runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Men så vil jeg også gerne pege på det større billede i alt det her, for faktum er, at der er 200 millioner dyr i det danske landbrug, og vi producerer allermest kød pr. indbygger i verden.
Smag lige på den!
Langt, langt størstedelen af dyrene i det danske landbrug ser aldrig dagens lys; de mærker aldrig jord under deres fødder; grisene får aldrig snuden ned i mudderet, som ellers er deres fuldstændig naturlige instinkt.
Landmændene gemmer rædslerne væk for befolkningen.
Det har vi set i to nye dokumentarer.
Og landbrugslobbyen bruger ufattelig mange penge på at føre befolkningen bag lyset og give indtrykket af, at Danmark har en rigtig, rigtig god dyrevelfærd.
Men det har vi jo ikke.
Vi har ikke en god dyrevelfærd i Danmark, og de to dokumentarer, der er blevet vist på TV 2, både den seneste og den, der blev vist i slutningen af sidste år, illustrerer det jo meget, meget fint.
Der er tale om få storfabriksejere, der får penge i lommen af danske borgere og af EU-borgere, så de kan tjene en masse penge på den her fuldstændige ekstreme animalske produktion.
Og hvad kvitterer de så med?
De kvitterer med forurenet luft, forurenet drikkevand og udpint natur til danskerne.
Det er en helt vildt dårlig forretningsmodel for Danmark.
Dyrene, som det her forslag jo handler om, lider.
Det er et helvede på jord for dyrene i langt størstedelen af det danske landbrug.
Vi producerer jo primært til et eksportmarked, og i forhold til de store kuld, som det her forslag handler om, bliver langt de fleste af de smågrise jo fragtet ud i Europa på lange dyretransporter, som jo også er fuldstændig uetisk.
Det har vi også haft en masse gode debatter om.
Selvfølgelig skal man ikke fremavle grise til at få i gennemsnit 20 pattegrise, når de kun har 14 patter.
Ude i naturen får et vildsvin, som jo er udgangspunktet for de grise, vi har i staldene i dag, i gennemsnit 6 pattegrise.
Altså, så er man jo gået ind i en fuldstændig uetisk blindgyde her i landbruget.
Det er både naturstridigt og uetisk.
Så som jeg også indledningsvis sagde, støtter Alternativet selvfølgelig op om det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Tak, formand.
Det er blevet for dyrt at være dansker.
Ofte ligger grunden jo herinde i forhold til de beslutninger, der er blevet truffet herinde i Folketinget, som gør, at det desværre bliver dyrere for danskerne.
Når det kommer til affaldssortering, er det også i høj grad en beslutning, som er truffet herinde i Folketinget tilbage i 2020 om en ny affaldssorteringsbekendtgørelse, som gør, at det nu bliver langt, langt dyrere for ganske almindelige danskere at få sorteret deres affald.
I undersøgelser, som for nylig er blevet lavet, hvor man har fået aktindsigt fra 56 kommuner, kan vi se, at prisen i år 2020 var 2,97 mia. kr. og i 2024 4,75 mia. kr., altså en stigning på omkring 59 pct. i udgifterne for ganske almindelige danskere derude for at få sorteret deres affald.
Derfor bliver man nødt til som et ansvarligt Folketing at tage bestik af den nye situation, som vi står i, i forhold til at den beslutning, som man traf i 2020, hvor man sagde til danskerne, at det kun ville koste ca. 55 kr. mere om året, ikke holdt.
Virkeligheden har været en anden.
Heldigvis har udviklingen også forandret sig, teknologien er blevet en anden, og her i 2025 har vi bedre muligheder, end hvad man troede, man ville have, dengang i 2020.
Det håber vi at Folketinget vil bakke op om, så vi kan få sat en stopper for de her affaldsstigninger, som lige nu rammer den danske befolkning.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Det er jo rigtig godt, hvis hr. Per Larsen vil tage en snak med landmændene, men jeg vil bare gerne høre, om Det Konservative Folkeparti også kunne tænke sig at gå lidt længere, altså at gøre noget i forhold til sanktioner, kontrol eller lovgivning, eller om det er nok at gå ud og sige: Ej, vi kan ikke lide at se de der billeder, fordi det skaber sådan en grim debat om landbruget.
Henrik Frandsen (M), 2025-12-02:
Nu er jeg så nok lige nødt til at sige, at det er min egen lille private statistik, jeg har offentliggjort her, og om den er videnskabeligt dokumenteret, skal jeg ikke kunne sige.
Men jeg er sikker på, at man kan søge tilbage i, hvad skal man sige, produktionsrapporter og statistikker fra offentlig side og se, at der i hvert fald har været en udvikling, og at den er startet med, at man er begyndt at avle efter det.
Det, at man har kunnet avle så meget i én retning, er jo egentlig også et udtryk for, at hvis man begynder at ændre det i en anden retning og begynder at avle efter robusthed og efter stærkere søer og søer, der kan fravænne flere grise, så kan man også flytte avlen den vej.
Det er et spørgsmål om at sætte avlsmålene efter det.
Men at vi her fra Folketingets side specifikt skulle lovgive omkring de eksakte avlsmål, som der står i det her beslutningsforslag, mener vi ikke er den rigtige vej at gå.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Men så vil jeg igen spørge den erfarne landmand – og jeg skal nok lade være med bagefter at tjekke det i Danmarks Statistik og så anklage hr. Henrik Frandsen for løgn – om der i hr. Henrik Frandsens karriere ikke også har været den sammenhæng, at når kuldene blev større, blev den enkelte pattegris også mere skravlet?
Og hvor mange flere pattegrise ville dø i dag, hvis de ikke samtidig fik så meget antibiotika?
Henrik Frandsen (M), 2025-12-02:
Det er ikke min oplevelse og min erfaring – og det er jo igen på baggrund af noget anekdotisk viden, jeg har, og en hukommelse, som måske ikke er hundrede procent skarp hele vejen igennem – at den enkelte smågris er blevet mere skravlet igennem den karriere, jeg har haft.
Det er jo i sig selv også en opgave at håndtere.
Det kræver management, det kræver splitmalkning, når de er nyfødte, og det kræver ammesøer og alle den slags ting for at få det til at lykkes.
Men med godt management kan man faktisk kompensere for mange af de ting.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Jamen det er jo altid noget, at De Konservative er enige i målet om at nedbringe smågrisedødeligheden, og jeg går ud fra, at det også gælder sodødeligheden, som ordføreren også gerne vil have vi bringer ned.
Det er jo et avlsarbejde, som kunne medvirke til det.
Og når nu ordføreren nævner de her tal, nemlig at kurven knækket med hensyn til smågrisene, kunne det jo være, at det er, fordi der faktisk er et alternativ.
Det er jo korrekt, at det tager tid at komme frem til at ændre på avlen, men vi har jo forskellige grisetyper, og der er jo Topigs Norsvins grise, som får mindre kuld, og som har en bedre overlevelse.
Jeg synes egentlig, at det i udvalgsbehandlingen kunne være interessant at få klargjort, om det der knæk på kurven over smågrise skyldes, at Topigs Norsvin har opnået 9 pct. af markedsandelen for griseproduktion.
For så er det jo noget, der kunne ændres ret hurtigt.
Så har man to forskellige produktionsselskaber, som tilbyder noget forskelligt, og vi kunne komme frem til at nedbringe dødeligheden ved at skifte til noget andet genetik.
Er ordføreren enig i det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Jamen jeg synes, det er interessant at kigge på det statistik, altså om vi er kommet frem til, at der faktisk er nogle oversete muligheder.
Økologerne har været lidt skældt ud, fordi der var en statistik fra 2014, som viste en høj smågrisedødelighed ved økologerne, og nu er de over tid skiftet til at bruge Topigs Norsvin i deres besætninger, og det har altså ændret markant på statistikken over dødelighed, både for smågrise og får avlssøerne.
Så der er sådan set noget materiale, jeg synes vi skal kigge på ved udvalgsbehandlingen.
Måske kunne det afdække, at der er flere muligheder, end vi lige tror.
Per Larsen (KF), 2025-12-02:
Jamen der er helt sikkert masser af muligheder, men der er bare noget i forhold til det her med, hvor hurtigt det så kan gå.
Nu nævner ordføreren det her med det økologiske, og jeg slog det op i for 2019, det var det seneste tal, jeg kunne finde, og der var smågrisedødeligheden blandt økologiske besætninger helt oppe på 29,5 pct.
Så det er også lidt voldsomt.
Der er selvfølgelig sket noget siden 2019, også hos økologerne, men det er et langt, sejt træk, der skal til, og jeg ser også frem til, at det lykkes at få en stor reduktion i dødeligheden blandt smågrise.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Derfor vil jeg bare gerne spørge hr. Per Larsen, hvad Det Konservative Folkeparti kommer til at gøre for at skabe bedre forhold for grisene ude i staldene.
Per Larsen (KF), 2025-12-02:
Altså, jeg tror ikke, at der var nogen, der så de billeder med begejstring.
Det er jo noget, som vi ikke ønsker at se, overhovedet.
Dyr skal jo behandles ordentligt, og vi har en lov, som også siger, at der er et regelsæt.
Jeg var sammen med nogle landmænd for et stykke tid siden, og jeg sagde også til dem, at der er to muligheder, hvis et dyr er sygt eller på anden måde lider.
Man er nødt til enten at behandle det eller at aflive det på behørig vis.
Vi kan ikke være bekendt, at der florerer sådan nogle billeder, som vi får det rigtig skidt af at se.
Jeg er bestemt meget interesseret i at få mere belyst, hvad det er, der sker, og vi ved jo, at der findes forskellige avlslinjer, og man krydser jo også meget i svineproduktion.
Det gjorde man i hvert fald, dengang jeg gik på landbrugsskole.
Så der er selvfølgelig nogle muligheder for at lave nogle tiltag, som også virker på den lange bane.
Bedre uddannelse af medarbejderne betyder altså noget, hvis de helt eksakt ved, hvad det er, de skal gøre for at sikre, at de nyfødte smågrise også får større mulighed for at overleve.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Nu er håb jo ikke en strategi, heller ikke for en socialdemokrat, selv om jeg er helt sikker på, at Socialdemokraterne i de her dage håber på mange ting.
Vi hørte jo en miljøminister fortælle, at den spand, han havde brug for blev større og større, var plastspanden, og så kunne man måske bede Socialdemokraterne om at bruge mindre plast og på den måde måske komme bedre i mål med miljøet.
Men ordføreren nævner, at det er 79-80 pct. af danskerne, som har sagt, at de synes, det er en god idé at sortere.
Det er superfint.
Hvad er procenten af dem, der rent faktisk sorterer rigtigt?
Og hvordan sikrer Socialdemokraterne, at når vi nu får samtlige 6 millioner danskere til at være dem, der skal sortere, at de sorterer mere ens?
For det er jo den anden påstand, der kom deroppefra: at alle danskere sorterede så ens, at maskiner faktisk ikke kunne sortere lige så godt.
Det er jo det, man siger: Danskerne sorterer bedre.
Vi er jo ikke eksperter i at sortere, men tilsyneladende er der, hvis bare alle 6 millioner gør det, ingen maskine, der kan gøre noget tilnærmelsesvis lige så godt.
Så vil ordføreren ikke bare lige forklare mig, hvordan det hænger sammen?
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
Der var flere spørgsmål.
Jeg tager det sidste, ordføreren spurgte om.
Hvad angår de her 79-80 pct., der gerne vil sortere, skal vi jo også gøre det lettere for dem at gøre det.
Det bliver hele tiden lettere, og man får større og større indsigt i det.
Nu kom jeg i tanke om, hvad det var, ordføreren spurgte om først, nemlig om det her med emballagen.
Hvis vi kigger på det, bliver det billigere, for jeg har produceret emballage i 24 år, og den dag i dag ser vi meget mindre emballage.
Der er ikke den samme overemballering, fordi vi begynder at stille krav.
Vi ser monoemballage i plastikemballagerne, f.eks. i kødbakkerne.
Nu blev de nævnt tidligere, og kødbakkerne er ved at blive udfaset, fordi de kommer i en pose, som man kan genbruge – og det er jo netop det, som den her udvikling er med til at fordre; det er, at vi prøver at få genanvendt endnu mere af de produkter, som vi bruger.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Nu bliver jeg simpelt hen forvirret på et højt niveau.
Altså, kødet kommer i poser nu, fordi mængden af kød, man har råd til at putte deri, simpelt hen efterhånden er så lille med den her regering, fordi man ikke har råd til at købe kød.
Det er jo den ene ting.
Den anden ting er det her med emballagen.
Så forstår jeg da ikke, at man lige pludselig laver en kæmpestor emballageafgift, hvis nu Socialdemokraterne allerede havde set lyset, i forhold til hvordan man kom i mål.
Så vil man ikke lige forklare, hvordan det hænger sammen?
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
Det er jo også netop derfor, at vi skal genanvende glassene, sådan at prisen kan blive billigere.
Vi kigger hele tiden på det, og vi har også igen kigget på emballageafgiften.
Emballageafgiften er faktisk en del af det, og målet med emballageafgiften er netop, at vi skal bruge meget, meget mindre emballage.
Vi skal emballere rigtigt, vi skal emballere korrekt, og vi skal sørge for, at den industri, som jeg har været en del af i rigtig, rigtig mange år, laver de emballager, som er bedst mulige og kan genanvendes.
Det er netop det, hele det her system er sat op for, altså for, at vi kan genanvende de ressourcer, vi bruger, bedst muligt.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
Tak for det.
Det er afgørende, at vi ikke går på kompromis med kvaliteten i affaldssorteringen.
Kildesortering giver den højeste genanvendelse, og det er både myndighederne og EU og affaldsindustrien jo meget enige om.
Hvis vi opgiver den særskilte indsamling, mister vi simpelt hen genanvendelsespotentialet for en række materialer.
Som det jo allerede fint er fremgået af debatten, er det pap og papir og tekstiler, som risikerer at blive ødelagt af fugt; madaffald forurenes og kan ikke længere anvendes fornuftigt; plastik, der har været blandet med restaffald, skal renses og bearbejdes; og der er også en lang række andre problemstillinger, som jo allerede fint er vendt i debatten her.
En overgang til centralsortering vil skabe stor usikkerhed i affaldssektoren, som allerede har investeret rigtig mange penge – milliarder – i kildesortering, baseret på Folketingets beslutning og klimaplanens langsigtede rammer.
Det er investeringer, der bygger på tillid til stabile og langsigtede politiske rammer.
På længere sigt er det selvfølgelig en fin betragtning at have, at man kan sætte robotterne til at klare arbejdet, når det engang kan lade sig gøre; vi er bare ikke der endnu, og det er man også nødt til at anerkende, og det er man jo også, når man ansvarligt vurderer de her ting, nødt til simpelt hen at tage med i sine betragtninger.
Så på det grundlag kan Venstre ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Venstres medlem af Europa-Parlamentet hr. Asger Christensen er dybt uenig med Venstre her i Folketinget.
Han understreger netop, at i Holland og Norge, hvor man har sådan nogle semiautomatiserede centrale løsninger, viser analyser, at udgifterne faktisk vil kunne skæres en del ned, hvis man laver den her centrale sortering.
Så Venstre her i det danske Folketing er åbenbart ikke enig med Venstre i Europa-Parlamentet, hvor man rent faktisk måske kigger på, hvilke løsninger andre europæiske lande faktisk er nået langt med.
For det er jo, som det korrekt siges, gået fra i 2020 at være nogle pilotforsøg til i dag her i 2025 at foregå i en langt, langt større skala, både i byer som Helsinki og Amsterdam og lande som Tyskland, Sverige og Norge.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
Jamen jeg tror da, at jeg er meget enig med vores europaparlamentsmedlem Asger Christensen.
Nu lagde jeg også lige mærke til, at der i ordførerens spørgsmål indgik det ene ord semi-et eller andet, og det forklarer jo sådan set bare tingene, nemlig at det ikke hænger sammen.
Det er fair nok, at ordføreren fokuserer rent på økonomien i det her, men man er også nødt til at fokusere på alle de andre ting, som både jeg og ministeren og andre ordførere også har haft med i debatten indtil nu.
Så jeg er glad for, at jeg også har Asger Christensen som partifælle.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Han mener så også, at centralsortering er meget mere effektivt end det system, som vi har nu, så det er jeg da glad for at man er enig i.
Det handler jo ikke om, at de skal gøre det.
Det handler bare om, at de skal have muligheden for det.
Jeg troede, at Venstre var et parti, som ønskede et decentralt styre, og at kommunerne fik rig mulighed for at lave de løsninger, der var bedst for deres borgere i det lokalområde, hvor de bor.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
I Venstre går vi meget ind for decentralisering, men vi har det også sådan, at når vi stiller nogle nye muligheder til rådighed for kommunerne, så skal det jo fungere.
Så kan det ikke nytte noget, at vi på forhånd ligesom kan konstatere, at det, man i givet fald ville tilbyde dem med den nuværende kendte viden, ikke fungerer.
Så derfor hænger det jo ikke sammen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Men med den argumentation skal Venstre jo også gå ind for, at vi fjerner kildesortering, for vi har i kildesortering lige nøjagtig det, der hedder restaffald, og i restaffaldet kommer alt det, vi ikke er eksperter nok til at sortere i plast og andet.
Der kommer både plast og andet deri.
Så præmissen, som ordføreren stiller op, er jo, at kildesortering heller ikke dur, for virkeligheden er, at der ikke bliver sorteret hundrede procent, for så ville vi ikke have brug for det, der hedder restaffald.
Det ved ordføreren lige så godt som jeg er fuldstændig korrekt.
Så man stiller jo en falsk præmis op.
Hvis kildesortering var hundrede procent perfekt, var det måske den bedste metode, men argumentet mod centralsortering er, at maskinerne ikke kan sortere hundrede procent korrekt endnu.
Har ordføreren en idé om, hvor mange danskere der sorterer hundrede procent korrekt?
For det kunne være interessant at vide, nu når man siger, at det er det bedste for miljøet, vi går efter, hvad der så er bedst.
Er det kildesortering, hvor vi har den her store spand til restaffald, som nok er den største skraldespand, vi alle sammen har, eller centralsortering, hvor en maskine nogle gange kan tage fejl?
Der tror jeg faktisk, at den socialdemokratiske ordfører blev ved med at sige, at der kommer skrift på det nu, så man kan sortere endnu bedre.
Men det er jo ikke fru Jensen, der læser det; det er maskinen, der gør det.
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
Jeg sagde også i mit indlæg, at jeg ikke var med til at vedtage det.
Men i det her er der mange faktorer, der gør, at det her er steget i pris; det var miljøministeren også inde på.
Der er rigtig mange ting, der spiller ind.
Det spiller ind, hvilken forbrændingssektor vi har, og hvordan vi gør mange ting.
Så der er mange faktorer, der har spillet ind i forhold til det her – ting, som ikke er blevet udført efter den plan, der var, hvilket miljøministeren også var inde på.
Så det er jo faktorer, i forhold til hvorfor prisen også er blevet højere.
Jeg tror på, at vores genanvendelse stiger.
Jeg tror på, at det på den måde stille og roligt bliver billigere.
Jeg kan se, at den kommune, jeg er i, lige har sænket prisen med 300 kr.
Det er jeg faktisk glad for, og det er, fordi der bliver højere genanvendelse fremadrettet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Så skulle man jo have sagt til danskerne og have været ærlig over for dem, at det her bliver langt dyrere.
Ja, der er nogle i Viborg, som oplever næsten en fordobling af priserne på deres affaldssortering.
Så skulle man jo være ærlig og sige: Ja, nu gør vi det igen dyrere, og vi gør det væsentlig dyrere for jer.
Men det var ikke det, man sagde; man skulle sælge det her, og så sagde man, at det bare var en lillebitte stigning på 55 kr., og det kunne folk nok overkomme.
Virkeligheden var jo en anden.
Så hvorfor var man ikke ærlig?
Vidste man det godt, eller er man blevet overrasket over, hvor dyrt det faktisk er blevet?
Magnus Heunicke (S), 2025-12-02:
Men spørgsmålet er jo: Kan robotter i en central sortering sortere vores affald, eller kan de ikke?
Det er det, der er det centrale spørgsmål.
For skulle man give kommunerne lov til at træffe den beslutning, skulle det jo være en mulighed.
Der findes jo ingen herinde i det her Folketing, som er imod det, hvis det kunne lade sig gøre.
Det tror jeg ikke der gør.
Det står i hvert fald klart i aftaleteksten, også den, der er skrevet, før jeg selv blev minister, og det er det, vi har forfulgt siden da.
Er der mulighed for det, så skal vi da gøre det.
Sagen er bare den, at der vurderes det, at der ikke er mulighed for at lave en sådan central robotsortering.
Så det kan desværre ikke løfte vores opgave.
For hvis det først roder rundt, kan disse elementer ikke sorteres af en robot.
Glasaffaldet knuses, papir, pap og tekstiler bliver fugtigt, madaffald forurenes af stoffer, og der er plastikaffald, som så ikke kan genbruges ude på markedet.
Derfor kan disse elementer ikke sorteres af en robot, hvis de først har ligget og rodet rundt.
Det er jo det centrale spørgsmål, der ligger her.
Og så vil det betyde en væsentlig forøgelse af prisen.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Jeg spørger gerne igen.
Det er et ganske simpelt spørgsmål.
Det her handler jo om, om man vil give kommunerne mulighed for at lave central sortering.
Så kan det godt være, at ministeren siger: Det kan ikke lade sig gøre.
Jamen så vil kommunerne jo nok heller ikke gøre det endnu, hvis det ikke kan lade sig gøre.
Og hvis det ikke er økonomisk rentabelt for kommunerne og giver billigere renovering og billigere affaldssortering for borgerne, så vil kommunerne vel heller ikke gøre det.
Anerkender ministeren, at det her er blevet væsentlig dyrere, end hvad man sagde i 2020?
Magnus Heunicke (S), 2025-12-02:
Der lå en række forudsætninger i den aftale, som man af forskellige årsager ikke har forfulgt.
Det er jo dem, der har været en del af de aftaler, der har besluttet ikke at forfølge det omkring udbud af forskellige dele af forbrændingssektoren og sådan nogle elementer.
Min opgave er at sikre, at vi ikke her træffer en beslutning, som vil være enormt meget dyrere og også miljømæssigt katastrofal og betyde, at Danmark sættes helt tilbage og ikke kan genanvende de millioner af tons husholdningsaffald, som vi i dag kan genanvende.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Tak for det.
Det er vildt at høre ministeren sige, at grunden til, at vi ikke gik med til at gøre fjernvarmen dyrere, er grunden til, at man ikke ville stå på mål for, at man har lovet danskerne ét med de 55 kr., og at man ikke har tænkt sig at holde det.
Det er også vildt at lave en præmis om, at vi ikke sorterede plast tidligere.
Vi sorterede også tekstiler tidligere.
Det kunne vi også godt uden at have 59 skraldespande til at stå udenfor.
Så er det også imponerende, at ministeren nævner en undersøgelse fra 2023, for jeg mener da, at vi har en undersøgelse fra 2024 – nu har jeg ikke lige taget den med – som viser, at tilslutningen til at sortere det her og evnen og viljen til at sortere det er faldende i befolkningen.
Anerkender ministeren, når han ikke vil stå på mål for det, man har lovet danskerne, at hvis nu vi siger, at det ikke er plastindustrien og genbrug til kødbakker, som ministeren jo heldigvis nu har sørget for bliver mindre, for folk har ikke råd til at købe ordentlige kødbakker, altså hvis det ikke er plast til konsum, altså til fødevarer, kan man genbruge plast til alt muligt andet også?
Magnus Heunicke (S), 2025-12-02:
Det betyder ikke, at jeg på nogen måde er enig i den fremstilling, der var af nogen som helst af de andre ting, der blev sagt.
Nej, jeg anerkender ikke det postulat, og det gør jeg ikke af en grund.
Det er jo helt korrekt, at hvis man forestiller sig, at en robot kunne finde det her plastik frem fra vores husholdningsspand mellem kaffegrumset, køkkenruller, og hvad der ellers ligger i sådan en husholdningsspand, ville oprensningsarbejdet, som jeg nævnte i min grundige besvarelse, være så omkostningsfuldt, at det aldrig ville blive rent nok til at indgå i nogen som helst form, der kommer i nærheden af vores fødevarer og en række ting her.
Men så kunne det rigtignok, og det nævnte jeg også, potentielt havne i en bil, bortset fra at den oprensning er voldsomt meget dyrere.
Så det ville være en hypotese, som aldrig blev til virkelighed, for bilindustrien ville ikke være interesseret i at bruge den plastik, for det er meget, meget dyrere og af en meget, meget dårligere kvalitet end det, de kan købe billigere virgint produceret.