runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg tror ikke, der er nogen, der sådan helt reelt forventer, at den her sag kan afdækkes mere, end det allerede er tilfældet.
Der er ingen eller få forløb i Danmark, der har været genstand for så omfattende en granskning.
Hundredvis af folketingsspørgsmål, utallige samråd, 74 afhøringer og tusindvis af dokumenter er blevet gennemgået.
Minkkommissionens grundige arbejde blev suppleret af tre velansete juraprofessorer: Jørn Vestergaard, Jens Elo Rytter og Jørgen Albæk Jensen.
Deres uafhængige vurdering var, at der ikke var grundlag for en rigsretssag mod statsministeren.
Herefter var det forhørsledelsens tur til at vurdere sagen, ledt an af tidligere højesteretspræsident Thomas Rørdam.
Her nåede de måske tungeste juridiske eksperter i kongeriget frem til, at regeringen ikke havde udstedt en ulovlig ordre, hvorfor debatten om en rigsretssag mod statsministeren igen igen juridisk blev skudt ned.
Alligevel står vi her igen.
Flere fra den borgerlige opposition stemte sågar for at rejse en rigsretssag mod statsministeren, før Minkkommissionen overhovedet havde konkluderet.
Det var et parlamentarisk og politisk lavpunkt uden sidestykke for folkestyret, og det siger desværre utrolig meget om, hvad der driver den blå opposition.
Det handler om at så tvivl og kaste skygger over statsministeren, regeringen og myndighederne.
Regeringen har udleveret materiale og samarbejdet fuldt ud med den kommission, som Folketinget valgte at nedsætte, i et omfang, så politiets teknikere blev bedt om bistand til at forsøge at genskabe slettede sms-beskeder.
Og sandheden er, at myndighederne, herunder Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste, ikke har kunnet pege på yderligere tiltag, der kunne tilvejebringe flere sms'er.
Også den såkaldte anden metode, som er beskrevet i Berlingske, er blevet afsøgt, som også oplyst og gentaget af Justitsministeriet og justitsministeren, hvorfor påstanden om vildledning af Folketinget også er forkert.
Jeg nærer ikke nogen illusioner om, at sagen slutter her for den borgerlige opposition.
De har fra dag et været hurtige til at fare op og fare ud uden hensyn til fakta og med ét formål alene: med alle midler at så tvivl om statsministerens troværdighed.
Så vil jeg gerne på vegne af Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Minkkommissionen fik udleveret mange tusinde dokumenter, herunder sms'er, og afhørte en lang række vidner, herunder ministre.
Der blev foretaget alle relevante skridt for at forsøge at genskabe sms'er, desværre uden resultat, og der er siden fastsat retningslinjer for opbevaring af sms-beskeder.«
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Det handler grundlæggende om at lokalisere, hvor beskederne kunne befinde sig eller have befundet sig, og de nærmeste til at vide det var de it-ansvarlige i ministerierne, og derfor blev de selvfølgelig inddraget, for det er dem, der måtte vide, om der var andre former for devices, om der havde været en opkobling eller et eller andet relevant, hvor telefonerne så kunne have overført data til computere.
Og lige præcis det blev afsøgt, afprøvet, vurderet, kald det, hvad du vil, i vurderingen af, hvad det var for nogle enheder, der rent faktisk skulle undersøges, og det var enheder af den ene eller anden slags, hvor man måtte formode, at beskederne ville kunne have indfundet sig.
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-22:
Jeg hæfter mig lidt ved den her anden metode og muligheden for, at der kan være gemt beskeder fra de her sms'er på computere.
Jeg synes, at jeg hører ministeren sige, at det er afsøgt, det er overvejet.
Man regner ikke med, at der var nogen sms'er gemt på nogen computer.
Det, jeg vil spørge om, er, om det også er afprøvet, altså om man har vurderet, hvorvidt der muligvis rent teoretisk kunne være efterladt spor på computeren.
Er det afprøvet, er det gennemtjekket, er det undersøgt rent teknisk?
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Der er tale om en kommissionsundersøgelse og ikke nogen politiefterforskning eller lignende, og derfor var det et helt, helt usædvanligt skridt, at man overhovedet anmodede i første omgang politiet og efterfølgende Forsvarets Efterretningstjeneste om bistand, fordi stemningen på det tidspunkt, både i medierne og i dele af Folketingssalen, rent ud sagt var totalt opkogt.
Der var en blodrus uden lige, og den daværende regerings eneste interesse var at sørge for, at man kunne gøre alt, hvad man overhovedet kunne, for at de ting, der var ønsket blev lagt frem, rent faktisk også blev lagt frem, for hvad skulle motivet til det modsatte overhovedet have været?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvorfor Justitsministeriet gav en instruks til politiet om, at der ikke var tale om en efterforskning, men at man i stedet gav en opgavebeskrivelse, som, hvad man kan udlede af det, der fremgår af materialet, altså hæmmede de fagprofessionelle i at gøre deres arbejde til den standard, som man jo ellers normalt ville gøre det.
Jeg husker, at justitsministerens forgænger, hr. Nick Hækkerup, på et samråd sagde, at det jo var Danmarks fremmeste eksperter på it-området osv., der skulle granske det her, og så vil jeg bare gerne høre, hvorfor den her opgavebeskrivelse hæmmede dem i det.
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
For det første er der tale om en sag fra Forsvarets Efterretningstjeneste og Forsvarsministeriet, og derfor kan jeg heller ikke redegøre nærmere for det konkrete sagsforløb, og hvorfor aktindsigten også lod vente på sig.
Jeg kan i øvrigt henvise til, at Forsvarsministeriet har redegjort for sagsforløbet i besvarelse af spørgsmål nr. 33 fra Folketingets Retsudvalg.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-10-22:
Jeg synes, at jeg fik et lidt vagt svar fra statsministeren på min forespørgsel om den her aktindsigt.
Jeg synes, det er en kæmpe skandale, at der går 702 dage, tror jeg det er, fra at man beder om at få aktindsigt, og til at det rent faktisk lykkes.
Derfor vil jeg også gerne spørge justitsministeren: Er han tilfreds med, at der går 702 dage, og hvad vil han helt konkret gøre for at sikre, at det ikke gentager sig?
Vi er jo efterhånden en del herinde, der har argumenteret for en bedre offentlighedslov i lang tid, og det er et projekt, der åbenbart i høj grad lader vente på sig.
Jeg har i hvert fald ikke set resultater fra den arbejdsgruppe, som ministeren engang nedsatte for efterhånden et stykke tid siden.
Så hvad vil ministeren konkret gøre for, at det ikke gentager sig?
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Af to årsager.
For det første er det, fordi den antagelse om, at der var andre metoder, baserede sig på en viden, man havde den 3. december.
Den 4. december blev man bibragt den viden, at den metode, man dagen før foreslog politiet at afsøge, rent faktisk var blevet afsøgt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-22:
Det var på mange måder et rigtig flot svar.
Det var bare ikke et svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Overleverer man dem til Rigsarkivet?
Er der ikke meget korrespondance, der bliver kørt over til Rigsarkivet?
Altså, hvad gør man med dem rent fysisk?
Jeg er med på, at I har klaret frisag.
Sådan er reglerne desværre, sådan er det.
Men for eftertidens skyld ville det da være rart at vide, hvor harddiske, iPads og iPhones – alle de ting, som kunne have været undersøgt, og som vi kan se ikke blev det – ender henne efter den 4. november.
Peder Hvelplund (EL), 2025-10-22:
Tak for det, og tak til ministeren for gennemgangen af forløbet og argumenterne fra dengang.
For os, der deltog dér, er det jo velkendt stof.
Vi husker godt, hvordan argumentationen var dengang, og det gjorde vi jo, fordi det netop også på det tidspunkt var vores opgave som politikere i særlig grad at sikre, at Minkkommissionen fik mulighed for at arbejde – at der ikke foregik et parallelspor i Folketinget om at undersøge det her forløb, men at det var Minkkommissionen, fordi det var Minkkommissionen, der var sat til at belyse det her forløb.
Det var Minkkommissionen, som vi skulle sikre fik alle de redskaber, de efterspurgte.
Derfor er spørgsmålet til justitsministeren: Hvorfor er det, at det ikke bare vækker en anelse bekymring, når der er medarbejdere hos CFCS, som antyder, at der kunne findes andre metoder end dem, der blev brugt, og at den oplysning ikke tilfaldt Minkkommissionen?
For det burde da også være i regeringens interesse at sikre, at Minkkommissionens konklusioner står uantastet, og at vi kan have fuldstændig tillid til det arbejde, som Minkkommissionen fik muligheden for at lave, og de konklusioner, de kom med, altså at der ikke kan herske den mindste gnist af tvivl om, at det var fuldt oplyst og de fik de redskaber.
Så hvorfor ikke få lavet den undersøgelse af det forløb, så vi netop kan sikre det?
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-22:
Vi har i det her Folketing ikke været blege for at lave undersøgelser.
Vi har lavet alle typer kommissioner, vi har lavet granskninger, vi har lavet undersøgelser, og vi har til med lavet et hav af syltekrukker.
Vi er ikke bange for at undersøge ting, vi har aldrig været bange for at undersøge ting.
Hvorfor er det så, at ordføreren ikke, når nu ordføreren mener, at han taler tindrende sandt, vil få det undersøgt, sådan at nogle af de tunge jurister, som ordføreren nævner, kan sætte to streger under, at det her er fuldstændig sandt?
Hvorfor er det sådan, at vi her skal stole på en ordfører, som står og refererer til, at dem, man virkelig skal stole på, er juristerne?
Hvorfor så ikke lade dem træde ind på scenen og afgøre sagen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Det, man igen fra ordførerens side påpeger omkring ulovlighede,r er ikke rigtigt, og igen er det ikke mig, der siger det; det er de juridiske eksperter, jeg efterhånden har citeret mange gange.
Når jeg kan være lidt nervøs for, at mit svar kommer ikke, så er det, fordi jeg, da vi sidste gang havde den her tete-a-tete, blev klippet sådan, at ordførerens spørgsmål kom med, men mit svar ikke kom med på de sociale medier.
Det synes jeg bare er en lidt vattet tilgang til den politiske kommunikation, altså at man på den måde manipulerer.
Så hvis ordføreren vil stoppe med at gøre det fremadrettet, synes jeg, vi demokratisk og parlamentarisk er nået ganske langt.
I forhold til aktindsigt er min holdning, tror jeg, den samme som ordførerens, nemlig at vi har krav på at aktindsigtssager bliver håndteret ifølge reglerne.
Det er selvfølgelig vigtigt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-22:
Det foregik jo uden lovhjemmel!
Svaret fra ordføreren var så omkring, at reglerne skulle følges.
Fair nok.
Men de er jo ikke blevet fulgt i forhold til det her.
Mener ordføreren, at der var en god årsag til, at man ikke udleverede det her aktstykke, og skal det have en konsekvens, at man ikke udleverede det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Men igen bliver der i et relativt forvrøvlet indlæg sagt mange ting omkring ulovligheder, som bare er forkerte.
Igen behøver man ikke mine kompetencer til at vurdere det.
Hvis man kan læse, er det nok, og så kan man læse, hvad eksempelvis forhørsledelsen skriver omkring det spørgsmål.
De konkluderer, at der ikke er givet en ulovlig ordre.
Og det er den samme konklusion, de tre professorer, som jeg tidligere citerede, er kommet frem til.
Igen kan man jo godt gentage tingene, og man kan sikkert også klippe det sådan, at mit svar ikke kommer med, men at det alene er kommentarer fra ordføreren, der kommer med, og så kan man jo fremstille hvad som helst, men det bliver det bare ikke sandt af.
Jeg er sådan indrettet, at jeg tror, at sandheden nok til sidst vil vinde, uanset hvor meget man ellers manipulerer.
Men det der med, hvad der er ulovligt eller ikke ulovligt, er ikke noget, jeg afgør; det er noget, vores jurister i det her tilfælde har gjort sig til dommer over.
Jeg mener, at aktindsigtsreglerne skal følges.
I det omfang de ikke bliver det, skal der være meget gode grunde til, at de ikke bliver fulgt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-22:
Det er sådan en mageløst kontrafaktisk historieskrivning.
Altså, nu er regeringens fortælling derude lige pludselig, at jamen der var ingen ulovlig ordre; der var ingenting, minkavlerne skulle gøre.
Det var bare helt tilfældigt, at de her minkavlere af egen fri vilje bare begynder at aflive alle deres mink.
Der er ikke foregået nogen ulovligheder.
Men alligevel må man lige haste en lov igennem, som så kunne gøre det lovligt.
Det giver jo ikke mening.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, som ikke har it-kompetencer , går på ordførerens opgave som parlamentariker.
Hvad mener man som parlamentariker om, at der går 700 dage, før nogen kan få udleveret et aktstykke – som parlamentariker?
Hvis man nu sad i opposition eller som borger eller som medie i det her land, hvilke konsekvenser synes ordføreren at det bør have, at det foregår ?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Det er i hvert fald ikke ordførerens it-mæssige faglighed, for den er omkring nul.
Men jeg kan læse, dog, og når jeg læser svaret fra Forsvarets Efterretningstjeneste, kan jeg se, at der ikke er den uenighed, som ordføreren påpeger.
Den uenighed findes ikke.
Der var en drøftelse imellem Center for Cybersikkerhed og politiet, men efter at Forsvarets Efterretningstjeneste bliver det gjort klart, at den metode, der bliver beskrevet fra Center for Cybersikkerheds side, er afdækket, konkluderer man, at der ikke er mere at gøre.
Og det er ikke en konklusion, som Justitsministeriet skriver; det er en konklusion, som Forsvarets Efterretningstjeneste skriver, Politiets Efterretningstjeneste, og som Justitsministeriet så videreformidler.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-22:
Hvilken faglighed har man så i Socialdemokratiet lagt vægt på kunne trumfe Center for Cybersikkerheds medarbejdere?
For man bliver ved med at konkludere, at man bagefter blev enige om, at der ikke var noget at gøre, men det er nu, at de her medarbejdere står og siger, at der var andre metoder, der kunne afprøves, som ikke er afprøvet.
Jeg snakker ikke om før, jeg snakker om nu.
Der er højtspecialiserede folk, der påstår, at man ikke har forsøgt alle relevante metoder.
Der er medarbejdere i Justitsministeriet, som mener, at det er afprøvet.
Hvilken faglighed har man valgt at trumfe den vurdering med?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Jeg skal svare på mange ting, men jeg kan da umuligt som ordfører for Socialdemokratiet vide, hvilken uddannelsesmæssig baggrund eller hvilke kvalifikationer i det hele taget som it-ansvarlige i Justitsministeriet har.
Det tror jeg vil være klart for de fleste, altså at jeg naturligvis har lige præcis nul viden om det – naturligvis.
Så det kan jeg ikke svare på; om det gjaldt mine børns liv, ville jeg ikke kunne svare på det.
Jeg kan ikke, jeg ved det ikke.
Men det er ikke rigtigt, at der er en uenighed imellem Forsvarets Efterretningstjeneste på den ene side og Justitsministeriet på den anden side, hvad jeg også redegjorde for før.
Der var en faglig diskussion.
Efterfølgende har der været en drøftelse imellem Justitsministeriet og Forsvarets Efterretningstjeneste, og der bliver Forsvarets Efterretningstjeneste gjort opmærksom på, at den metode, der bliver påpeget, er afsøgt, og derefter konkluderer Forsvarets Efterretningstjeneste og derfor også Center for Cybersikkerhed, at der ikke er mere, man kan gøre.
Den sag og det svar tror jeg er velbeskrevet nu.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-22:
Mange tak.
Jeg vil gerne stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg stillede justitsministeren, og som jeg ikke kunne få et svar på.
Det er en uenighed imellem Justitsministeriet og de her medarbejdere, som har været i Center for Cybersikkerhed, og nuværende medarbejdere, der siger, at andre metoder ikke er blevet prøvet.
Altså, der er en uenighed mellem Justitsministeriet og nogle andre højtspecialiserede folk, som siger, at det ikke er blevet afprøvet.
Der bliver brugt ord som, at det er gennemgået, det er overvejet, og nu siger ordføreren, at det er afdækket.
Men på en eller anden måde er der blevet lavet en vurdering i Justitsministeriet, som ikke stemmer overens med højtspecialiserede medarbejdere i FE, i Center for Cybersikkerhed.
Hvilken it-faglighed har Justitsministeriet, der kan trumfe Center for Cybersikkerheds kompetencer inden for at afdække slettede beskeder?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Men det er ikke korrekt, som det hævdes, at der er en uenighed imellem Justitsministeriet på den ene side og FE på den anden side.
For efter at der har været en drøftelse imellem Justitsministeriet og Forsvarets Efterretningstjeneste, hvor Forsvarets Efterretningstjeneste af Justitsministeriet blev gjort bekendt med, at den anden metode er afdækket, så når også Forsvarets Efterretningstjeneste frem til den ret oplagte konklusion, at der ikke er mere at gøre.
Dermed placerer Forsvarets Efterretningstjeneste, Politiets Efterretningstjeneste og Justitsministeriet sig også på samme side i sagen, som det er blevet godt redegjort for både skriftligt over for Folketinget og også mundtligt her i salen for få minutter siden af justitsministeren.
Peder Hvelplund (EL), 2025-10-22:
Men det bærer jo netop noget nyt i sig, i og med at de argumenter, som ordføreren her bruger, er dem, der kommer fra Justitsministeriet.
Det rejser jo bare et spørgsmål.
Jeg siger ikke, at de medarbejdere ovre i Center for Cybersikkerhed har ret, men jeg er heller ikke hundrede procent sikker på, at Justitsministeriet har haft ret her, og derfor synes jeg, at der er behov for at få lavet den undersøgelse.
Så hvorfor ikke gøre det og så få afdækket, hvad det her handler om, og om der er substans i den her kritik.
For det er jo fuldstændig afgørende for at få afdækket og sikret den fulde afdækning af det her forløb.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Jamen det er jo en helt anden debat, og tak for også med et substantielt spørgsmål at give lejlighed til at gå ned i substansen.
For der, hvor vi har en uenighed, er jo der, hvor ordføreren siger, at der muligvis er metoder, der ikke er afdækket.
Det mener jeg ikke er rigtigt, og hvorfor mener jeg det?
Jo, det mener jeg, fordi der har været et telefonnotat, der den 3. december afslører, at der er forskellige synspunkter i Forsvarets Efterretningstjeneste; og efter det bliver Forsvarets Efterretningstjeneste fortalt, at de metoder, der er påpeget, er afdækket, og derefter konkluderer Forsvarets Efterretningstjeneste selv, at der ikke er yderligere, man kan gøre.
Det vil sige, at efter at der har været den drøftelse, lægger Justitsministeriet, Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste sig på den samme konklusion, og det er årsagen til, at jeg med meget stor sikkerhed kan sige, at det dokument, der er fremlagt i Berlingske, ikke bærer noget nyt i sig.
Peder Hvelplund (EL), 2025-10-22:
Tak for det.
Nu brugte ordføreren meget af sin tid til at kritisere den blå opposition.
Der er jo sådan set store dele af den kritik, som jeg fuldt ud kan tilslutte mig.
Altså, hvad er den politiske og hvad er den demokratiske substans?
Der har ordførerens parti sammen med Enhedslisten været med til, at vi fik lavet en Minkkommission, som skulle afdække det her forløb – et forløb, hvor jeg synes, Minkkommissionen gjorde et rigtig godt stykke arbejde, og hvor vores opgave var at understøtte Minkkommissionen i dens arbejde.
Når det så nu efterfølgende viser sig, at der muligvis var nogle metoder, som kunne være blevet brugt, og som Minkkommissionen ikke blev oplyst om, kommer det jo til at vække kritik, og så kommer det også til at kunne anfægte den konklusion, som Minkkommissionen er nået frem til, og som jeg i øvrigt er fuldt ud enig i.
Så hvorfor ikke få ryddet den tvivl af vejen?
Hvorfor ikke netop sikre, at Minkkommissionens konklusioner kan stå uantastede?
Hvorfor bakker regeringen ikke op om at få undersøgt det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Men regeringen har ikke klaret frisag.
Det var ikke en tilfældighed.
Det er meget, meget tunge, vel de tungeste juridiske eksperter, vi har, som sort på hvidt har sagt noget andet end det, hr. Morten Messerschmidt bliver ved med at gentage i Folketingssalen.
Det er uklædeligt, og jeg tror, at det sådan rent vælgermæssigt er en meget svag strategi.
Det er jo ikke kun noget, jeg tror, for oppositionen har tabt et valg på netop dette spørgsmål.
Det er sådan, at det er blevet oplyst, at det er ministeriet, der – som det plejer at være – har fundet de enheder, der skal undersøges, og de er så efterfølgende blevet undersøgt.
Både juristerne og myndighederne har jo i den grad været inde på scenen.
Jeg tror, det, der vel ligger bag ordførerens spørgsmål, er: Hvad er det egentlig, der skaber mistillid?
Der tror jeg, at min konklusion nok er, at det ikke er det, at jeg gengiver højt estimerede juridiske professorers meget klare dom, der skaber mistillid.
Jeg tror heller ikke, at det er myndighedernes meget klare konklusioner, der skaber mistillid.
Jeg tror, det er særlig den blå oppositions på et ekstremt tyndt grundlag og vedholdende insisteren på at lave undersøgelse på undersøgelse.
Jeg tror faktisk, det er det, der skaber mistillid.
Derfor må man også på et tidspunkt sætte et punktum.
Vi taler om tusindvis af sider, vi taler om afhøringer, vi taler om sms'er, vi taler om indtil flere juridiske vurderinger.
Jeg tror, man på et tidspunkt må konkludere, at det nok er jagten frem for svarene, der skaber mistilliden.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-22:
Synes statsministeren ikke, at det er højst besynderligt, at vi har medarbejdere i Center for Cybersikkerhed, der føler sig decideret krænket på deres faglighed af, at man har været ude at sige, at alle metoder er blevet afsøgt, og at der ikke er flere metoder, der kan benyttes?
Er det ikke højst besynderligt?
For det tegner jo til en eller flere ting.
Enten har man jo fejlagtigt oplyst om, at alle metoder er blevet afsøgt, eller så er der noget om, at der et eller andet sted har været en politisering, der har gjort, at man ikke har følt noget behov for at gøre opmærksom på, at der var flere metoder, der kunne tages i brug.
Er det ikke højst besynderligt?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Ja, det er helt korrekt, som der bliver sagt her, at der er svaret på et spørgsmål, og jeg er ikke blevet orienteret om hverken pressehenvendelse eller et notat, som mig bekendt heller ikke var vedhæftet.
Jeg bliver først bekendt med det her, da sagen kører i offentligheden.
Redde regeringen?
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke har noget behov for, at der er nogen, der skal redde regeringen i forhold til mink.
Jeg står jo fuldstændig på mål for de beslutninger, som er truffet, og jeg er også glad for, at det her er blevet undersøgt, i øvrigt ad flere omgange.
Jeg er i øvrigt også meget enig i hr. Peder Hvelplunds gennemgang af, hvad det var, der egentlig gjorde sig gældende i det, der er den egentlige sag, nemlig at minkene selvfølgelig måtte aflives, når de var til fare for sundheden.
Men jeg kan helt klart sige fra Folketingets talerstol, at jeg ikke har været bekendt med de her pressehenvendelser, som vi allerede har svaret Folketinget.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-22:
Tak for det.
Statsministeriet oversendte i går et svar til Folketinget, hvor det fremgår, at statsministeren ikke blev orienteret om pressehenvendelsen fra B.T. tilbage i 2021, hvori det jo fremgår, at FE havde kendskab til en metode, hvormed man kunne genskabe sms'erne.
Statsministerens meget tætte departementschef blev derimod orienteret helt tilbage i januar i år, og nu vil jeg godt lige minde om, at der her er sandhedspligt.
Kan statsministeren garantere, at hun på ingen måder blev orienteret om det af sin departementschef?
Og vil statsministeren garantere, at ingen i Statsministeriet før 2025 var bekendt med oplysningerne og heller ikke har været bekendt med, at ansatte i FE følte sig misbrugt til – og jeg citerer – at redde regeringen i minksagen?
Og jeg vil bare lige for en god ordens skyld minde om, at der er sandhedspligt.