Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Tak for det, og tak til ordførerne for debatten om lovforslaget og for den brede opbakning, der er på tværs af partierne.
I sidste folketingssamling behandlede Folketinget regeringens lovforslag om en styrket indsats mod social kontrol.
Det handlede mest om social kontrol i forbindelse med indgåelse af ægteskaber og tvangsmæssig fastholdelse i ægteskaber og lignende forhold.
Derfor støtter regeringen sammen med næsten alle øvrige partier beslutningsforslag nr. B 275 fra Enhedslisten om, at en opholdstilladelse ikke automatisk skal bortfalde, når mindreårige har været sendt på genopdragelsesrejse.
Det er ikke børnene, der er blevet fanget i et forkert verdenssyn, og det er ikke dem, som skal rammes.
Vi må sørge for, at de får hjælp, for det er trods alt også dem, der er ofrene i de her sager.
Med dette lovforslag kommer regeringen nu med sit svar på debatten og efterspørgslen på ændrede regler.
Vi vender reglerne på hovedet; vi foreslår et nyt udgangspunkt for bortfald af opholdstilladelser i forhold til udlændinge, der som mindreårige er sendt på genopdragelsesrejse eller et andet udlandsophold af negativ betydning for personen.
Det indebærer, at opholdstilladelsen som det klare udgangspunkt ikke vil bortfalde, når det i den enkelte sag lægges til grund, at en udlænding har været sendt på en genopdragelsesrejse som mindreårig, og det vil være uden betydning, at udlændingen eventuelt er blevet myndig under opholdet.
Forslaget skal virke som en forsikring for den unge om, at den pågældende ved tilbagevenden til Danmark ikke skal risikere usikkerhed om sit opholdsgrundlag og opleve at skulle bøde for forældrenes handlinger.
Samtidig foreslås den såkaldte 3-månedersregel ophævet, så en opholdstilladelse ikke længere bortfalder, 3 måneder efter at en udlænding er sendt på genopdragelsesrejse.
Som supplement til ordningen foreslår regeringen også, at kommunerne i større grad end i dag skal videregive oplysninger til Udlændingestyrelsen og SIRI, sådan at styrelserne på et tidligere stadie er i besiddelse af de relevante oplysninger, der kan identificere tilfælde af genopdragelsesrejser.
Det foreslås derudover, at styrelserne kan afholde en samtale med en mindreårig udlænding, uden at forældremyndighedens indehaver underrettes og deltager.
Der er ikke tale om et forhør, men om en mulighed for, at den unge frit kan fortælle om risikoen for at blive sendt af sted, og under hvilke omstændigheder den unge allerede har været sendt af sted.
En sådan samtale kan have betydning for oplysning i en sag, hvor en opholdstilladelse efter det nye udgangspunkt ikke skal anses for bortfaldet, eller i en sag, hvor der kan være grundlag for at nægte at udstede særlig rejselegitimation.
Endvidere foreslår regeringen en helt ny særlig adgang til permanent opholdstilladelse for udlændinge, der har været sendt på genopdragelsesrejse, og som derfor ikke som andre unge udlændinge har haft mulighed for at kunne opfylde kravene til permanent opholdstilladelse.
Det særlige regelsæt vil alene gælde for denne gruppe og kun i 2 år efter afgørelse om, at opholdstilladelsen ikke er bortfaldet, eller i visse tilfælde senest 2 år efter genindrejsen til Danmark.
Derefter vil man kunne opnå permanent opholdstilladelse efter de helt almindelige regler.
Ud over ændringerne af bortfaldsreglerne vedrørende genopdragelsesrejser foreslår regeringen med dette lovforslag en ændring af reglerne for familiesammenføring for flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus.
Forslaget kommer som følge af den såkaldte M.A.-dom, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har afsagt.
Forslaget går ud på, at den venteperiode på 3 år, der som udgangspunkt gælder for familiesammenføring til flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus, i loven ændres til en 2-årsregel.
Udlændingestyrelsen har siden efteråret administreret i overensstemmelse med dommen, så der allerede i dag tillades familiesammenføring efter 2 år ved brug af en anden bestemmelse i udlændingeloven.
Forslaget har derfor til formål at bringe udlændingelovens hovedregel i overensstemmelse med virkeligheden.
Vores vurdering af M.A.-dommen er, at der inden for rammerne af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention kan indføres en 3-årsventeperiode, hvis Danmark igen oplever en massetilstrømning af asylansøgere til Danmark.
Regeringen foreslår derfor, at venteperioden vil kunne sættes op til 3 år, hvis der igen opstår en sådan situation.
Til sidst kan jeg sige, at jeg ser frem til den videre behandling, og jeg vil selvfølgelig bestræbe mig på at svare på alle spørgsmål, der kommer.