Bent Bøgsted (DF), 2020-11-19:
Tak for det, formand.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det her lovforslag er rimeligt.
Vi har jo haft en del diskussioner om bl.a. kinesiske kokke, og selvfølgelig skal man ikke kunne komme som kok fra Kina, arbejde på en dansk restaurant og have sin ægtefælle med, som så arbejder gratis, altså for de samme penge; det er klart.
Selvfølgelig skal man have lov at have sin ægtefælle med, og selvfølgelig skal ens ægtefælle også kunne tage arbejde et andet sted, i en forretning eller på en restaurant, der ikke er i samme kæde som der, hvor man selv arbejder.
Men hvis man skal arbejde samme sted, skal ægtefællen selvfølgelig også have opholdstilladelse, og man skal have sin separate løn; det er da klart.
Vi går jo ind for ligeberettigelse her i Danmark, og det vil sige, at en kvinde selvfølgelig ikke skal arbejde for sin mands penge.
Hun skal have sin egen løn.
Det er vel noget, der giver sig selv.
Sådan er det i hvert fald i mit univers.
Man skal ikke bare sådan sige, at det er ens løn det hele, og at kvinden ikke skal have noget løn – at hun kan få nogle almisser af manden.
Det har noget med ligestilling at gøre i den sag her.
Det er der ingen tvivl om.
Når man så kigger på det her med bankkonto, er det jo indrettet sådan i dagens Danmark, at alle skal have en bankkonto, alle skal have en nemkonto.
Det gælder også de udlændinge, der arbejder her.
Selvfølgelig skal de have en konto i Danmark, som pengene kan gå ind på; det er da klart.
Så selvfølgelig skal man have en dansk bankkonto, som pengene går ind på.
Det er så også sådan i forhold til det her med lønniveau, at det skal bygge på reelle lønniveauer og ikke være sådan, at det er alle mulige andre ydelser, der går ind som en del af lønnen, og at udlændingen så står tilbage med en lille løn, fordi arbejdsgiveren måske tager en meget høj husleje.
Lønmodtageren kan få lønnen, og så kan man selv finde en lejlighed eller en bolig.
Det kan godt være, at arbejdsgiveren så siger: Jeg har en bolig, du kan leje.
Men så betaler man det ud af den løn, man får, på samme måde, som alle danskere gør, altså man betaler husleje ud af den løn, man får.
Selvfølgelig gør man det.
Og det er ret og rimeligt, at pengene skal gå ind på en dansk bankkonto, i hvert fald i Dansk Folkepartis optik.
Det er også ret og rimeligt, at Udlændinge- og Integrationsministeriet kan afvise udlændinge, der kommer, hvis ikke de har rent mel i posen, hvis de skønner, at det er misbrug i den forbindelse.
Det synes vi også er ret og rimeligt.
Det er også ret og rimeligt, at en arbejdsgiver skal kunne fremvise en vagtplan.
Altså, når man er på en dansk arbejdsplads, får man løn efter de timer, man har, og det dokumenterer man.
Jeg har i mange år været ude på en arbejdsplads, og der stemplede man ind, så arbejdsgiveren kunne se, nøjagtig hvor mange timer man havde været på arbejde.
Det fik man løn efter, og selvfølgelig skal man også kunne gøre det som udlænding – at man får løn for de timer, man arbejder.
Man skal have løn for de timer, man arbejder.
Det er det, det danske samfund er bygget op på.
Men det er ikke den ordning, vi har i Danmark.
Her skal man have ordentlige forhold og ordentlige lønforhold.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er ret og rimeligt, og det bliver der rettet op på med det her lovforslag, som Dansk Folkeparti kan støtte.
Det er et stort skridt i den rigtige retning for at undgå social dumping på mange områder.
Det er lidt tricky, at det skal blandes sammen med indrejsetidspunkt, altså om man har været her, inden man har fået opholdstilladelse, og om det så er inden 90 dage, efter 90 dage, 3 måneder eller hvornår.
Det punkt synes jeg lige ministeren måske skal få sine embedsmænd til at gå igennem, for det virker meget uforståeligt, og jeg tror, der er mange udlændinge, der kommer ind, og som, hvis de kigger i det her, kan få lidt svært ved det i forbindelse med oprettelse af en bankkonto.
Men det er bare en opfordring: Prøv lige at kigge på, om ikke det kunne skrives lidt mere forståeligt.
Ellers støtter vi forslaget.
Der står, at man altid kan få medfølgende ægtefælle med, der ikke behøver at have arbejdstilladelse, men kan tage arbejde et andet sted.
Der står ikke noget om, om det så også er på beløbsordningen, eller hvilke forhold de hører under.
Det vil vi bede ministeren om at komme med et svar på i løbet af udvalgsbehandlingen her.