Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-16:
Tak for det.
Vi behandler nu L 68 og L 69, og det er jo forslag til en databeskyttelselov, der har til hensigt at afløse persondataloven.
Selv om persondataloven med forslaget søges afløst af forordningen og det her forslag, er det jo strengt taget i grove træk i forvejen kendte regler, som videreføres, men ny bare i ny lov.
Der er selvfølgelig forandringer, ligesom der er elementer, som jeg også ønsker at knytte et par ord til.
For vi har selvfølgelig alle sammen en meget stor interesse i, at vores personlige oplysninger på nettet bliver behandlet ordentligt og sikkert af offentlige myndigheder, men også af private aktører.
Vi skal kunne være trygge, og vores personfølsomme oplysninger skal der selvfølgelig passes godt på.
Hvis vi vedtager det, der ligger her, bliver det for fremtiden muligt at straffe offentlige myndigheder for at bryde reglerne, ligesom private aktører vil kunne straffes og pålægges bøder.
Og det er noget af det, vi kommer til at dykke yderligere ned i i løbet af behandlingen.
For hvis det skal være en mulighed, skal der jo være noget rimelighed i det.
Men i sidste ende vil det jo være borgerne i kommunen, der enten gennem højere skatter eller forringet velfærd må dække den her bøde ind.
Det er et dilemma.
For på den ene side skal sikkerheden omkring data strammes op, så derfor er det godt med den adfærdsregulerende effekt, der ligger i forslaget, i forhold til offentlige myndigheder.
På den anden side er det ikke det mest rimelige, at skatteborgere i eksempelvis en kommune, der intet har med sagen at gøre, alligevel skal lægge ryg til de konsekvenser, som det vil have.
Så vi er nødt til at diskutere mere nøje i Retsudvalget, hvordan vi kan gøre det her på en ordentlig og god måde og få det til at virke.
Noget andet, vi har bidt mærke i, er, at man jo egentlig vil fortsætte ad den vej, at man imødekommer, at rigtig mange private har ønsker om at få oplyst det fulde cpr-nummer ved køb af forskellige ydelser og services.
Og det er vi egentlig ret skeptiske over for, for vi tror ikke, at det vil resultere i bedre databeskyttelse for almindelige danskere.
Effekten vil nok snarere være det modsatte.
Så det er også noget af det, vi har brug for en yderligere uddybning af og snak om.
Så er der hele overvejelsen om muligheden for gruppesøgsmål, hvis nogle måtte føle sig krænket, og i forslaget lægger Justitsministeriet sig fast på, at man ikke ønsker at give den her mulighed.
Det er vi også skeptiske over for, for der kunne jo ligge nogle perspektiver i lige præcis den mulighed, og derfor vil vi også skriftligt spørge ministeren om den del.
Det er jo også noget af det, der påpeges i høringssvarene.
Når det så kommer til børn og unge, foreslås det, at man skal være 13 år for at kunne videregive sine oplysninger, og ellers skal man have tilsagn fra den eller de personer, der måtte have forældremyndigheden.
Der synes vi egentlig at ministeriet kommer frem til en rigtig god, pragmatisk løsning, så det kan vi sagtens støtte op om.
Der er mange gode takter i forslaget her, men jeg er også bare nødt til at sige, at det er et overvældende materiale, der er lagt frem.
Det er utrolig komplekst, og derfor håber jeg selvfølgelig også, at ministeriet vil stille sig til rådighed for at besvare de mange spørgsmål, som jeg egentlig tror der er til lige præcis forslaget her.