runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Jeg kan følge ordføreren så langt, at man måske skal se på, hvordan reglerne er opbygget omkring finansiering, men det, der står i det her forslag, er, at det hele bare skal væk.
Jeg får egentlig lyst til at stille lidt det samme spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stillede til mig.
Ja, vi kan nå rigtig langt inden for den ene procent i forhold til grøn omstilling, social stabilitet og det at løfte lande uden for EU, de fattigste lande osv., men er ordføreren overbevist om, at vi kan nå langt nok med 1 pct.?
Først vil jeg da invitere hr. Søren Søndergaard til at yde støtte til den crowdfundingkampagne, som European Spring kører, da det netop er den måde, vi forsøger at finansiere på.
Men det, jeg egentlig gerne ville spørge ind til, er det her dilemma mellem, hvordan penge bliver skaffet til demokratiske partier, og hvem det så er, der har en stemme.
Mener hr. Søren Søndergaard, at der skal være regler for, hvem man må få penge fra, og hvor mange penge man må få, eller hvordan er det, hr. Søren Søndergaard ser en økonomi være bygget op i partier, hvis der ikke skal være nogen offentlig støtte overhovedet, og at det ikke bare skal være dem med de rigeste venner i erhvervslivet, der så får alle pengene?
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-17:
Når man er så glad for Danmark, som vi er, bliver man jo også glad for det, når Danmark bliver større.
Vi støtter.
Eva Flyvholm (EL), 2019-01-17:
Så vil jeg bare lige bede ministeren bekræfte, at det er sådan, at den her aftale også kan have konsekvenser for placeringen af en russisk rørledning, altså gasledning – at det kan få betydning for, hvordan man kan placere Nord Stream 2 på andre måder end det, der er lagt op til her.
Er det ikke korrekt forstået?
Det er der i hvert fald en del ...
[lydudfald]
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-17:
Jeg tror faktisk, at det er rigtigt, som spørgeren konkluderer, at det egner sig mere til et skriftligt spørgsmål, så der bliver stillet et spørgsmål, der er præcist, og så kan man få et lidt mere præcist svar.
Det er lidt for uklart, hvad der bliver spurgt ind til på den her måde, synes jeg.
Og det er heller ikke det, der er på dagsordenen i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2019-01-17:
Altså, jeg er godt klar over, at det ikke har en sammenhæng på den måde nu med Nord Stream 2.
Men er det ikke korrekt forstået, kan man sige, at hvis, såfremt, i fald, det ender med, at vi giver afslag på placeringen af Nord Stream 2, så vil det, at den her aftale er indgået, åbne nogle nye muligheder for nogle andre placeringer af Nord Stream 2-rørledningen, som ikke var der tidligere, da man arbejdede på Nord Stream 1 for cirka 10 år siden?
Dengang blev det ligesom forkastet, fordi den grænse var uklar, og nu vil man åbne op for noget nyt.
Altså, det er simpelt hen bare for lige at få – måske kan vi få et skriftligt svar tilbage – et lidt bedre overblik over, hvad den her aftale egentlig kommer til at betyde for eventuelle fremtidige dispositioner omkring Nord Stream.
Det er helt fair, hvis ministeren ikke lige kan udrede alt det på stående fod nu.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-17:
Det synspunkt er noteret.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-01-17:
Det var altså et lidt andet svar, end jeg havde håbet på.
Det kunne bare have været rart at vide.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-17:
Det ved jeg ikke, altså, jeg har lige stået og svaret beredvilligt på spørgsmålet og sagt, at jeg tror da, at man ikke kan afvise, at det har været en løftestang i forhold til at nå frem til det resultat.
Det kunne man ikke forudse i Anker Jørgensens tid, altså at det kunne gå hen og blive en løftestang i forhold til at nå det resultat.
Der er foregået en forhandling, og fra begge sider er der blevet argumenteret frem og tilbage, og så kan den ene part blive – hvad hedder det – blød i koderne, og det kan den anden part også blive, og til sidst finder man så hinanden.
Det er, hvad det er, og det er ikke min opgave, synes jeg, som udenrigsminister at udlægge, hvad der har gjort udslaget fra Polens side.
Det må man nok mere spørge polakkerne om.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-01-17:
Tak for det, og tak til ministeren.
For lige at vende tilbage til de bemærkninger, jeg havde i min egen ordførertale – og vist nok også som jeg hørte Enhedslistens ordfører – så kan man jo ikke se nogen steder, at det her beslutningsforslag i dag udspringer af Baltic Pipe-projektet.
Og vil ministeren ikke medgive, at det jo ikke ville have gjort noget måske lige at beskrive, at det faktisk er det, der influerer på den her sag?
Man kunne jo være i den situation, at der faktisk var nogle, der var glødende modstandere af Baltic Pipe-projektet, og som så dermed blev ført lidt bag lyset af den her sagsfremstilling, som jo ikke nævner Baltic Pipe med et ord.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-17:
Ja, det er i sandhed en mærkedag i dag.
Engang sagde vi, at hvad udad tabes, skal indad vindes.
I dag vinder vi så udad, må man sige.
Det er ikke hver dag, man får lov at gå op og takke Folketinget for at bakke op om, at Danmark bliver større.
Der er blevet peget på Baltic Pipe, og det er selvfølgelig fair nok at drage den del ind i det.
Jeg tror da bestemt, at man kan sige det på den måde, at det har været en løftestang for at nå det resultat, som er blevet nået.
Og det ser jeg under ingen omstændigheder noget som helst odiøst i.
Det er en almindelig forhandling, som er foregået.
Den har strakt sig over rigtig, rigtig mange år, og det er da en fornøjelse og en ære at være den, der har udenrigsministerstolen på det tidspunkt, hvor det så endelig lykkes at få det til at falde på plads.
Der er kort blevet spurgt ind til, hvorvidt det har noget med Nord Stream 2 at gøre, og der er svaret: Nej, det er en helt anden sag.
Og det er i øvrigt ikke en forhandling, som pågår.
Der er kommet de ansøgninger, som der er kommet i forhold til den, og den bliver behandlet et andet sted.
Det er ikke noget, som er kommet på regeringens bord på nuværende tidspunkt.
Naser Khader (KF), 2019-01-17:
Nå, men jeg dropper min tale og vil også rose udenrigsministeren for et flot kompromis med Polen.
Det er et flot resultat, og jeg vil bare sige tak for aftalen.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-01-17:
Tak for ordet, og igen også tak for beslutningsforslaget.
Hvis det her forslag grundlæggende har til hensigt at forsøge at adressere de problemer, der helt åbenlyst har været både inden for de sidste par år, men også i fortiden, med misbrug af partistøtte, så deler vi jo Enhedslistens intentioner om at gøre noget ved det.
Vi deler Enhedslistens intentioner om at have en skrappere kontrol og mest af alt også have en kontrolmyndighed, OLAF i særdeleshed, som rent faktisk også har musklerne til at løfte sagerne.
Men vi er meget uenige med Enhedslisten i forslaget om, at man helt skal afskaffe EU's finansiering af EU-partier og EU-politiske fonde.
Det er vi af den simple, men samtidig også åbenlyse årsag, at hvis man ønsker sig, at der også skal være en europæisk offentlighed, at der skal være en europæisk debat, at der skal være partigrupperinger, som skal kunne fungere og fungere mere uafhængigt af bidrag fra private bidragydere, hvad enten det er lobbyistorganisationer eller store virksomheder eller for den sags skyld alt muligt andet, så er en offentlig finansiering af det nødvendig.
Det tror jeg i øvrigt også at Enhedslisten mener, for så vidt angår de politiske partiers finansiering eksempelvis i Folketinget.
Det er jo ikke ensbetydende med, at vi ikke deler forargelsen over, dels at svindelen finder sted, dels at svindelen heller ikke bliver opklaret eller retsforfulgt eller i hvert fald konkluderet på på baggrund af de svindelmistanker, der nu engang er.
Den deler vi fuldstændig med Enhedslisten, men vi deler ikke målet om, at man skal afskaffe finansieringen til EU's partier og politiske fonde.
For vi tror rent faktisk også, det er vigtigt, at der er en fælles europæisk offentlighed, og vi tror, at hvis det skal kunne lade sig gøre at rejse mange af de i øvrigt meget store sager, som Enhedslisten også i dagens mange andre beslutningsforslag har lagt frem, uanset om det er bekæmpelse af skattely eller alle mulige andre ting, så kræver det også, at du har en fælleseuropæisk diskussion om at håndtere fælleseuropæiske problemer.
Det kræver altså en fælles diskussion, herunder fælles partiorganisationer, som er finansieret på en ordentlig og gennemsigtig måde.
Derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag her, om end vi fuldstændig deler forargelsen, hvor end svindelen måtte finde sted.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-17:
Jeg kan jo ikke ændre på fakta.
Der er jo de systemer, der er, som foretager de undersøgelser, der foretages.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Jeg vil bare høre, hvad udenrigsministerens svar er.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-17:
Jeg tror godt, at spørgeren selv kender svaret på spørgsmålet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen fik undtagelsesvis sagt nogle rigtige ting, for hvad er det for et formål, som de her politiske partier tjener?
Ja, de tjener det formål at forsøge at få skabt en europæisk identitet, det, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen kaldte en europæisk offentlighed.
Der er ikke nogen danskere, franskmænd, grækere, eller hvad ved jeg, som for alvor har lyst til sådan at skippe deres egen nationalitet, deres egne rødder og skibe sig ind i en europæisk identitet.
Derfor er det her projekt dømt til at mislykkes.
De her europæiske partier har hverken offentlighedens interesse eller opbakning.
Det er så meget opbakning, som de der europæiske partier har, og derfor er det også min opfattelse, at Enhedslisten har fuldstændig ret i det forslag, som Enhedslisten fremsætter her.
Det, man er lykkedes med, er at etablere endnu en hane, fra hvilken man kan tappe EU-midler, og det synes vi egentlig ikke at der er nogen grund til at støtte.
Så har udenrigsministeren peget på, at der er foretaget en reform af de her midler, og det har vi rigtignok drøftet i Europaudvalget.
Jeg synes helt overordnet ikke, at den reform faktisk er særlig positiv, for hvis man kigger på indholdet af den reform, kan man se, at det jo er et spørgsmål om, at flere penge kanaliseres over til de større partier og de mindre partier så får færre midler at råde over.
Det er jo sådan i hvert fald indtil nu – det er ikke os alle sammen herinde, som håber på det, men en del af os håber på det – at det ændrer sig til europaparlamentsvalget til maj, men som det er nu, er de store partier jo partier, som i helt overvældende omfang er EU-begejstrede, og de organisationer, partier, fonde, man har taget pengene fra, er kritiske partier for en dels vedkommende.
Vi synes sådan set, at den reform, der er lavet, er et skridt i den forkerte retning.
Så vi er enige med forslagsstillerne i, at man en gang for alle bør rydde op i det her morads og afskaffe de her fonde, afskaffe støtten til de her partier.
Det virker jo også en lillebitte smule skizofrent, at man simpelt hen kan skibe sig ind under flere forskellige organisationer og så få støtte indirekte fra alle de her organisationer på en gang.
Det virker jo heller ikke på nogen måde rigtigt, og det virker ikke som et system, som man kan tage seriøst på nogen måde.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Jeg vil bare lige spørge, om udenrigsministeren kan oplyse, om det, i det omfang, der er anklager om svindel med partimidler, så er et uafhængigt domstolslignende organ eller bare et uafhængigt organ, som tager stilling til, om der er noget om det, og om der skal rejses anklage.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Men vi er enige om, at det her er et beslutningsforslag.
Vi er enige om, at kommer vi dertil i en forhandling, skal der vel ikke engang gives mandat i Europaudvalget.
Jeg tror, at der skal gives mandat i Folketinget, hvis det er en traktatændring.
Det går jeg ud fra, men det kan jeg ikke lige huske.
Men jeg tror, det er noget, der skal vedtages i Folketinget, men da i hvert fald i Europaudvalget.
Og om man så vil lægge afgørende vægt på det, eller om man vil lægge vægt på det, er jo noget, et flertal tager stilling til på det tidspunkt.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-01-17:
Det, der står på forsiden, er, at vi skal stille det som et krav.
Det er jo noget, vi kan, for vi kan blokere, da der kræves enstemmighed.
Det er det gode ved krav modsat ønsker.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Ja, det er Enhedslistens holdning.
Men vores udgangspunkt er jo også – det er derfor, at vi har skrevet forslaget, som vi har, altså det, der står her på forsiden – at vi har en holdning til, hvordan det skal udmøntes.
Hvis udgangspunktet er, at vi alle sammen er enige om, at det forslag skal rejses i forbindelse med en eventuel kommende traktatændring, så lad os da vedtage det.
Så bliver det uden vores ønske om, hvor ultimativt det skal være.
Det er vi helt indstillet på; så har vi den opfattelse, men lad nu det ligge.
Det, som vi efter vores opfattelse burde kunne blive enige om, er det, der står på forsiden, og som udgør selve forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-01-17:
Tak for det, og tak for ordet.
Enhedslisten ønsker at afskaffe partistøtten fra EU til de europæiske politiske partier og fonde, og det har de som ønske, fordi de mener, at støtten i dag gives til partier, som ønsker et Europas Forenede Stater.
Derudover har der været nogle sager, hvor partier og fonde har svindlet med støtten, og der er også partier og fonde, der undersøges for, om de har svindlet med støtten.
Enhedslisten mener derfor, at der skal være sådan en form for kollektiv afstraffelse, kunne man sige, altså, også partier, der ikke har svindlet, skal straffes, på grund af at der er nogle, der har.
Jeg kan allerede nu røbe, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
For det første er påstanden om, at EU-støtten går til partier, som vil danne sådan et Europas Forenede Stater, forkert.
EU-støtten går også til partier, som helst så EU nedlagt.
Så altså, EU-støtten går til de partier, der nu engang er, og med de synspunkter, de nu engang har.
Det vil jo svare til at afskaffe kontanthjælp, fordi nogle svindler med den.
Det ville heller ikke være helt rimeligt.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Venstre tager skarp afstand fra enhver form for svindel, og selvfølgelig skal der være gennemsigtighed og kontrol med de midler, der tildeles både partier og fonde.
Der er rigtig mange EU-partier og politiske fonde rundtomkring i Europa og i Danmark, hvis politiske arbejde afhænger helt og aldeles af de midler, de modtager fra EU.
De skal ikke straffes, når de overholder reglerne.
Så vi deler selvfølgelig holdningen om, at man ikke skal snyde med nogen form for støttemidler, men at straffe alle europæiske politiske partier og fonde, blot fordi nogle få har svindlet, mener vi altså ikke er rimeligt.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Jeg ville bare lige høre, om Det Konservative Folkeparti nogen sinde har sagt nej til private donationer, med henvisning til at man fik partistøtte fra staten.
Merete Scheelsbeck (KF), 2019-01-17:
Og tak for beslutningsforslaget.
Enhedslisten ønsker med det her forslag at afskaffe partistøtten til europæiske partier og fonde.
Hvert år modtager Enhedslisten jo mange millioner kroner i offentlig partistøtte her i Danmark, og det synes jeg er rigtig godt og rigtig fint, for det er med til at styrke vores demokrati i Danmark, og at have et velfungerende demokrati koster altså penge.
Jeg må, som andre også har sagt på talerstolen her, også gøre opmærksom på, at jeg ikke mener, at præmissen for det her forslag helt holder.
For det første skulle der være tale om partier, som er sat i verden med henblik på at opbygge et Europas Forenede Stater – det kan jeg ikke helt se hvor kommer fra.
De EU-ukritiske partier forfordeles ikke; de modtager præcis den samme forholdsvise andel, som de EU-positive partier gør.
Det eneste krav er, som ministeren også har været inde på, at man skal respektere EU's grundlæggende værdier.
For det andet synes jeg heller ikke, at vi skal købe præmissen om, at al partistøtte skal afskaffes, fordi nogle få har misbrugt EU-midler.
Altså, argumentet skulle være, at støtten skal fjernes fra alle, fordi der er nogle få, der ikke kan finde ud af at holde sig til reglerne.
Med den logik ville vi jo også skulle afskaffe en lang række forskellige sociale ydelser her i Danmark.
Vi skulle eksempelvis afskaffe muligheden for at få su for udeboende, fordi der er nogle få, der snyder sig til den.
I Det Konservative Folkeparti er vi altså imod sådan en form for kollektiv afstraffelse.
Hvis der er nogen, der har snydt, skal det selvfølgelig have konsekvenser for dem, men vi mener ikke, det skal gå ud over alle andre, der følger reglerne.
I beslutningsforslaget henviser Enhedslisten til Meld og Feld.
Her er OLAF på nuværende tidspunkt
i gang med en undersøgelse; det er altså en undersøgelse i EU-regi, og det syntes jeg faktisk netop vidner om, at snyd med støttekroner bliver taget alvorligt i EU.
Og der skal være kontrol med partistøtten.
Partistøtten bliver blandt andet brugt til publikationer og oplysning, og det vil partierne jo skulle bruge penge på uanset hvad.
Konsekvensen af Enhedslistens forslag må derfor, som det også er blevet nævnt før, alt andet lige være, at der vil være meget mere fokus på at kunne indhente privat funding, og det kan undre mig lidt, at netop Enhedslisten kommer med et forslag, der netop vil betyde, at det er private bidrag, der får en meget større værdi.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Årsagssammenhængen ligger i, at vi har et fælles europæisk demokrati, bl.a. med valget til Europa-Parlamentet, og hvis vi skal arbejde med det, koster det penge, og det mener jeg er fornuftigt at vi bruger fællesskabets penge på, og at det ikke kun er de partier, der kan rejse flest mulige private donationer, der skal have mulighed for at skabe det arbejde.
Det understøtter netop den europæiske offentlighed, som vi to så er meget uenige om eksisterer eller ikke eksisterer.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Ja, det er muligt, at der er det i den der forårsbevægelse, som hr. Rasmus Nordqvist har stillet sig i front for.
Jeg håber ikke, det går forårsbevægelsen der på samme måde, som det gik det arabiske forår.
Med al respekt håber jeg faktisk alt godt for hr. Rasmus Nordqvist.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at man tror, at man kan etablere noget, som ikke er der, altså ved at understøtte et eller flere politiske partier eller fonde.
Hvordan er det, hr. Rasmus Nordqvist ser at det skulle kunne skabe en europæisk offentlighed?
Altså, hvor er årsagssammenhængen imellem de to ting?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Først skal jeg da gerne invitere hr. Kenneth Kristensen Berth med i et tog til Berlin i næste uge, når jeg skal til møde i European Spring.
Nej, vi har sådan set ikke foreslået, at der skal bruges flere penge, men vi mener faktisk, det er nødvendigt, og vi mener også, der er en europæisk offentlighed, og derfor er der også behov for at styrke de europæiske politiske partier, der arbejder i det europæiske demokrati.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-17:
Det er lidt pudsigt.
For det forekommer mig, at hr. Rasmus Nordqvist også lider af den misforståelse, at man kan skabe en europæisk offentlighed.
Det kan man ikke.
Man kan ikke skabe noget, som ikke har sin rod i virkeligheden, i borgernes virkelighed, i borgernes fundament, i borgernes historie, kultur, tradition osv., og der er ikke grobund for en europæisk offentlighed, lige meget hvor mange penge man poster i det.
Men jeg skal bare forstå det rigtigt.
For det lyder for mig, som om hr. Rasmus Nordqvist i virkeligheden gerne vil poste flere penge i det her.
Altså, hr. Rasmus Nordqvist vil gerne bruge flere af de europæiske borgeres skattepenge på at støtte europæiske partier og fonde, for som hr. Rasmus Nordqvist siger, er det dyrt at tage så mange flyveture, som jo åbenbart er nødvendige, for at skulle mødes på kryds og tværs af Europa.
Er det det, hr. Rasmus Nordqvist mener?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Det er interessant.
Skal det så forstås sådan, at man egentlig skal afskaffe partistøtten, der ikke bliver givet til de parlamentariske grupper i Danmark, altså pengene, man får pr. mandat, eksempelvis?
Jeg mener faktisk, det er fornuftigt, at vi har en fælles finansiering af de her ting, når vi netop, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen også var inde på, har en europæisk offentlighed, som er helt nødvendig, når vi også har et demokrati sammen.
Så jeg forstår virkelig ikke forslaget, jeg forstår ikke intentionerne i det, jeg synes, det er helt galt afmarcheret.
Hvis der er svindel, svig, skal man da sætte ind over for det.
Er reglerne ikke gode nok, lad os sætte ind over for det.
Er kontrollen ikke god nok, lad os sætte ind over for det.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Men arbejdet i det europæiske parlament og det parlamentariske arbejde i Europa-Parlamentet vil jo fortsat få støtte.
Det er jo ikke berørt af det her.
De politiske partier og fondene er jo noget helt andet.
Det, der er det underlige ved det her, er, at du har de politiske grupper i Europa-Parlamentet, som selvfølgelig får støtte, ligesom de politiske grupper i Folketinget får til deres parlamentariske arbejde, herunder også at publicere det i deres hjemland og mødes med dem, de gerne vil mødes med.
Men det her er jo netop en overbygning på det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Jo, selvfølgelig kan jeg bekræfte, at der har været organisationer før.
Men vi har nu at gøre med et styrket parlament i EU, og derfor synes jeg, det er fornuftigt, at vi også snakker om europæiske partier, EU-partier, og at der er en støtte til det arbejde.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-17:
Jeg vil bare spørge hr. Rasmus Nordqvist, om han ikke er enig i, at før man begyndte at give EU-støtte til politiske partier, fandtes der faktisk nogle meget levedygtige politiske partier på europæisk plan.
Der fandtes et Socialdemokrati, der fandtes et meget levedygtigt liberalt parti med en liberal ungdomsorganisation – jeg tror ovenikøbet, fru Ulla Tørnæs har været formand for den – og der fandtes konservative organisationer.
Altså, der har eksisteret levedygtige europæiske partier, som ikke lige var bundet op på EU og EU-projektet, men som f.eks. også havde folk med fra Norge og Schweiz og andre dele af Europa osv. Kan hr. Rasmus Nordqvist ikke bekræfte det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Jeg er rigtig glad for, at vi har et europæisk demokrati, og jeg er rigtig glad for, at der er europæiske partier.
Alternativet støttede jo egentlig også, at vi skulle kunne stemme på transnationale lister til europaparlamentsvalget.
Men vi mener faktisk, det er en rigtig, rigtig god idé.
Vi mener også, det er en rigtig god idé, at det ikke kun er partier, der kan rejse en masse penge fra private donationer, som så har kræfter til at lave det arbejde, som jo koster penge, når man arbejder med demokrati og med partipolitik.
Vi har selv fra Alternativets side været med til at skabe en ny transnational liste til det kommende europaparlamentsvalg, European Spring, uden EU-støtte p.t., da ingen sidder i Europa-Parlamentet.
Det er jo et omkostningstungt arbejde at arbejde med europæisk demokrati, der går på tværs af landegrænserne osv.
Vi mener faktisk, at hvis vi vil styrke den demokratiske stemme, hvad enten det er folk, der vil lave Europas Forenede Stater, som der står, eller det er folk, som ønsker EU nedlagt, som jo også får støtte, så er det fornuftigt at støtte de demokratiske stemmer, der er, og derfor kan jeg slet ikke se logikken i det her forslag.
For det vil jo betyde, at det hele bliver privatfinansieret.
Det synes vi fra Alternativets side, så vi kommer ikke til at støtte det her beslutningsforslag.
Merete Scheelsbeck (KF), 2019-01-17:
Vi mener bare ikke, at det skal være altafgørende, så der er partier, som så lige pludselig udelukkende bliver motiveret til kun at føre politik for at kunne få private bidrag.