Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
I Enhedslisten er vi i udgangspunktet positive over for intentionen i lovforslaget om, at der skal tilvejebringes en regulering, som er mere enkel og fleksibel og forudsigelig for landmanden, og som gør det nemmere og mere enkelt for landmanden at overskue produktionspotentialet.
Men hensigten med det her går i den forkerte retning.
Det er jo et spørgsmål om at cementere et industrilandbrug.
Alt det her med, at man kunne have et landbrug med noget harmoni, et holistisk landbrug, hvor der var sammenhæng mellem husdyr og markdrift, og der måske var nogle samarbejdsrelationer i nærområdet, som gjorde, at man kan havde en landbrug, som var i harmoni, er jo ikke det, der er drivende for den her lovændring.
Når vi så samtidig kan se, at der sker en hævning af harmonikravet fra 140 kg N til 170 kg N, og man så straks begynder at forsøge at skrive sig ud af, at det giver nogle problemer med fosfor, og man må forsøge at finde på noget, så har man et problem. Lovforslaget rummer rigtig mange betænkelige forhold og mangel på beskrivelse af dets konsekvenser for naturen og miljøet og sundheden og økonomien.
Jeg vil lige tage et par stykker.
Forslaget vil formentlig være i strid med EU's vandrammedirektiv, da det vil kunne forringe tilstanden i mange danske søer ved øget udledning af fosfor.
Det står i skærende kontrast til myndighedernes administration i henhold til bekendtgørelsen om indsatsprogrammer for vandområdedistrikter.
Forslaget lægger op til, at der indføres lofter for fosfor, som er betydelig højere end den mængde, som afgrøden kan optage.
På arealer med høje fosfortal og på lavbundsjorder vil der derfor opstå en betydelig risiko for udvaskning af fosfor fra disse marker.
I tillæg lægges der i forslaget op til, at der først efter 2022 kan tages stilling til, hvorledes vi bedst muligt kan sikre os mod tilbagegangen i følsomme vandmiljøer forårsaget af fosfor, hvorfor den nødvendige regulering af fosfor til beskyttelse heraf først vil blive gennemført på et senere tidspunkt.
Det hænger jo ikke sammen, hvis man vil tage vores natur og miljøbeskyttelse alvorligt.
Forslaget fjerner den målrettede beskyttelse af grundvandet og giver mulighed for merudledning.
Den hidtidige beskyttelsestatus er kun delvis og muligvis sikret via nogle efterafgrøder.
Forslagets hensigt er at sikre grundvandet gennem indsatsplaner, men indsatsplaner skal kun beskytte de almene drikkevandsinteresser, og de ca. 50.000 ikkealmene vandforsyninger i landområder beskyttes ikke.
Forslaget nævner ikke dette.
Forslaget behandler ikke de sundhedsmæssige aspekter af øget forurening af ikkealmene vandforsyninger i landområderne, og forslaget tager ikke hånd om grundvandsforekomster uden for områder med særlige drikkevandsinteresser.
Forslaget sikrer dermed ikke nødvendigvis gode tilstande i drikkevandet og grundvandsforekomsterne.
Forslaget tillader merudledning og vil dermed kunne forringe tilstanden i grundvandsforekomsterne.
Det er derfor uvist, om loven lever op til EU-retten, f.eks. grundvandsdirektivet.
Forslaget vil medføre, at en lang række landbrug får lov til at øge forureningen, og det skal betales af andre borgere via vandselskaber og kommuner, og omfang og konsekvenser er der ikke redegjort for.
Det fremgår af lovforslaget, at der vil kunne ske en øget påvirkning i forhold til miljøbelastning, og at der skal ske en geografisk forskydning i belastningen.
Men der redegøres ikke for, hvor der konkret er risiko for øget belastning, herunder ikke hvorvidt værdifulde naturområder som f.eks. Natura 2000-områder vil blive truet.
Lovforslaget synes også at være i strid med habitatdirektivet, fordi der ikke fremadrettet skal tages hensyn til de planter og dyrearter, som vi har en særlig forpligtelse til at beskytte og hjælpe.
Det er således tydeligt, at lovforslaget flere steder er på kant eller direkte i konflikt med flere direktivforpligtigelser.
I Enhedslisten forstår vi ikke, at regeringen ser så let på dette forhold.
Vi føler os bestemt ikke betrygget, i forhold til at Danmark vil komme på kollisionskurs med EU igen.
Men der synes utvivlsomt at være en rød tråd i den måde, som man går helt til stregen på, og muligvis nogle gange over stregen, hvilket man har benyttet sig af i forbindelse med gødningsloven, hvor efterspillet med EU langtfra er overstået.
Enhedslisten forstår ikke, hvorfor regeringen med åbne øjne vil sætte miljøbeskyttelsen over styr, endda mens Europa-Kommissionen stadig forholder sig kritisk til den omstridte landbrugspakke.
Det er på den baggrund, at Enhedslisten på nuværende tidspunkt ikke kan støtte forslaget.
Det er helt urealistisk, at man kan nå at stille alle de spørgsmål, der bør stilles, inden for svarfristen.
Og jeg ville nødig være ansat, hvis jeg skulle svare på alle de spørgsmål inden for svarfristen.
Det er en ganske urimelig håndtering af en stor sag, og derfor vil jeg gerne appellere til, at vi ikke vedtager noget som helst, der skal have virkning fra den 1. marts i år.