Carsten Kissmeyer (V), 2022-04-26:
Tak for ordet, og tak til regeringen for at have fremsat L 153, som er en udmøntning af aftalen »Klimaplan for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi« indgået i juni 2020 – en aftale, som Venstre faktisk er rigtig glad for at være en del af.
På nuværende tidspunkt er vi sideløbende ved at forhandle implementeringen af klimaplanen for affaldsområdet, og derfor har vi allerede drøftet mange af de ændringer og detaljer, som dette lovforslag formelt skal implementere.
Hele formålet med lovforslaget er at skabe en stærk genanvendelsessektor i Danmark ved at udbyde store dele af affaldsopgaven.
Det skaber jo en konkurrencefordel og en klima- og miljømæssig effektivitet og større gennemsigtighed på området.
Det er alle sammen rigtig gode ting, og dem er Venstre glad for at være en del af aftalekredsen bag.
Og vi er også glade for at være med i de forhandlinger, der står for.
Når det så er sagt, bliver vi nødt til at konstatere, at det her virkelig er kompliceret stof.
Det er en omlægning af hele affaldssektoren, og der er rigtig mange interessenter, som skal høres og inddrages i processen.
Jeg vil godt fremhæve et par af de bemærkninger, der er fra interessenternes høringssvar, og som vi ikke har drøftet indgående i forhandlingsrummet på nuværende tidspunkt.
Dansk Industri er ligesom os i Venstre glade for, at forslaget ligger tæt op ad den politiske aftale.
De foreslår dog, at man bør lave en markedsundersøgelse for første udbud for at være sikker på, at markedet er klar til opgaven.
Det er vi enige i.
Netop det der med at være klar til opgaven er jo centralt.
Hvis der er fraktioner, man ikke kan slippe af med på fornuftig vis, er det måske ikke lige i første omgang, man skal vælge det.
Flere organisationer nævner, at der ikke er behov for kommunal tilstedeværelse på markedet for håndtering af henholdsvis slagger og have- og parkaffald .
Det vil vi gerne være med til at drøfte.
Når det er sagt, er jeg enig med den forrige spørger, fru Signe Munk, i, at der er noget med, hvad det er, kommunerne kan deltage i, hvordan de kan deltage i.
Der er nogle afgrænsningsproblematikker, som det er hensigtsmæssigt at kigge på, og det vil vi også godt være med til.
Folkekirkens Nødhjælp, Kirkens Korshær og Røde Kors er bekymrede over, at når kommunen aktivt inviterer borgerne til at aflevere genbrugsgenstande på genbrugsområdet og i storskraldsordninger frem for i de eksisterende genbrugsbutikker, der er drevet af frivillige organisationer, så vil pengene gå fra et velfungerende genbrugsmarked til kommunen i stedet.
Indsamlingsorganisationernes brancheorganisation estimerer, at konsekvensen kan blive et tab på mere end 70 mio. kr. årligt for frivillige organisationer.
Det er en pointe, vi synes man skal være opmærksom på.
Derudover påpeger de også, at de i et vist omfang bliver pålagt affaldsgebyrer for det, de sorterer væk fra husholdningerne, og det er måske heller ikke hensigtsmæssigt.
Kommunernes Landsforening ser forslaget som en overimplementering af klimaplanen og frygter ulige konkurrencevilkår mellem private og kommunale udbydere.
Her stiller de spørgsmål om, hvem der skal afdække strandede omkostninger – det betyder omkostninger, som man har investeret i anlæg, som man ikke kan slippe af med, og det skal man også kunne håndtere – herunder hvis affaldsgebyret bliver langt højere end de gennemsnitlige 75 kr. årligt pr. husstand, som vi er blevet stillet i udsigt, og som kræver, at man får gennemført effektiviseringspotentialer, som er nævnt i Deloittes rapport.
Der er jo en risiko for, at de ikke indfris.
Det vil vi rigtig gerne have med at vi løbende vil følge.
Det er helt afgørende for os, at det ikke bliver en voldsom regning, der havner hos danskerne.
Vi har sådan set sagt, at det ikke må blive dyrere at være dansker.
Endelig spørger Dansk Affaldsforening, hvad det kommer til at koste at drive Forsyningstilsynet, og hvad det kommer til at koste borgerne.
Der husker jeg, at jeg et eller andet sted har set noget med 5 kr.
Alle disse bemærkninger vil vi gerne drøfte i den kommende udvalgsbehandling, ligesom vi allerede i forhandlingerne drøfter en række konkrete detaljer i forslaget.
For Venstre er det afgørende, at det ikke bliver dyrere at være dansker.
Og der er altså også nogle andre aspekter i det her, når virkeligheden rammer.
Nogle af aspekterne er, hvordan kvaliteten af sorteringen i forskellige boligområder er.
Kommer den til at virke?
Vil det rent faktisk virke og fungere?
Der er også noget med æstetik i byrummet.
Hvordan får vi æstetikken til at se fornuftig ud i byrummet?
Og lige præcis det sidste tror jeg er væsentligt at vi får drøftet med hinanden.
Tak for ordet.