runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-30:
Det var godt, jeg fik sagt tillykke.
Jeg kan ikke sige hundrede procent tak for svaret.
Direkte taget fra Liberal Alliances hjemmeside kan jeg sige, at hr. Anders Samuelsen har foreslået 12,5 pct.
Reelt er det 11 pct., og derfor bliver det måske også dyrere, fordi han efterfølgende har talt om en halvering.
Jeg ved ikke, om det er et ultimativt krav, men når man har skrevet det, er det vel et krav, man har taget med.
Selv om skatteministeren siger, at han ikke vil afvise selskabsskattelettelser, er det vel ikke det, man fokuserer mest på?
Som skatteministeren noterer, er det vanskeligt at finde finansiering til netop det spørgsmål.
Er det en del af regeringsgrundlaget?
Er det blevet bragt op som et ultimativt krav?
Og kan man se, at der er sammenhæng i tingene?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Det er jeg enig i.
Men der er også nogle, der siger, at hvis lastbiler altid skal stoppe op, selv om der ikke er noget, der kommer på deres højre side, så øger det risikoen for, at der er folk, der kører op i dem bagfra, og de to risici må jo afvejes mod hinanden, altså om dem, der kommer og eventuelt kører op bagfra måske er bedre beskyttede end de cyklister, der bliver kørt over, og om man derfor skal foretage den vurdering, at vi godt kan lave sådan et orienteringsstop.
Men det kan også være, at vi af den ene eller den anden grund må vurdere noget andet, når vi vurderer risici over for hinanden.
Men det er rigtigt.
Jeg vil gøre det så hurtigt som muligt, for det er et alvorligt problem.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-30:
Jeg synes ikke, det lyder som det mest realistiske, at der skulle være et større problem i, at nogle kører op bag i en lastbil, der har store stoplygter.
Men okay, lad det blive undersøgt.
Jeg kvitterer for, at ministeren har sagt ja til at undersøge det her hurtigst muligt og også deler den holdning, at hvis der er menneskeliv, der reddes, skal det gøres.
Så mange tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-30:
Selv tak.
Jeg tror, vi er enige om, det ville være rigtig godt, hvis vi kunne nedbringe antallet af højresvingsulykker i Danmark, og at vi derfor må kigge på det med åbne øjne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-30:
Hvad er regeringens holdning til kunstcirkulæret af 2004, og agter regeringen at ændre dette?
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-30:
Er ministeren enig med Liberal Alliances formand, Anders Samuelsen, i, at selskabsskatten skal sænkes til 12,5 pct., og agter regeringen at fremsætte et forslag herom?
Tak, fru formand.
Må jeg først ønske tillykke med genudnævnelsen.
Og så spørgsmålet: Er ministeren enig med Liberal Alliances formand, Anders Samuelsen, i, at selskabsskatten skal sænkes til 12,5 pct., og agter regeringen at fremsætte et forslag herom?
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Tak for lykønskningen.
Det er jo regeringens målsætning at sikre vores virksomheder gode rammevilkår, at Danmark skal være et attraktivt sted at arbejde og investere og at skabe arbejdspladser.
Det er ligeledes vigtigt for os, at det for den enkelte er noget, man bliver belønnet for og tilskønnet til.
Det er det, fordi et solidt erhvervsliv og et stabilt arbejdsmarked er grundpillerne for vores velstand og fælles velfærd.
En høj erhvervsbeskatning – det kunne f.eks. være en høj selskabsskat, som der spørges ind til – indebærer færre investeringer og mindre kapital i form af nye maskiner, ny teknologi, innovative produkter osv., og det påvirker den helt almindelige lønmodtager igennem lavere lønninger og en mere usikker fremtid.
Med det forsøger jeg at sige, at den præmis, som nogle lægger ind – jeg siger ikke, at spørgeren gør det – om, at lavere selskabsskat ender i lommerne på virksomhedsejerne, er jeg ikke enig i.
Det kan mindst lige så vel gå til at investere i nye maskiner, udvikle nye arbejdspladser og højere lønninger til medarbejderne.
På baggrund af det deler jeg Liberal Alliances ambition om at sænke skatten for vores erhvervsliv.
Det er simpelt hen, fordi det vil være godt for Danmark, fordi det vil skabe vækst og gode vellønnede jobs.
Hvis man vælger at sænke selskabsskatten, som der spørges ind til i spørgsmålet, fra de 22 pct., som vi ender på, til 12,5 pct., vil det kræve 10 mia. kr. årligt efter tilbageløb og adfærd.
Det er et stort beløb.
Det vil gøre det attraktivt at tænke i at putte penge i virksomheder med henblik på at trække dem ud til en lav beskatning.
Det er en ting.
Så er der den store udfordring, nemlig hvor man skal finde finansieringen henne.
Så set i det lys vil jeg da ikke afvise, at regeringen vil se på selskabsskatten, og jeg forstår Liberal Alliances ønske om at sænke den, men der skal som sagt findes finansiering til det, og lige præcis det forslag indgår ikke i regeringsgrundlaget.
Men det betyder ikke, at man ikke kommer til at se på selskabsskatten, hvis man nu skulle finde pengene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-30:
Man kan jo altid se, at det er en embedsmand, der har skrevet talepapiret, når der står to nordjyder og taler, og Nordjylland så bliver omtalt som provinsen.
Jeg er jo godt klar over, at der er kommet en ny regering og et nyt regeringsgrundlag, men jeg bliver jo stadig væk nødt til at tage udgangspunkt i nogle af de tanker, som i hvert fald ministerens eget parti nu har luftet, og nogle af de ting, der allerede er i gang.
Jeg synes faktisk, det var fint gjort, at den tidligere regering, altså Venstreregeringen, udflyttede arbejdspladser.
Processen har måske ikke været så fin, og det har kostet noget mere osv., men tanken i det er rigtig god.
Problemet er jo bare, når man siger, at det er for at løfte nogle landdistriktsområder, f.eks. i dele af Jylland osv., og man så samtidig indfører et omprioriteringsbidrag.
Man kalder det så noget andet, men konsekvenserne for kommunerne er jo de samme.
Man giver dem med udflytningen af statslige arbejdspladser på den ene side nogle nye arbejdspladser, men siger på den anden side, at de skal gennemføre besparelser, der koster arbejdspladser i kommunerne og inden for velfærdssystemerne osv.
Oven i det gennemfører man et kontanthjælpsloft, der har en geografisk skævhed, og man vil samtidig beskære børnechecken – det ved ministeren også har en geografisk skævhed; det har vi diskuteret på flere samråd – og man laver en række tiltag, som vi ved slår hårdest igennem i landdistriktskommunerne i store dele af Jylland, Fyn, Sydsjælland osv., og som, hvad skal man sige, er med til at gøre, at Danmark knækker over.
Så opsummerende kan jeg sige, at man på den ene side udflytter 3.900 statslige arbejdspladser med den hensigt at få Danmark til at hænge bedre sammen, men man har på den anden side alle de mange andre politikker, som gør, at Danmark bliver mere opdelt.
Det har en større social slagside, og det bliver geografisk mere skævt.
For vi har jo tallene, og vi kan se det sort på hvidt.
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Nu ved jeg, at fru Marie Krarup er et dannet menneske – det har jeg konstateret i adskillige sammenhænge – som jeg i øvrigt har stor respekt for, og derfor er fru Marie Krarup jo også bekendt med, at når man skal gøre sine bønner, skal man gå ind i sit lønkammer og ikke lade læberne løber over offentligt.
Det, at der er et bederum på en offentlig institution, ser jeg sådan set ikke noget problem i.
Det er mere, synes jeg, hvis det er sådan, at der foregår chikanøs adfærd ud fra det pågældende rum, og der er min linje ganske klar: Det har den pågældende institution en forpligtelse til at gribe ind over for.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Men efter min opfattelse vil det ikke være rimeligt at skære alle selskaber over en kam.
Jeg er fuldstændig enig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, at hvis der er et selskab, der ikke har betalt den skat, de skal, og har en skattesag, ville det være yderst uheldigt, at de samarbejder med skattevæsenet om at levere it eller andet, men mig bekendt er det ikke det, der er tale om i det her tilfælde, så jeg er altså ikke enig med spørgeren i det.
Jeg synes i hvert fald ikke, at det er noget, der gør, at man kan dømme Netcompany som selskab ude af den kontrakt, de har med skattevæsenet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-30:
Ministeren siger, at en kapitalfond er en selskabsform, der kan være gavnlig for ejerne – det er jeg da fuldstændig enig i – men om det er gavnligt for skatteborgerne og skatteyderne, at vi ikke kan nægte at samarbejde med nogle, der i sidste ende er ejet af nogle, der opererer fra et skattely, er en anden sag.
Jeg tror ikke, at det er den smukke natur på Jersey, som lokker.
Min sidste kommentar er, at jeg så skriftligt vil bede ministeren om at redegøre for de nuværende danske oplysninger fra Jersey i forhold til skattebetalinger.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Det gør vi naturligvis gerne.
Jeg skal svare på alle spørgsmålene, men jeg vil godt advare imod det her med at sige, at fordi en del af et selskab, der er pæredansk, der har masser af danske medarbejdere, der betaler skat i Danmark, er ejet af nogle, der helt lovligt ligger i et andet land og overholder lovgivningen, så skal de dømmes ude, og den form for argumentation vil jeg advare imod, men jeg er helt enig med spørgeren, fru Lisbeth Bech Poulsen, i, at vi skal sørge for, at dem, der samarbejder med skattevæsenet, har en stor grad af selvjustits, og det er min klare opfordring til dem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-30:
Så tror jeg bare, at vi ser forskelligt på, hvad det er rimeligt at bruge skatteydernes penge til, altså at der er nogle, der får en opgave på 100 mio. kr. for at levere første del af et nyt inddrivelsessystem, og Netcompany betaler, så vidt jeg er orienteret, skat i Danmark, men de er ejet af en kapitalfond, som bruger de mest klassiske finter og er hjemmehørende et sted, der ikke rigtig er kendt for andet end at være et skattely, og som jo i sidste ende også scorer noget af gevinsten, ved at der kommer ordrer ind i ordrebogen, bl.a. fra den danske stat.
Det synes jeg bare ikke er rimeligt, og vi kan jo godt ændre lovgivningen, hvis vi sagde, at vi vil arbejde for, at der skal være nogle nye parametre, f.eks. at man ikke leverer skattekroner til skattelylande.
Marie Krarup (DF), 2016-11-30:
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at undgå religiøs chikane på uddannelsesinstitutioner i forbindelse med brug af såkaldte refleksionsrum og bederum – sådan som det angiveligt er sket på UCC Carlsberg?
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Der skal være plads til alle studerende på de videregående uddannelsesinstitutioner uanset religiøst tilhørsforhold.
Der må ikke være nogen, der chikaneres af andre grupper af studerende.
Hvis det er tilfældet, har jeg en klar forventning om, at ledelsen på institutionen griber ind og sørger for, at det ikke gentager sig.
På en uddannelsesinstitution, hvor der er mange studerende med forskellig religiøs baggrund, er det også vigtigt med en grundliggende respekt for religion som sådan.
I forhold til den konkrete sag fra UCC Campus Carlsberg, som jeg alene kender fra mediernes omtale, har jeg forstået, at ledelsen på UCC er opmærksom på situationen og vil følge brugen af det pågældende bede- og refleksionsrum for at sikre, at alle studerende, der ønsker at benytte lokalet, har mulighed for det.
Jeg har også noteret mig, at både ledelsen og de studerendes råd på Campus Carlsberg vurderer, at der er tale om en enkeltstående hændelse, og at der generelt er tilfredshed med refleksions- og bederummet.
Der er derfor for nærværende ikke behov for centrale initiativer med henblik på at undgå religiøs chikane, men jeg har som sagt en fuldstændig klar forventning om, at uddannelsesinstitutionernes ledelser har fokus på at håndtere de konkrete problemer, som måtte opstå.
Til gengæld forventer jeg så også, at ledelserne er opmærksomme på, om der er studerende, der føler sig chikaneret, og griber ind, såfremt det måtte være tilfældet.
Marie Krarup (DF), 2016-11-30:
Vi lever jo i et kristent land.
Det står der både i det gamle regeringsgrundlag og heldigvis også i det nye.
Men ifølge en artikel i Jyllands-Posten og ifølge nogle samtaler, jeg har haft med nogle studerende på nogle uddannelsesinstitutioner, er der bederum rundtomkring, som er et udgangspunkt for islamisk præken og en social kontrol og en chikane af folk, som ikke er muslimer og ikke opfører sig efter de forventninger, som en bestemt gruppe af muslimer netop har.
Og spørgsmålet er selvfølgelig, om det skal tillades.
Jeg synes, det er virkelig svært at forstå, hvordan man på en uddannelsesinstitution, der uddanner folkeskolelærere og pædagoger, som altså skal ud at virke i den danske folkeskole og ud at virke i danske vuggestuer og børnehaver, kan opleve, at man skal færdes i et miljø, hvor islam har en særstilling, og hvor der er plads, rum til, at man kan udøve islam i de her bederum og altså udøve den sociale kontrol over de andre studerende.
Altså, man giver islam en særstatus i et miljø, hvor man skal uddanne folkeskolelærere, som jo ikke skal vænne sig til, at islam skal have nogle særlige spilleregler.
Altså, Danmark er et kristent land.
Det står der i regeringsgrundlaget.
Og det her med, at man tillader, at der eksisterer bederum, og det, at der så endda udgår social kontrol og chikane fra dem, synes jeg er meget, meget problematisk.
Jeg kan ikke se nogen tid heroppefra, vil jeg lige sige, så jeg aner ikke, hvor jeg er tidsmæssigt.
Men jeg mener, at det jo ikke er tilstrækkeligt bare at sige, at det må skolerne selv finde ud af, for der er jo en udbredt berøringsangst over for det her.
Så jeg mener, at der er behov for, at ministeren beder uddannelsesinstitutionerne om at lade være med at oprette den slags rum, som kan være udgangspunkt for chikane og islamisering.
Hvad vil ministeren gøre for at undgå religiøs chikane på uddannelsesinstitutioner i forbindelse med brug af såkaldte refleksionsrum og bederum – sådan som det angiveligt er sket på UCC Carlsberg?
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Fru Lisbeth Bech Poulsen må gerne spørge ind til mine holdninger.
De virksomheder, der samarbejder med det offentlige skal være særlig opmærksomme på at overholde reglerne, særlig skatte- og afgiftsreglerne, og hvis man samarbejder med skattevæsenet, skal man være ekstra, særlig opmærksom på det.
Sådan er det.
Det er den opfordring, jeg er kommet med, og det er min holdning, men jeg kan jo ikke tillade mig at have den holdning, og jeg synes også, at det ville være uretfærdigt at sige, at fordi man er ejet af nogle, der ligger i et bestemt land, ikke er dømt for noget, vi har ingen indikationer på, at der ikke bliver betalt den skat, der skal, så må man ikke samarbejde med det danske skattevæsen.
Så ud over at jeg ikke er sikker på, at det ville være inden for reglerne, der gælder for udbud, synes jeg egentlig heller ikke at det er en rimelig betragtning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-30:
Hvis vi nu tager udgangspunkt i det nye regeringsgrundlag, der er lavet, og som er vurderet til at koste 14.000 arbejdspladser, og det, at der derudover bliver 22.000 færre arbejdspladser end det, der skulle til for at have et uændret serviceniveau, så kan man sige, at det er endnu et tiltag, som regeringen tager i forhold til noget, der koster arbejdspladser.
Jeg ved godt, at regeringen måske har det syn, at offentlige arbejdspladser ikke er det samme værd som private arbejdspladser, men for mig at se og for SF at se er et job et job, og hvis det er pædagogen, der mister sit arbejde, kan det jo gøre lige så ondt og være lige så omkostningstungt for familien, som hvis det er i en privat virksomhed.
Så sluttelig: Ministeren siger, at jeg ikke kan lægge den præmis ud, at jeg kan ikke sætte den ramme op, men hvis Danmark skal hænge bedre sammen, må ministeren stadig væk anerkende, at i hvert fald på den korte bane bliver Danmark mere skævt af de politikker, der bliver gennemført.
For de tal kan vi se.
Vi kan se, det er geografisk skævt i forhold til pension, i forhold til børnecheck, i forhold til kontanthjælpsloft osv.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Men så er der jo andre ting, der trækker i den modsatte retning.
Altså, den tidligere regerings jobpræmie, som forhåbentlig også bliver den nuværende regerings jobpræmie, trækker så i den modsatte retning.
Lettelserne, som den tidligere regering lagde op til, bliver givet i bunden og – hvilket jo også er afspejlet i regeringsgrundlaget – trækker i den modsatte retning.
Det er derfor, at man godt kan hive enkelte elementer ud, men jeg synes, man skulle se på helheden.
Og det, den tidligere regering og den nuværende regering i sin helhed ønsker, er at sikre vækst og arbejdspladser i hele Danmark.
Det afspejler vores politik, og jeg mener, at den fuldt ud er afbalanceret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-30:
Men jeg tror også, at det netop er på tide at se på helheden i regeringens politik, og derfor kunne det jo også være meget relevant at stille et ret omfattende spørgsmål, men måske et spørgsmål, der vil gøre det lidt mere klart, hvad vi taler om: Hvis man ser på hele regeringen, både de ting, der er igangsat af V-regeringen, men også hvad den nye regering vil,
hvad vil det så koste af arbejdspladser, f.eks. i en 5-årig periode, altså på kort sigt?
Og så kan man se på, om det hænger sammen, eller det ikke hænger sammen.
Det kunne jo være givtigt.
Det får vi ikke svar på i dag, men tak for ministerens besvarelse af det her spørgsmål.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Jo, men det er rigtigt nok, at hvis man har en offentlig vækst, der er lav, så er der jo færre penge i det offentlige.
Så kan min kollega, der sad her ved siden af mig og svarede på spørgsmål tidligere, måske få den offentlige sektor til at køre længere på literen, og det skal vi gøre.
Men det kunne også være, at hvis vi slanker den offentlige sektor, og hvis vi gennemfører et moderne kontanthjælpsloft, så vil det føre til, at kontanthjælpsmodtageren kommer i arbejde, eller at der bliver skabt nogle private arbejdspladser i stedet for.
Så derfor synes jeg ikke kun, man skal kigge på den offentlige kontra den private sektor.
Man skal kigge på udviklingen generelt, og det er altså det, som jeg ønsker den her regering skal måles på.
Og det er også det, man skal måle effekten og succesen af regeringens regionalpolitik på baggrund af.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-30:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at det offentlige, herunder SKAT, bruger milliarder af skattekroner på it-leverandører, der bruger skattefinter og skattely, og vil ministeren i den forbindelse bruge den kommende skattelyliste fra EU til at undgå offentligt samarbejde med skattelyvirksomheder?
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at det offentlige, herunder SKAT, bruger milliarder af skattekroner på it-leverandører, der bruger skattefinter og skattely, og vil ministeren i den forbindelse bruge den kommende skattelyliste fra EU til at undgå offentligt samarbejde med skattelyvirksomheder?
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Tak for spørgsmålet.
Alle skal naturligvis betale den skat, de skal.
Det gælder også de it-leverandører, som staten har.
Og så længe der bliver betalt den korrekte skat, kan alle som udgangspunkt byde på de opgaver, som staten udbyder, f.eks. som it-leverandør.
Så vil staten som ordregiveren, altså den, der ønsker at købe noget, vurdere tilbuddene og tildele opgaven efter de kriterier, der gælder for det pågældende udbud.
Her er det vigtigt at holde fast i, at når en potentiel leverandør til staten har ejerstruktur med koncernselskaber, der hører hjemme i udlandet, er det ikke nødvendigvis ensbetydende med, at de ikke betaler den korrekte skat.
Når arbejdet med EU's sortlistning forventeligt er afsluttet ved udgangen af næste år, altså 2017, må vi se på, hvordan listen ender med at se ud, og hvordan den kan bruges til konkret at begrænse ulovlig brug af skattely.
Generelt anbefaler jeg leverandører til staten, herunder skattevæsenet, at have en stor grad af selvjustits og være særlig opmærksomme på ikke at operere i skattemæssige gråzoner.
Det kan spare ejerne og deres selskaber for kritik fra politikere eller for offentlighed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-30:
Den sidste del af svaret lød så velkendt, måske fordi det var copy-pastet fra et tidligere svar.
Ministeren kan belære mig herfra og til dommedag om EU's udbudsdirektiv og vores egen udbudslov osv., sidstnævnte var jeg med til at forhandle, og jeg er udmærket klar over de regler, som for øjeblikket gør, at man ikke må bruge skat som et parameter, når man udvælger virksomheder.
Når vi står her i dag og jeg ikke har skrevet et udvalgsspørgsmål, som ministerens embedsmænd kan oplyse mig om den lovmæssige baggrund for, er det jo for at høre ministerens holdning til, om det er rimeligt – og det er noget, vi alle sammen gerne vil høre – at vi efter at have haft en kæmpe skandale med EFI-systemet siger, at vi skal have et ordentligt, effektivt inddrivelsessystem, der virker.
Hvem er det så, der får opgaven?
Det er et firma, der hedder Netcompany.
De har solgt 53 pct. af deres aktier til en kapitalfond.
Den kapitalfond er hjemmehørende på Jersey.
Så spørger jeg bare ministeren, om ministeren ikke kan se ironien i, at SKATs nye inddrivelsessystem, hvor man skal inddrive skat fra dem, der skylder, dem, der snyder osv., skal håndteres af en virksomhed, der opererer og bruger Jersey som skattely.
Så det er et holdningsspørgsmål.
Jeg behøver ikke at blive belært om, hvordan lovgivningen er – den kan man jo også ændre, hvis der er politisk flertal for det – men kan ministeren ikke kan se den der nærmest ubærlige ironi i, at det er en skattelyvirksomhed eller i hvert fald en virksomhed, der har en ejerandel på 53 pct., der hører til en kapitalfond, der har fået opgaven?
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Den præmis, der bliver lagt ned over spørgsmålet, er, at regeringen gennemfører nogle ting, der geografisk er skæve og socialt er skæve, og at man så gør nogle andre ting for at forsøge at rette op på det.
Men den præmis kan man ikke trække ned over regeringens politik.
Når vi udflytter statslige arbejdspladser, er det jo for at holde hånden under væksten og ud fra et politisk ønske om, at staten skal være til stede i hele landet.
Og vi sidder i regeringen altså ikke og kigger på, hvor vi nu har flyttet x antal arbejdspladser hen, kontra hvordan kontanthjælpsloftet vil ramme.
Det, vi kigger på, er, om der samlet set er balance i tingene, og det må jeg sige at der efter min opfattelse er, og det skulle jo så også gerne slå igennem i de tal, vi kan se der er i væksten uden for hovedstadsområdet.
Der er det jo sådan, at vi i regeringsgrundlaget lægger op til at gøre nogle yderligere ting, både med hensyn til en udflytning og at sikre, at Danmark er i balance geografisk såvel som socialt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-30:
Det er der en eneste grund til, og det var, at det var en hasteforespørgsel.
Vi ville gerne have en forespørgsel, vi havde til enhver tid sagt ja til en forespørgsel, men vi ser nogle grundlæggende udfordringer i vores parlamentariske system med, at der er en tendens til, at vi haster ting igennem.
Det er sådan set det, vi grundlæggende set ikke støtter.
Vi støttede heller ikke hastelovforslagene, som regeringen kom med her tidligere på året.
Så det er simpelt hen en principiel modstand mod, at det er en hasteforespørgsel, men vi ville til enhver tid støtte en forespørgsel.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-30:
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at der blev nævnt hashhandel som et element i ordførertalen, og der vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke er bevidst om, at der er et stort fald i de unges og helt unges forbrug af hash, så kan man ikke ad den vej tolke, at den nuværende strategi og det nuværende pres, der er lagt på hashhandelen, faktisk har været en succes, i og med at færre unge når at prøve hash, inden de bliver myndige?