Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Kan I huske sommeren?
Solen skinnede, det var rigtig dejligt, vi fik en fantastisk maj.
Så blev det juni, solen skinnede, det var virkelig, virkelig dejligt, vi var alle sammen superglade.
Så blev det juli, solen skinnede, og der kom ikke så meget som en regndråbe.
Vi har jo en af vores fædrelandssange, som lyder »Du danske Sommer, jeg elsker dig«, og der er en meget berømt sætning: »Byger, som gaar og kommer –/det er den danske Sommer«.
Det var den sommer, tror jeg, som alligevel fik os alle sammen til at sige: Det er måske det, vi går og drømmer om, men er det ikke lige pludselig lidt uhyggeligt?
Er det ikke ubehageligt, at vi har lavet så meget om på forholdene, at vi faktisk har påvirket selv vejret?
Der måtte folk gå rundt med masker på, fordi der var så voldsomme skovbrande, at man faktisk ikke kunne se en hånd for sig.
I Sverige var skovbrandene så voldsomme, at Danmark måtte sende brandmænd op og hjælpe vores naboer.
Og det er jo bare den ene udgave af klimaforandringerne.
Den anden har vi set, når vi har haft nogle regnskyl, hvor folk her vest og syd for København sejlede rundt i gaderne.
Det er jo det, der er problemet med klimaforandringerne.
Det er ikke sådan, at det bliver lidt rarere og lidt varmere; det bliver fuldstændig uforudsigeligt.
Sidste år regnede landbrugets høst væk, i år havde de tørkeproblemer og mistede ifølge deres egne tal 6,5 mia. kr.
Klimaforandringerne er virkelige, de er voldsomt dyre, og det er den største udfordring for Folketinget herinde.
Det er den største udfordring for den danske befolkning og ikke mindst for de unge mennesker.
Som en, der har arbejdet på klimaområdet i snart 18 år, så er det da rart, at vi endelig er kommet dertil, hvor en meget bred skare her i Folketinget begynder at tage det alvorligt.
Det er ærgerligt, at vi skal have det helt ind på kroppen, og at det ikke er nok, at vi kan læse, hvad udsigterne er, men det skal vi åbenbart som menneskehed, før vi for alvor tager det her alvorligt.
Nu har vi så fået 12 år af FN til at lave om på alting.
Det er ikke lang tid, og hvis alle sidder og kigger på de andre lande og siger, at de nok gør det, at de nok fikser det, hvad sker der så?
Så sker der jo ikke noget.
Vi er godt nok et lille land i Danmark, men vi har vist vejen på ét område.
Lad mig minde om, hvad vi har gjort på energiområdet.
Så Danmark har spillet en enorm rolle i at lave energisektoren fuldstændig om.
Det er simpelt hen dyrere at bygge kulkraftværker, det er dyrere at lave olieudvinding og bruge gas, end det er at lave vind- og solenergi.
Danmark har en kæmpe rolle at spille.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi kunne lave en energiaftale med regeringen, hvis første udspil faktisk hævede CO 2 -udledningen og ikke var så ambitiøst.
Men som Liberal Alliances ordfører også påpegede, fik vi, efter at en bred kreds i Folketinget kom med, en aftale, hvor man sagde: I 2050 skal vi ikke bare være fossilfri, vi skal være nettonuludledere.
Det vil sige, at vi ikke skal udlede mere CO 2 , end vi selv kan optage i vores jorde.
Vi lavede en aftale om tre nye havvindmølleparker, at vores energiforsyning skal bestå af 100 pct. grøn strøm, og at vores varmeforsyning skal være stort set grøn inden 2030.
Hvis det her skal kunne lade sig gøre, skal vi turde noget, og vi skal også nogle gange turde fokusere på de vigtigste ting.
På energiområdet bliver den næste opgave, at vi finder ud af at lagre energien på en smart måde, sådan at vi ikke skal betale de dyreste løsninger.
De dyreste løsninger er batterier, og det er store kabler til udlandet.
I virkeligheden kan vi ved at bruge ny teknologi på kunstig intelligens med den data, vi har på opsamling, lagre vores vindmøllestrøm f.eks. i fjernvarmen og i store vandmængder alle steder, bl.a. swimmingpools.
I kan grine, men en olympisk pool kan lagre mere strøm end 145 Teslaer.
Så hvis man har en swimmingpool og hæver temperaturen fra 25 til 30 grader, når der er for meget vindmøllestrøm, så er det altså en meget, meget billigere måde end at sende 145 Teslabatterier ud i verden.
Vi har en kæmpe mulighed nu, men det kræver, at vi får de her dynamiske afgifter på plads, som vi fik med ind i energiaftalen fra radikal side.
Derfor er det altså en meget, meget vigtig ting, at vi nu giver industrien, folk, der har spildevandsanlæg, folk, der har vandforsyning, folk, der har fjernvarme, muligheden for at gøre det rigtige.
Så hvis vi skal kigge på noget på afgiftsområdet, er det allervigtigste, at vi får de dynamiske afgifter ind, som faktisk afspejler den reelle CO 2 -udledning i energiproduktionen, altså sådan at når der er vind og sol, så er det det rigtige tidspunkt at bruge energien og lagre den.
Forbrugerne kan komme med og sørge for, at deres fryser køler ned, når der er billig strøm, at deres vaskemaskine vasker om natten, og at deres bil lader op om natten.
Det er den måde, vi skal lave afgifterne om på.
Det er det næste skridt, vi gerne vil tage.