runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-14:
Tak for det.
Det er sådan, at Venstres ordfører på det her lovforslag desværre er blevet forhindret, så jeg har påtaget mig at læse ordførertalen op.
Lad mig starte med at citere skatteministeren fra skatteministerens tidligere indlæg.
Han sagde noget i retning af, at det går godt i Danmark, og at ordrebøgerne er fyldte i de fleste af virksomhederne.
Der er noget meget centralt i lovforslaget, for det lægger nemlig op til at skabe noget så fint som gennemskuelighed og sikkerhed i lovgivningen.
Og det er selvfølgelig helt afgørende, at den lovgivning, der vedtages her i salen, også er forudsigelig og tilgængelig for de af vores medborgere, som skal betjene sig af den.
Udbetalingen af covid-19-hjælpepakker og erstatningerne til minkavlerne har givet usikkerhed om indkomståret for beskatning af beløbene.
Vi skal med lovforslaget sikre, at der kommer vished og forudsigelighed over virksomhedsejernes og minkavlernes skattemæssige forhold.
Coronakrisen har været præget af usikkerhed og utryghed for mange erhvervsdrivende.
Virksomhedsejerne har i perioder skullet lukke for kunderne – det kunne man kalde for virksomhedernes ilt.
Det skulle virksomhederne selvfølgelig kompenseres for med dertil indrettede covid-19-hjælpepakker, men med dem fulgte også en tvivl om, i hvilket indkomstår beløbene fra hjælpepakkerne var skattepligtige.
Det går ikke.
Vores opgave er derfor nu at skabe klarhed over, hvornår skatten skal falde.
Ved at skabe klarhed giver vi også en vis fleksibilitet i forhold til tidspunktet for beskatningen af hjælpepakkerne.
For Venstre er det helt afgørende, at der er gennemskuelighed i den lovgivning, der vedtages – særlig når det kommer til minkavlerne, er det magtpåliggende for Venstre at skabe sikkerhed og forudsigelighed.
De har allerede gået så rigelig meget igennem.
I Venstre bakker vi op om at fjerne usikkerheden om skatteforholdene for de andelsforeninger, der har minkavlere som medlemmer, og som med lovforslaget kan blive ved med at blive beskattet som en andelsforening indtil det indkomstår, hvor der er kommet styr på erstatningen til foreningen som følge af minkforbuddet.
Grundlæggende er det et forslag med nogle ganske fine hensigter, som Venstre støtter op om.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-14:
Baggrunden for det her lovforslag er jo minksagen, som det også allerede er nævnt, og de erstatninger, som minkavlerne får på baggrund af det, der er sket.
Det handler jo om, som også beskrevet i forslaget, at der er en stor usikkerhed om, hvornår der skal ske en beskatning.
Derfor foreslås det så med det her lovforslag at give noget fleksibilitet til minkavlerne, så de selv kan vælge, hvornår de vil beskattes, altså enten beskattes, når de modtager pengene, eller når de får retten til erstatningen.
Det er jo sådan set ganske godt.
For mig bekendt er der nul minkavlere, der har fået deres erstatning, selv om vi nærmer os det tidspunkt, hvor det er et år siden, at det er sket.
For man kan jo ikke være imod, at vi giver mere sikkerhed og gennemsigtighed.
Men skandalen er jo, at de ikke har fået deres penge.
De har fået en tempobonus, men deres erstatning, som de nu egentlig skulle leve af eller måske bruge til at afbetale gæld med, er der ikke.
Jeg kan egentlig godt forstå, hvis man føler sig lidt til grin derude som minkavler, når man skal sidde og se, at vi nu prøver på at sige, at vi giver gennemsigtighed for de erstatninger.
Jamen jeg tror egentlig bare, at de gerne vil have dem.
Det får de så ikke.
Endnu mere til grin bliver det jo, når man så kan læse, at Fødevarestyrelsen stadig væk tager på besøg for at sikre, at de dyr, som så er aflivet, faktisk har det godt.
Og i øvrigt skal minkavlerne betale for besøget.
De skal simpelt hen betale penge for at få lov til at få kontrol med de dyr, som de ikke har længere, altså at de nu er i en god stand – eller er der dyremishandling, eller er der dyrevelfærd eller andre ting?
Det er jo næsten at træde på folk, der ligger ned.
Man kan simpelt hen ikke være bekendt, at man udskriver regninger til folk for noget, som de er pålagt at aflive, og de har så i øvrigt ikke fået deres erstatninger.
Så er det jo fint, at vi kan give dem noget klarhed og noget sikkerhed, men skulle vi ikke sørge for at få de penge ud til dem og så stoppe med at rende og genere de mennesker mere med unødvendige kontroller fra Fødevarestyrelsen – og så i hvert fald i det mindste lade være med at sende regningen for kontrollerne, hvilket absolut ikke giver mening?
Vi synes, det er et udmærket lovforslag, men jeg synes nu, at vi måske skulle lægge fokus på at få de erstatninger udbetalt og så stoppe de unødvendige kontroller, som jo bare er en hån mod de mennesker, som en gang er blevet ramt rigtig hårdt.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-14:
Jeg vil gøre det kort.
Regeringen tager med forslaget et skridt til at gøre det klarere og nemmere at modtage coronarelateret kompensation.
Skatten på coronarelateret kompensation kan nu enten betales i de år, hvor den modtages, eller man kan udskyde skattebetalingen senest frem til det år, hvor der er en fuldstændig administrativ klarhed omkring kompensationens størrelse.
Jeg medgiver, at det er en besværlig proces, der er omkring det her, men lige præcis det her giver større klarhed og forudsigelighed for modtagerne af kompensationen, og når det så ovenikøbet letter en administrativ byrde, kan SF fint støtte forslaget.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Ordføreren siger, at det ikke gør indtryk på lande som Kina og Indien, hvad der sker i Danmark.
Det synes jeg er et sjovt udsagn, i og med at eksempelvis Indien har valgt at indgå et grønt partnerskab med Danmark.
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at en af verdens største nationer vælger at lave et samarbejde med Danmark, netop fordi vi i Danmark er så langt fremme på energiteknologien, altså at vi er kommet så langt med løsningerne, at sådan en stor, folkerig nation gerne vil lære af de danske erfaringer?
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Vi havde den indflydelse, at vi stod sammen med de andre blå partier.
Det var en stærk forhandlingsposition i forhold til regeringen, og vi fik også flyttet meget, specielt i de sidste dage, og faktisk også på selve dagen, hvor aftalen blev indgået, i forhold til nogle af de ting, som vi har været bekymret for, og som blå blok har været bekymret for hele vejen igennem, omkring kvælstofreduktioner og omkring finansieringen.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-14:
Jamen generelt skal borgere og interesseorganisationer have mulighed for at komme med indvendinger.
Det er vores helt klare holdning.
Det gælder det her konkrete projekt.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Tak for det.
Med dette lovforslag får ministeren en meget bred bemyndigelse til at forberede vores energiø.
Og den energiø har jo afgørende betydning for vores klimaaftale fra 2020, for så vidt angår den havvindmølleudbygning, som skal elektrificere både Danmark og Europa.
Som grønne kraftværker på havet skal energiøen spille en enorm rolle i forhold til andelen af vedvarende energi i Europa og dermed udfasningen af fossile energikilder i Danmark og Europa.
Danmark og vores nabolande kan forvente et markant øget strømforbrug, og det er afgørende for den grønne omstilling, at den forøgelse bliver baseret på vedvarende energikilder.
Danmark bidrager, også i kraft af energiøen i Nordsøen, til opfyldelsen af Parisaftalen og EU's ambitioner om at øge den europæiske kapacitet med havvind svarende til 300 GW inden 2050.
Her planlægger vi efter de første 10 GW.
Så vores enorme og for os skalaudfordrende projekt er bare et hjørne og en flig af potentialet og behovet.
Så jeg synes faktisk, det er en historisk dag.
Det er ikke begyndelsen til enden – for at citere Churchill – men det er formentlig enden på begyndelsen.
Nu kommer vi endelig op i en skala i udbygningen, der matcher problemet, og det er den skala, vi skal bygge vindmøller i, for at kunne forgrønne både vores varme, vores transport, vores industri og på sigt vores fly- og skibstrafik.
Vi håber, at øen står klar så hurtigt som muligt, og vi vil i processen hele tiden arbejde for det højest mulige tempo.
Så vi ikke alene stemmer for denne energiø og planlægningen af den; vi forventer os at stemme ja til den næste, som jeg tror bliver nødvendig.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Vi er også ufattelig begejstrede for den energiø – tænk, en grøn stikkontakt, verdens største grønne stikkontakt.
Der, hvor vi selvfølgelig er bekymrede – og det kan jeg høre at der er flere partier der er – er i forhold til afskæring af klageadgangen.
Hvad tænker ordføreren om det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Som jeg sagde i min tale, vil vi i processen arbejde for det højest mulige tempo i opførelsen af denne energiø.
Vi bliver presset på adgangen til grøn strøm omkring 2030, før energiøen er færdig – der vil vi formentlig ikke have nok.
Og jeg vil ikke i den situation stå og se på en ikkefærdig energiø, der er blevet forsinket et år eller to på grund af administrative klager.
Så vi vil med åbne øjne meget gerne give afkald på den administrative klageadgang og læne os op ad, at man stadig væk kan domstolsprøve det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Så jeg forstår, at ordføreren accepterer afskæring af klageadgangen her.
Betyder det, at ordførerens parti også vil afskære klageadgangen i de andre store byggeprojekter, der er i gang eller er undervejs?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Nej, dette er selvfølgelig en specifik beslutning.
Men jeg må så sige, i lighed med Venstres ordfører, at der generelt er for omstændelige processer omkring opførelse af anlæg til grøn energi, og vi kan se, at der er mange grønne energiprojekter, der ligger og er på is i årevis, fordi vores samlede system, inklusive klageadgang, bliver for langsommeligt.
Så jeg er indstillet på at gå ind i et arbejde, gerne et hurtigt arbejde, for at gøre det lettere, hurtigere og smidigere at opstille anlæg til grøn energi.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Vi deler også Enhedslistens bekymring over det med klageadgangen.
Hvor stærkt står Enhedslisten på, at vi skal have det løst?
Er det udslagsgivende for Enhedslisten, at vi på en eller anden måde får løst spørgsmålet omkring klageadgang i det her tilfælde?
Jamen hvad nu, hvis det er generelt?
Hvad nu, hvis det ikke bare er her, men der generelt er en tendens til at afskære klageadgangen?
Det kunne være ved Lynetteholmen, det kunne være ved Egholm, det kunne være ved Kattegatforbindelsen.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-14:
Det er et exceptionelt projekt.
Og som det også blev understreget før af hr. Morten Messerschmidt, er det vigtigt at præcisere, at det gælder det her projekt.
Det er en glidebane, hvis vi laver en general procedure med det her.
I et demokrati skal menigmand – og interesseorganisationer også for den sags skyld – have mulighed for at komme og sige: Jeg har det her synspunkt, og jeg vil løfte en hånd og sige, at det her er vigtigt.
Så kan de sige, at det er vigtigt, at vi undersøger de og de forhold.
Det er måske en mellemløsning, men vi vil gerne gå den her vej.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-10-14:
Vores tilgang er, at vi lige nu er i en situation, hvor den grønne omstilling og de mål, vi har sat os, er af en sådan karakter, at en sådan proces må køre i en anden sammenhæng.
Og der synes vi, at energiministeren faktisk har lyttet til os.
Og konsekvensen er så her den, som vi heller ikke er vilde med, nemlig at den administrative klageadgang ikke opfyldes.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Det glæder vi os også over i Alternativet, og vi deler DF's skepsis i forhold til at ophæve klageadgangen.
Som jeg hører ordføreren, så ønsker ordføreren, at det, hvis vi gør det her, skal være et særligt tilfælde, i stedet for at det er noget, man generelt skal kunne gøre på byggeprojekt efter byggeprojekt.
Nu er det sådan, at man i forhold til Lynetteholmen i København vil gøre det samme.
Der vil man også afskære klageadgangen.
Det er godt nok stoppet lige i øjeblikket, fordi der har været et hav af negative høringssvar i forhold til den bekendtgørelse, men hvis det nu også bliver gennemført, altså at stoppe klageadgangen der, så har vi jo en generel tendens.
Hvordan vil DF så stille sig i forhold til det?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-14:
Jeg kender ikke de konkrete omstændigheder, men jeg kan sørge for, at hr. Torsten Gejl får en henvisning, og så vil han kunne finde svar der.
Der er 51 sekunder tilbage, og jeg vil lige benytte lejligheden til at sige, at det vist var noget vrøvl, jeg fik sagt før.
H.C. Andersen taler om de grønne øer.
Jamen så er det, at vi er meget bekymrede.
Man kan konkret gøre det, hvis der er nogle gode argumenter for det.
Som jeg nævnte før, kan jeg ikke Lynetteholmsagen på fingrene, for det er en anden ordfører, der sidder med den.
Vi er ikke så privilegerede som i Alternativet, hvor det er én ordfører, der får lov til at sidde med alle sager.
Så derfor vil jeg bare bede om, at jeg får lov til at konsultere det spørgsmål med min kollega, og så skal jeg nok sørge for, at hr. Torsten Gejl får svar.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-14:
Tak for ordet.
Der er en første gang for alting.
For en måneds tid siden ringede SF's klima- og energiordfører og fortalte om sine planer om orlov.
Derfor er det første gang, jeg nu står her.
Nå, til sagen.
I SF er vi glade for det her lovforslag.
Det skaber rammerne for det videre arbejde med projektering og anlæg af energiøen.
Den kommer, som det fremgår, til at ligge ca. 100 km nord/nordvest fra Thorsminde.
Etableringen af energiøen er afgørende for, at vi kan være i stand til at producere den store mængde grønne strøm, som der er en stigende efterspørgsel på.
Energiaftalen er derfor et godt og vigtigt skridt i vores grønne omstilling.
Vi er lidt nervøse for, om vi kan producere nok strøm i tide, og vi er lidt ærgerlige over, at energiøen først er færdig i 2033.
Projektet skal derfor realiseres hurtigst muligt, så vi kommer i gang.
For SF er det vigtigt, at projektet lever op til internationale forpligtelser og lovgivning, så man ikke løber ind i dyre forsinkelser af projektet.
Med et tocifret milliardinvesteringsbeløb er det vigtigt, at vi sikrer os mod afbrydelser, og i den henseende er fjernelse af klageadgang fornuftigt.
Men jeg vil meget gerne understrege, at vi kræver en omhyggelig indsats inden anlæggets start for at sikre, at projektet ikke strider imod EU-lovgivning eller andre ting.
Det bør undersøges ud fra havplanen, hvor der findes værdifuld natur, så den retsmæssigt kan beskyttes.
Der er selvsagt ingen idé i at placere energiøen oven på et værdifuldt rev eller lignende.
På samme måde regner vi selvfølgelig med, når vi kommer længere frem i processen, at det valgte område afsøges for arkæologiske spor før igangsætning.
Vi foreslår at forpligtige regeringen til at høre Miljøklagenævnet samt Energiklagenævnet, før anlægstilladelsen gives.
På den måde får offentligheden en vis sikkerhed for, at retslige indvendinger i forhold til naturbeskyttelse og andre interesser er håndteret uafhængigt.
Vi håber, at regeringen vil følge dette råd, så energiøen kan realiseres under skyldig hensyntagen til diverse problemstillinger.
SF støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Og velkommen på talerstolen.
Vil ordføreren sætte lidt flere ord på, hvorfor det er fornuftigt?
Grunden til, at jeg spørger ordføreren om det, er, at det er generelt.
For ordføreren siger, at hvis det generelt er sådan, at det betyder, at vi ophæver klageadgangen, så vil ordføreren, så vidt jeg forstod, have problemer med det.
Men hvis det bare er her, vi gør det, så lød det mere spiseligt.
Hvis det bliver generelt, hvilket det meget let kan blive, fordi det også bliver i forhold til Lynetteholmen og andre steder, hvordan stiller ordføreren sig så?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Og jeg har jo lagt op til, at vi skal prøve at kigge på, om vi ikke kan finde en løsning, hvor man f.eks. lander på, at det er bestemte organisationer, som har en klageret i det her tilfælde, og at vi får skitseret, hvad det er for nogle processer, og i hvilket omfang man kan sikre det gennem åbenhed om f.eks., hvor det er, man påtænker at sandet skal flyttes fra, og hvor hurtigt det skal ske.
Den slags ting tror jeg man kan få et eller andet ud af at have en åbenhed om tidligt i forløbet, så dem, der tænker på at klage, måske er så veloplyste, at de ikke klager.
Der var et seminar i går med Vind Danmark, som havde biodiversitet og klima som et tema, hvor det også kom frem, at der ind imellem var noget i klageprocesserne, som det kunne være bedre at man bare tog telefonen og snakkede sammen om.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Vi skal huske, at 2030 kun er et delmål, for vi skal jo være klimaneutrale i 2050, og energiøerne er et vigtigt aktiv for at nå at være klimaneutral i 2050.
Men jeg synes ikke rigtig, ordføreren svarede på, hvad udsigten er for, at man kan have en tilstrækkelig sikker atomkraft til også at kunne løse energiudfordringer i Afrika eller andre steder globalt, hvis det er så god en løsning.
Hvad er tidsperspektivet for det, og hvor er man henne?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Atomkraft er jo allerede vidt udbredt i dag.
Atomkraft dækker en stor del af energibehovet i Frankrig, så atomkraften er til stede, men vi mener godt, man kunne forske i at forbedre den.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Det her lovforslag, vi behandler i dag, har jo ikke noget med 2030-målsætningen at gøre.
Det vil først stå færdig efter 2030, så derfor er det ikke en del af 2030-målet.
Hvad angår atomkraft, vil jeg sige, at vi jo ser på hele klimaudfordringen på globalt niveau, og vi mener ikke nødvendigvis, at vi skal have atomkraft i Danmark, men vi kan understøtte udviklingen af den moderne atomkraft, så vi kan få det udbredt.
Vi ser det i et bredere perspektiv og altså ikke kun, i forhold til hvad Danmark gør, for
det væsentlige er, hvad vi gør på globalt plan.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Jeg er glad for, at ministeren siger, han ikke vil afvise noget mere smidigt.
Hvis man kigger på, hvad det er, man kunne klage over i den her sag, så er det jo ikke de der sommerhusejere, som får forstyrret deres udsigt; jeg tror egentlig, at det er klageadgangen om råstofindvinding, som er det mest centrale.
Så kunne vi ikke finde en løsning der?
Kunne man ikke relativt tidligt finde ud af, hvor det er, alt det her sand skal flyttes fra – eller er det bare sådan helt frit?
Altså, der må være nogle nye råstofindvindingsområder, som man jo burde kunne spotte hvor er, og dermed kunne man tage en dialog med dem, som måtte synes, at der er problemer i det.
Jeg synes, det er okay, at man ikke kan klage over museumsloven, men det kunne jo også godt være, at man relativt hurtigt kunne finde ud af, hvor den ø helt præcis skal være, og der så var nogle arkæologer, som kunne undersøge, om der ligger noget interessant nede på havbunden dér, og at man sådan set får det håndteret, uden at man risikerer at få forsinket projektet.
Måske skulle vi prøve noget, som er baseret på en større åbenhed, end vi normalt har i sådan nogle store projekter.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Jeg ser meget frem til, at vi kan diskutere den slags ting, selvfølgelig i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil bare lige sige, så der ikke er nogen, der kan misforstå det: Det, vi har fremlagt her, er jo det, som regeringen mener, og det, jeg mener, men det er også et forsøg på at lave et meget ærligt og redeligt sammenskriv af det, jeg havde en klar opfattelse af at vi var enige om i forligskredsen.
Det er jo ikke første gang, de tilstedeværende her i salen hører om det her; det har været igennem en ret grundig behandling.
Og jeg føler sådan set, at jeg og regeringen har været meget lyttende, men det har jo altså primært været i forhold til den frustration og bekymring, der har været, med hensyn til at det her bliver en ret lang proces uanset hvad.
Og derfor skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at få den kortet så meget ned som muligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Jamen det er helt korrekt, at vi har drøftet det her, men vi har jo også konkluderet, at det sådan set er fair nok, at partierne har mulighed for at se, hvad der kommer ind i høringsprocessen, og kan inddrage det i de endelige konklusioner.
Og det er jo så der, hvor vi står i dag.
Vi har en udvalgsbehandling – og det er jo nok ikke det, der kommer til at forsinke hele projektet.
Hvis vi kan finde en eller anden god løsning, som gør, at den der råstofindvinding bliver veldefineret – og der er nogle bestemte organisationer, der har en høringsret på det – jamen hvorfor så ikke gå efter det?
Jeg synes egentlig, at vi skal prøve at vælge de bedste løsninger.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Tak for talen.
Vi er enige med ordføreren i, at vi skal se på alle teknologiske muligheder for at have grøn energi og komme i mål med klimaambitionerne.
Når ordføreren taler så overbevisende om atomkraft, vil jeg høre, hvad tidsperspektivet er for det, hvis ordføreren vil sige, at man egentlig kunne have atomkraft, også hvis vi ser på det i forhold til en 2030-målsætning.
Jeg hører ordføreren sige, at der ikke er brug for vindmøller, for vi har faktisk en anden teknologi, men hvor klar er den, og hvor hurtigt kunne det gå?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Jeg er meget enig, og Alternativet vil også kunne støtte nogle af de idéer, hvis vi kan finde en anderledes type klageadgang for meget, meget relevante klager.
Hvis det nu bare viser sig, at det kan vi ikke og det bliver business as usual, og at vi bare kører igennem med en begrænset klageadgang eller stopper klageadgangen, hvad vil Enhedslisten så gøre?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Min tilgang til det her er den positive og den optimistiske, altså at jeg jo kan lytte mig til, at der er flere partier, der godt kan se, at vi har et problem med den her begrænsede klageadgang, og at vi derfor bør finde en løsning, og det vil jeg da arbejde for at vi gør i udvalget.
Så ja, jeg indtager ikke den her negative position og tænker, at jeg taber det her lille slag.
For jeg lytter mig til, at der er flere partier, der sådan set er lydhøre over for det, og at man i stedet for en – hvad skal man sige – total afvisning af, at der kan være en klageadgang, godt kunne komme frem til, at det er en anden løsning, vi kunne lande på.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Grunden til, at jeg spørger partierne til det med klageadgangen her, er, at lidt systematiske er vi jo, hvis vi skal have det løst, sådan at vi kan få vores pragtfulde energiø.
Ordføreren siger, at ordføreren ser det som en justering af klageadgangen, at den bliver afskåret, men den ret, vi har til at tage det til en domstol, er jo grundlovssikret.
Altså, det er jo ikke noget, vi gør.
Hvad mener ordføreren, når ordføreren siger, at det er en justering af klageadgangen at afskære den?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Vi har måttet nærlæse det her med klageadgangen, for det kan jo godt stikke meget ud.
Det er jo hele processen omkring det, og det vil sige, at det er justeret i forslaget, at man har fjernet klageadgangen.
Det er jo på den måde.
Det er ikke sådan, at man bare har lavet en lille twist omkring klageadgang.
Men den er fjernet, og vi har stillet spørgsmål til ministeren, og vi har også fået et notat omkring det, for det er jo noget, der umiddelbart stikker i øjnene, og vi har også set de fortilfælde, hvor man har gjort det.
Derfor er det i hvert fald vigtigt, som ordføreren også siger, at man er grundlovssikret ved domstolene, og det er jo den vej, man kan gå.
Men vi ser, at det er utrolig vigtigt, at vi har fokus på, at energiøerne etableres, men selvfølgelig ikke i blinde, og man skal jo sikre, at alle godkendelsesprocesser og alt er på plads, det er klart.
Det er jo en forudsætning for at kunne etablere noget, som er så stort, og der er både de miljømæssige konsekvenser og selvfølgelig også de samfundsøkonomiske, og vi må også erkende, at vi lidt er ude i et eksperiment.
Der er meget af det her, vi slet ikke ved endnu.