runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Tak for det, og tak til hr. Henrik Frandsen for talen.
»Det skal svare til de vilkår, andre har«, nævner ordføreren.
Jeg er ikke sikker på, at de kontanthjælpsmodtagere, som hr. Henrik Frandsens parti har været med til at forringe vilkårene for, og som i dag bliver sat på gaden, fordi de ikke har råd til at betale husleje – det er jo noget, der konkret sker, kan vi se, og her i Københavns Kommune er det ti borgere, der er sat på gaden – har opfattelsen af, at det, vi gør her, når vi afskaffer en lukrativ sanktionsordning, men så kompenserer ved at dreje på en anden knap, hvor vi skruer op for vores løn, er, at vi behandler os selv, som vi behandler andre.
Er ordføreren ikke enig i, at der kommer til at være en diskrepans mellem, hvordan vi behandler os selv, når vi står herinde i salen og taler, og hvordan vi behandler de borgere, som bliver ramt meget konkret af de beslutninger, vi træffer herinde?
Henrik Frandsen (M), 2025-11-21:
Det, der ligger i den her ordning, er, at den bliver mere gennemsigtig.
Den kommer til at ligne noget, man ser ude på det almindelige arbejdsmarked uden for Christiansborgs mure.
Man fjerner en pensionsordning, som jo for alle dem, der sidder i Folketinget, nu betyder, at man får pension resten af livet på et forholdsvis lukrativt niveau.
Det ændrer man med en pensionsordning, som er identisk med den, man ser i andre lignende jobs, som vi tager udgangspunkt i i det her, f.eks. som afdelingschef i centraladministrationen.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Men det bliver jo dyrere frem til år 2075; der er det jo en udgift for skatteyderne, der kommer til at betale mere.
Det, jeg helt grundlæggende ikke forstår, er, at når vi er helt enige om, at vi har haft en pensionsordning, som har været gylden, og som har været urimelig god for folketingsmedlemmer, og så kommer til den erkendelse, at den bør vi selvfølgelig afskaffe, hvorfor skal det så samtidig betyde, at så bliver vi da nødt til at skrue op for den anden knap, der handler om lønningerne.
Altså, det rimelige vil jo være, at man afskaffer de urimelige privilegier, men hvorfor i alverden skal vi så kompenseres for dem?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-21:
Det er jo, fordi det brede flertal i Folketinget synes, at et folketingsmedlem skal tjene det samme som en afdelingschef i staten og ikke det samme som en maskinarbejder, sådan som Enhedslisten synes.
Der er det jo bare sådan, at for at få det til at ligne mere, hvad der er ude i samfundet i øvrigt, hvilket også følger Enhedslistens paroler, så skruer vi altså ned for pensionen, for den er meget højere herinde, end den er ude i samfundet, men til gengæld skruer vi op for det årlige vederlag, fordi det er lavere, end hvad en afdelingschef i staten får.
Og så kommer der den tidsmæssige forskydning, som gør, at det bliver dyrere i de første år, men pr. folketingsmedlem jo billigere over livstid.
Leif Lahn Jensen (S), 2025-11-21:
Jeg har altid kunnet stå på mål for de forhandlinger, jeg har lavet.
Det kunne jeg også, dengang jeg var tillidsmand, og det kan jeg også her.
Hvis jeg skal bedømmes på mine tillidsmandsevner, vil jeg sige, at det nok er den ringeste tillidsmandopgave og forhandling, jeg nogen sinde har lavet, for jeg har faktisk sørget for, at dem, jeg har forhandlet for, går ret meget ned i løn.
Men jeg er alligevel glad for det.
Hvorfor er jeg glad for det?
Det er, fordi vi faktisk har fået en ordning, folk kan forstå.
Vi har stoppet den diskussion.
Jeg havde jo forventet, at der ville have været masser af mennesker fra Enhedslisten, fra Dansk Folkeparti, fra Danmarksdemokraterne, der var kommet til mig, fordi de er imod det.
Det havde jeg jo sådan set forventet, men tusind tak for en god debat, og jeg glæder mig til kommende forhandlinger.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-21:
Tak for ordet, formand.
Med disse to lovforslag tager vi et vigtigt skridt til at gøre politikernes vilkår mere gennemsigtige og mere retvisende og mere på linje med det, som man ser på det øvrige arbejdsmarked.
Det handler grundlæggende om, at de rammer, der gælder for Folketingets medlemmer og for ministre, skal kunne forklares enkelt og være enkle samtidig.
Vi gør op med en række særlige, gunstige ordninger og rydder op, så vederlag bliver mere enkelt og gennemskueligt.
For et tydeligere lønniveau fjerner vi det skattefrie omkostningstillæg.
Det gør det lettere at se, hvad politikerne faktisk får i løn, og hvad der bliver betalt skat af.
Vi strammer også op på eftervederlaget.
Vi forkorter den periode ganske betydeligt, som man kan optjene eftervederlag i, så det i højere grad bliver en midlertidig hjælp i overgangen til et nyt job, som man også ser i andre job – ikke en længerevarende særordning.
Det er rimeligt, og det svarer bedre til de vilkår, andre danskere også møder.
Pensionsordningen bliver lagt om, så de fremtidige ministre og folketingsmedlemmer får en pension, der ligner den, mange andre lønmodtagere også får.
Det gør systemet mere forståeligt og mindre specielt i forhold til det, man møder i det virkelige liv uden for Christiansborgs mure.
For medlemmer valgt i Grønland og på Færøerne fastholdes et særligt tillæg, fordi deres situation er anderledes, og for Folketingets formand sikrer vi en ordning, der hænger sammen med det ansvar, posten også indebærer.
Samlet set skaber vi en mere gennemsigtig, mere almindelig og mere retfærdig ordning.
Det gør vi for de folkevalgte, og det gør vi også for ministrene.
Det mener vi samlet set styrker tilliden til det politiske system i Danmark.
Moderaterne kan støtte begge lovforslag.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Men der er jo ingen, der anfægter, at vi skal fjerne den forringelse, men hr. Leif Lahn Jensen refererede selv til sin fortid som tillidsmand på havnen i Aarhus.
Dengang stod hr. Leif Lahn Jensen jo også over for en arbejdsgiver, som stillede modkrav.
Her sidder hr. Leif Lahn Jensen og forhandler med sig selv, og det er jo derfor, det er så forunderligt: Når vi afskaffer en meget lukrativ ordning, som alle er enige om har været fuldstændig urimelig, hvorfor skal det så medføre, at der samtidig skal gennemføres en lønstigning?
Hvorfor ikke bare nøjes med at fjerne det, der i forvejen er urimeligt, og så sige: Selvfølgelig skal vi ikke kompenseres for, at vi igennem så mange år har fået en så urimelig god pensionsordning?
Leif Lahn Jensen (S), 2025-11-21:
Man kan også spørge ordføreren fra Enhedslisten, hr. Peder Hvelplund: Mener hr. Peder Hvelplund ikke, at det er en forringelse, at vi fremadrettet tager en million kroner op af lommen på en minister og 90.000 kr. op af lommen på et folketingsmedlem?
Mener hr. Peder Hvelplund ikke, at det er en forringelse?
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Tak for det.
Hr. Leif Lahn Jensen har jo fuldstændig ret i, at vi kan nå det endnu.
Det er jo derfor, Enhedslisten har stillet et ændringsforslag til anden behandling, som handler om, at vi selvfølgelig afskaffer den lukrative pensionsordning, men så i øvrigt ikke kompenserer gennem den lønstigning, der ligger.
Der kan jeg da love hr. Leif Lahn Jensen, at hvis han og de øvrige bag aftalen stemmer for det, skal hr. Leif Lahn Jensen også nok få en krammer af undertegnede.
Jeg bestræber mig jo tit på at forstå den lidt teknokratiske lingo, der er i regeringen.
Den gør sig også gældende i den aftale, for hvorfor er det, at når vi forringer vilkårene for vores pension, så taler vi faktisk om det som en forringelse, men når der er kontanthjælpsmodtagere, som bliver sat ned i ydelse, hvilket betyder, at de bliver sat på gaden, kalder vi det ikke forringelse, så kalder vi det en forenkling.
Kan hr. Leif Lahn Jensen forklare mig forskellen på de to udtryk?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-21:
Tak for det.
Vi sambehandler nu to forslag, der har til hensigt at ændre løn- og pensionsforholdene for folketingsmedlemmer og ministre.
Det er et forslag, der før sommerferien blev forhandlet på plads mellem mange partier her i Folketinget i en lidt lyssky aftale.
I Dansk Folkeparti er vi ikke med i aftalen, og det er vi ikke, fordi vi ikke ønsker at sende en klækkelig lønstigning til folketingsmedlemmer og ministre.
Således hæves vederlagsbeløbet for fremtidige folketingsmedlemmer til ca. 1,1 mio. kroner om året, mens det tilsvarende stiger for ministre, så en fremtidig statsminister nu kan modtage over 2,5 mio. kr. om året i vederlag.
Det er efter vores overbevisning skørt, og det er mildest talt lidt vildt at gå med til den her slags lønforhøjelse i en tid, hvor rigtig mange almindelige danskere presses af stigende fødevarepriser og højere afgifter og også kan mærke, at pengene ikke rækker lige så langt, som de tidligere har gjort.
Samtidig mener vi i Dansk Folkeparti også, at aftalen i sig selv tager alt for lang tid at indfase.
Ifølge aftaleteksten vil aftalen først være fuldt indfaset i 2090, og det er givetvis, fordi man inde i Finansministeriet har regnet sig frem til, at det altså til den tid forventes, at alle de nuværende folketingsmedlemmer og ministre vil være gået bort.
Men det er lidt skørt, at hele ændringen altså først træder i kraft så lang tid ude i fremtiden.
I Folketinget behandler og regulerer vi folkepensionsalderen hvert femte år.
Faktisk blev pensionsalderen sat op tidligere i år af Socialdemokratiet og resten af regeringen, og hvis Socialdemokratiet kan hæve pensionsalderen for helt almindelige danskere, burde de også kunne hæve den for statsministeren og resten af ministrene, men det vil man altså ikke være med til.
I Dansk Folkeparti kan vi godt forstå, hvis der sidder danskere derude og følger med på tv-skærmene og tænker, at man er lidt til grin for sine egne penge.
Statsministeren vil stadig kunne gå langt, langt tidligere på pension end helt almindelige danskere.
Der er behov for en ny retning – en ny retning, der tager danskernes problemer og udfordringer seriøst, og det gør vi efter vores overbevisning ikke ved at sætte folketingsmedlemmers og ministres løn- og pensionsforhold først, men derimod ved at sætte danskerne først.
Det er noget, den her regering har forsømt de seneste 3 år.
Derfor stemmer vi i Dansk Folkeparti nej til disse forslag.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Jeg troede lige, jeg blev kaldt for Prosit.
Det, jeg grundlæggende ikke forstår, er netop den pointe, som hr. Ole Birk Olesen selv fremfører.
Hvorfor skal det, at vi afskaffer noget, som vi er enige om er urimeligt, medføre, at vi så skal kompenseres et andet sted?
Når vi er enige om, at det er urimeligt, kan vi vel bare afskaffe det.
Det er jo sådan, vi normalt gør; der vil vi jo sige, at hvis der er noget, der er urimeligt, så fjerner vi det.
Hvorfor skal det, når det handler om os selv, betyde, at vi samtidig skal kompenseres, så urimeligheden i virkeligheden bliver videreført?
Hans Andersen (V), 2025-11-21:
Det er rigtigt, at i de kommende år er der både nuværende folketingsmedlemmer og afgående folketingsmedlemmer, som der skal finansieres en pension til, og så indfører vi en ny ordning, hvor der er en løbende udgift til en arbejdsmarkedspension.
Derfor bliver konsekvensen af det, at der i de kommende år er en større omkostning, men at vi samlet set sådan set sparer penge.
Vi følger jo Vederlagskommissionens anbefaling, og jeg synes, at det niveau, vi lander på her, er rimeligt.
Jeg er helt med på, at der er mennesker på kontanthjælp, som har svært ved at få tingene til at hænge sammen.
Det er jeg helt med på, men dem hjælper vi jo også.
Vi hjælper dem i arbejde, fordi vi har god vækst.
Vi hjælper dem sådan set med forskellige tiltag, men det ændrer jo ikke på, at det her handler om fremtidig vederlæggelse for kommende folketingsmedlemmer.
Ordføreren ved jo også godt, at vi har aftalt, at vi vil hjælpe de pågældende kontanthjælpsmodtagere.
Men det ændrer jo ikke på, at når vi skal lave om på en ordning og der både er folketingsmedlemmer, der er omfattet af en gammel ordning, og kommende folketingsmedlemmer, der bliver omfattet af en ny ordning, hvor vi gør det mere gennemsigtigt, mere transparente i forhold til det almindelige arbejdsmarked, så har vi to ordninger kørende samtidig.
Og ja, det vil i en periode fremadrettet betyde en større udgift, men samlet set er det her altså en reduktion af de samlede udgifter til vederlag.
Det er sådan set det, der er fakta.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Jeg tror ikke, at de ti mennesker, som er blevet sat på gaden i Københavns Kommune på grund af kontanthjælpsreformen, betragter det som en hjælp, vi giver dem herindefra.
Og så vil jeg bare anfægte det, som ordføreren siger om, at det giver en besparelse.
Virkeligheden er jo, og det fremgår også klart af lovforslaget, at frem til 2075 er der tale om en merudgift – en merudgift, som vel at mærke er højere end det beløb, man afsætter til at kompensere for den kontanthjælpsreform.
Altså, vi giver os selv mere i kompensation for en aftale, end vi er villige til at give de borgere, der nu bliver sat på gaden på grund af regler, der er vedtaget herinde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-11-21:
Vi behandler her to lovforslag, der udmønter »Aftale om en reform af fremtidige folketingsmedlemmers og ministres vederlæggelse«.
Lad os starte med det helt grundlæggende: Vi anerkender behovet for at modernisere og forenkle vederlags- og pensionssystemet for politikere.
Det er fornuftigt at afskaffe de særlige privilegier, som tjenestemandspensioner og lange eftervederlagsperioder har udgjort.
Det er bestemt et skridt i den rigtige retning.
Men – og det er et stort men –
vi kan ikke støtte, at man samtidig hæver lønnen markant for fremtidige folketingsmedlemmer og ministre.
For os i Danmarksdemokraterne handler politik om at have føling med den virkelighed, som danskerne lever i, og den virkelighed er, at mange danskere i de her år oplever, at pengene ikke rækker så langt som før.
Hverdagens udgifter stiger; mange må vende og dreje hver en krone i supermarkedet.
I den kontekst virker det skævt, at et flertal i Folketinget vælger at bruge penge på at hæve lønnen til sig selv med op mod 100.000 kr. årligt for folketingsmedlemmer og endnu mere for ministre.
Det er svært at forklare ude i virkeligheden.
Det skaber afstand, ikke nærhed, mellem Christiansborg og de mennesker, vi er valgt til at repræsentere.
Vi mener, at man sagtens kunne have afskaffet de særlige pensionsvilkår og eftervederlag uden at kompensere med højere løn.
Det ville have været et stærkt signal om, at vi som politikere er villige til at gå forrest og leve under rimelige, men ikke helt særligt privilegerede vilkår – ligesom de fleste andre danskere.
Vi noterer os, at reformen på lang sigt forventes at give en besparelse, men det er først i 2090.
I mellemtiden vil staten få merudgifter på omkring 35 mio. kr.
Det er ikke en ansvarlig økonomisk prioritering i en tid, hvor vi burde fokusere på kernevelfærd og på at lette presset på almindelige danskeres økonomi.
Derfor stemmer Danmarksdemokraterne imod de to lovforslag.
Vi står uden for aftalen, fordi vi mener, at den ikke afspejler den virkelighed, som folk, som de er flest, lever i.
Vi mener, at politikere skal være rollemodeller, ikke lønførende.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Tak for det, og tak til hr. Hans Andersen for talen.
Først og fremmest vil jeg godt lige have hr. Hans Andersen til at bekræfte, at når han siger, det medfører en nedgang i indtægten, når aftalen er fuldt indfaset, så taler vi om, at aftalen er fuldt indfaset i år 2075, altså om 50 år.
Indtil da medfører det en merudgift for skatteborgerne at finansiere den her aftale.
Så vil jeg godt spørge hr. Hans Andersen, om man slet ikke bør overveje, hvad det er for et signal, man sender til befolkningen.
Samtidig med at vi f.eks. reducerer i kontanthjælpen og at vi ved, at der er borgere derude, som har sværere og sværere ved at få dagligdagen til at hænge sammen og betale for basale fødevarer nede i supermarkedet og betale for medicin på apoteket, hæver vi vores indtægt, mens vi forringer den for dem og i hvert fald ikke sikrer, at de bliver kompenseret for den stigende inflation.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-21:
Tak for ordet, formand.
Politikeres løn og vilkår skal i højere grad afspejle dem, man kender på arbejdsmarkedet, og de skal være mere gennemsigtige, end de er i dag.
Man er grundlæggende ikke i politik for at tjene fedt på det.
, og det skal aldrig være lønnen, som er drivkraften.
Derfor skal forholdene ikke være for lukrative, men de skal selvfølgelig heller ikke skræmme folk væk fra at melde sig ind i politik.
Hidtil har vi haft en meget lukrativ pensionsordning – en tjenestemandspension på speed, kan man kalde det, fordi vi simpelt hen så hurtigt har optjent den fulde tjenestemandspension.
Det får vi nu ændret fremover, så pensionen kommer til at ligne den, man kender som en akademiker, der er offentligt ansat.
Og lønnen skal ikke bare hamres tilsvarende opad.
Nu kommer folketingsmedlemmer ind på samme løntrin som afdelingschefer i staten, og ministre ind på samme løntrin som deres departementschefer.
Med aftalen bliver politikere samlet set fremover aflønnet mindre end i dag.
Det skyldes, at man konverterer noget af den meget lukrative pension til vederlaget, men ikke det hele.
En folketingspolitiker går gennemsnitligt 89.000 kr. ned i den samlede lønpakke.
Det er ikke at gå op i løn.
Det har vi arbejdet for i SF, for det synes vi er mere rimeligt.
Det vil sige, at man med den nye ordning som minister eller folketingsmedlem vil få markant dårligere pensionsvilkår, men i stedet får man så et noget højere vederlag, mens man arbejder.
Det sidste om, at man får højere vederlag, har man kunnet læse i pressen allerede, men realiteten er altså, at man faktisk går ned i den samlede lønpakke, og for en minister er det meget markant.
Man går mere end 500.000 kr. ned om året i samlet løn som minister.
Så stopper man i Folketinget, har man ikke 2 års eftervederlag; man har kun 1 år, og det bliver modregnet, hvis man har anden indkomst.
Samlet betyder aftalen altså en besparelse på 20 pct.
Det svarer til 30 mio. kr.
Så er der jo allerede nu noget debat om, hvornår det kommer til at gælde fra.
Det har været nævnt af hr. Hans Andersen heroppe, at det er klart, at når man går over til en arbejdsmarkedslignende pension, hvor man indbetaler løbende, vil der være en udgift de næste år i modsætning til den pensionsordning, vi har i dag, hvor man først udbetaler det, når folk går på pension.
Det er også klart, at når man skifter, altså når man har meget lukrative pensionsordninger og skifter det til løn, vil der være nogle af de penge, der bliver rykket frem.
Derfor er der ikke en besparelse de næste par år, men der er en klar besparelse i den her aftale på den samlede lønpakke, politikere får.
I SF støtter vi aftalen og begge lovforslag.
Vi synes, det er en aftale, som bringer os mod mere rimelige vilkår, og at man faktisk går ned i den samlede aflønning for politikere.
Det har vi arbejdet for i SF.
Jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de også støtter begge lovforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Jeg tror simpelt hen, vi har forskellige opfattelser af, hvad det at sidde i Folketinget betyder.
For jeg kan jo så afsløre en fuldstændig vederstyggelig nyhed over for hr. Ole Birk Olesen, nemlig at vi i Enhedslisten opererer med en enhedsløn.
Det vil sige, at vi får det i vederlag herinde, som er gennemsnitsløn for en faglært metalarbejder.
Vi har ikke problemer med at rekruttere hverken ufaglærte, faglærte eller akademikere, fordi både det at sidde herinde i Folketinget og i øvrigt også at arbejde i Folketingets sekretariat er noget, som betyder så meget, at folk er villige til at gå ned i løn.
Så jeg tror simpelt hen, at det der med at sige, at det alene er lønnen, der afgør, om det kan være attraktivt, er et fejlskud.
For vi har jo nogle helt særlige privilegier som folketingsmedlemmer, i og med at vi kan sidde herinde og være med til at vedtage love.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-21:
For det første kan man sagtens forsørge både tre og fire børn med en lavere løn end det, vi får herinde.
Det er der masser af mennesker, der gør rigtig dygtigt.
Det, jeg siger, er, at hvis vi skal have nogle mennesker til at ville arbejde herinde, så er der et eller andet punkt, hvor det kommer til at gå for meget ud over deres økonomiske liv i familien, hvis de ikke kan tjene cirka det samme eller ikke for meget mindre herinde end det, de kan tjene derude.
Altså, der kommer et tidspunkt, hvor du, hvis du skal gå ned på halv løn, i forhold til hvad du ville kunne tjene derude, så måske skylder dine børn at blive derude i stedet for at gå herind, også selv om du er en stor, stor idealist, som mange af os er.
Det var det første.
For det andet hænger det jo sammen på den måde, at jeg synes, at det er rimeligt, at et folketingsmedlem sammenlagt tjener det samme som en afdelingschef i staten.
Så er det bare sådan, at hvis man sænker pensionsvilkårene herinde, skal vederlaget også svare til, hvad en afdelingschef i staten tjener, for at man kan opnå det, at vi tjener cirka det samme.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Tak for det.
Jeg kan så konstatere, at det fjerde barn åbenbart er urimelig dyrt.
Jeg kender jo godt bemeldte folketingskandidat, og der skal jeg da beklage, at det er så dyrt at få det fjerde barn, for nu har jeg tre børn, og jeg kan konstatere, at det godt kan lade sig gøre at få en tilværelse til at hænge sammen også med tre børn – også tre fremragende, fantastiske børn – uden at man skal hutle sig igennem.
Men der kan jeg så forstå, at hvis man får fire børn, bliver det svært.
Ellers vil jeg gerne komplimentere hr. Ole Birk Olesen for meget tydeligt at illustrere, hvad det er for nogle vilkår, vi har herinde.
For det var jo sådan en form for lønforhandling, hr. Ole Birk Olesen førte med sig selv, hvor hr. Ole Birk Olesen både var arbejdsgiver og arbejdstager og dermed kunne forhandle sin egen løn og understrege, hvor rimeligt det er, at vi får den her lønstigning.
Men når nu hr. Ole Birk Olesen siger, at det skal afspejle de vilkår, der gælder ude i samfundet i øvrigt, hvordan hænger det så sammen med, at det, at vi får afskaffet en meget lukrativ pensionsordning – som jo intet har at gøre med, hvordan vilkårene er ude i samfundet i øvrigt –
skal føre til, at vi skal have en lønstigning?
For pensionsordningen i sig selv var jo urimelig lukrativ, også set i forhold til, hvordan vilkårene er for andre lønmodtagere.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-21:
Man har kigget over til og afspejlet, hvad embedsmænd får i løn, og hvad man synes det er et fornuftigt niveau at indplacere folketingspolitikere på.
Det var jo det, der lå i Vederlagskommissionens arbejde, altså at sige: Hvor vil en politikere kunne indplaceres i forhold til embedsmænd?
Der er ingen tvivl om, at SF ikke synes, man behøvede at blive kompenseret fuldt ud.
Vi har også arbejdet for, at der kom et fald i den samlede kompensation i denne aftale.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Det, jeg efterspørger, er sådan set logikken i at fjerne en fuldstændig urimeligt lukrativ pensionsordning, når det så medfører, at man kompenseres med en lønstigning.
Hvis man ser på det generelle lønniveau herinde, er det jo ikke, fordi det ikke afspejler, hvad vi ser ude i den virkelige verden uden for Christiansborg.
Der har vi jo stadig væk en relativt lukrative løn for at sidde i Folketinget.
Så hvorfor er det, vi skal kompenseres for at afskaffe en urimelig pensionsordning ved at blive sat yderligere op i løn?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-21:
Vi synes jo i SF ikke, at vi giver dem på overførselsindkomster gode nok vilkår.
Vi mener simpelt hen, at man hurtigere burde samle op både i forhold til inflationen og det efterslæb, man har på bl.a. kontanthjælpen, og i forhold til at man simpelt hen burde hjælpe bedre.
Så det er jo klart SF's politik.
Det, der gør, at vi synes, den her aftale er god – og det er rigtigt, at det er en unødig retorisk stramning at sige et par år, for det er en del år, før besparelsen kommer – og står bag den, er jo, at man ikke bliver kompenseret fuldt ud, og at der faktisk er et fald i den samlede lønpakke for politikere.
Det synes jeg man kan sige er at bringe os mod mere fair vilkår.
Ville vi være gået længere i SF?
Ja, men det her var en aftale, som man kunne nå.