runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Tak for talen, hvori ordføreren siger, at vi har et kæmpe arbejde at gøre med at involvere de unge i demokratiet – der er ikke noget vigtigere end at involvere de unge i demokratiet – og at de unge ikke har tillid til, at deres viden kan bruges til noget i demokratiet.
Vi er totalt enige i det hele.
Og så har vi en kæmpe gruppe unge, der repræsenterer mange ungdomsorganisationer, som skriger på at få lov til at tage del i demokratiet og gerne vil sætte sig ind i det.
Forstår ordføreren godt, at det virker totalt bagvendt i forhold til ordførerens egen argumentation?
Birgitte Vind (S), 2024-01-31:
Nej, det forstår jeg ikke.
For europaparlamentsvalget er lige rundt om hjørnet, og vi kan jo ikke med så kort varsel pålægge skolerne og andre at få det her implementeret i deres måde at arbejde på.
Så det synes jeg ikke er den rigtige måde at se det på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Så jeg vil nødig tage æren her i Alternativet.
Igen vil jeg gøre det klart, at det er sådan, at myndighedsalderen og valgretsalderen historisk set ikke fulgtes ad.
Jeg hører ordføreren sige, at samfundets krav skal gælde for de 16- og 17-årige i forhold til eksempelvis den kriminelle lavalder, men de må ikke influere samfundets krav til dem.
Det synes jeg ikke hænger sammen.
Kan ordføreren forklare det for mig?
Tak for talen.
Jeg lægger mærke til, at ordføreren siger, at det er vigtigt for Socialdemokratiet, at de unge stifter bekendtskab med vores demokrati.
Det er vi jo enige i i Alternativet.
Derfor ærgrer det mig, at Socialdemokratiet ikke ønsker at støtte det her.
Jeg er egentlig nysgerrig på, hvad udviklingen i Socialdemokratiets holdning skyldes.
For kigger vi tilbage i tiden, har Socialdemokratiet jo netop støttet at sænke valgretsalderen.
En tidligere kommunalordfører fra Socialdemokratiet udtalte for år tilbage: Folkeskolen har til formål at opdrage og uddanne til demokrati, så når man er 16 år, som man typisk er, når man er færdig med folkeskolen, er man fuldt ud moden til at deltage i demokratiet.
Så hvad er det, der er sket nu, hvor Socialdemokratiet pludselig ikke længere har den holdning?
Hvorfor er 16-årige ikke længere modne til at deltage i demokratiet?
Anni Matthiesen (V), 2024-01-31:
Tak for det, formand.
Og tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag, så vi kan få en god debat i salen i dag.
Jeg må sige, at for os i Venstre er det utrolig afgørende, at vi både motiverer og inddrager unge mennesker i de demokratiske processer.
Jeg mener, at det er rigtig vigtigt, at vi på alle mulige måder gør en indsats for at ruste de unge til også at kunne deltage aktivt i samfundsdebatter og for den sags skyld også være med til at tage nogle demokratiske valg.
I Venstre værdsætter og deler vi også Alternativets ønske om at fremme unges politiske engagement.
Jeg kan sige så meget, som Alternativet jo nok også er bekendt med, at netop i de her uger er der også skolevalg rundtomkring i hele landet.
Og det er faktisk sådan, at i morgen, hvor det er valgdag, er der omkring 71.000 elever, som skal til stemmeurnerne og stemme.
Det er faktisk næsten alle kommuner, som har skoler, som tager del i skolevalget.
Det er jo én måde at være med til at sikre, at de unge får en større indsigt, både i politik og for den sags skyld i de demokratiske muligheder.
Det er også den erfaring, jeg gør mig, når jeg besøger rigtig mange skoler rundtomkring i landet.
Man vil rigtig gerne være med til at debattere og diskutere og for den sags skyld også være med til at komme med sine holdninger til forskellige emner.
Jeg kan sige, at inden for det seneste halve år har jeg også personligt gjort det, at jeg har sagt ja tak til mange debatter, især i klasserne i folkeskolens overbygning.
Jeg har også deltaget samfundsfagstimer i 1. g, hvor man jo også ad den vej som politiker her fra Christiansborg kan være med til at så nogle frø for at få de unge til at engagere sig og tage nogle diskussioner rundtomkring i landet.
I Venstre holder vi, som også ministeren understregede, fast i, at valgretsalderen bør følge myndighedsalderen, og det er et princip, kan man sige, vi står på, og jeg mener faktisk, at det helt grundlæggende giver rigtig god mening, at man kan træffe beslutninger på samfundets vegne den dag, hvor man også kan træffe beslutninger uden forældrenes samtykke.
Med det kan jeg sige, at Venstre ikke kommer til at støtte Alternativets beslutningsforslag.
Birgitte Vind (S), 2024-01-31:
Det er rigtigt.
Undervisningen behøver jo ikke at være i et klasselokale, og det, jeg sådan set mente, og som jeg gerne vil gentage, er, at kommunerne jo har mulighed for allerede i dag at lave de her ungeråd og trække unge ind, der er interesseret i det, og opdrage dem, danne dem og give dem noget mere med i bagagen end i dag.
Der er utrolig stor forskel fra kommune til kommune.
Nej, vi har ikke planer om at ændre på det, som det er i dag, i forhold til undervisningen i folkeskolen.
Men der ligger altså masser af muligheder for kommunerne for at inddrage de unge i demokratiske beslutningsprocesser.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-31:
Jamen det er meget fint, det har vi også i Aarhus, men det er bare ikke det, jeg spørger om.
Jeg spørger, fordi ordføreren sagde, at der specifikt skal mere undervisning til.
Så kan det godt være, at ordføreren nu vil benægte, at hun har sagt det, men så kan vi spole tilbage; det ville da være mærkeligt, at ordføreren nægter, hvad hun selv har stået og sagt.
Jeg spørger til, at når man siger, at der skal mere undervisning til, går jeg ud fra, at det er enten i regi af folkeskole eller ungdomsskole eller noget andet, og så spørger jeg bare: Har regeringen noget på vej, hvad det angår?
For når man har den holdning, at der skal mere undervisning til, er det jo herindefra, at man kan sige det eller i hvert fald komme med en opfordring til kommunerne om, at der skal mere undervisning til.
Men har man noget på bedding i forhold til det?
Det, der får mig til at tage ordet, er, at ordføreren sagde, at der skulle mere undervisning til, og det undrer mig lidt.
Jeg har ikke set nogen konkrete forslag fra Socialdemokratiet om, at der skal undervises i flere lektioner i f.eks. samfundsfag – det er jo der, man har mulighed for at undervise eleverne i det her.
Har Socialdemokratiet et forslag på vej, som gør, at der kommer mere undervisning i det?
Birgitte Vind (S), 2024-01-31:
Som jeg også håber at jeg gav udtryk for, er jeg sikker på, der er nogle unge, som synes, at det her er så spændende, at de vil sætte sig ind i det og vil gå ind i det med fynd og klem, som det hedder, fra dag et.
Men der vil også være rigtig mange unge, som er enormt usikre.
Så jeg synes, at det her til dels handler om dét, men primært om, hvad det er, vi som nation gerne vil, når vi har en valgretsalder, der er 18 år, ved folketingsvalg og kommunalvalg.
Vi har en myndighedsalder, der er 18 år.
Altså, det er der, hvor Socialdemokratiet står lige nu.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Fint, så lad os da gøre det til det næste europaparlamentsvalg – men det vil ordføreren jo heller ikke, så det argument duer ikke.
Ordføreren siger, at hun har haft en skoleklasse på besøg, og ordføreren gør meget ud af at sige, at det kan man jo ikke lave videnskab ud fra.
Men så gør ordføreren det alligevel, når hun siger, at de kiggede op i loftet .
Men det er jo ikke videnskab.
Ordføreren siger også, at tiden har udviklet sig på en måde, hvor det er sværere for de unge at tilegne sig information.
Der synes jeg ikke, at ordføreren har den respekt for de unge, som ordføreren også i sin tale kalder børn.
Jeg tror, at de unge er meget bedre til at afkode de digitale medier, og at de i den grad har adgang til langt flere informationer, der ville gøre dem kvalificeret til at træffe sådan et valg.
Birgitte Vind (S), 2024-01-31:
Nej, det, jeg sagde, var, at man ude lokalt skulle give unge mulighed for bl.a. at deltage i demokratiske processer, og det kunne f.eks. være i forbindelse med den måde, man arrangerer sine ungeråd på.
Tager vi f.eks. Københavns Kommune, har de unge i Københavns Kommune netop været med til at få stemt en bevilling igennem på flere millioner kroner til mere seksualundervisning.
Det er simpelt hen ungerådets måde at arbejde på dér.
Og der oplever de unge jo helt reelt, at de har mulighed for at få indflydelse på noget demokrati.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for talen.
Jeg hører ministeren sige, at det centrale for regeringen er, at valgretsalderen og myndighedsalderen skal følges ad, men kigger vi historisk på det, har de to aldre jo netop ikke fulgtes ad.
Der er masser af eksempler i Danmarks historie på, at myndighedsalderen og valgretsalderen har været forskellige.
Det er nyere, at de to har været ens, så det argument synes jeg ikke helt hænger sammen, i hvert fald ikke historisk.
Vi havde en kommission for nogle år siden – jeg tror, den hed valgkommissionen – som redegjorde for, at 16-årige og 17-årige var åndeligt modne til at deltage i vores demokrati og deltage i politiske spørgsmål.
Gør det slet ikke noget indtryk på ministeren?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Det her handler ikke om, at jeg mener, at der er nogen, der ikke er gode nok, dygtige nok eller andet til at forstå politik.
Jeg tror ikke nødvendigvis, det handler om alder, men at det handler om det principielle i, at vi i Danmark har en myndighedsalder på 18 år, og det er så også den, som valgretsalderen følges med.
Jeg synes, det er helt afgørende, at langt flere unge bliver uddannet og inddraget i demokratiet.
Så vi skal jo gøre mere for at fremme unges demokratiske forståelse og aktive deltagelse, men vi har ikke nogen planer om at ændre valgretsalderen eller myndighedsalderen for den sags skyld.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Altså, vi kunne jo for så vidt godt have forskellige aldersgrænser, og vi kunne også ændre dem alle sammen til 16 år.
Det ville vi da meget, meget gerne være med til.
Man kunne jo f.eks. lave et forsøg, hvor man ser på, hvordan det kunne være.
Man kunne f.eks. i forbindelse med skolevalget op til et europaparlamentsvalg lade de unge i samfundsfag eller andre fag have et længere forløb omkring Europa og på den måde kvalificere dem til at kunne gå i stemmeboksen, hvad der så selvfølgelig ville være en gulerod i forhold til at indhente den viden.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Tak for ordet.
Jeg har den store ære i dag at fremsætte et forslag på vegne af Alliancen for 16 års valgret til EP-valg , og det har jeg virkelig glædet mig til.
For bag forslaget står nogle virkelig visionære ungdomsorganisationer, der arbejder for at styrke unges demokratiske engagement og indflydelse.
Det er SAGA, Nyt Europa, Netværket af Ungdomsråd, Europæisk Ungdom, Den Grønne Ungdomsbevægelse, Ungeklimarådet og Ungdomsbureauet.
Forslaget handler om at sænke valgretsalderen fra 18 år til 16 år ved europaparlamentsvalg.
De kriser og udfordringer, som vi står over for i dag, altså klimakrisen, biodiversitetskrisen, miljøudfordringerne og den stigende mistrivsel, er temaer, som både påvirker og optager unge i hele vores verden.
Verden over har vi set både vilje og evne fra unge menneskers side til at råbe op og kræve handling af vores magthavere og kræve retten til en bæredygtig og værdig fremtid.
Og dem, vi vælger ved europaparlamentsvalget til sommer, er dem, der kan træffe beslutninger, som rækker langt ud i fremtiden – beslutninger, som har store konsekvenser for unge menneskers fremtid.
Sænker vi valgretsalderen, vil det gøre en kæmpe forskel for hvert enkelt ungt menneske.
Lad os give unge mennesker medindflydelse på deres egen fremtid.
For helt ærligt: Hvad er det værste, der kan ske?
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Tak for talen.
Jeg har lige læst en undersøgelse, der viser, at 90 pct. af unge mener, at det er godt for Danmark at være med i EU.
Mange unge føler sig jo som europæere, som europæiske borgere, og kommer til at leve et liv rundtomkring i Europa med uddannelse, de finder kærester og gifter sig måske også i et andet land, whatever.
Ville det ikke være på sin plads endelig at give unge en mulighed for at være med til at forme det Europa, allerede fra de er 16 år, som jo på mange måde bliver deres?
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Fra Alternativets side er vi rigtig glade for at høre, at ministeren ønsker at fremme unges politiske engagement.
Jeg vil bare spørge ministeren om, hvilke konkrete forslag regeringen har i forhold til at styrke de unges demokratiske engagement.
Vi ser jo f.eks., at den demokratiske selvtillid blandt unge er meget, meget lav.
Så hvad agter ministeren at tage af nye tiltag?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Det er, fordi vi mener, man skal kunne være i stand til at stå til ansvar for sine egne handlinger, så hvis man begår noget kriminelt som 16-årig, skal man kunne stilles til ansvar for det, før man også får muligheden for at kunne være med til at træffe beslutninger på vegne af hele fællesskabet, uanset om vi snakker valg til Folketinget eller til Europa-Parlamentet for den sags skyld.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-31:
Jeg kunne godt tænke mig en uddybning af, hvordan det så kan være, at regeringen mener, at man godt kan blive stillet til ansvar, 3 år før man får indflydelse.
Hvorfor ligger der den skæring i forhold til myndighedsalderen?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Vi mener, at det giver god mening, at valgretsalderen og myndighedsalderen følges ad.
Men det er jo ikke det samme, som at man ikke skal kunne stå til ansvar for sine egne handlinger, før man får mulighed for også at være med til at træffe beslutninger for hele fællesskabet.
Derfor er der jo ikke noget underligt i, at den kriminelle lavalder sådan set er lavere end valgretsalderen.
Vi mener blot fra regeringens side, at det er fornuftigt, at myndighedsalderen og valgretsalderen følges ad.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-31:
Bare til en start vil jeg lige opklare og give svaret på det sundhedspolitiske spørgsmål, som ministeren kom med.
Alternativet har bakket op om, at man gerne må købe øl, fra man er 16 år.
Men spørgsmålet er mere i forhold til det, at vi står i en situation, hvor ministeren taler om myndighedsalderen, men hvor vi ikke taler om sammenhængen mellem ansvar og indflydelse.
Og man har et ansvar meget tidligere i samfundet, for den kriminelle lavalder indtræder, allerede når man er 15 år.
Det betyder f.eks., at man kan en lang række andre ting: Man kan komme i fængsel; man må have sex, også med dem, der er fyldt 18 år; man kan alle mulige andre ting, som man kan blive stillet til ansvar for, og som har meget vidtrækkende konsekvenser i ens liv.
Men man er ikke med til at have indflydelse på de love, der regulerer det, man må og ikke må.
Så hvordan kan det være, at regeringen mener, at det er myndighedsalderen og ikke den kriminelle lavalder, altså den alder, hvor vi begynder at få ansvar, der skal være gældende i det her tilfælde?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Jeg svarer faktuelt på, om jeg mener, man kan være i stand til at stemme, og det mener jeg bestemt man godt kan være i stand til ved at sætte et kryds som 16-årig og 17-årig.
Hertil er der alligevel for mange ting, der faktuelt ville kunne modbevises, hvis ikke man gik ind for den forklaring.
Jeg har svaret gentagne gange på, at jeg sådan set gerne vil være med til at understøtte, at flere unge er med til at tage aktiv stilling til og deltage i det demokratiske liv, hvad enten vi snakker kommunalpolitik, regionspolitik, national politik eller Europa-Parlamentet, men vi mener ikke fra regeringens side, at det er en god idé at sænke valgretsalderen, så den er lavere i Danmark end myndighedsalderen.
Man kan ikke få lov at køre bil, og man kan ikke få lov at stifte gæld, men De Radikale vil åbenbart gerne, at man skal kunne stemme til nogle bestemte valg; jeg ved ikke hvilke.
Samtidig har man i øvrigt ikke tillid til, at de unge må have lov til eksempelvis at købe en øl i supermarkedet.
Lotte Rod (RV), 2024-01-31:
Nu siger ministeren, at regeringen mener, at unge på 16 år og 17 år faktisk godt kan stemme, men hvorfor vil regeringen så ikke give de 16-årige og 17-årige lov til at stemme?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Vi mener også godt, at man kan være i stand til at stemme.
Vi mener bare ikke, at valgretsalderen i Danmark skal sættes ned fra de nuværende 18 år til 16 år.
Nu har vi så Radikale Venstre foran os, som er et af de partier, jeg i hvert fald ved går ind for, at vi skal hæve aldersgrænsen for, hvornår du kan købe en øl nede i Netto, fra 16 år til 18 år.
Samtidig vil man så gerne sætte valgretsalderen ned til 16 år.
De to ting giver i min bog simpelt hen ikke mening på en og samme tid, i forhold til hvilken tillid man har til de unge mennesker.
Jeg synes, vi skal interessere os for, hvordan vi styrker de unges engagement og deltagelse i det politiske liv.
Jeg synes, skolevalget er et rigtig godt eksempel på noget, der er med til at uddanne og engagere unge i politik og også give dem en forståelse for forskellige politiske partiers politiske positioner i forskellige spørgsmål, og det er jeg helt sikker på vi fortsat skal være optaget af fra nationalt hold at være med til at understøtte og sikre.
Lotte Rod (RV), 2024-01-31:
Jeg tror simpelt hen ikke, jeg har forstået det endnu, så nu spørger jeg lige igen: Hvorfor mener regeringen ikke, at 16-årige og 17-årige kan stemme?
Sophie Løhde (V), 2024-01-31:
Først og fremmest har jeg ofte undret mig over, at nogle af de partier, der i hvert fald historisk har gået ind for, at man skulle sænke valgretsalderen ved forskellige valg, er de selv samme partier, som mener, at man eksempelvis skal sætte aldersgrænsen for at kunne købe en øl i supermarkedet op fra 16 år til 18 år.
Altså, jeg synes overhovedet ikke, det hænger sammen, at man kan argumentere for de to ting på en og samme tid.
Men lad det være lagt til side; jeg ved ikke, hvad Alternativets politik på lige præcis det punkt er.
Jeg synes, det er fornuftigt, og regeringen synes, det er fornuftigt, at valgretsalder og myndighedsalder følges ad, og vi er sådan set åbne over for at diskutere, hvad vi kan gøre, også fra nationalt hold, for fortsat at understøtte og sikre, at vi fremmer og styrker unges politiske engagement i Danmark, for det er rigtig vigtigt.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-31:
Så vil jeg gerne indlede med at sige, at uanset hvem der har skrevet teksten i beslutningsforslaget her, altså om det er Alternativet eller alliancen, som Alternativets ordfører siger, så kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er bare lige sådan for at få det på plads.
Så må jeg sige, at for os, som jo også ministeren understregede, er det et princip, at de to ting følges ad, altså at myndighedsalderen også følger valgretsalderen.
Det er egentlig derfor, at vi afviser beslutningsforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Jeg synes bare stadig væk ikke, at det er klart.
Jeg kan forstå, at det er et princip.
Men jeg synes ikke, at jeg fik svar på, hvordan de to ting bliver kædet sammen.
De unge på 16 og 17 år skal leve op til samfundets krav til dem, eksempelvis i forhold til den kriminelle lavalder – de skal også betale skat, og der er andre krav til dem – men de må ikke influere de krav til dem, f.eks. ved at stemme til valg.
Man kan også som 16- og 17-årig influere sine løn- og arbejdsvilkår i sin fagforening.
Så der er nogle ting, der ikke hænger sammen.
Hvorfor hænger de ikke sammen?
Mads Olsen (SF), 2024-01-31:
Problemet ved at knytte valgretsalderen udelukkende til myndighedsalderen er ud fra mit synspunkt, at man ikke tager udgangspunkt i de unges kompetencer, men tager udgangspunkt i noget eksternt, som kan flytte sig på ethvert givent tidspunkt.
Derfor må jeg bare spørge sådan lidt halvfrækt: Hvis vi rykkede valgretsalderen, så den var 25 år, ville ordføreren så også mene, at det var helt okay, at man så først kunne stemme som 25-årig?
Jan Carlsen (M), 2024-01-31:
Jamen man kan sige, at hvis ikke de ønsker at melde sig ind i et politisk parti eller være med til at lave demonstrationer eller andre ting og deltage i debatten andet end på sociale medier, har de jo ikke interesse nok for det.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Jeg kan ikke finde ud af, om ordføreren mener, at de unge er interesseret i demokratiet eller ej.
Ordføreren siger begge dele.
Men jeg kan i hvert fald sige, at SAGA, Nyt Europa, Netværket af Ungdomsråd, Europæisk Ungdom, Den Grønne Ungdomsbevægelse, Ungeklimarådet og Ungdomsbureauet alle sammen gerne vil være med i demokratiet.
Alle sammen vil de gerne have en stemme, allerede når de er 16 år, så de kan bidrage til det samfund, som de er med til at bygge op.
Kan ordføreren ikke godt se, at det vil være så sundt for vores demokrati, hvor vi har så store problemer med at involvere de unge, at vi giver dem den gulerod, det er, efter at have sat sig ind i sagerne, at kunne gå ned og afgive sin stemme?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Så vil jeg også bare sige, og det ved jeg jo godt at fru Mette Thiesen sådan set også er enig i, at det, vi oplever, og det, som jeg også hører fra folk, der går på eksempelvis læreruddannelsen i København, er, at de oplever, at man sådan set som lærerstuderende synes, det er helt fair, at nogen siger: Jeg kommer aldrig til at lave noget med svinekød i køkkenet, hvis jeg er hjemkundskabslærer.
Og der er andre ting.
Altså, det her kommer til inden for nogle år at blive et stort problem i mange af vores institutioner, i takt med at nogle, der er meget identitetspolitisk bundet til Mellemøsten, også kommer ind og bliver myndighedspersoner i vores offentlige institutioner.
Jan Carlsen (M), 2024-01-31:
18 år er myndighedsalderen, og der kan man forpligte sig selv ved at stifte gæld osv.
Der er jo så mange ting, der starter, når man bliver 18 år.
Så jeg synes, det er helt naturligt, at man så også kan stemme.
Vi skulle hellere gøre noget mere for at få hævet de her stemmeprocenter, så vi får flere ud at stemme, så det afspejler demokratiet noget mere.
Jeg synes jo, at hvis ikke de har lyst til at gå til demonstrationer eller involvere sig i det politiske liv, har de jo ikke interessen.
Der er fri mulighed for at gøre det og deltage i debatter.
Mange gør det jo også på de sociale medier.
Så jeg synes, at vi har en meget aktiv ungdom, som deltager i samfundsdebatten på de sociale medier.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-31:
Jeg synes, at meget af den modstand, der er imod det her beslutningsforslag om at nedsætte valgretsalderen ved EU-valg til 16 år, er præget af mangel på viden.
Ordføreren nævner f.eks. elevråd.
Jeg kender mange unge, der har været med i elevråd i lang tid, og de føler jo ikke, at det reelt er demokrati.
De har måske fået lov til at sikre, at der kom sæbe på toiletterne eller sådan noget minimalt.
Ordføreren nævner også alle de her ungeråd.
Jamen der er jo mange af dem, der ikke fungerer.
Jeg har selv arbejdet med dem derude.
Der er det rigtig svært.
Der er nogle enkelte, men det er rigtig svært at få til at fungere.
Ja, det har vi .
Men vi taler om dem derude.
Vi taler om at involvere de unge derude i demokratiet.
Ordføreren nævner også demonstrationer.
Det er jo meget, meget sjældent, at de unge går til demonstrationer.
Jeg mener simpelt hen, at alle de eksempler mere vidner om manglende viden, og derfor synes jeg, at ordføreren skulle tænke – for jeg kan jo godt høre, at ordføreren har ambitioner om at involvere de unge – at her en kæmpe mulighed.
De unge skriger på at blive involveret, så hvorfor ikke lade dem komme ind i varmen?
Jan Carlsen (M), 2024-01-31:
Vi mener også, det giver meget forvirring, hvis man til nogle valg kan stemme og til andre valg ikke kan.
Det er meget nemmere at have en myndighedsalder for alle valg.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-31:
Som vi også har nævnt før, er det sådan, når man er under 18 år, at man jo allerede bliver pålagt samfundets krav, eksempelvis i form af det, at man kan aftjene sin værnepligt, men man er også over den kriminelle lavalder.
Så hvorfor er det, at man ikke godt må influere på de krav, som samfundet har til en?
Jan Carlsen (M), 2024-01-31:
Man bør jo ikke kunne træffe beslutninger på samfundets vegne, når der er så mange andre ting, man ikke kan, før man er myndig.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-01-31:
Hvis man er ansvarlig nok til at påtage sig et job og få løn for det, så er det et samfundsansvar at betale skat af det.
Det har vi jo besluttet herinde.