at høre, hvor Dansk Folkeparti ligger i forhold til den første del af borgerforslaget, altså det her med forbud.
For den anden del, som hr. Peder Hvelplund også fik ros for tidligere, er der jo mange gode ting i.
Men i den første del taler borgerforslaget om forbud, og det er jo forbud, jeg er bekymret for.
Jeg mener, at det er bedre at gøre familien stærkere i forhold til at kunne håndtere virkeligheden, for jeg tror, at det kommer til at accelerere så hurtigt med kunstig intelligens osv., at vi ikke kan nå at følge med med forbud osv. Så måske skal vi tænke langsigtet og erkende, at vi har behov for en eller anden form for national hjælp til at hjælpe forældre med at gøre deres unge mennesker i stand til at navigere i en stadigt mere digitaliseret verden.
Men hvordan har Dansk Folkeparti det med forbud?