runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2018-04-10:
Den her debat startede med en underlig diskussion om, om man overhovedet skulle bruge penge eller ej på at opsætte vedvarende energi, og det synes jeg var lidt beskæmmende, for selvfølgelig skal vi det.
Det, det handler om i dag, er tempoet.
Der er ikke det land i verden, tror jeg, hvor man slet ikke opstiller vedvarende energi, og hvis vi skal nå Parisaftalens målsætninger, og hvis vi skal nå at løse klimakrisen, inden det går galt, så handler det om tempo.
Derfor kom vi også før påske med en pakke, der lægger op til de her energiforhandlinger, som vi skal i gang med, og som er nævnt flere gange i forhandlingerne, hvor vi mener, at tempoet skal gevaldigt op.
Med det her lovforslag skruer man tempoet ned, både i forhold til bevillingen, men også i forhold til måden, man gør det på.
Man vil søge at bruge en ny udbudsmodel, som giver langt mindre vedvarende energi for pengene.
Desuden er der en lang række høringssvar, ikke bare fra miljøorganisationer, men også fra branchen selv, der siger, at det her ikke virker gennemtænkt, at det ikke virker færdigt.
Der bliver nogle skævheder, der er uklarhed omkring nettilslutning.
Der skal pludselig indføres ordninger, som kan kompensere for bøvlet med solceller, og det sidestilles med det bøvl, vi har med vindmøller.
Der er ret mange andre eksempler i høringssvarene på, at den her ordning ikke er tænkt rigtigt til ende, så vi stiller os meget kritiske over for den.
Som flere andre ordførere også har nævnt, er det nok ikke rimeligt at stemme imod, fordi der trods alt kommer vedvarende energi ud af det her, og vi kan ikke stemme imod den opstilling.
Men for os vil det nok også blive en gul stemme, om man vil, fordi vi simpelt hen synes den her ordning er halvfærdig og har de forkerte prioriteter.
Den giver alt for lidt vedvarende energi, både absolut og i forhold til pengene.
Carsten Bach (LA), 2018-04-10:
Jeg tror, at hvis Liberal Alliance skulle dele insiderviden med nogen, ville det nok ikke være med SF.
Det er ikke, fordi jeg har nogen insiderviden, men det er klart, at jeg jo så også, som fru Pia Olsen Dyhr giver udtryk for, vil stille spørgsmål, og jeg vil da meget nøje læse svarene fra ministeriet og gøre mig nogle yderligere overvejelser om, om der eventuelt så skulle være måske ikke en ko, men så en kalv på isen i forhold til det her.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-04-10:
Jeg taler om de forsøgsmøller, som man jo har fået støtte til bl.a. at stille op og man skulle have EU til at forlænge.
Det er i hvert fald noget af det, vi har tænkt os at spørge ind til i udvalgsbehandlingen af det her lovforslag, for det er ret afgørende for industrien fortsat at have forsøgsmøller oppe.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Jeg noterer mig, at jeg åbenbart er langt mere enig med vindmølleindustrien og Dansk Industri i den her sag, end Liberal Alliance er, og det har jeg det ganske udmærket med.
Vi lytter gerne til alle aktører, og her er der altså nogle inden for vindmølleindustrien og inden for erhvervslivet, der godt ved, hvad der er den bedste løsning, når man skal udbygge med vedvarende energi, og det er ikke den løsning, der er rummet af det her lovforslag.
Carsten Bach (LA), 2018-04-10:
Der kan jo lynhurtigt blive lidt forvirring om, hvem det er, der egentlig skal sige noget hvornår.
Men igen vil jeg bare kvittere over for Enhedslistens ordfører: Bibehold den bekymring, fordi det, der jo rent faktisk er tilfældet, er, at Finansministeriet i den her sammenhæng bringer markedet ind i den danske energipolitik, bringer en markedsbaseret omstilling til grøn energi ind i energipolitikken, og det er Enhedslistens ordfører så tilsyneladende imod.
Mange tak for det.
Så får vi lige talerstolen ned i min højde også.
Aftalen her, som jo allerede har afstedkommet en del debat, er en udmøntning af en aftale, som jeg faktisk mener er et markant og ret vigtigt skifte i dansk energipolitik – væk fra tidligere tiders planøkonomiske tankegang med politisk udpegede teknologispecifikke statsstøtteordninger uden nogen som helst form for øje for marked og teknologiudvikling.
Vi flytter med lovforslaget i stedet dansk energipolitik et lille skridt i retning mod en mere markedsbaseret grøn omstilling, og det glæder jo selvfølgelig en liberal, grøn ordfører som mig.
Den gammeldags idé om, at politikere kan diktere en bestemt markedsudvikling og gennemtvinge en bestemt teknologispecifik grøn omstilling, var en af grundene til, at Liberal Alliance oprindelig ikke kunne være en del af det nuværende energiforlig.
Dette skifte i indstillingen til energipolitikken vil også være noget af det, som Liberal Alliance tager med, og som vil være meget tydeligt i forhold til de kommende forhandlinger om et nyt energiforlig, der skal række ind imod 2030, og forhåbentlig vil vores anstrengelser også bære frugt.
Indtil da glæder jeg mig selvfølgelig over, at vi med lovforslaget her sikrer konkurrence mellem i hvert fald to teknologier, og at vi får mere marked i energipolitikken.
Og dermed er det til gavn for danskerne og til gavn for samfundsøkonomien.
Det er alt sammen gode liberale initiativer, som er med til at nedbryde de planøkonomiske tanker, som har præget energipolitikken i årtier.
Det vil hjælpe med til at sikre, at den danske vindbranche er konkurrencedygtig, og det vil være til gavn for dansk teknologieksport og arbejdspladser.
Så der er heller ikke nogen ko på isen dér.
Derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-04-10:
I det lovforslag er der jo også nogle udfordringer i forhold til forsøgsmøller, og jeg kunne da egentlig godt tænke mig at høre ordførerens syn på, om det bare er løst, for jeg er enig med ordføreren i, at hvis Danmark skal blive ved med at være et stærkt hjemmemarked og et sted, hvor industrien vælger også i fremtiden at producere møller til eksport til resten af verden, er det sådan set afgørende med forsøgsmøller.
Sidst jeg spurgte ministeren om det her, var det ikke løst, men når jeg hører ordførerens tale, lyder det, som om der ikke er nogen udfordringer med forsøgsmøller, så det vil jeg da gerne have opklaret.
Carsten Bach (LA), 2018-04-10:
Jeg tror, at jeg brugte udtrykket, at der ikke er nogen ko på isen.
Det mener jeg faktisk heller ikke at der er.
Vi tager højde for det her, og vi har jo i andre sammenhænge også givet mulighed for nye testpladser osv.
Så jeg synes egentlig, at vi er ret godt med i forhold til at give erhvervet, altså vindmøllebranchen, nogle gode vilkår i forhold til at kunne fremme teknologiudviklingen og dermed være på forkant med udviklingen, og som jeg også gav udtryk for, øge teknologieksporten og dermed sikre arbejdspladser i Danmark.
Så jeg mener faktisk, som jeg sagde, at der ikke er nogen ko på isen.
Christian Langballe (DF), 2018-04-11:
Det er der, vi bare er grundlæggende uenige, for jeg vil så påstå, at hvis ordføreren fik sin vilje og det virkelig blev til det gængse i landet, ville landet blive væltet omkuld og gå i opløsning.
Jeg advarer bare imod, at andre skulle følge den trend, altså det, at alle flygtninge pr. definition har et krav på at komme til Danmark – og vi taler om 70 millioner flygtninge i verden.
Hvis de alle sammen satte retning mod Danmark, hvor ville ordføreren så selv sætte grænsen for sine egne hellige principper?
Jeg spørger bare.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Tak for det.
Der var mange fuldstændig forfejlede påstande.
Jeg har ikke påstået, at samtlige mennesker, der kom og bad om asyl, var berettiget til asyl.
Det er jo en behandling, der skal foretages.
Derfor kalder jeg dem asylansøgere.
Jeg har ikke påstået, at samtlige mennesker i verden skal være en del af det danske sociale system.
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har den påstand fra.
Det mener vi selvfølgelig ikke i Enhedslisten.
Det, vi til gengæld mener, er, at mennesker, som er på flugt, skal have mulighed for at få en reel asylbehandling og skal behandles ordentligt, ikke udsættes for mulige krænkelser af menneskerettighederne, som der bliver slået alarm for at det her lovforslag kan gøre, ikke have deres retssikkerhed trådt under fode, ikke frihedsberøves, når de intet kriminelt har foretaget sig og slet ikke frihedsberøves uden at have mulighed for at gå til en dommer før efter 4 uger.
Det er grundlæggende retsstatsprincipper, grundlæggende værdier, som jeg finder er danske, og som jeg har tænkt mig at forsvare.
Det er jo sådan en absurd skræmmekampagne, at der skulle være 70 millioner mennesker på vej til at vælte ind over den danske grænse, hvis ikke lige præcis det her lovforslag
... Nu er det mig, der har ordet!
... hvis ikke det her lovforslag, som muligvis krænker menneskerettighederne, og som i hvert fald træder på retssikkerheden, blev vedtaget.
Hvad skal vi gøre for at hjælpe flygtninge i verden?
Vi skal da først og fremmest undgå, at de tvinges på flugt.
har jaget 300.000 på flugt i Syrien.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-11:
Dagens lovforslag handler om flere forskellige ting.
Dels giver det kommunerne nogle mere fleksible muligheder for at indkvartere flygtninge, dels er der det her med domstolsprøvelsen, hvor der nu foreslås en 4-ugersgrænse.
Vi kan godt støtte begge dele af lovforslaget.
Men jeg er egentlig interesseret i at høre, hvis man nu forestillede sig, at lovforslaget blev delt op, om Enhedslisten så ville kunne støtte det første, altså at ... [lydudfald] ... midlertidigt at indkvartere flygtninge, i tilfælde af at vi endte i sådan en situation igen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Så må jeg sige, at jeg heller ikke forstår, at Socialdemokratiet køber den præmis og hopper i den fælde, som jeg mener regeringen her laver, hvor man tager nogle meget, meget vidtgående initiativer, som truer retssikkerheden, og som en lang række organisationer råber vagt i gevær over for, bl.a. fordi de krænker retssikkerheden, men også muligvis krænker menneskerettighederne, når man ikke en eneste gang i de sidste 3 år har haft brug for at indkvartere et eneste menneske i de lejre, som det er muligt at oprette med det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-11:
Nej, men i efteråret 2015 blev det danske samfunds kapacitet testet lidt.
Jeg havde i hvert fald et par borgmestre i røret, som sagde, at de syntes, det var lidt svært at finde midlertidig indkvartering til nogle af de asylansøgere, der blev henvist til dem.
Og det skyldtes jo bl.a., at vi havde en regel om, at hvis der var for meget støj i et område, kunne man ikke etablere midlertidige boliger der.
Der ændrede vi så loven og sagde: Okay, det kan godt være, der er støj, men der er titusindvis af danskere, der bor tæt på en motorvej og har støj, så her giver vi kommunerne mulighed for at lave midlertidig indkvartering tæt på en støjkilde.
Nu diskuterer vi så, om vi ikke skal gøre de regler permanente.
Kan Enhedslisten ikke støtte det, eller er Enhedslisten bare imod enhver form for forberedelse til en lignende situation i fremtiden?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Enhedslisten er ikke imod enhver form for forberedelse, men jeg mener, det her er at skyde fuldstændig ved siden af.
Altså, vi så i 1990'erne, at man kunne tage imod 10.000 flygtninge fra Balkan uden at have behov for at lave en lignende lovændring.
Dengang var det Socialdemokratiet, der sad med regeringsmagten, og man stod fast på ordentlige forhold, selv om der var en ekstraordinær situation.
Nu laver man en meget, meget vidtgående lovgivning, forlænger den og fjerner solnedgangsklausulen og revisionsbestemmelsen, uden at den her lov har været brugt en eneste gang for et eneste menneske, der er kommet til Danmark og har søgt asyl i de 3 år, den har eksisteret.
Jeg må sige, at det undrer mig meget, og jeg tror, at der er mange socialdemokratiske forkæmpere for retssikkerheden gennem historien, også dem, der var aktive i 1990'erne, der undrer sig over, at det virkelig er Socialdemokratiets position i dag.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-11:
Som en reaktion på flygtningesituationen i 2015 indførte man en række særregler, således at myndigheder fik værktøjer til at håndtere en ret ekstraordinær situation.
Af disse blev tre omfattet af en solnedgangsklausul, som så udløber den 1. december 2019.
Det drejer sig om muligheden for at pålægge kommuner operatøransvar for asylcentre, muligheden for, at private kan bistå myndighederne, og adgangen til at frihedsberøve udlændinge uden at stille dem for en domstol inden for 3 dage.
Når de her tre forslag var omfattet af en solnedgangsklausul, var det jo, fordi det var nogle ret ekstraordinære tiltag, som kun kan retfærdiggøres i en helt ekstraordinær situation.
Med forslaget her afskaffer man solnedgangsklausulerne på to af forslagene, og man udskyder solnedgangsklausulen på det tredje.
Derudover bibeholder man de to regler som permanente i lovgivningen, og man indfører så en 4-ugersgrænse i forhold til domstolsprøvelsen.
Det gør vi jo ud fra en betragtning om, at det er bedst at have de her regler på plads, inden man står i en krisesituation, og vi synes sådan set også, at man er nødt til at have en eller anden betragtning om, at man selvfølgelig ikke skal bruge de her regler lemfældigt.
Det er også vigtigt for os, at vi følger nøje med i, at man ikke anvender reglerne bredere, end det er tiltænkt.
Men vi mener sådan set også, at det giver mening at have lovgivningen på plads i den situation, at der skulle opstå en krisesituation.
Så Liberal Alliance støtter forslaget.
Christian Langballe (DF), 2018-04-11:
Det er jo ikke engang løgn.
Men det at man kan holde sig helligt uden for og altid kritisere, fordi ens eget udgangspunkt er så utopisk, at det ikke har nogen gang på jorden, er selvfølgelig let nok.
Jeg spørger så bare ganske enkelt: Jeg kan høre, at der heller ikke skal stilles teltlejre op, selv om man måske ved, at der kommer mange mennesker.
Hvad skal man egentlig gøre?
Hvad skal man forberede sig på?
Skal de samme retsprincipper, som gælder for danske statsborgere, gælde for hele verden?
Skal det sociale system gælde for hele verden?
Det er jo sådan set det, man gang på gang hører Enhedslisten sige, uden overhovedet at være ansvarlig over for det synspunkt, at der er nogle, der skal betale regningen, at der er nogle borgere her i landet, som skal bære byrderne.
Ordføreren påstår så også, at alle de folk, der kom til landet under migrantkrisen, var flygtninge.
Det er notorisk forkert, og det passer jo ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Der er ikke et eneste menneske, ikke en eneste asylansøger, der har befundet sig i de lejre, som regeringen brugte 45 mio. danske skattekroner på at stille op.
Nu vil man så permanentgøre det her tiltag, til trods for at Advokatsamfundet, Advokatrådet, en lang række menneskerettighedsorganisationer og civilsamfundsorganisationer, der arbejder med flygtninge og asylansøgere, advarer om, at det er voldsomme indgreb i retssikkerheden, ja, det er måske krænkelser af menneskerettighederne.
Men nu ved vi jo fra svar til Folketinget, at det ville tage 7 dage at opstille de her teltlejre, men man lod dem stå i månedsvis, mens man holdt dem opvarmet, for ellers ville der gå skimmelsvamp i dem.
Det kostede så skatteborgerne 45 mio. kr.
Når man eksempelvis spurgte Venstres borgmester i Aabenraa, hvor en af lejrene var, så sagde han dengang, at det var spild af penge, at det var symbolpolitik, og at pengene kunne være brugt mere fornuftigt.
Så var det rettidig omhu, eller var det spild af penge at lade ubrugte teltlejre stå i månedsvis for skatteborgernes regning?
Marcus Knuth (V), 2018-04-11:
Det var klokkeklar rettidig omhu.
Nu ved jeg ikke, om hr. Nikolaj Villumsen havde en eller anden magisk glaskugle, så han i en uge eller flere dage i forvejen kunne se migrantkrisen komme og kunne forudse, at der pludselig ville vandre i hundredvis af mennesker på motorvejen fra Rødby.
Jeg havde det i hvert fald ikke.
Men det understreger, hvor hurtigt det gik, og hvor omskiftelig situationen var med de hundredtusindvis af mennesker, der var kommet ind i Europa, mange af dem fra Ungarn via Tyskland, hvor vi ikke kunne forudse, om og i hvilket antal de ville ramme Danmark.
Det gjorde de, og derfor var det et hundrede procent rettidig omhu at have de her telte.
Christian Langballe (DF), 2018-04-11:
Altså, jeg synes, det er lidt komisk, at Enhedslisten spekulerer i offentligt forbrug, for jeg vil mene, at Enhedslisten har været god til at bruge andre folks penge, men lad det nu ligge.
Det, jeg gerne vil spørge om, er det her loft på 4 uger.
Jeg synes jo egentlig, det er fornuftigt at give myndighederne den tid, der skal til for at fastslå et menneskes identitet, identiteten på en flygtning, der kommer her til landet.
Jeg synes altså ikke, det er nogen som helst form for krænkelse af nogen som helst form for retsstatsprincip.
Det er jo ikke folk, der er danske statsborgere.
Så kan man frihedsberøve dem, og der synes jeg sådan set, det er fornuftigt nok, at der ikke bliver lagt et loft over det.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det loft skal lægges over.
Marcus Knuth (V), 2018-04-11:
Retten til at blive stillet for en domstol inden for 3 dage er forholdsvis central i vores retssystem, men det ændrer ikke på, at jeg jo er enig med hr. Christian Langballe.
Når der kommer folk udefra, der søger asyl, så skal vi selvfølgelig have tid til at behandle deres sag, inden de bliver stillet for en dommer.
Og der synes jeg som udgangspunkt, at med den situation, der er lige nu, er 4 uger et rimeligt loft at lægge over det.
Og skulle vi stå i en eller anden helt særlig situation, jamen så er jeg sikker på, at Folketinget til den tid også ville kunne behandle en ændring af det, ligesom vi er kommet med lovforslaget her.
Som det er lige nu, mener jeg, at 4 uger som udgangspunkt er rigeligt.
Christian Langballe (DF), 2018-04-11:
Altså, jeg synes jo, at man på alle mulige andre områder faktisk har lavet ordninger, som almindelige danskere ikke er under, f.eks. det, at man kan appellere en domstolsafgørelse fra byret til landsret.
Der er ikke nogen appelmulighed i forhold til asylafslag.
Selvfølgelig kan det bringes ind igen, men normalt vil der være et afslag, og så vil det være det.
Så vi skelner jo allerede imellem det danske retssystem, som gælder for danskere og folk, der bor her i landet, og det, der gælder for folk, der søger asyl.
Det synes jeg godt nok er en fornuftig sondring, som man skal fastholde.
Marcus Knuth (V), 2018-04-11:
Tak til hr. Nikolaj Villumsen.
Det første, vi bemærkede i sommeren 2015, da flygtninge og migranter vandrede op ad motorvejen, var jo, at vi ikke havde et passende sted at placere de her mennesker – der var ikke faciliteter til rådighed.
Det er jo derfor, det er så indlysende i mine øjne, at selvfølgelig skal man da have et nødberedskab.
Hvordan kan ordføreren være uenig i, at vi selvfølgelig skal have et nødberedskab?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Det er klart, at hvis der kommer mange mennesker til Danmark, som der eksempelvis gjorde i 1990'erne, da der kom mange flygtninge fra Balkan, så kan man opstille telte for sommeren i en kortere periode, som man gjorde dengang, indtil man finder ordentlige pladser, ordentlige huse, som de kan være i om vinteren.
Men jeg må sige, at jeg er fuldstændig dybt forundret over, at et erfarent medlem fra Venstre, som jeg ved sågar også har beskæftiget sig med europæisk politik og udenrigspolitik, i sommeren 2015 ikke opdagede, at der var ved at ankomme mange flygtninge til Grækenland, at der var mange flygtninge, der gik igennem Balkan, at der var mange flygtninge, der ankom til Tyskland.
Det tror jeg stort set alle medier beskæftigede sig med, og derfor var det jo heller ikke helt umuligt at forudse, at der også ville begynde at komme mennesker til Danmark.
Derfor synes jeg, at det er så absurd, at man føler, at man blev overrasket og ikke, som vi eksempelvis diskuterede tidligere, på 7 dage kunne opstille nogle teltlejre.
Det, man gør her, er jo både at lave nogle voldsomme indgreb i retssikkerheden, men også at træffe nogle foranstaltninger, som om der er en permanent krisesituation, som jo tydeligvis ikke er der og ikke har været der i de 3 år, hvor den her lov har eksisteret.
Marcus Knuth (V), 2018-04-11:
Tak, jeg hørte ikke formanden.
Det, som ordføreren siger her, giver jo ikke nogen mening.
Ordføreren siger, at ordføreren var klar over, at der ville komme store strømme af mennesker mod Danmark – men det husker jeg ikke ordføreren sagde, en uge inden flygtninge og migranter vandrede op ad motorvejen.
Men lad mig stille spørgsmålet på en anden måde: Hvis vi et år senere i vinterkulden pludselig igen blev ramt af tusindvis af mennesker, der ankom til de danske grænser, og vi ikke havde det her nødberedskab, de her telte at placere folk i, og vi så pludselig stod med tusindvis af mennesker på en mark – hvad jeg ved – i Sønderjylland eller på Lolland og ikke havde et sted at sende dem hen, ville ordføreren så mene, at det var rettidig omhu, at vi havde lavet de her nødlejre, eller ville ordføreren mene, at det var spild af penge?
Det lød måske mere som en kommentar, men hvis hr. Christian Langballe kigger på det samlede lovforslag, der ligger her, så kan han se, der er en lang række fravigelser fra tidligere love, alt fra, som jeg nævnte før, planloven til, at vi kan få hjælp af private aktører, og til, at vi kan indføre opholdspligt osv.
Altså, det er jo noget, som er blevet rettet i en særlig situation
4 uger er forholdsvis lang tid.
Så jeg mener, det her er inden for vores retsprincipper, men skulle der opstå noget, der er endnu mere exceptionelt end det, man kunne frygte for her, så kan Folketinget stadig væk tage hånd om det.
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at vi skal værne om vores basale retsprincipper, men her er der jo altså tale om en helt særlig situation.
Jeg husker i 2015, at jeg var i Malmø, jeg tror faktisk, at det var med fru Sofie Carsten Nielsen, for at se, hvordan situationen var i Sverige.
Og som jeg husker det – nu er det fra min hukommelse – ankom der til Sverige den oktober måned rundt regnet 40.000 asylansøgere – 40.000 på en måned, som jeg husker det.
Det viser jo altså, at det ikke er urealistisk, at der igen kan komme et massivt pres på de danske grænser, og der er jo altså stadig væk rigtig, rigtig mange, der rejser over fra Middelhavet.
Rent lavpraktisk, hvordan mener ordføreren så vi skulle løse en situation, hvor der måske kommer tusindvis af asylansøgere til Danmark, hvis vi ikke kan tilsidesætte noget som f.eks. retten til en domstolsprøvelse inden for 3 dage?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Tak for det.
Ifølge høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder er det jo i strid med menneskerettighedskonventionen og dermed menneskerettighederne ikke at give frihedsberøvede adgang til en dommer før efter 4 uger.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra ministeren, hvad ministeren, når hun svarer, at hun ikke mener, det er korrekt, at det er en krænkelse af menneskerettighederne, bygger det svar på, og om ministeren er bekendt med andre medlemslande i Europarådet, der er sluppet af sted med at gøre det samme, altså ikke give adgang til en dommer i 4 uger.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-11:
Tak for det.
For det første må regeringen jo også hvile i sin egen politik, for som man også selv har været inde på, er tallet i Danmark gået væsentligt ned.
Så medmindre regeringen ikke selv synes, at man har opnået succes med sin politik på området, ser jeg ikke nogen grund til, at man begynder at have de her midlertidige løsninger, kan man sige, gjort permanente i lovgivningen.
Vi er indstillede faktisk til, at bl.a. det her lovforslag om at kunne give kommunerne mulighed for nogle ekstraordinære tiltag skulle igennem en længere behandling, så vi kunne blive mere sikre på, hvad det er for nogle situationer, der er ekstraordinære.
Men det afviste man jo fra regeringens og socialdemokraternes side.
Vi lavede et ændringsforslag, som faktisk handlede om, at vi gerne vil have en fornyet udvalgsbehandling og lovbehandling af præcis det element med kommunernes muligheder for ekstraordinære tiltag.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke også godt kan forstå muligheden for eller nødvendigheden af at kunne gøre noget ekstraordinært, men det blev forhastet i sidste runde.