runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Mange tak for spørgsmålet.
Tilbuddet om og muligheden for vaccine må ikke afhænge af andre forhold end de rent sundhedsfaglige, som Sundhedsstyrelsen har udarbejdet, og hensynet til at få vaccineret hurtigst muligt med mindst muligt spild, når vaccinerne leveres.
Heller ikke forhold som nærhed til vaccinecenteret må være afgørende.
Målet med vaccineudrulningen er minimering af alvorlige forløb med covid-19 og dødsfald, epidemikontrol og sikring af samfundskritiske nøglefunktioner.
Derfor har det været en prioritering og er det fortsat at få de første vaccineleverancer ud til alle landets plejecentre og at få vaccineret udvalgt frontpersonale.
Nu begynder vi så at vaccinere nye målgrupper, herunder borgere i den ældre målgruppe, der modtager personlig pleje og praktisk hjælp i deres hjem.
Der skal tages højde for, at nogle vacciner skal opbevares på en særlig måde, og det skal sikres, at der ikke på nogen måde kan ske spild her i Danmark.
Vi har for få vacciner.
Derfor koordineres og planlægges vaccineudrulningen tæt mellem sundhedsmyndigheder og regioner og kommuner.
Man skal løbende håndtere udfordringerne i forhold til vaccination af målgrupper og aftaler om lokalt tilpassede løsninger.
Jeg kan komme med et par eksempler.
Et godt eksempel er en lokal løsning fra Anholt, hvor man sammen med Region Midtjylland har aftalt, at der sendes vacciner med færgen til Anholt, og at vaccinerne modtages af øens læge, hvorefter lægen sammen med sundhedsmedarbejdere planlægger vaccination af de beboere på øen, som skal vaccineres her i første omgang.
Og hvis der så er vaccine i overskud på Anholt, vaccineres medarbejdere på øens redningsstation, så overskydende vaccine ikke går til spilde.
Overordnet set er det vores kommuner, der har den opgave i vaccinestrategien at tilbyde befordring til vaccinationsstedet til borgere, som på grund af varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne ikke selv er i stand til at komme til vaccinationsstedet. Det gælder, uanset hvor de bor. Tak.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-27:
Tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-27:
Tak for det, formand, og tak for debatten.
Det kan jo være i nordisk regi; det kan også være på EU-plan.
Det synes jeg i hvert fald er positivt.
Men jeg må sige, at jeg også er lidt uforstående over for den afvisning af de forslag, vi kommer med her.
Jeg har ikke spor imod at tage en ideologisk debat.
Jeg tager meget gerne en ideologisk debat hernede i Folketingssalen, men jeg synes faktisk, vi står i en situation lige nu, som er mere alvorlig, end at vi skal stå og diskutere forskellige ideologier omkring nationaliseringer eller privatiseringer, eller om vi skal overtage vaccineproduktionen.
Det, vi debatterer her, er noget så enkelt, som at vi udnytter de muligheder, der er, inden for de eksisterende aftaler, fordi vi står i en helt ekstrem situation.
Vi står i en global krise, både en sundhedskrise og en samfundsøkonomisk krise, og den skal løses globalt, og det fordrer altså, at vi også finder globale løsninger i fællesskab, og at vi alle sammen bidrager til det.
Der har vi bare i Danmark en særlig forpligtelse til det.
Vi har den kapacitet, der gør, at vi også kan vise nye veje i forhold til, hvordan vi sikrer, at en vaccine kan blive tilgængelig i hele verden.
Lige nu er problemet, at efterspørgslen langt overstiger udbuddet, og derfor bliver vi nødt til at gøre noget ved udbuddet og sikre, at udbuddet bliver større, og det kan vi gøre ved at udnytte de muligheder, der er, inden for de eksisterende aftaler, netop ved, når vi forhandler, at sikre, at vi gennem de bilaterale aftaler, vi laver, udnytter muligheden for at sige til vaccineproducenterne: Når vi køber jeres vaccine, så skal I også sikre, at den bliver tilgængelig for lavindkomstlande, fordi epidemien skal bekæmpes globalt.
Det kan vi gøre ved at sikre, at vi bakker de lande op, der efterspørger muligheden for at lave en waiver, altså en midlertidig suspension af patentrettighederne, når de konkret rejser kravet og i øvrigt bliver bakket op af UNAIDS, af WHO, af Læger uden Grænser, af 100 øvrige lande, som kan se behovet for det her, fordi det er væsentligt både for dem, men også for os.
Der burde vi også spille den rolle, at vi selvfølgelig bakker op i forhold til det.
Endelig burde vi selvfølgelig også sikre, at den mulighed for at udnytte artikel 31 i TRIPS-aftalen om, at der kan udstedes nødlicenser i helt særlige tilfælde – en mulighed, der kan udnyttes, også selv om man i forvejen afprøver de frivillige aftaler – og at vi også gør, hvad vi kan, for at vi kan udnytte den.
Jeg er bare lidt uforstående over for, hvorfor der ikke er opbakning til, at vi skal afsøge de muligheder, for jeg synes, det er helt grundlæggende, som WHO's direktør også siger, at ingen er sikker, før alle er sikre, og hvis det ikke er nu, når de muligheder er der, vi skal udnytte dem, hvornår er det så?
Derfor kan jeg garantere for, at det her er en debat, vi vil blive ved med at tage op.
Det kan også godt ske, at vi kommer til at tage den mere ideologiske debat på et tidspunkt, men lige nu handler det om, at vi har et globalt ansvar for at bekæmpe en global epidemi, og der synes jeg, at Danmark bør spille en fremtrædende rolle.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Tusind tak for de første bemærkninger.
Og jo, det forstår jeg godt.
Jeg ser heller ikke det her som andet end et udtryk for et brændende ønske om at få sat så meget i gang som muligt og at få alle muligheder undersøgt til bunds.
Det mener jeg også er fuldstændig relevant, og derfor hilser vi også fra regeringens side den her debat meget, meget velkommen.
Den slutter formentlig ikke i dag, og det skal den heller ikke gøre, for der kan jo pludselig opstå nye åbninger, hvor det er relevant at se på nogle af de redskaber, som jo er velbeskrevede.
Så selvfølgelig vil vi fortsætte arbejdet på alle fronter.
Christian Juhl (EL), 2021-01-27:
Jeg synes også, ministeren har gjort det fantastisk i den her periode.
Det er en ekstremt problematisk og svær situation at være minister i.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Med hensyn til min vurdering af markedskræfterne, så mener jeg, at det er en ekstremt frustrerende situation, som vi i Danmark er i, og som hele Europa er vi i.
Når jeg er i kontakt med mine europæiske sundhedsministerkolleger, giver de udtryk for nøjagtig det samme.
Det er en ekstremt frustrerende situation.
Jeg har lige fået besked om, at et stort sydeuropæisk land simpelt hen har måttet stoppe deres vaccinationsprogram, fordi de mangler vacciner nu, og i Danmark må vi jo hele tiden lave nye vaccineplaner.
Det er ekstremt frustrerende, at vi på den måde må kæmpe, ikke kun for at for at få vaccinen, men også for at få planlægningsgrundlaget, altså data, med hensyn til hvornår vi får vaccinen, og hvad grunden er til, at den bliver forsinket.
Sådan nogle ting kæmper vi med.
Så det er da dybt imponerende, at man på markedet – altså dem, det er lykkedes for, for der er også nogle, det ikke er lykkedes for, og dem hører vi selvfølgelig ikke om i den her debat, og det er også fint nok – har fået udviklet en helt ny vaccine på så kort tid.
Det er fantastisk.
Men det er da dybt frustrerende at kæmpe for befolkningens sikkerhed og vacciner uden at kunne få de her svar og de her vaccinedoser.
Christian Juhl (EL), 2021-01-27:
Jeg kan hjælpe formanden ved at sige, at vi startede den her debat kl. 13.05, så vi holder os inden for tidsgrænsen.
Når sundhedsministeren siger, at vi har et mere robust svar, vil jeg spørge ham: Synes ministeren helt ærligt, at markedet gøre det godt med alle de subsidier og al den hjælp, de har fået til at løse den her opgave?
Det parlamentariske grundlag er jo skabt til at inspirere og ikke kun til at klappe på ryggen, og derfor er det jo lidt en træls opgave hele tiden at være ligesom de der unge mennesker i »Klods Hans« , der kommer op til prinsessen, som hver gang siger: Væk!
Dur ikke!
Dur ikke!
Så bør man vel kunne stille nogle forslag til noget, der er bedre end det, vi har i øjeblikket, for vi står i en kritisk situation.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Men der er det, jeg siger, at det jo ikke er noget, vi står her og afviser.
Når vi svarer her, er det på spørgsmålet, der er i den her forespørgselsdebat, om, hvad det helt konkret er, der kan gøres med de her instrumenter, og fra dansk side kan jeg så svare, at vi har undersøgt danske leverandører, og der er for danske leverandører ikke mulighed for her og nu at begynde at producere den her højtspecialiserede, helt nyudviklede vaccine.
Derfor er det så ikke en mulighed, og derfor er de redskaber, der er listet op her, ikke mulige for fra dansk side her og nu at løse det akutte problem, vi har.
Uanset hvor i landet man bor, er det en fuldstændig klar del af vores vaccinestrategi, at man skal tilbydes at få vaccinationen, og hvis man af den ene eller den anden årsag ikke kan transporteres med hjælp fra sin kommune og koordineret af regionen til vaccinestedet, skal der være en løsning, så vaccinen bliver transporteret den anden vej.
Vi har bare den udfordring, at der er nogle vacciner, som ikke kan transporteres så langt og ud til den enkelte, uden at vi risikerer et meget stort spild.
Derfor er vi nødt til at gøre det, når det giver logistisk mening og kan lade sig gøre, også for at sikre den enkeltes sikkerhed og sundhed.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-27:
Jeg kommer i tvivl, når jeg hører justitsministeren, så spørgsmålet til justitsministeren er: Er det, fordi hr. Morten Bødskov, der var justitsminister, er socialdemokrat, at han ikke skulle for en rigsretssag, eller er det, fordi man mener, at fru Inger Støjberg som integrationsminister har gjort noget meget værre, end hr. Morten Bødskov gjorde, da han kom med sin såkaldte nødløgn over for Folketinget?
Lad mig minde om, at det, som fru Inger Støjberg har gjort, jo er, at hun har prøvet at sikre, at de barnebrude blev skilt fra deres ældre mænd.
Det vil sige, at hun har prøvet på at gøre det, som vel egentlig var det, som Folketinget normalt ville udtrykke sig positivt om.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-27:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstår det rigtigt.
er, at en sag, der ikke har været ført, skal danne præcedens for den sag, der nu skal føres, altså i modsætning til den situation, vi normalt befinder os i, hvor vi siger, at de sager, som kan danne præcedens, er sager, som faktisk har været ført, hvor domstolene har haft lejlighed til at sige, hvad de mener skal være gældende ret?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-27:
Nej, men det var ikke det, jeg spurgte om – det var en lille ting, som vi kommer tilbage til senere i spørgsmål 4 og 5.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-27:
Sådan som jeg hørte det – det kan være, at jeg hørte forkert, men så får spørgeren jo lejlighed til at præcisere det – så byggede spørgeren ind i det, at i den vurdering, som Folketinget skal foretage, når man skal vurdere, om der er grundlag for at rejse en rigsretssag, er objektivitetskravet retligt indbygget.
Det tror jeg simpelt hen er forkert.
Altså, jeg er enig i, at det er et sagligt argument og et relevant argument, men at det skulle være indbygget som en del af den retlige vurdering, er jeg simpelt hen ikke enig i.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-27:
Justitsministeren har jo ret i, at det er blevet diskuteret, i forhold til om objektivitetskravet, der er i retsplejeloven, gælder for Folketinget.
Det er bare ikke det, som hr. Peter Skaarup spørger om.
Det, hr. Peter Skaarup spørger om, er, om den ansvarsvurdering, der i givet fald skal foretages i forhold til fru Inger Støjberg, ikke vil være påvirket af den ansvarsvurdering, der så aldrig blev foretaget i forhold til hr. Morten Bødskov.
Det er jo hævet over enhver tvivl – og det vil jeg så bare gerne bede justitsministeren om i hvert fald at bekræfte – at den såkaldte nødløgn , som hr. Morten Bødskov gav til Folketinget, er i strid med ministeransvarlighedsloven.
Altså, ministeransvarlighedsloven sætter et ekstremt højt forventningsniveau til landets ministre: Man må ikke bryde loven, man må ikke afgive urigtige oplysninger, og jævnfør § 5, stk. 2, må man ikke engang gøre det groft uagtsomt.
Der er ingen tvivl om, at hr. Morten Bødskov i hvert fald gjorde det her groft uagtsomt – med al overvejende sandsynlighed direkte med forsæt om at vildlede Folketinget.
Der er det bare, at jeg så spørger, om justitsministeren dels vil bekræfte det, og dels om han også vil forholde sig til, om det niveau for deliktet, der dermed er lagt, virkelig vil føre til, at fru Inger Støjberg kan dømmes.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-27:
Jamen det er jeg sådan set enig med justitsministeren i.
Folketinget er frit; vi kan selv vurdere ud fra en politisk vurdering, om vi mener, der er tilstrækkelig alvor bag en sag, som gør, at man så skal føre en rigsretssag eller give en næse eller en kritik, eller hvad der nu skal ske.
Derfor vil jeg gentage spørgsmålet: Er det ikke en streng politisk vurdering fra regeringen og Socialdemokraternes side, der gør, at man vælger at føre en rigsretssag mod Inger Støjberg?
Nick Hækkerup (S), 2021-01-27:
Altså, hvis man anskuer sagen retligt, hvilket vel sådan set er fair nok at gøre, når der er tale om en rigsret – man kan også sagtens anskue den politisk, men lad os anskue den retligt – må man konstatere med Jens Peter Christensens doktordisputats fra 1997, så vidt jeg husker, at spørgsmålet om Folketingets binding ikke er underlagt en sædvane, og det er så meget desto mindre underlagt en retssædvane.
Det vil sige, at Folketinget i virkeligheden er frit i sin vurdering.
Jeg skal vende tilbage til den måskemodifikation, der er, men tiden er løbet ud.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-27:
Tak, og tak for redegørelsen fra justitsministeren.
Det er jo sådan, at et stort flertal, senest bekræftet i Udvalget for Forretningsordenen i dag, har besluttet sig for at sende tidligere integrationsminister Inger Støjberg for Rigsretten.
En af hovedårsagerne til, at vi i Dansk Folkeparti er arge modstandere af den her rigsret, er jo, at det er fuldstændig ude af proportioner med, hvad man har gjort i andre tilsvarende sager.
Lad mig minde om tidligere justitsminister, nuværende skatteminister, hr. Morten Bødskov, som kom med en såkaldt nødløgn over for Folketinget for år tilbage.
Det er måske det klareste eksempel på disrespekt over for Folketinget og disrespekt over for det, der foregår herinde, hvor vi jo skal sikre, at der kommer sandfærdige oplysninger til Folketinget og dermed til borgerne.
Når Socialdemokraterne og regeringen så vælger at støtte en rigsretssag mod Inger Støjberg, kan vi undre os i Dansk Folkeparti over, at der så ikke skal føres en række rigsretssager, andre rigsretssager, i Folketinget i forhold til mange af de andre sager, der har været.
For der har jo været masser af sager, hvor der har været et felt, hvor man har diskuteret, om en minister har håndteret tingene på den rigtige måde, og om et ministerium har håndteret tingene på den rigtige måde – ja, sågar fra justitsministerens eget ministerium har vi jo nu og da diskussioner i Retsudvalget, om ministeren og apparatet har håndteret forskellige sager på den rigtige måde; sådan tror jeg nok man kan sige.
Derfor skal vi vurdere i Folketinget, og det er jo egentlig også der, ministerens svar kommer hen, om det er så alvorligt, at man skal tage det ultimative instrument i brug, og derfor må jeg spørge igen: Når vi nu har kendskab til alle de her sager, er ministeren så ikke enig i, at det er en streng politisk beslutning, som Socialdemokraterne og regeringen har valgt at sige ja til, at man fører en rigsretssag mod tidligere integrationsminister Inger Støjberg?
Nick Hækkerup (S), 2021-01-27:
Tak for ordet.
Om forskelle og uligheder mellem sager kan der siges meget.
Når det kommer til Folketingets kontrol med regeringen og dens ministre, er der først og fremmest det fællestræk, at det i sidste ende er op til Folketinget selv at afgøre, hvad det skal føre til.
Derfor kan vi heller ikke en til en sammenligne med sager, der er foregået i et andet Ting i en anden tid, der var sammensat på en anden måde og havde et mere aktuelt grundlag for at tage stilling til den konkrete sag.
I nogle sager vælger Folketinget at give en næse eller at trække støtten til en minister uden forudgående undersøgelse.
I andre sager vælger man at nedsætte en advokatundersøgelse eller en undersøgelseskommission for at få belyst sagens aspekter nærmere.
Sådan nogle undersøgelser kan så igen give anledning til, at Folketinget overvejer yderligere skridt.
I nogle tilfælde – indtil videre kun en håndfuld siden grundloven af 1849 –
har Folketinget fundet, at der bør rejses en rigsretssag.
Det er, kan man rolig sige, en meget alvorlig beslutning, og for mig og for mit parti har det i den aktuelle sag været afgørende, at der foreligger en klar og uafhængig gennemarbejdet sagsfremstilling og vurdering i form af Instrukskommissionens delberetning og den efterfølgende vurdering, der er foretaget af de uafhængige advokater, som er blevet bedt om at rådgive Folketinget i sagen.
Den mener vi ikke at der er grundlag for at tilsidesætte.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-27:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Mener ministeren, at det er proportionelt med tidligere sager, herunder Morten Bødskovs »nødløgn«, at sende Inger Støjberg for en rigsret?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Og det står fuldstændig klart i vores vaccineplan.
Jeg kender og elsker dem, og det ved jeg at spørgeren også gør.
Og selvfølgelig har de ligesom alle andre fuldstændig samme ret til at få et godt og trygt vaccinetilbud.
Og de har nogle særlige udfordringer, fordi de bor, som de gør.
Det er vi glade for de gør, og det skal de også kunne blive ved med at gøre.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-27:
Kan jeg høre det, som ministeren siger, som en hensigt, eller er det reelt et løfte om, at uanset hvor i Danmark du bor, skal du have den mulighed?
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-27:
Men problemet er jo lidt, og det er også det, WTO selv understreger, at de løsninger, der er nu, ikke stiller sig i vejen for, at man også kan afsøge de andre muligheder.
Det er jo rigtigt, at det er komplekst, og at det tager tid, og at det ikke er noget, man bare gør fra den ene dag til den anden, så hvorfor ikke gå i gang med det nu?
For coronaen kommer vi jo formentlig til at skulle se også de næste år, og i hvert fald i forhold til den vaccinationshastighed, der er nu, er det at få vaccineret jo noget, der har langsigtede perspektiver.
Så hvorfor ikke afsøge de muligheder nu og sikre, at det kan tages i brug, hvis det bliver aktuelt?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Jeg har ikke hørt det pågældende radioprogram, og jeg aner ikke, hvilken sammenhæng det overhovedet er sagt i.
På det principielle niveau vil jeg sige, at de her redskaber jo findes, og de er gode.
Så lad os gå ind at se, i hvilket omfang de ville være relevante i den her situation, og der har både jeg selv, men også udenrigsministeren jo redegjort for, hvorfor de i den her situation ville spille fallit; der er andre redskaber, som vil være bedre.
Konkret har vi jo bl.a. hørt om, at det indiske seruminstitut er i gang med at lave aftaler om at producere 1,1 milliard doser vaccine, og der er igennem COVAX-initiativet også 500 millioner andre, der er ved at blive lavet aftale om.
Så der er en række aftaler med det eksisterende setup, som altså vurderes som værende mere robust og kan give nogle bedre resultater.
Det synes jeg sådan set er klogt.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-27:
Prøv at høre: Den danske regering er åben over for alle forslag, der kan forøge vaccineproduktionen og -distributionen og vaccinering herhjemme og globalt.
Det er det, vi arbejder for.
Vi er alle sammen i en pandemi, og vi er ikke ude af den her pandemi, før vi alle sammen har gjort nok for, at vi har det nødvendige antal vacciner og også flokimmunitet.
Så det er det, vi arbejder for.
Vi presser på for handling, men der er bare ikke noget, der tyder på, at det at suspendere patentrettigheder skulle løse den udfordring, vi står over for, så derfor koncentrerer vi os om at løse udfordringen.
Jeg tror egentlig, at vi vil det samme, men jeg tror, at vi har nogle forskellige midler til det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-27:
Det forstod jeg godt, altså det, udenrigsministeren sagde, for det var lidt det samme, der blev sagt i talen før.
Og jeg spørger egentlig bare, om der er en dialog omkring det her.
For jeg kunne forstå på udviklingsministeren i P1-programmet, at man egentlig var åben over for at gøre brug af det.
Og vi har set et massivt opråb fra en meget stor gruppe af lande og en meget stor gruppe af sundhedsorganisationer, som vi normalt jo både lytter til og læner os op ad.
Er dialogen der, i forhold til at man måske ikke har ret i den danske regering, og i forhold til at sige, at det faktisk slet ikke har noget med TRIPS-mekanismen at gøre, men at det ville være en god idé?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-27:
Som nævnt synes der altså ikke at være indikationer på, at de store problemer på globalt plan vedrører patentrettighederne.
Udfordringerne, som jeg har nævnt flere gange, er snarere produktionskapacitet, finansiering og svage sundhedssystemer, særlig i udviklingslandene.
Så jeg synes faktisk, at vi skal rette indsatsen derhen, hvor den gør den størst mulige reelle forskel.
Og som sagt er det, som Danmark gør, nemlig at presse på for mere handling.
Og i forhold til bl.a. Indien, som bliver nævnt her, er det i hvert fald efter mine oplysninger sådan, at man allerede har etableret samarbejder med vaccineproducenter om at producere ret store mængder vaccine på licens i Indien.
Så det er jo også vejen frem; det vil vi selvfølgelig også arbejde for, altså at man kan løfte det den vej rundt for at nå en høj nok produktion af vacciner.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-27:
Jeg hører igen og igen, og jeg hørte også på samrådet med sundhedsministeren og med udviklingsministeren i forrige uge, at man ligesom afviser det her med TRIPS-mekanismen, fordi der allerede er alle de muligheder, der skal være, og at det handler om noget helt andet.
Men vi kan jo høre fra Indien og Sydafrika, og vi kan høre fra globale sundhedsorganisationer, at der altså er noget her, som der skal gøres noget ved.
Og jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om det egentlig er noget, man har en dialog om i regeringen.
For jeg kunne forstå på udviklingsministeren i programmet »Ring til regeringen« på P1 forleden dag, at man egentlig er åben over for at gøre brug af TRIPS-mekanismen.
Så jeg vil godt høre, om det er noget, man diskuterer med fællerne i Rådet, som jo også har fået et opråb fra Europa-Parlamentet omkring det her.
Er der en dialog om, at det er den rigtige position fra Rådets og Kommissionens side lodret at afvise det?