runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Jeg tror, at jeg vil sige to ting til det.
Altså, for det første går jeg ud fra, at de partier, der gerne vil have åbenhed og evaluering og ønsker at granske det her forløb, selvfølgelig også vil være villige til at se på det forløb, der går forud for, at coronaen rammer verden og rammer Europa og Danmark.
Alt andet ville da være mærkeligt, hvis man har et ønske om at blive klogere.
Der var faktisk kun tid til at træffe en eneste beslutning, nemlig at få lukket ganske meget samfundsaktivitet ned, så vi kunne redde menneskeliv.
Nu ved jeg faktisk næsten ikke, om jeg skal grine eller jeg skal græde.
Altså, hvordan i alverden kan man bede mig og andre fra regeringen om at svare på et fuldstændig fiktivt spørgsmål?
Vi foreslår ikke at genindføre efterlønnen.
Vi har ikke et forslag, der koster 16 mia. kr.
Vi kigger på et samfund og på et arbejdsmarked – på nogle gode danske solide lønmodtagere, som er blevet nedslidt af at gå på arbejde efter et meget langt arbejdsliv.
Dem ønsker vi at give en værdig tilbagetrækning.
Det sagde vi meget klart før valget.
Vores vurdering er, at det kan gøres inden for 3 mia. kr. om året, ikke 16 mia. kr. Når vi fremsætter vores forslag, er det selvfølgelig finansieret krone til krone, nøjagtig som en regering bør.
Jeg kunne måske spørge til den halvering af momsen, som jo i lang tid har været et Venstreforslag: Hvordan skal det egentlig finansieres?
Har der på noget tidspunkt i debatten – bare på noget tidspunkt, en enkelt dag – været et forslag om, hvordan man skulle finansiere det?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg har ikke nogen joke, men ...
Ja, jeg har noget håndsprit, og apropos håndsprit vil jeg sige tak for at minde om, at vi stadig væk står i en pandemi, som er ganske alvorlig, og hvor vi på en eller anden måde nok skal finde en måde at leve med coronavirussen på i vores samfund og at passe på de mennesker, som er særlig sårbare.
Det synes jeg faktisk var rigtig vigtigt at få sagt.
Jeg mener, at i morgen skal Udvalget for Forretningsordenen samles, og så skal man formentlig beslutte at sætte gang i en undersøgelse, hvor vi skal lære om noget af processen; hvor vi skal have nogle uvildige til at undersøge særlig den fase, hvor Danmark blev lukket ned.
Jeg mener, at det, der bliver omfattet, er fra den 1. januar og frem til, at man begyndte at genåbne samfundet igen.
Det er jo vigtigt at få undersøgt det, synes jeg.
Det, som jeg synes er bekymrende, er, at vi ikke får sat i gang i en undersøgelse, som også tager fat i tiden op til.
Hvad skete der med advarsler fra Rigsrevisionen?
Hvilke konsekvenser havde omprioriteringsbidraget for sundhedsvæsenet?
Er statsministeren ikke enig i, at vi også skal have undersøgt, hvordan vi kunne have stået?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Det, der var vigtigt før, er også vigtigt efter, og det gælder da ikke mindst vores natur og biodiversiteten og kampen for det.
Noget af det, der jo nok har været mest skræmmende for flest mennesker under coronaen, har været at se, hvordan, når vi mennesker trækker os tilbage fra den aktivitet, vi i øvrigt har behov for kommer tilbage, delfinerne så pludselig svømmer i mere klart vand, og man mange steder på jordkloden pludselig kan høre fugle og se natur mange steder, hvor man ikke har kunnet opleve det tidligere.
Så ja, vi er bestemt villige til at arbejde videre ad det spor, vi allerede er begyndt på sammen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Det er altså virkelig svært at komme igen efter det her, formand.
I forhold til erfaringerne fra coronaen, så skal vi jo lære af dem – og det var de gode erfaringer, jeg skulle tilbage til.
En af de ting, vi har benyttet os meget af – jeg har i hvert fald benyttet mig meget af det – er naturen.
Det lykkedes os jo heldigvis i sidste uge sammen at lave en aftale om naturen, så nu kommer der to nationalparker mere i Danmark – det synes jeg er positivt – og der er sat penge af til endnu mere natur.
Men vi lovede i fællesskab under valgkampen yderligere nationalparker.
Er regeringen villig til at kigge på det i næste folketingsår?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Det her bliver lidt voldsomt.
Sommerferien nærmer sig her i Folketinget, kan jeg mærke.
Spøg til side.
Ja, vi har behov for en evaluering.
Det har vi også hele tiden ment fra regeringens side.
Selvfølgelig skal vi i forbindelse med det, der skulle vise sig at blive den største krise siden krigen, have den diskussion, også med et mere fremtidigt sigte.
Så det vil jeg gerne give opbakning til.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jeg mener ikke, at skattefradraget skal bruges til at favorisere bestemte dele af fagbevægelsen, som man har særlig stærke venskabelige bånd til, som dele af venstrefløjen ønsker.
Der er det jo de dele af fagbevægelsen, som man har et godt øje til, som skal begunstiges med skattefradrag.
Hvis man endelig skal lave fradrag for den type ting, må det jo være fradrag for at forsikre sig imod arbejdsløshed – altså, det må være det, man vil behandle folk lige ud fra.
Men i det hele taget har jeg svært ved at se, hvorfor man skal give fradrag for at være med i en rød fagforening og ikke en gul fagforening – jeg går ud fra, det er det, spørgsmålet drejer sig om.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-06-22:
Men grunden til, at jeg spørger, er, at finansieringen af det socialdemokratiske valgløfte var en ekstra skat på 1½ mia. kr.
Nu var det måske formuleringer med tilpas meget elastik i fra statsministeren.
Men udelukker statsministeren, at der kommer stigende skatter for 1½ mia. kr. til at finansiere det forslag?
Karsten Hønge (SF), 2020-06-22:
Altså, vores fleksible og dynamiske arbejdsmarked, både det private og det offentlige, er jo sådan set fundamentet; det er det, der lægger guldæggene til velfærdssamfundet.
Og fundamentet er jo bl.a., at arbejdsgiverne og lønmodtagerne har indgået overenskomster, sådan at arbejdsdagene kan gå med arbejde og ikke med konflikter.
Og for at udføre sådan et samfundsnyttigt arbejde har både arbejdsgiverne og lønmodtagerne mulighed for at trække deres kontingent fra i skat.
Ville det ikke være rimeligt at erlægge sådan et samfundsnyttigt arbejde gennem overenskomster og faglige grunduddannelser, efteruddannelse, uddannelse af arbejdsmiljørepræsentanter osv., før man får ret til at kunne trække et kontingent fra i skat?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-06-22:
WHO siger faktisk også, at de forventer, at det bliver den største folkesygdom, vi kommer til at have.
Så derfor er det rigtig vigtigt at komme med nogle konkrete tiltag.
Men hvad mener ordføreren konkret om det der med simpelt hen at gå ned i arbejdstid og fordele arbejdet mellem flere mennesker og den frihed, det vil give til at få et godt liv og et godt familieliv?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
For vores udfordring i dansk økonomi har jo været, at der var forholdsvis mange mennesker i arbejde, så det ikke var nemt at dele arbejdet, men under coronaen har man jo lavet en trepartsaftale – og det vil jeg egentlig godt sige tak til regeringen for, for det synes jeg var en begavet trepartsaftale – både i forhold til fokus på, hvad lønmodtagere og arbejdsgivere kan bidrage med, men også i forhold til den her diskussion om arbejdsdeling.
Det tror jeg bliver vigtigt, også for at sikre, at folk får fodfæste på arbejdsmarkedet fremadrettet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-22:
Tak for det.
Kunne ordføreren sige, hvilke positive effekter det ville have for en lavindkomstfamilie eller en børnefamilie, hvis man sænkede elafgiften?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Det er jo noget af det, vi har besluttet at vi skal gøre, i går aftes.
For en lavindkomstfamilie vil det jo betyde, at man får et større råderum i sin økonomi, og at man kan bruge pengene på måske at investere i en varmepumpe i stedet for sit oliefyr.
Det kan også være, man vælger at købe cykler til sine børn.
Der er mange muligheder i det, men det er da rigtigt, at den enkelte familie vil opleve, at de får flere penge mellem hænderne, når prisen på el falder.
Det giver også god mening klimamæssigt, fordi meget el jo forhåbentlig efterhånden bliver grøn med de her energiøer og alt muligt andet, som ikke er et fatamorganaer, men faktisk bliver til virkelighed nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-22:
Det er jeg meget enig i.
Kan ordføreren bekræfte det?
Og er det noget, SF vil arbejde for?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Nej, for der er også et eller andet balancepunkt.
Jeg vil nødig være ekstremt nørdet, for det her er noget, jeg går rigtig meget op i, nemlig energipolitikken.
Men der er jo et balancepunkt i forhold til, hvordan vi får det til at balancere med andre energityper, så længe vi har så meget sort energi i kredsløbet, og det har vi altså stadig væk.
Det har vi ikke udfaset i nu.
På trods af at jeg faktisk synes at Venstre er kommet med et glimrende forslag om at udfase kullene i 2025, er vi ikke kommet i mål der.
Der er meget, vi skal nå endnu, men hvis det alt sammen var grønt på sigt, skal vi jo stadig væk spare på den, fordi vi jo ellers skal have endnu mere af den.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Det var jo noget af en omgang, fru Pernille Skipper.
Det, jeg savnede lidt, var konklusionen.
Fru Pernille Skipper kommer med sådan en lang udredning om, hvor forfærdeligt det hele er ude foran Christiansborg og alle andre steder i det her land, og sagde bl.a., at det er blevet forværret ved lovgivning herinde, og at nu skal Folketinget aktivt bekæmpe det.
Det må jo så på en eller anden måde være at gøre det modsatte af, hvad vi har gjort tidligere.
Hvad er det så helt konkret, Enhedslisten foreslår af lovgivningsmæssige initiativer, der skal bringe Danmark derhen, hvor fru Pernille Skipper gerne vil have det hen?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Der er jo mange ting, man kan gøre.
Noget af det, man kan tage alvorligt, er den diskrimination, som også finder sted i vores retssystem.
Det betyder ikke nødvendigvis, at man er et ondt menneske, men at det er noget, vi skal arbejde aktivt med.
Hvor er det så, man kan se det henne i lovgivningen?
Der er jo, og det ved hr. Kristian Thulesen Dahl om nogen, lovgivning herinde, som er skræddersyet, som jeg siger, til at ramme de såkaldte indvandrere.
Det er bl.a. sådan noget som håndtrykslovgivning, maskeringsforbud og lignende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Vi kan jo have forskellige holdninger til, om noget i virkeligheden undertrykker nogen, eller om det i virkeligheden skal hjælpe med til at skabe folks frihed fra noget undertrykkelse, som de møder, social kontrol, som de møder, osv.
Men det, jeg bare synes er interessant, når man kommer med en ordførertale her i dag, som jo i den grad indeholder sådan en svada, som fru Pernille Skipper gav, er, at det i virkeligheden er en utrolig nedladende karakteristik af det danske samfund og den måde, vores medmennesker er på over for hinanden.
Var det eksemplerne?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Jeg synes, det er ret sigende, at det bliver set som nedladende at tale om racisme.
Det er jo ikke noget, vi gør herinde.
Det er jo noget, Dansk Folkeparti har turneret rundt i pressen med og sagt slet ikke findes i Danmark.
Jeg kan jo ikke lade, som om det ikke er en af anledningerne til, at jeg står her, for jeg tror, at der er rigtig mange mennesker, der føler, at det her Folketing ikke kan finde ud af at kigge ud i virkeligheden, hvis sådan noget kan få lov til at blive sagt og gået uimodsagt forbi.
Men nej, vi har rigtig mange andre forslag, og hvis Dansk Folkeparti gerne vil have en samtale om vores samlede forslag til, hvordan vi kan bekæmpe racisme i Danmark, synes jeg vi skal sætte os ned sammen og tale om det.
Louise Schack Elholm (V), 2020-06-22:
Jeg er måske ikke så overrasket over fru Pernille Skippers tale, men måske en smule skuffet.
For det handlede rigtig meget om, hvordan man vil bruge penge, men overhovedet ikke om, hvordan vi skal få flere penge i Danmark, og hvordan vi skaber den velstand, der skal finansiere vores velfærd.
Jeg ved ikke, om det blot er, fordi Enhedslisten ikke er interesseret i at skabe vilkårene for at skabe den vækst, der kan give os mere velfærd i Danmark.
For velfærd kommer ikke ud af ingenting.
Den kommer fra danskere, der går på arbejde i virksomheder, der tjener penge hjem til Danmark.
Hvad vil Enhedslisten gøre for at sikre, at vi får skabt mere velstand, som er grundlaget for, at vi har velfærd i Danmark?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
For det første vil jeg sige, at jeg ikke køber den her modsætning, som højrefløjen forsøger at stille op mellem den private og den offentlige sektor.
Det er to af hinanden gensidigt afhængige af størrelser, som skaber værdi i vores samfund begge to.
Jeg synes, at coronakrisen og det offentliges hjælp til de mange, mange private virksomheder, som har haft brug for det, er et bevis på netop det.
Danmark bliver også ofte kåret som et af de lande i verden, som er absolut bedst at starte virksomhed i.
Det har bl.a. noget at gøre med, at vi har et stærkt velfærdssamfund og en stærk infrastruktur.
Hvordan skaber vi så ordentlig beskæftigelse, nye arbejdspladser og velstand, om man vil, i vores samfund nu, når vi står i en krise?
Ja, der er det jo klart, at der skal den offentlige motor i gang igen, fordi vi står i en økonomisk krise.
Derfor er det også noget af det, vi går op i, når vi snakker om klimaforhandlinger, nemlig at det skal have en ordentlig jobeffekt.
Vi vil f.eks. gerne sørge for, at man, når man fremrykker havvindmølleparker, også samtidig sørger for, at der er efteruddannelse med, sådan at nogle af de mange mennesker, som har mistet deres arbejde, kan komme ind i den branche og få et job igen, så vi sikrer, at den velstand, vi skaber, også giver mening for kloden og for fremtiden.
Louise Schack Elholm (V), 2020-06-22:
Nu tror jeg, at det er Enhedslisten selv, der opsætter en modsætning mellem velstand og velfærd, for der skal skabes penge til samfundet.
Jeg hørte stadig ikke noget forslag til, hvordan væksten skabes.
Jeg hørte forslag til efteruddannelse, men ikke til, hvordan vi hjælper de danske virksomheder med at komme stærkere igennem den her krise, så de kan tjene flere penge til Danmark – så vi får råd til den velfærd, som jeg tror alle herinde ønsker.
Der er jo ikke nogen i Folketinget, der ikke ønsker et velfærdssamfund.
Vi bakker op om velfærdssamfundet, så det er ikke en modsætning, man behøver at sætte op.
Men er der ikke et spørgsmål om, hvor velfærden skal finansieres fra?
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Så fik jeg udtrykt mig for uklart.
Det er jo forkert, og det er det, jeg opponerer mod.
Altså, hvis vi bare kigger få måneder tilbage, har vi jo postet milliarder fra den offentlige sektor over i den private for at hjælpe her.
På daglig basis bliver danske virksomheder understøttet af et stærkt velfærdssamfund i form af gratis uddannet arbejdskraft fra offentlige universiteter, stærk infrastruktur og meget andet.
Men vi skal skabe vækst lige nu ved målrettede investeringer, bl.a. i grøn omstilling.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Tak for det.
Den første del handlede om, hvor forfærdeligt samfundet er – hvis vi ikke havde Enhedslisten til at lave forståelsespapiret, var alt ved at knække fuldstændig sammen og vores velfærdssamfund på vej ud over kanten; det var godt nok skidt.
Tak til fru Pernille Skipper for at minde mig om, hvorfor det er vigtigt, at nogle af os på den her side af midten får lavet nogle aftaler om dansk økonomi med den nuværende regering, for det er da ikke til at holde ud, hvis den skulle være afhængig af Enhedslisten.
Nu vil jeg ikke stille spørgsmål om topskat til fru Pernille Skipper, for
det tror jeg vil være halsløs gerning.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge til den anden del af talen, for man kunne også vende det om og sige, at man skal passe på, at man ikke skaber for mange ofre.
Og nu må vi andre forstå noget og komme ud i virkeligheden.
Hvis man kigger på en lang række boligområder i det her land, er fru Pernille Skipper så på noget tidspunkt i tvivl om, at der virkelig er noget, der trænger til at blive gjort, og at vores ghettopakke i den grad var nødvendig?
Det var mange år for sent, men den var nødvendig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Vi er i hvert fald nødt til at kigge på, at vi skal have familielivet til at hænge bedre sammen.
Et af de forslag, SF er kommet med, er, at man kan lave babylån, og der er altså ikke tale om lån af babyer, men om, at man giver forældrene mulighed for at låne af staten de første 7 år af barnets liv til at kunne gå ned i tid.
For vi ved, at noget af det, der presser allermest, er at have børn og samtidig have fuldtidsarbejde.
Og det er muligt for nogle af dem, der tjener allermest i vores samfund, faktisk at gå ned i tid og klare økonomien alligevel, men nogle af dem, der har færrest penge, har svært ved selv at kunne finansiere det at gå ned i tid.
Det er en af modellerne, men jeg er sådan set meget åben over for at have en diskussion af det her, for jeg tror, at det bliver fremtidens udfordring, hvis vi ikke får gjort det klogt, altså at vi kommer til at opleve mange gå ned med stress og det bliver den nye store folkesygdom.
Hvor vi tidligere har haft meget fokus på kræft og hjerte, tror jeg faktisk, at vi skal målrette fokusset på stress, fordi stress jo kan sætte sig resten af livet, hvis man ikke tager det i opsvinget.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-06-22:
Jeg vil gerne starte med at takke for ordførertalen og takke for, at fru Pia Olsen Dyhr sætter fokus på børn, der bliver stressede i skolesystemet; det synes jeg er meget vigtigt at have opmærksomhed på.
Men der er også mange stressede voksne i vores arbejdsliv, altså 35.000 om dagen, som er sygemeldt på grund af psykisk dårligt arbejdsmiljø, stress, depression eller udbrændthed.
Det er jo en kæmpe udfordring for de mennesker og for de familier, der er berørt af det, og det er også meget, meget dyrt for samfundet.
21 mia. kr. om året regner Stressforeningen med at det koster.
Så vi har brug for at gøre noget der, mener jeg.
Og jeg vil gerne høre, hvad ordføreren tænker man kunne gøre.
Kunne vi nedsætte arbejdstiden til en 4 dages arbejdsuge?
Eller hvad tænker ordføreren?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Jeg kunne nævne én: techskatten.
Jeg synes, at virksomheder, som er i Danmark, og som arbejder i Danmark, også skal betale skat i Danmark, og det handler bl.a. om Google, Facebook, Apple og andre, som ikke betaler skat nogen steder.
Og de benytter sig jo stadig væk af folk, der bliver uddannet i vores uddannelsessystem – noget, som vi hver især i fællesskab betaler skat til.
De benytter sig af at køre på vores veje – noget, som vi alle sammen betaler skat til.
Og derfor skal de også være med til at betale til fællesskabet.
Men det er rigtigt, at jeg ikke har lyst til, at vi generelt bare øger skatterne.
Jeg synes, vi skal gøre det på en klog og begavet måde.
Og vi kan bestemt også godt lukke nogle skattehuller, for det kan vi have en fælles interesse i, altså at der ikke er nogen, der snyder og i virkeligheden laver unfair konkurrence med skatten.
Louise Schack Elholm (V), 2020-06-22:
Tak for det ærlige svar om, at man ønsker at hæve skatter og afgifter.
En af de skatter og afgifter, som SF tidligere har nævnt, er formueskatten, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om det stadig væk er et af SF's forslag at hæve formueskatten.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Jeg bliver en lille smule træt af den der stråmand.
Jeg synes ikke, det er i orden, hvis jeg skal være ærlig, altså det der med at sige, når jeg siger, at vi vil lave det her med techskatten: Nå, men SF vil bare øge skatterne.
Altså, prøv at lytte til, hvad jeg faktisk siger.
Vi er optaget af, at man kigger på nogle målrettede skatter – kigger på nogle af dem, der ikke betaler skat i Danmark i dag, så de også er med til at bidrage til fællesskabet.
Vil det øge skattetrykket?
Og jo, SF går stadig væk ind for en formueskat.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Jeg vil gerne spørge fru Pia Olsen Dyhr om noget af det, som hr. Søren Pape også spurgte om, nemlig topskattelettelser til dem, der får udbetalt feriepenge.
Jeg læste artiklen, og jeg læste hele artiklen, og der kunne jeg også se, at det ikke stod som nummer et på SF's ønskeseddel.
Det undrer mig bare en lille smule, at det overhovedet optræder på ønskesedlen, for jeg er af den overbevisning, at det faktisk vil skabe mere ulighed, at det er en meget dum måde at bruge pengene på at lave topskattelettelser.
Så jeg vil egentlig bare gerne have et helt klart svar fra SF: Skal vi bruge pengene der, eller skal vi bruge pengene bedre et andet sted?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Vi skal bruge pengene meget bedre et andet sted.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Det var et meget klart svar.
Det er jeg meget glad for, for så kan jeg nemlig vende tilbage til noget, som også har været oppe tidligere i debatten, og som optager mig meget, nemlig ghettopakken.
Der er jo her tale om boligområder, som har gjort lige præcis det, de har fået besked på, for ikke at stå på den hårde ghettoliste.
Så rammer der en coronakrise, og vi giver en pause til stort set alle.
Det er jeg glad for.
Det er til dagpengemodtagerne og virksomhederne, men hvorfor ikke også gøre det her?
Det er jo steder, hvor mennesker bor.
Er SF fuldstændig ligeglad med det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Nej, jeg er netop ikke ligeglad med det.
Jeg er optaget af, at vi får blandede boligområder, og jeg er optaget af, at nogle af de mange penge, vi faktisk bruger fra Christiansborg, bliver pumpet ud i de her områder, så vi sørger for, at de får en chance, at de børn får mulighed for at gå i en blandet børnehave, at de får mulighed for at gå i en blandet skole, for man spejler sig jo i dem, man er sammen med.
Jeg synes jo, at det er helt vildt vigtigt, at vi ikke efterlader underklassens børn på perronen, men i virkeligheden giver dem alle muligheder for det fede liv.
Så nej, det er jeg ikke ligeglad med.
Og hvis vi skal diskutere, om vi skal kigge på en eller anden helt konkret ting, gør jeg det gerne, men grundlæggende mener jeg, at ghettopakken giver mening.
Jeg tror ikke, der er ét tiltag, der kan stå alene.
Jeg tror, der er mange ting, der skal ske.
For det første skal vi øge optaget.
Det er faktisk noget af det, vi har gjort nu.
Efter coronaen kommer der jo 5.000 mere på de videregående uddannelser, og det synes jeg faktisk er positivt.
Jeg synes også, vi kan kigge på nogle af de områder, hvor man ikke har en praktiserende læge, og se på, hvad vi skal gøre for, at det bliver særlig attraktivt.
Jeg kan se, at man i Nordvest, Bispebjerg og Ishøj, for bare at nævne nogle eksempler lige her i vores nærhed, ikke kan få fat i praktiserende læger, og der står vi jo med en særlig udfordring.
Det er jo ikke kun ude i landet – det er sådan set også i København.
Og der tror jeg ikke, at der er ét hurtigt fix.
I 1980'erne og 1990'erne gjorde man det fra Venstres side – jeg tror, det var hr. Bertel Haarder – at man gik ind og meget målrettet mindskede optaget på lægeuddannelsen, og jeg tror, det er lidt farligt, når vi politikere går i gang med sådan noget, men jeg tror, der er en bred vifte af ting, der skal til.
Jeg vil ikke afvise, at nogle af de forslag, Konservative kommer med, kan være en god del af løsningen, men jeg tror, vi er nødt til at være lidt kreative og gøre det i sammenhæng med den øvrige sundhedssektor.
Per Larsen (KF), 2020-06-22:
Så kunne jeg godt tænke mig at vide lidt om, hvad fru Pia Olsen Dyhr mener om det forslag, som regeringen har fremsat, om at tvinge nyuddannede læger ud forskellige steder i landet midt i deres uddannelsesforløb til speciallæge.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Altså, det er jo ét forslag.
Jeg tror, jeg ville gøre det på en anden måde, hvis jeg skal være ærlig.
Jeg besøgte for ikke særlig lang tid siden en lægeklinik oppe i Nordjylland, i Frederikshavn, som faktisk hovedsagelig bestod af læger, der burde være gået på pension.
De var egentlig privatpraktiserende læger, men de valgte at gå sammen, fordi de ikke gad det der administrative bøvl, men de ville stadig væk gerne løse lægeopgaven.
De ville have mere tid, de ville have fokus på patienten.
Der har man lavet en model, som jeg faktisk synes er ret interessant, og som man godt kunne kigge på andre steder i landet, og der kan sikkert også være andre gode forslag.
Vi skal have det løst - det er jeg enig i.