runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Væksten på 2 pct. betyder, at vi skaber en værdi mere i Danmark på 43 mia. kr.
Den vækst er afgørende for, om vi har råd til at gøre de indsatser, vi mener er nødvendige.
Og hvad skaber så vækst, hvad er forudsætningen for vækst?
Ja, det er et stærkt erhvervsliv.
Det øger også CO2-udledningen.
Det er for megets vedkommende omfattet af det kvotesystem, vi har, og det betyder, at øget CO2-udledning fra Danmark kommer fra lavere CO2-udledning andre steder fra.
Så er det rigtigt, at transportsektoren er særlig, for den er ikke kvoteomfattet.
Derfor vil vi også gerne understøtte, at man får lavet flere og flere omstillinger i forhold til jernbanen, og man skal huske på, at den lavere pris over Storebælt også kommer af, at taksterne for persontransport på bane også er sat ned.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Lad mig da starte med at kvittere for og takke for, at finansministeren så klart siger, at regeringen står ved sin aftale, og at den derfor ikke vil indgå i de kommende forhandlinger eller på nogen måde røre ved den trepartsaftale, der er lavet, eller på anden måde underminere integrationen – hvilket også ville være helt tosset på et tidspunkt, hvor vi mangler arbejdskraft.
Så er der nogle andre områder, hvor man jo også kunne gøre noget med hensyn til den mangel på arbejdskraft, som finansministeren også er optaget af.
Det ene er uddannelse, og regeringen fortsætter jo med at kværne af sted med sine besparelser på uddannelsesområdet, og man må forstå, at det har man tænkt sig at gøre i al overskuelig fremtid, på trods af at det jo altså også kunne være et middel til at skabe mere kvalificeret arbejdskraft.
Så er der jo et andet håndtag, og det er skatteområdet.
Og det er sådan set det, der får mig til at stille følgende spørgsmål til finansministeren: Kan vi være sikre på – når der nu kommer en eller anden form for aftale om skattelettelser – at det så er en aftale, der rent faktisk vil give et markant øget arbejdsudbud, og at det ikke er en aftale, der sådan primært har til formål, om jeg så må sige, at komme Dansk Folkeparti og deres ønsker i møde?
Troels Ravn (S), 2017-12-22:
Men måske kan ordføreren så forholde sig til det principielle omkring, at De Konservative er ved at nedtone den grønne profil.
For der er jo ret beset kun ganske, ganske lidt smågrønt med i næste års finanslov, og som bekendt har ordføreren jo også demonstreret gentagne gange under debatten her, at det grønne ikke er noget, man er optaget af.
Det er bare sådan alt muligt – det er noget med gravide kvinder, det er noget med fostre, og det er noget med børn.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt.
For fakta er jo, at De Konservative altså de senere år har slækket gevaldigt på positionen som det grønne parti i den blå blok, og at ordføreren ikke vil tage det seriøst, at der er en række problematiske ftalater, som altså har indvirkning og altså er hormonforstyrrende og skadelige for vores forplantningsevne, og at en fjernelse af afgiften jo direkte har sammenhæng med, at det her bliver forværret.
Der må vi kunne forvente og forlange, at det på helt anden vis gør indtryk.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jeg synes måske, det er en lidt hård dom at konkludere, at fordi vi er gået med til at fjerne en ineffektiv afgift på nogle bestemte stoffer, så betyder det, at vi ikke længere har nogen grøn profil.
Det er måske lige at drage nogle konklusioner, som der ikke helt er belæg for.
Det grønne er bestemt meget vigtigt for os.
Det er der ingen tvivl om, og vi kæmper for det, så godt vi kan.
Men det betyder jo ikke, at vi så dermed skal sige ja til alle tiltag, som nogle kommer og påstår er godt for miljøet.
Vi må også kigge på effekten af forskellige initiativer, bl.a. afgifter.
Vi har altså en pragmatisk tilgang til det, og vi er ikke ligesom Alternativet eller andre, der siger ja til alt, fordi det ser grønt ud.
Vi vurderer, om tiltagene har en effekt, og så siger vi ja eller nej.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-22:
Jeg kan så lige fortælle, at Alternativet ikke siger ja til alt, der bare ser grønt ud.
Vi siger ja til alt, der er grønt.
Nu har flere rost Konservative for at være en grøn stemme i regeringen, og jeg vil også godt rose Konservative for at være en humanistisk stemme i regeringen.
Jeg kan huske, at man sidste år, da der skulle skæres igen i udviklingsbistanden, også hørte Konservative gå imod det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt til klimabistanden, som siden valget i 2015 jo er blevet beskåret med 40 pct.
Vi skærer altså igen og igen i midlerne til de mennesker, som er allermest udsatte på grund af klimaforandringerne i verden, så de selvfølgelig begynder at flygte og sætter sig i bevægelse for at komme hen et sted, hvor de kan få noget at spise og et sted at bo.
Og det gør jo også, at der på et tidspunkt kommer pres på Europa.
Så mener Det Konservative Folkeparti, at det er fornuftigt at skære så meget i klimabistanden til de allermest sårbare lande?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
I forhold til den bistand, som går til nødlidende rundtomkring i verden, har vi jo målrettet vores ulandsbistand til mere at gå til nærområderne.
Det er klart, at man ikke kan det hele.
Altså, man kan ikke redde hele verden, man kan ikke hjælpe alle mennesker alle steder med alting.
Og nu prioriterer vi i øjeblikket rimelig skarpt, sådan at den støtte, vi giver, meget går til nærområderne i Mellemøsten, hvor der er krig i øjeblikket, og hvor vi har en flygtningesituation, som jeg håber alle er enige i er meget tragisk.
Det vil vi gerne prioritere.
Og det er rigtigt, at der så er blevet skåret ned på andre puljer rundtomkring.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-22:
Men jeg taler ikke om den humanitære bistand.
Jeg snakker ikke om udviklingshjælpen.
Jeg snakker om klimabistanden, altså det, der i COP-sporet i FN handler om tilpasning, dvs. spørgsmålet om, hvordan man kan overleve nogle bestemte steder på Jorden.
Mener Det Konservative Folkeparti, at det er fornuftigt at skære så massivt i bistanden til de lande, der lever under de klimaforandringer, som det jo primært er den vestlige industrialiserede del af kloden der har bidraget til?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Det er jo isoleret set selvfølgelig ærgerligt, at man skal gøre det, men vi er også nødt til at prioritere, og i de her år har vi prioriteret højt, at den hjælp, vi giver til fattige lande rundtomkring, især skal være rettet mod det, vi kalder nærområderne.
Det er jo, fordi vi har nogle store problemer dernede, som det også ville være forkert ikke at hjælpe med at løse.
Så kan man sige: Jamen er det ikke forkert, at vi ikke giver nogle flere penge til flygtninge fra Syrien?
Det ville også være forkert.
Så der er jo ikke rigtig noget godt svar på det her.
Man kan ikke bare kræve, at alle skal have flere penge.
Så løber vi altså hurtigt tør.
Astrid Krag (S), 2017-12-22:
Tak for det.
Lad mig starte med bare at kvittere for noget, hr. Rasmus Jarlov sagde til min kollega fru Stine Brix, nemlig at De Konservative forpligter sig på at få løftet psykiatrien fra nu af og frem.
Det er jo måske dagens bedste nyhed, og jeg ved, at vi er mange, der vil holde Det Konservative Folkeparti op på det, for det er der i den grad brug for.
Men det var faktisk slet ikke det, jeg skrev mig på for at spørge om.
Da vi havde første behandling af finansloven, havde jeg også en debat med hr. Rasmus Jarlov.
Jeg ved ikke, om han husker det, men jeg husker det selv tydeligt.
For dengang ville jeg prøve at blive klogere på, hvor man ville finde de 5,2 mia. kr., som man vil finde på justeringer af overførselsområdet.
Jeg kunne dengang fortælle hr. Rasmus Jarlov, at hvis de penge alene skulle findes hos folkepensionisterne, ville det betyde, at den enkelte folkepensionist ville miste 11.000 kr. om året.
Jeg kunne dengang forstå på hr. Rasmus Jarlov, at så mange penge skulle man ikke gå og være bange for at miste som folkepensionist.
Og jeg har sådan set set frem til så at blive klogere på, hvordan man vil finde det her meget store beløb på overførslerne.
Der er jo gået en del måneder, siden vi havde den her debat sidst, må man sige, og vi er mig bekendt ikke blevet spor klogere på, hvor de penge skal findes, andet end at ordføreren lige før sagde, at det nok ikke er på dagpengene.
Kan ordføreren i dag skabe lidt tryghed for de mange mennesker, der er afhængige af deres overførsler for at få hverdagen til at hænge sammen, og fortælle os, hvor det meget store beløb skal findes?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jeg kan ikke lige pludselig afsløre en helt samlet plan for, hvad der kommer til at ske for alle overførselsindkomster i de kommende år, men vi har en ambition om, at der skal være færre, der er på overførselsindkomst.
Det er det, som vi arbejder for.
Det håber vi også eksempelvis vil være resultatet af den skattereform, som vi prøver at få igennem her i det kommende stykke tid.
Men jeg kan give en garanti for, at man ikke behøver at gå og frygte, at Danmark lige pludselig bliver et land, hvor vi har lave overførselsindkomster.
Det kan man være helt sikker på.
Der skulle ske meget, hvis det skulle blive tilfældet.
Astrid Krag (S), 2017-12-22:
Det synes jeg så måske ikke var det mest betryggende svar, man kunne få.
For sagen er jo den, at regeringen i sit udspil har været meget målrettet, i forhold til hvem der skal have gavn af pengene.
Og der er det jo rigtigt, som andre har påpeget, at der er et stort rundt nul til folkepensionisterne fra regeringens side.
Det synes jeg er helt uhørt, når man tænker på, hvem det er, der har knoklet et langt arbejdsliv og betalt deres skat, som de skulle, altså at man kan se regeringen på den måde forbigå hele gruppen af folkepensionister.
De kan få nul kroner i skattelettelse, hvis det er op til regeringen.
Men man er meget konkret med, hvem det så er, man synes skal have pengene.
Når det så kommer til, hvor man vil skaffe pengene, har man sådan en stor sort boks på over 5 mia. kr.
Som jeg sagde, svarer det til 11.000 kr. pr. folkepensionist, hvis det er folkepensionisterne, man vil sende regningen til.
Det er jo fuldstændig dybt urimeligt, og det er i øvrigt også urimeligt at skabe den form for grundlæggende utryghed i nogle menneskers liv.
Derfor vil jeg bare igen appellere til, at hvis ikke hr. Rasmus Jarlov her i dag kan give os svaret på, hvor man vil finde de penge, så skylder regeringen danskerne at komme med det svar meget snart.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jamen det må man jo så sige til regeringen, hvis man gerne vil have det.
Jeg synes, at det er sådan lidt billige point at begynde at lave en beregning af det ud fra, at der vil skulle findes 5 mia. kr. alene på folkepensionister.
Der er jo ingen som helst indikationer på, at vi skulle have nogen planer om at gå ud og skære på folkepensioner i sådan et omfang.
Så jeg ved ikke, hvad jeg skal sige til det.
Hvor meget har man så selv lagt på bordet i Socialdemokratiets udspil?
Hvor meget mere skal folkepensionisterne så have i skattelettelser, eller hvor meget skal folkepensionen stige?
Det virker, som om man kritiserer noget her, mens man ikke selv har noget, der er bedre.
Trine Torp (SF), 2017-12-22:
Tak for det.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Det er sådan, jeg husker det.
Jeg mener ikke, det er korrekt – jeg har i hvert fald ikke kendskab til det – at der skulle ligge nogen samlet beregning, som har vist, at regeringens politik har forværret klimatilstanden i Danmark.
Trine Torp (SF), 2017-12-22:
Vil det så sige, at det, som jeg i hvert fald kan være helt sikker på er rigtigt, er, at der er korrigeret for vejret i forhold til CO2-udledningen?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Altså, det er sådan, jeg husker opgørelsen.
Der var meget debat om det her i Folketingssalen på et tidspunkt, hvor man fra venstrefløjens side var ude at påstå, at nu havde regeringens politik forårsaget, at der var et stort ekstra energiforbrug i Danmark og en øget CO2-udledning.
Og det viste sig ikke at være rigtigt, fordi det helt overvejende skyldtes, at der havde været en kold vinter.
Det er ikke korrekt.
Men jeg har travlt med konstant, synes jeg, at forsvare os mod de angreb, som er noget overgearede, fra venstrefløjens side, hvor man altid udlægger det, som om alt, hvad vi foretager os, inklusive den her finanslov, er en katastrofe for klimaet.
Det er der altså ikke noget belæg for.
Jo, jeg tror, at det er sådan nogenlunde rigtigt citeret fra min udtalelse før.
Jamen vi mener da, at det er vigtigt at holde skadelige stoffer ude af legetøj og forbrugsvarer i øvrigt, så både gravide kvinder og alle mulige andre mennesker ikke kommer for meget i berøring med dem.
Det har så ikke været vurderet, at de her afgifter har haft en kæmpestor indflydelse på det.
Og jeg tror ikke, jeg kan bidrage med så meget mere, end hvad jeg har sagt til de tre, der tidligere har spurgt til det område, andet end at sige, at vi også har simplicitet som mål i vores lovgivning.
Og hvis der er afgifter, som ikke har en synderlig adfærdsmæssig effekt, så synes vi, det er fornuftigt at fjerne dem.
Troels Ravn (S), 2017-12-22:
Tak til ordføreren, og tak for ordet.
Ordføreren siger i sin tale, at de borgerlige partier alle kan være glade for at have fået deres mærkesager med i finansloven.
Men ordføreren nævnte ikke natur og miljø som en konservativ mærkesag.
Det får mig til at spørge, om De Konservative så ikke længere har ambitioner at sætte et grønt aftryk på regeringens politik.
Jeg vil også gerne spørge ind til pvc og ftalater.
Jeg hørte, at ordføreren forklarede, at det ikke lige var ordførerens område.
Og så spørger jeg bare: Er det her alt muligt dog trods alt ikke vigtigere, end at nogle få virksomheder kan få hjælp til at begrænse bureaukratisk bøvl?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Der ligger ikke nogen planer om, at vi skal ud og skære i dagpengene.
Det gør der ikke.
Vi har stået fuldstændig bag ved mange af de saneringer af bl.a. dagpengeperiodens længde, som er blevet lavet i de senere år.
Og vi synes også, at det er sådan nogenlunde i mål.
I forhold til at vi har fået lavet et kontanthjælpsloft, at vi har fået lavet en halvering af dagpengeperioden, og at vi har fået lavet en efterlønsreform osv., så synes vi, der er sket rigtig mange gode tiltag, som medvirker til, at der er flere danskere, der kommer i arbejde.
Det er en politik, som vi er meget stolte af.
Vi synes ikke, det er rigtigt, at man skal være på dagpenge i 4 år, men der ligger ikke nogen forslag om, at dagpengesatserne skal sænkes.
En del af den besparelse, som forhåbentlig kommer fra de reducerede overførselsindkomster, skulle gerne komme, ved at vi har skabt de her incitamenter til, at flere mennesker kommer i arbejde.
Karin Gaardsted (S), 2017-12-22:
Nu er det ikke småpenge, der skal findes.
Altså, der skal jo findes over 5 mia. kr. Jeg kan så forstå på ordføreren, at det er nogle rigtig fine ting, man har gjort indtil nu, altså med at spare på dagpengene og spare på forskellige andre ydelser.
Jeg hører så også, at det lige så godt kunne være der, man kunne tage pengene en gang mere.
Nu ryster ordføreren på hovedet; det betyder så, at det er nogle andre steder, man skal tage dem.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Nej, det kan man ikke få at vide.
Altså, der ligger et estimat på det, og vi forventer måske, at vi får færre på overførselsindkomster.
Det er det, der er vores håb.
Men der ligger ikke nogen planer om, at vi skal ud og spare på dagpengene.
Det sagde jeg også meget klart, så man kan ikke først høre mig sige, at der ikke er nogen planer om at spare på dagpengene, og så bagefter udlægge det, som om der er planer om at spare på dagpengene.
Det er der ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Jeg vil gerne forfølge det spor, som nogle af mine kollegaer var inde på, nemlig om CO2-udslip og Konservatives rolle som, hvad skal man sige, det grønne regeringsparti.
For nu sagde hr. Rasmus Jarlov jo lige før, at det var dogmatisk at sige, at man ikke måtte sætte nogen initiativer i gang, der øgede udslippet.
Men jeg tror, at det, vi er interesserede i – eller jeg kan i hvert fald tale på egne vegne – er den samlede mængde.
Og man må sige, at der går Danmark jo den forkerte vej.
Specielt med det ry, vi ellers har haft ude i verden – altså at vi var et foregangsland, at vi har sagt ja til Parisaftalen osv. – så går vi faktisk den forkerte vej lige nu.
Og det er jo den samlede mængde af tiltag, som er i den her finanslov, som er med til at bidrage til det.
Er ordføreren ikke enig i det?
For jeg taler ikke om specifikke forslag, der kommer med den her finanslov.
Men det samlede resultat er, at man øger udslippet.
Er ordføreren enig i det?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Nej, det ved jeg ikke hvor skulle komme fra.
Jeg har ikke set nogen beregning af finanslovsaftalen på, at det skulle medføre øget CO2 – Jeg ved ikke, om det er en beregning, SF har fået lavet.
Altså, man kan have nogle gisninger om det.
Jeg kan ikke se, at der skulle være noget i den her finanslovsaftale, som voldsomt skulle forøge CO2-udslippet.
Og vores samlede klimapolitik udgøres altså heller ikke af finansloven.
Der er mange andre love og initiativer hen over et folketingsår og en folketingssamling, som udgør vores samlede klimapolitik.
Men der er mange andre områder, hvor vi har fokus på det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Jeg tænkte på registreringsafgiften og billigere billetter over Storebælt osv.
Det er noget, der trækker i den forkerte retning.
Men ordføreren har en pointe: Det er jo den samlede politik, der betyder noget.
Men den samlede politik under den her regering går jo også klimamæssigt i den forkerte retning nu.
Det ved ordføreren forhåbentlig godt.
Der kommer jo officielle tal ud på den klimabelastning, som politikken har.
Hvad mener ordføreren om at være det grønne regeringsparti, og at man så fører en politik, der samlet set – den samlede politik helt generelt – trækker i den forkerte retning?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jamen det er jeg ikke enig i.
Det anerkender jeg ikke.
Altså, det er rigtigt nok, at der har været nogle tal på CO2-udslippet, som viste, at bl.a. på grund af forskelle i temperaturerne i forskellige vintre havde der været forskelligt energiforbrug.
Jeg ved ikke, om det er det, som fru Lisbeth Bech Poulsen henviser til.
Men at påstå, at vi ellers generelt skulle have ført en politik, som skulle være dårlig for klimaet, savner jeg belæg for.
Stine Brix (EL), 2017-12-22:
Tak for det.
Der var ikke meget socialkonservativt i ordførerens tale.
Der var heller ikke så meget grønt, har vi hørt.
Men jeg vil gerne spørge til det sociale område.
For i dag er det jo sådan, at vi ved, at hvis man har en psykisk sygdom, lever man i gennemsnit 15-20 år kortere end resten af befolkningen.
Psykisk sygdom udgør i dag den største del af den samlede danske sygdomsbyrde med 25 pct. af de udgifter, vi har til sygdom.
Det er omkring hver tredje af os danskere, der rammes af en psykisk sygdom i løbet af livet.
Og hvis vi kigger bare på de sidste 6 år, altså fra 2010 til 2016, så kan vi se, at antallet af borgere, der bliver indlagt på en psykiatrisk afdeling, er steget med 30 pct.
Alligevel er der intet nævnt om psykiatrien i den finanslovsaftale, man lige har indgået – intet som helst.
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, hvorfor man fra regeringens side og fra De Konservatives side ikke tager det her problem mere alvorligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Det er rigtigt, at der ikke er afsat penge til en særlig psykiatriindsats i finanslovsaftalen.
Man kan ikke nå det hele på én finanslov.
Det betyder ikke, at vi ikke synes, problemet er vigtigt.
Men det vi må jo så kigge på.
Det vil vi gerne forhandle om i fremtiden, også med Enhedslisten, inden for den sundhedsramme, som der nu er.
Men det er rigtigt, at rammen ikke bliver større specifikt til det område.
Stine Brix (EL), 2017-12-22:
Det kan jo i hvert fald ikke komme bag på regeringen eller De Konservative, at vi har et gevaldigt problem.
Nu nævnte jeg, at psykiatri udgør den største del af vores sygdomsbyrde, altså de største udgifter.
Det er også den klart mest betydelige årsag til førtidspensioner i det her land.
Hvis vi bare kigger på angst og depression, kan vi se, at det er årsag til minimum 1,6 millioner sygedage om året.
Så jeg forstår ikke, at man sådan lidt har glemt det, hvad det nærmest lyder på ordføreren som om man har.
Jeg vil i hvert fald sige, at så man må til at komme op i gear.
For det er virkelig et problem, vi har.
Det synes jeg i så fald er det bedste, vi så kan få ud af den her debat.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Ja, det er nok det bedste, vi kan få ud af debatten.
Vi synes bestemt, at det er et vigtigt område, og det vil vi gerne være med til at styrke, hvis vi kan.
Nicolai Wammen (S), 2017-12-22:
Når man hører svaret – for igen at blive i »Halløj på badehotellet«-terminologien – er det jo næsten »don't mention the war«
Altså, hvornår er det, at den her skatteaftale kan falde på plads?
Det er jo ret interessant, for regeringen har lige balanceret og med det yderste af neglene hevet sig i land i forhold til at redde sit liv, og så er der altså nu blevet sat en ny deadline, nemlig den 31. januar.
Og det er jo spændende hele tiden at følge udviklingen i, hvornår regeringen kan planlægge at aflive sig selv.
Derfor er mit spørgsmål til finansministeren: Er han enig med udenrigsministeren i, at det her kan nås pr. 31. januar?
Det er ikke et spørgsmål om alt det gode, finansministeren mener at have gjort i fortiden.
Det er et meget konkret spørgsmål: Er finansministeren enig med udenrigsministeren i, at der kan ligge en skatteaftale pr. 31. januar, eller er det ikke realistisk?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg vil bare lige starte med at sige, at regeringen ikke har nogen bestemt dato, der er deadline for drøftelserne.
Hvis spørgsmålet er, om det er muligt, at vi kan nå det inden den 31. januar, så er svaret: Ja, det er det helt klart.
Det synes jeg ikke der er noget der tyder på vi ikke skulle have mulighed for at kunne nå, når vi snakker om at lave en skatteaftale.
Vi har så det, at vi har sagt til hinanden, at vi vil prøve at lave en skatteaftale og en aftale om, hvordan vi får strammet op på udlændingeområdet, samtidig.
Det er klart, at hvor skatten er noget, som måske mere er en politisk diskussion, fordi vi kender de stilleskruer, der er, så er udlændingespørgsmålet i høj grad også et juridisk spørgsmål, der kan kræve nogle afklaringer.
Så jeg har ikke en dato, jeg kan give hr. Nicolai Wammen eller andre, men en klar forventning om, at hvis det her var et spørgsmål om at finde en aftale alene på skatteområdet, kunne det gøres ganske hurtigt.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Tak for det.
Og tak til finansministeren for gennemgangen af finansloven og for sådan lidt anden historieskrivning i forhold til tidligere finanslove.
Det vil jeg gerne kvittere for, for finansministeren kom ind på mange gode ting, som jo også viser, at med en borgerlig regering og Dansk Folkeparti som støtteparti kan vi se, at bl.a. velfærdsområderne, herunder ældreområdet, har fået en markant løft.
Jeg nævnte også i min egen ordførertale, at når man sammenligner med for 10 år siden, har der aldrig været så mange penge på ældreområdet, som der er nu, og det vil jeg selvfølgelig gerne spørge finansministeren om finansministeren kan bekræfte.
Jeg er også glad for, at finansministeren siger fra talerstolen, at med de løft, som vi ser fra år til år – for det er jo det, vi taler om, når vi taler om demografiske træk mellem årene – så er der faktisk et løft med den her finanslov, også selv om der er skattelettelser.
Selv om der er kommet fri telefon, er der faktisk et løft i den offentlige sektor fra 2017 til 2018 på 1 pct.
Det er jeg selvfølgelig rigtig glad for, og det vil vi jo gerne fortsætte med.
Så har jeg et andet spørgsmål til ministeren, der angår udlændingeområdet.
Der kommer ministeren med nogle friske tal om somaliere, som man har gået igennem, og der vil jeg gerne spørge ministeren: Hvis man nu kigger på eksempelvis syrere, var det så ikke en opgave, vi kunne kigge på fremadrettet, altså tage andre befolkningsgrupper ud og lave den samme øvelse?