runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2022-09-08:
For nu siger hr. Andreas Steenberg, at hvis den pågældende begår kriminalitet, så mister man sit opholdsgrundlag.
Men sagen er jo, at kommer man på den her ordning, må man jo også tage sin familie med – ægtefælle, børn.
Hvad hvis de begår kriminalitet?
Hvordan er situationen så?
Sender man så den her arbejdstager ud af landet, hvis en 16-årig søn f.eks. har begået et voldeligt overgreb?
Eller er det så den 16-årige søn, der skal splittes fra sin familie, og hvordan er det i forhold til konventionerne?
Kan hr. Andreas Steenberg sige noget om det?
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Nu debatterer jeg med en, ved jeg, dygtig jurist her.
Men det er klart, at man bliver udvist, hvis man har begået kriminalitet, så det vil så være ægtefællen eller barnet, der bliver udvist, med mindre man har været så lang tid i landet, at man har opnået det, der i menneskerettighederne hedder selvstændig tilknytning.
Men det tager jo, som hr. Morten Messerschmidt sikkert er bekendt med, i hvert fald en række år.
Jeg kan ikke huske tallet, men det er 6, 7, 8 år, før man har opnået det.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-09-08:
Jeg vil sige, at hr. Andreas Steenberg kan tale fuldstændig frit om sagen, for vi har jo en erkendt uenighed her, så vi prøver rent faktisk på at blive klogere på, hvad der er sket inde i det forhandlingslokale – vi kan ikke helt forstå, at der var nogle, der blev derinde frem for at forlade det.
Lad os nu forestille os en familie fra Somalia eller et andet afrikansk muslimsk land, der kommer til Danmark.
Sønnen er 16 år, og arbejdskontrakten varer 7 år.
Når sønnen er fyldt 19 år, begår han en voldtægt.
Han er i mellemtiden til gengæld også blevet gift.
Hvem skal så ud, og hvem kan få lov til at blive?
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Det er så den, der har begået kriminaliteten, der bliver udvist.
Og så kan resten blive, for de er ikke kriminelle.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Nu er der al den her snak om, at ordføreren synes, at det er ærgerligt, at De Konservative ikke er med i det ene og det andet.
Jeg sidder sådan og tænker: Vi har da lavet nogle ret gode finanslovsaftaler sammen med regeringen, også på det grønne område.
Jeg husker bl.a., at havvind sådan set blev opprioriteret væsentligt i en finanslovsaftale.
Jeg synes også, jeg husker en drikkevandsfond, og vi har fået bestilt, at der skal være en skovfond, som vi gerne skal i mål med i år, inden der kommer et valg.
Det synes jeg også vi skal huske på, også til kommende finanslove.
Det er bl.a. landbrugsaftalen.
Der står der nede forneden: Vi kan godt lave noget mere, hvis det er sådan, vi kan blive enige om det i en finanslovsaftale.
Er det ikke korrekt, at vi faktisk kan komme ret langt uden De Konservative?
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Jo, men min pointe er, og den vil jeg gentage her, at nogle af de allerstørste klimaaftaler er blevet til i de her brede forlig.
Hvis der er nogen, der skal begynde at investere milliarder af kroner i at lave energiøer f.eks., kræver det jo, at man ved, at en beslutning om at lave energiøer står ved hen over 10-15 år.
Og det kræver, at der er brede forlig.
Derfor er den store klimafond, CO 2 -skatten, det store energiforlig fra sommeren 2020 og også de store beslutninger om vedvarende energi jo vedtaget bredt – og i øvrigt også landbrugsaftalen, hr. Søren Egge Rasmussen.
Og sådan ser jeg også det kommer til at være efter valget.
Men selvfølgelig har vi lavet gode finanslove om alt muligt.
Bl.a. har vores parti jo haft et godt samarbejde om minimumsnormeringer og løft af ungdomsuddannelser.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Søren Egge Rasmussen i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-08:
Jamen det er godt, at vi har den der fælles erindring om, at man via finanslove kan lave gode grønne gerninger, og at det ligesom kan være startmotoren til noget.
Så det er også en måde at gøre det på.
I stedet for at starte med det store bord og al den palaver, kan man sådan set
tage finansloven og få motoren ind dér.
Kan ordføreren ikke se, at det ville være rigtig godt at lave endnu en finanslov, inden der bliver udskrevet valg?
Vi er jo ikke helt i mål med f.eks. 2025-målet.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
En af grundene til, at vi f.eks. brugte finansloven til at få mere vedvarende energi ind, var, at den socialdemokratiske regering ikke havde gjort det af sig selv.
Det var jo noget, vi kritiserede dem for, og så kunne vi bruge finansloven til det.
Men det burde faktisk være sket lang tid tidligere.
Derfor holder vi fast i, at der skal være valg, og der skal være en ny regering, som laver det her samarbejde hen over midten og også sætter klimaet allerforrest og ikke hele tiden skal presses der hen, hvor det bliver for sent, i stedet for at have gjort det fra starten af.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Tak for talen til hr. Andreas Steenberg.
En ting, som hr. Andreas Steenberg taler en hel del om her i dag, er jo aftaler, og det skal gerne være brede aftaler, i forhold til det politiske herinde på Christiansborg.
Og det synes vi jo også i Danmarksdemokraterne er rigtig fint – hvis det kan lade sig gøre.
Og der er det sådan, at Danmarksdemokraterne havde rettet en henvendelse til regeringen, hvor vi havde tilbudt at være med i politiaftalen.
Men jeg kan forstå, bl.a. på Det Radikale Venstre, at man ikke ønsker det, selv om man jo egentlig går ind for brede aftaler.
Kan vi få en forklaring på, hvorfor man er imod, at Danmarksdemokraterne er med i politiaftalen?
Er det fru Inger Støjbergs person, eller hvad er det, der er galt?
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Jeg tror ikke, det er fru Inger Støjbergs person.
Jeg må desværre være svar skyldig.
Det er ikke en beslutning, jeg lige har været inde over, selv om jeg ellers er inde over en del.
Så jeg må være svar skyldig, desværre – beklager.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Men ikke desto mindre synes vi jo i Danmarksdemokraterne, at vi sådan meget venligt tilbyder vores assistance og gerne vil være med i en af de her brede aftaler.
Der laves jo stadig væk aftaler, også selv om Det Radikale Venstre mere eller mindre har erklæret mistillid til regeringen.
Der er jo stadig væk gang i forskellige ting – så sent som i dag på energiområdet.
Så vi synes jo egentlig, det ville være rimeligt – og lad det så bare være et budskab, I kan overveje hos De Radikale – at sige ja tak til det gode tilbud, når der nu kommer nogen og gerne vil tage medansvar for det, der ligger på bordet.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Det budskab vil jeg tage med, og vi kan jo sætte os ned og drikke en kop kaffe om det, hr. Peter Skaarup.
Det har vi jo gjort før.
Selv tak.
Jeg håber, at vi netop kommer i gang med klimaet på landbrugsområdet, for det er vigtigt også for at finde en vej, hvor landbruget kan blive ved med at tjene penge og skabe arbejdspladser, men på en meget mere bæredygtig måde.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at det så vil sige, at man nu med den aftale, der er indgået, har sænket grænsen, så man kan komme ud og blive renovationschauffør eller tage andre ufaglærte jobs, altså at man, også hvis man kommer fra tredjeverdenslande med muslimsk baggrund, kan komme til Danmark, hvis man har fået sådan et job, og få lovligt ophold her?
Altså, hvis man har fået jobbet, er der fri indrejse til Danmark.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Der er jo ikke fri indvandring.
Altså, man skal jo have et arbejde – det er det, der er kernen, når vi skal diskutere udlændingepolitik.
Men det er da rigtigt, at der var nogle partier – det er jo det, hr. René Christensen refererer til – der var meget bekymrede for indvandringen fra nogle bestemte lande.
Det, den bekymring gik på, var, om de mennesker, når de var kommet til landet, ville være kriminelle.
Det er jo derfor, at den aftale indeholder en gennemgang, i forhold til at hvis man kommer ind på den her beløbsordning og mister sit arbejde eller begår kriminalitet, så ryger man altså ud igen, uanset hvilket land man så kom fra oprindelig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-08:
Tak for det.
Den radikale 2030-plan flytter rundt på nogle milliarder kroner.
Det, der undrer mig, er, hvorfor De Radikale mener, at danskerne samlet set skal betale noget mere i skat.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Det er rigtigt, at vi har nogle grønne afgifter med, bl.a. på fly, hvor vi synes, det er retfærdigt og rimeligt, at man betaler noget ekstra for at flyve.
Det er rigtigt, at der regner CEPOS sig så frem til, at det giver en stigning i skattetrykket, men det er set med vores øjne ikke for at få et højere skattetryk, men for at få en grøn omstilling.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-08:
Når der nu er blevet regnet på det, får det så De Radikale til at genoverveje, om den samlede plan giver mening forstået på den måde, at De Radikale jo ligesom os har et ønske om, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, at vi øger arbejdsstyrken, øger arbejdsudbuddet?
Der er stigende skatter og afgifter bare ikke hjælpsomme.
Og når det nu bliver gjort op til, at det er en samlet ekstraregning i skat på, jeg tror det er omkring 1,5 mia. kr., vil jeg bare høre, om De Radikale ikke – og det skal være mit håb – vil lægge sig i selen for at få fjernet den skattestigning, så danskerne ikke oplever stigende skatter og afgifter.
Mona Juul (KF), 2022-09-08:
Tak, og tak til ordføreren for en god tale og for et altid godt samarbejde.
Jeg kunne egentlig rigtig godt tænke mig, når nu det i dag handler rigtig meget om konservativ politik, og når jeg også kan forstå, at ordføreren hele tiden bliver spurgt til det, at høre, hvor grøn regeringen kontra Det Konservative Folkeparti ifølge ordførerens kendskab egentlig har opført sig.
Det kunne være interessant at høre det.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
I lige måde tak til fru Mona Juul for det gode samarbejde; det er en fornøjelse.
Jeg synes, at Det Konservative Folkeparti mangler at være med i bilaftalen.
Det har vi to også diskuteret.
Men ellers er det jo rigtigt, at rigtig mange af de grønne aftaler er blevet lavet bredt.
Det er bl.a. også noget, som vi i Radikale Venstre har lagt stor vægt på, for som jeg var inde på i mit svar til hr. Anders Kronborg, tror vi på, at hvis industrien, landbruget, borgerne, folk, der køber biler, skal rette ind efter det, som vi ønsker os, når det gælder om at leve mere bæredygtigt, er det en rigtig stor fordel, at man ved at aftalerne gælder i mange år, for det er en stor investering, man skal ud og lave til f.eks. en varmepumpe eller en ny bil; at man ved, at det holder stik, uanset hvordan de næste to, tre, fire valg går.
Derfor har både De Konservative, Venstre, Radikale Venstre, SF og Socialdemokratiet været med i langt de fleste aftaler.
Vi mangler dog lige den omkring den grønne transport.
Mona Juul (KF), 2022-09-08:
Det var der jo en årsag til, bl.a. at en stor del af klimaeffekten bliver fundet, ved at man kører over grænsen og tanker i Tyskland.
Så giver det jo ikke meget mening at være med i en aftale og kalde den grøn.
Men det, jeg rigtig godt kunne tænke mig at spørge om, er i forhold til den økonomiske situation.
Vi står jo her med høje elafgifter og med vanvittig høje priser på forbrug for både SMV'erne, de store virksomheder og hjemme i husstandene, og hvor er De Radikales ønsker her?
Ønsker I også at sænke elafgiften?
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Vi har været ret tilbageholdende med at rende rundt og siger en masse i den her aktuelle situation, for vi tror, at det er ret svært at vide, hvordan man gør det bedst.
Det er klart, at det for os skal være klimavenligt på den lange bane.
Det er også derfor, at jeg nævnte i min tale, at vi skal sørge for at bruge nogle penge på at få folk over på nogle klimavenlige energikilder, som vi så i øvrigt producerer selv, så vi ikke er afhængige af at købe dem i Rusland eller Mellemøsten.
I den forbindelse, for at svare konkret på spørgsmålet, kan det godt være, at spørgsmålet om afgifter på elvarme eller el i det hele taget kan blive en del af det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Tak for talen, og også tak for samarbejdet.
Jeg ved jo, at Radikale Venstre går rigtig meget op i klima.
Det er faktisk en af de allervigtigste dagsordener, hvis ikke den vigtigste dagsorden for partiet, og derfor vil jeg høre ordførerens vurdering af det, vi har hørt i den sidste tid fra Venstre og Konservative, de to statsministerkandidatpartier på højrefløjen så at sige, i forhold til deres ambitioner i forhold til det grønne eller mangel på samme.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Jeg synes, at alle tre statsministerkandidatpartier er for tilbageholdende i forhold til klimaet, og det er jo bl.a. vores to partier og andre, der hele tiden har skullet hæve den grønne overligger og spørge, om der ikke skal ske noget mere.
Det var jo Radikale Venstre og Venstre, der kom ud med CO 2 -skatten, og det er bl.a. SF, Enhedslisten og Radikale, der har haft den her idé om en klimafond.
Jeg synes, det er mærkeligt, at Det Konservative Folkeparti er kommet med en 2030-plan, hvor klimaet ikke rigtig er nævnt og der ikke er nogen konkrete initiativer, og nu må vi så se på Socialdemokratiets og Venstres 2030-plan, som vi jo ikke har set endnu, og der håber jeg da, at det vil vise sig, at der er noget med om klimaet.
Vi har det i hvert fald som en af vores topprioriteter og bekymringer, også når vi diskuterer det her med manglen på mennesker i økonomien.
For det er, som jeg var inde på i min tale, noget, der bekymrer os rigtig meget.
Er der mennesker nok til alt det?
Det mener vi ikke der er, og det bekymrer os rigtig meget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Jeg er enig langt hen ad vejen.
Arbejdsudbud kan vi jo diskutere på et senere tidspunkt, og det kommer vi nok til.
Men uagtet at vi kan sige, at vi i den her røde, magentafarvede blok, som vi har nu, i hvert fald har været nok partier til at skubbe på den grønne omstilling, til, at vi har fået sådan et historisk resultat, og at vi er godt på vej mod de 70 pct, mangler vi stadig væk virkelig det sidste tunge læs så at sige, som er landbruget.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Jeg har godt set, at SF prøver at tegne sådan et billede af, at det kun er såkaldt rød blok, der kan gøre noget ved klimaet.
Vi prøver jo at få de her blokke til at samarbejde, og jeg synes også, at man kan se i den her valgperiode, at de partier, når de er gået sammen, så tør mere, at de tør lave større forandringer af vores samfund, fordi den anden også er med.
Ja, jeg har da også en bekymring for, at de borgerlige ikke vil gå til landbruget, men den bekymring har jeg så sandelig også i forhold til regeringen i forhold til fødevareindustrien.
Så jeg tror, at det kræver det her brede samarbejde.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Tak for det.
Jeg har egentlig bare et spørgsmål i forhold til den brede aftale, der er blevet lavet, omkring mere udenlandsk arbejdskraft fra tredjeverdenslande, også muslimske lande.
Dengang man landede den, var der da nogle partier, der havde et stort fokus på, at man ikke skulle kunne importere arbejdskraft fra muslimske lande, som ikke fik det igennem, fordi den aftale, der er indgået, jo betyder, at der nu også er fri indvandring fra muslimske lande, hvis man har en løn i forhold til grænsen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Det synes jeg simpelt hen er en anklage, der ikke er i orden, for den er jo stram set i et historisk perspektiv – i hvert fald i den nyere historie.
Men SF og Socialdemokratiet er ikke det samme parti, og vi vil gerne gøre nogle andre ting.
Vi vil gerne investere mere i vores velfærd end det, der er lagt op til, og det vil vi finansiere med noget, der så samtidig trækker i den anden retning.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-08:
Vi står selvfølgelig ved vores plan, og nogle af de skattestigninger er egentlig nogle, vi håber ender med ikke at give nogen indtægt, for det er bl.a. en CO 2 -skat på flytransport.
Og på et tidspunkt skal vi jo derhen, at flytransport bliver CO 2 -neutralt, fordi der bliver brugt nogle andre brændstoffer.
Så det er sådan set ikke ud fra et ønske om, at skattetrykket skal være højere, men vi vil gerne bruge de grønne afgifter til at lave grøn omstilling, sådan at vi får den adfærdsændring.
Det er jo det, man kan, hr. Torsten Schack Pedersen, når man ikke har et skattestop.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Det er selvfølgelig godt, at SF ikke synes, finansloven i disse tider skal have en positiv finanseffekt.
Det er så ikke lige de redskaber, jeg ville bruge.
Jeg ville bruge nogle andre.
Men det er godt, at man ikke ville have en finanslov, der øger inflationen.
Men hvad synes SF om, at regeringen hele tiden kalder finanslovforslaget for stram?
Jeg ved ikke, hvor mange gange finansministeren sagde ordet stram på sit pressemøde, men det var vildt mange gange, og det var vildt meget i starten, så alle journalisterne troede, at den var stram.
Hvad synes SF om, at finansministeren og regeringen ikke taler sandt om deres finanslovsforslag?
Ida Auken (S), 2022-09-08:
Mange tak.
De Konservative har jo fremlagt en plan, hvor de vil finansiere skattelettelser med 17,8 mia. kr. fra den offentlige sektor og ved at skære i velfærden.
Lige før spurgte min kollega, om ordføreren ville forklare, hvorfor han ikke kunne sige ja til den her finansiering, og det blev et noget uldent svar fra ordføreren.
Det tror jeg alle der lyttede til det vil sige, for der kom ikke rigtig en forklaring.
Men jeg kan jo hjælpe ordføreren med hans egne ord fra samme artikel, hvor han siger: »Det at skaffe 18 milliarder kroner ud af den blå luft uden at anvise, hvordan man anskaffer dem, men bare sige, at det skal komme ved at effektivisere den offentlige sektor, så nemt er det ikke«.
Mener ordføreren stadig det?
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Ja, altså, der er jo ikke noget i de ting, jeg er blevet citeret for, hvor jeg tænker, at jeg er blevet fejlfortolket, eller hvor der er nogen, der har lavet nogle grove citatmisbrug af, hvad jeg har sagt.
Så jeg kan stå fuldt på mål for det, jeg har sagt, og jeg takker også for den omsorg, Socialdemokratiet har for mine glimrende citater.
Det er første gang i de 20 år, jeg har siddet i Folketinget, hvor jeg har mærket en tsunami af ros fra Socialdemokratiet, i forhold til hvad jeg har sagt.
Jeg kan næsten ikke være i min krop af stolthed over det.
Ida Auken (S), 2022-09-08:
Kan vi ikke bare få ordføreren til at sige det helt klart i dag?
For det har været en lille smule uldent, hvad Venstre mener.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Man må altså forstå, at alt, hvad Socialdemokratiet siger, er knivskarpt, og at alt, hvad Venstre siger, er uldent.
Sandheden er nok et helt andet sted.
Prøv at høre her.
Jeg forstår godt den store omsorg, der er for Venstres økonomiske politik, og for den sags skyld også manglen på omsorg for Det Konservative Folkepartis økonomiske politik, når man ser på det med Socialdemokratiets øjne.
Dem, der måtte være meget bekymrede, skal blot være opmærksomme på, at Venstre og Konservative nok skal finde hinanden.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er forskelligheder imellem politiske partier.
Det tror jeg også fru Ida Auken ved.
Der er forskel på, hvad Socialdemokratiet mener, der er forskel på, hvad SF mener, der er forskel på, hvad Radikale Venstre måtte mene og sågar Enhedslisten.
Venstre og Det Konservative Folkeparti skal nok finde hinanden i en god og sund økonomisk politik, og så må vi jo se på, hvordan det lader sig gøre, hvis vælgerne betror os magten.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Nu må vi jo se, om rosen fra Socialdemokratiet til ordføreren kan fortsætte, for jeg har egentlig et meget simpelt spørgsmål til hr. Troels Lund Poulsen.
Vi har jo været omkring det flere gange i løbet af dagen.
Mange danskere er meget bekymrede for, hvad stigende priser og inflation betyder for deres privatøkonomi, og regeringen har jo gjort mange ting.
En af de ting, vi har gjort for at hjælpe danskerne, er jo – sammen med et flertal i Folketinget – at lave en aftale om et loft over huslejestigninger, sådan at folk ikke er nødt til at gå fra hus og hjem, når huslejen stiger i takt med inflationen.
Det er jo en aftale, som Venstre ikke er med i, og derfor har jeg i virkeligheden bare et simpelt spørgsmål: Hvis nu der på et tidspunkt kommer et folketingsvalg og regeringsmagten skifter og hr. Troels Lund Poulsen og hans partifæller sidder i regering, vil Venstre så tilbagerulle den aftale, som sikrer ro og tryghed om huslejen?
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Jeg kan godt lide, at ordføreren siger: Hvis nu der kommer et folketingsvalg.
Ja, det er jo fuldstændig i den socialdemokratiske ånd, at man fuldstændig negligerer, at man bliver nødt til at spørge vælgerne.
Men jeg tror nu, at der kommer et folketingsvalg.
Jeg tror det.
Jeg tror til Radikale Venstres store ros, de får det fremprovokeret.
Hvad der måtte ske efter et folketingsvalg, tror jeg vi bliver nødt til at diskutere der.
Nu har Venstre jo sørget for ikke at modsætte sig, at man kan lave en hastebehandling af det lovforslag.
Man kunne have været rigtig, rigtig genstridig, men det er vi jo ikke af natur – og mig i særdeleshed ikke; jeg er jo et af de mest pragmatiske mennesker, der findes i Danmark, hvis jeg selv skal sige det, og det bliver man jo nødt til.
Så jeg vil bare sige, at vi kommer til at sørge for, at det lovforslag kan hastebehandles.
Vi kommer til at være imod, men hvordan og hvorledes det ender, synes jeg er for tidligt at sige.
Venstre bekender sig til, at man skal sikre en CO 2 -reduktion, som lever op til de 70 pct., og hvordan vi så målrettet får lavet modeller for det, kommer vi jo til at diskutere.
Der er det jo ikke nødvendigvis en model, der skal være den samme for alle brancher.
Vi kan også som et eksempel se, at der er lavet en model for bilerne.
Så har vi lavet en lang række grønne aftaler, hvor vi også har fået indført en CO 2 -afgift, og jeg synes, at den CO 2 -afgift, der er indført, er klog.
Og så står vi jo med en kæmpe udfordring i forhold til dansk landbrug, som skal igennem en grøn omstilling.
Venstre vedkender sig også, at det skal dansk landbrug.
Der er jo ikke nogen hemmelighed i, at der under de forhandlinger, vi havde om det såkaldte midlertidige lejeloft, jo er stillet en lang række spørgsmål, bl.a. om, hvorvidt det er ekspropriativt.
Det er jo noget af det, som vi kommer til at bruge nogle kræfter på at få klarlagt i udvalgsbehandlingen.
Man kan vel sige det på den måde, at det ikke er sådan, at Socialdemokratiet har ret god erfaring med at lave hastebehandlinger af lovforslag.
Altså, jeg husker, at sidst man havde en hastebehandling, som påkaldte sig ret stor opmærksomhed, var i forhold til den såkaldte varmecheck, hvor op imod 20 pct. af de penge, der bliver udbetalt, ser ud til at være udbetalt uberettiget.
Det betyder så også, at jeg jo vil kende lovforslagets konkrete indhold og de svar fra ministeren, inden vi gør vores stilling op – også hvad der måtte ske efter et folketingsvalg.
Vi anerkender, at vi ikke er i en situation, hvor vi kan forhindre det her.
Det er et flertal, der har besluttet det, og sådan er det.
Jonathan Simmel (EL), 2022-09-08:
Det er jo ganske interessant at lytte til.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget, hvor vi også lige sådan skruer blikket væk fra Christiansborg og ud til virkelighedens velfærd.
Nu har man kritiseret Socialdemokratiet lidt for ikke at fortælle, præcis hvem det er, de mener skal have lønstigninger i forhold til de udspil, der er kommet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren og Venstre: Hvor er det, man gerne vil finde, hvad skal man sige, stillingerne i kernevelfærden?
Med det demografiske træk og den økonomiske politik, der er lagt op til, skal man ud at finde ca. 11.000 stillinger.
Hvor præcis er det, man gerne vil finde dem – især når ordføreren selv har udtalt, hvor svært det er at effektivisere i den offentlige sektor?