runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2018-05-03:
Tak for gennemgangen.
Det kan vi godt være med på, hvis det er for at styrke virksomhedernes konkurrenceevne, vi stiller os på nogle ordentlige vilkår, og man tager det rigtige sted fra lagkagen.
Mit spørgsmål vil gå på, hvad det er, der er argumentationen for, at man ikke tager den målrettede støtte til de virksomheder, som skatteministeren lagde op til før.
Jeg er helt med på, at skatteministeren står på mål for en hel regering, så det er ikke for at sige, at der er noget, der er dårligt eller bedre, men for os som parti, der står udenfor og gerne vil komme med nogle forslag her i udvalgsbehandlingen, kunne være meget rart at vide, hvad argumentationen er for, at man har bredt den op.
Jeg ved godt, at skatteministeren måske ikke synes, at det var det mest ønskelige, men kunne vi lige få nogle argumenter på banen for, hvorfor man så har valgt fra regeringens side at komme med det her bredere og ikke den målrettede løsning, for det er svært for mig at forstå.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Når man spørger virksomhederne – altså når Dansk Industri gør det – hvorfor virksomhederne investerer i forskning og udvikling, så kommer der alle mulige argumenter om, at det fremmer produktionen.
Der er alle mulige argumenter for det, som er relateret til det produkt, man vil udvikle og sælge, og til, hvordan situationen er på markedet.
Der er jo ingen tvivl om, at hvis man er en virksomhed, som har forsknings- og udviklingsaktiviteter, så er det da meget dejligt med en ekstra lille skatterabat.
Altså, hvem kan ikke bruge det? kan man spørge sig selv.
Men der er jo ikke noget, når vi ser de publikationer, der er kommet fra ministerierne eller fra Dansk Industri, som virkelig gør det tydeligt, at det er her, vi skal gøre noget for virkelig at sætte ind i forhold til forskning og udvikling.
Så når man også ser på, at en del af det her er finansieret ved at skære ned på DSB, hvilket jo går ud over den kollektive trafik og den grønne omstilling, er det så virkelig så god en aftale?
Var det sådan her, Det Radikale Venstre ville skrue det sammen i den bedste af alle verdener?
Andreas Steenberg (RV), 2018-05-03:
Vi har kun 8 mandater, men havde vi 82 mere, så lavede vi nok noget helt andet.
Det vil jeg give hr. Rune Lund håndslag på.
Det holder lidt hårdt.
Jeg skal lige understrege, at der ikke kommer til at være færre afgange med tog i Danmark på grund af den her aftale.
DSB har selv sagt, at de om 10 år faktisk kan lade være med at få tilskud fra staten.
Så det er en del af den plan, DSB har lagt frem, om at bruge færre penge.
Et perspektiv, som jeg synes Enhedslisten skal tage med her, er, at hvis virksomhederne udvikler bedre produkter, så kan de tage en højere pris, og dermed kan de også give deres medarbejdere højere løn – det plejer at være noget, Enhedslisten er interesseret i – så også dem, der arbejder i virksomhederne, kan opretholde et stigende lønniveau.
Det kræver, at virksomhederne laver bedre produkter, og det her fradrag er med til at hjælpe det på vej.
Anders Johansson (KF), 2018-05-03:
Mange tak for det.
Det her er jo endnu et rigtig godt lovforslag, som udspringer af den store erhvervs- og iværksætterpakke, som vi lavede sidste år.
Forslaget handler, som flere af de foregående ordførere har været inde på, om at øge danske virksomheders muligheder for at opnå et skattefradrag for de udgifter, de har til forskning og forsøgsvirksomhed.
Det Konservative Folkeparti er med i begge aftaler, som er udmøntet i det her lovforslag, altså både erhvervs- og iværksætterpakken og så den brede forståelse om at fremrykke indfasningen af det.
Så vi støtter naturligvis lovforslaget.
Danske virksomheder skal være rigtig gode til at udnytte og udvikle nye løsninger.
Det er på den måde, at nye danske erhvervsucceser skabes.
Som verden er i dag, er en rigtig stor del af vores virksomheder i hård konkurrence med andre virksomheder i hele verden, fordi digitalisering og automatisering ikke kender nogen grænser.
Det betyder også, at det er vigtigere end nogen sinde før, at man er first mover i forhold til at udvikle nye produkter.
Et af de dogmer, der er gældende i rigtig mange brancher i dag, er, at vinderen tager det hele.
Dem, som er først med ny teknologi, hvad enten det er digitale løsninger, medicin, maskiner eller andet, har bedre mulighed i dag end nogen sinde før for at erobre hele markedet, og det kan gå rigtig stærkt.
Derfor skal vi selvfølgelig skabe de bedste rammer – både skattemæssigt, men selvfølgelig også på en lang række andre områder – for, at danske virksomheder kan blive endnu bedre til at forske.
Det er i sidste ende virksomhederne og deres innovative løsninger, deres konkurrenceevne, som skaber velstand i vores samfund.
Med det øgede fradrag for forskning og udvikling, som det her lovforslag gennemfører, øger vi virksomhedernes økonomiske incitamenter til at forske mere, og det er et rigtig godt skridt i den rigtige retning, dels fordi det gør det mere økonomisk fordelagtigt at allokere ressourcer til forskning og udvikling i virksomhederne, dels fordi det gør det mere attraktivt for større internationale virksomheder at placere deres forskning i netop Danmark, for der er også en international konkurrence på det her område.
Der er flere lande, som er på banen med ret store fradrag til virksomheder, som placerer forskning i de respektive lande.
Hvis man får tiltrukket forskning til Danmark, kan det også være med til at tiltrække medarbejdere med høje kvalifikationer inden for forskning og dermed også understøtte etableringen af nogle stærke faglige miljøer og klynger i Danmark, som er konkurrencedygtige, og som kan være med til at udvikle vores erhvervsliv i Danmark.
Så Det Konservative Folkeparti støtter selvfølgelig lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-03:
Tak, formand.
Jeg vil gerne takke for modtagelsen af lovforslaget.
Jeg er grundlæggende af den opfattelse, at vi i Danmark skal have en lovgivning, der gør det mere attraktivt at drive virksomhed her i landet, eller i hele kongeriget for den sags skyld, og med det her lovforslag gennemfører vi et ud af en række initiativer, som regeringen og aftalepartierne bag erhvervs- og iværksætterpakken blev enige om, med henblik på at gøre det mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Og en række af de initiativer er jo et investorfradrag, en aktiesparekonto og lettelse af en række afgifter.
Det her forslag handler så om muligheden for at fradrage mere end de faktiske udgifter til forskning og udvikling.
Det er allerede kendt i andre lande, og derfor er det på høje tid, at Danmark også kan tilbyde attraktive skatteregler, der kan tiltrække forskningsbaserede virksomheder.
Den smalle Venstreregering, som jeg også havde den glæde at være skatteminister i, havde jo et forslag, som lidt lignede det her, og som ikke handlede om at indføre et generelt merfradrag for forskning og udvikling, men et målrettet fradrag, hvor man satte en grænse for, hvilke virksomheder der kunne få adgang til det her forskningsfradrag, netop fordi udfordringen i forhold til forskning og udvikling er større i nogle af de små og mellemstore virksomheder end i de store, som faktisk investerer ganske voldsomt.
Det forslag var der ikke politisk appetit på, og da der kom en ny regering, kom der derfor igen en forhandling om erhvervs- og iværksætterpakken, og ud af det er så vokset det her forslag, som også er et godt forslag.
Forslaget har til formål gradvis at øge fradraget for udgifter, der kan henføres til virksomhedernes forsøgs- og forskningsaktiviteter, og dermed, som også en række ordførere har været inde på, at skabe et incitament for virksomheder til at øge deres forsøgs- og forskningsaktiviteter og indirekte som følge af det forhåbentlig at være med til at sikre mere vækst og nye arbejdspladser i samfundet – eller at øge værdien af de arbejdspladser, man har, og som følge deraf lønninger og lønsomhed i virksomhederne.
Der er en sammenhæng mellem, hvilke virksomheder der investerer meget i forskning og udvikling, og hvilke virksomheder der er produktive.
Det er jeg selvfølgelig rigtig glad for, og det noterer jeg mig også at en lang række virksomheder har kvitteret for og er glade for.
Så med andre ord vil jeg gerne takke for den debat – der har ikke været så meget diskussion – og dialog, der har været i salen i dag, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Det bliver forhåbentlig en konstruktiv en af slagsen, det er det normalt i Skatteudvalget.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Ministeren siger det jo egentlig selv i sin tale, nemlig at her kommer et skattefradrag, som, hvis man endelig skulle indføre et skattefradrag, ikke rammer der, hvor der i virkeligheden måtte være mest brug for det, nemlig hos de små og mellemstore virksomheder, hvor udfordringen kan være størst.
Men her får alle bare et større fradrag.
Og når vi ved, hvor det er, der primært bliver investeret i forskning og udvikling, f.eks. hos Novo Nordisk som helt stor topscorer, jamen så kan vi også godt regne ud, hvor størstedelen af skatterabatten her nok vil gå hen, i hvert fald i kroner og øre, nemlig til nogle meget, meget store selskaber.
Når skatteministeren selv i sin tale gør opmærksom på, at skattefradraget – hvis man overhovedet går ind på ideen om, at der skal være et skattefradrag – sådan set rammer skævt, hvordan har skatteministeren det så med det?
Er det en smart måde at bruge skatteborgernes penge på?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-03:
Altså, jeg synes bestemt, det forslag, der ligger her, er en smart måde at bruge skatteborgernes penge på.
I min optik havde det været endnu smartere at gøre det, som den tidligere regering foreslog, men vi må bare notere os, at det er blevet kritiseret, også af nogle af de partier, som nu er en del af regeringen.
Sådan er det jo i politik.
Man indgår nogle kompromiser i regeringen, og når man ikke har flertallet, skal man også indgå kompromiser med de folk, man forhandler med.
Det er det i min optik, og derfor har vi fremsat forslaget.
Kunne man have lavet et bedre forslag?
Ja, det kunne man, men det var der så ikke flertal for i Folketinget.
Og jeg er ked af at sige det, men hvis jeg var kommet til hr. Rune Lund for 2 år siden med det tidligere forslag, tvivler jeg på, at hr. Rune Lund ville have stemt for det.
Rune Lund (EL), 2018-05-03:
Det kan jeg bekræfte, også det med, at finansieringen af det her jo kommer, ved at man skærer ned på DSB, og ved at man tager penge fra råderummet, som egentlig oprindelig var tiltænkt velfærd.
Så det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Men jeg hørte også skatteministeren sige, at det her bliver et fradrag, som i særdeleshed vil komme nogle rigtig store firmaer til gode.
Hele den her debat har været meget præget af, at forskellige partier tror eller håber på, at det her vil føre til flere investeringer i forskning og udvikling.
Men når man ser de udgivelser, som f.eks. kommer fra regeringen selv, og nogle af de data og interviewundersøgelser, som jeg har fremlagt her i debatten, er der ikke rigtig noget, der tyder på, at det skulle være et større fradrag, der for alvor skulle gøre, at investeringerne i forskning og udvikling skulle stige mere, end de allerede gør i forvejen.
Så mit andet spørgsmål vil være: Kommer der en evaluering af det her på et tidspunkt, hvor man ligesom kigger på: Jamen nu har vi givet en skatterabat, og den koster ½ mia. kr. om året i varig virkning; fik vi det ud af det, vi ville, eller skulle vi i virkeligheden rulle det tilbage, fordi det var penge, der var smidt ud ad vinduet?
Det sidste kunne man godt tro, når man ser, hvad virksomhederne rent faktisk svarer, når de skal svare på, hvad deres barrierer er i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-03:
Når jeg taler med virksomheder, og det gør jeg ganske ofte, så nævner de en række ting.
Og det, de ofte nævner, er skattereglerne, altså at jo mere beskatning der er på virksomheder, jo flere penge skal de aflevere, og jo færre penge kan de geninvestere i deres virksomhed.
Så det er der en eller anden sammenhæng i, og derfor er det vel også blevet taget positivt imod.
Der lægges ikke op til nogen evaluering, men hvis det er et ønske fra Folketingets partier og fra Folketingets skatteudvalg, at man kigger på, om det, vi tror vil ske med det her lovforslag, så er sket om 2, 3 eller 5 år, så vil jeg da gerne bidrage konstruktivt til det og få Skatteministeriet til at foretage en evaluering.
Så det vil jeg anbefale hr. Rune Lund at tage op i Skatteudvalget som led i lovbehandlingen.
Folketinget har jo mulighed for at lave lovovervågning på lovforslag.
Det benytter man sig sjældent af, men det kunne være et af de forslag, hvor man lavede lovovervågning for at se, om det, at vi giver en stor skattefordel, vil føre til yderligere investeringer i forskning og udvikling, som alle virksomhederne siger – og som jeg i øvrigt tror er rigtigt.
Det vil jeg ikke have noget imod som skatteminister, men det er op til Skatteudvalget at beslutte.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-03:
Tak for det.
I Danmark har vi en stærk tradition for produktion af fødevarer.
Vi kan se det på vores madkultur, hvor flæsk, leverpostej, grillpølser og mange, mange andre rigtig gode fødevarer har en særlig plads i danskernes hjerter og maver.
Vi ser det på den dygtighed, hvormed danske landmænd adskiller sig fra udenlandske producenter, hvad angår ressourceeffektivitet, brug af antibiotika og meget andet – kort og godt: I Danmark producerer vi nogle af verdens allerbedste fødevarer, og de er også efterspurgt verden over, og det glæder vi os selvfølgelig meget over.
Vi ser det også på den globale efterspørgsel af dansk svinekød, smågrise og en masse andre produkter.
Senest så vi også et godt resultat for året 2017, hvor fødevareeksporten igen er steget, og det trækker jo mange nye arbejdspladser med, også her i Danmark, og betyder rigtig meget for hele samfundet.
Den danske svineproduktion har vi gode grunde til at værne om og selvfølgelig også om hele fødevareproduktionen samlet set.
Der står vi over for en øget trussel, som jo er rykket tættere på.
Afrikansk svinepest er en utrolig smitsom sygdom og rammer svin af alle racer med høj dødelighed til følge, og der findes ikke nogen vacciner.
Derfor er det også vigtigt, at vi handler med det samme, som vi så også gør nu med det her lovforslag, som ligger fra regeringens side, så vi gør alt, hvad vi kan, for at hindre, at svinepesten kommer ind i landet.
Det er netop, hvad vi gør nu med det her lovforslag fra regeringens side med en samlet indsats imod afrikansk svinepest.
Spredningen af sygdommen sker jo bl.a. ved direkte kontakt med inficerede svin, herunder vildsvin, eller ved indirekte kontakt, hvorved sygdommen kan trænge ind i stalde osv.
En vigtig del af indsatsen er derfor at mindske sandsynligheden for, at vildsvin bærer sygdommen med sig ind i Danmark, og netop opførelsen af et hegn langs den dansk-tyske grænse, hvor vildsvinene får væsentlig sværere ved at komme ind i landet, er vigtigt.
Dimensionerne forventes at være sådan, at hegnet bliver ca. 1½ m højt i forhold til synlighed og så ½ m under jorden, da vildsvin jo også har visse egenskaber for at grave.
Så det er måden at gøre det på.
Man har andre steder set hele besætninger, der har skullet aflives, og at al eksport til tredjelande stopper.
Det drejer sig ikke kun om eksport af svin, men kan i mange tilfælde også ramme eksporten af andre levende dyr og andre produkter, hvilket gør, at de samfundsøkonomiske og erhvervsøkonomiske konsekvenser selvfølgelig så vil blive alvorlige.
Vi skal tage truslen og de her bekymringer og den usikkerhed, der er, alvorligt, og med det vildsvinehegn, som foreslås nu, reducerer vi sandsynligheden for, at vi får sygdommen ind i Danmark, og derfor stemmer Venstre selvfølgelig for det her lovforslag.
Carsten Bach (LA), 2018-05-03:
Jeg vil også benytte lejligheden til at ønske ordføreren for Enhedslisten velkommen i Folketingssalen og tillykke med en veloverstået første ordførertale.
Det er jo et meget vigtigt emne, som ordføreren for Enhedslisten faktisk belyser rigtig fint.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren måske kunne uddybe, hvilke eventuelle negative konsekvenser for naturen i Danmark ordføreren kunne forestille sig et sådant vildsvinehegn kunne have.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-03:
Først og fremmest er de negative konsekvenser, som jeg også nævnte i min ordførertale, at der ikke bliver mulighed for, at arter som odder og ulv kan færdes frit i området.
Der er også de konsekvenser, som det vil få at føre hegnet igennem et Natura 2000-område.
Det er jo heller ikke nogen smuk gerning.
Carsten Bach (LA), 2018-05-03:
Det er jo et rigtig fint svar, som jeg tænker er fuldstændig rigtigt, selv om jeg ikke er naturekspert.
Jeg ved ikke, om ordføreren er det.
Derfor undrer det mig måske en lille smule, at ordføreren savner den her dokumentation for effektiviteten og – kan man sige – hele formålet med vildsvinehegnet, som jo netop er at holde vildsvin ude af Danmark.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-03:
Vi kan jo netop tale om effektiviteten, da vildsvin faktisk kan svømme, så de svømmer selvfølgelig bare uden om hegnet.
Og uanset om der er fotodokumentation for, at de har svømmet i Flensborg Fjord eller ej, så er det faktisk en reel mulighed.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-03:
Tak for det.
Med al respekt for, at det er første gang, ordføreren er i salen og på talerstolen – tillykke med det – og med baggrund i, at ordføreren jo selv spillede lidt kontant ud, og det også fremgik fint og godt, at det var en tale skrevet på forhånd, så hæftede jeg mig ved en bestemt ting, ordføreren læste op, nemlig at den nærmeste smittekilde var over 1.000 km væk.
Det synes ikke lige at stemme helt med virkeligheden, men det stemmer måske meget godt med, at den tale, ordføreren har fået stukket i hånden, er skrevet i kælderen et eller andet sted ude på Christiania.
Men lad nu det ligge.
Jeg synes bare, man lige skulle prøve at komme frem til virkeligheden og forholde sig til de problemer, vi står over for.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-03:
Flere med kendskab til vildsvin og forholdene i Sønderjylland har udtalt, at de fleste vildsvin ikke lever i området mellem Flensborg og Tønder, men at vildsvinene derimod lever øst for Flensborg og krydser Flensborg Fjord for at komme til Danmark, hvilket man for nylig kunne se skete med 14 vildsvin.
Hvordan har Venstres ordfører det med at poste 80 mio. kr. af skatteborgernes penge i et projekt, der formentlig ikke vil virke efter hensigten?
Jeg skal ikke kunne sige, hvor Venstres ordfører får skrevet sine taler, men vi plejer at benytte os af vores faglige medarbejdere her på Christiansborg.
Men om smittekilden er tæt på eller ej, vil jeg nu sige, at den jo ikke er tæt på, og der er ikke konstateret afrikansk svinepest i Tyskland.
Men jeg ved ikke, om Venstres ordfører og jeg skal tage en tur med målebåndet og måle, hvor langt der så er til nærmeste udbrud.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-03:
Det kan jeg bekræfte.
Det har jeg også ladet mig fortælle, altså at virkeligheden er ved at gå op for mange flere end os.
Vi var måske nok nogle af dem, der var først med det og begyndte at stille spørgsmål til det.
Men så kan vi jo glæde os over, at der er flere, der beder om at få kopieret vores danske løsning.
Så jeg er glad for, at der også fra Socialdemokratiets side er opbakning til at gå videre ad den her vej og få det klaret.
Simon Kollerup (S), 2018-05-03:
Det er også bare et enkelt spørgsmål, fordi der nu bliver rejst lidt debat om, om det her virker, og hvordan det virker.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at man arbejder med lignende tanker i visse dele af Tyskland?
Jeg tror, at man nord for Kielerkanalen arbejder med overvejelser om, at man på præcis samme måde vil holde den her pest ude af det tyske marked.
Det er bare et opklarende spørgsmål.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-03:
Jeg går varmt ind for, at vi får etableret det her hegn; det tror jeg med al tydelighed fremgik af min ordførertale.
Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Det vil jeg da egentlig gerne følge op på, så jeg vil høre, om ordføreren er enig i, at hegnet ikke vil forhindre vildsvin i at komme ind i Danmark.
Jamen jeg vil bare høre, hvad det er for en dokumentation, som partierne bag den her aftale har på, at et hegn overhovedet også vil forhindre vildsvin i at komme ind i landet.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-03:
Jamen jeg tror da, at det er tydeligt for enhver, at hvis man rejser et hegn som det, der er skitseret her, vil det selvfølgelig være en forhindring for dem.
Jeg vil da håbe, at det forhindrer, at de kommer ind, med de konsekvenser, vi ellers har set her.
Jeg tænker da bare på den danske slagteriarbejder og alle dem, der arbejder i hele fødevaresektoren, alle dem, der arbejder i maskinsektoren, alle dem, der arbejder i hele følgesektoren, for alle deres job vil jo pludselig være i farezonen.
Det vil vi ikke være med til.
Derfor vil vi i Venstre selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre, at de her vildsvin kommer ind, og at den her sygdom kommer ind.
Lise Bech (DF), 2018-05-03:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at med de her 80 mio. kr. betaler erhvervet altså selv omkring de 30 mio. kr., fordi det er så vigtig en sag.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-03:
Tak for spørgsmålet og for at gøre opmærksom på det.
Det er jo dejligt at konstatere, at erhvervet er enig og bakker op og støtter.
Det burde alle jo sådan set gøre, men jeg er da glad for, at det ser ud til, at vi i hvert fald har et ret bredt flertal.
Men det undrer mig, at der ikke er fuldstændig flertal.
Jamen jeg har også godt set en af de videoer.
Om det er den samme video, vi har set, ved jeg ikke, men jeg har ladet mig fortælle, at den omtalte video ikke er fra Flensborg og omegn.
Orla Hav (S), 2018-05-04:
Jamen det, der falder mig for brystet, er, at ministeren sådan vælger at gå ind selektivt og rose partierne.
Hvis man havde holdt sig til, at alle partier havde fået en anerkendelse for, at det her havde vi arbejdet for alle mand, m/k,
så havde det ikke gjort mig noget, men når historieskrivningen skal laves om til, at det her er en enkelt regering og et enkelt parti, der har drevet ekstra på, så synes jeg faktisk ikke, det er et reelt billede af den proces, vi har været igennem.
Jeg kan bare sige, at ministeren jo nok vil få nogle udfordringer med at få bokset de sidste ting på plads heri.
Jeg skal bare melde mig i rækken af dem, der gør opmærksom på, at de for længe siden har sagt, at det der med rimelig tilpasning burde have været med i regeringens udspil, og det må regeringen jo så se om den kan leve op til i den efterfølgende proces.
Mai Mercado (KF), 2018-05-04:
Jo, det er jo altid let at være ambitiøs, når man er i opposition.
Fru Marianne Jelved siger, at det her skulle man have gjort for lang tid siden.
Altså, så må jeg jo bare lige minde om, at længere siden er det jo heller ikke, at Radikale selv havde socialministerposten.
Da kunne man jo bare have gjort det.
Faktum er jo, at det er en borgerlig regering, der skulle til, i samarbejde med Dansk Folkeparti, før vi overhovedet får et lovforslag, som sikrer, at man ikke må diskriminere mennesker med et handicap.
Der er ingen, der har foreslået det før, i hvert fald hvor der var en regering, som tog det ned i salen, således at det blev gennemført.
Det er jo, fordi der har været et støtteparti, som vedholdende har ønsket det og sagt, at det er vigtigt, og fordi der er en regering, som har valgt at imødekomme det.
Så hvis det her var noget, man skulle have gjort for lang tid siden, så kan jeg da bare undre mig over, at det ikke er blevet gjort, sidst man altså havde socialministerposten.