runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Mange tak for den anerkendelse, og det er i hvert fald også meget værdsat den anden vej rundt.
Det er jo sådan, at 35 pct. af de grønlændere, der bor i Danmark, og som kan arbejde, som altså er i den arbejdsdygtige alder, er i arbejde, mens det generelt er 80 pct. af danskerne, og noget af det, som den her rapport fra Institut for Menneskerettigheder peger på, er jo også, at det nogle gange er dit navn, der kan være en hindring.
Jeg hører bl.a. historier om folk, der måske hedder Malik, men som måske også hedder Mads til mellemnavn, og som så vælger at bruge deres danske navn, når det er sådan, at de søger en stilling.
Vi taler jo rigtig meget om, at der mangler arbejdskraft, og der er rigtig mange grønlændere, som vi godt kan opkvalificere, og hvor vi kan være med til at sikre, at de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Mange tak.
I forhold til at sikre noget mere viden kan man sige, at der tidligere har været afsat nogle penge både til Grønland og Færøerne i forhold til dokumentarer, radio og forskellige andre eksempler.
For lige nu bliver det jo projektmidler, som vi sådan set går ind og kæmper for til Grønland og Færøerne, men det er egentlig strukturen, vi er nødt til at gå ind og ændre i.
Tak, og også tak for ordene.
Det er jo positivt, at man har lavet den her historiekanon, så man kommer til at undervise noget mere i historien i folkeskolen og gymnasiet.
Men det er jo også vigtigt, at vi ligesom får den anden del med; det tror jeg sådan set vi er ret enige om.
Jeg tænker, at danske medier spiller en rigtig, rigtig stor rolle.
Vi oplever jo også, at der er forhandlinger, også på kulturområdet, hvor vi ikke nødvendigvis sidder med.
Det vil sige, at hvis vi ønsker rigsfællesskabet, er der måske også behov for, at vi sidder med i de kulturforhandlinger, der handler om medierne og den støtte, som man giver til forskellige medier.
Jeg kan i hvert fald konstatere, når jeg læser de danske medier, at det godt nok er sjældent, jeg læser noget om Grønland.
Det er blevet en lille smule bedre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2023-10-05:
Mange tak for det.
Jeg synes også, det bliver bedre; jeg har også en stor opmærksomhed rettet mod det.
Men jeg er også enig i, at vi skal blive ved med at have et stort pres i forhold til det.
Nu nævner ordføreren, at der bor 17.000 grønlændere i Danmark.
Jeg tænker på, om der her er et uudnyttet potentiale.
Tænker ordføreren noget om det?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Tusind tak til min gode kollega fra Færøerne, hr. Sjúrður Skaale, og også tak for det gode samarbejde og for en rørende kommentar.
Jeg har i dag hørt flere tale om, også når vi snakker klima, at det ikke så meget handler om os, men om næste generation og næste generation igen.
Nu er det min tredje periode i Folketinget, og jeg har været her i mere end 8 år, og jeg kan godt mærke, at man når hen i anden, hvad skal man sige, aldersklasse, og skal have læsebriller på og alle mulige andre ting.
Men jeg synes, det er vigtigt, at det ikke nødvendigvis er os, vi kæmper for, men at det er for den kommende generation.
Så tusind tak.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-10-05:
Jeg har ikke noget spørgsmål.
Jeg vil bare også tilkendegive, at det var en meget fin og modig tale, specielt i det klima, der er.
Jeg synes, at datteren, der kigger med, skal sige: Det var godt gået, mor.
For moren er en brobygger, en pragmatiker, en praktisk anlagt person, som søger løsninger i den virkelige verden i stedet for at fortabe sig i meget abstrakte diskussioner, som er nemme at fortabe sig i, når situationen er svær.
Så jeg synes bare, det var en fin og vigtig tale.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Det er jo ikke et anliggende for Folketinget, men for Inatsisartut.
Noget, jeg ved at naalakkersuisut har arbejdet for, er bl.a. en integrationslov, som jeg ved at Inatsisartut behandler hjemme i Grønland, så det vil jeg egentlig lade være op til en debat hjemme i Grønland frem for her i Folketinget.
Markus E. Olsen (SIU), 2023-10-05:
[Taleren talte grønlandsk].
Det, jeg spørger om, er: Hvad vil IA gøre for, at de dansktalende kan få et sprogkursus i grønlandsk?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Det, vi konkret arbejder for og kan gøre i Folketinget, er, at man i forbindelse med de uddannelser, som findes inden for statens område, såsom uddannelsen til kredsdommer, anstaltsbetjent eller nogle andre ting, kan italesatte behovet for, at det kommer til at foregå sådan, at rent grønlandsktalende også har mulighed for at tage dem.
Det har vi gjort gentagne gange, f.eks. i forbindelse med den her arktiske beredskabsuddannelse, hvor vi skal være med til at sikre, at man kan komme ind.
Så kan det godt være, at ens danske ikke er det bedste, men så kan man få noget danskundervisning som en del af det, men derudover kommer en del af undervisningen til at foregå på grønlandsk fremadrettet.
Det er noget af det, vi rigtig gerne så i fremtiden i forhold til Arktisk Kommando, politiet, kriminalforsorgen og de forskellige områder bl.a. inden for domstolene.
Markus E. Olsen (SIU), 2023-10-05:
[Taleren talte grønlandsk].
Jeg vil gerne spørge om, hvad IA har tænkt sig med hensyn til det danske sprog, altså med hensyn til at det mindretal i Grønland, som er dansksproget, er i en meget magtbaseret situation.
Hvordan kan IA arbejde for, at dansktalende kan få en grønlandsk uddannelse eller lære grønlandsk?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Det var en helt særlig sag.
Det var en mine i baghaven, kan man sige, en åben mine i baghaven, et sted, hvor der bor rigtig mange folk, og hvor der er fåreholdere.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-10-05:
Det lyder som gode bud.
Jeg tænker også, at alt andet lige må der være et stort potentiale i forhold til hele råstofområdet.
Ordføreren ved jo meget bedre end mig, hvor meget det fyldte i det seneste grønlandske valg.
Og noget af det var jo også at sige nej til nogle konkrete projekter.
Jeg er med på, det var en særlig sag.
Men kan ordføreren være bekymret for, at befolkningen måske har en skepsis over for for mange forundersøgelser og udvinding af forskellige råstoffer, eller var det en helt særlig sag, der var op til det seneste valg?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Tak for kommentarerne, og også tak for rosen.
Jeg tænker sådan helt lavpraktisk.
Når vi f.eks. snakker råstoffer, ved vi, at 78 pct. af de sjældne jordarter, som EU har brug for, findes i Grønland.
Det synes jeg er interessant.
Jeg ved, at der er et fund, bl.a. i Kiruna, men hvorfor kunne man ikke lige så godt være med til at investere fra EU's side i forhold til Grønland og i forhold til råstofområdet?
Det kunne være et sådan konkret projekt, man kunne samarbejde med naalakkersuisut om.
Så er det jo vigtigt, at man også kigger på turisme og de her landingsbaner, der er på vej.
Vi ser jo med mange af de her krydstogtsturister, at det giver os nogle flere opgaver i forhold til search and rescue.
Så det skal jo samtænkes, og der er også brug for at have en snak omkring de gråzoner, der kan være imellem Grønland og Danmark i forhold til erhvervsområdet.
Kunne man være med til at sikre, at når man taler om Invest in Denmark, taler man måske også om Invest in Greenland?
Jeg tror sådan set, investeringerne nok skal komme derhen, hvor mulighederne er.
Men vi skal være med til at oplyse noget mere over for interesserede investorer, i forhold til hvor de modne projekter er henne.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-10-05:
Tak for det.
Jeg vil også istemme mig rosen af ordførerens tale, som bar præg af eftertænksomhed.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er Grønlands økonomiske potentialer og hele erhvervspolitikken.
Uanset om man ønsker, at Grønland skal opnå selvstændighed og derved også skal opnå økonomisk selvstændighed, eller man ønsker at forbedre sundhedsvæsenet, så kan man ikke komme uden om, at der er brug for virkelig at finde ud af, hvor de største potentialer i Grønlands økonomi er.
Og der vil jeg egentlig høre ordføreren, hvor ordføreren mener man bør sætte ind erhvervspolitisk i Grønland, og i forlængelse af det, om der er noget, vi kunne gøre bedre fra dansk side.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Altså, der er jo tidligere i Folketinget afsat nogle penge til at lave en podcast i Danmark.
Det er en podcast, som er på grønlandsk, og som Siumut har fået afsat nogle penge til, og der deltager grønlændere i Danmark jo.
Jeg synes sådan set, det lidt handler om at krydse den bro, så det ikke kun bliver på grønlandsk, men at det i lige så høj grad bliver at sikre almenbefolkningen i Danmark noget mere viden, også på et sådan lidt mere naturligt plan.
Det kan være alle mulige almindelige programmer, som vi er vant til at have.
Hvorfor ikke i Grønland eller Færøerne, når man nu også gør det i Danmark?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-10-05:
Tak til ordføreren for en glimrende tale, og endnu en gang tak for det gode samarbejde mellem SF og Enhedslisten.
Det glæder mig meget.
Jeg glæder mig rigtig meget til, at vi skal samarbejde om rød-grønne løsninger for Danmark og kæmpe videre for et mere solidarisk Danmark og et mere fremadskuende Danmark på den grønne dagsorden.
Efter sidste valg tror jeg ret mange danskere blev en smule overrasket over, at vi lige pludselig fik en regering hen over midten.
Jeg blev ikke så overrasket, for jeg havde faktisk hørt statsministeren meget tydeligt sige, at ambitionen var en regering hen over midten, men det, jeg blev overrasket over, var, at partiet Venstre og partiets formand valgte at skrotte det, man havde sagt i valgkampen, om, at man aldrig ville gå ind i en sådan regering.
Jeg tror, at ord som »rædselsfuldt« og andet blev brugt.
Men fred være med det, nu er det sket, men det viser, at der kan ske ting i politik, som er en smule mærkelige, eller noget, som man ikke forudser.
Men kan vores to partier – om end vi kan være uenige om mange ting – ikke være enige om, at det, vi lover før valget om en solidarisk løsning og en grøn løsning, også er det, vi leverer efter valget?
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-05:
Det er en lidt sjov diskussion, ikke?
De vil måske så mangle endnu mere arbejdskraft.
Men lad det ligge.
I Enhedslisten er vi optaget af, at der er gode forhold for iværksættere i det her land.
Vi kan heller ikke forstå, hvorfor man lader virksomhed efter virksomhed gå konkurs i stedet for at give dem en mulighed for at afdrage på den coronagæld lidt længere eller eftergive den.
Så vi er meget optaget af små iværksætteres forhold i det her samfund, og det kunne jeg tale meget længere om, men det er der desværre ikke tid til.
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Tusind tak til ordføreren.
Jeg er helt okay med, at vi ikke er enige om alt, særlig når det omhandler klimaet, for der tror jeg måske, at der er nogle især i den højre side af salen, som står et lidt andet sted end os.
Det er jo også derfor, at vi taler om balancerne.
Vi skal sørge for, at vi ikke får en alt for stor modstand mod klimakampen.
Moderaterne er egentlig positive nok over for atomkraft.
Det, der er problemet med de klassiske atomkraftløsninger, er, at det vil gå for langsomt at implementere det i Danmark, og der tror vi simpelt hen, at kræfterne og pengene er bedre brugt ved at fokusere på vindmøller og solceller.
Men med hensyn til de lande, der allerede har atomkraft, er vi fuldstændig positive, og hvad angår den forskning, der foregår inden for atomkraft, og de fremtidige løsninger, der kan være, så kan det også sagtens være, at man vil kunne implementere det her i Danmark. Men som det er lige nu, er det simpelt hen for dyrt, og det tager for lang tid at implementere i Danmark.
Derfor er vi imod, men vi er ikke imod, fordi det er atomkraft.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Tak for det.
Jeg er en af dem, der på trods af politiske uoverensstemmelser faktisk har været glad for høre fru Monika Rubin på talerstolen i de sammenhænge, hvor det har været muligt.
Man i dag må jeg indrømme at jeg bliver sådan lidt forstemt, for det lader til, at fru Monika Rubin har været lidt for meget i selskab med statsministeren.
Jeg har ikke fået listen over, hvad det er for spørgsmål, vi må stille i dag, så jeg må jo vove livet, skulle jeg til at sige, eller i hvert fald vove mig ud på usikker grund og prøve at spørge ind til noget af det, som ordføreren taler om, men måske alligevel stille spørgsmålet fra en anden vinkel.
Ordføreren taler meget om, at nu skal vi gå på kompromis med naturen og miljøet, og at det er et vilkår, for der skal sættes vindmøller op.
Jeg og Nye Borgerlige har et godt bud, og det hedder atomkraft.
Det er ikke noget quickfix, men det er en løsning på sigt, og der er også fremtidige generationer, som vil have brug for stabil, grøn og sikker energi.
Hvad siger Moderaterne til atomkraft – hvis man må spørge om det?
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Det er jo derfor, vi ikke, hverken S, V eller M, kan svare på, hvordan sådan en CO 2 -afgift præcis ville skulle skrues sammen, og det er derfor, vi venter på Svarerudvalget, for klimakampen er netop global.
Den er ikke national, og derfor bliver vi nødt til at sørge for, at der ikke sker markant øget udledning andre steder, og det er der en risiko for, hvis vi afvikler landbruget i stedet for at udvikle det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-10-05:
Så vil jeg lige spørge igen: Kan ordføreren for Moderaterne garantere, at de værktøjer, der bliver taget i brug, ikke øger udledningerne i udlandet?
For som vi hører, er den her klimanationalisme jo et begreb, der bruges, i hvert fald når man taler landbrug.
Ordføreren var selv inde på, at klimakrisen jo som bekendt er global, så hvad nytter det at have et iblandingskrav i Danmark, hvis det øger udledningerne syd for grænsen?
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg er hundrede procent sikker på, at vi nok skal nå 2025-målet, og hvis det, der er iværksat af regeringen i forhold til f.eks. iblandingskravet, ikke er nok, så er Moderaterne fuldstændig villige til at gøre mere.
Det er jo også derfor, at vi på vores sommergruppemøde italesatte det her potentiale i forhold til en dieselafgift og jo også taler om en CO 2 -afgift i landbruget.
Så det kan sagtens være, at vi når til et punkt, hvor der særlig i forhold til at nå 2030-planen skal gøres mere, men vi skal nok nå 2025-målet i forhold til de ting, der er iværksat med hensyn til iblandingskravet og flyafgiften.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
For det er jo ikke længe siden, at den siddende regering, som Moderaterne jo er en del af, skrinlagde ikke bare et, men to projekter om energiøer, fordi det blev for dyrt og i øvrigt også kommer til at tage meget lang tid.
Så helt ærligt, var det ikke på tide, at man droppede de der begrænsninger på, hvad vi kan have af energikilder i Danmark, og så lagde et pres på Socialdemokratiet – for jeg tror nok, det primært er dem, der stiller sig på bagbenene her – og sagde: Nu bliver vi nødt til at sikre rigelig grøn og stabil energi, også gennem atomkraft?
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Jeg er virkelig ked af det, men jeg synes, det er en absurd diskussion, vi har bevæget os ud i.
Jeg har stået og talt om, hvordan det sejler i ældreplejen, hvorfor der er behov for en ny ældrelov, og Dansk Folkeparti plejer at bryste sig af, at man kæmper for de ældre, og så vælger ordføreren at bruge sit spørgsmål på det her.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Vil fru Monika Rubin så foranledige, at vi i offentligheden kan få en be- eller afkræftelse på, om der er udvekslet valgbidrag mellem CIP og Moderaterne?
Jeg går ud fra, at hun har kontakt til nogle i landsorganisationen, som ligger inde med den slags viden.
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Som politisk ordfører har jeg slet ikke indblik i, hvem der giver Moderaterne hvilke valgbidrag.
Jeg ved, hvem der gav mig selv valgbidrag i min valgkampagne, og det var i hvert fald ikke dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Det er i hvert fald i nogle kredse en etableret praksis, at private virksomheder kan give bidrag til politiske partier, og spørgsmålet var så, om det har fundet sted mellem CIP og Moderaterne.
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Jeg er virkelig ked af det, men jeg hørte ikke, hvad det var, der skulle være givet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-10-05:
Tak for det.
Det er rart at høre, at Moderaterne er ambitiøse på klimaområdet.
At man ligefrem ønsker, at danskerne skal synes, at solcelleparker er smukke, er sgu ambitiøst – undskyld.
Spøg til side, Klimarådet har jo for tredje gang, tredje år i træk, i februar dumpet regeringens klimaindsats.
For under en uge siden kom regeringens klimaprogram, der viste, at vi nu er længere væk fra 2025-målet end for et år siden, hvilket i sandhed må være en falliterklæring.
Jeg synes ærlig talt også, det er lidt nemt at give bureaukrati og flagermusene skylden for, at der ikke er kommet flere vindmøller op de sidste år.
Men mit spørgsmål går nu på det her 2025-mål, som er ved at blive forhandlet.
Vil ordføreren garantere, at de værktøjer, der bliver taget i brug for at nå 2025-målet, ikke øger CO 2 -udledningerne i udlandet, eller er klimanationalisme kun noget, man er bange for, når det gælder landbruget?
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Det var jo lige præcis det, min tale også handlede om, nemlig at det går for langsomt.
Det går for langsomt med at få sat solceller op, det går for langsomt med at få sat vindmøller op, og det bliver vi simpelt hen nødt til at gøre bedre.
Det er jo derfor, regeringen har nedsat den nationale energikrisestab, som skal se på, hvordan vi kan gøre det her, hvor vi kan fjerne regler, hvor vi kan fjerne bureaukrati, hvor vi kan kompensere naboer osv. for at bedre den her proces.
Nanna W. Gotfredsen har en kæmpestor indsigt i det her emne og har derfor også meget stærke holdninger til det.
Men Moderaterne støtter fuldt op om regeringens plan om at rydde Pusher Street.
Katrine Daugaard (LA), 2023-10-05:
Nanna W. Gotfredsen siger den 6. september i Ekstra Bladet, tror jeg det var: »Det, vi står med, er jo ikke kontrol.
Det, vi står med, er kontroltab, og når der sker en spredning af hashhandlen igen, så bliver det endnu mere tilgængeligt for børn og unge.
Med det, vi gør, får vi mere af det, vi påstår, vi får mindre af.
Det er dumt.«
Er ordføreren fuldstændig enig i det?
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Mange tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg troede egentlig, at fornemmelsen var, at det var hr. Lars Løkke Rasmussen, der havde stiftet Moderaterne, og ikke partimedlemmerne.
Vi får ellers altid skudt i skoene, at der nærmest ingen andre er i det her parti end hr. Lars Løkke Rasmussen, så jeg er rigtig glad for, at ordføreren har lagt mærke til, at vi også er andre medlemmer i Moderaterne.
I forhold til det konkrete spørgsmål støtter Moderaterne fuldt op om regeringens planer i forhold til Pusher Street.
Det, der er problemet med Pusher Street, er, at vi simpelt hen har fået en enklave med kriminalitet, som vi bliver nødt til at bryde op.
Når det så er sagt, har Moderaterne også andre forslag til, hvordan vi kan komme videre i forhold til at prøve at komme noget af den her kriminalitet, der særlig er på cannabismarkedet, til livs.
Men vi er jo en del af en regering.
Moderaterne har ikke 90 mandater, selv om vi gerne ville have det.
Så det her er et skridt på vejen.
Katrine Daugaard (LA), 2023-10-05:
Tak for det.
Moderaterne er jo et nyt parti, som i høj grad er blevet stiftet af medlemmerne selv, og der har I jo i jeres gruppe også en ekspert siddende, vil jeg da nærmest kalde hende, nemlig fru Nanna W. Gotfredsen, i forhold til cannabis og legalisering af cannabis osv.
Fru Nanna W. Gotfredsen har jo været ude med nogle meget bastante udmeldinger i forhold til regeringens tiltag eller initiativer ude på Christiania.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning: Mener ordføreren virkelig, at de her initiativer, regeringen er nået frem til, kommer til at virke den her gang?
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo helt okay, at vi har forskellige holdninger til det her område.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Men jeg bliver også bare nødt til at anfægte, at vi slet ikke skulle gøre noget.
Sikkerheden i Danmark, men særligt for danskere i udlandet, var truet.
Jeg har lige været med Statsrevisorerne i Kenya, og der måtte vi simpelt hen ikke køre med flag på bilen, fordi man var bekymret over det, der foregik i forhold til bogafbrændinger og de reaktioner, der kunne komme.
Så vi bliver simpelt hen nødt til som Folketing og som regering at tage de sikkerhedstrusler alvorligt.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-05:
Professor ved Juridisk Institut på Syddansk Universitet Frederik Waage har udtalt, at forbuddet mod koranafbrænding er »en moderniseret udgave af blasfemiparagraffen«.
Professoren udtaler: »Det er ikke de samme ord, der bliver brugt, men i realiteten var det kun bogafbrændinger, der var tilbage, dengang vi havde blasfemiparagraffen.
Derfor er det en genindførelse af retstilstanden, som blasfemiparagraffen var.«
Vil ordføreren redegøre for, hvorfor forbuddet mod koranafbrænding ikke er en genindførelse af den paragraf?
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
nå, borgerne kan underskrive, ja, undskyld.
Der tænker jeg jo ikke at det er ældreministeren jeg skal spørge.
Der er det vel den enkelte kommune, jeg i princippet skal spørge, hvorfor de ikke bruger det redskab i deres kommune.
Det er faktisk et af problemerne nogle gange i vores velfærdssamfund eller vores samfund generelt, at det nogle steder halter med implementeringen.
Vi laver lovgivning herinde i absolut bedste mening, men når så det skal implementeres efterfølgende, er der noget, der halter i implementeringsprocessen.
I forhold til det konkrete spørgsmål om koranlovgivningen, for jeg tænker, det er det, som ordføreren spørger ind til, så må jeg ærligt indrømme, at jeg faktisk er ærgerlig over, at vi har ladet de her afbrændinger af hellige skrifter fortsætte så længe, som vi har, fordi det er noget, der betyder noget for rigtig mange borgere.
Karina Adsbøl (DD), 2023-10-05:
Tak for det.
Ordføreren nævnte i sin tale, at det var alt for bøvlet at få en genbevilling af hjælpemidler, når man var blind.
Det er jo sådan i dag, at der faktisk er en forenklet sagsbehandlingsprocedure, kommunerne kan anvende – den er hurtig og enkel – når man ikke har forbedret sit handicap, og det er ved anvendelse af tro og love-erklæringer og underskrift.
Så jeg vil bare sige til ordføreren, at det er på plads.
Ordføreren kan jo spørge sin ældreminister, hvorfor kommunerne ikke anvender den forenklede sagsbehandlingsprocedure.
Men det, jeg egentlig vil spørge ordføreren om, er, at regeringen jo vil begrænse ytringsfriheden.
Monika Rubin (M), 2023-10-05:
For det er et reelt problem både i det offentlige og i det private, at vi mangler arbejdskraft i Danmark.
I forhold til hvordan kommunerne prioriterer deres midler, kan jeg ikke stå her på Folketingets talerstol og beslutte det.
Men jeg kan hæfte mig ved, at man f.eks. i Aarhus Kommune har 100 kommunikationsmedarbejdere ansat, og det undrer mig, at det er sådan, man vælger at prioritere ressourcerne.
Der havde jeg nok valgt at prioritere dem anderledes.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-10-05:
Så hvis vi frisætter den ældre, og hvis vi frisætter personalet, kan vi sagtens undvære 24 medarbejdere i hjemmeplejen og ældreplejen i Sønderborg?
Altså, jeg køber ikke præmissen om, at det bare er en hel masse andre strukturelle ting, som vi skal gøre for at løse problemerne på sygehusene og i sundhedssektoren og i ældreplejen.
Og hvis man skal fyre personale, er det vel et udtryk for, at man mangler penge, eller hvad?