runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
Vi kan sagtens snakke om, om man skal kigge på den dyrevelfærdslov, der ligger.
Det kan vi sagtens blive enige om at gøre.
Jeg håber også, at ordføreren, som jeg ved netop også kerer sig meget om dyrevelfærd, kan være enig i, at det her med at dispensere fra den altså er et skråplan.
Det er jo sådan set det, jeg advokerer mod, altså at man simpelt hen laver en lov, hvor man på ét område dispenserer fra den.
Det var egentlig også derfor, jeg spurgte ordføreren før: Er der andre områder, hvor man så mener, man skal kunne dispensere fra den lov, som mig bekendt hele Folketinget stod bag, fordi vi var enige om, at man skal passe på dyrene?
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
Jeg synes, det er ærgerligt, at ordføreren igen og igen viser sin totale uvidenhed om det her.
Det synes jeg er virkelig, virkelig kedeligt, især fordi ordføreren er ordfører for regeringspartiet, som står i spidsen for det her.
Altså, hvis man virkelig mente det med dyrevelfærd, ville det da være det nemmeste i hele verden simpelt hen at fjerne det med, at man kan fravige dyrevelfærdslovens § 3 og § 9.
Det burde være ganske, ganske enkelt.
Men så sidder man med den her, hvad skal jeg sige, fuldstændig forskruede holdning til, at vild natur er noget, man laver inde bag hegn, og så putter man tamdyr – tamdyr – som ikke har levet frit, derind, og så bliver de nok vilde, fordi man lader være at fodre dem.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Jamen pointen er jo lige præcis, at de ikke skal sulte.
Altså, de her dyr skal jo ikke sulte og blive tynde.
Det er jo en af pointerne.
Det er en usandhed, når man bliver ved med at sige, at dyrene kommer til at sulte.
Det er jo hele pointen, at de ikke skal det.
Og det er derfor, jeg synes, at det er lidt ærgerligt, at vi skal stå og blive ved med at diskutere det samme her, og at den samme usandhed bliver sagt igen og igen – at man kan konkludere, at det kommer til at ske osv.
Jeg kan kun konkludere ud fra den aftale, der ligger – sort på hvidt – at de her dyr selvfølgelig ikke skal sulte.
Det er jo det samme som i resten af samfundet – hr. Ole Birk Olesen nævnte det også i starten.
Altså, der er jo mange intentioner omkring det her, og vi skal selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at de efterleves.
Men vi kan jo ikke garantere, at der ikke er nogle personer, der gerne vil de her dyr det ondt og så skynder sig derud, havde jeg nær sagt.
Min pointe er bare, at vi ikke kan blive ved med at have en debat i Folketinget på den her måde, hvor man bliver ved med at sige den ene usandhed efter den anden og bliver ved med at gentage budskabet.
Det synes jeg er ærgerligt, for der er ingen partier, sådan som jeg hører det, der vil have, at de her dyr i naturnationalparkerne, som jo ikke er etableret ordentligt endnu, skal sulte.
Så jeg synes, det er et ærgerligt niveau, vi er kommet ned på.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
I den lovgivning, der ligger til grund for at kunne etablere de her naturnationalparker, fremgår det ret tydeligt, at man kan fravige dyrevelfærdslovens § 3 og § 9, stk. 1 og 2 – tror jeg det er.
Så man kunne jo i princippet bare, hvis man virkelig ville uden om, at der var den her massive modstand, fjerne den del fra lovgivningen.
Men altså, man siger, at nu sætter man en mulighed for en lempelse, eller faktisk en fravigelse, af dyrevelfærdsloven ind i lovgivningen, og så bliver man ved med at sige: Nej, men det kommer ikke til at ske; det skal vi nok sikre ikke kommer til at ske.
Jamen hvor sultne skal dyrene være?
Det må hr. Kasper Roug jo også kunne svare på.
Altså, hvor lidt huld skal de have, før man tager dem ud?
Nu har man set eksemplet fra Mols Bjerge med rewildingprojektet dér.
Hvor sultne skal de være?
Hvor dårlige skal de være?
Opdager man det i tide osv.?
Altså, nej.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Det er jo lidt, hvad skal man sige, hårdt at sige, at i naturnationalparkerne skal ingen dyr pines eller plages eller sulte osv. osv., og ordføreren nævner eksemplet med Mols Bjerge.
Det er vi jo sådan set enige i.
Altså, det er jo lige præcis det, der er hele pointen med det, at vi har en naturnationalpark – det er, at vi har myndighederne til at sikre, at det selvfølgelig ikke sker.
Og det er jo derfor, de laver en kontrol; det er jo derfor, de kommer til løbende at have tilsyn med de her dyr, så vi sikrer os, at de ikke sulter eller pines eller plages, for det må selvfølgelig ikke ske.
Og jeg håber da også, at ordføreren vil anerkende, at det jo er indbygget i aftalen omkring naturnationalparker, at man ikke må pine, plage eller sulte dyr i naturnationalparker.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-03:
Tak, og tak til ordføreren for hendes bekymring om dyrevelfærd og natur i det hele taget.
Den del af loven, vi diskuterer ud fra i forhold til naturnationalparkerne, handler jo bl.a. om tilsyn.
Det tilsyn har man jo også i landbruget.
Jeg er i tvivl om, hvorvidt den lovgivning beskytter mod, at dyr lider.
I landbruget dør der f.eks. 28.000 smågrise om dagen, og 80 pct. af hønsene brækker brystbenet, hvor der altså også er det her krav om tilsyn.
Kan ordføreren ikke være enig i, at det måske ikke er helt sikkert, at det krav om tilsyn forhindrer de lidelser, som det egentlig var lavet for at skulle forhindre i landbruget?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Også tak til ministeren for at afrunde forespørgslen.
Da fru Zenia Stampe var med her i debatten tidligere, havde vi en dialog, hvor fru Zenia Stampe vurderede, at hvis kommunerne lokalt – altså de lokale folkevalgte – fik mulighed for at få vetoret og sige, at de ikke ville have naturnationalparker i deres områder, fordi man jo også der skal leve med de konsekvenser, det så har, så ville langt de fleste kommuner sige nej.
Indgår det i overvejelserne fra regeringens side, når man skal udvælge de her områder, hvordan man stiller sig lokalt?
For jeg tænker, at der må være en grund til, at man lokalt, hvor man jo kender området bedst af alle, siger nej tak til det, der bliver rullet ud fra regeringens side.
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Derfor går dialogen begge veje.
Men som jeg også har sagt tidligere i dag, er vi interesserede i den dialog med dem, som har de her naturområder midt i deres kommune – velvidende at det er statslige arealer.
Det skal vi jo tage med ind i den samlede løsning.
Det, der bare kan være problemet mange steder, er, hvis vi her har et naturområde, som uden græsning sådan set vil komme i problemer på grund af tilgroning, er vi jo nødt til at have græsserne, og der følger jo et hegn med.
Mona Juul (KF), 2022-02-03:
Tak for det.
Siger ministeren så også, at man lokalt kan stoppe en eventuel indhegning?
Man kan simpelt hen etablere naturnationalparker uden et hegn.
Her tænker jeg f.eks. på Gribskov.
Der har man i forhold til kronvildt planlagt et elektrisk hegn.
Det er der ikke særlig stor begejstring for, og det er også forståeligt.
Det er inde midt i skoven, og det kan godt give nogle udfordringer.
Men kan man så lokalt blokere for det?
Er det den form for lytning, ministeren er ude i, eller hvordan ser det egentlig ud, når det kommer til stykket?
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan godt forstå, at der bliver spurgt om det, for det er noget, der fylder ret meget i debatten.
Den måde, som naturnationalparkerne er indrettet på, er, at man tager udgangspunkt i det lokale område.
Det er jo f.eks. det, vi ser i det faglige forslag, der er kommet fra Naturstyrelsen, om Strøsø i Vestjylland.
Det, der bare kan være problemstillingen mange steder, og nok også de fleste steder, er, at der ikke er en naturlig bestand af kronvildt i forvejen, og derfor kan man ikke lave den model uden hegn, for så vil der komme tilgroning.
Det er jo faktisk et af de store problemer for vores natur rigtig mange steder.
Det er jo derfor, at vi i forvejen har 38.000 ha med græsning.
Det er jo, fordi mange steder er præget af et problem med tilgroning.
Så det vil være det lokale udgangspunkt.
Så det er et både et ja til det, men også det svar, at der mange steder vil følge et hegn med.
Mona Juul (KF), 2022-02-03:
Tak for det.
Jeg har bare behov for, at ministeren bekræfter, at det faktisk ikke er lovpligtigt at etablere hegn i naturnationalparkerne.
Jeg synes faktisk, at det står ret klart i § 61 A, stk. 4, at indhegning er en mulighed, men at det ikke er lovpligtigt.
Jeg har behov for at få det bekræftet endnu en gang.
Det er, som jeg opfatter det, en mulighed.
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Men det er jo svært ikke at karakterisere det, som ordføreren står og siger, som meget unuanceret, når man bruger den type retoriske kneb.
Det er helt fint.
Det er jo sådan set helt fair også i debatten her.
Det handler ikke om personangreb.
Det er jo bare at sige, at det ikke er den måde, som jeg går til det på.
Jeg går egentlig til den dialog med borgmestre – det gælder i Lejre, det gælder de andre steder – uagtet om man sådan set som borgmester, som kommune har meldt positivt ind eller siger, at vi er rigtig bekymrede, og vi har som udgangspunkt et flertal, der ikke vil være med.
Ja, så er dialogen jo sådan set den samme.
Jeg vil rigtig gerne i dialog med de borgmestre, med de foreninger.
Jeg har selv mødtes med friluftsorganisationerne, og derfor køber jeg ikke den præmis, som ordføreren her stiller op.
Morten Dahlin (V), 2022-02-03:
Jeg synes, det ville klæde ministeren at holde angreb på min person ude og så bare svare helt simpelt på spørgsmålet.
For hvis nu ministeren prøver med den dialog, som ministeren jo har prøvet, og fritidsordningerne, institutionerne og byrådene alligevel siger nej, og at vi vil ikke have det, fru minister, vi er uenige med dig, vi har ikke lyst til at have det her i vores lokalområde, hvorfor kan ministeren så ikke bare give det løfte og sige, at det vil hun selvfølgelig lytte til?
Eller gælder ministerens respekt kun dertil, at vi respekterer de lokale institutioner, vi respekterer byrådene, vi respekterer foreningerne, altså hvis bare de er enige med det kongelige danske Socialdemokrati?
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Jeg synes i virkeligheden, at spørgsmålet her jo meget godt karakteriserer den ret unuancerede debat, der også har været fra Venstres side i det her.
For det er jo helt fair, at der kan være legitime spørgsmål, bekymringer.
Nu var jeg faktisk selv med også i Bidstrup Skovene, også på en del af naturvandringen.
Det er en del af den lokale debat.
Så jeg taler jo rigtig gerne med de borgere, de foreninger, der spørger, hvordan det egentlig bliver med deres friluftsliv i fremtiden.
Det samme gælder jo sådan set borgmesteren.
Så jeg køber ikke rigtig den der med at stille det så ensidigt op, som hr. Dahlin gør her.
Det er jo nok heller ikke første gang.
Jeg kender godt lidt til debatformen.
Jeg synes faktisk ikke, at det klæder den store opgave vi har her, nemlig at sige, at vi har et løfte til dansk natur.
Vi er midt i en biodiversitetskrise.
Det er faktisk det, der er vores udgangspunkt.
Morten Dahlin (V), 2022-02-03:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Ministeren siger flere gange, at hun er utrolig interesseret i at lytte, og at hun har rigtig stor respekt for det lokale folkestyre.
For hvis nu ministeren er så interesseret i at lytte, hvis nu ministeren har så stor respekt for det lokale folkestyre, som ministeren står på kongerigets fornemste talerstol og påstår, hvorfor giver ministeren så ikke i dag et løfte og siger, at vi går kun videre med de steder, hvor der er lokal opbakning til det, men de steder, hvor foreninger, hvor institutioner og hvor byråd enstemmigt, inklusive ministerens egne partifæller, siger, at vi vil ikke have det her, jamen dem stryger vi bare af listen?
Ville det ikke være at lytte?
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Noget af det, der ærgrer mig ved den måde, Venstre stiller sig i den her debat, er, at man selv går i den der ja-nej-fælde.
Man glemmer jo i hvert fald at sige, at der også er en række kommuner, der har budt ind.
Der er borgmesteren i Helsingør, der gerne vil have en naturnationalpark i Hellebæk.
Der er borgmesteren i Vordingborg, der gerne vil have en naturnationalpark i Ulvshale.
Der er borgmesteren på Langeland, som synes, det er spændende med en naturnationalpark der, hvor man jo i forvejen har græssende heste.
Der er Kolding, der har meldt et område ind.
Det samme gør sig gældende for Tønder.
Hvor er alle de kommuner henne i debatten?
De er her ikke.
I forhold til det sidste spørgsmål vil jeg sige – og nu overskrider jeg taletiden lidt –
at vi ikke har sat en dato på, og det er jo, fordi vi er i gang med dialogen, men det er klart, at vi snart skal i gang der, hvor det så bliver, og derfor forventer jeg ikke, at der går alt for lang tid.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Det er rigtigt, at langt de fleste kommuner har tilmeldt sig den her konkurrence om mere vild natur, og det er jo rigtig fint, men det må da alligevel give anledning til en eller anden form for overvejelse hos ministeren om, at de lokalt gerne vil have mere vild natur, men at de bare ikke gerne vil have det i regi af naturnationalparkerne og på den måde, man så vil indrette dem på.
Giver det ikke anledning til overvejelse og til, at man siger, at hvis man har to steder, man kan vælge imellem, så går man med det, som de lokalt siger at de gerne vil, i modsætning til at vælge et sted, hvor de lokalt med de folkevalgte i spidsen siger: Det her er vi altså ikke så glad for?
Og så er det sidste, jeg lige kan nå at spørge om: Hvad er forventningen fra ministerens side, i forhold til hvornår man vil udpege de her næste ti naturnationalparker?
Lea Wermelin (S), 2022-02-03:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg har utrolig stor respekt for de kommunalpolitikere, vi har i Danmark, som jo forvalter et stort ansvar, og jeg oplever også, at naturen har fyldt meget her under kommunalvalgkampen.
Så tror jeg, at noget af det, der har spillet ind i forhold til naturnationalparkerne, er, at det er noget nyt, men det er altså også nogle af de påstande, der har floreret derude igen og igen, om, at dyrene skal sulte.
Der er på TV Midtvest blevet afbildet et pigtrådshegn – altså et pigtrådshegn.
Har det indflydelse på, hvordan man stiller sig?
Ja, det tror jeg det har, og det er også derfor, at jeg selv tror rigtig meget på dialog.
Det er jo noget af det, vi faktisk er ret gode til her i Danmark, og vi bestræber os også på – apropos De Konservatives ordførers tale – at lytte til kritikken og have dialogen.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Tak for det.
Jeg vil bare lige kort sige tak for en fin tale, og jeg er da utrolig glad for, at vi nu alle sammen skal fokusere på bolden.
Det er nemlig rigtigt, at der ikke er nogen tvivl om, at den her debat er præget af, at der er mange, som gerne vil blive ved med at sige den ene usandhed efter den anden og ligesom blive ved med at gentage dem.
Så jeg vil gerne kvittere for talen og det, der helt rigtigt blev sagt – også at ordføreren i sin tale nævner, at vi selvfølgelig skal inddrage borgerne, og at de selvfølgelig skal inddrages, i forhold til hvordan naturnationalparkerne skal indrettes.
Det vil jeg gerne kvittere for og sige, at selvfølgelig skal de det.
Hans Christian Schmidt (V), 2022-02-03:
Tak for det.
Jeg forstod på ordføreren, at man skylder en hel masse, og jeg synes, at hvis man generer en masse mennesker og ændrer deres hverdag og gør den besværlig, skylder man også, at man undersøger, om det, man i grunden har gang i, også fører til det, som man udadtil siger det skal føre til – og her er det jo øget biodiversitet.
Jeg forstod også på hr. Peder Hvelplund, at det var meget vigtigt, at det var bygget på fakta og videnskabelige oplysninger, og derfor vil jeg nu bare høre, om hr. Peder Hvelplund kan svare på det, som jeg nu har spurgt hr. Kasper Roug om fra Socialdemokratiet, der ikke kunne svare, hr. Rasmus Nordqvist om, som ikke kunne svare, og fru Zenia Stampe om, der ikke kunne svare: Hvilket materiale, hvilke rapporter, hvilket videnskabeligt grundlag beviser, konkluderer – hvad man nu vil bruge af ord – at der kommer mere biodiversitet ved at hegne naturen ind og udsætte husdyr til rewilding i nationalparker?
Altså, hvad er det for et videnskabeligt grundlag, hr. Peder Hvelplund står på, og hvor finder jeg de rapporter, for jeg leder og leder, og jeg kan ikke finde dem?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Nej, det er ikke svaret.
Fru Pia Kjærsgaard prøver at læse sådan en eller anden konspiration ind om, at hvis det er staten, så tager vi magten på os, og når det er landmanden, så vil vi gerne have magten over ham.
Det er jo også et praktisk spørgsmål.
Hvordan skal vi overhovedet kunne sætte græssere ud i så store områder, hvis vi hver eneste dag skal spotte og føre tilsyn med hvert eneste dyr – hver dag?
Så kan det ikke lade sig gøre, og så står det jo i vejen for, at vi kan få de her græssere ud, der skal gøre den forskel for naturen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Altså, i samfundet skal man generelt rette sig efter dyreværnsloven, men i de her parker skal man ikke.
Det er jo svaret.
Altså, når det er staten, bestemmer staten, og staten bestemmer, at private landmænd skal overholde loven.
Jeg har fået svaret.
Det er bare ikke godt nok, men det er jo svaret.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Det gør man, for det vil jo være helt sindssygt, hvis man hver eneste dag skulle gå ud og tracke hvert eneste store dyr for at se, om det har det godt.
Det er heller ikke særlig naturligt, altså hvis man skulle ud og finde hver eneste hest og se, om den har det godt.
Men når det er sagt, er der jo lavet regler i loven om, hvordan vi forvalter det.
Det, der ligger i loven, er jo, at der i den enkelte forvaltningsplan skal beskrives, hvad man gør, hvis der ikke er foder nok i en periode, hvad man gør, hvis bestanden er for høj i forhold til foder osv. osv., og ansvaret er jo det samme.
Dyrene må ikke sulte.
Det er forbudt, og myndighederne har en pligt til at handle på det.
Men nej, vi kan ikke sætte græssere ud, hvis vi samtidig stiller som krav, at vi hver eneste dag skal finde hver eneste græsser ude i de her store områder og se, om den har det godt.
Og så vil jeg bare lige sige, at i landbruget har alle dyr det heller ikke godt hver dag, selv om vi tilser dem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jeg vil bare godt stille det spørgsmål, som jeg forgæves har forsøgt at få et svar på fra andre ordførere.
Bare helt enkelt: Hvorfor dispenserer man fra dyreværnsloven i den her sag?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Det har jeg overvejet.
Men jeg er også nået til den konklusion, at græsserne og dermed hegnene er nødvendige.
Hegnene er jo en konsekvens af, at græsserne skal være der og ikke skal gå ud og spise af bondemandens mark eller stå i vejen i trafikken.
Derfor er hegnene en konsekvens, som de fleste af os nok gerne ville have været foruden.
Men de er nødvendige, hvis vi gerne vil sætte store græssere ud, og det har jeg accepteret.
Det er en præmis for at hjælpe naturen i den krise, naturen er i.
Og det er der, hvor vandene åbenbart skilles mellem Venstre og Radikale Venstre.
Vi er villige til at gøre det, for det mener vi er nødvendigt for at redde naturen, også selv om det i nogle områder skaber utilfredshed.
Jeg er så ret sikker på, at stemningen vil ændre sig derude, når tiden går og vi får en god dialog om, hvordan det kommer til at fungere med de hegn – det tror jeg.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Kunne det handle om måden, som man kommer ud og tromler det igennem på med en christiansborgløsning med hegn og med græssere og med, jeg ved ikke hvad, i stedet for at man siger: Der er måske nogle andre løsninger, som man kunne gå i dialog med kommunerne om og med lokale folkevalgte, herunder også Radikale?
Har fru Zenia Stampe overhovedet ikke overvejet hvorfor, når hun selv siger, at hun forventer, at kommunerne vil sige nej?
Hvorfor skal man så komme fra Christiansborg og tromle noget igennem, som står i modsætning til det, som man vil lokalt, hvor man skal leve med konsekvenserne af de her indhegninger og de her græssere, og hvor der er usikkerheder og bekymringer?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Men vi er jo i dialog med de lokale, og vi kommer til at komme i endnu tættere dialog med de kommuner, hvor de områder, som vi udpeger, ligger.
Men vi bliver jo nødt til at tage ansvaret på os, at tage lederskabet på os for at udpege nogle områder, hvor vi så får den dialog.
For hvis vi giver alle kommuner vetoret mod de her naturnationalparker, får vi ikke særlig mange.
Så får vi ikke nok til at redde naturen, hvilket er vores opdrag.
Det er det, jeg er valgt til.
Jeg ved godt, at det ikke er det, Venstres medlemmer er valgt til.
Men det, jeg er valgt til, er at gøre noget ved biodiversitetskrisen.
Og jeg tager det lederskab på mig, men jeg tager det er også på mig på en måde, hvor jeg ønsker dialog med dem, som er bekymrede, og som er imod.
Men det skal ikke blive en kæp i hjulet, for jeg tager ansvar for at løse biodiversitetskrisen.
Det er det, Venstre ikke gør.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jamen det er jo det, der sker mange steder – jo, det er det, der sker.
Jeg gider ikke stå her og diskutere med spørgeren på den måde, men det er jo det, der sker.
Jeg må bare sige: Hvorfor bliver de så hegnet ind?
Altså, det er jo fantastisk at tale om vild natur, hurra, på et eller andet antal kvadratmeter, men det hegner man ind.
Man kan godt lege, at det er vild natur, men det er ikke vild natur.
Det er da rigtigt, at føden om vinteren er mere sparsom.
I dyrehaven bliver de dyr, der går derude, faktisk tilskudsfodret, og de har det rigtig, rigtig godt.
Men der er rigtig mange steder, hvor de ikke har det ret godt, for de bliver ikke tilskudsfodret.
Og det er jo det, der er så problematisk.
Men er der ikke bare en eller anden ordfører, der vil svare mig på – gerne heroppefra, når man kommer herop – hvorfor vi skal have den dispensation fra dyrevelfærdsloven?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Så nu, hvor vi er i en situation, hvor der er en biodiversitetskrise – der er 1.800 arter, der er truet, og halvdelen af dem er knyttet til skov – så skal vi ikke engang forsøge at gøre eksperimentet med noget, som de fleste forskere siger de tror vil have en positiv konsekvens for biodiversiteten.
Det skal vi ikke gøre, fordi vi ikke har evidens endnu.
Jamen så bliver det jo umuligt at vende tilbage til en god natur, fordi det er nyt, at vi nu skal få naturen tilbage i et landskab, hvor vi stort set har sendt den i eksil.
Og det er så Venstres svar – ingenting.
Der sker ingenting.
Men det er fedt; nu kender vi jer igen – vi kender jer.
Vi ved, at Venstre ikke er et grønt parti.
Venstre er et sort parti eller et populistisk parti.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-03:
Dem tror jeg sådan set sagtens ordføreren kan finde, hvis det er sådan, at det handler om, at udsætning af store græssere og indhegning af store arealer til vild natur er noget af det, der kan være med til at øge biodiversiteten.
Det, som ordføreren har spurgt om, er, om der kan skabes decideret evidens for det, og det har jeg ikke set nogen steder.
Jeg har til gengæld set, hvordan biodiversitetsforskere både fra Københavns Universitet og fra Aarhus Universitet har peget på, at lige præcis naturnationalparker og de forudsætninger, der er for naturnationalparker, er en del af svaret på biodiversitetskrisen.
Det er ikke sådan en one size fits all
, så vi har evidens for, hvis vi laver det her, at vi løser biodiversitetskrisen.
Men hvis vi gør det her, samtidig med at vi forbyder pesticider og sikrer, at vi dyrker skov også på en mere klimaansvarlig måde, så er det alt sammen noget, der er med til at løse biodiversitetskrisen.
Men at naturnationalparker og udsætning af store græssere ikke er en del af svaret, har jeg i hvert fald svært ved at finde forskningsmæssigt belæg for skulle være tilfældet.