runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Tak for det.
Ja, det kan vi jo altid prøve at se om der ligger noget på.
Jeg kender personligt nogle, som har valgt at kalde deres børn et danskklingende navn og oplever meget modstand, fordi de gør det, i deres etniske miljø, altså en form for diskrimination, fordi de bliver mistænkt for at gøre deres børn alt for danske.
Så jeg tror, det er et lidt mere broget billede end som så, men tak for svaret.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Selv tak.
Det, jeg til gengæld hæfter mig ved, er, at vi er et flertal i Folketinget, som har den samme definition af racisme, som bliver delt af fagfolk, og jeg glæder mig til, at vi kommer i gang med nogle tiltag, som skal hjælpe etniske minoriteter med at få de samme vilkår.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Nu er det så simpelt, at det ikke er min definition.
Det er den helt almindelige definition.
Det er den definition, der står i ordbøgerne.
Det er den definition, som den almindelige dansker har.
Altså, problemet med strukturel racisme-begrebet er jo f.eks., at hvis vi forestiller os, at en hvid person flytter til Nørrebro, hedder det lige pludselig gentrificering, og så er det et udtryk for strukturel racisme.
Og hvis personen så flytter fra kvarteret igen, hedder det hvid flugt, og så er det også et udtryk for strukturel racisme.
Så lige meget hvad man gør, når man er hvid, er man strukturel racist og racist og tilsyneladende et dårligere menneske.
Det er jo det her med, at det bruges til udskamning.
Det er der, problemet er.
For det gør, at man ikke har muligheden for at være et godt menneske, når man endda gør gode ting.
Mohammad Rona (M), 2024-12-17:
Tak for det.
Nu nåede jeg faktisk ikke at spørge fru Rosa Lund om det, men så vil jeg lige spørge ordføreren om det, for der er nogle ting, jeg ikke lige helt forstod her.
Hvis jeg nu f.eks. kalder hr. Steffen Larsen for alt muligt racistisk, er det så ikke racisme?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Som jeg sagde før, er min forståelse af racisme, som også bliver brugt af fagfolk, Institut for Menneskerettigheder eksempelvis, at racisme er strukturel, historisk og magtbetinget og rettet mod minoriteter.
Det ville jeg kalde diskrimination.
Men det er egentlig ikke så vigtigt for mig, om vi kalder det racisme eller noget fjerde.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får nogle tiltag, og at vi får en handlingsplan, og den har vi ventet på i 3 år.
Den kommer snart, og der håber jeg også, at Moderaterne vil indgå i de forhandlinger.
Mohammad Rona (M), 2024-12-17:
Magtforhold!
Nu synes jeg jo, at både hr. Steffen Larsen og jeg selv har, hvis man må bruge det ord, lige meget magt, så det burde jo være sådan, at hvis jeg kaldte hr. Steffen Larsen eller hr. Mikkel Bjørn eller nogen andre etniske danskere her for noget racistisk, så ville det være racisme.
Det gælder også, at hvis hr. Steffen Larsen kaldte mig noget racistisk, ville det være racisme.
Jeg tror bare, at det er enormt vigtigt, at de her svar ikke bliver alt for teknokratiske, og det bliver de altså fra Alternativets side.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Fordi jeg ikke fik nævnt Grønland og grønlændere i mit indlæg, vil jeg bare ganske kort kvittere og takke for, at det nu også er blevet bragt ind i arbejdet med handlingsplanen.
Jeg tror faktisk, det har været en blind vinkel i mange år for rigtig mange danskere, og jeg kan selv takke ordføreren for at være blevet meget klogere på Grønland og på grønlændere og også på mine, og jeg tror rigtig mange danskeres, fordomme.
Jeg håber, vi kommer til at se bredt på initiativer, der kan bekæmpe fordomme mod grønlændere, og jeg tror især rigtig meget på mere oplysning om Grønland.
Hvis vi gerne vil have det ligeværdige forhold mellem Grønland og Danmark, tror jeg også, det starter med, at danskere skal vide lige så meget om Grønland, som grønlændere ved om Danmark.
Den største øjenåbner, jeg havde, da jeg kom til Grønland, var, hvor meget Danmark fyldte i Grønland, og hvor lidt Grønland i virkeligheden fylder i mange danskeres bevidsthed.
Så tak for at give mig den lektie med hjem.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Tusind tak til ordføreren.
Det er jeg rigtig glad for.
Netop det her med undervisning i folkeskolen har været ret vigtigt for IA, og der er jo samlet set afsat 20 mio. kr.
Så selv om det er en lille dråbe i et meget stort hav, er det en rigtig vigtig start både med skoletjenester, men også med, at man bliver undervist både i det historiske og det nutidige Grønland i de danske folkeskoler.
Og så tror jeg grundlæggende på, at hvis man vil det gode samarbejde, er børn og unge det helt rette at fokusere på.
Der har vi et rigtig godt samarbejde med DUF, Dansk Ungdoms Fællesråd, som jo sammen med unge grønlændere både i Grønland og i Færøerne ligesom arbejder for ung til ung-samarbejde, og det tror jeg rigtig meget på.
Men tak for ordene.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Der var ikke nogen stempling her af de mange.
Der var bare en konstatering af, at den naive, hovedløse udlændingepolitik, som Radikale Venstre har været bannerfører for i Danmark siden 1983, er den, der har bidraget til uhensigtsmæssige fordomme, også mod folk, der ikke fortjener det.
Det er jeg selvfølgelig som repræsentant for Dansk Folkeparti utrolig ærgerlig over.
Men det må Radikale Venstre jo selv tage ansvaret for.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg vil stille samme spørgsmål til Alternativets ordfører, som jeg stillede til Enhedslisten, nemlig: Anerkender Alternativet, at racisme kan gå begge veje, og at også minoritetsdanskere, brune danskere, kan udøve racisme mod majoritetsbefolkningen, danskere i det hele taget?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Jamen det bliver næsten en rituel debat, vi har her.
Alternativet deler den definition af racisme, som bliver delt af fagfolk.
Jeg kan anbefale ordføreren at læse op på forskningen: Racisme er noget, der rammer etniske og religiøse minoriteter, og det er indlejret i samfundsmæssige magtstrukturer, der også er historisk betinget.
Tak for spørgsmålet til ordføreren.
Altså, vi er sådan lidt ude i noget, som jeg synes er mindre vigtigt, nemlig kampen om ord.
Jeg kan have en anden forståelse, som jeg deler med nogle fagfolk.
Jeg kender ikke nogen fagfolk eller organisationer på området, der har den definition, som ordføreren her beskriver.
Men det står ordføreren frit for at beholde den definition.
Jeg håber bare, at Liberal Alliance vil arbejde sammen med os andre og komme på torsdag og forhandle nogle gode tiltag på området.
Så kan ordføreren have definitionen for sig selv.
Jeg tror ikke, der vil være et flertal i Folketinget, der deler den definition, når vi forhandler om handlingsplanen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Så jeg vil gerne lige have det bekræftet: Mener Alternativets ordfører ikke, at en brun minoritetsdansker ville kunne udøve racisme mod en hvid majoritetsdansker?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Det, som ordføreren dér omtaler, ville blive kaldt for etnisk diskrimination af alle fagfolk og alle forskere.
Selv om ordføreren ikke bryder sig om det, er der bare begreber, der har definitioner, som fagfolk bruger.
Og det kan godt være, Dansk Folkeparti ikke ønsker at bruge fagviden på det her område, men det vil jeg opfordre til at ordføreren gør, for det er sådan, det bliver defineret.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for det, og tak til Alternativet i København, som faktisk var de første, tror jeg, der stillede forslag om, at der skulle være en handleplan mod racisme.
Æres den, som æres bør.
Så det vil jeg gerne starte med sige tak for.
Men jeg vil så i forlængelse af det spørge Alternativets ordfører, om Alternativet regner med, at det hele bliver løst med en handleplan.
Jeg spørger, fordi vi i Enhedslisten godt kan have den bekymring, at så sætter vi os ned og laver en handleplan, og det bliver rigtig flot, og det ser godt ud på papir, og der bliver en flot publikation, og så sker der ikke rigtig mere.
Og det er jo desværre sådan, det nogle gange ender med handleplaner, vi laver herinde.
Så derfor vil jeg gerne spørge Alternativet, hvordan vi så kan sikre, at en handleplan faktisk også bliver til handling.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Det er et supergodt spørgsmål fra fru Rosa Lund.
Jeg er sådan set meget enig i, at der hos hele Folketinget og i hvert fald hos os partier, der i dag stiller den her forespørgsel, kommer til at ligge et arbejde også videre, efter handlingsplanen mod racisme bliver vedtaget i Folketinget her.
For jeg tror ikke, nogen af os helt forventer, den kommer op på det niveau, som vi havde håbet på, men det bliver en start.
Og derfra skal der forhandles flere initiativer igennem, der skal måske forhandles flere midler, og ikke mindst skal vi jo følge implementeringen.
Så der ligger et arbejde forude for flere af os ordførere, og jeg er rigtig glad for, at vi faktisk er en ret bred alliance af partier, som står sammen på det her område.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for svaret.
Jeg er meget enig med Alternativets ordfører, og jeg spørger jo også, fordi jeg godt kan forstå, hvis der sidder nogen derude og tænker, at nu er der blevet presset på for den her handleplan i 3 år, og nu er der endelig indkaldt til forhandlingsmøde, og så tænker: Hvad så efter det forhandlingsmøde?
Det tænker jeg da i hvert fald selv.
Med fare for at foregribe de næste møder er jeg bange for, at både partierne her i Folketingssalen, men måske også alle de organisationer, som gerne vil have den her handleplan, bliver skuffede.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Jeg tror godt, ministeren kan mærke, at der i hvert fald er nogle forventninger fra en række partier her.
Der er jo afsat forholdsvis få midler til handlingsplanen, og det sætter også på nogle områder i hvert fald en begrænsning for, hvad vi kan bruge midler på.
Det er jo også derfor, jeg tidligere i debatten hejste flaget for, at der også kan være en række tiltag, der ikke nødvendigvis koster penge.
Det synes jeg vi har set med handlingsplanen mod antisemitisme.
Men det er fuldstændig rigtigt: Jeg forventer ikke, at vi får taget sådan helt hånd om udfordringen her.
Det tror jeg bestemt ikke.
Men vi kommer et stykke af vejen, og det er jeg glad for.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Det er her, det bliver lidt mærkeligt.
Hvis vi så tager ud på en skole i Ishøj, hvor der kun er 2-3 etnisk danske elever pr. klasse, er det jo ikke de danske elever, der på nogen måde har magtforholdet i den klasse.
Men fordi hvide mennesker stadig samlet set i samfundet er majoriteten, vil fru Christina Olumekos forståelse af racisme sige, at det er de der tre mennesker på en årgang, som kan være racister.
Og hvis de bliver udsat for diskrimination på grund af deres hudfarve eller etnicitet, er det ikke et udtryk for racisme.
Det giver jo ingen mening.
Det bliver jo nonsens, når man ikke kan acceptere, at realiteten er, at alle mennesker har muligheden i sig for at kunne diskriminere på grund af hudfarve over for andre mennesker.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Så vil jeg gerne lige prøve at læse min definition af racisme op: Når man bruger de få til at stemple de mange og diskriminere den enkelte – det er racisme.
Og det er lige præcis det, hr. Mikkel Bjørn netop har stået og legitimeret.
Tak for kaffe!
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak, og tak til ordføreren for samarbejdet om den her forespørgselsdebat om vedtagelsesteksten og i det hele taget samarbejdet, vi har i vores partier, om at bekæmpe diskrimination.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget, og jeg kan godt forstå, hvis ordføreren synes, det måske er et lidt underligt spørgsmål, men jeg spørger alligevel: Hvordan forholder ordføreren sig til, at der i den vedtagelsestekst, som hr. Frederik Vad læste op, og som kom på vegne af regeringspartierne, ikke står et ord om diskrimination generelt i vores samfund?
Den er jo meget fokuseret på grønlændere, der bor i Danmark, og det synes jeg er klogt; det er et vigtigt indsatsområde.
Men vi har jo indkaldt til en forespørgselsdebat, der handler om en handleplan mod racisme mere generelt.
Så jeg synes i hvert fald bare, der var noget, der glimrede lidt ved sit fravær.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Tak for samarbejdet, og også tak for spørgsmålet.
Jeg synes sådan set, det er meget relevant, og man kan sige, at først og fremmest er vi jo rigtig glade for, at vi har fået grønlændere ind i handlingsplanen og ligesom sikret, at der er et fokus på grønlændere, så det er vi utrolig glade for.
Jeg tror sådan set også, jeg føler både et ansvar, men også en solidaritet med andre minoriteter, for jeg oplever egentlig, at der er en genkendelighed i forhold til det her med at blive holdt lidt ude og blive ekskluderet fra det gode selskab, kan man sige.
Og derfor vil vi jo sådan set også gerne være med til at hive andre minoriteter ind i den diskussion, der også skal være i handlingsplanen.
Netop fordi det er en start, håber jeg, at vi kommer til at se flere grupper repræsenteret end kun grønlændere og jøder, som er i handlingsplanen mod antisemitisme, men også, at man er opmærksom på nogle af de andre grupper, som måske har brug for en anden form for indsats end den, vi fra Grønland har.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Jo, det bliver en tematik, og jeg nævnte selv i min indledning sådan noget som lærepladser, udlejning af boliger og nattelivet.
Men det er jo klart, at det, når man sidder som ansvarlig for at give bud på, hvad man skal gøre, så er enormt svært.
Og jeg synes, det svære er at finde det, som er indimellem det, hvor man reelt kommer til at opleve en forandring, men hvor man ikke går ind og forestiller sig, at man overtager styringen over – og det ved jeg ikke om man overhovedet kan gøre – hvem en installatør må tage ind som lærling.
Det kan man jo heller ikke.
Så det er det, der ligger i det felt, som vi skal prøve at finde frem til.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Det var bare en opfølgende bemærkning.
Ja, og så har jeg lært, at man ikke skal bruge ordet strukturel racisme, og det vil jeg lade være med.
Jeg synes jo nogle gange, jeg bruger det som sådan en formildende omstændighed, forstået på den måde, at man godt kan komme til at udøve en eller anden form for forskelsbehandling, diskrimination, uden at være racist.
Men det har jeg så lært i dag, og jeg håber så, at det også bliver en del af arbejdet med handlingsplanen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Jeg synes altid, begrebet strukturel racisme bliver koblet sammen med idéen om, at danskere sådan iboende skulle have en eller anden trang til at undertrykke folk, og det tror jeg vi er enige om ikke rigtig er tilfældet.
Personligt har jeg det jo sådan, at jeg selv, før jeg blev valgt til Folketinget, bl.a. har skullet ansætte folk, og der oplevede jeg i hvert fald at tage mig selv i, når man fik ansøgninger fra folk, der havde minoritetsbaggrund, ligesom at skulle sige, at man bliver nødt til at kigge på dem på samme måde, og man kan ikke lægge en eller anden fordom ind omkring, hvad for nogle kompetencer der er, eller hvad for nogle ting folk er gode til.
Man bliver nødt til at se på dem på samme måde, og den øvelse tror jeg egentlig er meget sund.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for det, og tak til ministeren for imødekommelsen af, at det her har taget alt for lang tid.
Jeg vil gerne spørge om det samme, som fru Zenia Stampe startede med at spørge om, og jeg vil gerne have, at ministeren siger fra talerstolen, at selvfølgelig kommer den her handleplan mod racisme til at omhandle alle de grupper i samfundet, som bliver udsat for racisme.
For når man læser regeringens vedtagelsestekst, kan man jo godt få det indtryk, at det kun handler om mennesker med grønlandsk baggrund, og det hilser vi også velkommen i Enhedslisten at regeringen tager med ind i handleplanen, og det synes vi er en rigtig god idé.
Men jeg har lige brug for, at ministeren siger fra talerstolen, at den her handleplan mod racisme kommer til at dække racisme bredt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Ja, det vil jeg gerne sige, altså at handleplanen mod racisme ikke kun kommer til at være en handleplan imod racisme imod grønlændere, men at den også kommer til at dække andre minoriteter.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Der er to spørgsmål.
Det ene er, at jeg synes, det er rigtigt, at vi har et særligt ansvar i forhold til grønlændere, og det er godt, at det bliver en del af handlingsplanen, men at den også kommer til at dække andre etniske og religiøse mindretal.
Det var svar nok.
Det andet var, at jeg faktisk troede, det var en imødekommelse, da jeg sagde, at jeg ikke kun er optaget af tonen osv. osv. – for jeg får altid skudt i skoene, at det bare er tonen osv. osv. – men også fordi jeg i mit indlæg især er fokuseret på diskriminationen, og hr. Frederik Vad, Socialdemokratiets ordfører, nævnte jo nu også selv diskriminationen i nattelivet som et eksempel.
Er det kun verbal racisme, der er et tema, og ikke den type problemstillinger, som hr. Frederik Vad selv nævnte, og som andre, også jeg selv, har nævnt, altså hvor mange ansøgninger man skal sende for at komme til samtale, osv. osv.?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Tak til ministeren for en fin tale, både nu her og også før.
Debatten her kom jo, som jeg også tror en del af os havde regnet med, til at handle meget om ord, og vi har forskellige definitioner af dels ordet racisme, dels ordene strukturel racisme.
For mig at se er det ikke så centralt igen, så længe handlingsplanen mod racisme handler om tiltag, der gør noget for etniske minoriteter eller religiøse minoriteter, og det var det, jeg hørte ministeren bekræfte tidligere på spørgsmålet fra hr. Mikkel Bjørn.
Regeringen kan jo stadig godt nå en enkelt forsinkelse til, men i lovkataloget står der, at handlingsplanen mod racisme skal behandles her i Folketingssalen i anden halvdel af januar, og jeg vil bare spørge, om det stadig er forventningen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Ja, én ting, jeg har lært at af at sidde i regering, er, at når man tror, at man ikke kan blive mere forsinket, så kan man altid blive lidt mere forsinket, og det tror jeg nu ikke vi gør den her gang.
Men vi har en drøftelse torsdag, derefter kommer vi til at tage de ting ind, og så vil der være en proces efterfølgende, og så tror jeg, vi får det på plads.
Så vil jeg sige, at grunden til, at vi ikke skriver noget i vores vedtagelsestekst, ud fra min betragtning i hvert fald også er, at vi ikke har offentliggjort det, som vi gerne vil komme med, men at det kommer til at handle om etniske minoriteter.
Det kommer ikke så meget til at handle om religiøse minoriteter, altså om man er katolik, baptist eller andre ting, men det kommer først og fremmest til at være i forhold til det etniske.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg synes, der bliver sagt nogle rigtige ting af ministeren i forhold til definitioner og sådan noget, og hvor jeg synes, at noget af det, der er blevet sagt fra specielt den røde side i Folketingssalen i dag, har virket sådan lidt abstrakt.
Jeg kan bedre lide ministerens udgave, så tak for det.
Men jeg tænkte, om man måske sådan helt sagligt og seriøst skulle overveje det der med, at man skal være færdig i januar måned med noget, som ingen rigtig har set.
Man har ikke set regeringens udspil, og der er måske også nogle organisationer, der har noget, de gerne vil se på.
Ja, jeg undrer mig bare over, at det lige pludselig kan gå så stærkt.
Jeg tænker, at ministeren har brugt et par år på at finde ud af at stramme udvisningsreglerne, og det kommer muligvis nu her.
Men skal man ikke lige bruge den tid, der skal til, i stedet for at holde sig inden for en deadline, som jo på alle mulige andre områder ikke er så vigtig?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Først vil jeg jo sige, at udvisningsreglerne blev strammet.
Det er jo med i finansloven, og jeg havde faktisk tænkt, at det var en lille julegave til hr. Peter Skaarup, men det er åbenbart ikke blevet taget ned helt på den måde.
Men det er jo i hvert fald noget, som vi har diskuteret mange gange i samråd, og jeg tror, jeg har haft fire samråd om udvisningsreglerne og trappestigemodellen.
Så det tror jeg vi er enige om.
Så vil jeg da sige, at jeg alvorlig talt er ked af og ærgerlig over, at det har taget så lang tid.
Jeg havde helst lavet det langt tidligere, end det er nu, og derfor vil jeg som minister også bestræbe mig på at blive færdig med det inden for en rimelig tidsperiode.
For jeg har jo ikke lyst til at arbejde på den måde, at tingene bliver så meget forsinket, som den her plan er blevet det.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-17:
Ja, det er meget prisværdigt, at ministeren udviser rettidig omhu, og i øvrigt tager vi imod alle de julegaver, vi overhovedet kan få.
Så hvis det skal tages som en julegave, siger vi tak for det.
Omkring udvisningsreglerne er det bedre sent end aldrig
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Jeg tror, jeg vil konkludere, at Danmarksdemokraterne hellere mener det kommer sent end rødt, som jeg forstår hr. Peter Skaarups udtalelser, og det er helt, hvad jeg forventede fra Danmarksdemokraterne.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for også at gøre mig klogere på spørgsmål vedrørende Grønland, bl.a. lige før hernede bilateralt.
Det er en fornøjelse.
Jeg fornemmer på ordføreren, at det helhedsblik på racisme og diskrimination, som ordføreren gerne vil have fra regeringspartiernes side, er noget, der meget handler om, at civilsamfundet skal kunne gøre mere.
Der blev talt om ung til ung og om, at vi bekæmper fordomme.
Er det det, der ligesom er ordførerens fokusområde?
Dansk Ungdoms Fællesråd blev nævnt.
Er det civilsamfundsaktører, der skal på banen, eller er vi også ovre i noget mere strukturelt lovgivningsmæssigt?
For jeg oplever en gang imellem, at det, der bliver talt om som værende racistisk og diskriminerende, f.eks. i forhold til den danske udlændingelovgivning, er noget, som jeg ikke mener er det. Så det er bare lige for indkredse, om det er i civilsamfundet hovedopgaven ligger, eller skal vi også over at diskutere ændringer af lovgivningen?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Grundlæggende tror jeg på at bygge bro – altså bygge bro imellem folk, som ikke nødvendigvis forstår hinanden, og for at kunne gøre det, tror jeg, det er enormt vigtigt at forstå de andre, før man egentlig lader de andre forstå en selv.
Jeg tror også grundlæggende på i det her spørgsmål, at det er enormt vigtigt, at man lader det være op til regeringen, og det er derfor, jeg synes, det er et ret vigtigt signal at sende, at det er regeringen og ikke et parti eller nogle få partier, der laver den her handlingsplan.
Når det er en start, kan man sige, at der kan være x antal initiativer, f.eks. i forhold til grønlændere.
Så kan det jo godt være, at regeringen kommer senere og siger, at de kan se på monitorering i forhold til hadforbrydelser, eller hvad der nu kan være, at der er brug for at lave en lovændring på det her område, og så må man jo tage den politiske diskussion omkring det.
Så det er derfor, jeg siger, det er en start på en proces, der handler om, at nu kan vi begynde at tale om racisme, for jeg tror, det er et område, vi bliver nødt til at blive klogere på ad åre.
Jeg tror ikke, det er noget, vi har fuldstændig styr på fra dag et.
En handlingsplan vil sætte nogle initiativer i gang, men det vil ikke løse det hele.
Så jeg tror sådan set både på det strukturelle, men også på noget ret konkret, og så tror jeg på, at man er nødt til at sige, at det netop er regeringen, der sidder med ansvaret for det, og så må de jo fortælle os, hvad der skal til.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Tak for det, formand.
Her til sidst kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad ordføreren oplever som værende den væsentligste fordom i Danmark mod grønlændere, hvis hun må nævne en?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Vi ved, at der blandt de grønlandske studerende, bl.a. universitetsstuderende, er helt op til 80 pct., der har oplevet nogle stødende kommentarer, nogle racistiske bemærkninger.
Jeg tror, at det her med at blive inkluderet i fællesskabet nok er det allervigtigste, hvis jeg skal pege på en konkret ting.
At vi får flere grønlændere ud i arbejde, synes jeg sådan set også er i samfundsøkonomiens interesse og også for regeringen.
I forhold til hvad der skal til for at få ændret det billede, der er af grønlændere generelt, tror jeg, at det handler om at være en del af fællesskabet.