runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Tak, formand.
I Alternativet er vi glade for små, frie, selvstændige organisationer, der ryster op på deres område, og vi har egentlig ikke noget imod konkurrence i den forstand, at gode organisationer, private som offentlige – eller frie som offentlige, skal vi endda sige – inspirerer hinanden og konkurrerer lidt på kvalitet.
Og det er ikke engang sådan, at vi kun ser det som konkurrence, men vi ser det også som synergi og inspiration, når lærere fra en fri skole, som tænker lidt anderledes, kommer ud og beriger de andre skoler med gode eksempler og nye tanker.
Man kan også, som Marianne Jelved siger, samvirke mellem gode venner, som tager det bedste fra hinanden og deler de bedste eksempler på gode metoder.
Til gengæld bliver vi tit lidt skeptiske, når man argumenterer mod nytænkning, fordi det ødelægger planlægningen i en sektor, og med Enhedslistens oplæg heroppefra bliver den der sektortankegang simpelt hen næsten så tung, at jeg synes, det bliver helt gråt.
Jeg ser den gigantiske stat for mig og et meget, meget stort offentligt apparat, der åbenbart skal forny sig ved at konkurrere mod sig selv.
Nu har jeg arbejdet meget inden for det offentlige, men jeg har også arbejdet meget inden for det private, og jeg har været iværksætter i mange år, og jeg har haft mange offentlige kunder, og hvis der er noget, jeg synes det offentlige ikke er god til, så er det at konkurrere med sig selv.
Jeg elsker, når nytænkning kommer fra uafhængige organisationer og selvejende institutioner, og det behøver ikke at være profitforetagender, men det kan godt være mere selvstændige organisationer, der har den ild, den der glød, og nogle gange den der lidt svære med hensyn til overlevelsen, der gør, at man måske tænker lidt mere kreativt.
I Alternativet kan vi godt lide mindre stat og mere samfund, og det betyder ikke, at vi ikke har kæmpestor respekt for det offentlige, og at der er mange, mange opgaver vi mener ikke skal privatiseres, men det betyder, at vi går ind for den sociale opfindsomhed, civilsamfundets frie innovationsevne og opfindsomhed.
Vi ser det som en fornyer af det offentlige, en grundfornyer af det offentlige, at vi har nogle uafhængige steder, som tænker nye tanker.
Med hensyn til det kristne udgangspunkt, der bliver diskuteret, altså hvor det hedder kristendom, livsduelighed og medborgerskab, tænkte jeg da også i starten: Hvad betyder det?
Betyder det, at der er folk fra andre minoriteter, der ikke er velkomne?
Eller betyder det, at der er et særligt kristent udgangspunkt?
Så det spurgte jeg da ind til, og der blev jeg da beroliget, og der har jeg det også sådan lidt, at når De Radikale vil være med, så er det sikkert ikke, fordi det her ikke er åbent for diverse etniciteter og mangfoldighed.
Så på det punkt blev jeg også beroliget.
Så jeg er sluppet op for gode argumenter mod det her beslutningsforslag, så det kommer Alternativet til at støtte.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Ordføreren taler meget om nytænkning, og at det skal komme ude fra civilsamfundet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Hvad er det for nogle lokale kræfter ordføreren ser skal gribe det her nedefra?
Ser ordføreren, at der er nogle kræfter?
Jeg ser det ikke.
Jeg ser, at de frie skoler ikke er interesserede.
Jeg ser nogle få i Herning, men det skal jo så ikke være i Herning.
Så hvor er det ordføreren ser de her initiativrige civilsamfundskræfter?
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Det er nemlig det, der er vigtigt, altså at finde ud af, hvor der i øjeblikket er et vækstlag, en smeltedigel, et miljø, som har lyst til at løfte de her tanker på en bestemt geografisk lokalitet.
Jeg har ikke været ude at finkæmme Danmark for vækstlagsressourcer lige med hensyn til det her område.
Men jeg er ikke i tvivl om, at de findes og kan opsøges.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Men er ordføreren enig i, at sådan nogle private civilsamfundsting sjældent er rigtig gode, hvis de kommer oppefra, f.eks. fra os, og er ordføreren enig i, at den grobund, man har haft indtil videre, ligger i Herning?
Jeg kan forstå på ordføreren, at man heller ikke er interesseret i, at den her uddannelse skal ligge i Herning.
Så hvis der kun er lokale kræfter i Herning, skal det så ligge i Herning, eller hvordan?
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Det der Herningspørgsmål synes jeg vi har fået afgjort.
Når det handler om, hvordan kreativitet opstår, hvordan nytænkende organisationer opstår – skal de komme nedefra, eller skal de komme oppefra? – synes jeg, de opstår, når det lykkes det, der kommer nedefra, at møde det, der kommer oppefra.
Så jeg synes ikke, at man automatisk kan sige, at den her type skole ikke har nogen gang på jord, eller at den her type læreruddannelse ikke har nogen gang på jord, fordi det er noget, vi skaber rammer for herinde.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Tak for det.
Jeg kan høre på forslagsstilleren, at selv om det ikke står i forslaget, at den her uddannelse skal være i Herning, så er det i hvert fald ikke noget, man vil afvise, og jeg kan jo også læse mig frem til, at forslagsstilleren tidligere selv har sagt, at forslagsstilleren forventer eller forestiller sig, at den her skole skulle være i Herning.
Så det er altså ikke en afkræftelse af, at skolen skal oprettes i Herning fra ordførerens side?
Det skal jeg bare lige forstå.
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Det er bare lige for oplysningens skyld: Hvem er det, der i dag fastlægger uddannelsesstederne?
For det lyder på ordføreren, som om det, med hensyn til hvor der i dag er læreruddannelser, er noget, som vi sådan politisk skulle have taget stilling til.
Men faktum er jo, at det ikke er noget, som politikere beslutter.
Men professionshøjskolerne beslutter, hvordan de ønsker at flytte rundt på de uddannelsessteder, der måtte være.
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Man kan ikke udelukke, at dynamikken, hvis man lagde en læreruddannelse i København, i forhold til hvem den, om man så må sige, ville være opland for eller tage de studerende fra, ville være anderledes.
Altså, det er faktisk ikke Socialdemokratiet, der som parti har været specielt optaget af diskussionen om Herning, men det er jo de mennesker, som i dag går på læreruddannelserne, eller som driver læreruddannelserne, eller som har læreruddannelserne i deres by i det midt- og vestjyske, der har været ekstremt bekymrede – og jeg synes med god grund – for udsigten til en privat uddannelse i Herning.
Men jeg mener, og det var jo faktisk derfor, jeg gjorde lidt ud af det i min ordførertale, at der er det principielle problem som politisk fællesskab at beslutte, at vi vil sikre en bred dækning, og så samtidig tillade, at man kan etablere noget ved siden af det, som kan risikere at ødelægge den planlægning, vi har lavet, om, at der skal være uddannelser bredt i hele landet.
Med det argument har jeg svært ved at se, at man kan placere uddannelsen et sted, hvor det ikke også ville være en konsekvens, også selv om man løsriver sig fra Herning.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-01-28:
Tak for det.
Der er flere af de tidligere ordførere, som har beskrevet, hvad lovforslaget går ud på, så det behøver jeg ikke at gentage.
Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2021-01-28:
Må jeg ikke bare sådan lige indlede med et surt opstød.
Jeg synes, det er lidt en uskik, når vi har en fælles politisk aftale, at ministeren så servicerer nogle partier anderledes end andre.
Jeg forstår, at hr. Bruno Jerup var adviseret om, at ministeren vil stille et ændringsforslag til lovforslaget her, uden at mit parti i hvert fald på nogen måde har været orienteret om det.
Det synes jeg er lidt dårlig stil – og det er en jysk underdrivelse.
Men så til det positive: Tak for ministerens tilsagn om at række ud og være med til at prøve at skabe de bedst tænkelige rammer for den situation, som tusindvis af studerende er i.
Det bringer mig så til et konkret spørgsmål: Agter ministeren, som også fru Katrine Robsøe var inde på, at indkalde Folketingets partier til en fælles drøftelse om, hvordan vi kan gøre det her bedst muligt, så vi fastholder sigtet om, at man selvfølgelig skal gennemføre sin uddannelse og helst på normeret tid?
Og i lyset af corona: Hvad kan vi så gøre, for at institutionerne ikke bliver tvunget til måske at smide studerende ud, som ellers under normale omstændigheder ville have haft udsigt til at kunne bestå inden for normeret tid?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-28:
Jeg vil godt på forhånd beklage, hvis der er forskel på, hvordan vi har fået adviseret om det.
Det er et ændringsforslag, som alene er af teknisk karakter.
Vi har dybest set
bare rykket solnedgangsklausulen.
Det er som sagt på baggrund af høringssvar, der gør opmærksom på, at nogle af de studerende i lønnet praktik potentielt ville kunne komme i klemme – eller have et meget lille vindue til at få søgt om de her ting.
I forhold til det andet: Jeg har været rigtig glad for den dialog, vi undervejs har haft bredt, hvor vi, hver gang vi har kunnet se nye udfordringer, har fulgt coronasituationen, taget bestik af den og forhandlet med hinanden.
Nogle af de her ting har været forhandlet i de brede hjælpepakker, og andre har været forhandlet ved mit bord.
Det er en balancegang, som jeg tænker fortsætter.
Vi har jo allerede tidligere suspenderet det og givet fleksibilitet, og vi har også opfordret uddannelsesinstitutionerne til at bruge det.
Hvis det viser sig, at det her trækker så meget ud, at der bliver behov for det igen, synes jeg, at vi skal tale om det.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Det er godt at få det hele med.
Jeg er helt enig i, at det er en god løsning nu at sikre de studerende økonomisk, så de kan komme igennem krisen.
Men noget af det, vi allerede kunne se før corona, er jo, at noget af det, der faktisk skaber mistrivsel, er den her usikkerhed om den økonomiske situation, og allerede inden corona optog flere og flere studerende lån.
Så hvad tænker ministeren om det her med, at vi øger muligheden for at få gæld?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-28:
Der er rigtig mange ting, der er bekymrende i den her tid.
Der er det faglige udbytte af uddannelserne, truende frafald på ryggen af mistrivsel og manglende fællesskaber derude.
Men vi skal selvfølgelig også have øje for, at rigtig mange af vores studerende plejer at tjene deres penge i brancher, der lige nu er voldsomt coronaramte og er lukkede ned.
Jeg mener ikke, at vi grundlæggende har et gældsproblem blandt vores studerende i Danmark.
Man har grundlæggende et meget lavt gældsniveau, når man er færdig med sin uddannelse, hvis vi sammenligner med andre lande.
Det bunder selvfølgelig både i, at vi stiller gratis uddannelse betalt over skattebilletten til rådighed, men jo også vores su-system, som er det mest gavmilde af sin slags.
Jeg har været meget taknemlig for vores indretning, når jeg har sammenlignet med f.eks. amerikanske universiteter, der lige nu er økonomisk i knæ, fordi folk ikke har råd til at betale.
Der er vores situation en helt anden.
Så selvfølgelig skal vi have blik for det her, og vi skal selvfølgelig også følge, hvem det er, der tager det her lån, og hvor mange der bruger det.
Men på baggrund af de tal, vi har indtil videre, er jeg ikke bekymret.
Og jeg mener, det er klogt af os at videreføre de her muligheder i en tid, der er så økonomisk usikker for vores studerende.
Bruno Jerup (EL), 2021-01-28:
Tak for det.
Jeg håber ikke, at ministeren sådan bliver træt af mig, for nu nævner jeg noget – jeg tror, at ministeren allerede ved, hvad jeg vil sige.
Det handler om den her bemyndigelse, som ministeren har.
Det her er jo en bemyndigelseslov, og derfor er det vigtigt, ligesom for de studerende, men også for os politisk, om ministeren vil bruge den bemyndigelse.
Som jeg ser situationen lige nu, er det ikke, som jeg kan se det, sådan, at vi er nødt til ligesom at se tiden an og se, hvordan det udvikler sig, altså om det bliver værre eller et eller andet.
Det er slemt, og derfor mener jeg sådan set, at ministeren burde have et grundlag for at gøre brug af den bemyndigelse, som ligger i loven.
Og derfor, igen: Vil ministeren gøre det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-28:
Jeg synes faktisk, at vi har haft en meget fin dialog i fællesskab på tværs af partier hele vejen igennem, i forhold til hvornår situationen var sådan, at vi blev nødt til at forlænge ting.
Når vi giver ministerbemyndigelse med det her lovforslag, er det jo, for at vi, hvis vi konstaterer, at nu er der brug for 1 måned mere og 1 måned mere, så ikke alle sammen skal i Folketingssalen og behandle et nyt lovforslag.
Derfor er mit svar også, at situationen lige nu ser alvorlig ud.
Vi er i risikoniveau 5.
Der er varslet nye pressemøder.
Der er ikke udsigt til, at vi åbner alt i morgen.
Men det er ikke noget, der er truffet beslutning om, og det vil bero på udviklingen i den kommende tid.
Bruno Jerup (EL), 2021-01-28:
Den 28. januar – der er ikke lang tid; om 1 måned udløber den bemyndigelse, der er givet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-28:
Jo, det er muligt teknisk og i lovgivningsforstand, for det er jo det, vi diskuterer her.
Spørgsmålet er, for hvor langt frem i tiden vi skal træffe vores beslutninger.
Jeg synes egentlig, at det er fornuftigt at lade de hjælpeforanstaltninger, vi i fællesskab har besluttet med hinanden, hele tiden følge op- eller nedlukningen af vores samfund.
Lige nu har vi noget, der løber en uge frem.
Jeg tror, at vi inden for ganske kort tid får nye oplysninger om, hvordan det udvikler sig, og for hvilke grupper der stadig væk vil være restriktioner.
Det synes jeg den potentielt kommende forlængelse skal bero på.
Katrine Robsøe (RV), 2021-01-28:
Mon ikke vi ret hurtigt her i den her kreds kunne blive enige om at lægge i hvert fald 1 måned til på de su-lån; det håber jeg.
Egentlig ville jeg gerne følge op på ministerens svar i forhold til det, fru Ulla Tørnæs spurgte til.
Jeg vil faktisk også gerne takke alle for den gode dialog, vi har haft, men jeg synes også, at hvis det tegner sig, som jeg tror det gør, og som det i hvert fald lyder til, når man følger lidt med på Twitter og ude i pressen, synes jeg, det må lægge op til, at ministeren også synes, at vi er i en ny situation, hvor vi i hvert fald skal følge op endnu en gang.
Derfor vil jeg bare opfordre ministeren til og høre om ikke ministeren på den baggrund kunne overtales til at få os indkaldt, og det her skal egentlig ikke forstås negativt, men ikke bare til dialog.
Jeg synes også, vi skulle have nogle organisationer og institutioner og elever med til at snakke om, hvordan det er, vi prøver at finde de ting, og hvorhenne det er, vi bedst muligt understøtter for at skabe nogle faglige fællesskaber, som også kan blive sociale fællesskaber – så vi rent faktisk sørger for at komme ud.
Derfor vil jeg bare spørge, om ikke ministeren kunne have lyst til at indkalde til det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-28:
Hvad er det så, vi kan i stedet for?
Der er f.eks. vores fælles indsats for at give penge til Studenterrådgivningen og deres samarbejde med andre organisationer som Ventilen og Headspace, og det er vi selvfølgelig i gang med, på ryggen af at det gav vi i 2020.
Havde det en effekt?
Var det noget, der battede noget i en coronatid, og er der brug for yderligere?
Men jeg mener sådan set, at der der, hvor vi står nu, både er behov for at se på, hvad vi kan gøre her og nu, under coronaen, men også hvad der egentlig er af udfordringer, når vi så når hen til at skulle åbne igen, altså se på nu, hvor det her jo har varet i endog nogle måneder, hvad der er på den faglige del, hvad der er på den menneskelige del, og hvad der er på den økonomiske del.
Det synes jeg der er et behov for at drøfte.
Det gør jeg i høj grad med det, vi har af sektorpartnerskaber, hvor alle de organisationer og aktører, som spørgeren nævner, jo sidder.
Men det er selvfølgelig også noget, der politisk er relevant at vende.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-01-28:
Jamen Enhedslisten vil gerne være med til at finde penge til flere stenrev.
Det synes jeg også jeg fremlagde meget tydeligt i min ordførertale.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-28:
DF har fremsat det her forslag om stenrev i de danske farvande.
Regeringen har i den endelige finanslov for 2021 prioriteret 10 mio. kr. til stenrev og opsamling af tabte fiskeredskaber.
Stenrev gavner, som alle stort set har sagt her fra talerstolen, den maritime biodiversitet.
Omkring stenrev trives plante- og dyreliv, alger, snegle, muslinger, fisk og tang.
Stenrev skaber et naturligt beskyttelsessted for havets dyr og planter, og der er behov for mange flere stenrev i Danmark.
Regeringen har støttet genetableringen af stenrev i Roskilde Fjord og udvidelse af stenrevet ved Gilleleje, og Als sørger selv for flere stenrev.
Jeg vil gerne nævne et eksempel omkring havmiljøet i Limfjorden, som bestemt kunne bruge en yderligere hånd i form af flere stenrev.
I perioden fra 1989 til 2008 blev der fjernet 550.000 t sten, skaller og muslinger i Limfjorden i forbindelse med skrabning efter blåmuslinger.
Det er derfor en stor opgave at genetablere den del af det havmiljø, der er gået tabt over tid.
Det mest effektive er naturligvis at beskytte de stenrev, vi allerede har tilbage.
Derfor må en del af diskussionen om stenrev også indeholde en plan for bevaring af eksisterende stenrev, og det har miljøministeren jo også lige proklameret vil være en del af havplanen.
Stenrev kan altså gavne mange steder i Danmark.
De kan etableres, hvor det giver mening, og gerne, hvor flere formål opfyldes, altså både styrkelse af biodiversitet, havmiljø og kystbeskyttelse.
Så det begynder også at være på tide, at vi ikke hopper fra stenrev til stenrev, men får lavet en egentlig plan for, hvor, hvornår og hvordan vi genetablerer de stenrev, så vi får mest mulig biodiversitet og havmiljø for pengene.
Så det vil vi gerne arbejde videre med i Konservative.
Vi vil gerne have en mere systematisk tilgang til, hvordan vi genskaber stenrev rundt om i landet.
Der er en bred enighed om, at vi skal have flere stenrev.
I det konservative finanslovsforslag, som bl.a. skabte 34.000 jobs, er der også afsat 50 mio. kr. til biodiversitet, og her afsætter De Konservative 20 mio. kr. til etablering af stenrev.
På den baggrund vil vi gerne være konstruktive i forhold til at støtte beslutningsforslaget, selvfølgelig ud fra nogle af de vinkler, som vi har fra konservativ side.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-01-28:
Tak for ordet.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om at genetablere flere stenrev i de danske farvande.
Som DF gør rede for, vil denne genetablering gavne den maritime biodiversitet og skabe et beskyttelsessted for havets dyr og planter.
Samtidig vil det forebygge kysterosion og tilsanding af sejlrender.
I beslutningsforslaget nævnes også, at sejlrenderne vil gavne lystfiskerne, idet de bliver bosteder for mange fiskearter.
I Nye Borgerlige ønsker vi at værne om de fiskerige kystnære farvande.
Det gælder også vores maritime dyreliv.
Her spiller en øget biodiversitet en vigtig rolle for havdyrene.
Samtidig hæfter vi os ved, at denne genetablering ikke går ud over fiskeriet i de områder, og det finder vi vigtigt, når vi taler om regulering af vores kyster.
Da denne genetablering både er til gavn for havets dyr, sikrer vores kyster og gavner fiskeriet, kan vi i Nye Borgerlige tilslutte os dette beslutningsforslag.
Nye Borgerlige stemmer derfor ja til beslutningsforslag B 96 om genetablering af stenrev.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Tak for ordet.
Som nogle af ordførerne bemærkede, er det ikke vores normale ordfører, René Christensen, der står her.
Det er jo hans forslag, og jeg står her så som substitut og kan glæde mig rigtig meget over den opbakning, jeg hører fra alle sider, til det her forslag.
Jeg kan også godt konstatere, at der selvfølgelig diskuteres finansiering.
Jeg vil sige, at da vi fremsatte det her forslag i efteråret, var det på basis af, at der var et finanslovsudspil, hvor de 9,2 mio. kr. var fjernet fra indsatsen i forhold til rev.
Nu kan vi så konstatere, at der efterfølgende er kommet 10 mio. kr. ind, som ministeren også siger, og det er vi selvfølgelig rigtig glade for.
Nu må indsatsen jo så handle om, at de 10 mio. kr. så rent faktisk også bliver brugt til noget derude, hvor de skal gøre den store forskel.
Derfor er det, jeg tager ned ud fra det her, egentlig, at der er opbakning til at arbejde videre med det her, og der er opbakning til at se på en handlingsplan.
Jeg tror, at Venstres ordfører sagde, at det også handler om at få mest for pengene, og det er vi fuldstændig enige i.
En af de ting, som vi jo gerne vil have puttet ind i den her diskussion, er det, som også står i forslaget, nemlig at når Storstrømsbroen skal erstattes, er der nogle bropiller, brokonstruktioner, som os bekendt ikke indeholder stål.
Man kunne sprænge dem – de kunne meget let omdannes til en revdannelse i det område.
Det ville være oplagt at tage ind i sådan en handlingsplan.
Og så tænker jeg også, at vi i fællesskab finder ud af at finde pengene, som skal til, for det hører jeg egentlig også at der er velvilje i forhold til.
Og det er fair nok, at man siger, at de ikke lige er sat af i den her sammenhæng, men det kan de jo så blive.
Så tak for tilslutningen, og tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Jeg vil starte med at sige, at SF naturligvis bakker op om det her forslag.
Vi var rigtig glade for den her løsning, der blev lavet sidste år, og vil gerne have den forlænget nu her, særlig fordi vi længe har efterspurgt en løsning for de studerende, som er i lønnet praktik lige nu, og som ikke har kunnet gøre brug af ordningen, men som kunne det i foråret, fordi de kunne få lånet, når de vendte tilbage til uddannelsen.
Så er det også godt, at vi helt generelt udvider det til og med august, fordi vi nok risikerer at have noget lukning i lidt længere tid.
Det vil jeg bare knytte en enkelt kommentar til, for det er for os i SF enormt vigtigt, at man kan tage en uddannelse i Danmark uden at skulle forgælde sig til op over begge ører.
Og vi er enormt bekymrede for den udvikling, der er, hvor flere og flere studerende tager mere og mere lån.
Vi vil ikke have studerende, der risikerer ikke at kunne betale deres husleje eller ikke at kunne forsørge deres børn, eller hvad det er, vi ellers har fået rigtig mange mails om de seneste par måneder.
Dyre forbrugslån må ikke være alternativet til den her ordning.
Alt i alt bakker SF op om forslaget, så vi kan sikre, at studerende i lønnet praktik også kan gøre brug af ordningen, men vi mener samtidig, at vi skal holde grundigt øje med gældsudviklingen, både her under corona, men sådan set også helt generelt.
Så er vi selvfølgelig også rigtig glade for, at vi forlænger den her forhøjelse af fribeløbet.
Her til sidst vil jeg også gerne knytte et par kommentarer til det her med trivsel, for det er jeg sådan set også enormt bekymret for.
Jeg synes, vi skal gøre alt, hvad vi kan i den situation, vi står i nu, for, at de unge har det så godt som muligt.
Og vi ved jo nok alle sammen godt, hvad der ville virke.
Det, der ville virke, var, at vi fik de unge tilbage fysisk, og det kan vi bare ikke lige nu.
Derfor er vi i SF klar til at kigge på alle idéer og gøre nærmest alt, for at vi kan hjælpe.
Og når de studerende kommer tilbage på uddannelserne kan man kigge på, om man kan gøre noget der også for at bedre trivslen.
Så kigger vi også meget gerne på de andre ting, som vi vedtog i foråret i forbindelse med de lovændringer og aftaler, vi lavede der, både i forhold til Studenterrådgivningen, som fru Ulla Tørnæs nævnte, og i forhold til resultattilskuddet, så de unge ikke bliver presset til at skulle være hurtigt færdige i den her tid.
Tak for det.