runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Jeg vil altid rigtig, rigtig gerne forholde mig til spørgsmål fra hr. Finn Sørensen.
Her er jo et flittigt folketingsmedlem, der stiller mange spørgsmål.
Men jeg synes faktisk, at man skal glæde sig over, at vi kommer til at leve længere.
Det er jo sådan set et godt budskab til den danske befolkning.
Når vi kommer til at leve længere, er det også vigtigt, at vi bidrager mere til velfærdssamfundet, så derfor synes jeg sådan set, at det giver god mening, at man så også justerer pensionsalderen efter, hvor lang levetiden er.
Det, der så er afgørende, er jo, at man sikrer, at dem, der måtte blive nedslidte, eller dem, der måtte komme i en situation, hvor det vil være nødvendigt for dem at skifte spor i deres arbejdstilværelse, har mulighed for det.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-05:
Jeg synes stadig væk, ministeren glider af på spørgsmålet, og enten er det jo, fordi han ikke synes, det er noget problem, eller også er det, fordi han ikke vil forholde sig til, at det er en uretfærdig ordning, vi har.
Det var jo det, jeg spurgte om.
For den mekanisme, regeringen kører efter, og som et flertal i Folketinget kører efter, betyder, at mennesker, der kommer tidligt ud på arbejdsmarkedet, får væsentlig færre år på pension end de højtuddannede, og at de jo ofte også får måske knap så godt et seniorliv på grund af det arbejdsliv, de har været udsat for.
Så det er jo et spørgsmål om retfærdigheden i det.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Jeg forstår godt spørgsmålet, men det kan være, at der er noget i vejen med hr. Finn Sørensens ører, eller at man ikke kan lide svaret.
Jeg er ikke tilhænger af en differentieret pensionsalder, som det åbenbart er tilfældet med Enhedslisten.
Jeg synes tværtimod, at det er et godt og sundt princip, at vi har en ensartet pensionsalder, men at vi så samtidig sikrer, at dem, der måtte være i en situation, hvor de ikke er i stand til at være på arbejdsmarkedet, enten kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, eller at de – når vi bliver bedre til at sikre sporskifteordninger, som gør, at man så kan skifte karriere på arbejdsmarkedet i de mange år, man er der – kan skifte karriere.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-05:
Det passer faktisk fint at følge op med, at der lige nøjagtig i dag er et stort opslag i Ekstra Bladet – ministeren medvirker i øvrigt selv – hvor der står: »Du skal arbejde til du dør«.
Det er faktisk en af mine tidligere kollegaer på Esbjerg Havn, som lægger navn til den udtalelse.
Og med de svar, som hr. Finn Sørensen har fået nu, kan jeg godt undre mig over, om ministeren egentlig mener, at der er et problem med folk, der faktisk bliver nedslidte, at der er et problem med at blive ved med at hæve pensionsalderen, fordi der rent faktisk er jobs i det her land og stadig væk vil være det, som gør det umuligt at holde så mange år på arbejdsmarkedet, som der er lagt op til.
Det betyder jo ikke nødvendigvis, at man er fuldstændig radbrækket og ingenting kan og måske skal på førtidspension.
Det betyder bare, at man er nedslidt, og at man faktisk ikke kan udføre det job, man gerne vil.
Derfor kan det undre mig, at ministeren ligesom gav udtryk for, at han egentlig ikke kan se, at der er noget problem med at forhøje pensionsalderen.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Men når ministeren så jævnligt laver de her opgørelser og sender dem over til Folketinget og andre steder, hvor man ser på, hvordan det egentlig går med uligheden i Danmark, er ministeren så enig i, at der plejer man at skrive, at vi generelt set har en relativt stor lighed, mens man lige præcis på det her område vælger ikke at konkludere det, fordi der faktisk er sket en udvikling, som trækker i retning af større ulighed?
Ministeren kan jo nuancere det nok så meget, som han vil, men det, der er problemet her, er, at der er en gruppe indkomster, hvor den rigeste procent stikker af med en meget stor del af kagen, og så er det, jeg spørger ministeren, om han synes, det er et politisk problem.
Hvis ikke han gør, er ministeren jo velkommen til at have det standpunkt.
Det er bare det svar, jeg leder efter.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-12-05:
Jeg er glad for, at spørgeren nuancerede sit oprindelige spørgsmål og nu sagde næsten fordoblet – og så er det jo kun, hvis man ser det på en bestemt måde.
Og det er det, jeg egentlig gerne vil nuancere lidt, også hvis man bruger det, som spørgeren kalder ministerens egne tal.
For normalt vil man indregne det, man kalder imputeret afkast af egen bolig som en del af kapitalindkomsten.
Og det gør man bl.a. for at vise, at en stor del af befolkningen ejer en bolig, der løbende giver et afkast.
Og hvis man har det begreb med, er andelen kun steget en ganske lille smule fra omkring 16 pct. til omkring 22 pct. af den samlede kapitalindkomst i 2016.
Så om udviklingen er så dramatisk, som spørgeren umiddelbart lægger op til, kommer lidt an på, hvilke elementer man tager med i kapitalindkomsten.
Og der synes jeg, det er vigtigt, at man har flere elementer med, og ikke bare tager det set sådan mere endimensionelt.
Kristian Jensen (V), 2018-12-05:
Det er en særlig beskatningsform, fordi kapitalbeskatning er noget andet end indkomstbeskatning.
Kapitalbeskatning er jo beskatning af det afkast, man har af en opsparing, som man havde i forvejen.
Altså det, at jeg i dag står med en sum penge, som jeg kan vælge enten at bruge eller spare op til senere brug.
Hvis jeg vælger at bruge dem nu, kan jeg købe en bestemt vare.
Hvis jeg vælger at vente og bruge dem på et senere forbrug, vil varen alt andet lige være dyrere – det er det, vi kalder inflation.
Beskatningen af afkastet af ens kapital skal altså svare til, hvad der egentlig er en rimelig beskatning, også når man ved, at inflationen gnaver en lille smule af det afkast, man har ud af det.
Det er sådan, at hvis man tager Finansministeriets almindelige skøn for rente og inflation på lidt længere sigt, så skønner vi en rente på 4,5 pct. og en inflation på 1,8 pct.
Hvis det tages med i, at der ud af det afkast, man får, vil være fjernet noget af værdien, fordi der er inflation, så svarer den beskatning, vi har i øjeblikket, faktisk til, at der er en effektiv beskatning af afkastet på ca. 70 pct.
Det synes jeg faktisk er rimeligt.
Hvis man skulle mene, at beskatningen af skattesatsen skulle være 10 procentpoint højere, ville det svare til en beskatning af det reelle afkast på 87 pct.
Det kan der så være en politisk uenighed om.
Socialdemokratiet mener, at man skal beskatte afkastet med 87 pct.
Det vil medføre, at opsparing og investeringer i virksomheder og andet vil blive hæmmet i Danmark.
Vi har i forvejen det problem, at alt for få investorer og alt for få iværksættere kan få dansk kapital, så mange af dem vælger at tage til udlandet.
Vi har brug for at have et afkast af kapital i Danmark, der gør, at nogle vil spare op – også for at kunne have kapital til rådighed for investorer og iværksættere.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Tak for det.
Jeg tror, at vi er nødt til at holde nogle ting adskilt.
Jeg kunne godt tænke mig at diskutere med finansministeren senere, om vi skal have beskatningsregler, som kompenserer for inflation.
Det kunne jo være interessant.
Jeg kan forstå, at dem i toppen af samfundet vil finansministeren meget gerne sikre mod inflation, men med hensyn til LO-lønmodtageren, som måske ikke får en lønstigning, der modsvarer inflationen, kunne finansministeren jo passende sige, om man ønsker et nedslag i beskatningsgrundlaget for dem.
Men jeg synes også, at man skal holde fast i, at halvdelen af den kapitalindkomst, som vi her diskuterer, det, der betales topskat af, jo kommer fra boligrelaterede, ejendomsrelaterede indtægter, og der tror jeg nok, at når finansministeren laver det regnestykke, han laver, er det jo ud fra en relativt lavere afkastsprocent end det, der er tilfældet for rigtig mange ejendomshandler.
Her taler vi jo ikke om de huse, folk selv bor i.
Her taler vi om de steder, hvor man investerer, uden at det er til ens eget hjem, men til spekulation, investeringer på ejendomsmarkedet, som kan være gode og fornuftige, men som vi ærlig talt i Socialdemokratiet synes man skal beskattes af, og hvor vi ikke mener, at der er nogen grund til, at man betaler en lavere skat af sådan nogle indtægter, af penge, man har investeret i grunde, der er blevet mere værd, efter de er blevet udstykket, eller huse, der er blevet mere værd, inden de er blevet solgt videre, og som man ikke har boet i på noget tidspunkt, og så skal man betale mindre skat af det, end hvis man gik på arbejde.
Kristian Jensen (V), 2018-12-05:
Hvis vi lige tager den med LO-lønmodtageren, er det sådan, at lønnen er aftalt efter, at den skal stige, for at der også kan være plads til at dække inflationen.
Hvis Socialdemokratiet ønsker, at vi i Folketinget skal blande os i løndannelsen på arbejdsmarkedet, er det en nyhed.
Jeg vil bare sige, at for mit vedkommende ønsker jeg ikke at blande mig i løndannelsen.
Jeg ønsker at blande mig i beskatningen, og det er sådan, at da beskatningen er år for år, passer beskatningen til den inflation, der ligger i de almindelige lønstigninger.
Når vi kommer til det her område, er spørgsmålet, om vi ønsker at have, at der er kapitalanbringelse i Danmark, som også har en beskatning, der gør, at der bliver samlet nogle penge sammen til bl.a., at man kan investere i virksomheder.
Der er det kæmpemæssige problem, at for få danske virksomheder i dag kan finde dansk kapital, når de skal udvide.
For mange virksomheder bliver solgt alt for tidligt.
Hvis spørgeren tager en tur til Silicon Valley i Californien, vil man opleve et alt for stort antal danske virksomheder, der har valgt at bosætte sig i USA, ikke fordi forholdene er bedre på rammer eller ideer eller arbejdskraft, men fordi kapitalen var til stede der.
Derfor har vi et behov for, og det er bl.a. det, der er sket med aktiesparekontoen og andet, at arbejde på, at også almindelige danskere med almindelige lønninger kan spare op, uden at beskatningen er for høj, og den regel, der ligger tilbage fra 2010, og som i øvrigt blev vedtaget på et tidspunkt, hvor Socialdemokratiet ikke stemte imod, er faktisk en ganske glimrende regel.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er, fordi finansministeren ikke tror, at man kan lave en opsplitning, når finansministeren kun vil tale om virksomheder og de penge, der bliver investeret i virksomheder, men ikke vil forholde sig til en af de store generatorer for ulighed, nemlig også det boligmarked, vi har set.
Når halvdelen af de indkomster, vi her taler om, relaterer sig til ejendomme, synes jeg, at finansministeren skylder et svar på, hvorfor det skal være mindre beskattet, hvorfor man skal have en særlig rabat på sin topskat i forhold til sådan nogle indtægter frem for sin arbejdsindkomst.
Det er jo sådan set bare det, som jeg leder efter et svar på, og der kan jeg godt høre at finansministeren hellere vil have det til at handle om noget andet, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det er, fordi man ikke kan finde ud af at lave en lovgivning, der kan skille sådan nogle ting ad, eller om det i virkeligheden mere er en stråmand for at forsvare et beskatningssystem, som favoriserer nogle bestemte indkomster frem for nogle andre.
Kristian Jensen (V), 2018-12-05:
Nej, jeg svarer, som jeg gør, fordi jeg egentlig har forberedt mig på det spørgsmål, der er blevet stillet, og gør det i lyset af det politiske forslag, som Socialdemokratiet har været ude med, altså det med at øge beskatningen.
Som jeg har forstået forslaget – og jeg hører det gerne, hvis det er anderledes – er det et forslag om, at man ønsker at øge beskatningen også for kapitalbeskatning, altså ikke bare ejendomsavancer, men al kapitalbeskatning, og det er det, jeg gerne vil advare kraftigt imod.
Med den model, som Socialdemokratiet har været ude med, vil det betyde, at nogle vil opleve en 87-procentsbeskatning af deres reelle afkast.
Det synes jeg er en alt for høj beskatning.
Vi har lige i dag fået tal, der viser, at heldigvis har Danmark overladt førstepladsen i skattetryk i verden til Frankrig.
Vi er nu kun det næsthårdest beskattede land i verden, men det er alligevel ganske hårdt, og en 87-procentsbeskatning synes jeg ikke er rimelig.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Det er jo, fordi finansministeren går ind her og laver en forudsætning om, hvad det er, man tjener, altså hvad det er for et afkast, man har på sin investering, og der siger vi bare, at for halvdelens vedkommende er det jo ikke tal, som er så lave, så de kan give den høje beskatning, som finansministeren her kommer med.
Det er jo stadig væk sådan, hvis man følger Socialdemokratiets forslag, som ville give en større rimelighed, at kapitalindkomsten er lavere beskattet end lønindkomsten.
Når vi siger, at vi synes, det er rimeligt, at man bidrager mere, er det jo i høj grad, fordi vi har set, at rigtig mange af de her penge bliver investeret eksempelvis på ejendomsmarkedet, hvor afkastene er noget større end det, finansministeren giver indtryk af.
Det er jo i virkeligheden også en del af en diskussion om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt, at der er grupper i samfundet, der løber fra nogle andre.
Jeg ved godt, at finansministeren hellere vil diskutere udflyttervirksomheder i Silicon Valley.
Vi er faktisk lidt optaget af at sikre, at der ikke bliver for stor forskel mellem top og bund, og derfor synes vi ikke, at det er rimeligt at have det her nedslag i topskatten for ganske bestemte indkomster.
Kristian Jensen (V), 2018-12-05:
Men jeg er også optaget af, at der ikke er for stor forskel mellem top og bund.
Forskellen er bare, at hvor jeg bekæmper fattigdom, bekæmper Socialdemokratiet rigdom.
Når jeg gerne vil gøre noget for at få flere ind på arbejdsmarkedet, få reduceret antallet af danskere, der står uden for arbejdsmarkedet – og heldigvis i disse år med ganske stor succes får flyttet folk fra overførselsindkomst ind på arbejdsmarkedet – så vil Socialdemokratiet hellere bekæmpe rigdom og bekæmpe, at folk sparer op i rimelige størrelser.
Sagen er bare, at det forslag, Socialdemokratiet kom med, jo ikke delte det op i ejendomsavancebeskatninger og andre beskatninger.
Det var alene et spørgsmål om, at man ville fjerne det loft, der er på kapitalbeskatning, hvilket vil medføre, at man ikke nu, men i Finansministeriets langsigtede prognose, vil ende med at få en 87-procentsbeskatning.
Jeg tør slet ikke tænke på, hvad det vil være med det lavrente- og lavinflationsniveau, vi har i øjeblikket.
Så kunne jeg slet ikke afvise, at det endda kunne være endnu højere.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at det udgør et problem for samfundet, at den rigeste procent af danskerne har fordoblet andelen af den samlede kapitalindkomst i løbet af de seneste to årtier?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-12-05:
Grundlæggende synes jeg slet ikke, det er noget problem, at indkomsterne generelt vokser for danskerne.
Det er jo sådan, at vi generelt ser en velstandsstigning for danskerne.
Danskerne får flere penge mellem hænderne.
Og det er, fordi vi har et bredt forankret opsving, der kommer hele Danmark til gode, altså folk i arbejde i både lav-, mellem- og højindkomstgrupper, og også fordelt geografisk.
Vi har ikke umiddelbart brug for at indføre nye misundelsesskatter, og det gælder sådan set hele vejen rundt.
Lad mig minde om, at den rigeste procent betaler en meget stor og stigende andel af den samlede indkomstskat.
At indkomsterne så samlet set måske – og jeg siger måske – er steget en smule for personerne i den øverste del af indkomstfordelingen, er jo sådan set heller ikke et problem i sig selv, som kalder på nogen initiativer politisk.
Jeg synes også, man skal kigge på, at det er mere nuanceret end som så, for om man ender i den udvikling, som ligger til grund for spørgsmålet, kommer jo an på, hvilke elementer man tager med ind, når man ser på definitionen af kapitalindkomst.
Men det kan vi jo måske få mulighed for at nuancere i løbet af debatten.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Men der er stadig væk noget galt med akustikken, kan jeg forstå, for hr. Henning Hyllested har også svært ved at høre, hvad der bliver sagt.
Jeg anerkender fuldt ud, at når levealderen kommer til at stige, og det er sådan set glædeligt – det håber jeg også Enhedslisten noterer sig, nemlig at det, at vi bliver ældre, er en god ting – så er det selvfølgelig klart, at hvis vi skal have den samfundsmodel, som vi har nu, bliver vi også nødt til at sikre, at vi så bidrager ved at være aktive på arbejdsmarkedet.
Men jeg anerkender fuldt ud, at man skal have fokus
både på at forbedre vores arbejdsmiljø – det gælder både i forhold til den fysiske nedslidning og i forhold til det psykiske arbejdsmiljø – og på at sikre, at vi bliver bedre til at sikre, at man udnytter de sporskiftemuligheder, der kan være, sådan at man undervejs i sin arbejdskarriere kan vælge en anden form, hvis det var det, der måtte være nødvendigt.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-05:
Det kræver jo så i hvert fald, at den indsats, der gøres for arbejdsmiljøet, er i orden.
Utrygheden breder sig.
Det kan man jo se på de undersøgelser, der har været lavet af det.
52 pct. af danskerne giver udtryk for, at de er imod en hævelse af pensionsalderen og er urolige for, hvad der skal ske.
Hvordan vil ministeren imødegå det?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Nu er det måske lige uden for spørgsmålet her at diskutere Arbejdstilsynets økonomi.
Det kommer vi til at gøre i de forhandlinger, som finder sted nu, om en fremadrettet indsats for vores arbejdsmiljø, og der lægger jeg jo selv op til en 4-årig aftale for også at sikre en fast kurs for de vilkår, Arbejdstilsynet har at arbejde under, herunder også de økonomiske vilkår.
Jeg har også klart signaleret til de politiske partier, at det er jeg villig til at diskutere, og det må vi så tage ved forhandlingsbordet.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-05:
Han erkender, at der er nogle arbejdsmiljøproblemer og problemer med noget uddannelse, men han har ingen bud på nogle massive investeringer i et godt arbejdsmiljø og nogle gode uddannelser til folk, der ikke har så meget af den slags.
Han har heller ikke nogen bud på øgede tilbagetrækningsmuligheder for mennesker, der ikke kan holde til at arbejde så længe.
Så jeg må jo bare konstatere, at ministeren er ligeglad med den meget store del af befolkningen, der er dybt bekymret over, at de ikke kan holde til at arbejde til en stadig højere pensionsalder.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-05:
Det må – desværre – igen stå for hr. Finn Sørensens egen regning at lave så fejlagtig en konklusion.
Jeg er ikke ligeglad med de mennesker, der er på arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne sige tak til de mange mennesker, der bidrager til at holde det her samfund kørende.
De fortjener en stor ros.
Det er jo ikke mere end et år siden, at vi lavede en meget ambitiøs trepartsaftale, hvor vi bruger 2½ mia. kr. på at forbedre voksen- og efteruddannelsessystemet for netop at tage hånd om nogle af de her udfordringer, vi taler om her i dag.
Men jeg vil også gerne signalere, at vi jo kommer til at have et vedvarende fokus på det her for at sikre et bedre arbejdsmiljø, men også for at forebygge, at der måtte være mennesker, der bliver nedslidte af at gå på arbejde.
Det skylder vi at gøre.
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
Spørgsmålet lyder: Hvad mener regeringen om, at det tyrkiske religionsministerium og dermed Erdogan udøver politisk propaganda og kontrol gennem moskeer i Danmark?
Henning Hyllested (EL), 2018-12-05:
Det er jeg selvfølgelig meget enig i, men det vil også kræve massive investeringer i bl.a. Arbejdstilsynet, og det er jo altså gået den modsatte vej nu igennem 15-20 år med Arbejdstilsynet og investeringer i Arbejdstilsynet, og det har været, som ministeren selv var inde på, sådan noget stop and go-noget.
Jeg kan forstå – ministeren må rette mig, hvis ikke jeg har fattet det rigtigt, for det kan være svært at læse – at man har afsat 13 mio. kr. til Arbejdstilsynet plus 2 mio. kr. til andre indsatser, og det forekommer mig søreme at være i underkanten, når vurderingen er, at der i hvert fald skal 25 mio. kr. til for bare at bevare det nuværende niveau for at holde skindet på næsen i forhold til det beskårne Arbejdstilsyn, vi har i dag.
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
Grunden til, at jeg spørger, er, at i hvert fald når man tager i betragtning, at Diyanet er sådan en underafdeling af det tyrkiske religionsministerium, og at vi ved, at den tyrkiske stat er involveret i de her moskeer, så synes jeg bare, det ligner en tanke, at Erdogan bruger de her moskeer politisk til at udøve propaganda, men også til at udøve kontrol med herboende tyrkere.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Erdogan går med stormagtsdrømme, og det her er altså en måde at udleve sine stormagtsdrømme på på en meget ubehagelig måde for Danmark, men også for resten af Europa.
Der tænker jeg bare på, om man kunne forestille sig, at der også på et eller andet tidspunkt blev taget nogle diplomatiske skridt over for Erdogan.
Jeg synes, den her udvikling er stærkt bekymrende, altså at moskeerne, temmelig åbenlyst, mener jeg, så at sige bliver brugt som redskaber for den tyrkiske regering og for Erdogan.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jeg er blevet beskyldt for meget, men at være den store diplomat bliver jeg sjældent beskyldt for.
Så måske skulle jeg bare henvise diplomatiske skridt eller eventuelle diplomatiske skridt og diskussioner herom til Udenrigsministeriet.
Men jeg vil sige, at der jo er en god grund til, at vi i finanslovsaftalen for bare under en uge siden aftalte med DF, at vi skal sikre åbenhed om de her donationer, så vi ved, hvad det er, de går til.
De skal jo netop ikke gå til at modarbejde eller underminere vores samfund.
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
Det sidste her er sådan set bare en konstatering, og så tror jeg, vi kan stoppe her.
Men jeg finder det bare på en eller anden måde provokerende, at den tyrkiske stat har involveret sig i en sådan grad i det her moské-halløj og udøver sin politiske magt på den måde, den gør, og også fører valgkamp i Danmark og alt mulig andet.
Jeg synes faktisk, at det også kunne være en kilde til at overveje nogle politiske skridt i så henseende.
Men det var ikke et spørgsmål, det var en kommentar.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg ser meget frem til, at vi skal i gang med arbejdet omkring udenlandske donationer.
Det forventer jeg altså vi tager fat på sammen med Dansk Folkeparti allerede i den her måned.
Jeg har tidligere nævnt, at det jo netop kan være problematisk, når anerkendte trossamfund på den her måde bliver påvirket – i det tilfælde her af den tyrkiske ambassade og det tyrkiske religionsministerium.
Jeg har også derfor sammen med regeringen haft fokus på at sikre, at der er klare regler om anerkendte trossamfund og den støtte, som man får fra udlandet.
Nu er vi tilbage ved diskussionen fra før, kan man sige, for det er jo derfor, trossamfundsloven blev fremsat i sin tid og også vedtaget af et bredt flertal.
Det er jo også derfor, vi har besluttet, at almenvelgørende foreninger skal oplyse om udenlandsk støtte, der er på over 20.000 kr., for at den bliver godkendt af skattemyndighederne.
Det er for regeringen afgørende, at man kan se, hvor anerkendte trossamfund, herunder moskeer og foreninger i Danmark, får deres penge fra, så vi har klarhed over, hvem der i virkeligheden står bag dem.
Jeg vil også gerne igen understrege, at det selvfølgelig er problematisk, hvis der sker en påvirkning eller der gives økonomisk støtte til aktiviteter, der bidrager til at modarbejde og underminere vores demokrati og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Personligt synes jeg, at det ville være mere naturligt, at trossamfund i Danmark, herunder de tyrkiske, selv uddannede deres forkyndere.
Jeg kan ikke se, hvorfor man skal have dem sendt fra andre lande.
Så må jeg sige, at jeg ikke har grundlag for at vurdere, om bestemte trossamfund eller ministerier udøver politisk påvirkning.
Det er selvfølgelig noget, vi skal holde øje med, og vi skal selvfølgelig holde skarpt øje med, at de overholder dansk lovgivning.