runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Det andet anerkender jeg da bestemt.
Jeg har også stået og nævnt nogle tal, og jeg kan også komme ind på børnetallet, som jo også har været faldende siden 2017.
Vi havde f.eks. en reduktion, hvor det var 47.200 i 2022 og 53.800 i 2021.
Så det går jo heldigvis den rigtige vej, og det skyldes i høj grad vækst.
Derfor er jeg lidt optaget af den her mangel på vækst, vi har fremadrettet, og af, om Radikale Venstre også vil være med til at sikre vækst fremadrettet, så vi kan få flere fattige ud af fattigdommen.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Ja, og det er jo derfor, vi fører den økonomiske politik, som vi gør.
Men jeg mener også, vi skal have en anden form for vækst; vi skal have en langt mere bæredygtig vækst i fremtiden.
Og derfor fratager det her ikke Liberal Alliance for også at forholde sig til de mennesker, som er de allermest fattige i det her land.
Dem har vi brug for at gøre noget målrettet for.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Jeg fortsætter meget gerne i sporet omkring vækst, og jeg ved, at det er noget af det, som Radikale Venstre i hvert fald ved alle lejligheder betoner vigtigheden af.
Hvordan reflekterer fru Lotte Rod over vækst, uden at man har mennesker, der er udstyret med de rette kompetencer og med den rette uddannelse?
Så giver vækst jo ingen mening, for forudsætningen for vækst er, at vi har tilstrækkelig mange kvalificerede mennesker på arbejdsmarkedet.
Hvis man så har fattige, der ikke kommer i gang med en uddannelse, fordi de hænger fast i alle mulige blindgyder, så er fattigdom jo direkte en væksthæmmer.
Det er det, der er rækkefølgen, når vi taler om det.
Kan man med nogen rimelighed tale om vækst, uden at man understøtter det, der der skaber væksten, nemlig kvalificerede mennesker, og at man ikke har samfund, der er så ulige, at det fører til konflikter, mistillid, oprør, og hvad ved jeg?
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Det er jo det, der ligger i det for mig, nemlig i at være socialliberal.
Når vi ønsker at føre en økonomisk politik, som giver vækst, er det, fordi vi vil kunne investere i børn, i skoler og i et socialt retfærdigt samfund.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Det er noget, der skabes af, at vi eksempelvis har en dygtig befolkning, at vi har et samfund, der hænger sammen, fordi vi kerer os om hinanden, at vi har få konflikter, at vi har en høj grad af tillid, og at vi løser konflikterne i stedet for at lade dem bryde ud.
Så det ikke at gøre noget ved børnefattigdom er decideret med til at hindre væksten.
Er vi enige om det?
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Det er vi.
Dertil kan man jo lægge det demokratiske argument.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Tusind tak.
Politik på Christiansborg hænger jo også sammen.
Det er noget af det, som jeg synes er rigtig fint i forhold til klimalovene, nemlig at man ser på de forskellige ting og siger, hvad vi kan gøre for at nå tættere på den målsætning, vi sammen har sat os.
Jeg blev i forhold til f.eks. de seneste kontanthjælpsforhandlinger ret overrasket over, at regeringen slet ikke havde regnet på, hvad konsekvenserne ville være i forhold til børn, altså at de slet ikke havde regnet på børnefattigdom.
Det er noget af det, vi gerne vil væk fra.
Det er faktisk en indikator i sig selv, at vi vil have et opgør med fattigdom.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren kunne sætte flere ord på, hvordan det spiller ind.
Konkret kunne man nævne skole som et sted, hvor det har en betydning.
Man kan også nævne sundhed.
Kan ordføreren nævne andre områder, hvor det spiller ind?
Det er ikke rigtig noget, man kan være enig eller uenig i; det er faktisk faktuelt.
Altså, det midlertidige børnetilskud stoppede.
Det betyder aktuelt, at en familie, der før fik 80.000 kr. om året, ikke får det.
Så det er ikke noget med en mavefornemmelse.
Det er sådan helt faktuelt.
Der er nogen, der er blevet skubbet ud i fattigdom på grund af en beslutning, der er blevet truffet.
Men det her handler jo også om mere end ydelsen.
Det handler netop om den brede indsats og om, at man faktisk kan kigge på det område for område: Hvad kan vi gøre på skolen, hvad kan vi gøre i forhold til medicin, som ordføreren selv nævnte, eller andre aspekter?
Nogle steder har vi gjort noget, men andre steder mangler vi.
Skal vi ikke gøre det?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Jeg er ikke enig i det i forhold til fattigdom.
For som jeg nævnte tidligere, er der jo sket en forbedring fra 2018 til 2023, hvor der er sket et fald på 42 pct. Så jeg er mere optimistisk, end ordføreren er.
Og der er øget beskæftigelse.
Flere kommer i arbejde, men det er klart, at der stadig er en gruppe, som har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, særlig i forhold til de socialt udsatte – de 12.000 – og der er det noget, som fylder meget hos Moderaterne, i forhold til det med ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Hvad gør vi med den gruppe?
Kunne man tænke sig en værdighedsydelse, som var et beløb, som var lavere end kontanthjælpen, modsvaret af at man blev uafhængig af møder ved kommunen og det pres, der ligger i det?
Det giver mere arbejde for kommunen, og det ødelægger borgerne.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg anerkender, at det, der har skabt frihed og fortsat vil gøre det, er, at hvis du tager indkomststigningen for de 40 pct. laveste indkomster igennem de sidste 100 år, er det kun for 9,2 pct.s vedkommende, at fordelingspolitikken har løftet den stigning, mens det faktisk for 90,8 pct.s vedkommende er væksten, både den direkte og indirekte vækst, som har gjort, at vi faktisk har løftet de 40 pct. laveste indkomster i Danmark.
Og det er selvfølgelig det, vi fortsat skal værne om og fortsætte med at gøre.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Tak, og tak for talen og optimismen, også i forhold til at skabe vækst osv.
Det, jeg tænker er, at uanset at ordførerens tal er rigtige i forhold til den økonomiske udvikling osv. osv., er vi jo i en situation, hvor der er mange danskere, som ikke kan arbejde.
Der er titusindvis.
Jeg kan ikke huske tallet; da vi drøftede kontanthjælpsloftet, var det måske 50.000.
Det er socialt ramte, syge, fysisk syge, mentalt syge eller socialt udsatte, som simpelt hen ikke har en chance for at arbejde.
Sådan som det ser ud i dag, bliver de simpelt hen så forarmede.
De mennesker bliver fattige, rigtig, rigtig fattige, og de har ikke rigtig det der alternativ med at kunne arbejde.
Tror ordføreren ikke, at vi kunne gøre lidt bedre?
Vi er et rigt samfund.
Er der ikke nogen, der er blevet for fattige og har for lidt håb for deres børn og for få muligheder for at kunne deltage i det, som vi andre kan?
Skal vi ikke prøve og se, om vi kan løse det?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg tror, at jeg vil opdele mit svar i to.
For hvis vi kigger på det i kroner og øre, mener jeg faktisk, at det bestemt er muligt at leve et rimeligt liv for det, som de omtalte grupper får udbetalt.
Men det er bestemt ikke nemt, og det mener jeg egentlig heller ikke at det nødvendigvis skal være, men det skal selvfølgelig være på et ordentligt niveau.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Det synes jeg også.
Der er jo mange, for hvem det er uforskyldt, som har været ramt af incest, vold, misbrug eller sygdomme, som gør, at de ikke har en chance for at bidrage til arbejdsmarkedet og komme ind i fællesskabet.
Der tænker jeg, at vi som land er så rige, at vi måske burde sikre en lidt mindre fattigdom.
Det er rigtigt, at de mennesker ikke sulter; det er jo rigtigt, men der er mange, der lever et liv i social armod, og når vi er så rige, burde vi så ikke kunne løse det bedre?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Det er jo derfor, at vi i LA er meget optagede af at italesætte og debattere, hvad det er, kernevelfærd er.
For det er jo lige præcis dem her, som vi mener vi skal bruge penge på og hjælpe ordentligt, og det kan vi jo i alt for stor grad se det offentlige ikke løfter tilstrækkeligt i dag.
Alt for mange borgere skal kæmpe alt for længe om at få den hjælp, de er berettiget til, og der skal vi have langt tidligere indsatser for de her mennesker.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Tak for ordet, formand.
Efter hr. Karsten Hønges tale i dag er jeg ret spændt på, hvilken af de tre aber jeg er.
Dog vil jeg starte med at sige, at jeg i hvert fald er en optimistisk abe.
I Moderaterne deler vi det med forslagsstillerne, at fattigdom skal bekæmpes.
Det virker også, som om at det er noget, alle her i Folketingssalen enige om.
Vi mener dog ikke, at løsningen skal findes gennem yderligere generel lovgivning, fastsættelse af en fattigdomsgrænse, handleplaner eller nedsættelse af et fattigdomsråd.
For mig at se
har regeringen allerede taget mange initiativer for at hjælpe børnefamilier, hvor forældrenes økonomiske råderum er for lavt.
Hvis ens forældre er på kontanthjælp, er det nu muligt at modtage forsørgertillæg, og børnene kan få gratis medicin.
Der oprettes desuden et målrettet fritidstillæg til børn i denne målgruppe, så de kan tage del i lokale fællesskaber, hvilket for mig at se er meget vigtigt.
Og der er det jo sådan, at regeringen fortsætter med at følge udviklingen på området gennem afrapporteringer fra flere ministerier og forskningsinstitutioner.
Jeg vil også gerne fremhæve det sociale frikort, altså at det er muligt, at man kan tjene 40.000 kr. om året uden at blive modregnet i ens offentlige ydelser.
Der er også fritidspasordningen, som er med til at give luft i økonomien hos de familier, som har mindst.
I Moderaterne mener vi, at alle skal have mulighed for at tage del i fællesskabet, men at man også aktivt skal bidrage til fællesskabet.
Vi mener, at med de nævnte initiativer er vi godt på vej til at løfte landets fattigste med ind i fællesskabet.
Vi ser derfor ikke et behov for en lov mod fattigdom, fastsættelse af en fattigdomsgrænse, yderligere handleplaner eller nedsættelse af et fattigdomsråd nu, og derfor stemmer vi imod forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Tak til ordføreren for at tage godt imod de forskellige billedsprog.
Det, jeg vil gå ind i nu, var slet ikke det, jeg havde tænkt mig at spørge ordføreren om, men nu er vi nede i det samme spor, som ministeren var nede i, altså de kontanthjælpsaftaler, der blev aftalt sidste år, og som var forskellige aftaler.
Den udstrakte hånd til de her familier med børnetillægget og gratis medicin træder altså først i kraft juni 2025, og det betyder jo, at vi er i et år her, hvor vi fik det sidste ekstraordinære børnetilskud udbetalt først på året, og det vil sige, at man kommer til at mangle det i det næste år.
Har hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm et bud på, hvad vi gør over for de her familier, som nu bliver hårdt presset?
For vi har nogle gode ting på vej, men det kan man ikke leve af i år.
Så jeg er helt sikker på, at vi kan se frem til et år uden det ekstraordinære børnetilskud, men det ændrer jo ikke på, at både sommer og skolestart og julen kommer på et tidspunkt.
Så har Moderaterne en eller anden plan for, hvad vi gør over for de her familier?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Nu er jeg vikar for Rosa Eriksen, så jeg har ikke en snuptagsløsning i baglommen.
Én ting er økonomi.
Vi mener, at de offentlige ydelser ligger på et korrekt niveau.
Vi vil rigtig gerne have flere med ind i fællesskabet, hvis de kan bidrage.
Grunden til, at jeg siger det, er, at én ting er økonomi, men at en anden ting ligesom også er at kunne komme på arbejdsmarkedet og få del i fællesskabet.
Det tror vi også gør rigtig meget for at komme ud af fattigdom.
Men igen har jeg ikke lige løsningen her, da jeg er vikar.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Det synes jeg er helt okay at man ikke lige har.
Netop det der begreb snuptagsløsning minder mig lidt om, at der er for meget brandslukning og snuptagsløsninger ved vores politik i forhold til fattige familier.
Det er sådan lidt: Hov, nå, nu er det sommer, og så skal de sociale organisationer arrangere sommerlejr, og hov, nu starter skolen, og så kan vi give et særligt tilskud, og hov, nu kommer der søreme jul igen – også i år – og så skal der nogle særlige tilskud til.
Det, som jeg vil opfordre hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm til at reflektere over, enten i dag eller senere, er at gå ind i den her tanke om, at det virkelig at gøre noget ved fattigdom kræver en bred indsats, der handler om meget andet end snuptagsløsninger og brandslukning og økonomi.
Det handler faktisk om at gøre folk fri af de blindgyder, man kan være endt i.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Jeg er glad for, at hr. Karsten Hønge er enig med mig i, at vi ikke løser det her med snuptagsløsninger.
Men igen vil jeg sige, at udviklingen i forhold til fattige i Danmark bliver fulgt tæt løbende.
For mig at se er det ikke den rigtige vej at gå med en handleplan, en fattigdomslov eller et fattigdomsråd.
Jeg synes, at det giver meget mere mening, at man lovgiver specifikt, hvor der er behov.
Det kan være på sundhedsområdet, eller det kan være på beskæftigelsesområdet, altså på tværs.
Det gør for mig at se, at vi skaber de rigtige løsninger og ikke tænker i siloer.
For der er ingen tvivl om, at vi alle vil bekæmpe fattigdom.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Jeg tror faktisk, at hvis vi havde lykkedes med at få vedtaget den her lov, havde vi undgået at stå i det problem, vi står i lige nu, for så ville vi have set helheden.
Så ville vi have set det på tværs, som ordføreren også siger.
For 1. januar var der over 9.000 børn, der blev skubbet ud over grænsen til fattigdom.
De blev skubbet direkte ud i fattigdom som konsekvens af beslutninger, der blev taget herinde i Folketinget.
Og det er jo, til trods for at folk siger, de bakker op om hensigten om, at folk ikke skal leve i fattigdom.
Så hvordan kan det være, at der bliver sagt én ting herfra, men at der i handlingen sker det direkte modsatte?
Det er det, der mangler; der mangler det her helhedsaspekt.
Der mangler, at vi får kigget på, hvad konsekvenserne er af de beslutninger, vi tager herinde, men også manglen på det, altså at det faktisk bliver fulgt ligesom klimaloven.
Det er derfor, vi er blevet inspireret her.
Og jeg tænker, at noget, der er helt universelt og grundlæggende, forhåbentlig er sympatien for og forståelsen for konsekvenserne hos mennesker i fattigdom.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Jeg vil egentlig hellere sige, at det jo lige præcis er den tænkning, jeg gerne vil hen til, altså at en fattigdomsgrænse forpligter den til enhver tid siddende regering på at nedbringe fattigdommen blandt børn.
Jeg tror faktisk, at vi havde stået meget bedre i de forhandlinger, som ordføreren også henviser til, hvis vi havde haft fattigdomsgrænsen.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Nu ved jeg ikke, om det bliver for hypotetisk.
Så må ordføreren sige til.
Jeg begriber simpelt hen ikke, hvordan man på den ene side kan sige, at man gerne vil det og man bakker omkring konventionerne, mens regeringen på den anden side ikke vil arbejde i denne her retning.
Vi fik selvfølgelig heller ikke klimaloven fra den ene dag til den anden.
Hvad tror ordføreren vi kan gøre for at få en større opbakning til en fattigdomslov?
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Tak, formand.
Jeg har aldrig forstået, at vi accepterer, at der er så stor en ulighed i Danmark, og at vi accepterer, at vi skal have så stort unødvendigt socialt armod i Danmark.
Det er, som om vi tror, at det, at vi skal kunne have vores velfærd og vores velstand og for langt de fleste af os være godt ved muffen, hviler på, at der nødvendigvis skal være nogle, som er reelt fattige, og som nok har penge til mad, men som aldrig rigtig har håb for deres børn eller mulighed for at have drømme i deres liv.
Jeg forstår ikke, hvorfor vi ikke er mere bekymrede over, at der er så mange, der er socialt forarmede.
Det er, som om vi tror, at det skal være sådan.
Altså, det er, som om vi har set så meget tv med mennesker, der var syge eller ledige eller i jobtræning eller socialt belastede, at vi tænker: Nå, men det er sikkert prisen for at have et velfærdssamfund.
Men det er det altså ikke.
Det behøver altså ikke at være sådan.
Jeg synes ikke, at vi har forløst den danske drøm.
Jeg synes ikke, vi har forløst vores velfærdssamfund, når vi går og tror, at de manges velfærd hviler på en stor befolkningsgruppe, som er fattige.
Men jeg har aldrig nogen sinde stemt blåt, og jeg kommer aldrig til det i mit liv, fordi jeg ikke kan forstå, hvordan man kan acceptere, at det her samfund har så mange mennesker, som er fattige.
Hvorfor er det nødvendigt?
Det vil kræve en marginal reduktion af de rigestes formuer at samle de sidste op.
Hvorfor samler vi ikke de sidste op?
Hvorfor laver vi topskattelettelser, før vi har sørget for, at der er et lidt højere bundniveau?
Det gælder jo for mange af de mennesker, som er fattige, at det jo ikke er deres skyld.
Det er uforskyldt fattigdom i meget høj grad.
Man kan jo ikke gøre for, at man er blevet syg.
Man kan ikke gøre for, man har været udsat for incest eller vold eller har haft problemer med rusmidler.
Det der med, at man er sin egen lykkes smed, er let nok at sige, når man har haft gode forhold i sit liv, men der er altså tusinder og atter tusinder af danskere, som er dømt til et liv på bunden af samfundet, ikke fordi de er dovne, men fordi de bare trak en nitte.
Der synes jeg, at vi som velfærdssamfund, når vi nu har råd til det, burde sikre, at vi alle sammen havde bedre vilkår, før vi drøner videre med vores velstand.
Derfor støtter jeg selvfølgelig det her forslag.
Jeg har selv været med til at fremsætte det, men grunden til, at jeg siger, at jeg støtter det, er, at det jo især er Enhedslisten og SF, der har æren af at have skrevet det, og jeg er bare rigtig glad for at få lov til at være med.
Tænk, når vi nu kan, om vi vedtog, at vi ville halvere fattigdommen inden 2030.
Det er jo et mål, som vi så ville være forpligtet til at leve op til ligesom klimaloven.
Og jeg skal da love for, at den har fået os i gang.
Så jeg synes, at vi mangler noget; jeg synes, vi mangler at få bunden af samfundet med i vores store velfærdseventyr.
Og indtil det er sket, har jeg svært ved helt ordentligt at glæde mig over det velfærdssamfund, vi ellers går og blærer os med, formand.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg hørte ordføreren sige til fru Linea Søgaard-Lidell, at vi skal frygte flere fattige i fremtiden.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad i alverden han bygger det udsagn på.
Derudover vil jeg da gerne lige fortælle, at grunden til, at vi prioriterer topskattelettelser, er, at det øger arbejdsudbuddet og skaber vækst.
Nu anerkendte hr. Torsten Gejl jo faktisk de tal, som jeg brugte før, og som jo beviser, at omfordelingen kan gøre noget på kort sigt, men at det altså på langt sigt er vækst, som gør, at vi får færre og færre fattige.
Her kan reformer af kontanthjælp, efterløn, pensioner og især skattesystemet faktisk gøre en hel del for at øge incitamentet til at være i arbejde frem for på overførselsindkomst.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Ja, men det er ikke nødvendigt, at der skal være så mange, der er så fattige, for at vi kan blive så rige. Vi har simpelt hen glemt nogle.
Altså, der er ikke nogen naturlov, der siger, at det er en nødvendighed.
Jeg mener, at det er mangel på empati, at vi tillader det.
For at svare mere konkret på ordførerens spørgsmål vil jeg sige, at grunden til, at vi kommer til at få flere fattige, er, at vi ikke kommer til at have samme højkonjunktur altid.
På den måde er den fattigdom, som vi har, meget konjunkturbestemt.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Nu blev jeg helt forvirret, i forhold til hvad du egentlig svarede.
Det beklager jeg meget.
Den røg lige i forhold til det med at trykke på de rigtige knapper.
Sorry.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Det kan ske for os alle sammen, inklusive mig.
Men jeg har svært ved at komme med noget kvalificeret svar.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Tak for det, tak for kommentaren her til sidst også, og tak for debatten generelt.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig bare lige at spørge, om ordføreren ikke mener, at vi også gør gode ting.
F.eks. har vi jo samlet set lavet en aftale på den rest, der har været fra satspuljen, i forhold til initiativer, som faktisk er med til at bekæmpe det.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det og måske også pege på nogle de ting, som ordføreren mener vi faktisk gør godt allerede?
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Jo, jeg synes jo også, det er positivt, når vi faktisk kan se, at der er nogle af de ting, der er lykkedes, og som går rigtig godt.
For det viser, at når vi faktisk støtter og giver opbakning til gode indsatser, gode tiltag og gode rammer, så kan vi flytte mennesker ud af fattigdom.
Det er også derfor, jeg synes, vi skal være så meget mere ambitiøse i forhold til at få bekæmpet fattigdommen.
Et helt konkret eksempel kunne være en indsats i forhold til førtidspensionister, altså nogle mennesker, som nogle havde givet op på, men pludselig med fællesskab, med idræt eller med andre ting oplever at få energi.
Nogle ender faktisk med at få det bedre og oplever, at det er det, der gør, at de kan komme tilbage på arbejdsmarkedet igen og få et fleksjob.
Det er da helt fantastisk, og det har også en kæmpe betydning for deres liv og for, at de netop ikke isolerer sig i fattigdom, men bliver en del af et fællesskab.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Jeg vil bare sige tak.
Det synes jeg er et godt sted at ramme ned.
Jeg synes i det hele taget, at når vi bruger tiden på SSA-reserven, er vi med til at understøtte og holde hånden under det, vi er sammen om, nemlig at løse de problemer, der for danskerne, og så står vi sammen om det.
Så tak for begrundelsen og ordførertalen.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Jeg glæder mig også til, at vi skal lande en god aftale, også nu med en varig finansiering og mere ro på det.
For det vigtige er netop, at det ikke bliver sådan nogle lappeløsninger eller små håndsrækninger i forhold at afhjælpe nød her og nu.
Det er netop det strukturelle og det grundlæggende, vi skal ind at gøre noget ved.
Der kan vi jo se med SSA'en, at vi faktisk tænker sundhed, det sociale og arbejde på tværs, og det tror jeg faktisk vi bare kunne gøre endnu bedre.
Derfor har vi fremsat det her beslutningsforslag i dag.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Det er jeg helt enig med SF i, og derfor håber jeg, at vi kan lave det arbejde sammen.
Jeg vil også meget gerne være med til at prøve at skrive en fælles tekst på det.
Jeg har en oplevelse af, at handicapområdet på en måde er der, hvor skoleområdet var for 10 år siden.
Hvis man hører sådan nogle KL-typer, og også lidt sådan nogle finansministerietyper, lyder det, som om mennesker med handicap nærmest bare er udgifter; de ser et regneark.
På den anden side har vi så mennesker med handicap, som bare har brug for at råbe: Undskyld vi er her!
Jeg har sådan et ønske om, at vi kan skabe det samarbejde, hvor vi kan finde de løsninger med hinanden, og der vil det være helt oplagt at gøre det, som SF foreslår her.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Jeg synes, der er noget fint i, at man også har mulighed for at trække sig tilbage, før man bliver helt nedslidt, for netop at have nogle gode år også på pension.
Men jeg synes hellere, vi skulle lave nogle incitamentsstrukturer, f.eks. noget fleksibilitet i arbejdsmarkedet, sådan at vi får flere seniorer til at ønske at blive længe på arbejdsmarkedet.
Det er jo noget af det, vi advokerer rigtig meget for, og hvordan gør vi det?
Det gør vi, ved at vi f.eks. kigger til Norge og ser på deres gode eksempel.
Hvis vi gør det lige så godt som Norge i forhold til fleksible arbejdsvilkår, kunne vi have 66.000 flere i beskæftigelse.
Så vi kan sagtens lave rigtig mange ting anderledes, hvor dem, der har lyst til at trække sig tilbage, kan gøre det, og dem, der vil blive, også kan det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Det er jo vitterlig faktuelt forkert.
Det, at vi har et konkret sikkerhedsnet, det, at vi rent faktisk har mere lige adgang til uddannelse, end de har rigtig mange andre steder, det, at vi rent faktisk sørger for, at det, at du bliver syg eller bliver ramt af arbejdsløshed, ikke er en til en det samme med, at alle ender ude på gaden, som det har været tilfældet før i historien, og som det er tilfældet andre steder i verden, er noget af det, som er med til at skabe et bedre samfund.
Lighed er faktisk med til at sørge for, at vi står langt stærkere, og at vi også i forhold til de arbejdspladser, vi kommer til at lave osv., får en langt, langt bedre økonomi, og det er med til at skabe frihed.
Anerkender ordføreren ikke det?