runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2021-03-04:
Tak for talen.
Vi er jo også et parti, som går ind for, at lærerne har en udstrakt metodefrihed.
Det var derfor, at vi, mens Merete Riisager var minister, kæmpede for at komme af med de 3.000 bindende mål.
Men der må vel også være nogle grænser, og det er det, jeg vil bede ordføreren om at forholde sig til.
Hvis man forestillede sig et undervisningsforløb om Danmark i 1940'erne, der sprang besættelsen over – og det var så Danmark i 1940'erne – ville det så ikke være en meget besynderlig måde at undervise om Danmark i 1940'erne på?
Jeg mener, at det, vi har hørt fra Skolelederforeningens formand Claus Hjortdal, næsten svarer til at ville undervise i 1940'erne uden at undervise i besættelsen.
Kan man virkelig det efter fru Marianne Jelveds mening?
Marianne Jelved (RV), 2021-03-04:
Jamen går den undersøgelse ikke på, hvordan lærerne tror at de ville have det?
Eller er det, fordi de har de konkrete erfaringer?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-04:
Der er jo lavet flere undersøgelser på det her område, og jeg undrer mig bare lidt over, at en undervisningsordfører ikke ved det.
Altså, nu sidder jeg konkret med en undersøgelse, der ligger inde på Folkeskolen.dk.
Og de henviser så til en rundspørge, som Information har lavet blandt 379 lærere i samfundsfag og historie om deres brug af Muhammedtegningerne i undervisningen.
Og et af spørgsmålene var: Ville du være bekymret for din egen sikkerhed, hvis du i fremtiden skulle vise tegninger af profeten Muhammed i undervisningen? Og kun 25 pct. af de her lærere svarede, at de slet ikke var bekymrede, 33 pct. svarede, at de i mindre grad var bekymrede, 26 pct. svarede, at de i nogen grad var bekymrede, og 8 pct. svarede, at de i høj eller meget høje grad var bekymrede.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Og hvorfor har ordføreren ikke sat sig ind i, hvordan problemerne er ude i folkeskolen og i Danmark generelt?
Marianne Jelved (RV), 2021-03-04:
Jamen jeg vil gerne gentage, at jeg gerne vil mødes med nogle af de mennesker, som har berøring med folkeskolen bredt hen over land og rige.
Vi har i et år været lukket ned, om man så må sige, og ikke rigtig haft nogen kontakt med dem, vi plejer at have kontakt med; dem, som jeg i hvert fald plejer at have kontakt til.
Det vil jeg prøve at råde bod på nu, for nu vil jeg have en opdatering.
Men det billede, jeg havde af folkeskolen for et år siden, var ikke, at ytringsfriheden er totalt knægtet.
Det må jeg sige.
Det er ikke mine erfaringer, og det er ikke det, jeg bliver præsenteret for, når jeg har været land og rige rundt på diverse skoler.
Men altså, jeg vil gerne læse de undersøgelser, der refereres til.
Jeg afviser det jo ikke, når der bliver sagt her i salen, at de findes.
Derfor vil jeg gerne mødes med de mennesker, som har fingeren på pulsen på en anden måde, end jeg har i dag efter at have siddet herinde, lukket inde, om man så må sige – i anførselstegn – i et år.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-04:
Jeg vil bare specificere noget.
Jeg tror ikke, det var 21 pct. af lærerne, der havde det skidt.
Det var 21 pct. af lærerne, der, som jeg læser undersøgelsen, reelt frygtede for, at de ville blive udsat for vold, hvis det var, at de gik ind i den her debat.
Det hedder det i folkeskolen.
Nå, spøg til side.
Jeg skulle egentlig bare høre fru Marianne Jelved om noget.
Ordføreren står her og siger, at vi andre har et sortsyn.
Nej, vi er realister.
Vi har meget åbne øjne.
Og det ville selvfølgelig også klæde Det Radikale Venstre endelig at komme på banen på det her område og se, hvad det er for nogle voldsomme problemer, Danmark står i lige nu.
Ytringsfriheden er under massivt pres, og det er den også ude i den danske folkeskole.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre den radikale ordfører, hvad Det Radikale Venstre reelt set har tænkt sig at gøre ved de problemer, som Det Radikale Venstres ordfører her står og siger ordføreren overhovedet ikke anede eksisterede.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-04:
Det er jeg fuldstændig klar over, men for mig er en kanon jo heller ikke nogen god ting.
Jeg synes, en lærervejledning er fin.
Den kan man plukke ud af, afhængigt af hvad det er for nogle omgivelser, hvad det er for nogle traditioner, hvad det er for en historie, der er i det område, man er lærer i.
Det synes jeg er nok, og det behøver man ikke en kanon til.
Kanonen er på en eller anden måde for snæver, når det kommer til stykket.
Der er jo også røster fremme nu om, at den skal være dobbelt så stor, som den er i dag, for at tilgodese nogle flere kvinder f.eks.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-04:
Altså, som jeg sagde i både min ordførertale og også i svarene, står vi fuldstændig vagt om lærernes metodefrihed; det er jo ikke en del af diskussionen.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre er imod den kanonliste, men det er jo en referenceramme for, hvad det er for nogle historiske begivenheder, der er uomgængelige.
Og det er jo sådan set derfor, vi peger på, at det ville være naturligt, at man indskriver den som en del af det, der har betydet allermest samtidshistorisk i Danmark.
Det handler ikke om at knægte metodefriheden, det handler sådan set om at opdatere den historiekanon, der eksisterer i dag.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-04:
Altså, jeg har lyttet rigtig meget til fru Ellen Trane Nørbys indlæg, også her fra talerstolen, og jeg er lidt forbavset over, at man nu vil til at dirigere med lærerne.
Jeg ved godt, at det er i den bedste mening, og at det er for at hjælpe dem over en hurdle eller for at få decideret undervisning, som vi mener er relevant i folkeskolen.
Men hvis vi mener, at der er emner, som skal tages op i folkeskolen, er vi jo nødt til at træffe beslutning om det her, altså i Folketinget, ellers har lærerne jo metodefrihed og frihed, i forhold til hvilke emner de prioriterer, under hensyntagen til de børn, de har, deres modenhed osv. osv.
Jeg har ikke fulgt med i den undersøgelse med 21 pct. af lærerne, der har det skidt, men det er jo sådan noget, som Lærerforeningen burde tage sig af.
Og det gør så indtryk på mig, så jeg vil til at lave et lille møde med Lærerforeningen og høre, hvad det er for noget, og hvad vi gør ved det.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-04:
Tak for det.
Jeg tror ikke, jeg har noget sort syn på, hvad der sker i folkeskolen eller vores uddannelsessektor som helhed.
Det nytter jo ikke noget.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge fru Marianne Jelved, om det ikke også giver anledning til, at man fra Det Radikale Venstres side ligesom ser et behov for, at vi gør noget for at løfte ansvaret væk fra lærernes skuldre i relation til så at stille materialer til rådighed, som giver mulighed for, at man kan undervise i kontroversielle emner.
Jacob Mark (SF), 2021-03-04:
Men det kan også sagtens være, at vi ender der.
Altså, det synes jeg selv i udgangspunktet er den bedste idé.
Men så gør vi det ikke efter en debat i Folketinget, hvor der er hold på den ene og på den anden side, og hvor vi bliver skudt ting i skoene, som vi måske ikke rigtig mener; så gør vi det efter en proces, hvor man har været i dialog med sektoren og haft en ordentlig debat.
Det kan godt være, at vi ender der, og det har jeg også sagt til Socialdemokratiet: at måske ender vi der.
Men jeg tror faktisk på, at det vigtigste, vi kan gøre her, er at lade det her sive ned igennem systemet, at der her er et problem, vi må løse sammen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Det kan jeg jo godt høre der bliver sagt.
Betyder det så også, at vi skal have et bachelorloft?
For ordføreren siger faktisk, at hvis man har en uddannelse i forvejen, skal man ikke kunne gå ind og tage en ny og tage pladsen fra nogle andre.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-04:
Det er jo også derfor, at den her debat har fået mig til at sige: Nu skal jeg skrive ind i kalenderen, hvem jeg skal mødes med af alle de folk, der har berøring med folkeskolen, og som jeg ikke har været i kontakt med i et år.
Derfor vil jeg da også gerne snakke med skolelederne.
De er jo også repræsenteret i de udvalg, som vi snakker om.
Jeg mener, det er forkasteligt at sige, at der er temaer som Muhammedkrisen, man ikke kan undervise i.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Der er flere, som har sagt, at det var en rigtig god tale, ordføreren holdt; jeg synes faktisk, det var en fantastisk tale – en fantastisk tale, som på fineste vis virkelig skitserede, hvad problemstillingen er helt ude i klasseværelserne.
Problemet for mig er, at jeg alligevel sidder tilbage med en følelse af at være enormt skuffet, fordi de initiativer, som SF nu er med til at stemme igennem, slet ikke står mål med at få lavet den tilstrækkelige indsats ude i de klasselokaler.
Kristendomskundskabslærernes formand, John Rydahl, har jo ret i, at forandringen skal ske herindefra.
Og ordføreren siger jo selv, at han er enig i, at det ville være godt at få lavet et undervisningsforløb på emu.dk.
Derfor skal mit spørgsmål bare være: Hvorfor valgte man så ikke fra SF's side at få det ind i det forslag til vedtagelse, altså sådan at det at formulere et undervisningsforløb på emu.dk også blev en del af et forslag til vedtagelse, som et Folketing i enighed kunne samles om?
Jacob Mark (SF), 2021-03-04:
Men det havde vi ikke kunnet enes om, for det var der partier der ikke ville, og for SF var det afgørende nu at få lavet et forslag til vedtagelse, der rykker hele Folketinget i en retning, hvor man anerkender, at der er problemer i Danmark med at undervise i Muhammedkrisen; der rykker hele Folketinget med i forhold til at sætte initiativer i gang; der rykker hele Folketinget med i forhold til at sætte en proces i gang, hvor man diskuterer med sektoren og sørger for at gøre opmærksom på, at der er et problem, og at lærerne ikke må stå alene derude.
Jeg ved godt – og sådan er det jo tit i politik – at vi diskuterer noget lige præcis med udgangspunkt i det forslag til vedtagelse.
Men tiden går hurtigt, og lige om lidt har vi haft den dialog med sektoren, og vi har sat en spændende debat i gang, der forhåbentlig rykker noget, og så kan man tage nye initiativer.
Jeg har bare ikke behov for, at det her bliver sådan en kampplads, for det synes jeg at emnet er for vigtigt til.
Og ved at lave et fælles forslag til vedtagelse – et forslag til vedtagelse, som alle kan være med på – synes jeg faktisk, at vi rykker mere, end hvis det var blevet sådan noget med at være på forskellige hold, som hr. Alex Ahrendtsen sagde; det skal vi ikke være.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Hr. Jacob Mark sagde meget rigtigt, at det her var muligheden for at rykke Folketinget.
Men SF valgte jo lige præcis at rykke Folketinget med regeringen i en retning, hvor der er tale om meget små initiativer.
SF kunne have haft muligheden for rent faktisk at tage et rigtigt ryk, et solidt ryk, hvor vi havde stået op for de lærere, som står og oplever presset derude.
For hvis først vi går forrest og tager på os at få formuleret de undervisningsforløb, så bliver det legitimt.
Det ualmindelige bliver almindeligt: at man rent faktisk har undervisningsforløb, man kan inddrage og bruge i sin undervisning.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-04:
Hold da op.
Jeg kan høre, at ordføreren for Enhedslisten er enig – må jeg gå ud fra – i Claus Hjortdals udtalelser, som jeg tror af flere er blevet kaldt både sindssyge og mange andre ting.
Det handler om, at man jo for guds skyld ikke må træde nogen over tæerne.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre Enhedslistens ordfører om noget, når nu ordføreren mener det.
Skal man sige: Der er også nogle, der synes, at det er utrolig ubehageligt med nøgenhed, så det underviser vi ikke i?
Er der nogle, der føler sig trådt over tæerne over andre ting?
For så kunne jeg bare godt tænke mig at vide det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-03-04:
Jeg forstår ikke den holdning, der udtrykkes her.
Jeg forstår ikke Dansk Folkepartis holdning til bestemte religiøse grupper, og jeg vil godt sige det her en gang til
: Mennesker, der oplever, at deres religion forhånes – og så må man tage stilling til, om man selv oplever det sådan – reagerer.
Det må selvfølgelig aldrig føre til vold eller trusler eller noget som helst andet, men dem, der føler sig forhånet, reagerer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-04:
Hr. Jacob Mark havde ikke noget problem med at svare på fru Mette Thiesens spørgsmål om, hvem det er, der truer.
Det har hr. Jakob Sølvhøj tilsyneladende.
Nu vil jeg bede hr. Jacob Mark om at lytte meget nøje efter, for nu stiller jeg spørgsmålet igen: Hvad er det, de hedder?
Hvad er det for nogle mennesker, som truer danske lærere, når de vil undervise i Muhammedtegningerne?
De har et navn, der er en betegnelse for dem.
Vil hr. Jakob Sølvhøj fra Enhedslisten dog ikke være så venlig at tage det ord i sin mund?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-03-04:
Når jeg kom lidt videre omkring end Muhammedkrisen, er det, fordi jeg tror, at det er udtryk for et ret ensidigt syn på skolens problemer og de problemer, der kan være med konflikter og vold i skolen, hvis man tænker, at det kun handler om Muhammedkrisen.
Det synes jeg er noget af en forsimpling af problemerne.
Hvem reagerer på Muhammedtegningerne?
Det er jo naturligvis mennesker, der er tilknyttet den pågældende religion.
Det er ikke underligt.
Da man viste billeder af Jens Jørgen Thorsens kristusfigur frem for efterhånden mange år siden, var det jo primært kristne, der reagerede meget stærkt på det.
Vi må kunne diskutere hvad som helst.
På Enhedslistens initiativ har vi her i Folketinget ophævet blasfemiparagraffen.
Der skal kunne være plads til en helt åben debat i vores samfund.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-04:
Det lykkedes ordføreren fuldstændig at undgå at nævne de mennesker, som står bag truslerne mod lærerne, ved navn.
I stedet brugte ordføreren tid på at tale om den tidligere præsident Trump, falske nyheder og amerikanere, og jeg ved ikke hvad.
Så bare for en god ordens skyld vil jeg høre: Kunne ordføreren ikke fortælle mig og os andre her i salen, hvem det er, som truer danske lærere, når de underviser i Muhammedkrisen eller i Muhammedtegningerne eller det, der ligner?
Hvad er det for nogle mennesker?
Hvor kommer de fra?
Hvad er deres baggrund, deres kultur og deres religiøsitet?
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren fortalte mig.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-03-04:
Vi skriver også i forslaget til vedtagelse her, at der skal ske en opdatering af lærernes beredskabsplaner.
Jeg hører bare ikke nogen af kollegerne her sige, at det synes de er en særlig gunstig situation, hvis det skulle forholde sig sådan.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-04:
Ja, det har vi i den forstand, at vi sådan set anerkender behovet for, at vi også tager et ansvar og ikke bare decentraliserer det og gør det til den enkelte lærers ansvar.
Jeg synes sådan set, at den dialog, jeg tidligere havde, med Uddannelsesforbundets formand, Hanne Pontoppidan, var meget illustrativ.
For der er det jo ikke længere et spørgsmål om, om det er storebrødrene eller fædrene, der kommer; der står læreren over for fædrene og storebrødrene og oplever i høj grad, at ledelsen ikke altid har deres ryg.
Der har vi da et ansvar, og det håber jeg sådan set også bare at Enhedslistens ordfører vil være med til at anerkende.
Og jeg håber, at Enhedslisten vil svare på, om Enhedslisten ikke også ser behovet for, at vi politisk tager en del af det ledelsesmæssige ansvar.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-03-04:
Jamen vi anerkender da, at der er et problem.
Altså, vi har for nylig været med i en ny politisk aftale om social kontrol, som lige præcis drejer sig om det, i forhold til lærere og pædagoger.
Det anerkender vi da fuldstændig.
Jeg kunne høre, at der blev refereret til en artikel fra folkeskolen.dk, hvor det nævnes, at der er en række lærere, der har frygt for at undervise i Muhammedkrisen.
Det er da dybt problematisk.
Jeg har heller ikke hørt nogen i salen give udtryk for, at det ikke var noget problem.
Jo, det er da et problem, og det er jo det, vi skal forsøge at adressere i fællesskab.
Og der tror jeg ikke, at konfliktoptrapning og konfliktoptrappende retorik er noget, der er med til at løse problemet.
Jeg tror, at det er dialog, der er med til at løse problemet.
Så jo, vi anerkender, at problemet er der, men vi har helt åbenlyst forskellige holdninger til, hvordan det skal løses.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-04:
Altså, jeg begynder jo virkelig at se forskellen i forhold til analysen af, hvordan man har lærernes ryg, både når jeg hører den foregående taler, og når jeg hører Enhedslistens tale.
Hvad angår det at lave standardiserede undervisningsforløb, er der jo ingen, der siger, at det skal være ét statsautoriseret forløb; det kunne også være en håndfuld forskellige forløb, men som gjorde, at man havde noget, som man følte sig tryg ved at stå på.
At det skulle være at knægte deres metodefrihed, kan jeg simpelt hen ikke følge, og det er måske der, hvor jeg oplever, at der vel så i sidste ende fra Enhedslistens side er tale om en manglende anerkendelse af det problem, der er derude.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge Enhedslistens ordfører, om han anerkender den radikale islamisme og de dogmatiske syn, som gør, at der desværre også er lærere i det her land, der enten af selvpålagt censur eller af frygt for deres sikkerhed ikke underviser i det, de gerne ville.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-04:
Jeg mener i hvert fald ikke, det er Folketinget, der skal lave læringsforløb.
Det må være nogle, som er kompetente til det, og det mener jeg ikke Folketinget er pr. definition, om jeg så må sige.
Selv om nogle af dem er lærere, er det ikke godt nok for at lave den slags ting.
Det skal man have professionelle folk ude i verden til, og det er derfor, jeg snakker om at samle nogle af de professionelle med stor erfaring på det område og få inspiration fra dem til, hvordan man håndterer den type problemer.
Der er meget stor forskel på at være 25 år og være lærer i folkeskolen og så være 50 år og være lærer i folkeskolen.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Det er bare meget overraskende, at det ligesom kommer som sådan en overraskelse for ordføreren, at der er den problemstilling, og at der er de store udfordringer ude i den danske folkeskole, fordi det jo er noget, der har været taget op ad nogle omgange.
Fru Mette Thiesen peger jo lige præcis på en række af de undersøgelser, som viser, hvordan der er lærere, der føler sig meget presset.
Der var hele diskussionen i efteråret i kølvandet på drabet på Samuel Paty.
Derfor synes jeg bare, at det ville være relevant, at i stedet for at man nu skal begynde at drikke noget kaffe, gik man direkte til at få løst det.
Men jeg vil så bare spørge: Når nu fru Marianne Jelved har drukket al den kaffe med sektoren, vil Radikale så være villige til og åbne over for at lave læringsforløb på læringsportalen, som omhandler Muhammedkrisen?
Marianne Jelved (RV), 2021-03-04:
Jeg vil gerne gentage det.
Jeg kan ikke se, at der skal være et helle eller en parentes om Muhammedkrisen.
Det er helt uacceptabelt.
Jeg anerkender, hvis fru Mai Mercado og andre har mødt lærere, der ikke tør undervise i det.
Det vil jeg gerne sætte mig ind i.
Jeg vil gerne snakke med dem om, hvad det er, der er problemet, og hvad der kunne være en hjælp til at komme over det.
Det vil jeg gøre ved bl.a. at mødes med de forskellige aktører, som danner den ene organisation efter den anden, og sektorudvalget er en af dem, som det allerede er besluttet at mødes med.
Vi er da nødt til at finde løsninger på det her, men som verden ser ud nu, er det ikke min erfaring, at der ikke bliver undervist i Muhammedkrisen.
Det bliver der altså også, men det kan godt være, at der ikke bliver det på alle skoler, og det er selvfølgelig ubehageligt.
Men igen: Jeg bliver nødt til at vide mere om det her i praksis.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Jeg er lidt efterladt med den meget store bekymring, om Radikale egentlig ser det her som det store problem, det jo reelt er, når der sidder lærere, som ikke tør undervise i bestemte felter i den danske samtidshistorie.
Det bliver sådan helt mærkeligt for mig, når man begynder at diskutere metodefrihed og blander det ind, og når det er, at den radikale ordfører siger, at man så bare kan tage et møde med nogle i sektoren og snakke om det.
Det hjælper jo ikke de lærere, som lige nu står ude i klasseværelserne og oplever, at de bliver presset, at de ikke har det rygstød fra os herinde, som er nødvendigt.
Det var jo det, der var muligt for Radikale også at vise i dag.
Nu er der jo ikke et formuleret undervisningsforløb om Muhammedkrisen.
Jeg skal bare lige spørge, om ikke fru Marianne Jelved tror, at jo længere tid der går – Muhammedkrisen var jo tilbage i 00'erne i 2005 – jo mere vanskeligt bliver det at kunne give et indblik i, hvad der rent faktisk skete under Muhammedkrisen, inden det bliver en del af den danske undervisning og man kan hente et læringsforløb ned.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-04:
Ordføreren snakker meget om muligheder, og jeg synes jo, at man tager nogle muligheder fra nogle, hvis der er en kandidatregel og man kommer først i køen, i stedet for at man nu kommer sidst i køen.
Det synes jeg også man skal overveje, når man foreslår det her, for så længe vi ikke har et frit optag på uddannelserne, som jeg heller ikke mener vi skal have, så har det jo som konsekvens, at nogle nok ikke vil blive optaget.
Og så synes jeg faktisk, det er ret godt, at vi siger, at man når ret langt i sin uddannelse, før man ikke kan vælge en uddannelse, hvor der ikke er frie pladser.
Yes, nu er der ikke mere tid, og jeg tror, at det måske gav mening.
Kathrine Olldag (RV), 2021-03-04:
Tak for det.
Jeg vikarierer i dag for vores anden ordfører, der også hedder Katrine, og så tænkte vi, at det var nemmere lige at lade mig være standin.
Og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at vi naturligvis også stemmer imod det her forslag.
Det er et spøjst forslag fra Dansk Folkeparti, fordi Dansk Folkeparti jo netop var med til at gennemføre og var en af fortalerne for uddannelsesloftet, altså at sørge for at begrænse studerendes adgang til uddannelse eller til at tage fejl, begå en fejl og så i virkeligheden prøve igen.
Så derfor undrer det os utrolig meget, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti vil med det her forslag.
Jeg kan forstå af debatten her, at det handler meget om at sørge for, at en måske meget lille gruppe af studerende, der har en kandidatuddannelse, også kan tage en kandidatuddannelse ekstra.
Og det kan de jo lige præcis, hvis det er sådan, at de sigter efter nogle af de ledige pladser, halvdelen, der er på kandidatuddannelser i Danmark.
Det kan jo godt være, at det er kandidatuddannelser, der bliver udbudt flere forskellige steder i Danmark – det kan man se, hvis man kigger i et katalog.
Så det her kunne måske faktisk også være med til at sprede det geografisk en lille smule; alle behøver jo ikke nødvendigvis at læse i København, bare fordi de fedeste caféer ligger her.
Så i Radikale Venstre kunne vi også godt tænke os at få de studerende spredt ud i landet, så vi får en bredere geografisk spredning af kompetencer.
Det er også en af vores målsætninger.
At vi så skal afskaffe kandidatreglen, som vi gennemførte i den sammenhæng, synes vi er fuldstændig unødvendigt, fordi kandidatreglen netop har den mekanisme i sig, at den er med til at skabe større lighed i uddannelsessystemet.
Og derfor er vi imod beslutningsforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Ja, jeg vil gerne bekræfte, at vi var med til det og sådan set bakkede op om uddannelsesloftet.
Men jeg måtte også stå her for et år siden og sige, at jeg faktisk var blevet meget klogere.
For det, der gik op for mig, var, at den regel, som dybest set ramte relativt få, blev oplevet af rigtig, rigtig mange som en dør, der var lukket.
Og det er præcis det samme – det er årsagen til, at vi bringer det her frem.
Det er en dør, der er lukket for i virkeligheden ret få mennesker, men noget, der kan have indflydelse på rigtig mange.
For hvis man nu er næsten færdig med at tage sin kandidat og så overvejer, at man egentlig gerne vil tage en anden, betyder det her jo, at man faktisk skal lade være med at færdiggøre den, for så kan man få mulighed for at tage den anden.
Det er jo præcis den samme diskussion, vi havde i forhold til reglerne om dobbeltuddannelse.
Så derfor undrer jeg mig over, at der ikke er opbakning til det, for jeg mener, at problematikken her er præcis den samme.
Hvordan kan det være, at Radikale Venstre ikke kan støtte, at vi afskaffer den her regel og dermed åbner den her dør?