runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2020-05-05:
Jeg synes, det kommer til at lyde meget ubehageligt.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at der aldrig har været mulighed for at lave den slags helhedsvurdering, som vi taler om.
Og hvis I gerne vil have, at vi skal kunne sige, at der bare ikke skal være flere svin på Sjælland, eller hvilket ønske der er i Holbæk Kommune, eller hvor det nu måtte være, så må I jo påtage jer det ansvar at lægge den lovgivning frem, som siger: Her er det okay, og der er det ikke okay at have svineproduktion.
Eller man må fremsætte forslag om særlige zoner eller fremsætte forslag om hvad ved jeg.
Men bare at sige, at en kommune kan gøre det ud fra sådan en eller anden helhedsbetragtning, som netop giver en virksomhed ingen mulighed for at kunne forudse, hvad der kommer til at ske, synes jeg er forkert.
Så må I træde til med lovgivning, hvis det er det, man gerne vil.
Så må man jo tage den derfra.
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Jeg er sådan set enig med fru Mette Gjerskov i, at det da kan være træls for erhvervet, hvis man laver en lovgivning, der giver kommunerne ret til at sige fra over for de her kæmpestore svinefabrikker.
Men ikke desto mindre er det da også ret træls for lokalbefolkningen og for de kommuner, at de ikke har ret til at beslutte sig for, at de gerne vil have en grøn kommune, som ikke har et kæmpestort svinelandbrug.
Og derfor synes jeg bare, det er vigtigt at anerkende, at det her jo er en afvejning.
Altså, er ordføreren ikke enig i, at man er nødt til at afveje, hvad der er vigtigst for en i den her sag?
Er det at beskytte erhvervet, eller er det at give kommunerne retten til at være mere grønne, hvis de gerne vil det?
Altså, jeg synes, at prioriteringen her er helt skæv, og jeg synes, man har en særbehandling af det animalske landbrug i den her situation.
Jeg er meget enig i de bemærkninger, som hr. Søren Egge Rasmussen er kommet med, og jeg er rigtig ærgerlig over, at Socialdemokratiet stiller sig sådan i det her spørgsmål.
Mette Gjerskov (S), 2020-05-05:
Jeg har nu mange gange klaget over landbrugets særstatus, men det er så noget helt andet.
Det har ikke været sådan, så langt tilbage jeg kan huske.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Forslaget går ud på, at kommunerne igen skal få mulighed for at foretage en helhedsvurdering og dermed have en reel mulighed for at sige ja eller nej.
Hvad ville ordføreren mene om det, hvis det var sådan, at vi havde en lovgivning i Danmark, som medførte, at kommuner skulle sige ja til en hvilken som helst havneudvidelse, hvis den var af erhvervsmæssig karakter, og ikke ligesom måtte vægte, at der skulle være en anden udvikling, som man hellere ville vedtage en lokalplan for, og som måske kunne betyde, at der kom noget bosætning på nogle forladte havnearealer eller sådan noget?
Er det den slags diktat, som Socialdemokratiet går ind for?
Jeg synes, det er en helt urimelig særstatus, man har givet landbruget.
Kan ordføreren ikke se det?
Mette Gjerskov (S), 2020-05-05:
Jeg vil sige, at jeg går rigtig meget ind for, at beslutningerne skal træffes så tæt på borgerne som muligt, og derfor har jeg også ved mange, mange forskellige lejligheder forsvaret kommunernes ret til, at det er dem, der skal træffe beslutningerne, fordi de er tættest på borgerne.
Men det bliver jo ikke bedre af, at forslagsstilleren siger, at kommunerne ikke kan vurdere klimapåvirkning og bosætning.
Hvis ikke de kan vurdere det – hvis det er det, der er problemet – er det altså heller ikke nogen særlig god idé, at det så ligger hos dem.
Hvis det er sådan, at man slet ikke vil have landbrug, svineproduktion, og hvad ved jeg – hvis det er det, forslagsstilleren mener at der skal være mulighed for – så bliver vi jo nødt til at stille nogle krav og sige, at der så må laves zoner for landbrug, men det er jo ikke det, der ligger i forslaget her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Det, som bl.a. har været meldingen fra Holbæk, er følgende: »Vi er både en landkommune og en attraktiv tilflytterkommune med mindre end en time til København.
Samtidig er vi en kommune med store ambitioner for klimaet.
Men når vi får en ansøgning om en udvidelse af et husdyrbrug, så har vi alt for tit reelt ikke muligheder for at vurdere den konkrete udvidelse i forhold til bosætning og klimapåvirkning.
Det er et kæmpe problem, og det vil vi have ændret.«
Det er sådan set den konkrete melding.
Jeg synes, at det kommunale selvstyre er rigtig godt, og det burde jo betyde, at man kunne have kommuner, der var grisekommuner, og som var meget velvillige over for den her type ansøgninger, og at der så kunne være andre kommuner, som måske vægtede natur, turisme, nogle mindre byer, ny bosætning osv. højere end udvidelse af svinelandbrug.
Men med det regelsæt, der er nu, kan kommunerne jo ikke rigtig sige nej, hvis dem, der laver ansøgningerne – og de er selvfølgelig dygtige – gør det inden for de rammer, der er.
Kan ordføreren ikke se, at vi har et kæmpe problem med, at alle kommuner i landet skal være svinekommuner?
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Jeg synes også, at det, der er vigtigt, er, at der er en ordentlighed over for det erhverv, som skal operere under nogle regler, altså at man ved, hvilke rammer man har at arbejde i, hvis man eksempelvis skal købe et landbrug.
Så skal man kende den regulering, der er, og det bør nødvendigvis være noget, der ikke kan skifte fra kommunalvalg til kommunalvalg.
Det er jo derfor, vi har sagt, at det kan være fornuftigt med nogle nationale beskyttelsesniveauer.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Jeg tror i hvert fald, man skal stille nogle spørgsmål i forhold til lugtgener, for som jeg har forstået det, er beskyttelsesniveauet et andet her end i den øvrige industrizone.
Men der er også et spørgsmål om placering.
Nu kan jeg ikke huske planloven og kommuneplaner og lokalplaner – det kan jeg slet ikke til fingerspidserne, for det er jo normalt ikke mit område – men hvis man er så optaget af, at man altså skal kunne lave svinefabrikker ud fra nogle generelle standarder overalt, så tror jeg omvendt ikke, det er et princip, man vil lade gælde for den øvrige industri, altså komme og sige til kommunerne, at det er staten, der bestemmer, hvor der skal være en industrizone, fordi der gælder nogle generelle regler, og hvis man kan overholde dem, har kommunen ikke nogen indflydelse på, hvor man placerer industri.
Uden at være ekspert på det område tror jeg altså ikke, det er sådan, det forholder sig, og det princip tror jeg heller ikke regeringen vil være indstillet på at gennemføre på det område.
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Jeg leverer meget gerne svar på det, som enten Radikale Venstre eller udvalget spørger til i forhold til de forskellige beskyttelsesniveauer, der er.
Jeg synes jo også, det er vigtigt, når vi får mange henvendelser om det beskyttelsesniveau med en bekymring om, om der kan være en sundhedsrisiko, at vi selvfølgelig også afdækker det.
Det er også derfor, jeg er åben over for, at vi, når vi så får det resultat forhåbentlig lige efter sommerferien, kan kigge på, om der er en risiko, og om der er behov for, at vi ændrer på reguleringen.
Men derudover er jeg ikke bekendt med, at der skulle være tale om et særligt lavt beskyttelsesniveau.
Men jeg svarer meget gerne på skriftlige spørgsmål og på, hvad der i øvrigt kunne være fra spørgerens side.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Nu kommer jeg til at foregribe min egen tale en lillebitte smule, for jeg kan godt forstå argumentet om et ensartet niveau, både i forhold til effektivitet og sagsbehandlingen, men jo også konkurrencen mellem de her forskellige husdyrproducenter.
Men det springende punkt er jo så: Hvad er det niveau?
Er det den laveste fællesnævner, eller bruges det til at sætte en høj standard?
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om hun og ministeriet måske vil hjælpe os med at lave en sammenligning mellem den regulering og de standarder, der gælder for svineindustrien eller husdyrproduktionen – som jeg efterhånden godt tror man kan betegne som industri – og så den øvrige industri.
For når vi er mange, der er kritiske her, er det jo egentlig ikke på grund af ensartetheden.
Så er det jo, fordi vi oplever, at den bliver brugt til at sætte et meget lavt fælles beskyttelsesniveau, f.eks. i forhold til lugtgener.
Og det kan så være mit spørgsmål: Er ministeren bekendt med, at der på den måde gælder et lavere eller dårligere ensartet beskyttelsesniveau, når det handler om gener fra svineindustrien, i forhold til den øvrige industri?
Og er det noget, ministeren er indstillet på at kigge på?
Lea Wermelin (S), 2020-05-05:
Jeg sender også meget gerne svaret, som jeg har sendt til Holbæks borgmester, til udvalget til orientering.
Og det flugter jo med det svar, jeg har givet her, nemlig at der er lokale afvejninger.
Det er også det, som kommunen er inde på i forhold til netop trafik og andet, men den generelle regulering i forhold til trafik ligger jo i Transportministeriet og ikke i miljølovgivningen – det er det ene.
Det andet er, at netop fordi man skal fastsætte lokale vilkår, handler det jo bl.a. om støj, og så har vi de her nationalt fastsatte beskyttelseskriterier.
Jeg synes, det giver god mening, at vi bliver enige om at sige, hvad det egentlig er for nogle gener, som vi vil acceptere.
Derudover er der nogle lokale vilkår, som man skal tage hensyn til, og så skal vi selvfølgelig sikre, at de nationale beskyttelsesniveauer er gode nok.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Jeg har noteret mig, at der er også er Venstreborgmestre, som er kritiske over for de regler, der er nu, bl.a. Esbjergs borgmester, som står over for at skulle forholde sig til en kæmpe udvidelse af en kvægbedrift i Esbjerg Kommune.
Kan ordføreren ikke se, at det er et dilemma – at vi ikke bare kan sige ja til en hvilken som helst udvidelse af animalsk produktion?
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
Tak for det.
Jamen det er jo klar tale fra De Radikale.
Man siger, at man løber fra lovforslaget osv.; det kan jo ikke siges tydeligere.
Nu kan jeg ikke lige huske, om det var et forlig eller en aftale, eller hvordan det var skruet sammen, men det finder vi nok ud af.
Men det ligner jo ikke Radikale at løbe fra det, man sådan normalt plejer at stå ved.
Men det er jo klar tale her, altså at det gør man.
Der er da mange gode ting ved gamle dage, men vi skal jo ikke sådan århundreder tilbage – det tror jeg der er mange der ved – før gødningen og ajlen mange steder løb lige ud i åen, fuldstændig urenset.
Der kan vi da bare sige, at der i dag er langt større krav til det; det må man jo – da heldigvis – simpelt hen ikke.
Så vi kan sige, at vi har fået en langt højere og bedre standard i dag, end man havde for år tilbage.
Der kneb det virkelig mange steder med både fisk og fauna i åerne.
Så anerkender den radikale ordfører, at vi i dag har langt skrappere krav til vores produktioner, end man havde for bare få år siden?
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Jeg kan bare sige, at jeg er enig.
Jeg læste i øvrigt også i min forberedelse til den her debat den glimrende ordførertale, som vores formand holdt i sin tid for SF i forbindelse med behandlingen af husdyrloven.
Men jeg vil bare sige, at jeg er meget glad for det samarbejde, der er på tværs, og jeg håber, at vi bare generelt kan skabe en større bevidsthed omkring de meget store omkostninger, vores husdyrproduktion giver.
Jeg tror, de fleste danskere ved, at vi har rigtig mange grise, men jeg tror måske ikke, at de er klar over, hvor store omkostninger vores samfund i virkeligheden bærer på grund af det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Det er korrekt opfattet, at det ikke så meget var et spørgsmål.
Det er nogle gange svært at nå at folde alle sine holdninger ud på 1 minut.
Men tak for, at ordføreren har valgt at tage ud og besøge den lokalbefolkning, som er svineramt, for det er jo sådan set det, de er.
De bliver sådan set endnu mere svineramt i fremtiden, hvis kommunen overholder reglerne.
Jeg synes, det her er en lidt mærkelig debat.
Jeg vil godt opfordre ordførerne til at fortsætte og være med i debatten i et samspil med organisationer og lokalbefolkning, så man måske en dag kommer frem til, at Socialdemokratiet indtager en anden holdning.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Tak for de ord.
Det var jo ikke så meget et spørgsmål, så bare tak for det gode samarbejde.
Jeg synes, at det, der er vigtigt at forklare folk – og det er ikke så meget til Enhedslistens ordfører, for han er forslagsstiller, og han ved det – jo er, at hvis man bor på landet, lever man nu i en virkelighed, hvor man pr. definition bor i en industrizone.
Hvis du bor på landet, har du bare ikke de rettigheder, vi andre har, fordi dit område pr. definition er en industrizone med den type husdyrregulering, vi har her.
Det synes vi simpelt hen ikke er rimeligt over for de mennesker, der bor på landet, og vi synes bestemt heller ikke, at det er rimeligt over for den natur, som vi jo ellers gør alt muligt for at begunstige i en tid, hvor vi efterhånden ellers er ved at være klar over, hvor belastet den i virkeligheden er.
Det gælder jo også nogle af de områder, der er hårdt ramt af svineindustri.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
For det er jo grotesk, at man, når man har et lokalsamfund, hvor folk har valgt at bosætte sig på grund af, at der er nogle naturværdier, så oplever, at der er en ansøgning fra en svineproducent, som vil udvide så massivt.
Det er jo lidt vildt.
Det her er nogle helt vilde størrelser, og så er det jo ikke, fordi der er et rensningsanlæg til den udledning, for det er sådan set noget, man leder ud på markerne hvert eneste år, og som medfører gener.
Det er meget fint, at miljøministeren nu vil undersøge noget nyt.
Jeg synes, det er fint, at De Radikale så markant siger, at der er en grund til, at De Radikale har skiftet holdning.
Tak for det.
Lise Bech (DF), 2020-05-05:
Det her handler om, at nogle erhverv bliver behandlet ens, uanset hvor de har til huse henne i landet.
Og man har jo stadig væk i kommunerne mulighed for at lave lokalplaner, for der bliver jo stadig væk lavet lokalplaner.
Men det er jo, fordi det her sker ude i landzoneområderne, hvor der sandsynligvis er en by eller en landsby, og så må de ikke udvide.
Men kommunerne har jo i dag også mulighed for at lave lokalplaner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Dansk Folkeparti om noget.
Nu har Dansk Folkeparti en del byrådsmedlemmer rundtomkring, og skal vi have sådan en ensretning af Danmark, hvor der skal gælde de samme regler alle steder?
Synes ordføreren ikke, det er rimeligt, at vi har kommuner, der er forskellige, kan lave forskellige prioriteringer og kan fastlægge kommuneplaner, der definerer, hvad det er, man vil?
Lise Bech (DF), 2020-05-05:
Vi har lavet en lovændring, der gør, at vi har nationale regler, og der er miljøhensyn, som der altid har været.
Det vil sige – jeg er ked af at sige det – at nogle kommuner har ageret på følelser og ikke på fakta, for vi har ikke forringet miljøkravene i forhold til tidligere.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
For så vidt angår Esbjergsagen, som der henvises til, handler den jo, som jeg har orienteret mig om den, mere om nogle vejproblemer, nogle vejudfordringer – om det er en kommunal opgave.
Det med vejene er en kommunal udfordring.
Derfor har jeg jo også svaret, at for så vidt angår veje, er det sådan set en Esbjergopgave at løse det.
Så jeg oplever da egentlig, at kommunerne, uanset om det er Venstreborgmestre eller borgmestre af forskellige andre farver, generelt set – der kan være undtagelser, men generelt – gerne vil have erhverv.
Man vil gerne have landbrug, man vil også gerne have svinebrug og husdyrbrug.
Men vi skal også have nogle klare regler, og de skal selvfølgelig være ens landet over.
Det kan jo ikke nytte noget, at man har nogle krav i en ende af landet og så nogle andre krav i en anden ende af landet, eller at nogle siger, at de overhovedet ikke vil have det.
Det går jo ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-05:
Nu fører ordføreren jo selv debatten ind på, hvorvidt vi skal spise mere plantebaseret i Danmark.
Nu er Danmark jo det land i verden sammen med Bangladesh, som har det største landbrug.
Sidst jeg tjekkede tallene, var det 60 pct. af Danmark, der er dækket af landbrug, og det var 80 pct. af det, vi producerer, som vi fylder i dyr – altså giver dyr at spise, så vi senere kan spise deres kød.
Og lige præcis kødproduktionen er en af de allerallerstørste CO₂-syndere, vi overhovedet har.
Nu kommer spørgsmålet: Mener ordføreren, at vi kan nå den målsætning om at reducere CO₂-udledning med 70 pct. i 2030, en målsætning, Venstre selv har skrevet under på, hvis vi fortsætter med at spise lige så meget kød, som vi gør nu?
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
I Venstre er vi jo med på de målsætninger, der har været sat, som ordføreren selv er inde på.
For så vidt angår det med, hvor stort et areal der i Danmark anvendes til landbrugsproduktion, så har vi jo også været med til at sige og foreslå og faktisk starte pilotprojekter op med at udtage nogle af de her lavbundsjorde.
Det kan godt give mening at udtage nogle af dem og anvende dem til f.eks. skovrejsning, biodiversitetsformål og andet, hvor det giver mening.
Så fint med det.
For så vidt angår, hvad der skal på tallerkenen, er det borgerne, der bestemmer fuldstændig suverænt, hvad der skal på tallerkenen.
Der er det nogle nationale kostråd om at spise varieret, og det er selvfølgelig ikke – det tror jeg heller ikke der er nogen der gør – at spise kød fra morgen til aften ugen igennem, men omvendt netop at spise varieret.
Det tror jeg er det bedste og det sundeste.
Eftersom vi i Danmark er blandt de lande, der netop producerer kødet mest miljø- og klimavenligt, vil det jo være at gøre miljøet og klimaet en bjørnetjeneste at skubbe det ud af landet.
Så skal vi da netop sige, at det er godt for klimaet, at der stadig væk produceres kød i Danmark, når vi gør det på den måde, som vi gør nu, og ovenikøbet er frontløbere på området.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Der er kommet flere breve fra socialdemokratiske borgmestre, og der er bl.a. et fra Holbæks borgmester, som skriver: »Det synes svært i den nuværende regulering at tage yderligere hensyn til omgivelserne, herunder transportbelastningen og andre miljøgener som lugt, støj og møg ...
Holbæk Kommune skal anbefale Folketinget at sikre en anden udvikling af husdyrbrugsloven, hvor vi som lokal myndighed reelt kan varetage hensynene som formålsparagraffen foreskriver det og medvirke til at værne om natur, miljø og landskabsværdier i respekt for menneskers livsvilkår.«
Hvad har ministeren svaret Holbæks borgmester?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-05:
Men hvad mener ordføreren om, at vi aldrig nogen sinde kan nå den målsætning om at reducere CO₂-udslippet med 70 pct. i 2030, hvis vi fortsætter med at spise lige så meget kød, som vi gør nu?
Altså, Venstre har jo stemt for den CO₂-reduktion.
Hvad mener ordføreren om, at vi, hvis vi følger ordførerens argumenter, så ikke når det mål?
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
Svaret er jo teknologiudvikling.
Det er jo også nøjagtig det, som rigtig mange, kan vi sige, fageksperter siger.
Vores teknologiudvikling har bragt os hertil, hvor vi er nu, og så mangler der så yderligere teknologiudvikling for at nå helt i mål, og det er der også nogle år til at udvikle på.
Så det er sådan set svaret på det: mere teknologiudvikling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Jamen Dansk Folkepartis ordfører har helt ret i, at det forslag her er et forslag om tilbagerulning af dele af den blå landbrugspakke – helt korrekt.
Jeg kan egentlig godt forstå, at sagsbehandlingstiden er kommet ned, når kommunerne ikke kan sige nej; det er helt naturligt.
Byrådsmedlem Kim Welcher, der sidder i byrådet for DF på Langeland og også sidder i bestyrelsen for Landsforeningen mod Svinefabrikker, som lige er blevet stiftet – skriver i går på sin facebookside: »Det hører ingen steder hjemme at tvinge kommunerne til at acceptere udvidelser af svinefabrikker med mange tusinde svin, hvis fabrikken ligger tæt på en landsby eller folks boliger.
Måske har kommunen planer om øget turisme i området, eller måske vil kommunen bygge en børnehave eller en natursti eller noget andet i området.
At være tvunget til at acceptere store svinefabrikker kan også fuldstændig gennemhulle en kommunes klimaregnskab, da der konstant strømmer klimagasser ud fra disse industrielle kødfabrikker.«
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor Kim Welcher i byrådet på Langeland sammen med resten af byrådet ikke må have mulighed for at sige nej til de udvidelser af kødfabrikker, som han her gør opmærksom på.
Halime Oguz (SF), 2020-05-05:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige stort tillykke til de nye danskere, der netop har fået dansk statsborgerskab, og velkommen til.
Danmark er et mangfoldigt land, man kan være dansk på mange måder og i mange farver.
Vejen hertil har ikke været nem for jer, og det skal den nødvendigvis heller ikke være.
For de mest betydningsfulde vendepunkter i ens liv er også noget, der kræver store anstrengelser.
Jeres nye status er udtryk for en umærkelig forandring, der udgør frugten af jeres flid: I har lært dansk, I er kommet i arbejde, I har lært at deltage aktivt i samfundet, og så har I endelig bestået den svære indfødsretsprøve.
Jeg vil i den forbindelse gerne fortælle jer, at Danmark er et dejligt land, og det er nu både mit og jeres.
Det forpligter.
Hvad der gør Danmark til noget særligt, er vores retsstatsprincipper, demokratiet, ligestillingen mellem kønnene og endelig ytringsfriheden.
Det er grundsøjlerne i det fællesskab, som Danmark er.
Det er I en del af nu.
Ingen af de værdier, som disse søjler afspejler, kan fravælges.
Fravælger man en af dem, skrider det hele, ja, de omtalte søjler er som bærende søjler, der holder hele vores samfund oppe.
Jeg ønsker jer hermed alt muligt held og lykke i fremtiden og håber, I med jeres statsborgerskab vil deltage aktivt i det danske samfund og værdsætte vores dejlige land lige så meget, som vi selv gør, ja, at I vil bidrage til at styrke de grundlæggende værdier i samfundet.
Endnu en gang stort tillykke til jer alle.
På den baggrund kan jeg meddele, at SF støtter forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Det argument vil jeg også i mange tilfælde sige god for, men nu ved vi jo – os, der er miljøordførere – at lige præcis på miljøområdet er der ikke så meget andet end håndsprit, der har at gøre med coronakrisen.
Det er sådan det særlige punkt, vi har på dagsordenen, når vi diskuterer corona i Miljøministeriet.
Og derfor vil jeg sige, at på miljøområdet synes jeg altså godt, at vi kan begynde med nogle af de der realitetsforhandlinger, der handler om, hvor pengene skal komme fra – eller i forhold til hvis regeringen synes, det skal ligge i en finanslovsforhandling, så skal vi i det mindste tænke over, hvor det så er vi forestiller os at de her niveauer skal ligge.
Altså, hvad er det for nogle Euronormer?
Forhåbentlig er det bare et spørgsmål om at bekræfte hinanden i, at vi er enige om det niveau, som vi beskrev i betænkningsbidraget, men der kan jo godt være nogle teknikaliteter, som vi alligevel skal komme tættere på.
Så det er jo i virkeligheden også en utålmodighed efter at komme i gang med de ting.
Og det, vi så har sagt, og som jeg også godt kan sige her uden at bryde nogen fortrolighed, tror jeg, er jo, at vi godt kan forstå det, hvis pengene skal findes i en finanslovsforhandling, men vi synes ikke, det er hensigtsmæssigt, hvis det er sådan noget, der sker klokken fem minutter i tolv.
Kan vi så ikke allerede nu med den faglige indsigt, som vi har som miljøordførere, begynde at realitetsforhandle nogle af de her ting eller snakke om dem?
Og så kan det være, at vi skal finde pengene om et par måneder i forbindelse med en finanslovsforhandling, men kunne vi dog i det mindste ikke have en diskussion omkring substansen?