Trine Bramsen (S), 2022-05-11:
Støj kan være til stor gene for dem, der bliver ramt af den, især hvis støjen når inden for hjemmets fire vægge, og derfor har jeg også stor forståelse for den frustration, de danskere, der bliver berørt af støj, kan opleve, og jeg mener, at der skal gøres en indsats for at reducere støj, f.eks. gennem brug af mobile støjskærme.
Men det er uundgåeligt, at store anlægsprojekter medfører støj, især når de anlægges i bynære områder, og derfor er der også regler, der regulerer, hvor meget der må støjes.
Som udgangspunkt er det kommunerne, der regulerer, i hvilket tidsrum der må arbejdes, og hvor meget der må støjes.
Det gør kommunerne i henhold til reglerne i miljøbeskyttelsesloven og reglerne udstedt i henhold til denne lov.
Dette udgangspunkt bør opretholdes, som det også er på anlægget af letbanen på Ring 3, hvor anlægget styres af kommunale påbud.
En af årsagerne til, at vi i dag behandler B 107, er, at Lyngby Taarbæk Kommune havde tilladt, at kommunens forsyningsselskab måtte arbejde indtil kl. 22.00, fordi de var blevet forsinket med arbejdet med ledningsomlægninger, som de vidste skulle være færdigt, inden Hovedstadens Letbane kunne gå i gang med deres anlægsarbejder i kommunen.
Letbaneselskabets arbejder foregår derimod inden for normal arbejdstid.
Alle anlægsprojekter forsøges tilrettelagt, således at projektet ikke medfører unødige miljømæssige gener for omgivelserne, og at det i videst muligt omfang foregår i dagtimerne.
Det er et godt udgangspunkt for f.eks. støjgener, der er meget belastende for dem, der rammes, og derfor skylder vi også at gøre en indsats for at minimere generne.
En sådan balance er opnået med de regler, som det er blevet kutyme at indsætte i anlægslove, og hvor der skabes mulighed for, at der kan fastsættes særlige regler om støj og forurening og tilhørende regler om muligheden for kompensation til berørte naboer.
Hjemmelen til at fastsætte sådanne særlige regler skal kun benyttes, hvis det konkret viser sig, at reguleringen af det konkrete anlægsprojekt efter den almindelige miljøretlige regulering kan føre til væsentlige forsinkelser eller fordyrelser af anlægsprojektet.
Der blev ligeledes indsat regler om mulighed for genhusning og overtagelse af boliger.
Regelsættet blev udmøntet i to bekendtgørelser, umiddelbart efter at det blev indsat i Cityringloven.
I lov om letbanen på Ring 3 er der indsat det samme regelsæt, som der er i Cityringloven, men der er ikke udstedt bekendtgørelser.
Det skyldes, at anlægsarbejderne foregår inden for rammerne af den almindelige miljøretlige regulering.
Det kan i den forbindelse nævnes, at Hovedstadens Letbane, der er ansvarlig for anlægget af letbanen på Ring 3, ikke har henvendt sig til Transportministeriet med et ønske om, at der fastsættes sådanne særlige regler, idet der ikke har været brug for det.
Ud over Cityringen er der også udstedt bekendtgørelse om forurening og gener og tilhørende regler om kompensation i forbindelse med anlægget af Femern Bælt-tunnellen.
Dette regelsæt blev fastsat i sommeren 2021 efter anmodning fra anlægsselskabet.
Det er regeringens opfattelse, at det fortsat bør være Folketinget, der med vedtagelse af konkrete anlægslove fastsætter, om et anlægsselskab skal have mulighed for at bede transportministeren om at fastsætte særlige regler om støj og forurening fra et anlæg mod at betale kompensation til de støjplagede naboer, og at det fortsat skal være undtagelsen, at disse regler finder anvendelse.
Vi bør derfor ikke fastsætte generelle regler herom.
Det bør fortsat være den almindelige miljøretlige regulering, der som udgangspunkt skal finde anvendelse også ved store anlægsprojekter, og af de grunde kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.