runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-22:
Det er jo danske virksomheder, man forholder sig til.
De skal have en tilladelse i Erhvervsstyrelsen til at eksportere de her varer.
Man går da ikke ind og intervenere i forhold til saudiarabiske købere af de her ting.
Det har da ikke noget at gøre med, at man ophæver nationalstaterne eller den westfalske fred.
Tværtimod har det da noget at gøre med, at man holder fast i den danske nationalstats mulighed for at kontrollere, om vi også eksporterer varer, der kan få en uhensigtsmæssig virkning.
Marie Krarup (DF), 2018-05-22:
Det her forslag foreslår jo, at man skal gå ind at kunne kontrollere de virksomheder, som modtager eller importerer varer fra Danmark, som har både militære og civile formål.
Det er det, jeg siger: at den tror jeg ikke på.
Det kan vi ikke.
Vi er desværre, og det kan man sige er uheldigt, nødt til at tro på deres erklæring om, at de vil bruge det til det ene eller til det andet.
Hvis Erhvervsstyrelsen tror på det, er det det, vi kan gøre.
Vi har ikke myndighed til at gå ind i landet og kontrollere, om de enkelte virksomheder opfører sig på den ene eller den anden måde.
Hvis man gør det, ophæver man landenes suverænitet.
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-22:
Tak for det, formand.
Med dette forslag vil Enhedslisten pålægge regeringen at foretage de nødvendige lovgivningsmæssige og administrative initiativer med henblik på at gøre det obligatorisk for danske myndigheder at give afslag på tilladelse til eksport af dual use-produkter til lande, der krænker menneskerettighederne alvorligt.
Dual use er en betegnelse for produkter eller teknologier, der kan benyttes både til civile og militære formål, herunder produkter eller teknologier, der kan bidrage til fremstilling af masseødelæggelsesvåben.
Dual use-produkter er allerede i dag underlagt eksportkontrol, og eksportørerne skal have udførselstilladelse, hvis produkterne skal kunne eksporteres.
Jeg er enig i, at det er vigtigt at sikre, at dansk eksport af bl.a. overvågningsprodukter ikke misbruges af nogen undertrykkende regimer.
Derfor har vi også i Danmark opbygget et system, der gerne skulle imødegå dette.
Men jeg vil også gerne henlede opmærksomheden på, at vi ikke står alene med hele dual use-regelsættet, da det i øjeblikket er til forhandling.
Og Kommissionens forslag har bl.a. til formål at styrke kontrollen med overvågningsudstyr for at forhindre, at produkterne anvendes i forbindelse med menneskerettighedskrænkelser.
Ved at følge det spor opnår vi, at vi ikke kun i Danmark sætter hælene i, men også at samtlige lande inden for EU gør det.
Med de bemærkninger kan Venstre ikke støtte Enhedslistens forslag, men har stor sympati for de bagvedliggende tanker.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Det er jo rigtig positivt, hvis det lykkes at få vedtaget nogle strammere regler i EU-regi – det tror jeg vi alle sammen vil bakke op om.
Det er i hvert fald også det, som der er givet opbakning til i Folketingets Europaudvalg.
Men der er jo intet, der står til hinder for, at vi her i Danmark vedtager nogle strammere regler, sådan som Enhedslisten foreslår med det her beslutningsforslag.
Så jeg vil bare gerne høre fra Venstre: Hvad er baggrunden for, at man ikke ønsker strammere regler på det her område, sådan at vi eksempelvis får sikret, at diktaturet i Saudi-Arabien ikke har mulighed for at importere overvågningsudstyr fra Danmark til undertrykkelse af dets egen befolkning og de demokratiske kræfter?
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-22:
Jeg er da meget enig i ordførerens intention med, at de produkter, der eksporteres ud af Danmark, ikke må bruges til undertrykkelse.
Men kan Enhedslisten garantere mig, at de produkter, f.eks. overvågningsudstyr, ikke bliver brugt til at afdække eventuelle terrorforsøg mod det saudiske styre eller den saudiske befolkning?
Altså, den viden har jeg ikke – det kan godt være, spørgeren har den, men jeg har den ikke.
Men der er ingen tvivl om, at i forhold til produkter, der kan misbruges til andre ting end det, de er tiltænkt, bør vi selvfølgelig være meget opmærksomme.
Og der er jeg altså skruet sådan sammen, at jeg går efter den store løsning først, og det er EU-løsningen.
Falder den ikke på plads, må vi se, hvad vi så gør.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Det, vi taler om her, er jo de danske regler.
Altså, man havde nogle stramme regler indtil 2014, hvor det blev ændret under den tidligere regering.
Er det virkelig klogt?
Altså, er det virkelig klogt, at vi i et Mellemøsten fyldt med despoter og fuldt af undertrykkelse tillader dem at importere overvågningsudstyr fra Danmark?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-22:
Jamen vi følger de spilleregler, der er, og når Justitsministeriet vurderer, at der ikke er tale om suverænitetsafgivelse, så kræver det ikke en folkeafstemning.
Nu får vi lavet den analyse.
Det vil vi først som regering tage stilling til, når vi har analyseret alle de relevante spørgsmål, og det er jo derfor, vi har nedsat en arbejdsgruppe, som får god tid til at arbejde, og de ser nærmere på alle relevante forhold.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg personligt er positivt stemt over for dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde, fordi jeg tror, det vil have positiv indflydelse på en række forhold inden for vores finansielle sektor.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-22:
Tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat det her beslutningsforslag.
For at gøre det relativt kort vil jeg sige, at vi fra Socialdemokratiets side ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det betyder ikke, at vi ikke hilser diskussionen velkommen.
Men det kan vi ikke af to årsager.
Det er for det første, fordi vi lægger den analyse til grund, der blev lavet tilbage i 2015 vedrørende, om der var tale om suverænitetsafgivelse eller ej.
Det konkluderede Justitsministeriet at der ikke var på det på det tidspunkt foreliggende grundlag.
For det andet synes vi i virkeligheden også, at det er præmaturt at beslutte allerede nu, hvorvidt man skal have en folkeafstemning om en bankunion, når vi reelt set ikke kender et givent beslutningsgrundlag for en eventuel dansk deltagelse.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vi fra Socialdemokratiets side er forbeholdne over for, at Danmark skal deltage i en bankunion.
Det er vi af mange forskellige årsager.
Det er også derfor, vi afventer den regeringsnedsatte arbejdsgruppes konklusioner og anbefalinger og afdækning af hele spørgsmålet, som gerne skulle komme engang til næste år, før vi tager diskussionen om de næste skridt.
Noget andet er også den udvikling, vi ser.
Der er en række uafklarede forhold vedrørende i særdeleshed indskyderforsikringsordningen og Storbritannien og Brexit, og også, hvis man ser på det seneste italienske valg, nogle risici, der også kan tegne sig i horisonten.
På den baggrund synes vi også, at det er præmaturt at tage stilling til, om der skal være en folkeafstemning.
Så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Spørgeren kom jo i virkeligheden selv ind på, at det eneste udestående, der er, det eneste sådan ubekendte kort, vi har, er Indskydergarantifonden.
Den kender vi ikke eksakt rammerne for.
Resten kender vi sådan set godt.
Men jeg vil spørge hr. Peter Hummelgaard Thomsen, om det er hr. Peter Hummelgaard Thomsens opfattelse, at danske bankkunder skal betale prisen for forgældede pengeinstitutter i andre lande.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-22:
Nej, det er ikke nødvendigvis vores opfattelse af, hvad solidaritet er.
Jeg vil så sige, at der jo er en hel del nuancer i den diskussion.
Jeg synes, at man først må sige, at den type af indskydergarantiordning, man har inden for den danske banksektor, rent faktisk jo har vist sig at virke rigtig, rigtig godt.
Det betyder ikke nødvendigvis, at vi skal tvinge danske bankkunder til at betale for eksempelvis den italienske Monde dei Paschi, som hele tiden bevæger sig på kanten af konkurs.
Men man må sige, at det, at bankerne selv leverer en betydelig del af det, der skal stilles til rådighed for eventuel bailout, synes jeg egentlig overordnet og principielt er en god idé.
Spørgeren er selv i sit spørgsmål inde på, hvorfor vi også er forbeholdne over for på det nuværende grundlag at sige, at vi føler os overbevist om, at dansk tiltrædelse af EU's bankunion er en god idé, nemlig at der er betydelige risici i en række forskellige banker stadig væk her 10 år efter finanskrisen, herunder i Italien, herunder i Grækenland og også andre steder, som jeg derfor ikke føler mig overbevist om at danske bankkunder og danske banker skal levere den bailout til.
Jamen det har jeg jo allerede været inde på til at starte med.
Vi afventer det arbejde, som den regeringsnedsatte arbejdsgruppe foretager, og vi følger i øvrigt også den politiske og økonomiske udvikling rundtomkring i Europa.
Vi synes, det ganske enkelt er præmaturt at tage stilling til på nuværende tidspunkt, om vi skal have en folkeafstemning om et endeligt grundlag, vi ikke helt kender.
Og vi kender heller ikke rækkevidden for eksempelvis dansk realkredit.
Så er der også det andet, nemlig at vi jo grundlæggende har det synspunkt, at vi skal have folkeafstemninger, når der er tale om suverænitetsafgivelse i grundlovens forstand.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Okay, men det var så måske det reelt ærlige svar: Der skal være folkeafstemning, når Justitsministeriet vurderer, at der er tale om suverænitetsafgivelse.
Enten mener Socialdemokratiet, at man ikke skal tage stilling til en folkeafstemning, før man kender den vurdering, som så kommer belejligt, efter der har været et folketingsvalg og et EU-parlamentsvalg i efteråret 2019, eller også er man principiel modstander af at afholde vejledende folkeafstemninger, medmindre Justitsministeriet anbefaler det på grund af en suverænitetsafgivelse.
Så hvad er den socialdemokratiske position?
Åbner man fra Socialdemokratiets side op for, at man kan have en folkeafstemning, som er vejledende, som man eksempelvis havde om det indre marked tilbage i 1985, som man jo gjorde helt frivilligt fra Folketingets side uden at være tvunget til det af Justitsministeriet?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-22:
Den socialdemokratiske holdning er den, jeg gav udtryk for til at starte med, og det handler først og fremmest om, at vi synes, at spørgsmålet om, hvorvidt der bliver afgivet suverænitet eller ej, er blevet afdækket.
Det andet er, at vi også synes, at det er præmaturt at tage stilling til, hvorvidt man skal have folkeafstemning på et grundlag, som vi endnu ikke kender.
Vi er ikke tilhængere af at udskrive folkeafstemninger om ting, som vi ikke ved, hvad er.
Jeg ved eksempelvis, at Enhedslisten har en diskussion med sig selv og resten af os om, hvorvidt man skal have en folkeafstemning om, hvorvidt Danmark skal træde ud af EU, uden at vide, hvad det er, der venter på den anden side.
Jeg vil gerne diskutere folkeafstemninger af enhver art, lige så snart jeg ved, hvad det egentlige beslutningsgrundlag er derfor.
I Socialdemokratiet er vi skeptiske over for, hvorvidt Danmark skal indtræde i en eventuel bankunion.
Vi synes, der er betydelige spørgsmål, der endnu ikke er afklaret, og vi synes, at det politiske og økonomiske klima i Europa er mildest talt dystert.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Bankerne betaler selv, siger ordføreren.
Det er i sidste ende kunderne, for det er jo kunderne, der finansierer det her, og bankerne vil bare sende regningen videre til kunderne.
Jeg synes, det er fint, at vi også får rundet Indskydergarantifonden, men jeg tror også bare, man skal huske på, at der jo rundtomkring i Europa er systemisk vigtige banker, som der er en risiko for går ned, og det kommer danske bankkunder så også til at betale for, i givet fald at Danmark tiltræder bankunionen.
Og hvis det er sådan, at Socialdemokratiet er så skeptiske over for det her, hvorfor kan Socialdemokratiet så ikke bare melde ud og sige: Vi er imod EU's bankunion, vi ønsker ikke, at Danmark tiltræder EU's bankunion?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren bekræfter, at det er muligt for regeringen at udskrive en folkeafstemning, hvis man skulle ønske det – det er et politisk valg, man kan træffe.
Jeg synes også, det er positivt, at ministeren understreger, at en tilslutning af Danmark til EU's bankunion vil være en stor beslutning, for det er en beslutning, som kan få store konsekvenser.
Jeg vil bare gerne høre ministeren: Når det er en stor beslutning, og når regeringen mener, det er positivt, hvorfor så ikke udskrive en folkeafstemning og så overbevise befolkningen om, at det er en god idé?
Marie Krarup (DF), 2018-05-22:
Det var da en komplet vanvittig konklusion at sige, at Dansk Folkeparti mener, at det er helt fint, hvad der sker i Saudi-Arabien, fordi vi ikke ønsker at ophæve Saudi-Arabiens suverænitet og bestemme, hvad de skal bruge deres import til.
Det er jo helt ude i hampen at argumentere på den måde.
Og hvis hr. Nikolaj Villumsen ikke havde noget grundlag for at kritisere Saudi-Arabien eller Iran eller andre lande, før menneskerettighedserklæringen blev vedtaget, så synes jeg, det står dårligt til med hr. Nikolaj Villumsens moral.
Man kan udmærket kritisere andre landes opførsel eller indretning uden en menneskerettighedskonvention.
Men nu eksisterer menneskerettighedskonventionen, men den har ikke ophævet landenes suverænitet, den eksisterer stadig væk, og den ønsker vi at fastholde.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-22:
Hvis vi tager den første del om timingen først, traf vi beslutningen i regeringen, og den var jeg selv med til at træffe, fordi vi ville have tid til at undersøge konsekvenserne af en eventuel dansk indtræden i bankunionen.
Der er forskellige ting, som jeg også nævnte i min tale, som vi undersøger, og som vi skal være sikre på.
Det er en stor beslutning, som vil få betydning for vores finansielle sektor, som vi jo også har sagt fra regeringens side at vi er grundlæggende positive over for, men at vi bliver nødt til at undersøge konsekvenserne af det.
Og til det om folkeafstemninger: Jamen en folkeafstemning kan man jo altid tage.
Men Justitsministeriet vurderede i 2015, at en eventuel beslutning om dansk deltagelse i et styrket banksamarbejde ikke kræver en folkeafstemning efter grundloven.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-22:
De Konservative kan heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg tror ikke, at den westfalske verdensorden bryder sammen, som fru Marie Krarup sagde, hvis vi stemte beslutningsforslaget igennem, i og med at jeg hverken forudser den tysk-romerske kejsers genopståen, religionskrig mellem katolikker og protestanter og massakrer på landsbyer fra henholdsvis katolske og protestantiske hære ned gennem Europa, eller at nationalstaternes suverænitet ville bryde sammen.
Men der ville være nogle ulemper ved forslaget for dansk erhvervsliv.
Vi synes jo som udgangspunkt, at vi skal sørge for, at dansk erhvervsliv kan eksportere og tjene nogle penge hjem til sig selv og til Danmark til gavn for vores velstand her i landet.
Derudover er der også en mekanisme, som jo er, at vi sådan set har tillid til, at de fleste virksomheder vil sørge for ikke at sælge udstyr til diktaturstater, som bruger det til at undertrykke befolkningen.
Jeg tror ikke, det er et sigte, som ret mange virksomheder vil have, og ellers vil markedet formentlig også slå ned på det, hvilket Enhedslisten jo også kan hjælpe med til ved at skabe opmærksomhed om problemet.
Så vi tror, at de mekanismer, som findes i forvejen, er tilstrækkelige til at regulere det her problem og ser derfor ikke behov for at støtte beslutningsforslaget om yderligere regler.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-22:
Forslaget fra Dansk Folkeparti handler om at pålægge regeringen at tage initiativ til en folkeafstemning forud for en eventuel beslutning om dansk deltagelse i EU's styrkede banksamarbejde.
DF begrunder forslaget med, at dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde vil betyde, at der afgives suverænitet til en overnational myndighed, nemlig ECB, dvs. det fælles tilsyn i det styrkede banksamarbejde.
DF fremsatte et stort set enslydende beslutningsforslag tilbage i 2014.
På daværende tidspunkt var Justitsministeriet endnu i gang med en vurdering af, om deltagelse ville indebære suverænitetsafgivelse efter grundlovens § 20.
Den vurdering er siden blevet færdig og blev offentliggjort i 2015.
Vurderingen baserer sig bl.a. på, at hvis vi måtte beslutte at deltage i samarbejdet, så vil det fortsat være Finanstilsynet, der gennemfører de beslutninger, som ECB træffer i forhold til de danske institutter.
Det fælles tilsyn får hverken beføjelser til at udstede retsakter eller til i øvrigt at udøve beføjelser over for kreditinstitutter med direkte virkning her i landet.
Det fælles tilsyns beslutninger vil have form af instrukser rettet til de relevante nationale myndigheder og ikke til det enkelte kreditinstitut.
Derfor vil det være de danske myndigheder, der over for det enkelte kreditinstitut meddeler f.eks. påbud eller andre tilsynsbeslutninger.
Det vil desuden være de danske myndigheder og ikke det fælles tilsyn, som udøver de undersøgelses- og tilsynsbeføjelser, der følger af forordningen om det fælles banktilsyn.
Derfor er det ikke korrekt, når DF anfører, at dansk deltagelse i samarbejdet vil betyde, at der afgives suverænitet til en overnational myndighed.
Vi har som bekendt ikke tradition for folkeafstemninger om EU-spørgsmål, når der ikke er tale om afgivelse af suverænitet.
Vi følger og respekterer arbejdsdelingen i grundloven.
Vi havde f.eks. heller ikke folkeafstemninger om Nice- og Lissabontraktaten, hvor der ikke var tale om suverænitetsafgivelse, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Som det også fremgår af beslutningsforslaget, har regeringen igangsat et analysearbejde med henblik på at tage endelig stilling til dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde i efteråret 2019.
Arbejdsgruppen ser bl.a. nærmere på, hvilke erfaringer man har gjort sig i de deltagende lande, konsekvenserne af at stå udenfor i lyset af Brexit, eventuelle konsekvenser, for så vidt angår håndteringen af dansk realkredit, og konsekvenserne for finansiel og økonomisk stabilitet i Danmark.
Vi afventer nu, at arbejdsgruppen får set på alle disse emner og giver en afrapportering til regeringen om fordele og ulemper ved dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde.
Der skal senest afrapporteres i efteråret 2019.
Derefter vil regeringen tage endelig stilling til, om vi vil søge opbakning blandt Folketingets partier til, at Danmark går med i samarbejdet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Tak for det.
Jeg vil undlade at tale 11 minutter og 31 sekunder, som der stod på mit ur her før, men jeg vil bare stille ministeren to konkrete spørgsmål.
For det første: Er det en samlet regering, der står bag afvisningen af Dansk Folkepartis beslutningsforslag?
For det andet: Hvem har kompetencen til at lukke en dansk bank, der kommer i uføre – og her mener jeg selvfølgelig en systemisk vigtig bank?
Hvem har den kompetence, hvis Danmark tiltræder bankunionen?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-22:
Jeg taler jo på vegne af regeringen som minister i en regering bestående af tre partier, og regeringen afviser beslutningsforslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-05-22:
Jamen så må jeg stille det andet spørgsmål igen: Hvem har kompetencen til at lukke en systemisk vigtig bank i Danmark, hvis den kommer i uføre?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-05-22:
Altså, det vil være de danske myndigheder, og for os er det jo så Finanstilsynet, som efter en instruks – og på den måde har spørgeren jo lidt ret – fra det fælles tilsyn inddrager danske kreditinstitutters licens til at drive forretning; det er ikke kun realkreditinstitutter, men også finansielle institutter.
Men, og det er det vigtige her og derfor, at der ikke er afgivet suverænitet, Danmark kan dog til enhver tid vælge ikke at følge en instruks fra det fælles tilsyn.
Og det vil jo så betyde, at det får nogle konsekvenser om, at vi kan blive nødt til at træde ud af samarbejdet osv.
Men det er os, der træffer den endelige beslutning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Derfor er vi også nogle, der synes, at det er en usmart situation at sætte sig i.
Nogle kunne jo få den mistanke, at det simpelt hen drejer sig om at være på sikker afstand af de her valg, sådan at de partier, der ønsker at tilslutte Danmark til EU's bankunion, undgår, at det kan blive et tema, og undgår at spørge befolkningen.
Jeg skal bare høre ministeren: Kan ministeren ikke bekræfte, at man fra regeringens side kunne tillade en folkeafstemning, også selv om vurderingen fra Justitsministeriet er, at der ikke er tale om afgivelse af suverænitet?
Erling Bonnesen (V), 2018-05-22:
Jamen i miljø- og fødevaresektoren og i landbruget har der jo til alle tider over de sidste 100 år været en konstant videreudvikling af metoder og teknikker, og der er kreeret ny viden.
Mig bekendt ligger der ikke et færdigudviklet varslingssystem, men hvis der hen ad vejen skulle blive udviklet et sådant system, vil det jo hjælpe med til at fremskaffe den bedst mulige information, og man kan kun hilse det velkommen, hvis det engang måtte være på plads.
Det, det hele handler om overordnet, nu og her, er jo, at man får taget stilling til tingene, som jeg sådan set har redegjort for et par gange.
Der bliver nu strammet op på dispensationspraksis og lagt en passende restriktiv linje, som ministeren har redegjort for, og det er sådan set glædeligt, hvis der er bred opbakning til det.
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Så vil jeg gerne spørge, om ordføreren egentlig er bekymret.
For det er jo rigtigt, at når vi kan sige, at antallet af bier falder, så er der forskellige, både biavlere og andre, som er stået frem og har sagt: Vi kan se, at der er de her tomme bistader, og vi er sådan set bekymret for den udvikling.
Deler ordføreren den bekymring?
Og i forlængelse af, at ordføreren siger, at der altid kommer nye teknikker, og at vi må kigge på det til den tid, vil jeg sige, at noget af det jo altså også er politisk bestemt, nemlig om vi vil udvikle en varslingsmodel.
Det er ikke noget, der dumper ned fra himlen, så på en eller anden måde er det noget, som vi politisk skal blive enige med hinanden om, hvis det er den vej, vi ønsker at gå.
Så kan ordføreren ikke uddybe det?
Erling Bonnesen (V), 2018-05-22:
Jamen der kan jeg jo henvise til det, jeg allerede sagde i min lille ordførertale, nemlig at vi også bekymrer os meget om bierne.
Dem skal vi passe godt på, og det har jeg nu sagt 3-4 gange i løbet af de her svar.
Det skal vi, og det hører jeg også at alle siger.
Jeg hører ikke nogen sige det modsatte.
Og jeg synes da, det er glædeligt, hvis der er bred opbakning til det.
Carsten Bach (LA), 2018-05-22:
Bier er jo som udgangspunkt symbolet på alt godt.
De flittige små insekter flyver fra blomst til blomst, fra plante til plante, indsamler nektar, og som sidegevinst bestøver de planten.
Det påkalder sig selvfølgelig min og rigtig mange andres opmærksomhed, ikke mindst landmændenes opmærksomhed, fordi de nyder godt af både biernes flittige arbejde, men også nyder godt af effekterne af neonikotinoiderne.
Derfor skal vi også, når vi behandler et beslutningsforslag som B 134 om fuldstændigt forbud mod brug af neonikotinoider, lægge stor vægt på fagligheden, specielt når vi diskuterer disse specifikke stoffers indvirkning på miljøet. Et absolut forbud, som Enhedslisten foreslår, er i mine øjne for rigidt.
Vi skal naturligvis i videst muligt omfang begrænse brugen af neonikotinoider og sprøjtemidler helt generelt og specifikt i de tilfælde, hvor det har en unødvendig negativ indvirkning på miljøet og på dyre- og insektlivet.
Derfor er den stramme dispensationspraksis, som Miljøstyrelsen allerede anvender, den rigtige vej at gå.
Men i min og i Liberal Alliances optik er der her brug for meget mere konkret forskning om anvendelse efter danske forhold og dansk anvendelse.
På den måde sikrer vi den faglighed, som er nødvendig, når vi skal finde frem til den bedste og mest skånsomme indsats for miljøet og for de flittige bier, og derfor støtter Liberal Alliance ikke det konkrete beslutningsforslag.