runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Forslaget er jo blevet gennemgået af de to foregående ordførere, så jeg skal prøve at gøre det lidt kortere.
Der er jo flere forskellige elementer i forslaget.
Det ene er, at der skal være bedre mulighed for at rette fejlindbetalinger, som man nu kan rette inden for 3 år, hvis man flytter pengene til et andet pensionsinstitut eller andet.
Det er ganske fornuftigt.
Så er der som det andet en generel ting i det, som vi plejer at støtte, og det er, at der kommer de her early warnings – altså dér, hvor der kan være risiko for, at der kan opstå et skattehul, og folk kan misbruge det.
Det støtter vi også.
Men jeg vil også sige, som jeg sagde før, at jeg synes, det er underligt, at man ikke bruger et godt dansk udtryk som tidlig advarsel.
Hvorfor skal man bruge et engelsk udtryk?
Man kan forstå det, hvis det er et nyt udtryk, som bliver opfundet, og man ikke har et dansk ord, der dækker det, men udtrykket tidlig advarsel kan man godt bruge, og det er noget, man godt forstår.
Så hvorfor gør man det ikke sådan konsekvent?
Hvorfor skal der i dansk lovgivning komme et engelsk ord, der hedder early warning?
Jeg synes, det virker underligt.
Det er selvfølgelig en lille ting, men kunne man ikke gøre sig umage med at prøve at finde danske udtryk for de her ting i den danske lovgivning?
Det synes jeg da ville være hensigtsmæssigt.
Så er der en masse andre tekniske justeringer i lovforslaget.
Jeg har faktisk ikke rigtig nogen bemærkninger til dem, og jeg må være ærlig og erkende, at det også er, fordi det er vildt kompliceret.
Det er ikke særlig nemt at gennemskue som folketingsmedlem, så derfor er det jo godt, at der er nogle høringssvar, man kan støtte sig til.
Dem har jeg i hvert fald brugt meget i den her sag, og som jeg læser det, ser det ikke ud til, at der er nogen større problemer i det.
Derfor kan jeg også med ro i sindet sige, at jeg kan støtte det her lovforslag.
Men en refleksion kunne også være, at der måske godt kunne være et forenklingspotentiale på det her område.
For man laver et lovforslag, som bare justerer nogle tekniske ting, og så er der stort set ingen, der kan læse og forstå det.
Men Dansk Folkeparti kan støtte det her, dog med den bemærkning, at jeg synes, man måske skulle ændre det til »tidlig advarsel« i stedet for at skrive »early warning«.
Carl Valentin (SF), 2021-11-19:
Tak for det.
I SF er vi overordnet set
meget tilfredse med indholdet i forslaget her.
Lovforslaget indeholder primært en masse meget tekniske lovændringer, som hr. Dennis Flydtkjær også sagde.
Det er nogle, der skal sikre, at beskatningen af pensionskasserne rent faktisk sker, som hensigten er med loven.
Når skattemyndighederne får mulighed for nemmere at korrigere fejl i indbetalinger og mulighed for generelt at gøre tingene mere effektivt og smart, kan SF kun være for.
I SF noterer vi os også en lidt mere substantiel ændring, som lukker et hul, der indtil nu har gjort det muligt for pensionskasser med dollartegn i øjnene at investere lige lovlig kreativt i vindmøller på en helt bestemt måde og så kunne trække en afskrivning fra i skat ikke en, men to gange.
Det har selvfølgelig aldrig været hensigten med loven.
Derfor er vi glade for, at hullet i lovgivningen bliver lukket.
SF støtter forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Ja, så er jeg tilbage i rollen som standin for vores skatteordfører, Rune Lund.
Vores læsning af lovforslagets elementer er, at der er tale om en række tekniske ændringer – og det er der jo også på fyldig vis gjort rede for – samt lukning af skattehuller.
Det giver god mening, har Rune skrevet til mig, og det er, hvad der er brug for.
Det var det.
Carl Valentin (SF), 2021-11-19:
Tak for det.
Derfor bakker SF selvsagt op om forslaget om at forlænge perioden for midlertidig nedsættelse af grundvederlaget til ministre, når ministre i øvrigt har en pæn og stor indkomst for det ansvarsfulde hverv, de indtager.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Vi vil gerne være med til at beskrive det yderligere, således at der kan komme en afklaring, og med hensyn til den bekymring, der er, og som jeg anerkender selvfølgelig kan være der, vil vi gerne være med til se, om det kan beskrives lidt mere præcist, i hvilke situationer det kan anvendes.
Men jeg tror også, man er nødt til at indstille sig på, at der i nogle af de store sager, vi har set – momskarruseller, kædesvigsager og andet – udvises en helt enorm kreativitet fra dem, som vil ind i systemet og udnytte systemets åbenhed.
Det, der er vigtigt, er selvfølgelig, at det her sker på et ordentligt grundlag, og at det kun er dem, vi går efter, og ikke alle mulige andre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Som jeg hører debatten, er alle i Folketinget enige om, at vi skal bruge data bedre, og at vi mere specifikt udsøger dem, der er behov for at fange.
Debatten går på anden side på, hvad så med den enkeltes retssikkerhed?
Hvordan får vi sikkerhed for, hvilke data der bliver udtrukket, og at der er en afgræsning af, hvad man kan bruge dataene til, og hvilke data man ikke må bruge dataene til?
Det er jo det, der mangler i det her lovforslag.
Jeg er jo enig med skatteministeren i målet om, at det her er et supergodt redskab, men der er bare ikke nogen afgrænsning af, hvad man kan bruge det til.
Er ministeren f.eks. ikke enig i, at en borger da skal kunne få at vide, hvad det er for nogle data, de bruger om borgeren?
Jeg synes da, det ville være en lille ting at give danskerne den retssikkerhed.
For på den ene side er der en kollektiv retssikkerhed, hvor man siger: Okay, man skal da fange dem, der snyder, og der er noget konkurrenceforskel i det, men for så vidt angår den enkelte, om hvem man så kan trække en masse data, og hvor den enkelte ikke ved hvilke data, og hvad de bruges til, er det da noget, vi er nødt til at skærpe.
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Det her står på et helt klart grundlag, nemlig det, at man jo ikke må bruge oplysninger, der er mere, om man vil, omfattende end det, formålet ligesom tilsiger.
Det er helt normal myndighedspraksis, og det kan man også se på alle mulige andre områder.
Det er også det, vi gennemfører her.
Så det står det på.
Vi kan sagtens være med til at illustrere, hvad det kan betyde i en skattemæssig sammenhæng.
Det synes jeg er vigtigt.
Der er jo ingen, der har nogen intentioner om, at hr. Dennis Flydtkjær, som er en ordentlig borger i samfundet, skal være en, der kan komme i nettet her.
Det her handler om, at man jo ikke bruger oplysninger, som overskrider, hvad man som myndighed mener formålet er med entreen på et område eksempelvis.
Så det vil vi meget gerne være med til at prøve at udbygge.
Det synes jeg er helt fint.
Jeg er glad for den enighed, der er, om, at der er behov for at styrke det her område, og det vil der være, for som det er nu, er vi som land udfordret af, at der er netværk, som benytter den, om man vil, akilleshæl, der har været i systemet på det her område.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Tak for det svar.
Det er positivt, at ministeren trods alt er med på at kigge på det i udvalgsbehandlingen.
Jeg bed mærke i en anden ting, og det er det, som ministeren flere gange har sagt, om, at man ikke i større omfang, end der er behov for, må trække data ud, og at der skal være et klart formål med det.
Men hvem definerer det?
Hvem kontrollerer, at man ikke har trukket data ud i et større omfang, end der er behov for, eller ikke har trukket data, medmindre der er et klart formål med det?
Kan man f.eks. bruge sådan en kunstig intelligens-model som den her til at finde ud af, hvilke skatter det er mest optimalt at indføre i forhold til at få f.eks. det højest mulige skatteprovenu?
Det er jo ikke afgrænset i det her.
Hvem kontrollerer, hvornår man overskrider den grænse for, hvad data man bruger, og hvilket formål der egentlig er okay?
Morten Bødskov (S), 2021-11-19:
Jamen det er jo den lovgivning, som myndighederne står på.
Det er jo almindelige forvaltningslovsbestemmelser, som myndighederne arbejder på baggrund af: at der skal være proportionalitet i det, man foretager sig.
Har man her mulighed for at bruge data til at sammenkøre, til at effektivisere en kontrolindsats, ja, så er det et formål, og så er det jo ikke at kigge på, om den og den chokoladeafgift eller colabøde eller andet er effektiv.
Det har vi masser af folketingsspørgsmål fra f.eks. hr. Dennis Flydtkjær til at understrege, så det kan vi sagtens finde ud af.
Men her er pointen den, at vi får et langt mere målrettet værktøj til at gå efter dem, der er grundlag for at gå efter.
Det er det.
Og vi vil meget gerne være med til at beskrive, hvad det er for et generelt fundament, den her lovgivning om proportionalitet står på, altså således, at vi er med til måske i lovbehandlingen at skærpe, hvad formålet med det her er.
Det vil vi meget gerne være med til.
Alexander Grandt (S), 2021-11-19:
Tak for ordet, formand.
Baggrunden for det lovforslag, vi nu skal behandle, er, at sømandsfradragsordningen har karakter af statsstøtte, og i den sammenhæng skal den godkendes af Kommissionen – jeg mener, at det er hvert tiende år.
Det stiller nogle vigtige krav til, hvordan vi på den ene side støtter en maritim sektor og på den anden side efterlever de krav, som Kommissionen kan have til ordningen.
Derfor foreslås det for det første, at søfolk, der arbejder om bord på fartøjer, som regelmæssigt sejler med passagerer mellem havne i EU- eller EØS-medlemsstater, skal være statsborgere i en EU- eller EØS-medlemsstat for at være berettiget til sømandsfradrag.
Så forslås det for det andet, at regelmæssig passagersejlads til havne i EØS-medlemsstater sidestilles med sådanne sejladser til havne i EU's medlemsstater – og ikke tredjelande, som tilfældet er i dag.
Det har i den forbindelse været vigtigt for regeringen, at refusionsordningen ikke blev indskrænket ved den seneste statsstøttegodkendelse, og derfor bringes støtten efter ordningen op på et niveau, der på mange måder tilsvarer det tidligere støtteniveau, for det skal fortsat være attraktivt for sandsugerrederier at drive deres virksomhed fra Danmark.
Endelig handler den sidste del af lovforslaget om at ændre listen over lande på EU's sortliste over skattelylande.
På den måde sikres det, at listen tager højde for de ændringer, der er foretaget i Rådet.
Derudover er Trinidad og Tobago kommet på listen.
Lovforslaget forventes umiddelbart at medføre et mindreprovenu på 19 mio. kr. i 2022 og frem.
Opsummeret kan Socialdemokratiet støtte forslaget, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at det kan Radikale Venstre også.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Ordføreren har fuldstændig ret i, at der konkret her i lovforslaget er tale om en statsstøtteordning, én blandt mange statsstøtteordninger på det her område, altså i forhold til rederierne.
Jeg vil bare høre sådan helt generelt: Hvad mener ordføreren om det forhold, at vi her har at gøre med en branche, som egentlig har en ganske fin indtjening og har haft det igennem mange år, men hvor det nu i 2021 og forventelig også i 2022 – og måske endda flere år frem – jo rent faktisk eksploderer, altså hvor indtjeningen i rederierne eksploderer?
Kan man sådan med rimelighed blive ved med at sige, at skatteyderne skal holde hånden under en rederibranche, som faktisk tjener kassen , for at sige det rent ud?
Alexander Grandt (S), 2021-11-19:
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at vi jo i hvert fald er nødt til at forholde os til, hvordan de globale vilkår ser ud for rederierne, og at der i andre lande også er en lang række støtteordninger til rederierne, og derfor ville det være ærgerligt at sende en masse dansk arbejdskraft ud af landet.
Og derudover vil jeg sige, at det ikke kun er til det enkelte rederi – det er støtte til en hel branche.
Så ja, der kan være rederier, som tjener penge; der kan også være rederier, der enten nu eller i fremtiden vil have endnu mere brug for sådan en ordning.
Så det er vores opfattelse, at i kraft af at der er de her former for vilkår rundtomkring i verden, så kan vi ikke tåle i Danmark bare at afskaffe det hos os.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-19:
Det er jo den sædvanlige argumentation.
Den er bestemt ikke ny.
Og det er jo den sædvanlige argumentation, der handler om dansk arbejdskraft og om at bevare dansk arbejdskraft.
Og det er jo også blevet bestridt – flere gange, men altså helt tilbage i 00'erne – af de økonomiske vismænd, at det ville have nogen særlig stor samfundsøkonomisk betydning, hvis man f.eks. fladede det ud.
Så det er jo en argumentation, som ikke holder, når det kommer til stykket.
Men jeg ved godt, at det er den gængse argumentation.
Alexander Grandt (S), 2021-11-19:
Jeg ved ikke, om den ikke holder.
Altså, der bliver jo tjent penge i den her branche.
Jeg synes, det ville være yderst ærgerligt at sende det til andre lande, når vi har mulighed for at sikre, at vi også i fremtiden har en ordentlig maritim sektor.
Det bakker Socialdemokratiet op om.
Hvis hele verden kunne blive enige om, at man ikke længere på verdensplan giver støtteordninger til rederier, så ville man jo have noget, der mere ligner et frit marked, og så kunne man selvfølgelig genoverveje det her.
Men det ser jeg ikke for mig at vi står over for.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Tak for ordet.
Danmark er jo en søfartsnation.
Med lovforslaget sikrer vi, at nogle af de etablerede skatteordninger, der indeholder statsstøtte til den maritime sektor, kan opretholdes og udformes bedst muligt inden for rammerne af EU-retten, herunder EU's retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren.
Med lovforslaget foreslås en tilpasning af søfradragsordningen, der skal sikre, at ordningen kan statsstøttegodkendes og videreføres i overensstemmelse med EU-retten.
I forslaget ligger et krav om, at søfolk, der arbejder på fartøjer, som sejler i regelmæssig passagersejlads mellem havne i EU- eller EØS-medlemsstater, alene vil kunne få sømandsfradrag, hvis søfolkene er statsborgere i en EU- eller EØS-medlemsstat; på samme måde som det gælder for Danske Rederier, har jeg noteret, fremadrettet med virkning for ansættelsesforhold, der påbegyndes den 1. januar 2022 og derefter.
Det er en vigtig del af det her.
Det er en mindre indgribende implementering, end der tidligere var lagt op til, og i øvrigt mere rimeligt i forhold til Europa-Kommissionens anførte betingelse for godkendelse.
Forslaget indeholder ændringer af refusionsordningen for sandsugere.
Ændringen kompenserer for, at ordningen blev indskrænket i forbindelse med den seneste statsstøttegodkendelse – det er positivt.
For Venstre er det vigtigt, at også sandsugervirksomheder har gode vilkår for at drive virksomhed fra Danmark.
Danske rederier, shipping, maritime virksomheder og danske havne er sværvægtere i dansk økonomi.
I 2019 omsatte branchen for ikke mindre end 412 mia. kr., og hver dag beskæftiger det blå, maritime Danmark omkring 60.000 personer.
Det skal vi give gode vilkår for at fortsætte med at skabe værdi og vækst for sig selv og for Danmark.
Venstre støtter forslaget.
Carl Valentin (SF), 2021-11-19:
Det lovforslag, vi behandler her, er lidt et »alt godt fra havet-forslag«
Men det er heller ikke kun godt fra havet, der ligger i det; det indeholder også gode og nødvendige opstramninger af dansk skattelovgivning til søs.
Dem bakker SF varmt op om.
Og så indeholder det tvivlsomme tiltag, der forgylder råstofudvinding på havbunden og forbedrer vilkårene for lande med problematiske skatteforhold.
I den gode ende af spektret har vi nogle mindre ændringer af sømandsfradragsordningen, der sikrer, at ordningen kan køre videre i tråd med gældende EU-lovgivning, og at den stadig kan få statsstøtte af Kommissionen.
Vi har også en tilpasning af sømandsbeskatningslovgivningen, der sikrer skattemæssige rettigheder til briter i en virkelighed, hvor Storbritannien ikke længere er en del af EU.
Begge de forslag er udtryk for fine og nødvendige lovændringer, som SF gerne lægger stemmer til.
I den mindre gode afdeling har vi en lovændring, der øger fradraget til sandsugerrederier med omkring 20 mio. kr. om året, og det ser vi kritisk på i SF.
For det andet savner vi reel dokumentation for, at branchen skulle være hårdt konkurrenceudsat.
Ministeren skriver i lovforslaget, at det er for at sikre – og nu citerer jeg – »at det fortsat er attraktivt for sandsugerrederier at drive virksomhed i Danmark«, men nævner ikke noget om, hvordan man er landet på at forgylde branchen med lige netop 20 mio. kr.
EU vurderer, at flere lande nu simpelt hen har sat så godt ind mod skattely, at de skal af sortlisten, men i SF mener vi, at EU's sortliste er for kort og ikke for lang.
Man kan sagtens sige, at debatten i dag om det her bunkeforslag måske ikke er den mest relevante debat, hvis vi skal diskutere hele Danmarks indsats mod skattely, men når man tager lande af skattelylisten uden samtidig at lave en plan for, hvordan vi kan tage kampen op mod skattelylandene generelt, så er det i hvert fald et punkt mere ved lovforslaget, der gør, at SF har lidt svært ved at se os selv i det.
Vi er stadig lidt uafklaret om, hvad vi har tænkt os at stemme ved tredjebehandlingen, men vi ser frem til de yderligere forhandlinger om lovforslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-11-19:
Vi har indirekte adgang, vi har ikke direkte adgang.
Betjenten i politibilen kan ikke bruge appen, men skal ringe til enheden i Ejby, og så får man så adgang den vej.
Og redegørelsen og politiet siger, at det ikke har haft betydning for operationerne.
Der har været en vis forsinkelse, det har ikke haft betydning.
Så det mener jeg faktisk ikke.
Det fungerer.
Det siger redegørelsen.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-19:
Tak for talen.
Først og fremmest har jeg lyst til at stille samme spørgsmål, som ordføreren stillede til en tidligere spørger, altså om vi har læst den samme redegørelse.
For jeg synes, at det er, som om man kan læse den her redegørelse på en måde, hvor man får det ud af den, at alt fungerer fremragende, og at der slet ingen grund er til at være en del af Europol.
Og så kan man også læse den i sådan lidt mere leverpostejfarvede toner, hvad jeg selv har gjort,
hvor der jo, når man ser på sammenfatningen, som jeg synes man skriver meget nuanceret, altså også er nogle steder, hvor man peger på, at der faktisk er nogle mangler og nogle ting, man går glip af.
Og det er jo heller ikke helt rigtigt, når ordføreren siger, at man ikke går glip af noget væsentligt i forhold til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, når man ikke har adgang til QUEST, for der skriver man jo direkte i redegørelsen, at det er Rigspolitiets vurdering, at den manglende adgang til QUEST vil indebære en væsentlig begrænsning i dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med politiet i de øvrige EU-lande.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-11-19:
Men det er jo rigtigt, og jeg lagde heller ikke skjul på, at der selvfølgelig er nogle udfordringer, når man ikke er fuldgyldigt medlem.
Men i det store hele fungerer det godt, og jeg er glad for, at vi står udenfor.
Og helt ærligt: Altså, selv om vi fik fuld adgang til QUEST, ville der stadig væk være problemer med grænseoverskridende kriminalitet.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-19:
Jeg er enig i, at det ikke løser det hele, men det fremgår jo så også af redegørelsen, at der er en række andre værktøjer, vi også går glip af.
Rigspolitiet skriver jo også, at det er Rigspolitiets vurdering, at en integration af EIS-data i POLINTEL vil forøge den operative værdi af efterforskningsværktøjet, altså POLINTEL, som politiet har, fordi man så får en sammenstilling af EIS-data ind i det nationale system.
Et andet punkt er den værdi, det ville have, hvis man fik adgang til at være med til at udpege de her high value targets, selv om jeg er med på, at man så kan gøre det i samarbejde med andre lande, men også de efterforskningsmæssige muligheder, man går glip af i det, der hedder EMPACT, hvis vi var ligestillet med de øvrige medlemslande.
Det går man også glip af.
Og endelig nævner man i sammenfatningen i redegørelsen: »Endelig er det Rigspolitiets vurdering, at en adgang til at foretage indirekte søgninger i EAS ville kunne udgøre et effektivt efterretningsværktøj for dansk politi som led i bekæmpelsen af organiseret grænseoverskridende kriminalitet.«
Så der er jo en række andre værktøjer ud over QUEST, som vi også går glip af, og som politiet peger på kunne have en stor værdi for os.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-11-19:
Det er selvfølgelig rigtigt, men så vil jeg lige læse op, hvad der også står om bl.a. Europols informationssystem: »Rigspolitiet er imidlertid ikke bekendt med, at en sådan forsinkelse har haft betydning for udfaldet af konkrete sager eller efterforskninger.
Det er fortsat Rigspolitiets vurdering, at ordningen generelt set er operativt tilfredsstillende«
– operativt tilfredsstillende.
Det fungerer egentlig ganske godt.
Jeg siger ikke, at det er hundrede procent perfekt, men min pointe er bare, at det ikke vil udløse det der katastrofescenarie, som japartierne i sin tid sagde.
Det fungerer egentlig.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Jeg synes også, det var et godt spørgsmål.
Mener ordføreren så, at det er i Danmarks interesse, at politiet ikke har adgang til QUEST, som ordføreren selv nævnte, når det ifølge Rigspolitiet har negative konsekvenser for dansk politis udlændinge- og kriminalitetskontrol?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-19:
Tak for det.
Det er ikke sådan, når man skal være to steder på en gang.
Den afspejler jo den realitet, vi står i, nemlig at der ved folkeafstemningen i 2015 blev sagt nej til den fulde deltagelse i EU's retlige samarbejde.
Og det gælder jo så også i Europol-samarbejdet.
Nu har vi så en særaftale, og som det fremgår af redegørelsen her i dag, er det heldigvis Rigspolitiets opfattelse, at samarbejdet med Europol er nyttigt og fungerer fornuftigt.
Det daglige samarbejde med hovedkvarteret i Haag er godt og konstruktivt, og Danmark udveksler en masse data med Europol og får årligt foretaget omkring 100.000 søgninger i den store efterretningsdatabase EIS.
Men det står vel også klart, at prisen for at stå udenfor er stigende, for Europol-samarbejdet udvikler sig løbende med den virkelighed, EU’s medlemslande befinder sig i.
Og det fremgår af redegørelsen, at Danmarks udtrædelse af Europol har operationelle konsekvenser.
Det er besværligt for det patruljerende politi at foretage systematiske opslag i EIS via Rigspolitiet, og derfor begrænses opslag og anmodninger i systemet.
Og med færre opslag i systemet bliver indsatsen mod kriminalitet svækket, eller den risikerer det i hvert fald.
Begrænsningen i politiets adgang til søgning i EIS forsinker og vanskeliggør f.eks. grænsekontrolarbejdet og indsatsen over for udenlandske personer, der er tilknyttet bandemiljøet.
Og selv om Rigspolitiet ikke er bekendt med, at sådan en forsinkelse har haft en betydning for udfaldet af konkrete sager eller efterforskninger, så kan det jo nok ikke udelukkes, at det rent faktisk kan være tilfældet.
Under alle omstændigheder tror jeg godt, at man kan konkludere, at det jo ikke er helt optimale vilkår.
Samtidig indebærer den manglende danske adgang til QUEST en væsentlig begrænsning af politiets muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med politiet i de øvrige EU-lande.
Og et andet sted, hvor samarbejdet udvikler sig, er i forhold til de såkaldte high value targets.
Her vil det være en klar operationel fordel, hvis Danmark kunne være med i hele processen i forbindelse med udpegelsen af high value targets.
Danmark kan så heller ikke deltage i det nye Europol-efterretningsværktøj, som er baseret på indirekte søgninger i Europols analysesystem, EAS, og som automatisk giver landene besked, når der er et hit i en sag om organiseret kriminalitet.
Samlet set tror jeg konklusionen er, at Europol-aftalen fungerer fornuftigt.
Men de begrænsninger, aftalen medfører for politiet, har en tiltagende betydning, og den udvikling tager vi jo meget alvorligt i SF.
Men vi forventer så også, at regeringen adresserer de udfordringer, vi står over for i den forbindelse.
Tak for ordet.