runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-28:
Hvis spørgeren med »vi« mener Det Konservative Folkeparti, kan jeg godt forstå, hvis borgerne i Bording ikke forstår, hvad Det Konservative Folkeparti kan gøre, for det har jeg også svært ved at se, fordi man lod folk rende rundt med kniv f.eks., at man lod dem eje en bil, at man lod dem fare rundt på de jyske landeveje.
Hvis man spørger, hvad regeringen vil gøre, vil jeg sige, at vi vil nedbringe antallet af mennesker, der skal bo der.
Det har vi allerede gjort voldsomt.
Da min forgænger overtog i 2019, var der 1.200 afviste asylansøgere, der ikke havde forladt landet.
Det tal har vi halveret to gange.
Og jeg kan love borgerne i Bording og Isenvad og andre landsbyer i det område, som rimeligt er bekymrede for den her situation, at vi kommer til at gøre alt, hvad vi kan, for at nedbringe det tal yderligere på en måde, som Det Konservative Folkeparti i hvert fald ikke var i stand til at gøre.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-28:
Tak for ordet.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at ordblinde, som oplevede fejl i deres hjælpemidler til folkeskolens afgangseksamen den 2. maj 2025, skal vente til efter sommeren med at kunne afslutte folkeskolen og dermed være ramt af den usikkerhed, det indbefatter for deres videre uddannelse, eller vil ministeren tage initiativ til, at elever kan afslutte folkeskolen med deres standpunktskarakterer, såfremt de ønsker det?
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ser med alvor på de problemer med ordblindehjælpemidler, der har været ved det her års skriftlige prøver.
Alle elever i folkeskolen bør opleve en prøvesituation, som er velorganiseret, og som forløber planmæssigt.
Det gælder selvfølgelig også for elever med ordblindhed.
Det er afgørende for en lige og retfærdig bedømmelse, at elever med ordblindhed kan bruge deres hjælpemidler gnidningsfrit under prøvebesvarelsen.
Derfor er det selvfølgelig kritisabelt, at tekniske problemer hos den private udbyder, som kommuner har indgået aftaler med, har medført, at nogle elever har fået en dårlig oplevelse under prøven.
Styrelsen for Undervisning og Kvalitet har både under og efter prøverne vejledt skolerne om, hvordan de skal håndtere den her situation.
Styrelsen har vejledt om, at skolerne kan tilbyde berørte elever en omprøve i terminen december-januar.
Det vil være elevens eget valg, om eleven ønsker at tage imod tilbuddet om en omprøve, og eleven kan vente med at beslutte sig, til eleven har modtaget sin karakter for den prøve, der er afviklet.
Det er også muligt for de berørte elever at beholde den karakter, de opnåede ved prøven fredag den 2. maj, og søge om adgang til ungdomsuddannelserne på den baggrund.
I den forbindelse vil jeg gøre opmærksom på, at karaktererne for prøverne i læsning og retskrivning samlet alene udgør halvdelen af prøvekarakteren i skriftligt dansk.
Prøverne udgør altså kun en lille del af grundlaget for elevernes gennemsnit ved folkeskolens afgangseksamen, hvori der samlet set indgår karakterer for otte prøver.
For en elev, der ikke består folkeskolens afgangseksamen, er der forskellige muligheder for, at eleven alligevel kan begynde på en ungdomsuddannelse efter sommerferien.
Det kan f.eks. være ved det, vi kalder et betinget optag, eller ved optagelsesprøver.
Efter de gældende regler er det ikke en mulighed at ophøje elevernes standpunktskarakterer til prøvekarakterer.
Men jeg har for nylig bedt ministeriet overveje, om det her kunne være en ændring af loven, vi bør lave, sådan at det fremadrettet i særlige tilfælde vil kunne blive muligt at ophøje standpunktskarakterer til prøvekarakterer.
Det tror jeg f.eks. i den gældende situation ville have været gavnligt. Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-28:
Man skal holde tungen lige i munden, for der har jo været problemer med flere af afgangsprøverne, desværre.
Der var både den 2. maj for 9.-klasserne, og så var der den 8. maj for 10.-klasserne lidt mere omfattende problemer.
Jeg har spurgt ministeren om begge dele, og på spørgsmålet om de problemer, der var den 8. maj for 10.- klasserne – det er spørgsmål nr. S 1118, der er blevet stillet en del – svarede ministeren, at man også ville lave en mulighed for at komme til omprøve i slutningen af sommeren.
Man vil altså åbne op for en ny termin.
Jeg synes bare, ministeren må overveje det.
Det kan jo ikke være rigtigt, at der er nogle børn, der skal stilles dårligere, fordi der er problemer med hjælpemidlerne, og det kan ikke være rigtigt, at ordblinde, som er meget afhængige af et hjælpemiddel for at få en god eksamen, skal stilles dårligere, når så hjælpemidlerne ikke fungerer.
Det må være et politisk ansvar.
Jeg har respekt for, at man vil kigge på lovgivningen, så man har mulighed for at ophøje standpunktskarakteren til gældende karakter – det synes jeg er fint – men det hjælper jo desværre ikke de børn, man har givet problemer her.
Det, ministeren svarer om, at man kan få et betinget optag, eller også kan man tage en omprøve til december eller januar, synes jeg altså er for tyndt for de børn, der simpelt hen har fået en dårlig afgangsprøve og en dårligere karakter, også selv om den kun udgør halvdelen af den samlede karakter, fordi der har været problemet med hjælpemidlerne.
Det kan ikke være rigtigt, at det er dem, der skal sidde med aben.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-28:
Den ene var den 2. maj, og den anden var den 10. maj ved en engelskprøve.
Det er også rigtigt, at ved engelskprøven der den 10. maj var det også nogle tekniske problemer, men i det tilfælde var det nogle fejl fra Styrelsen for Undervisning og Kvalitets side, som selvfølgelig er meget beklagelige, og som har ført til, at der enten i juni eller august i år vil kunne aflægges en omprøve.
Situationen er lidt anderledes for det, jeg talte om før.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-28:
Den er jo ikke væsensforskellig – og nu var det den 8. maj, og det var for 10.-klasserne – men der er jo ikke væsentlig forskel på, om man har fået udleveret et forkert opgavesæt eller ens hjælpemidler er trådt ud af funktion, og at man derfor ikke kan klare eksamen ligeså godt, som man vil.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor ministeren på det ene – om de fejl, der skete den 8. maj – kan svare, at man gerne vil åbne op for, at man kan lave en afsluttende prøve i slutningen af sommeren, men at man ikke vil her for de problemer, der har været den 2. maj for 9.-klasserne.
Det må man da kunne kigge på om ikke man også kunne gøre.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-28:
Jeg vil også godt understrege, at det er noget, jeg har interesseret mig lidt for.
Det, som har været gældende praksis, er, at når der har været tale om væsentlige fejl og mangler ved prøveafviklingen forårsaget af ministeriet, eller når væsentlige fejl og mangler ved prøveafviklingen har forhindret, at elever har kunnet aflægge prøven, og når det har vedrørt et stort antal elever i flere kommuner, så har man også historisk lavet omprøver.
Det, som skete den 2. maj, var, at efter den ordinære prøveafvikling lukkede det her program, som var leveret af en tredjepart, midlertidigt ned.
Og det har ikke været vurderingen fra styrelsens side, at det har levet op til de kriterier, der skal opfyldes, for at der kan foretages en omprøve.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-28:
Så skal man simpelt hen snakke med nogle af de forældre og nogle af de børn, der har stået situationen.
Vi snakker om hjælpeprogrammet AppWriter, og det, de siger, er, at det crashede rigtig mange gange under prøven, og at det samtidig var meget, meget langsommere, end det plejer at være.
Det er jo rigtigt, at man godt kan afvikle prøven, men man kan jo ikke gøre det tilfredsstillende, hvis ikke man har de hjælpemidler, man er vant til at have.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-28:
Jeg er også meget optaget af, at elever med ordblindhed får præcis de samme muligheder for at afvikle deres afgangsprøve som alle andre.
Derfor har jeg også interesseret mig lidt for det her, og hvis det er juridisk muligt at gøre mere, har jeg også tænkt mig at forfølge det.
Jeg er også bare nødt til at forholde mig til, hvordan juraen er lige nu.
Derfor er det første skridt, vi i hvert fald er gået i gang med, at se på, om man fremadrettet skal kunne ophøje standpunktskaraktererne til prøvekarakterer, hvis vi ender i sådan en situation som den her.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Mener ministeren, at det er foreneligt med folkeskolens formål og elevernes ret til fri og kritisk debat, at visse emner potentielt kan blive forbudt at drøfte i undervisningen, og hvilke konsekvenser ser ministeren for den demokratiske dannelse i folkeskolen, hvis sådanne begrænsninger indføres?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-28:
Jeg tror, spørgeren tager fejl af historikken her.
Kærshovedgård var ikke et sted, hvor der ikke var kriminelle før.
Det har altid været et sted, hvor der var både udvisningsdømte og afviste asylansøgere.
Det var det, da Det Konservative Folkeparti var med til at lave stedet, det var det, da Det Konservative Folkeparti var med til at placere det sted i Bording, og det var det, da den daværende minister, som Det Konservative Folkeparti sad i regering med, sagde, at det var en god løsning at lægge det der, fordi det lå langt fra København.
Så det har aldrig været et sted, hvor der ikke har været kriminelle – det har der altid været.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-28:
Altså, hvis en minibus til og fra stationen er afgørende for, om det er forfærdeligt at være på Kærshovedgård, skulle man måske kigge lidt mere på forholdene i øvrigt.
Nu er det sådan, at Kærshovedgård jo de senere år er omdannet fra et sted, hvor man havde afviste asylansøgere, til det sted, hvor man sender kriminelle afviste asylansøgere hen.
Det er jo borgere, der er dømt for vold, mord, voldtægter, handel med stoffer osv.
Så det er jo noget, der giver en stor utryghed for borgerne i Bording.
Så der er vel ikke noget at sige til, at de borgere gerne vil have, at de her mennesker kommer væk fra gadebilledet, når de vil til stationen og f.eks. køre til Aarhus?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-28:
Jeg tror ikke, at jeg skal kommentere, hvad der sker på Naturmødet, for der er jeg selv kommet lidt galt af sted, og det har jeg fortalt til medierne og talt med fiskere om.
Så det lader vi bare ligge.
Men det, jeg vil sige i forhold til rensningsanlæg, er, at det, vi netop har besluttet her i foråret i regi af den grønne trepart, er, at 24 rensningsanlæg netop i forhold til kvælstof nu bliver pålagt at lave en yderligere rensning, der faktisk fjerner en stor del af kvælstofindsatsbehovet i de forskellige fjorde, hvor de her rensningsanlæg ligger.
Der bliver så en ekstraregning til rensningsanlæggene, hvor vi i dag altså har accepteret, at de udleder rensevand, men hvor der er kommet kvælstof med ud i fjorden.
Det er 24 konkrete rensningsanlæg, som får den her ekstra opgave, som er en konsekvens af den grønne trepart.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Tak for det.
Jeg er glad for at høre, at ministeren også siger, at det her er et problem.
Jeg kan også erindre et møde med ministeren, hvor jeg spurgte ind til noget om spildevand, og hvor ministeren havde ansatte, der nærmest sad og grinede af mig, fordi jeg turde påpege, at spildevand udgjorde et problem.
Så jeg er da glad for, at vi nu har fået det med ind i det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre en ting: Har ministeren og hans ministeriet kigget på, hvordan man f.eks. gør det i Tyskland med hensyn til at rense spildevand?
For som jeg har forstået det, er de betydelig bedre til at rense det for kvælstof, fosfor og medicinrester, end vi er i Danmark.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-28:
Jeg vil meget gerne vende tilbage skriftligt på, hvad vi har af samarbejder med vores nabolande.
Det, der kommer nu med det næste retstrin, som vi har aftalt at indføre i hele Europa, dvs. også Danmark og Tyskland, altså i EU, er netop et ekstra retstrin, som går ind og pålægger rensningsanlæggene at fjerne medicinrester og også makeuprester, som i dag ellers ikke bliver renset væk og ryger direkte ud og har en kæmpe negativ effekt på alle dyr, der er i vandmiljøet.
Så det ser jeg frem til.
Det er nogle store investeringer, men det er helt nødvendigt at gøre.
Så vil jeg lige sige en sidste ting her i forhold til overløb.
Vi er i gang med at lave det, der burde være lavet for længe siden, nemlig en afgift på overløb, så man ikke længere kan planlægge efter at spare nogle penge og så bare køre overløb.
Det bliver afgiftsbelagt for rensningsanlæggene.
Det ser jeg også frem til.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-28:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at personer, der er født og opvokset i Danmark, og som kan opnå dansk indfødsret efter § 12 i cirkulæreskrivelsen om naturalisation, skal leve op til kravet om danskkundskaber og bestå indfødsretsprøven?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal beklage forsinkelsen her i salen.
Reglen i § 12, som spørgsmålet henviser til, handler grundlæggende om en gruppe af personer, som er født i perioden fra 1961 til 1978 af en dansk mor, som på grund af tidligere regler ikke automatisk har erhvervet dansk statsborgerskab.
Det er det, man kalder prinsessereglen.
Det var det også, da Liberal Alliance var med, senest i indfødsretsaftalen fra 2021;
der blev persongruppen videreført.
Det er sådan, at ansøgere, der er omfattet af prinsessereglen, efter aftalen er undtaget fra en række bestemmelser, herunder kravet om ophold, permanent opholdstilladelse og beskæftigelseskravet.
Ansøgerne er dog ikke undtaget fra kravet om danskkundskaber.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi for ansøgere, hvor kravene til erhvervelse af dansk statsborgerskab er lempet betydeligt, stiller disse krav.
Jeg mener, at man bør udvise kendskab til dansk historie, kultur og samfundsforhold og ikke mindst det danske sprog.
Det er en del af det fundament, som vi tildeler vores danske statsborgerskab på baggrund af.
Og jeg mener ikke, at disse krav er urimelige for en ansøger, der bor i Danmark.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Skolerne bærer jo et stort ansvar for at uddanne og danne børn og unge som aktive demokratiske medborgere.
Der står i formålsparagraffen.
Skolevalg er en måde, hvorpå unge får en mulighed for at udvikle og træne deres demokratiske muskel, og jeg har derfor altid været stor tilhænger af skolevalg, og jeg tænker, spørgsmålet er stillet i forlængelse af de diskussioner, der kører i den forbindelse.
Det er vigtigt at understrege, at valget eller fravalget af mærkesager til skolevalg ikke betyder, at der er emner, som det er forbudt at undervise i, tværtimod.
Der er rig mulighed for at debattere emner, der kan opleves som kontroversielle, i folkeskolen i fag som f.eks. dansk, samfundsfag, historie, biologi og geografi, og det vil jeg også kraftigt opfordre til at man gør, for det er en grundsten i demokratiet, at man kan tale om det, der er vanskeligt.
Nogle gange gør frihed også ondt, men der er ikke rigtig nogen vej udenom.
Jeg synes også, det ville være problematisk, hvis det var den til enhver tid siddende undervisningsminister, der besluttede, hvilke mærkesager som skulle debatteres.
Hvis der er uenighed om mærkesager, vil det være Folketingets Præsidium, der som formand for skolevalg træffer den endelige beslutning om, hvilke mærkesager der skal med, og jeg synes også, det er den rigtige organisering og arbejdsdeling.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-28:
Tak til ministeren for svaret på mit spørgsmål.
Jeg er jo egentlig grundlæggende enig i det, ministeren siger, nemlig at bare fordi man er født og opvokset i Danmark, så er det ikke ensbetydende med, at man ikke skal opfylde visse krav.
Men når jeg alligevel stiller det her spørgsmål, er det, fordi jeg undrer mig lidt over den balancegang, der lige præcis er i forhold til den her specifikke gruppe.
Som ministeren sagde, handler det jo om nogle, der er født i en specifik periode.
Personerne er født af en dansk mor og en udenlandsk far, men på grund af den lovgivning, der var på daværende tidspunkt, har personerne arvet faderens statsborgerskab.
Hvis man ser på den her gruppe og kigger på dem, der har bopæl i Danmark, så skal du, når det er, du ønsker at søge statsborgerskab på baggrund af den her bestemmelse, opfylde reglerne om danskkundskaber og indfødsretsprøven.
Det er jo det, der egentlig undrer mig; det er jo, at jeg mener, at vi for den her gruppe burde lave en anderledes balance eller i hvert fald kigge på, om balancen er rigtig i forhold til det her med, at man skal have en eller anden relation til Danmark, og at man skal have kendskab til dansk historie.
Det får vi bare ikke rigtig dokumenteret for dem, der så har bopæl i udlandet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-28:
Der er meget få ting på indfødsretsområdet, hvor jeg sådan er – det er jo også dejligt, for det er hjemlet i grundloven – helt kategorisk, i forhold til om vi har ramt den rigtige balance.
Jeg synes da, det er relevant at overveje, om vi også for denne gruppe skal stille strammere krav i forhold til dansk- og indfødsretsprøve.
Man kan sige, at det jo er en gruppe, som bliver mindre og mindre, i og med at den jo er fastsat til en bestemt årrække.
Så det er jo ikke dem, der sådan udgør hovedstrømmen ind til dansk statsborgerskab.
Men jeg synes, det er en relevant problemstilling og noget af det, som jeg også synes man burde diskutere i forbindelse med en ny indfødsretsaftale.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-28:
Jeg er da glad for, at ministeren også godt kan se, at der er nogle uhensigtsmæssige balancer lige præcis i forhold til det her spørgsmål.
Men i forhold til det her med at undtage folk fra kravet om bl.a. indfødsretsprøven kan man sige, at det jo bl.a. også gælder personer, der er nordiske statsborgere, og personer, der har bopæl på Færøerne og i Grønland.
Er det en gruppe, hvor ministeren måske vil overveje, om man også skal se på, hvorvidt de skal bestå en indfødsretsprøve eller en eller anden anden form for prøve, så vi ligesom sikrer, at dem, der rent faktisk får dansk statsborgerskab, også helt grundlæggende har kendskab til vores historie og de værdier, vores samfund bygger på?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-28:
Nu er det forskellige grupper.
Jeg tror, at jeg for Færøerne og Grønland kan se en mening i, hvis de deroppe ikke ønsker, at man skal bestå en dansk indfødsretsprøve eller for så vidt tale dansk, hvis de nu eksempelvis hellere vil have, at folk skal tale færøsk for at få statsborgerskab.
Hvis man er bosiddende der, ville jeg synes, det var en rimelig måde at gøre det på.
Så jeg er mindre kategorisk i forhold til deres vilkår.
I forhold til de nordiske lande er det jo en diskussion, vi har haft tidligere.
For det er jo netop det, der er meningen, og der er jeg bange for at ødelægge det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-28:
Der tror jeg, at jeg, lige præcis hvad angår de nordiske statsborgere, er uenig med ministeren.
For de nordiske statsborgere, der søger statsborgerskab via naturalisation, er jo nogle, der ikke er født som enten svenskere eller nordmænd.
Det er jo nogle, der har opnået deres statsborgerskab, for ellers ville de have krav på at få statsborgerskab via erklæring, og det er jo ikke det, vi taler om her.
Det er jo folk, som ikke er født som nordmænd eller svenskere, men som har opnået et norsk eller svensk statsborgerskab.
Dem mener jeg faktisk godt vi kan stille krav om også skal bestå en indfødsretsprøve.
Er ministeren ikke enig i det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-28:
Jeg husker det bare, som om det er meget, meget få mennesker, som opnår statsborgerskab på den måde.
Det kan være, jeg husker forkert, men de nordiske statsborgere er jo generelt folk, der i Danmark ville have fået det efter indfødsretslovens § 1, altså hvis deres forældre også har indfødsret.
Jeg tror bare, det er vigtigt også at huske, at det er den eneste diskrimination, vi har lov til at lave i dag; det er i forhold til de nordiske lande, og det er, fordi de minder mere om os.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-28:
Nu glemte jeg brillerne, men det går nok.
I lyset af at ministeren ved flere lejligheder har tilkendegivet sin medfølelse over for de lokale nær Kærshovedgård, der lever med konsekvenserne af at have udvisningsdømte, kriminelle udlændinge som naboer, vil ministeren da genoverveje sin beslutning om ikke at imødekomme de lokale borgeres ønske om en minibus, der kan transportere de udvisningsdømte til og fra Kærshovedgård for at skabe tryghed for naboerne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-28:
Først vil jeg sige at jeg har kæmpestor forståelse for den frustration, som man har i Bording og omegn, efter at Inger Støjberg i 2016 valgte at lægge et udrejsecenter i Kærshovedgård med opbakning fra bl.a. Det Konservative Folkeparti.
Der er alt for mange gener for lokalsamfundet, og jeg har også respekt for, at man efterspørger nye muligheder for at blive en lille smule mere tryg.
Jeg ved, at man i gruppen Lokaltryghed har lavet en række initiativer, bl.a. er der blevet installeret videosystemer, der er blevet installeret overvågning, og man har vagter på Bording Station.
Det bakker jeg varmt op om.
Men jeg tror også, det er vigtigt at sige, at Kærshovedgård ikke skal være en ferielejr for dem, der bor der.
Det skal ikke være sådan, at når man gerne vil til Aarhus eller Silkeborg eller andre steder, så skal man sidde i en lun bus og hygge sig, mens man kommer af sted.
Jeg synes, det er helt fair, at man skal gå 6,5 km, måske endda igennem regnvejr, for at få lov til at transportere sig andre steder hen.
Jeg mener, at det forslag, som jeg kan forstå Det Konservative Folkeparti tilsyneladende stiller sig bag, er noget, som vil gøre, at Kærshovedgård bliver et hyggeligere sted at være, og det er jeg ikke interesseret i som minister.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-28:
Det synes jeg simpelt hen er så opløftende.
Det er jo rart, at ministeren i hvert fald er bevidst om, at spildevand også forurener vandene.
For i forhold til f.eks. kvælstof er der i virkeligheden også et andet tal, som jeg har læst mig til, og det er, at efter rensning på de danske spildevandsanlæg – danskerne tror, at når vandet har været igennem et rensningsanlæg, så er det rent, men det er det jo ikke – udleder vi ca. 4.300 t kvælstof.
Det er jo en ret relevant diskussion i forhold til at få spildevand med ind i det, når vi nu lige om lidt står og kigger på, at landmændene skal udlede mindre kvælstof – for naturligvis skal de det.
Men spildevandet bliver vi nødt til at tage seriøst, og i forhold til at der kommer 4.300 urenset kvælstof ud i vandmiljøet, mener jeg, at ministeren tidligere har sagt, at kvælstof er roden til alt ondt.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-28:
Altså, jeg har aldrig sagt, at vognmandsbranchen drømte om en kilometerafgift.
Men der er jo et rødt flertal i Danmark i Folketinget.
Og Venstre er så det blå parti, der slår en kile ind i det røde flertal og så sikrer, at kilometerafgiften, som der er et stort flertal for, ikke bliver på den måde, som den yderste venstrefløj ønsker det.
Så har jeg bare perspektiveret det
til, at når vi kigger på de klimaafgifter, der generelt kommer, er det, vi har lavet nu, en model, som mange andre brancher kun drømmer om.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-28:
Fakta er, at man har gennemført en kilometerafgift, som vi nu kan se at branchen faktisk ikke er i stand til at overføre til alle kunderne.
En af de værste er faktisk Vejdirektoratet, som jo hører under ministerens område.
Dem, der står bag Vejdirektoratet, er de samme som dem, der påtvinger os vejafgiften, og de vil ganske enkelt ikke betale.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-28:
Altså, jeg er jo ked af, hvis ordføreren finder ministeren for vag.
Og der er den model, vi nu har lavet, en model, som mange andre brancher kun drømmer om.
Det er jo bare faktuelt.
Jeg har aldrig sagt, at vognmandsbranchen drømmer om den.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-28:
De har fået en afgift, ingen af dem ønsker.
Vi var meget imod den fra Danmarksdemokraternes side
De står nu med et enormt bøvl.
Som ministeren udtalte, skulle de faktisk bare kunne læsse den over på kunderne, men det kan de ikke.
En af de ting, der slår mig mest, er, at Vejdirektoratet er en af de hårdeste modstandere i forhold til at acceptere den her udgift.
Så jeg tænker på, om ministeren har i sinde at gøre noget for at tage fat i sit eget område og få styr på, at man betaler den afgift.