runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i meget lang tid har haft store udfordringer med integration i Danmark.
Vi har oplevet en tilstrømning af mennesker, som vi må være ærlige at erkende at vi har haft meget svært ved at integrere i vores samfund.
I for lang tid er der ikke blevet stillet ordentlige krav til dem, der kom hertil.
Op gennem 1990'erne oplevede man en politisk berøringsangst fra det politiske lag.
Alt for mange udlændinge fra ikkevestlige lande kom hertil, og i stedet for at blive en del af arbejdsmarkedet lod man dem være på passiv forsørgelse, og ingen stillede krav til dem om at komme ud på arbejdsmarkedet.
Ingen vovede rigtig at løfte den debat, der handlede om, at det er en selvfølge, når man rejser til et land, at man tilegner sig landets værdier og grundsyn, og at det ikke er en udveksling; at det er noget, man gør én vej.
Kommer man til Danmark, er det de danske værdier, man tager til sig, ikke omvendt.
Der var nok at gøre op gennem 00'erne.
Derfor strammede vi udlændingepolitikken med den erkendelse, at antallet betyder noget for sammenhængskraften i Danmark og for vores mulighed for at få et mere velfungerende samfund, hvor flere tager part i de ideer og idealer, vi ser som selvfølgelige her.
Og vi er kommet længere.
Vi har med integrationsydelsen, som fremover hedder selvforsørgelses- og hjemrejseydelsen, og strammere regler for familiesammenføring fået styr på tilstrømningen.
Sidste år modtog vi det laveste antal asylansøgere i 9 år.
Andelen af flygtninge og familiesammenførte til flygtninge, der er i job efter 3 års ophold i Danmark, er fordoblet, siden Venstre overtog regeringsansvaret i 2015.
Tidligere i år fremlagde vi en ambitiøs strategi mod parallelsamfund, som siden er blevet til seks brede og markante aftaler mod parallelsamfund.
Derfor er vores mål det, at Danmark skal være uden ghettoer i 2030, og når vi taler om områder uden ghettoer, taler vi om områder, hvor der ikke længere skal være et parallelsamfund, der især har ikkevestlige idealer eller ikkedanske idealer som de herskende idealer.
Vi er på vej, men det er et langt, sejt træk.
Nu er vi så nået til en anden fase i arbejdet.
Vi skal væk fra det, der var blevet normalen, nemlig at midlertidig beskyttelse blev til varigt ophold.
For det har også betydning for integrationen, når for mange mennesker bliver her længere end det, der var tiltænkt.
I fredags blev vi og de øvrige regeringspartier enige med Dansk Folkeparti om en ny udlændingeaftale.
Det er samtidig Venstres holdning, at så længe flygtninge er i Danmark, skal de forsørge sig selv.
De skal være en aktiv del af det arbejdende fællesskab.
For det er jo netop de erfaringer og færdigheder, som de skal tage med sig hjem og bruge, når deres hjemland skal genopbygges.
Der, hvor de er rejst fra eller flygtet fra, er problemet, at vores værdier ikke findes.
Det er de værdier, de skal lære her og tage med sig hjem.
Det bliver deres oprindelseslande bedre af, når de genopbygger dem.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Tak for talen.
Der var jo mange ting, som jeg er enig i, men jeg bemærkede også, at der i denne tale ikke blev brugt ordet islam eller muslim, selv om det er det, som vi har spurgt om i forespørgselsteksten.
Derfor vil jeg spørge: Mener ordføreren ikke, at det i praksis har vist sig, at det er betydelig vanskeligere at integrere folk med en islamisk baggrund i Danmark end andre ikkevestlige indvandrere?
Og mener ordføreren ikke, at det er noget, som vi er nødt til at indarbejde i en integrationsstrategi for de mennesker, som skal blive i landet?
Vi ved, at der er mange, der med vores nye finanslovsaftale skal sendes ud, men der er nogle, der skal blive, og de skal jo på et eller andet tidspunkt opnå at blive danskere.
Bør man da ikke indarbejde den viden, vi har, om, at det er vanskeligere for folk med en islamisk baggrund at blive integreret, i en aktiv, fremadrettet integrationsstrategi?
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Jeg tror, jeg vil svare lidt, som ministeren også gjorde, at det jo er det, vi taler om, når vi taler om parallelsamfund og strategien mod parallelsamfund.
Der er det især indvandrere fra muslimske lande eller flygtninge fra muslimske lande, der har andre værdier, end vi har, og det er i det rum, at vi skal finde løsningerne.
Islam kan være årsagen til mange problemer, dog allerværst, når islam bliver til islamisme og bliver til et politisk værksted.
Men jeg er også enig med den tidligere taler, hr. Mattias Tesfaye, i, at man må tro på det, man vil, i det her samfund.
Problemet opstår, når det, man tror på, bliver gjort til et politisk værktøj, der skal udfordre de selvfølgelige værdier, der er i det her samfund.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Det er jo grotesk, for det gør vi så ikke.
Det er jo så tabuiseret.
Men jeg håber, at vi i praksis kommer frem til det.
Det lyder også meget sødt, at der bliver sagt, at man må tro på, hvad man vil.
Det mener jeg selv, for vi har religionsfrihed.
Islam er jo et samlet kompleks, hvor der både er tro og så en hel masse lovreligiøse regler, som på mange måder støder imod alt det, som vi kender.
Det kan man jo ikke se bort fra.
Så derfor er man på en eller anden måde nødt til at lave en analyse og tage højde for de ting, som selvfølgelig vil opstå i det kultursammenstød, vi har.
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Men i det omfang, der er religiøse skikke og love, som støder ind i de spilleregler, der gælder her, så er det altid islams love og spilleregler, der skal vige for de regler, der gør sig gældende her.
Men det vil også gøre sig gældende for andre religioner, der måtte søge samme sammenstød med de gældende regler her.
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
Undskyld mig, men det virker altså ret påfaldende, at ministeren og ordføreren har besluttet sig for ikke at nævne islam ved navn i ordførertalen.
Det synes jeg jo egentlig bare bekræfter, at den her debat stadig væk har meget for sig i forhold til en ordentlig, oplyst debat.
For jeg synes altså, man gør sig skyldig i noget vrøvl.
Det, som jeg prøvede at udfolde over for Socialdemokratiets ordfører, var, at der er et problem med hensyn til islam, fordi islam er politisk i sit væsen.
Er det kompleks et problem i Vesten?
Det bliver vi da nødt til at kunne tale om, hvis det er sådan, at den her debat faktisk skal føre et ordentligt sted hen.
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Jeg er ikke sikker på, at jeg så fangede, om der lige var et direkte spørgsmål i det, hr. Christian Langballe var inde på her, men jeg vil godt komme med den replik, og så må I lige følge op, hvis jeg ikke helt har annammet, hvad vi taler om.
Men det er jo klart, at islamisme – altså når man bruger islam som et politisk redskab – er en kæmpe udfordring.
Det er en af de største udfordringer, vi har, i vores tid – det er vi slet ikke blinde over for, og det skal vi være åbne om i den måde, vi taler om det på.
Jeg synes også, når jeg sådan har været passager i den debat, der har været i hele min opvækst og frem til i dag, at jeg vil sige, at vi er blevet meget mindre berøringsangste over for at tage den debat.
Hvis der hersker nogen tvivl om, at det er islam og islamisme, der er udgangspunktet for debatten og den måde, vi orienterer os i den på, så vil jeg gerne rydde den af vejen.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Det synes jeg vil være en god idé.
For man må jo sige, det mudrer debatten, at vi har det her begreb ikkevestlig, som dækker over mennesker fra en lang række lande, som man må sige er meget forskellige, ligesom man også må konstatere, at der er enormt stor forskel på, hvor godt folk klarer sig.
Altså, kinesere, som jo heller ikke kommer fra noget demokrati, klarer sig rigtig godt i Danmark.
Jeg nævnte også thailændere.
Man kan nævne mange andre grupper, som klarer sig rigtig godt.
Det er faktisk kun, når man ser på indvandrere fra muslimske lande, at man oplever de her kedelige statistikker.
Så for at få en mere retvisende debat kunne det, som hr. Mattias Tesfaye foreslår, være en fin idé.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
For da vi for nogle år siden skulle diskutere, hvordan flygtninge skulle fordeles i kommunerne, lykkedes det at få ændret reglerne, sådan at folk, der var her på en au pair-opholdstilladelse, ikke talte med som udlændinge i en kommune, og dermed fik Gentofte næsten fordoblet antallet af flygtninge, de skulle modtage.
Og der var så nogle andre kommuner, der skulle have færre.
Jeg tænker selvfølgelig også på, om det f.eks. i forbindelse med den kommunale udligning skal udløse ekstra tilskud, at man har børn af kinesere en skole, når vi kan se, de klarer sig lige så godt som alle andre.
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke tilhører dem, der mener, at integrationen er en katastrofe og er gået helt galt.
Jeg anser egentlig glasset for at være halvt fuldt.
Jeg tror også bare, det er vigtigt at holde blikket fast rettet mod nogle af de udfordringer, der er, og i hvert fald ikke tale dem ned.
Nu nævner Alternativets ordfører en lang række tal på, hvor det går bedre med integrationen, og det skal vi selvfølgelig glæde os over.
Jeg tror også, det kunne være interessant lige at få slået lidt ned på, hvorfor det så går bedre.
Vi ved f.eks., at det går bedre for indvandrere, der kommer til vores land, og som bor i samfund, hvor der er flertal af folk med dansk oprindelse.
Da man i 1999 besluttede sig for, at flygtninge skulle fordeles ud i alle kommuner, var der meget modstand mod det.
Det var jo et stavnsbånd til folk, der kom hertil.
Hvordan stiller Alternativet sig til det?
Jeg kunne også spørge: Når vi ser et bedre uddannelsesniveau blandt unge kvinder med anden etnisk baggrund, er der mange eksperter, der peger på, at det skyldes 24-årsreglen.
Hvordan stiller Alternativet sig til det?
Hvordan stiller Alternativet sig til det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Det var mange spørgsmål på en gang.
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk ikke kun nævnte ting, der går bedre, selv om det var en del af dem.
Jeg nævnte også de udfordringer, som jeg mener vi helt klart skal gøre noget ved.
Det er mere for at nuancere det.
Alle de tal, jeg har taget frem, er fra en artikel i Zetland, hvor man ligesom prøver at folde billedet ud.
Så der er nogle bekymringspunkter, og dem nævnte jeg også.
Jeg er helt enig i forhold til udfordringen med de blandede boligområder, og det ved jeg vi er enige om.
Ordføreren og jeg er enige om, at det er en boligsocial problemstilling.
Det er nogle boligsociale udfordringer, det er nogle sociale udfordringer, som gør det.
Og vi har set, at vi altid har haft et proletariat og en underklasse i Danmark.
Tidligere var det jo arbejderklassen, nu er vi ved at få en etnisk underklasse.
Den bliver i øvrigt styrket af den nye finanslovsaftale, som er blevet indgået.
Så det er jo mit perspektiv på at se tingene i øjnene.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Jeg interesserer mig ikke så meget for skyld.
Det er et teologisk begreb.
Men jeg interesserer mig for årsag og virkning, og jeg tror, at nogle af årsagerne til, at vi ser, at det går bedre, er, at der er truffet nogle beslutninger i det her lokale, som jeg har indtrykket af at Alternativet er imod.
Støtter Alternativet, at vi sprogscreener børn i børnehaven for at finde ud af, om der skal ekstra intensiv danskundervisning til, før de kan starte i 0. klasse?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Vi har ikke noget mod, at man sprogscreener.
Det, som vi har været imod i forhold til børnehaverne og skolerne, er jo f.eks. den tvungne stopprøve, som Socialdemokratiet jo støtter.
Der må jeg bare sige, at vi kan arbejde med forbedring af børns sprog, børn, der har udfordringer, på rigtig mange måder, og vi kan arbejde rigtig meget med gulerødder, men hvis vi arbejder med en straf, er det bare den forkerte vej.
Det er det, vi er imod.
Det er ikke hensigterne, vi er imod, men vi er imod de metoder, man bruger, når man begynder at tvinge folk til noget imod deres vilje.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Tak for det.
Så vil jeg bare spørge til, hvad der er Alternativets forklaring på, at indvandrere fra muslimske lande så klarer sig så markant dårligere end indvandrere fra andre ikkevestlige lande, som ofte kan være lige så fattige, og som nødvendigvis heller ikke har demokrati.
Altså, det er dog bemærkelsesværdigt, og det gør sig ikke bare gældende i Danmark, det gør sig gældende i hele Europa, at der er de her store forskelle.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-05:
Til den sidste del af det: Ganske vist er jeg steget i graderne siden det citat, som spørgeren kommer med, men det er simpelt hen ikke mig, der udskriver folketingsvalg – endnu – men det må vi jo se på.
Det illustrerer jo sådan set meget godt den balance, som vi skal have: at vi skal komme i mål.
Vi skal vise, at vi faktisk har intentionen om at komme i mål, også når det handler om ammoniakudledning.
Men vi har altså også et erhverv, som bliver ramt meget, meget voldsomt af det her.
Det er jo ikke nogen stor hemmelighed, at de ambitioner, som den tidligere regering meldte ind, syntes vi var meget voldsomme.
Det argumenterede vi også for på det tidspunkt, og det er derfor, at man skal finde balancen.
Men jeg kan forsikre spørgeren og den øvrige befolkning om, at vi har ambitioner på det her område.
Det er derfor, vi har afsat de her midler.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Det vil sige, at Alternativet ikke mener, at den kulturelle baggrund, man kommer med, og de normer, man kommer med, som selvfølgelig også har noget at gøre med den religion, man kommer med, spiller nogen som helst rolle og kan være en del af forklaringen på, at folk med den her helt bestemte kulturbaggrund klarer sig markant dårligere end alle andre, og at det bare har noget med socialklasse at gøre.
Altså, det er fuldstændig omvendt af det, vi tidligere har hørt fra den fløj, nemlig at folk fra Syrien osv. nemt ville blive integreret, når de kom til Danmark, fordi de havde et højt uddannelsesniveau osv.
Altså, virkeligheden har jo ikke vist sig at være den, som bliver påstået.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Nej, og en af grundene til, at det ikke har vist sig at være det, er, at Danmark er enormt dårlig til at matche de kompetencer, man kommer med, med job.
Det er faktisk rigtigt.
Det er faktisk rigtigt.
Hvis man går ud og spørger ude i jobcentrene, hvis man går ud og spørger ude på igu'en, hører man om, at vi er gode til få dem i job, men at en af udfordringerne er, at vi ikke er særlig gode til at matche kompetencer fra hjemlandet med de job, som vi så giver dem i Danmark.
Det kan f.eks. være svært at oversætte en lægeuddannelse fra et mellemøstligt land til en dansk lægeuddannelse; vi stiller højere sprogkrav til folk, der kommer fra lande uden for EU, end til folk, der kommer fra lande inden for EU, hvis man f.eks. skal arbejde som læge.
Så der er jo stor forskel på den måde, vi allerede behandler de mennesker, vi tager ind, på.
Og nej, jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen, hvis man er... Nåh, nu får jeg ikke lov til at sige mere.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-12-05:
Det, vi taler om, er, hvorfor Danmark bliver mere og mere opdelt, og hvorfor integrationen falder nogle let, mens andre lever i isolation uden nogen sinde rigtigt at blive en del af det danske samfund.
Og så må vi jo stille spørgsmålene: Hvordan hjælper vi de piger – indimellem også de drenge – som udsættes for social kontrol af deres familier?
Og hvorfor giver politikere flygtninge og indvandrere skylden, i stedet for at vi bruger kræfterne på at gøre noget ved problemerne der, hvor de er?
Det er jo helt oplagt, og det har også været en del af debatten, at vi har haft årtiers, vel indimellem ret ophedede, udlændingedebat og lovforslag efter lovforslag, men vi efterlader stadig folk derude mere og mere bekymrede for, om integrationsproblemerne kan løses.
Og vi efterlader også store grupper af medborgere uden uddannelse eller job eller tro på fremtiden eller på, at de er en del af samfundet.
Det bekymrer mig, fordi jeg også hader at se, hvordan det splitter os som samfund.
Jeg har det som mange andre ordførere sådan, at jeg jo elsker Danmark, og der er kun ét Danmark, og alle, der lever her, skal være en del af samfundet.
Vores fællesskab her handler ikke om religion eller om hudfarve, men om viljen til at bidrage med det, man kan.
Jeg tror, det var Socialdemokraternes ordfører, der sagde, at vi har kun ét regelsæt.
Det er jeg helt enig i.
Det, jeg kæmper for, er et samfund med plads til mange forskellige baggrunde, med plads til mangfoldighed, men det kræver, at integrationen lykkes.
Det er vi ikke lykkedes med endnu.
Der har politisk lederskab på det område fejlet.
Det er også på tide, at vi løser problemerne med dem, der har mest brug for, at vi lykkes, dem, der har de største problemer, og også at det løses af dem, der faktisk tror på, at vi kan løse dem.
Det kræver en fuldstændig ærlighed om problemernes omfang.
Nej, vi skal ikke lukke alle ind i Danmark.
Det har ingen vist nogen sinde ment.
Vi skal aldrig nogen sinde acceptere kvindeundertrykkelse eller andre former for undertrykkelse, og vi skal heller ikke acceptere, at der lever befolkningsgrupper på kanten af arbejdsmarkedet.
Og ja, vi risikerer reelt en etnisk underklasse i et land, som ellers er kendt for sin lighed.
Men selvfølgelig kan verdens bedste velfærdssamfund få integrationen til at virke.
Selvfølgelig kan vi, hvis vi reelt vil.
Så vi skal finde modet til at lade de høje forventninger sætte ambitionsniveauet og ikke laveste fællesnævner, og vi skal finde rigtige løsninger på de virkelige problemer, som der er derude.
Det er der, det starter, og hvor der lige nu er alt, alt for mange i fattigdom.
Vi skal have blandede skoler, blandede børnehaver, blandede ungdomsuddannelser, så tosprogede børn ikke isoleres på de samme institutioner.
Så de unge.
Det har flere ordførere også været inde på.
Der er ikke nogen, der skal kunne modtage kontanthjælp i årevis uden at yde noget til gengæld.
Vi skal have høje forventninger til hinanden, fra første dag vi møder nye mennesker.
Det er det, integration handler om.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Tak for talen.
Jeg bemærkede, at ordføreren hverken brugte i- eller m-ordet, så der er også berøringsangst dér i Det Radikale Venstre.
Jeg havde nu heller ikke forventet mig så meget andet.
Men jeg er glad for, at ordføreren mener, at man skal tage fat på problemerne der, hvor de er, og gå i gang med det.
Det vil jeg i høj grad også meget gerne.
Men uden en analyse af, hvad problemerne er, kan det være svært at tage fat på dem.
Derfor vil jeg spørge ordføreren om de kultursammenstød, som vi ser – f.eks. Muhammedkonflikten, tegningskrisen – kultursammenstødene ude i skolerne og på gymnasierne og på gaderne i boligforeningerne: Hvordan vil ordføreren konkret gribe fat i de problemer og løse de problemer?
Og anerkender ordføreren, at der selvfølgelig også er en kulturel og dermed også religiøs dimension i de kultursammenstød?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Jeg ved simpelt hen ikke, om det, som ordføreren siger lige nu, er rigtigt, hvis vi snakker indkomstniveau, socialklasseniveau, altså, at klasserne er ens på tværs af de grupper, der er, når vi snakker ikkevestlige lande generelt.
Det tror jeg ikke er rigtigt, og forstå mig ret.
Jeg tror nemlig, at når vi taler om en del af de mellemøstlige lande, som Danmark har haft indvandring fra, er der mange af de mennesker derfra, som kommer fra kår, som vi i hvert fald ikke ville ønske os, og det giver selvfølgelig nogle udfordringer, særlig nogle uddannelsesmæssige udfordringer.
Så jeg tror, der er en forskel i forhold til det niveau af socialklasse, socialt niveau, levestandard, som man kommer til landet med.
Og det er jo ikke, fordi vi mener, at det ikke er en udfordring.
Jeg står ikke her og siger, at det ikke er en udfordring, men vi skal bare være meget, meget opmærksomme på, hvordan vi så griber det an, og hvem det er, vi anklager for at være grund til, at statistikkerne ser ud, som de gør.
Jeg er ikke bange for at se virkeligheden i øjnene, men vi skal bare spørge os selv, hvad det er for nogle præmisser, vi tager udgangspunkt i.
Når den gruppe, som ordføreren refererer til, kommer fra muslimske lande, antager man, at det er på grund af religionen, at der er de problemer, som ordføreren refererer til, og det er første præmis, som vi vil stille spørgsmål til.
Jeg kender rigtig mange troende muslimer, som lever et meget, meget fint demokratisk liv i Danmark.
Så når man stiller spørgsmål til eller udfordrer synspunktet om, at man på tværs af religioner har et ønske om at deltage på lige fod i det demokratiske samfund, så har vi et problem.
Vi har en straffelov.
Hvis man overtræder straffeloven i Danmark, skal man selvfølgelig straffes for det.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Det er jo ganske enkelt vrøvl.
Så vil man ikke forholde sig til virkeligheden, fordi virkeligheden er på en måde, som man ikke rigtig kan holde ud.
Sagen er jo den, at vi har en gruppe, som udskiller sig og adskiller sig markant, og det er et problem, der skal tages hånd om.
Man er nødt til at analysere det, og så skal man finde en måde at behandle alle indvandrere og efterkommere på, hvor der efter min mening skal stilles meget klare krav fra begyndelsen, hvis man ønsker at være i Danmark.
Der er ikke nogen, der nødvendigvis skal særbehandles, for alle skal behandles på samme måde, men man skal lave en analyse, hvor man tør se virkeligheden i øjnene.
Selv Alternativet må dog turde det.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Jo, jeg synes faktisk, det er svært at argumentere imod.
Det er jeg sådan set enig i.
Når man kan konstatere, at der er nogle klare statistiske forskelle i forhold til, hvor folk kommer fra, bør det også give sig udslag i den måde, vi opgør tingene på.
Jeg vil så sige, at det her med støtte jo ikke er løsningen.
Altså, det at omfordele en masse penge til de her ting og sprede problemerne tror jeg ikke ret meget på.
Det, der er løsningen, er, at vi får indvandringen ned, og at vi får skabt nogle incitamenter til, at folk klarer sig selv.
Det er deres eget ansvar.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Jeg vil gerne følge lidt op på det spørgsmål, som fru Marie Krarup stillede tidligere, i forhold til det med foreneligheden imellem det at være liberal og stå på et liberalt grundlag og så det at mene, at islam ikke kan inkluderes i det liberale verdenssyn eller perspektiv.
Eller hvordan skal jeg forstå det, når ordføreren siger, at multikulturalisme kun kan være positivt, hvis islam ikke er en del af det?
Hvordan er det foreneligt med et liberalt perspektiv, at man går ind og siger, at en bestemt religion og mennesker, der tilhører den religion, ikke har lige så meget berettigelse som resten?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Jamen der er jo masser af individer med muslimsk baggrund, som klarer sig rigtig godt.
Det er helt åbenlyst.
Men som liberal er jeg af den helt klare overbevisning, at andre ideologier, kommunisme, nazisme, islamisme, er fjender af det liberale demokrati.
Jeg synes, det er helt tydeligt, når man kigger ud i verden, at de lande, der har baseret sig på islam, er lande, som heller ikke ordføreren ønsker at bo i.
Så der er problemer med ideologien islam.
Det er en lovreligion.
Den adskiller sig markant fra kristendommen, som der bestemt også har været opgør med gennem tiden i den vestlige verden – i hvert fald i den måde, den er blevet fortolket på – men den har så været i stand til at kunne udvikle sig.
Det, vi har set med islam, har været det omvendte.
Det er gået tilbage siden 1950'erne og 1960'erne, og derfor må vi selvfølgelig tage højde for, hvor mange der kommer hertil med den kulturelle baggrund, for det betyder noget for vores liberale demokrati.