runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Ud over at der kan være løsgængere, der mener noget andet, er der en vis forudsigelighed i, hvorvidt folk støtter lovforslaget.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at det gør vi selvfølgelig også i Radikale Venstre, for vi er også med i aftalen fra 2023.
Jeg er rigtig glad for, at vi nu får lavet den her autorisationsordning for asbestarbejde.
Vi har i Radikale Venstre også et obs-punkt, i forhold til om der rent faktisk er nok og gode nok muligheder for at få den her uddannelse, så vi ikke efterlader et tomrum med, at man ikke fra virksomhedernes side kan få den her autorisation, og at der derfor heller ikke på den anden side er folk, der kan få udført det her arbejde og få gjort noget ved det her problem ude i deres hjem eller ude på skoler og alt muligt andet.
Skoler er det nok ikke, men alt muligt andet.
Der er behov for, at der rent faktisk er dygtige mennesker, der kan gå i gang med det, og derfor er der også behov for, at uddannelserne er tilgængelige derude.
Det tror vi på vi nok skal finde en rigtig fin løsning på, og det er også noget, vi har talt med ministeren om tidligere.
Med de ord vil jeg bare sige, at Radikale støtter.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-04:
Tak for det.
Det har jo længe været en stor mærkesag for Dansk Folkeparti, at vi får gjort noget ved asbest, og det gør vi endelig nu.
Derfor er det selvfølgelig rigtig godt, at vi langt om længe i det, jeg vil kalde asbestskandalen, nu kommer med øgede krav om autorisation.
Jeg er også rigtig glad for, at vi med det her lovforslag får en række offentliggørelser af udenlandske virksomheders arbejdsmiljø samt data om arbejdsulykker.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her lovforslag, men jeg vil også gerne sende en meget, meget stor tak til hele fagbevægelsen, som har gjort et rigtig godt stykke arbejde i forbindelse med alt det her.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Måske er det det mindste.
Der har ikke været folketingsvalg endnu.
Vi har noget at glæde os til.
Det her er absolut noget, som jeg kan støtte.
Under den tidligere beskæftigelsesminister arbejdede vi også med arbejdsmiljø, og det har været en lang proces, som har været i gang.
Jeg har på vegne af det parti, som jeg sad her for på det tidspunkt, også været med til en del af de her forhandlinger, så der er mange gode elementer, og det her er et af dem, så det kan jeg selvfølgelig godt støtte.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Tak for det.
Vi burde jo lave mange flere af den her slags forslag.
Jeg kunne også forestille mig, at det føles meget bedre i maven.
Jeg skal også hilse fra Alternativet og sige, at de støtter lovforslaget – det glemte jeg helt i min begejstring over forslaget.
Jeg har et konkret spørgsmål om tilknytningskravet.
Vil ministeren ikke godt redegøre for tilknytningskravet, og hvorfor det skal være muligt at dispensere fra det?
Mit andet spørgsmål går på det her med de lempeligere vilkår for udenlandske virksomheder, der skal nedrive asbest, og at tjenesteydelsesdirektivet fortolkes unødigt stramt.
Skal vi ikke også følge op på den bekymring?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-04:
Tak for det.
Hvis man kommer fra udlandet og vil ind midlertidigt – ikke permanent, men midlertidigt – og arbejde med asbest i Danmark, så stilles der krav.
Der er ikke krav om, at man skal ind på præcis det amu-kursus, som bliver udviklet, men der vil være krav, og det er noget af det, der er ved at blive konkretiseret lige nu, og det er ikke småting, man skal leve op til.
Det er de her kvalitetsledelsessystemer, man skal bevise at man har, og det er en fagligt ansvarlig, der skal have de kompetencer, som også er det, vi kræver i vores uddannelser osv.
Men jeg har også noteret mig bl.a. FH's bekymring i den her sammenhæng.
Fra FH sendte sit høringssvar, til vi står her i dag, er der også ændret nogle ting.
Så noget af det er imødekommet.
Men jeg synes, vi skal følge det, sådan at vi er sikre på, at vi ikke kun passer på mennesker, der arbejder med asbest i en dansk virksomhed i Danmark, men også mennesker fra en udenlandsk virksomhed, der kommer til Danmark og arbejder med det.
Derudover er jeg også optaget af, at vi i det hele taget på europæisk plan får løftet beskyttelsen mod asbest.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Problemet kan jo også være, at man kommer til at se social dumping på det her område, hvis der bliver stillet langt færre krav til udenlandske virksomheder.
Jeg ville synes, det var virkelig fint, hvis ministeren ville sende det forbi aftalekredsen og forligskredsen, sådan at vi ligesom er med i loopet i forhold til det.
Jo længere vi kan gå med hensyn til nærmest at kræve, at de skal på det amu-kursus
, altså jo tættere vi kan komme på at vide, at den faglighed, som vi endelig har fået tilkæmpet os skal være der, faktisk er sikret på den enkelte arbejdsplads og for de konkrete lønarbejdere, desto bedre.
Det er i hvert fald det budskab, jeg bringer herfra, og som jeg håber ministeren også er enig i.
Men hvis vi og også gerne relevante aktører som Blik- og Rørarbejderforbundet eller andre kunne komme med i loopet, tror jeg, det ville være positivt.
Og så vil jeg følge op på de andre spørgsmål skriftligt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-04:
Tak – jeg nåede kun den første del i min første besvarelse; det er en hård tidsstyring, der foretages heroppefra.
For tilknytningskravet handler selvfølgelig om, at den fagligt ansvarlige skal have et eller andet antal timer i den virksomhed for at kunne varetage sine opgaver i den autoriserede virksomhed.
I Sikkerhedsstyrelsens øvrige autorisationsordninger er tilknytningskravet 30 timer om ugen med mulighed for dispensation ved nogle særlige forhold, og jeg forventer, at vi her vil indføre et tilsvarende tilknytningskrav.
Jeg nåede det lige.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-04:
Det er jo en god dag, vi har i dag, hvor vi viser flertal for at få det her lavet.
Når man sådan kigger tilbage, er det egentlig sådan vildt uansvarligt at tænke på, hvad der er foregået.
I årevis var materialet jo kendt som farligt, og så skulle man helt frem til 1986, før det egentlig blev forbudt.
Dernæst har det så været forbudt siden 1986, og så er det faktisk først i dag, at vi siger, at den, der skal håndtere materialet, faktisk skal have en uddannelse i det.
Det er sådan helt ude af proportioner med den risiko, som er forbundet med det, nemlig død.
Man kan sådan filosofere over, hvordan det dog kan lade sig gøre over for ganske almindelige lønarbejdere, at det er den risiko, de skal leve med.
Det, jeg kunne tænke mig at spørge ministeren om, er, når vi nu kommer i gang med det her, som jo helt klart bliver et fremskridt, hvad vi så kan gøre for at sikre os, at det er autoriserede firmaer, der udfører det.
Nu står vi over for en konkret opgave i forhold til at få nedrevet mange minkfarme.
Hvad tænker ministeren om, at man får Arbejdstilsynet til at lave en taskforce, der følger præcis minkfarmene, men i øvrigt også indfasningen af, at det skal være autoriserede firmaer, bl.a. med flere uanmeldte besøg?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-04:
Jeg synes også, det er en rigtig god dag.
Jeg mødte en politisk kommentator ude på gangen, inden vi skulle i Folketingssalen i dag, og personen havde en plan om, at det hele i dag skulle handle om forsvaret – det kan man jo godt forstå.
Men jeg prøvede alligevel at pushe, at det alligevel også var en ret vild ting, vi stod og foreslog her,
hvortil kommentaren var: Gør I det først nu?
Den respons kan man jo godt have, når vi i så mange år har vidst, hvor farligt det var.
For en ting er, hvad man gjorde, dengang man ikke vidste, hvor farligt det var, men der har også været en mellemliggende periode, hvor nogle mennesker har været mindre beskyttet, end de vil være i fremtiden.
For det synes jeg vi skylder de mennesker, der i deres arbejdsliv har kontakt med de her meget farlige fibre.
Mads Olsen (SF), 2024-04-04:
Så hvis der sidder nogen socialdemokratiske byrødder og lytter med her, er ordførerens budskab, hvis jeg forstår det rigtigt, at hvis de føler, de skal spare og spare, er det simpelt hen en klagesang, der ingen gang har på jorden.
Er det en korrekt gengivelse?
Jeg har svært ved at tolke det på andre måder.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Jeg har selv siddet i en kommunalbestyrelse i 12 år, før jeg kom herind i Folketinget, og jeg medgiver, at ofte kan det være vanskeligt at få budgetterne til at hænge sammen i kommunerne.
Det var også derfor, vi ønskede, at der faktisk skulle flere penge til kommunerne.
Derfor gik man også ind og lavede kommuneaftalerne, der øgede rammen, man er gået ind og har lavet udligningsaftaler, og man har i finansloven, i øvrigt også sammen med SF, været med til at sende flere penge ud til kommunerne.
Så jeg må bare anholde det og sige, at SF altså også har været med til i den her periode at lave skattelettelser, f.eks. fradraget på de faglige kontingenter.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Jeg er enig i flere nuancer, som ordføreren kommer med, og en af dem handler jo om, at vi skal sikre velfærdssamfundet.
Derfor synes jeg, at ordføreren også overser en væsentlig detalje i den her skattereform, og det er, at den også øger arbejdsudbuddet.
Vi skal jo have folk i vores velfærdsinstitutioner, folk, der skal passe de gamle, folk, der skal tage en ekstra vikartime på skolerne, og folk, der som pædagoger også har lyst til at tage en ekstra tørn og kan mærke, at det kan betale sig at arbejde.
Jeg kan jo fornemme, at SF også er ved at presse sig på, så de igen bliver regeringsduelige.
Jeg skal ikke komme ind på nu, hvad de ellers var med til af selskabsskattelettelser tidligere.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge SF, for jeg ved jo, at der formentlig jo også kommer nogle krav: Vil SF gøre det til et krav at fjerne beskæftigelsesfradraget i forhold til de enlige forsørgere, når en pædagog kan se frem til at få op til lidt over 650 kr. ekstra om måneden?
Vil SF kræve det fjernet?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Vi laver krav frem til et valg, og medmindre nogen kan sige, at der er et valg lige på trapperne, så er det ikke nu, at vi begynder at fastsætte krav.
Så hvis hr. Anders Kronborg siger, at det er lige oppeover, begynder vi selvfølgelig at nævne nogle krav.
Men ja, ellers er vi ikke klar til at gøre det endnu.
Så vil jeg sige, at skattelettelser er en meget ineffektiv måde at skabe det relevante arbejdsudbud på.
Det er der flere økonomer der har været ude at sige.
Det er sosu-medarbejderne, og det er pædagogerne.
Det, der er den store opgave i forhold til at øge arbejdsudbuddet der, er uddannelse; det er at sørge for, at de 43.000 unge, der står uden job og uddannelse, kommer i uddannelse; det er at sørge for, at flere seniorer kan tage et arbejde; og så er det selvfølgelig også, at der er europæisk arbejdskraft, der kommer til Danmark.
Det er de store knapper, man kan skrue på i forhold til arbejdsudbud.
Skattelettelser er meget ineffektive til det.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Det kan jo sagtens være af nogle strategiske hensyn, at SF gerne lige vil vente nogle måneder med at lægge hånden på kogepladen og så helt konkret sige, hvad man vil og ikke vil.
Omvendt kunne jeg så spørge: Når SF er så uenige i flere af de her elementer, kunne SF så finde på at fremsætte et beslutningsforslag her i Folketinget, hvor man konkret foreslår at fjerne den særlige forhøjelse af beskæftigelsesfradraget for enlige forsørgere, der giver den enlige mor, som f.eks. er pædagog, mange flere hundrede kroner om måneden, så hun f.eks. har råd til at betale den gave, hun skal have med til børnefødselsdagen for at være en del af fællesskabet?
Er det en god idé?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
I SF har vi jo sagt, at vi er imod den her skattereform.
Vi er ikke imod en skatteomlægning som sådan.
Hvis man gør sådan, at dem med de højeste indkomster i samfundet skulle betale mere i skat, så vil vi gerne lette skatten for dem med de laveste indkomster.
Det er bare ikke det, den her skattereform gør.
Det er det modsatte: Den letter skatten mest for dem, der tidligere betalte topskat.
Det er jo lidt mærkeligt at spørge oppositionen: Vil I fremsætte beslutningsforslag om det?
Jeg har endnu ikke oplevet, at regeringen har stemt for særlig mange af dem.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
Jeg vil sådan set godt følge lidt op på det, min ærede kollega Anders Kronborg var inde på, altså det her med, hvad SF vil gøre, hvis der nu kommer et rødt flertal igen – det kan man jo ikke helt afvise; vælgernes veje er uransagelige.
Vil man så kræve de her skattelettelser rullet tilbage?
Jeg synes, at der lidt er sådan en fejhed over SF.
Man foreslår ikke, at de bliver annulleret, og at skatten sættes op igen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Det vil vi gerne.
Vi vil gerne rulle topskattelettelsen tilbage.
Det, jeg prøvede at svare den socialdemokratiske ordfører, var, at vi jo ikke har noget imod, at man letter skatten for dem med de laveste indkomster, hvis det modsvares af, at man hæver skatten på f.eks. kapitalgevinster eller på de allerhøjeste indkomster.
Så det er klart for os, at der er elementer i den her skattereform, som vi er imod og også vil rulle tilbage, f.eks. topskattelettelsen.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Lolland Kommune får et ganske stort tilskud via udligningsordningerne, som jo altså kommer fra de kommuner, hvor borgerne tjener flere penge, end man gør i Lolland Kommune.
Jeg er da helt sikker på, at i Lolland Kommune så man gerne, at der var mere vækst.
Det tror jeg i øvrigt også der kommer, ikke mindst når vi får en Femernforbindelse.
Men at gøre det til et spørgsmål om geografisk ulighed er jo absurd.
For den ulighed opstår jo, fordi der er borgere i Danmark, som finansierer en større del af gildet end borgere i andre dele af Danmark.
Det skal vi da ikke have ondt af.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Jeg står ikke i dag og siger, hvad vi går til valg på, medmindre I siger, at det er lige oppeover.
Og vi vil gerne have den tilbage på den grænse, der var før.
Det er derfor, vi står uden for den her skatteaftale, og det er derfor, vi har kritiseret den hele vejen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jeg undrer mig nogle gange lidt over den socialistiske retorik.
Nu er det sådan cirka 6,5 mia. kr. efter tilbageløb, ikke?
Det er cirka 0,5 pct. af det samlede budget.
Hvorfor er det, at man ikke begynder at fokusere på de 99,5 pct. andre midler, der bliver brugt i det offentlige?
Det kunne godt være, at man kunne lave omprioriteringer i de 99,5 pct., således at det ikke var de sidste 0,5 pct., som altid var det, der betød, at vi fik den bedste velfærd eller vi ikke fik noget som helst velfærd overhovedet.
Så hvorfor er det, at man ikke kigger mere på de 99,5 pct. fra Socialistisk Folkepartis side i stedet for at insistere på de sidste 0,5 pct.?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Jeg tror, at det her er det største forslag, jeg har været med til at behandle herinde, altså af økonomisk betydning for statskassen.
Jeg kan i hvert fald ikke mindes, at jeg har set et forslag, der var større, i forhold til hvad for et provenu man brugte fra den samlede statslige økonomi.
Så det er jo et kæmpe forslag.
Det er det altid.
Vi sidder jo altid med forslag, som er små bidder af den samlede økonomi, men det er jo ikke sådan, at vi herinde bare kan sige, at de øvrige 99 pct. skal man ændre i morgen.
Det her er et forslag, som er større end langt de fleste forhandlinger, der har været i finanslove de sidste mange år; altså beløbet er jo kæmpestort.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Nu er jeg selvfølgelig også tynget af, at jeg har siddet i Folketinget fra 2019.
Så jeg har været med til at træffe beslutninger omkring større midler.
Jeg er udmærket godt klar over, at hvis den politiske vilje er der, kan man sagtens prioritere at flytte rundt på flere midler.
Så det er jo ikke sådan, at man ikke kan det.
Anerkender ordføreren, at hvis man omprioriterede i de 99,5 pct., ville man frigive nogle midler?
Det er jo mere end halvdelen af det her, som man så i hvert fald kunne hente ind.
Det var også en måde, man kunne finde pengene på.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Vi mener ikke, at man skal privatisere DR.
Vi mener, at de penge, der er i råderummet, bør bruges på at styrke vores velfærdssamfund for at lukke det gab på 43 mia. kr., der har været siden 2015, fordi velfærden ikke følger med den udvikling, der er i velstanden af resten af samfundet.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Jeg kan jo huske den dag, hvor vi blev enige om aftalen og der var stuvende fuldt på gangen foran Finansministeriet.
Der var snurrende kameraer, og partiledere stod og var glade, de smilede, og nu giver ordføreren for Liberal Alliance sådan lidt et ironisk overblik over partierne i forhandlingsforløbet.
Men der var et parti, som ordføreren ikke nævnte, nemlig partiet Nye Borgerlige.
Nye Borgerlige er jo en del af den her aftale.
Den daværende formand for Nye Borgerlige valgte selvfølgelig selv at melde sig ud af Nye Borgerlige, men kort tid efter meldte hun sig ind i Liberal Alliance.
Jeg synes bare et eller andet sted, det er synd, når man er så glad for en aftale som den her, har været med til at forhandle den her aftale og storsmilende stod foran Finansministeriet og roste den her aftale.
Så jeg vil bare høre, om Liberal Alliance giver fru Pernille Vermund lov til at komme ind at stemme for den aftale, som hun selv har været med til at forhandle igennem.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Bare for at få det helt på det rene vil det så sige, at SF vil gå til valg på, at skatten skal stige med 10 mia. kr.?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for så iltert at forsvare et lovforslag, som jo i virkeligheden primært giver skattelettelser til dem i toppen.
Det er jo meget loyalt og solidarisk over for sine regeringspartnere.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at de mennesker, der absolut har mindst i vores samfund – det er førtidspensionister, folkepensionister, arbejdsløse og syge – ikke får noget ud af den her aftale?
Og hvem er det så i virkeligheden, den er målrettet?
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Men det er jo indiskutabelt, at tre fjerdele af de her skattelettelser går til bunden, og det er også rigtigt, når fru Trine Pertou Mach siger, at der i den her aftale ikke decideret er noget til pensionisterne.
Men det er der jo taget højde for i andre aftaler.
F.eks. har vi lige lavet en aftale om en grøn flyafgift, hvor vi samtidig går ind og løfter ældrechecken til dem, der har allerallermindst, med et historisk løft.
Så er der noget, jeg simpelt hen ikke kan forstå.
At det er lykkedes at komme igennem med en toptopskat, som oversat er en millionærskat, som beskatter dem i vores samfund, der tjener 2,5 mio. kr. og derover, yderligere, burde da være noget, som gjorde, at Enhedslisten tog den røde fane og jublede.
Så det kan jeg simpelt hen ikke forstå at man ikke er mere begejstret for.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-04:
Enhedslisten ville tage fanen og juble, forhåbentlig sammen med Socialdemokratiet, næste gang, hvor den slags beskatninger virker.
Det er ikke rart at høre ordføreren bekræfte, at den her personskattereform i virkeligheden ikke er målrettet dem i bunden, men nogle andre samfundsgrupper.
Så er jeg bare nødt til at spørge ordføreren: Hvad er ambitionen egentlig for Socialdemokratiet?
Er det et mindst muligt udslag i uligheden, eller er det i virkeligheden at styrke ligheden?
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Jeg synes jo i virkeligheden, at ambitionen er, at det skal kunne betale sig at gå på arbejde for helt almindelige lønmodtagere.
Jeg synes, det er velfærd.
Derfor anser jeg faktisk også det ekstra beskæftigelsesfradrag i forhold til enlige forsørgere som god og solidarisk politik.
Peter Kofod (DF), 2024-04-04:
Tak for det.
Den sociale massegrav kom jo ikke, og jeg tror heller ikke, at den sociale massegrav kommer af det her, skal jeg da skynde mig at sige, selv om vi ikke er en del af den her aftale og man sænker topskattesatsen.
Vi er jo ikke en del af den her aftale.
Så kunne man forestille sig, at aftalepartierne ville splitte aftalen op på en måde, så man kan lave noget af det, der handler om seniorer i job, som er fornuftigt, bredere end det, der ellers er med lovforslaget her?
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Nej, helt generelt er en aftale en aftale, og den står vi ved, og den står vi på mål for.
Og så har ordføreren jo i øvrigt fuldstændig ret i det, som jeg også sagde i min tale, nemlig at i den her buket er der røde roser, og der er blå kornblomster, og der kan også findes et par rodeotyre; dem ved jeg ikke om man kan få som blomster.
Det er jo i virkeligheden også det, der har været ambitionen, nemlig at skabe et kompromis, som flere af os kan se os selv i.
Og det er jo rigtigt nok, at en topskattegrænse ikke har groet i den socialdemokratiske baghave; det har det derimod, at vi hæver beskæftigelsesfradraget for enlige forsørgere, og at vi laver en toptopskat for dem, der tjener allermest i det her samfund.
Men det er jo i virkeligheden også det, der har været fantastisk, altså at vi i løbet af den her regeringsperiode har kunnet få hr. Jan E. Jørgensen med på en aftale om at hæve fradraget for de faglige kontingenter, der styrker den danske model, og så har jeg været nødt til på andre områder at give indrømmelser til f.eks. Venstre.
Peter Kofod (DF), 2024-04-04:
Hvis man kigger på den her aftale, er der jo ikke noget til førtidspensionisten eller pensionisten; så er der jo ikke noget til de grupper i vores samfund.
De får 0 kr.
Men hvis man tjener det samme som et folketingsmedlem – bare for at bruge det eksempel – vil det være adskillige tusinde kroner om året, man får i skattelettelser.
Jeg har ikke noget imod, at folk, der er i arbejde, får skattelettelser, men det, vi har haft noget imod, er den balance i det, hvor vi synes, at man godt kunne have løftet det noget mere for pensionisten på bekostning af det andet.
Så synes hr. Anders Kronborg ikke, at man har betalt en enormt høj pris for at få hr. Jan E. Jørgensen og andre gode folk med i den her aftale?
Mads Olsen (SF), 2024-04-04:
Jeg er lidt overrasket over, at Jan E. Jørgensen kalder den besynderlig.
For ikke nok med, at borgerne i udkantsområderne af Danmark skal se deres busrute blive nedlagt og slagtet, så får de heller ikke lige så meget ud af skatteaftalerne herinde på Christiansborg.
Kan Jan E. Jørgensen ikke godt forstå, hvorfor man som borger i Lolland Kommune godt kan føle sig lidt frustreret over at blive glemt herinde på Christiansborg?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Tak for talen – i højt humør.
Jeg deler hr. Jan E. Jørgensens overraskelse, og jeg forstår godt jublen, når man kommer fra et Venstresynspunkt.
Det er et meget imponerende forhandlingsresultat i det Folketing, der ellers er sammensat her.
Jeg vil gerne spørge til det, hr. Jan E. Jørgensen egentlig sagde om toptopskatten, altså at den mener man egentlig i Venstre godt kan fjernes efter et valg.
Jeg har forstået det sådan på Socialdemokraterne, at den er det helt afgørende for, at det her kan betragtes som nogenlunde socialt balanceret.
Men er det Venstres politik, at den kan man pille ud af vores skattesystem igen efter et nyt valg?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Venstre har mig bekendt ved samtlige valg gået til valg på at sænke skatterne, og den allerhøjeste skat af dem alle sammen, som jo nu bliver toptopskatten, vil vi da selvfølgelig gerne have sænket.
Om det kan lade sig gøre, kan jeg jo ikke sige noget om.
Jeg ved ikke, hvilke regeringskonstellationer der kommer.
Jeg ved ikke, om vi igen kommer i regering med Socialdemokratiet osv.
Jeg siger bare, at den altså ikke er skrevet ind i grundloven.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
I forhold til det her med, hvad Venstre går til valg på, altså at sænke skatter, vil jeg sige, at mig bekendt gik Venstre ikke til valg på at sænke topskatten.
Man gik til valg på at sænke skatten i bunden, men ikke topskatten.
Vil ordføreren bare ikke bekræfte, at det er noget, Venstre har arbejdet for, fordi man gerne vil have, at de bredeste skuldre bærer lidt mindre af læsset, altså at de største skattelettelser skal gives der, hvor man betaler en højere skattesats?